JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
J Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede med Rettelser, samt Af- og Tilgange, efter Revision og Undersøgelser, men alle disse ere i det Hele ej betydelige mod den Forandring, som er fremstaaet ved Afdrag paa Heftelserne, der ere indbetalte, tildeels mod Rettighed til at blive Actionair, tildeels og for en stor Deel i Henseende til Hertugdommene, efter Patentet af 4 Juli 1818 ved Obligationer til forskjellig Rentefod. Her optages hvad disse Afdrag, Afbetalinger og Afgange have udgjort siden Nationalbankens Stiftelse: Danmark. Hertugdommene Rbd. s. Rbd. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Bankaaret fra 1 Aug. 1818. til 31 Juli 1819. fra 1819-20 II. Seddelmassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Den cirkulerende Seddelgield har siden 1813 til forskjellige Perioder været følgende: Rbd. s. Af Rigsbanken Tid efter anden udgivet for . . . . . . 1818 d. 31 Juli ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken var Summen formindsket til. 1820, d. 1 Aug., efter de aarligen opbrændte og tilintetgjorte Summer, nedsat til . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Ved Laanet efter Bekjendtgjørelsen af 4 Febr. 1820 tilvejebragtes en Formindskelse af 5,976,700 Rbdlr. 1824, 1 Aug. . . . . 21,325, 719. 49. 1825, 1 Aug., lige Sum. 1826, 1 Aug., beregnet at blive, efterat en Seddel=Inddragelse er effectueret 20,897,722. 22. III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligationsgield. I. Beløbet af de for indløste slesvig-holsteenske Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr. slesvig holst. Cour. udstedte Obligationer a 4 pC. Rente var oprindeligen 5,000,000 Rbd., siden formindsket, saaledes at samme ved indeværende Bank aars Begyndelse udgjorde kun 4,346, 120 Rbdl. Sølv. Derpaa i Bankaaret afdraget med et lige Beløb i Sedler en Summa af 1,400,000 Rbd.; saa at denne Slags Obligationers Beløb d. 31 Juli 1826 kun var 2,946,120 Rbd. Sølv. 2. Beløbet af de for Assignationer, efter Patent af 19 Decbr. 1810, udgivne Obligationer, lydende paa 5 pC. Rente, var den 31te 1825. 1,293,420 Rbd. Sølv. Deraf er i indeværende Bankaar indsendt af Bank-Jnstitutet i Altona, for sammes Regning 16520 Rbd., og Resten 1,276,900 Rbd. er af Banken, efter foregaaende Opsigelse, udbetalt til 6 Jan. 1826. 3. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var, da Rigsbanken begyndte, 7,000,000 Rbd. Sølv. - Den 31 Juli 1818, ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken, formindsket til 6,607,881 Rbd. 61s. D. 31 Juli 1826 kun 5, 160,579 Rbd. 95 s. Af det oprindelige Beløb 7 Mill. Rbd. erlægges aarligen 6 pC. eller 420,000 Rbd., de 5 pC. som Rente, og 1 pC. i Afdrag, hvorefter denne Obligationsgield skulde være afbetalt og udslettet 1848, men i indeværende Bankaar er, efter Opsigelse fra Bankens Side, skeet et extraordinært Afdrag af 500,000 Rbd. Sølv. IV. Anden paadragen Obligations gields Beløb, d. 31 Juli 1826. Rbd. Sølv. 1. For et af Hans Majestæt Kongen. til Banken overdraget Guldtaffel. 2 For de efter Bekjendtgjørelsen af 21 Juni 1818 udstædte uopsigelige Obligationer. ..... 3. For Obligationer, udstedte for Laanet efter Jndbydelsen af 4de Febr. 1820 . . . . . . 4,495,200 Jalt 4,776,300 Om de sidstnævnte Obligationer bemærke vi, at sammes oprindelige Beløb var 5,976,700 Rbd. V. Bankens Virksomhed ved Udlaan,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
og Vexeldisconteringer. Banken eiede d. 31 Fuli 1826. Sedl. og T. Sølv. Rbd. s. Rbd. s. Udestaaende almindelige Laan, samt i Bco. og Vexler 2,261,432. 8. 3,206,331. 20 De af Banken disconterede Vexler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
imod Vexelobligationer udestaaende. 143,295. 89
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
