JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Madrit, den 26de Jan. Don Cordova bliver ved at krydse, og der er intet, som giver os Aarsag at troe, at man har tilsendt ham Ordre at komme tilbage. Hr. von Guichens Tilbagekomst til Brest gav os Anledning til denne Formodning. Convoyen til Amerika har havt det deyligste Veyr, og den gunstigste Vind lige indtil den 11te hujus. Fra denne Kantere vi saaledes fuldkommen tilfredsstilte. - Fregatten Rosaire, som i det haarde Veyr den 14de hujus var nødt til at løbe ind i Havnen ved Alicante, har ikke medbragt os nogen Nyehed fra Mahon, undtagen, at man sammestæds endnu stedse haabede, at see Fortet St. Philip i vore Hænder inden Martii Maaneds Udgang. - Omendskiønt det nu ikke gaaer saa ivrigt og alvorlige til ved Gibraltars Beleyring, saa troer man dog endnu stedse, at denne Fæstning ikke vil kunne holde sig det hele Aar til Ende. Samme har Mangel paa de nødvendigste Hielpemidler. Der hersker ogsaa Skiørbug iblandt Garnisonen. Tvende Hanoverske Deserteurer have selv medbragt bedrøvelige Beviser, derpaa til os. Pladsen maae altsaa nødvendigen forsynes med friske Levnets Midler. Men da den Engelske Marine imidlertid har andensteds at bestille, saa vil den blive alt for svag til i Europa for dette Aar, at tilføre Fæstningen det Fornødne. – J Engeland og paa andre Stæder gives Folk, som paastaae, at Gibraltar kan tilstrækkeligen blive forsynet ved private Fartøyer, uden at store Convoyer behøve at proviantere den; men dette er falskt. Gibraltar blev forsynet ved Tilførsel fra den barbariske Kyst, fra Mahon, fra Lissabon &c., og fik paa denne Maade i eet Aar 52 Skibe med Levnetsmidler; ikke destomindre trængde den høyligen til den Hielp og Understøttelse, som baade Rodney og Darby tilførde samme. Hvorledes er det da vel mueligt at Fæstningen nu kan holde sig, da Engelænderne har andet at tage vare. - Keyseren af Marocco, fra hvis Havne denne Fæstning ligesaa lidet, som fra Mahon, faaer nogen Tilførsel, lader sig det være angelegen, at vore Fregatter i den Middellandske Søe blive ved at krydse lige indtil Vinteren. De lange Dage, saa te Vinde og et Hav, som næsten bestandigen er roeligt, tillade vore Krydsere at holde Indgangen til Strædet sluttet.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Fra den anden Side ere vi forsikrede om, at der siden Admiral Darbys Afreise ikke have været flere end 10 Skibe i Bayen, som ved Hielp af Natten og det stormende Veyr havde været saa lykkelige at indsnige sig sammesteds, og hvoraf dog kun de vare ladte med Provisioner. Man kan altsaa dømme, om en saadan Hielp er tilstrækkelig nok for denne Plads til næste December Maaneds Udgang. - Ved Hoffet er intet videre Nyt forefaldet, end at Kongen har bevilget den nye Patriari af Jndien en Pension paa 28000 Ducater, for at sætte ham i Stand til, standmæssigen, at kunne beklæde sin Post Petersborg, den 29de Jan. Den Forbindelse, som siden Freden blev sluttet, har været imellem det Russiske Rige og Krim, bliver alt stærkere og stærkere. Den nu værende Chan er det Russiske Hofsaahengiven, at han har udbedet sig og erholdt Capitains Rang ved den Presbraskenskysken Garde. Man venter og med det første et nyt Gesandtskab fra denne Tartariske Fyrste, hvilket allerede skal være reyst fra Caffa. - Ved denne nøye Forbindelse med Krim forskaffer Rusland sig ikke allene Herre, dømmet over den sorte Søe, og en nye Communication, formedelst den Middellanske Søe med det øvrige Europa, men dette store Rige tænker og at benytte sig af den Tilstand, hvori Persien paa nye befinder sig ved Kerim Kans Død, til at udføre det Project, som Peter den Store forgiæves gjord Forsøg paa, nemlig, at forsikre sig det Caspiske Hav ved at anlægge Establiffementer paa sammes vestlige Strandbredder. Man har længere end et Aar i al Stilhed arbeydet paa Forberedelserne til denne Expedition, og nu har man faaet Underretning om, at Skibene med et tilstrækkeligt Antal Tropper ere afseylede for fra Mundingen af Volga