JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Den Baseler Tidende fortæller, at Mairen i St. Louis er bemyndiget til at tilstæde de schweitzerske Foermænd, som ville hente Viin, ligesom og Qvæghandlerne, der ville indbringe deres Kreature i Frankerig, Adgang. Som et Beviis paa Eftergivenhed kan det ansees, at Redakteuren af et schweitzersk Blad, paa Hr. Montebellos Klage over en Artikel, hvori han troede at finde Fornærmelse imod de Franskes Konge, er dømt til en Mulkt af 100 Fr. og Processens Omkostninger. Reisende, som nylig have besøgt Neder-Jtalien, fortælle, at under deres Ophold i Neapel, har sammesteds flere Fængslinger, som Man vil vide af politiske Grunde, fundet Sted. Jmellem de Paagrebne nævnes 2 Advocater og en Læge, som have staaet i Brevvexling med de politiske Flygtninge paa Øen Malta.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Som meldt i Gaars=Avisen, have to militaire Revolutionsforsøg viist sig paa een og samme Dag, paa heel forskjellige Steder og under heel forskjellige Løsener; kun der vare de begge lige, at de standsedes i Udbruddet. Jnsurrektionen i Vendomme fortælles saaledes: Brigaderen Bruyant, befandt sig den 30 Octbr. med 14 Husarer i Gjæstgivergaarden det sorte Hoved, hvor Forsamlingen besluttede, at lade blæse Allarm om Natten, bemægtige sig Vagterne og Officererne, arrestere Øvrigheden og udraabe Republiken, hvorpaa Man vilde søge at skaffe sig Tilhængere i Nabo=Stæderne. Men endnu medens de Sammensvorne vare samlede, blev hele Planen røbet for Oberstlieutenanten, som skyndte sig med at lade de Skyldige hæfte. Efter at være bragt til Politiehuset, benyttede Brupant et Øieblik, da han saae sig ubevogtet, til at fremdrage en Pistol og affire den paa en tæt ved staaende Qvarteermester, som faldt død til Jorden. Den herved opkomne Forvirring benyttede han til at undvige og svømmede over Loirfloden, men næste Nat vendte han af egen Drift tilbage til Kasernen, og blev snart ført i Fængsel, og den Kongelige Prokurator lod strax anstille et foreløbigt Forhør, hvori han ikke søgde at lægge Skjul paa sin afsindige Plan. De andre Husarer, hvis Geværer Man havde fundet ladte, bleve ligeledes fængslede, med Undtagelse af en af Hovedmændene, Thierry, hvem det ogsaa var lykkedes at undkomme i den første Forvirring. Det Londonner Blad Times af 3d. taler endnu om en til Lyon afsendt telegraphisk Depesche, med Befaling til den kommanderende General, at lade 12 Regimenter afgaae til Schweitzergrændsen, da Regjeringen frygtede for en lignende Bevægelse i Grenoble, paa de Schweitzer Radikalers Anstiftelse. Man har ikke været aldeles enig om, enten de Strassburger Revolutionaire skulle stilles for en Krigsret, eller Pairsretten, eller de ordentlige Retter, indtil endelig Moniteuren af 3 de erklærer sig for, at lade begge Sager, saavel i Strassburg som i Vendome, afgjøre ved Krigsretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Hvad den unge Napoleons Skjebne, som ikke har taget i Betænkning at kompromittere et fordums souveraint Navn i Frankerig, vil blive, vides ikke. Dog mener National, at Man ikke bør forfare strængere imod ham, end imod Hertuginden af Berry, som, uden at domfældes, blev for en lignende Forbrydelse transporteret over Grændsen. Jøvrigt er den retlige Undersøgelse allerede indledet i Strassburg. Efter Ogerst Vandreys Udsagn var Jngen uden han og den unge Bonaparte indviet i Planen. Den Sidste havde ganske klædt sig i Napoleons bekjendte Kostume, med grøn Uniform, hvide Beenklæder, store Støvler og en lille Hat, samt flere Ordener og det røde Baand. Af Oberst Vaudres Tiltale til Kanonererne haves følgende Prøve: "Mine Venner, jeg er nylig udnævnt til General."(Bifald.) "Jeg vil lade uddele 40 Fr. til Hver af Eder."