For Jndlaan var Banken skyldig 1,016,985. 86. 1802,610. 73. Jndskud til Aktier. udgjorde. 37,400.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Sammenligning imellem Bankens KapitalKonto den 31 Juli 1818, ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken, og d. 31 Juli 1825, viser: Sølv. Sedler. Rbd. s. Rbd. s. 1818 eiede Banken 1,831, 103. 44. 3, 859,756, 40, 1826, d. 31 Juli, var Bankens Kapital-Konto betydeligen formindsket og udgjorde kun i Sølv 1,409,020 Rbd. 93 s. og i Sedler 2,299, 195 Rbd. 44 s., hvortil den skeete Jndløsning af slesvig-holsteenske Obligationer a. havde virket. VII. Bankens Administrationsomkostninger, og mere Banken vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
J Bankaaret for 1 Aug. 1825 til 31 Ju 1826 var Beløbet af Lønninger til Directionen. Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge til Rigsbankens Direction og Administration ialt: Sølv Rbd. 48,450, andre Udgivter ved Kontorerne, Inventariet, Porto &c., Sølv 10541 Rbd. 79 s. og Sedler 13,822 Rbd. 58 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Bankens Bygning staaer ansat til Værdie 47,779 Rbd. 32 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Banken er, i Anledning af dens Udlaan, kommen i Besiddelse af nogle Activa, til Beløb 41,086 Rbd. 69 tz. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Bankens Restancer fra 1818 og de følgende Aar ere betydelige, og udgjøre 650,882. 25 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Hvorvidt Bankens Opgjørelse med Bank Jnstitutet i Altona er kommet, sees ikke, kun at fra dette Jnstitut er i Bankaaret indkommet a Conto til Afdrag 520,424 Rbd. 92. tz. Sedler. I det foregaaende Bankaar var afdraget 930,000 Rbd. Sedlr. Ei heller sees nogen Oplysning om en paa Banken i Anledning af Courantsedlernes Jndløsning heftende uopgjort Fordring, som igjennem alle Regnskaberne er anført, og som fra 31 Juli 1821 har været uforandret anført med 907,621 Rbd. 38 tz. S. og T. Den Yttring har forhen været gjort: at det vilde sikkert være kjerkomment, om de aarlige Bankregnskaber, som efter Octrojens 41 s. offentligen bekjendtgjøres, vare ledsagede med nogen Beretning om Bankens Virksomhed i samme Bankaar til Opnaaelsen af de store Bestemmelser, samme har. Noticer (naturligviis uden nogen, hverken interesserende eller nyttig Opgivelse af specielle, og private Forhold allene vedkommende, Navne og Omstændigheder) f. Ex. Antallet af de Folier, der haves; Beløbet af de Depositer, den har modtaget; Vigtigheden af de Udlaan og Diskonteringer, den til at fremme Pengeomløbet har gjort, og hvad den paa enhver Maade har bidraget til Lettelse for Production, Handel og Omsætninger; Afvexlingerne i Bestyrelsens Personale; Anordningerne, Penge- og Bankvæsenet vedkommende, og hvad saaledes mere kunde høre til Bankaarets Historie, vilde være Gjenstande baade for interessante og gavnlige Tillæg. Fremdeles om de Grunde der have hindret de Filial=Indretninger udenfor Kjøbenhavn, som Nationalbanken ved Oftrojens §. 57 er tilladt at have, og om hvis Stiftelse af og til høres høie Ønsker. Mærkelig er i den Henseende de Breve fra Jylland som læses i Dagen f. A. No. 300 og 303.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Bankens Octroj blev givet under 4 Juli 1818, altsaa ere næsten 9 Aar henrundne; men intet høres endnu til disse, som det synes, saa højt attraaede Filial-Jndretninger. Til Knud Lyne Rahbek, Professor, Theater Director, Ridder a. Ved Læsningen af hans Sang: Hocus, Pocus, Filias. Ri Olim hæc memeniese juvabit, Afmægtig Skyldner Dig sin Tak frembær, Min gode Knud, - thi Gielden at klarere, Og vores Mellemværende faldere, Blot Hjertets fromme, sande Ønske er. Thi jeg hos Dig gedlegent Guld jo fandt, J Mens gammelt Kobber Du fra mig