at begive sig i Provindserne Shirvan og Chilan, som høre til det Persiske Rige, og at bemægtige sig Stæderne Baku og Astara, der begge ligge ved det Caspiske Hav. Den Ordre, at General Potemkin skal begive sig til sit Gouvernement i Astrakan, maae alt saavel have Hensigt paa denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Paris, den 4de Februarii. Man har her havt det Rygte, at Hollænderne laane det Franske Hof 80 Millioner Livres uden Renter, saalænge Krigen varer; men vilde efter Krigen tage 3 pro Cento indtil at Capitalen bliver afbetalt, og at Hoffet derimod vil afstaae Havnen Orient til Hollænderne. Nu veed man, at dette Rygte er allene kommet deraf, at det Hollandske Ostindiske Compagnie har solgt Ladningerne af dets 5 Ostindiske Skibe til et Selskab af Franske Kiøbmænd i Orient, hvilke Skibe vare for nogen Tiid siden indløbne til Cadix, og hvoraf et allerede er lykkeligen ankommen til Orient. - Man har vel villet forsikre, at Marquisen de la Fayette er bleven udnævntil Feldt Marskal; men denne Udnævnelse er dog til Dato endnu ikke skeet, og turde vel ikke heller finde Sted, saa læng samme staaer i fremmed Tieneste. Forlader han derimod sin Tieneste og Charge hos Amerikanerne, og atter gaaer i Fransk Tieneste, skal han beholde samme Charge, hvortil Kongressen har udnævnt ham, om det endog var en General=Lieutenants Post. Vore Fiske=Madammer fra Halle have gjort deres Visite hos fornævnte Marquis, og overleveret ham tvende Laurbærgrene med følgende Compliment, Smukke Herre, den anden Turenne, vi kunne ikke giøre Dem nogen Foræring, som passede sig bedre for dem. Sammenligningen imellem Marquis de la Fayette og Marskallen af Turenne synes at være meget heldig. Turenne gjorde sit første Feldtog i Hollændernes Tieneste, da disse fægtede for deres Friehed imod Spanierne, og var allerede Marskalk da han endnu var meget ung. La Fayette giør sin første Campagne i Amerikanernes Tieneste, som fægte for deres Friehed imod Engeland, og turde vel ogsaa endnu i sine bedste Aar blive Feldtmarskal, ifald han skal leve noget. - Efterretningerne fra Constantinopel melde, at man sammesteds lever i megen Frygt og Bekymring for en nye Krig, som denne gang, om den virkeligen skulde bryde ud, let kunde trække Tabet af de Tyrkiske Provindser i Europa efter sig. Divanet, eller det Tyrkiske Raad, skal detsaarsag være i stor Forlegenhed. - Et Selskab af Kiøbmænd har søgt Hs. Majestæt, Kongen om Tilladelse, og Doctor Franklin omhans Understøttelse til at oprette Establissementer i Virginien, og formeere Tobaks=Plantasierne. Man tvivler ikke paa, at jo denne Ansøgning bliver bevilget. Et andet Selskab af Handlende i Paris og Marseille vil aabne en Handel fra Levante af til Persien og Jndien. Regieringen har alt antaget dette sidst bemeldte Compagnies Projekt, og bevilget samme Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Hr. von Guichen kan nu allerede være i Søen. Men man tvivler paa, at der gaae Skibe af hans Flode til Jndien. Den gaae 5 til Cadix, og de øvrige seyle til Amerika, hvilke sidste commanderes af Hr. Mithon vores ældste Søe=Capitain, som vil gaae om Bord paa Skibet Couronne. Hr. de la Motte Piquet forbliver i Brest, hvorfra han skal om 2 Maaneders Tiid løbe ud med 10 andre Skibe.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Bologna, den 29de Januarii. I Gaar Aftes ankom Hr. Græven og Frue Grævinden af Norden, og i Dag tilig fortsatte Høystsamme deres Reyse til Loretto.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Florens, den 28de Jan. Vi troe at kunne forsikre, at Samtalen imellem Paven og Keiseren rigtig til Foraaret skal gaae for sig i et helligt Herbergge paa Grændserne af vores Storhertugdømme, og at vor Souverain paa samme Tiid tilligemed det Storfyrstelige Russiske Herskab skal komme dertil.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