(Længe leve vor Oberst!) Efter en Pause vedblev han: "Apropos. J maae vide, at der er udbrudt en Revolution i Paris, Kongens Regjering er styrtet og Napoleon II proklameret, (idet han pegede paa den ved sin Side staaende unge Prinds). Til den Korporal, som arresterede Obersten, sagde han, at han begik en stor Forbrydelse ved at lægge Haand paa en Stabsofficeer; men fik til Svar, naar Man, som De i dette Øieblik, bryder sin Troskabsted, er Man ingen Officeer længere, men en Rebel, og jeg arresterer Dem." Da Prinds Bonaparte vilde kaste sig i General Voirols Arme, og erindrede ham om, at han havde tjent under hans Onkel, Keiseren, stødte Denne ham tilbage, sigende, at han kjendte sin Pligt og vilde blive den troe. Mod Oberst Vandrey yttrede Generalen med Smerte sin Forbauselse over at see ham indviklet i sligt et Foretagende, og bebreidede ham hans sorte Utaknemmelighed imod sin General; men Obersten svarede, at netop hans Kjærlighed til Generalen havde bestemt ham til dette Skridt; han vilde redde ham; hele Garnisonen var deelagtig i Jnsurrektionen; Modstand fra hans Side vilde kun bringe ham i Fordærvelse. Saasnart Generalen, var ankommet til Raadhuset, afsendte han en Officeer med befaling til at trække Vindebroerne ved Citadellet op. Da han selv senere reed til Citadellet, havde Man nær skudt paa ham, da Man i Afstanden antog ham for en Jnsurgent. Om den hæftede Mad. Bro eller Brow bemærkes, at hun for tre eller fire Maaneder siden gav en Koncert i Strassburg og havde ladet sig høre i flere Privatselskaber. Ved Undersøgelse i hendes Bopæl skal Man efter Forlydende have lagt Beslag paa endeel Vaaben, Krudt og nogle Skrifter Prinds Ludvig angaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Hertugen af Nemours (Kongens anden Søn) indskibede sig den 27 f. M., vilde den 29de indtræffe til Algier og den 31te til Bona, hvorfra Expeditionen, 12,000 Md. stærk, en af de næste Dage vilde opbryde imod Constantineh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Storbrittannien. Fra Neder-Canada er over Nework indløbet holst betænkelige Efterretninger, og Partie=Tvisten har her taget samme Vending som i Moderlandet, da det første lovgivende Kammer ogsaa her systematisk modsætter sig alle Reformer. Det andet Kammer, som paastaaer et Folkevalgs Princip indført, har nemlig med 56 imod 6 Stemmer besluttet en saa heftig Adresse til General-Gouverneuren, hvis Tone ganske minder om de nordamerikanske KolonialForsamlinger for Uafhængighedskrigen, at Denne saae sig nødsaget til den 4 Octbr. at udsætte Forsamlingen, hvor de efter dens Opløsning skal være paafulgt. Alt var i største Gjæring og Pressen førte det djærveste Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Udenlandske Blandinger. Frankerig. J det nordlige Frankerig har Man allerede havt stærkt Sneefog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Tydskland. Her har Man ogsaa fra flere Steder Efterretning om en tidlig Vinter. J Schwartzwalde laae alt den 20 f. M. høi Snee; i samme Dage blomstrede i Freudenstadt Martsviolerne i Haverne og en Bonde bragte modne Jordbær til Torv. J Weymar havde Man den 31 Octbr. 6 Graders Frost, og i Egnen af Blankenhavn, var faldet saa tyk Snee, at der ikke var Spor af Vei at finde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Den undvegne Student Rochow har i et egenhændigt Brev tilmeldt Politiet i Frankfurt sin lykkelige Ankomst til Strassburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
De franske Dampskibe imellem Havre og Hamborg gjøre deres sidste Reise for iaar den 26 Novbr. fra Havre og den 3 Decbr. fra Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Rusland. De seneste Efterretninger fra St. Petersburg lyde tilfredstillende om Keiser Nicolaus's befindende. Han havde rigtignok havt et Anfald af Kolik, men som snart igjen var ophørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Fædrelandet. Videnskabelighed. Sagen imellem "Dagens og Kjøbenhavnspostens" Redaktører er den 4 d. mindelig bilagt i Forligelses=Kommissionen, efterat Hr. Sekretair Liunge i Mødet den 28 Octbr. i et Brev til