modtager; Jeg veed, den Ret ei slige Munde smager, Som var og er til bedre Føde vant; Dog veed jeg og, at Du med Skaansomhed Bedømmer hvert et velmeent Hjernefoster Og at det svare Kamp Dit Hjerte koster, Skal Tugtens Riis fra Hylden tages ned. Ei Kritikaklen yndes af min Ven, Og aldrig vilde Du Dig slaae til Ridder. Paa Stymperen, som sine Hænder vrider Fordi han ei kan børste paa igjen. Jeg sad, og alt ved Stierne-Glimt jeg saae At Sneen fygede, at Ovnen brændte Med matte Lue; Hvor jeg Øiet vendte Mig syntes elskte Skygger for mig staae; Og alle sendte mig et venligt Nik, Og Billeder fra hine Fordumsdage. Kom, frydeligen, for min Siel tilbage, Mig syntes, end jeg vante Haandtryk fik. Jeg saae Dig, Pram, og Synet ei bedrog, Jeg hørte end Stærkodders Sanger synge; Du stod omringet af en Venneklynge, Thi varmt for Venskab jo Dit Hjerte slog. Nu, syntes mig, Du hvidskede til mig; "Jeg svæver her i Lysets klare Rige, "Hvor Taagen maa for Solens Straaler vige, "Og hvor Problemet *) oplyst viser sig. See Ædlingens høistlæseværdige Afhandling: Jordlivet, en Reise. Jeg fandt Dig Riber, ved Dit Bord at staae,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
J Hexametre synge om de Glæder, Som møde hver, der Grøndahls Gaard betræder, Som paa Lovise *) blot kan Øie faae. Jeg saae Dig Sander, og til Nørreriis Jeg fulgte Dig; og saae man Dolken stødte Ind paa Tyrannens Bryst, og da det blødte For Schwartzes **) Arm, høit lød da Eders Priis. Jeg saae Dig, Tode. - Skjemt var i Dit Ord, End til Dit Sundhedsblad man Tilflugt tager, Thi det af lang og klog Erfaring smager; Du blev som Læge og som Digter stor. Jeg saae Dig Bunkeflod, og Dine Qvad De Piger nynnede mens Rokken ***) surred Og Tenen end saa lysteligen snurred, Hver ved sit Arbeid saae man ivrig, glad. Jeg saae den sande Digter, Baggesen, Hvis Sang ad Lethe ned skal aldrig flyde, Jeg saae, hans Tinding Laurbærkrands at pryde, Ved Vid og Kløgt han havde vundet den. J Krogen hist vor Horneman) jeg fandt Dybsindig grandskende i Oldtids Skrifter, Ja selv de nyere han nøje drøfter, Saa for hans Blik blev klar den mørke Kant. Jeg saae Dig Storm, og blid Alvorlighed, Var i Din Mine. - End saa lisligt lyder *) See hans ypperlige Oversættelse af det Vogsiske Digt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Da i denne Tid saa meget er skrevet omPræsteden, vil det maaskee interessere Mange, at gjøres opmærksom paa, hvad, for henved 50 Aar siden, en dansk Lærd, – som Anmelderen ikke har haft den Lykke at kjende, men ofte hørt omtale som en i en sjelden Grad oplyst og udmærket human Mand, – nemlig salig Professor Andreas Christian Hviid, meddeler i sin Dagbog S. 85, om Geistlighedens Eed her og i Göttingen, skrevet i Göttingen i November Maaned 1777, - salig Professorens Ord ere følgende: Den 30te besøgte - - Han spurgte mig om Geistlighedens Eed hos os, om hvilken, da jeg sagde ham den, han smilende sagde, den var conciperet i Tusmørket; hvori nok, saavidt jeg forstod, laae en Satire. Han sagde, Theologerne her sværge paa, at de ville lære det i de symboliske Bøger, som er grundet i Skriften, og hvis det behøves, forsvare det, og at den Eed var fornuftig; thi de forbinde sig altsaa ikke til andet end til at lære den sande grammatikalske Forstand af Ordene, som gjerne netop er det Modsatte af de mange daarlige, Religionen vanærende Lærdomme, som Homiletici bringe ud. Fremdeles sagde han, at endog de, som forbandt sig ved Eed til at lære den hellige Skrifts Ord, ikke forbandt sig til at lære alt det, som en eller anden Doctor Seraphius, vil have, der skal staae i Bibelen, men blot tilat foredrage sensum literalem, det er den, som Ordene efter Sprogets Natur grammatikalsk og logikalsk beviislig fordrer, thi den, som forbandt mig ved en Eed, gav mig stedse Tilladelse at tage Eedens Ord saaledes, som en sund Hermeneutik udfordrer, og en saadan tillader, at disse Edens Ord: jeg sværger at ville lære den hellige Skrift, af den Sværgende forstaaes, saaledes: jeg vilforedrage det jeg finder, at være grundet i den hellige Skrift, thi den, som bruges til at tage Eeden (adjuronsecundarius) kan ei paatvinge mig sine egne forklaringer af Eedens Ord."