London, den 25de Januarii. Da General Arnold den første gang lod sig see til Hove bar han sin Mondering, og saasom han halter, støttede han sig paa Armen af en ung Søeofficeer, som ledsagede ham. De hans venstre Been har været skudt i Stykker, og detsaarsag er blevet kortere end det høyre, gaaer han med en høy Hæ under samme. Han er af middelmaadig Statur, og imellem 40 til 50 Aar. - Følgende er et Udtog af et Brev fra en Officeer, skrevet og Bord paa Kaperskibet Romney, og dateret Algier, den 4de December: Da vore Kaperier her mestendeels have Ende, saa tænke vi med det første at ville vende tilbage igien til Engeland. Jmidlertid have vi været temmelig lykkelige i de 12 Maaneder, vi henbragte med at krydse; thi vi have optaget 23 Skibe, deels Franske, deels Spanske, deels Hollandske og et Amerikansk. Vi have næsten solgt dem alle i Jtalienske og Afrikanske Havne, undtagen to, som vi have hos os. Men hvorledes vi skal lykkeligen og vel slippe igiennem med disse tvende Skibe, der tilhøre Hollænderne, og have rige Ladninger inde fra Smyrna, vide vi endnu ikke. Tiden vil lære det. Det vil no staae haardt, at komme sikker ud af det Middellandske Hav Kunde vi naae Lissabon, saa vilde vi troe, at vi vare uden Fare. Herfra gaae adskillige Skibe under Algiersk Flag til Minorka, for at forsyne vores der værende Besætning med Levnetsmidler, og de komme atter i Almindelighed tilbage igien med velbeholden Reyse. - Man forsikrer, at Admiral Ross og Commodore Elliot skulle føre Commandoen over den Flode, som i Foraaret skal agere i Nordsøen. - Admiral Roddam er udnævnt til at afseile med en Escadre af 5 Lienieskibe og 2 Fregatter paa en hemmelig Expedition. - J Dag har Admiralitetet atter faaet Breve fra Admiral Rodneys Flode af 22de hujus. Den bestaaer af 12 Linieskibe og 2 Fregatter, men har ikke et eneste Koffardieskib hos sig, paa det Admiralen er skal have nødig at opholde sig. Han har recognosceret Havnen ved Brest. Hans Flode har vel udstaaet nogen Storm, dog uden at være bleven mærkelig beskadiget, og han fortsætter nu sin Cours med den gunstigste Vind. Han har ogsaa skrevet til sin Gemahlinde, at han befinder sig meget vel; saa at alle Rygter om hans Sygdom ere ugrundede. - Admiral Drake har skrevet til Admiralitetet, at de Kongelige Skibe, Dedalus og Hind, ere lykkeligen ankomne til Dynerne med Qvebeck-Convoyen, og have tillige medbragt en fransk Kaper paa 8 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Leiden, den 5te Febr. Med Jøderne i Engeland er der en meget stor Forandring i Forslag, saasom de samtligen, den ene med den anden skulle opskrives, ansættes for en vis Afgivt, og forsynes med et Certificat, da derpaa de øvrige af deres Troes Forvante, som ikke findes opskrevne, og ikke kunne angive nogen vis Forretning, eller Nærings Vey, skulde rømme Landet. Den ne Plan skal være udkastet af de Ældste selv for Synagogen.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Christiansand, den 31te Januarii. J Anledning af Hs. Kongelige Majestæts høystglædelige Fødselsdag den 29de Januarii, holdt Rector Monrad, i Overværelse af Stiftets høye Øvrighed, og samtlige Byens fornemste Jndvaanere, en latinsk Oration paa Skolen. Ti samme at høre, havde Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Hagerup i Forveien udstæd Programma, som ved Skolens Ho rere Dagen tilforn var bleven uddeelt. Jndholden af Talen var en historisk Eloge over Kongens Regiering, og Undersaat, ternes Lyksalighed under saa viis og mild en Monark. De Talen var sluttet, reyste sig er anditorio Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen, og med sin bekiendte Færdighed i det latinske Sprog igientog kortelig, hvad der var bleven afhandlet, og forenede sine Ønsker med alles for Kongens og det gandske Høykongelige Arvehuses allerhøyeste Lyksalighed. For- og efter Orationen blev opført Vocal-Musik af Skolens Discipler, som bleve encompagnerede af Stadens Musikantere. Poesien var forfattet af Collega Scholæ, Mr. Tønnesen. - Derefter begav Selskabet sig, med flere inviterede, til Stedets befalingsmand S. T. Hr. Kammerherre Adeler, som beværtede med