Kommissionen havde oplyst, hvad der havde foranlediget ham til at erklære Hr. Overskou for en Æreskjænder, deriblandt, at flere Blade allerede i længere Tid jævnligen havde indeholdt Angreb paa hans personlige Karakteer, at de ved fortsat taus Foragt fra hans Side let kunde synes at betragte ham som en Person, der er udenfor Loven, og om hver Enhver saaledes, uden mindste Hensyn kan sige, hvad han finder forgodt, ligesom den justitielle Forfølgelse, han i den sidste Tid har været underkastet, kan hos En og Anden have fremkaldt den Troe, at han derved paa en Maade var bleven erklæret for fredløs, saa at Enhver paa Prent kunde forfølge ham efter bedste Evne og Tykke. Hr. Overskous Erklæring: at det kun er Journalisten, ikke Borgeren, om hvem han har brugt Udtrykkene: "at han har viist synlig Lyst til at bevæge sig i et Bagvaskelsens Element, og at han lever af sin Karakteers Slethed, finder Hr. Liunge kun at være en latterlig Udflugt. "Saalidet som Man ikke i den danske hedder det fremdeles - skal kunne paavise Lovgivning - noget Lovbud saa stridende imod al sund Fornuft, at det kunde give Hjemmel for en Journalist Unddragelse qva Journalist fra det Værn imod æreskjændende Fornærmelser, vore Love skjænke enhver dansk Borger, ligesaa lidet vil den nævnte Overskouske Logik kunne finde Gienklang hos den ærede Kommission eller Medhold af nogen dansk Domstol." Jøvrigt urgerede han ikke paa Sagens videre Forfølgelse for Domstolen, da jeg erkjender altfor levende det Sørgelige i, at Nogen for Fornærmelse imod privat Mand paaføres en livsvarig Censurs Baand, til at jeg skulde ønske slig Hævn, selv over min værste Fiende." Han erklærer sig derfor ogsaa villig til at tilbagetage den mod Hr. OverEn skou brugte Benævnelse af Æreskjænder, dog kun under den betingelse, at Hr. Overskou først tilbagekalder ethvert for ham ærekrænkende Udtryk i hans i flere Nummere af Dagen indførte Artikel. Forliget blev derpaa indgaaet saaledes: at Klageren, Hr. Overskou, tilbagekalder ethvert Udtryk i bemeldte Artikel, der kan ansees fornærmeligt for Sekretair Liunges Ære, for hans Karakteer som Menneske, eller for hans borgerlige Agtelse, saaledes at ethvert saadant i Artiklen brugt Udtryk herved erklæres dødt og magtesløst at være. Som Følge af foranstaaende Erklæring tilkjendegav Jndklagede, Sekretair Liunge, at han herved tilbagekalder sin i No. 247 af Kbhp." for d. A. indførte Kundgjørelse, hvorved Forfatteren af Artiklen i "Dagen" Kjøbenhavnspostens Grundkarakteer, a. erklæres for en Æreskjænder, og erklæres herved denne om bemeldte Forfatter brugte Benævnelse død og magtesløs at være."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Hr. Overskou har i "Dagen" ogsaa meddeelt Forliget selv med et Tillæg, hvori bemærkes, at da samme allene gielder de Udtryk i den omhandlede Artikel i "Dagen, ved hvilke Hr. Kommercesekretair Liunge, uagtet Overskous tidligere Erklæring, har troet sin Ære, Karakteer, og borgerlige Agtelse krænkede, er det en Følge, at de i Artiklen anførte Kjendsgierninger, navnligen de Beviser, hvormed de Anker, som i "Kjøbenhavnsposten, ere fremførte mod Hr. Generalkrigskommissair v. Abrahamsons offentliggjorte Regnskab, ere gjendrevne, ikke ved dette Forlig ere svækkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
J Fædrelandet Nr. 110 bringes adskillige Kirkens Fornødenheder" i Forslag, hvorved Jubelfesten 1836 værdigen kunde høitideligholdes. Dertil regnes: 1) Liturgisk Forbedring, Revision af Ritual og Alterbog og Bestemmelse om det Forhold, hvori den Geistlige staaer til det kirkelige Ord; 2) at organisere en praktisk Examen for de tilkommende geistlige Embedsmænd og saaledes bidrage til den bedst mulige Besættelse af geistlige Embeder; 3) en i den evangeliske Kirkes Aand affattet Revision af Lovgivningen med Hensyn til det gjensidige Forhold imellem de tvende protestantiske Konfessioner; 4) planmæssige Forhandlinger angaaende en Reform