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Den 28de Januar 1827, paa Hans Majestæt Kong Frederikden Sjettes 59de Fødselsdag, er grundlagt: Samfund tilden danske Literaturs Fremme og Forskjønnelse, og trængende, værdige, danske Videnskabsmænds Understøttelse. Om at indtræde som ordentlig Medlem i dette Samfund, hvortil qvartaliter bidrages. 1 Rbdlr. rede Sølv, modtages skriftlig Anmeldelse af Enhver, som maatte bifalde denne Stiftelse. Disse Anmeldelser indsendes til det kongl. privil. Adressecomptoir - det Berlingske Comptoir - eller Dagens Comptoir, med Udskrift: Til Samfundet for den danske Literaturs Fremme &c. Den udførligere Plan og Navnelisterne paa Samfundets Medlemmer, blive herefter offentligen bekjendtgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Hans Majestæt har atter havt den Naade, paa sin Fødselsdag at lade bekoste et Middagsmaaltid for den Deel af Søetatens Ungdom, der undervises i Skolerne i Nyeboder. Maaltidet var anrettet paa Søeqvæsthuset for 335 Drenge, og paa Sø-Etatens Hospital for i alt 562. Paa sidstnævnte Sted spiste tillige 500 Piger. - 1062 Børn toge saaledes Deel i denne kongelige Naadesbeviisning, og erkjendte med taknemmelige Hjerter, at Landsfaderen atter vilde paa sin Fødselsdag tænke paa Dem, ligesom de hver Dag har Prøver paa Høistsammes Kjærlighed, den de ville have velgjørende Frugter af, saalænge de leve. Skolekommissionernes Medlemmer, Skolernes Lærere, adskillige af Børnenes Paarørende og SøEtatens Ungdoms Velyndere vare tilstede, og alt gik for sig i sømmelig Orden. Det er en fand Glæde at see saa mange sunde, velklædte, tilfredse Børn, og vide, hvorledes de paa den hensigtsmæssigste Maade dannes til at blive nyttige Medlemmer i Samfundet. Drengene udbrøde for Monarken med et velmeent Hurra og Pigerne afsang i en meget god Tone en, af Hr. Pastor Michelsen forfattet, Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Blandede Efterretninger. Universitetet i Buenos=Ayres blev stiftet 1821, i Aaret 1826 talte det 180 Studentere, deriblandt mange Chilleser og Brasilier. Et offentlig Bibliothek blev grundet ved et Dekret af 13 Sept. 1810, næppe tre Maaneder efter Uafhængigheds Erklæringen. Det blev stiftet af Statssekretæren Dr. Don Mariano Morene, som gav det sin private Samling, ligesom flere Patrioter bidrog, saa at der ved dets Aabning vare 1700 Bind samlede. 1826 havde det 18000 Bind. Dermed er forbunden en Læsesal, som fra Kl. 8 om Morgenen til 9 om Aftenen er aaben. (Hesperus 278.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Kjøbenhavns Børs, den 30 Januari 1827. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 164 1/2 165 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Svenske Sedler 49 1/2 50 Rbs. Tegn, pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 472 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-30
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 3/4 101 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 115 1/2 116. Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 103 1/4 104 i Banco 4 pC. Dito nye. . . . . 94 96 i Banco, - i Sedler. Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 57 107 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Nyeste. Mag. Fireogtyvende Aargang. No. 10. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Februari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Det forenede Understøttelses Selskab i Kjøbenhavn. terligningsværdige Selskab, blev stiftet 1788. Stiftelsesdagen er antaget at være 4de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