Middags=Maaltid, hvorved, under Kanoners Løsning fra det Skib Kiøbmanden Hr. Daniel Jsaach, sen i den Hensigt havde ladet legge i Nærheden, blev allerunderdanigst erindret Hs. Kongelige Majestæts vor allernaadigste Konges, Hendes Majestæts Dronningens, Hs. Kongel. I Høyheds Kronprindsens, Arveprinds Frederichs og Prindsessernes, samt øvrige det Høykongelige Huses Velgaaende. Paa Bordet saaes anbragt Hs. Kongelige Majestæts Ciffre brændende. Ligesaa saaes om Aftenen, over Hoved-Jndgangen til Huset, i Jllumination det Kongel. Ciffe, samt ved Siden deraf det Danske og Norske Vaaben, og oven over samme : Gloria ex Amore Patria. Hr. Jsaachsen havde ladet det forbemeldte Skib behænge med en stor Deel Laterner, som bleve antændte og Aftenen, og brændte medens Selskabet var samlet. Da Maaltidet var til Ende, fornøyede man sig med Dands, som vedvarede til Klokken halv fem om Morgenen, hvorefter Selskabet toge Afskeed, og derved med igientagne inderlige Ønsker for Hs. Kongelige Majestæts og Kongehusets Vel, besluttede Dagens Høytidelighed. - J Anledning af denne Samling, blev indgaaet et Selskab, til Flittigheds, Vindskibeligheds Opmuntring i Christiansands Stift, og besluttet nærmere at samles den 2den April førstkommende, for at bestemme Selskabets Love og videre Jndretning. - Ligesaa havde og nogle af Stadens høye Magistrat ladet samme Aften Raadhusets Vinduer overalt med Lys illuminere, og lige over Hoved=Indgangen var anbragt en meget smuk Jllumination, som præsenterede Hs. Kongel. Majests. Navn en Ciffre, og oven over samme var at læse: Patria Patri, samt neden under: Redeunte Natalli RRIV. De nostris annis Regi Deusaugeaargevum!!! Hvilken Jllumination vedvarede indtil Selskabet havde forladt Hs. Høy velbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmandens Huus.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Helsingøer, den 22de Februarii. Den 19de hujus ankom fra Kiøbenhavn hertil Hr. Cancellieraad Tybring med den Norske agende Post 5 Læs til Norge, som den 20de gik herfra igiennem Sundet til Helsingborg, og kom lykkelig over foruden Hinder af Driviis imellem Havner her og Helsingborg. J Dag er en Mængde af Driviis imellem Havnen og Helsingborg, saa at ingen Baade kan gaae.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Her fra Byen til Øen Hveen og Kiøbenhavn ligger Jsen saa stærk, at der kan gaaes derpaa herfra.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Kiøbenhavn, den 22de Februarii. Den 22de Augusti 1781 er Hans Horneman allernaadigst beskikket til Cancellie=Secretair. Den 16de Jan. 1782 er Secretair Lauritz Nørregaard ligeledes beskikket til Professor Juris Designatus ved Kiøbenhavns Universitet. Herman Rasch ligesaa at være Bergraad og have Rang med virkelige Justitz=Raader. Den 23de Jan. er Ole Zimmer beskikket at være Postmester i Roeskilde. Den 30te Jan. er Decanus Johan Randulf Bull ligeledes beskikket til Justitz=Secretair ved Ober=Hof=Retten i Norge. Den 6te Febr. Studiosus, Søren Christian Klædstrup ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Øster og Vester=Alling Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Jacob Lemvig beskikket til Præst ved Stadens civile Arresthuus. Albrecht Gottlob Bech confirmeret at være Birkedommer ved Grævskabet Bregentveds Birketing. Den 13de Febr. er Proprietair Matthias Steenfeldt. allernaadigst beskikket til Cancellie Assessor.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Næstkommende Onsdag Aften den 27de Febr. bliver Balpare en Domino paa Hof=Theateret.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Fra Stadens Raadstue er den 18de Februarii udkommen en Placat af følgende Jndhold: At Magistraten ved Skrivelse af 16de i denne Maaned fra det Kongelige Vestindisk Guineiske=Rente= og General=Toldkammer er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestet under 6te i samme Maaned, til en fast Regel for Consumptions=Afgivten af Flesk, nedlagt i Tønder, at bestemme, at, naar Side=Flesk, nedlagt i Tønder, indføres, skal deraf betales per Tønde til 16 Lpd. 32 Skilling.