af det præliminære Cursus ved Universitetet, i Forbindelse med en Reform af det lærde Skolevæsen og en dermed sammenhængende Organisation af Real-Underviisningen; 5) Organisationen af en særegen Bestyrelse for Kirkevæsenet og Underviisningsvæsenet i Danmark. Med No. 44 af "Nordisk Kirke-Tidende, fulgte en særskilt Jndbydelse til Christne i Danmark og Norge i Anledning af vor Kirkes Jubelfest, til at subskribere paa en nye dansk Oversættelse af den hellige Skrift, navnlig af det Gamle Testamente, tilligemed de apokryphiske Bøger, oversat af Grundtexten og ledsaget med Jndledninger og oplysende Anmærkninger af Hr. Magister J. C. Lindberg. Værket vil udkomme i Hefter paa 8 Ark og overlades Subskribenterne for 3 s. Arket. De Landkort og Tegninger, som ville følge med Anmærkningerne, leveres Subskribenterne uden nogen Forhøielse i Prisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Blandinger. I Kjøbenhavnsposten Nr. 310 læses Nogle bemærkninger angaaende Tilstanden paa JslandsVesteramt af Hr. Agent S. Scheving fra Bredebugt, en oplyst og vakker Mand, som for nogle Dage siden kom herigjennem Odense paa en Reise til Jylland). Forfatteren beklager, at Kongens Øiemed med Stænderforsamlingen: at oplive Almeenaanden, synes endnu kun ufuldkomment at være opnaaet med Hensyn til Jsland, og støtter sin Paastand paa det Beviis: at ikke en eneste privat Proposition til noget, Jsland angaaende, Lovbud er fremkommet i Stænderforsamlingen. Til flere paapegede Mangler høre, at over Forvaltnings- og Bestyrelses=Maaden i en vis Rep(Commune, bestaaende af 8 Bondergaarde, hviler et ugjennemtrængeligt Mørke; at Adelsen til Fattigkassen og Fattiglemmernes Forsørgelse bestemmes og inddrives, mildest sagt, brev manu; at Ønsket om at Reppstyreren vilde lade en Udskrift af Protokollen cirkulere imellem Yderne af Tiende og Extrapaalæg, gjentagne Gange er bleven afslaaet; at saavel Hoved som Biveie henligge Aar for Aar aldeles uforbedrede; at Embedsmændenes Opholdsteder ligge saa ubeqvemt, saaledes boer Amtmanden paa en Udpynt imellem Faxebugten og Bredefjorden, omtrent 16 Mile fra Landets Alfarvel, og at Jsland i det Hele taget, og Vester amtet maaskee i Særdeleshed, vedbliver at være et Slags terra incognita, saavel for Fremmede overhovedet, som ogsaa tildeels for dem, fra hvilke Forbedringer i Folkets Tilstand nærmest pleie at udgaae &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
J Kjøbenhavnsposten beklages de sørgelige Følger af nogle til god Ordens Overholdelse i Festdagene trufne Foranstaltninger, deriblandt at de til Politiets Assistence ind kommanderede Husarer synes at have havt Ordre til at betjene sig ei allene af Fladen, men ogsaa Skarpen af de dragne Klinger. Man veed i det mindste to saadanne Tilfælde, det ene imod en Embedsmand, det andet imod et Jndivid af Bondestanden, hvilken sidste ved Hugget fik den ene Kind flakt. Den først et Par Dage i Forveien befalede Spærring af Hovedstadens Porte havde ogsaa ubehagelige Følger, saavel for de Tilreisende, som bleve skuffede i deres Forventning, som for Beboerne i Forstæderne, hvoraf Nørre- og Østerbro vel have Kirkegaarde, men ingen Kirker, og naar de umiddelbart efter Kl. 9 indfandt sig ved en af Portene, for at gaae i Kirke i Staden, maatte vende hjem igjen med uforrettet Sag. De Udelukkede skal ogsaa have samlet en saa stor Menneskemasse ved Ravelinerne, at det hartad saae ud, som om Kjøbenhavn var erklæret i Beleiringsstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