En Fundation blev i samme Aar forfattet. Det kom an paa en Mængde af Medlemmer, og altsaa at ringe Bidrag maatte fastsættes, og for at give Medlemmerne Noget for deres Bidrag blev Udgivelsen af et Ugeskrift besluttet, hvorom nedenfor. Den Indtægt dette Tidsskrift, der nu har bestaaet i over 38 Aar, har ydet, er bleven Grundlaget for den ikke ubetydelige Fond, Selskabet ejer, og for det Gode, der ved samme i saa mange Aar er allerede virket. Endeel Stridigheder opstod i Selskabet noget efter Stiftelsen i Anledning af dets Kassevæsen, hvorpaa Slutningen blev, at Selskabet led Pengetab, at Regnskaberne henlagtes, og at nye Love i Novbr. 1791 bleve forfattede, hvilke under 17 Febr. 1792. erholdt kongelig Konfirmation. Siden har Bestyrelsen og Selskabets Fremgang været ordentlig og frugtbærende. De nu gieldende Love ere Dette vigtige og for andre Kjøbstæder efN. Fogtmann. ufravigelig Regel, at man skal være redelig og i Repræsentant Forsamlinger d. 28 Juli 1800 og 2 Dec. 1811 antagne, og under 28 Jan. 1812. af Kongen confirmerede. Selskabets Hensigt, bestemmes ved Lovene saaledes: 1.) at gjøre passende rentefri Laan til flittige og stræbsomme Medlemmer, som, af Mangel paa Penge eller Kredit til at forskaffe sig de fornødne Materialier og Redskaber, ej kunne fortsætte deres lovlige Næringsvei, paa det at deres Ødelæg gelse saavidt muligt ved slige Laan kan forebygges. Kongelige Embedsmænd, saa og andre Medlemmer, som ei hertil kunde henføres, udelukkes vel ikke fra saadanne Laan, dog skulle de staae tilbage for ligge trængende og værdige Medlemmer der ere Kunstnere, Fabrikantere eller Haandværkere. 2.) At give Understøttelse til de Medlemmer i Almindelighed, som have Hustrue og Børn, men formedelst Alderdom, Svaghed eller andet Vanhæld ikke ved egen Flid og Vindskibelighed ere istand til uden Hielp at ernære sig og dem, for saavidt Børnene ej selv kunne fortjene deres Brød, men ere Forældrene til Byrde. Denne Understøttelse skeer enten ved en Gratification, som dog kan tillægges en Person mere end eengang, eller ved en aarlig Pension. 3.) At komme afdøde Medlemmers nødlidende, men tillige stræbsomme Enker til Hjelp, enten ved Laan, Pension eller Gratification. Jngen kan blive Medlem i Selskabet uden at være enten Borger i god Næringsvei, Embedsmand med Løn, eller paa anden Maade at have fornødent Udkomme. Selskabets Kapital skal være en urørlig og saavidt muligt stigende Fond. Af Selskabets Indtægters Overskud, efter Udgivternes Udredelse, beregnes en Trediedeel til Fonden, men de øvrige 20 Trediedele, tilligemed Renterne af Fondet, anvendes til Uddeling, saaledes at to Trediedeele deraf bruges til Laan, og en Trediedeel til Pension og Gratification.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Om de rentefrie Laan er bestemt, at mindre Sum end 50 Rbd. eller høiere Sum end 200 Rbd. (Borgerven 1813, No. 21 S. 162) ej maa udlaanes, at antagelig Kaution eller anden Forsikkring maa stilles for promte Tilbagebetaling af to Procent maanedligen; og at der ej maa gives Laan til saadanne som ere aldeles forarmede; thi disse bør allene have Adgang til at faae Gratification eller Pension. De som af Landhuusholdningsselskabet have erholdt en Belønning eller et Agtelsestegn bør under lige Omstændigheder foretrækkes andre, som anholde om Laan. Pensioner ere ikke under 20 Rbdlr. og ikke over 50 Rbd. aarlig, og anvises den første Dag i et løbende Qvartal. Pensionister fritages for at betale Kontingent til Selskabet, fra den Tid deres Pension begynder; dog vedblive de at beholde Ugebladet, som da gives dem uden Betaling. Enkers Pension ophører naar de indlade