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Ved Tal=Lotteriets 250 Trækning i Altona udkom: No. 10, 14. 35, 56, 85.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Fra den 9de til den 16de Febr. h. a. ere her i Staden copulerede 9 Par, fødte Drenge 26, Piger 25, tilsammen 51, døde Mænd 22, Qvinder 20, Drenge 12, Piger 18, tilsammen 72; ere altsaa 21 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Brystsyge 3, Dødfød 1, Feber 10, Forraadnelses=Feber 7, Gicht 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 2, Kighoste 1, Kopper 5, Langvarig Syge 1, Moersyge 1, Pleuris 5, Slag 15, Svindsoet 4, Tænder 4, Tærende Syge 3, Uangivne Svagheder 4, Ulykkelig Hændelse 1, Venerisk Syge 1, Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Copulerede. I Jdestrup Præstegaard paa Falster den 19de Febr. Hr. Frid. Ramus, Sognepræst til Baagøe og Jfr. Birgitte Charlotta Sevel. J Kiøbenhavn den 20de Febr. Skibstømmermand Sr. Thor Jørgensen Obel og Mad. Marthe Andresen.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Døde. J Kiøbenhavn den 15de Febr. Hr. Peter Blix Kirck, steen, Silke= og Klædekræmmer, 23 Aar; den 18de Mad. Johanne Beck, 84 Aar; den 19de Mad. Anne Kirstine Foltmar, 76 Aar; Jfr. Jnger Dorothea Gram, 82 Aar; den 20de Mad. Hedevig Kirstine Ruds, 51 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Vacancer: Sognekaldet til Skjoldborg og Kallerup i Aalborg Stift 300 Rdlr., hvoraf svares Pension 100 Rdlr. Byefoged Embedet i Faaborg og Herredsfogderiet i Salling Herred i Fyhn.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Avis NS. Jas neue allgemeine Gesangbuch, auf Königlichen allergnadigsten Befehl, zum offentlichen und hanslichenGebrauche der Deutschen in Copenhagen herausgegeben, in 8vo, und so fars erste mit nachsten bey der deutschen Petri Gemeine eingeführt wird, har neulich die Presse verlassen, und ist bey dem Verleger Christ. Gottl. Proft, auf der Børste in dessen Buchladen No. 11. 12 und 13 nun allein zu haben. for 3 Mark auf Druckpapier, 3 Mark 8 s. auf weis Papier und 5 Mark auf gros Schreibpapier. Den anden Deel af Thyge Rothes Nordens Statsforfatning for Lehnstiden med Odelskab og Folke=Friehed; i Lehnstilden med Birkerettighed, Hoverie, Livegenskab og Aristokratie er nu færdig fra Pressen og sælges for 5 Mk. paa Tryk= og 6 Mk. paa Skrivpapiir hos Gyldendal i Silkegaden No. 66. Den første Deel kan endnu bekommes til samme Priis.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden Nr. 66 bekommes følgende Skrifter, som kunne tiene Christne til Underviisning. og Opbyggelse i at betragte Frelserens Lidelser og Forsyning; Jesu Christi sidste Lidelses= og Døds=Historie, sammendraget, af de fire Evangelisters Fortællinger, med nogle Anmærkninger ved P. E. Petersen, 10 sk. Forklarende Omskrivning af JesuChristi Lidelses=Historie, efter de fire Evangelisters Beretninger, med Anmærkninger af Niels Ballum, 48 s. Det tredie Binds andet Hæfte af det theologiske Selskabs gudelige Taler, som indbefatter 7 Prækener af Selskabet og 5 af Selskabets Forstander Hs. Høiærværdighed Hr. Doctor Balle, hvori Jesu Lidelses=Historie er tilstrækkelig forklaret og anvendt til Lærdom og Opbyggelse, 56 s. Passions=Prædikener, holdne af Chr. F. Høyer, 40 sk. Forsoneren i Jesu af Nazareth, forestillet af de betydeligste Træk i Jesu Lidelses= og Døds=Historie, som tydelig characteerisere Forsoneren, af J. Bech, 10 sk. Aanderige Betragtninger over Christi Lovner og Lidelser, til Guds Børns Opbyggelse, ved Joh. Tauler, 48 s. Desuden findes indrykket i Sturms og Tiedes Opbyggelses=Skrifter til hver Dags Morgen og Aften i hele Aaret, ypperlige Betragtninger over Jesu Lidelse, af C. C. Sturm.