Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Udenlandske Efterretninger af Extraposten. Fra Antwerpen berettes under 17de December: at Beleirerne anlægge efter Lünetten LaurentsErobring en nye Parallele for at komme Fæstningen nærmere og skyde Bresche i den; men som er forbundet med store Vanskeligheder formedelst Terrainet og fordi de Beleirede rette nu deres Jld paa dette Punkt og anrette dermed store Ødelæggelser, og hvorved meget Mandskab saares. Hele Natten imellem den 16de og 17de vedvarede saavel Kanonaden som Geværilden. 7 Franske bleve dræbte og 20 saarede, Mandskabet lider ogsaa af Mørsebatterierne i Ryggen paa dem, naar Bomberne springe i Luften og Stykkerne falde ned i Hovedet paa dem. Til disse Besværligheder kommer den uophørlige Regn. De Franske Artillerister og Jngenieurer arbeide utrættelig i Overeensstemmelse med hinanden, og hines Jld dækker disses Arbeide. Breschebatterierne anlægges i en Afstand af 150 Meire fra Bastionen Toledo. - Under 18de berettes fra Antwerpen: at Kongen kom dertil Kl. 3 om Eftermiddagen. Natten havde været skrækkelig for de arbeidende Jngenieure. Arbeidsfolkene maatte vade i Vand til Knæene, og kæmpede med en usvækket Standhaftighed mod Vanskelig eder, som maatte synes uovervindelige. Mange bleve dræbte og faarede; Jngenieurcaptain Coteau blev dræbt af en Kanonkugle, og Lieutenant Gravel af 19de Regiment af en Flintekugle. Uagtet alle disse Hindringer nærmer sig dog Beleiringen til den sidste Periode; Arbeiderne paa Breschebatterierne ere færdige og Jngenieur- og Artillericofficerene ere enige i at der kan løbes Storm inden 8 til 10 Dage. (Mon ikke General Chasse indseer at Fæstningen nærmer sig til sit Fald, mon ikke Opplantningen af den store Hollandske Fahne paa nye efter Lünettens Erobring er et aftalt Signal paa at den trænger til at undsættes,) Af og til falder en Bombe ned i de nærliggende Qvartere af Antwerpen og giør Skade; saaledes nyelig i Hr. Kols skiønne Naturaliekabinet. Henimod 1000 Mennesker ere fra Tid til anden blevne derved dræbte i Staden. Een Nat regnet i den anden bringes 50 Saarede fra Beleiringsarmeen ind til Antwerpen. Hollænderne anlægge et Haubits=Batterie paa Bastionen Toledo, for at bekæmpe Breschebatterierne. (Mon ikke Garnisonen vil ved et stort Udfald søge at forstyrre disse Batterier,) - Under 19de skrives at det er ikke mueligt at giøre sig en Forestilling om de Besværligheder som Beleirerne have at kjæmpe mod. Det slette Veir er Castellets mægtigste Allierede (men hindrer ogsaa den Hollandske Armee fra at rykke frem til dets Undsætning.) Regnen har forvandlet Transcheerne til Moradser; man kan nu forestille sig Besværligheden ved i dette Dynd, som er en Alen tyk og næsten bundløs, at transportere saa tunge Byrder som 24 Pundinger og det under en Hagel af Haubitskugler, Granater, Flintekugler og Stene, som uophørligen i en saa kort Afstand udskydes paa Folkene. Men Krigs folkenes Standhaftighed og Jernvillie ville overvind ealle disse Hindringer, som vel forlænge Tiden og koste Mennesker; men som dog ville kun være istand til paa nogle Dage at udsætte disse Voldes Fald, hvilke forresten blive dobbelt forsvarede, af Aarstiden og af de Beleiredes Mod. Bresche- og Contre Batterierne vilde snart lade sig høre. Om Natten imellem den 18de og 19de blev General St. Cyr Nugues let saaret i Skulderen af en Bombekugle da han havde indfundet sig i Transcheen. Hertugen af Orleans er ankommen i Hovedqvarteret i Berchem. Man troer slet ikke paa en Division af den Hollandske Armee. Den 18de og 19de har det paa nye brændt i Castellet i Bageriet og i Kirken. - J Hamborg har man faaet andre Efterretninger fra Antwerpen af 19de, ifølge hvilke Beleiringen kun har en langsom Fremgang; at hvert Skridt koster meget, især i de to sidste Nætter ere mange Folk tabte. Det vaade Veir og den vel dirigerede morderiske Hollandske Jld forhindrer Bresche Batteriernes Opførelse, og endnu var intet færdigt; dog mener man ikke at Gen. Chasse kan holde sig længere end til Enden af Aaret. Gen. St. Cyr og flere Officere vare blevne saarede d. 19de ved et mislykket Forsøg paa at bringe Faschiner ned i Castelsgravene. Derimod siger den Belgiske Moniteur af 20de, at alle Breschebatterierne ere færdige og ville blive armerede om Natten, saa at de kunne begynde at skyde den 21., ligesom ogsaa den kjæmpemæssige tusindpundige Mørser, som er bragt fra Lüttich, hvormed heldige Forsøg ere gjorte, og som ingen Casematter kunne modstaae. De Beleirede frygtede allerede om Natten imellem den 19de og 20de for en Storm og havde sat sig i Positur. Veiret var den 18de blevet bedre. - Paa Børsen i Hamborg den 24de December giorde det Rygte at den Hollandske Armee begyndte at sætte sig i Bevægelse, et ufordeelagtigt Jndtryk. Ogsaa hedte det, at der var kommet Ordre fra Brüssel til at sætte Venloo i Defensionstilstand.