sig i Ægteskab, da Mændene bør forsørge dem, ligesom enhver Pensionists Pension ophører, saasnart han enten faaer et Embede, eller kommer i saadan Næringsvei, at han ikke kan ansees for ligesaa trængende som andre Pensions søgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Jngen maa erholde nogen Slags Understøttelse af Selskabet førend efterat have været Medlem i tre Aar. Ansøgninger maa være indrettede efter de Forskrifter, som i hvert Aars August Maaned skulle til Efterretning for de Ansøgende indføres. i Ugebladet. De igjennemgaaes af Repræsentanterne i den Klasse til hvilken Ansøgeren henhører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Da Selskabets Medlemmers Antal er for stort til at de alle kunne samles, saa repræsenteres samme ved 96 dertil udnævnte Mænd, hvis Foretagender og Beslutninger gielde som det hele Selskabs. Stand og Vilkaar give i Selskabets Møder det ene Medlem intet Fortrin fordet andet; men i ovennævnte Hensigt er Selskabet deelt i ti Klasser, saaledes at der, paa lovbestemt Maade, vælges 8 Repræsentantere for Adelen; 8 for kongelige Embedsmænd af den borgerlige Stand, 8 for Sømagten, 8 for Landmagten, 8 for den geistlige Stand, 8 for Literati, 8 for Grosserere, Bryggere, Kunstnere og Fabrikeiere, 16 for Kræmmere og de i Smaat handlende Borgere, 16 for Haandværkstanden, og 8 for den jødiske Menighed. J hvert Aars December Maaned afgaaer 1/4 Deel af hver Klasses Repræsentantere, hvorimod andre vælges i deres Sted. Udførelsen af Lovenes Bestemmelser eller Repræsentationens Beslutninger skeer ved en Administration af tre Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Selskabets lønnede Betjente ere en Bogholder, en Kasserer, Budde. Selskabets Medlemmers Antal var efter den trykte Fortegnelse i Aaret 1817 (ifr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Borgervennen f. A. No. 28 S. 232) over 1400. Pensionisternes Antal samme Tid 123. En Tid var Medlemmernes Antal større, og steg over 1800. . Selskabets Formue d. 28 Dec. 1826 bestod i følgende Statspapirer: Rbd. r. Sølv. og Sølv. Transportable Statsfonds, 4 pC. Oblig. til Beløb 32002 Spec. Dito til 3 pC. 3466 1/2 Spec. En Finantskasse=Obl., 4 pC., 1000 Sp. 2000. 10 Bank-Obligat. af Laanet d. 4 Febr. 1820, a 4 pC., til Beløb r. S. 5800. 1 uopsigel. Kongl. Oblig. til 4 pC. af Beløb . . . . . . 20500. 2 Stkr. uopsigelige Rigsbank=Obl. af 1 Febr. 1813, hvoraf Rente 4 pC. betales d. 6 Jan. i Sølv, ialt 1000. rede Sølv og Sølv 100237 1/2. en Prioritets=Obligation r. Sølv. (C. Borgervennen 1827. No. 2.) For bevilgede Laan udestaaende hos Selskabets Medlemmer omtrent 7 til 8000 Rbd., noget i Sølv, noget i Sedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Det er for en stor Deel ved Medlemmernes Bidrag denne Fond er fremvoxet. De ordentlige Medlemmer give en ringe ufølelig Betaling for Ugebladet, som bringes dem, nemlig sex s. ugentlig eller 78 tz. qvartaliter. Overordentlige Medlemmer betale aarligen 10 Rbd. eller mere. (Jfr. Borgervennen 1809 No. 6. 1812 Nr. 16. 1813 No. 6 og 40.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
Som Selskabets velgjørende Medlemmer, ved Legater mindes: 1., Afdøde Grosserer Niels Brock, efter hvem Selskabets Kasse modtog 5177 Rbd. 82 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-03
(J Regnskabet for 1805 er 3000 Rbd. taget til Indtægt, for 1ste Qvartal 1807 de andre 2177 Rbd. 82 s. See ellers om det Brockske Legat Ugebladet 1809 No. 29. 1807 No. 14.) Legator bestemte, at der af Renten aarligen skulde anvendes 24 Rbd. for en Medaille for en afgaaende Administrator, og Resten at uddeles som Pensioner. 2. Afdøde Studiosus Grell skienkede 1000 Rbd., som i Aaret 1812 bleve indbetalte for at udleveres rentefrit til stræbsomme og trængende Haandværksmestere fra 50 til 100 Rbdlr.