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Den anden Deel af Abbed Millots Verdens Historie er nu færdig fra Pressen og leveres Subskribenterne mod 3 Mk. Forskud paa følgende for et Exemplar paa Trykpapiir og 4 Mk. paa Skrivpapiir. Prisen for andre Kiøbere er 1 Mk. mere for hver Deel, og kan bekommes hos Gyldendal i Silkegaden No. 66. et Kongelige Danske genealogiske og heraldiske Selskab er i Begreb med at udgive et Dansk Adels-Lexicon, hvori foruden hver Families Navn ogsaa skal findes dens Historie i største Korthed, og en Beskrivelse over dens Vaaben, samt alle bekiendte Danske Adels Vaabener stukne i Kobber. Af dette Verk, som i det mindste vil udgjøre to temmelig store Bind i median Qvarto og bliver udgivet Hefteviis nogle Bogstaver af Gagen, er det forste Binds förste Hefte allerede under Pressen, og kan ventes færdigt i tilkommende Maaned. Det bliver trykt i stor Qvart med Cicero Skrift, paa saa kaldet petit Raisin, og Vaabenerne i smaat saa at fyrretyve adelige eller sex grevelige og friherlige Vaabener Kunne rummes paa een Kobberplade. Prisen paa hvert Ar bliver paa petit Raisin 4 Skilling, og for hver Kobberplade 6 Skilling. Enhver som önsker at eye dette Verk, vilde melde sig hos Hr. Oluf Bang, Klokker og Catechet ved Holmens Kirke, boende paa Hiørnet af Reverentzgaden og Viingaardstrædet, i Marschalls Gaard. Viebhaberne til Træknings-Listerne af det 29de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie tilkiendegives hermed, at paa samme antages Prænumeration med 4 Mk. for alle 5 Classer hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Moller i Frederichsberggaden No. 230. De som ey prænumere, betale for hvert Ark. 4 s. Med Kongel. allernaadigst Tilladelse holder Bondebyen Lugum Kloster aarlig efterfølgende Markeder: 1) Et Qvæg- og Heste Matted 3 Dage for den 18de Martii eller Søndagen Oculi. 2) Et Kram=Marked paa Torsdagen og Fredagen i næstpaafølgende Uge efter Paaske. 3) Et Qvæg= og Heste Marked den 19de og 20de Junii. 4) Et Kram=Qvæg= og Heste Marked paa Bartholommer, den 24de og 25de Augusti. 5) Et Qvæg- og HesteMarked den 1ste og 2den September. 6) Et Korn=Honning= og Gaase=Marked paa Michelsdag. 7) Et Heste og Slagtefæ Marked 3 Dage for Severins Dag eller den 23de October. Og naar disse Markeder indfalde paa en Løverdag, Søn= eller Festdag, saa blive samme holdte 3 Dage forud, hvilket til de Handlendes Efterretning hermed bekiendtgiøres. Lugum Klosters Amtstue, den 24de Januarii 1782. von Schmettau.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Formedelst Forandring bliver et Stue=Kammer til Leye ud til e) Skindergaden No. 9 med Meubler ved Frue latinske Skole for en honet Person, og kan bekommes strax hos Guldsmed Berling.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 8de Februar, sidstleden, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Høyeste Rets Procurator Rasmus Lange, af Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, hans, som Curator Bonorum i afg. Garver, Niels Konsbergs og Hustrue Edele Cathrine Havens Stervboe, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Garver Konsberg og Hustrue Edele Cathrine. Haven, dermed at fremkomme, og samme inden den i Loven- foreskrevne Tid hos Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission i bemelte Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre: og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved forbemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 8de Februar. 1782. Under Vort Signet, (L. S.) til R. At Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Høyeste Rets Procurator Rasmus Lange af Kiøbenhavn, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde afg. Garver Konsbergs og Hustrues Creditorer.
Berlingske Tidende, 1782-02-22
Jndkaldes herved alle de som maatte formeene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Garver Niels Konsberg og Hustrue Edele Cathrine Haven, at møde for os i Hof= og Stads=Retten Skifte=Commission inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver kan vente at ved derfares hvad Ret er. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, den 19de Februar. 1782. Lugge. Fogh. Hjorth. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 18de Februar. 1782. C. Schifter.