J Randers Avis læses Gjenpart af en med Lune affattet Ansøgning til Stiftamtmanden i Viborg fra Hr. C. G. Clausen til Lesagergaard om frie Prokurator for første Jnstant i den af Kammerraad Rod anlagte Sag angaaende fremførte Sportulations=Beskyldninger. Ansøgeren lover deri at skulle bevise sine Paastande om, at det ulovlige Sportelprincip er fulgt og anvendt, ja paa enkelt Sted endog indtil saadant Topmaal, at den Bonde, som ved offentlig Auction har indbudt et usselt Huus for 200 Rbd., sit Løsøre for 30 Rbd., har maattet betale til Kammerraad Rod for Skiftebrev, Skjøde m.m. i Gebyhr 90 Rbd. 3 Mk., skriver halvfemtesindstyve Rigsbankdaler og tre Mark, og det i Aaret 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Jblandt de 481, som under 28 Octbr. ere forundte deels Titter og høiere Rang, deels Ordener og Hæderstegn, ere 23 i Hoffbetjeninger, 95 Officerer af Land=Etaten, 27 af Søe-Etaten, 43 Geistlige, 23 Universitetslærere, 22 Skolemænd, 2 Kunstnere, 23 Told-Embedsmænd, 12 Postmestere, 1 Sagfører, 9 Læger og 38 Militaire af Underofficeer Klassen. De øvrige 163 ere deels Kollegii= og Justits Embedsmænd, deels i andre offentlige og borgerl. Stilllinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Redaktionen af Aalborg Stiftstidende har fra velvillig Haand modtaget en Berigtigelse, som det er Pligt her at optage, da denne Avis har givet første Anledning til Forvexlingen. Den nylig i Norge afdøde Peter Collet er nemlig ikke (som anført S. 770) den, som i Aaret 1797. blev afsat fra sin Post i Hof= og Stadsretten, senere fik Bestalling som Prokurator paa St. Croix og blev 1817 Skifteforvalter paa St. Thomas og Justitsraad, hvilken Post han beklædte, indtil han for omtrent en halv Snees Aar siden døde. Han var fød paa Rønnebæksholm i Sielland, hvorimod den sidst Afdøde, der altsaa kun havde Navnet tilfælleds med ham, var en indfødt Nordmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Prædikanterne paa 24 Søndag efter Trinitatis. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Ortwed; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. – J Frue Kirke: Hr. Pastor Steenbuch. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
J St. Hans Kirke: Hr. Kand. theol. M.P. Teisen. - J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
AVERTISSEMENTS. Jeg maa atter for Slægt og Venner kundgjøre den sørgelige Efterretning, at min kjære Svigermoder, Madame Anna Catharina Lindgreen, fød Hviding, Enke efter afgangne residerende Kapellan Lindgreen i Svendborg, og efter min Kones Død mine Børns kjærlige og omhyggelige Pleiemoder, idag omskiftede Tiden med Evigheden i hendes Alders 65de Aar, efter flere Maaneders tiltagende Svagelighed og omtrent 4 Ugers Sygeleie. Tønning Præstegaard den 7 Novbr. 1836. J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden. Nylig har forladt Pressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Lærebog i den evangelisk christelige Religion til Brug uden for Almueskolerne. H. P. C. Lund. forhen Provst og Sognepræst paa Langeland. Paa en Tid, da der tales saa Meget om en høiere Uddannelse og meere udvidet Kundskab for de mange Børn af Middelstanden og de høiere Klasser i Samfundet, der just ikke skulle videnskabelig dannes, maa en Religions=Lærebog ogsaa ønskes, hvori Christendommens Sandheder noget fuldstændigere vare udviklede, end som de findes at være i den for Almueskolerne authoriserede Lærebog. Denne Mangel har Forfatteren søgt at erstatte ved en Omarbeidning af denne, forderved at udfylde Mellemrummet mellem Christendoms-Underviisninger i de lærde og i Almue=Skolerne, hvorhos han dog, ved saa meget muligt at følge den authoriserede Lærebog, har bestræbt sig for, at Omarbeidelsen ikke skulde blive saa aldeles forskjellig, at begge Lærebøger jo lode sig forene saavel ved Underviisninger i Skolerne, som ved Forberedelsen til Konfirmation. Bogen, der er lidet over 7 Ark i stor 80, faaes for Bogladeprisen, 2 Mk. 8 s. i Materie og 3 Mk. 8 s. indbunden, hos mine sædvanlige Kommissionairer i Kjøbenhavn og Provindserne, samt hos Forlæggeren. Odense den 3 Octbr. 1836. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Fremmedordbog. Af J. Badens Ordbog over fremmede Ord er et, af Professor L. Meyer, aldeles omarbeidet og forbedret Oplag under Pressen, som vil udkomme i den første Halvdeel af næste Aar. Kjøbenhavn den 1 Novbr. 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Brummerske Boghandel. Almanakker for 183 faaes i Hundreder, Dousin= og Stykkeviis paa Adressekontoirets Boglade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
For en duelig Seminarist, som tillige kan give grundig Underviisning i det tydske Sprog, er en Huuslærerplads strax ledig hos en Embedsmand i Fyen. En Billet bedes aflagt paa Adressekontoiret, mærket Huuslærer, hvor det Nærmere kan erfares.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
At jeg førstkommende Søndag begynder at give Underviisning i Dands for indeværende Vinter, saavel for Voxne som Yngre, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre for dem, der ønske at undervises i samme, og bedes de forinden at melde dem hos mig i min Bopæl uden for Vesterport. Ligeledes kan hos mig erholdes Underviisning i Hugning og Fægtning for de Herrer, som maatte ønske saadant, og til forskjellige Tider, naar de derom ville behage at henvende dem til mig. H. Rasmussen, Odense den 9 Novbr. 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Gymnastiklærer. De Herrer, som have faaet Gevinst i 5te Klasses 1ste Dag, og ønske nye Lodder til 2den Dag, behage at melde mig Bonnesen, samme inden 16 d. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Kollecteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Jndustrie. Til nedsatte Priser sælges ved Undertegnedes Fabrik V. følgende: en Korntørremaskine til 350 Rbd.; Viinstrupske Kornrensemaskiner med 6 bevægelige Sold til 35 Rbd.; store Kieler dito med 4 faste dito til 35 Rbd.; mindre Kieler, dito med Jernviiste, 3 dito 3/2 Tommer til 25 Rbd.; Patent, dito med Træhjul og 3 Sold til 14 Rbd.; Staaltraads Soldvæverarbeide til Harper, Rensemaskiner, Grynqværne, Korntørremaskiner til 2 Mk. Qvarteret; Kjøllesold efter Bredens Forskjellighed til 6, 7 a 7 1/2 Mk. pr. Alen. Jernrammerne til Kjølleflagerne og Soldenes Paabinding udføres til billigst Priis. Fine dobbelte Karter til 5 Rbd. 2 Mk. 10 s.; dito dito lidet mindre til 5 Rbd. 12 s.; enkelte dito til 4 Rbd. 4 Mk.; fine Farvekradsere 6 Rbd.; Alt pr. Dousin. Af alle ovennævnte Gjenstande haves Varer færdige. - Siden disse Fabrikkers Oprettelse 1824 og til Dato er forfærdiget følgende: 76,900 Par Karter (i dette Aar over 14,000 Par); af Rensemaskiner335 Stkr.; af Stangharper 150 Stkr.; af Soldvæverarbeide, cirka 3000 Alen. Arbeidslønnen er nu 14 til 1500 Rbd. om Aaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Assens Kongel, privilegerede Jndustrieanlæg, den 2 Novbr. 1836. H. Rasmussen, Eier af Fabrikken m.m. 700 Rbdlr. Kongelige Obligationer kan erholdes B. tilkjøbs. Adressekontoiret anviser. Chr. Ravn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Raffineret Roeolie bekommes hos i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Jweite Bekanntmachung. (Ertract des in No. 202 inserirten Proclams.)Alle und Jede, welche an der Nachlas des kurzlich verstorbenen hiesigen Einmohners Heinrich Wilhelm Hammerich, Erbeoder sonstige Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, mussen sich damit sub poena pracclusi et perpetui silentii binnen 12 Wochen ab ult. publicationis hujus proclamatis, im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmasig melden. Gegeben Sønderburg den 3 Novbr. 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-11
Bürgermeister und Rath. hierselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-13
65 Aargang. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-13
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, 13 November 1836. Søndagen. Jndhold. Spanien (Sanz's Nederlag. Staden Almaden indtaget og opbrændt af Gome. En Militair-Juntas Opret Norge (Beretning om Rigets Tilstand. Ægypten. Cholera. telse). Jtalien (Opdaget Sammensværgelse i Turin).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-11-13
Fædrelandet. Skibs= og Handels=Efterretninger. Odense.