Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-01-04
Nyeste Post-Efterretninger. De første politiske Efterretninger, som man ved dette nye Aars Begyndelse har at meddeele, see ikke meget fredelige ud, i hvorledes de saa siden ville blive; thi Statspapirerne ere i Paris faldne paa en meget afgjort Maade og flere Dage efter hinanden, og foruden de Franske Statspapirer saa ere ogsaa de udenlandske blevne kun lidet søgte. Aarsagen dertil skal imidlertid ikke være de krigeriske Rygter, som de Franske Ultra-Blade have udbragt; men Efterretningen om at de Engelske Fonds ogsaa ere vegne betydeligt. – Fra Londen selv angiver man Aarsagen dertil at være de Rygter, som ere bragte fra Paris og de Modsigelser som forekomme i de Franske ministerielle Blade, og iseer den Efterretning, at det Franske Ultimatum skal være blevet forkastet i Madrid. Den Engelske Coureer meddeler derimod et Brev fra en Correspondent i Paris, hvori det hedder, at Kongen af Frankerige har længe betænkt sig paa at underskrive dette Ultimatum, som først er bleven afsendt til Verona for at blive ratificeret af de sig der opholdende Souverainer, og at dette Ultimatum er nu kommet tilbage, men at det indeholder betingelser, som det ikke er sandsynligt at Spanien vil antage. Coureren tilføier: Vi meddeele med Forsæt disse Efterretninger uden nogen Commentar; men maae tilføie at hvad ogsaa Resultatet vil blive, saa maae ethvert Menneske i Europa være overbeviist om, at det største og oprigtigste Ønske for at holde Freden opret har tjent den Engelske Regiering til en Regel og Rettesnor ved dens heele Forhold. Det Engelske Blad Times melder: at Frankerige har gjort Spanien Forslag, som dette med Fasthed har forkastet, og siger: at Lord Vellington skal have sendt en Fortroelig til Madrid for at undersøge Sagernes Tilstand. Samme Blad vil ogsaa vide, at Hertugen af Albufera (Suchet) skal have erklæret sig imod Krigen mod Spanien af militairiske Grunde. Td., Franske Blad Constitutionel vil vide, at den Engelske Regiering har bestemt afslaget den Anmodning, som var gjort til den, om at sende Hertugen af Vellington til Madrid. – Selv det Engelske Oppositions Blad Morgenkrøniken udbryder i store Lovtaler over Hertugens Forhold ved sine sidste Forhandlinger i Paris. Det hedder i London, at Hertugen skal ikke have været fornøiet med hvad der var passeret i det Franske Ministerium med Hensyn til Spanien, siden Hertugen af Montmorenens Tilbagekomst, og at han derpaa skal have gjort mere moderate Forslag; disse skulle være blevne antagne og Hertugen skal derpaa have sendt Jnstructioner til den Engrefte Vinister i Madrid, for at enmode ham om, at anvende alt mueligt for at forebygge en lidenskabelig Stemning i denne Stad. Saaledes siger i det mindste Rygtet; men de udvortes Omstændigheder ere af den beskaffenhed at man maae tilstaae, at der ikke giøres ret meget i Frankerige for at berolige Gemytterne i Madrid, og man maae takke Gud for at Pyrenæerne ligge nu bedækkede med Snee, saa at man har Tid til at betænke sig; thi man hører nu fra Frankerige, at de flygtede Officierer og Soldater af Troens Armee blive underholdte paa Fransk Bekostning; Alle Officiererne blive gagerede efter den militaire Tarif overeensstemmende med deres Rang; Deres Udgifter i Værtshusene betales, og deres Befordring besørges paa Regieringens Bekostning. Man veed, at General Mina har anmodet de Franske Authoritheter om at bekiendtgiøre den Amnestie, som man har forundet de flygtede Spanier, men de Franske Øvrighedspersoner have ikke villet til lade denne Amnesties offentlige Bekiendtgiørelse, og Præfecten i Perpignan Marqvis von Forestahar afslaget den Spanske Consuls Begiæring derom. Dette har nu i høi Grad mishaget de Franske Jndvaanere, som ere meget plagede af disse Flygtninge, og bliver derfore Amnestien endog ikke officiel bekiendtgjort, saa bestræbe de sig for underhaanden at bekiendtgiøre den. – Jfølge de sidste Efterretninger fra Paris gik Rygtet der, at de fredelige sindede Ministre skulle træde ud af Ministeriet, og den bekiendte Hr. von Marchangi, der som man veed, for kort Tid siden har modtaget en smigrende Skrivelse fra den Russiske Keiser, har nyelig ved et Giestebud hos Hr. von Vaublan, udladt sig i de heftigste Udtryk imod Premier-Ministeren, Hr. von Villele, beskyldet ham for at være Aarsag i Roialisternes Nederlag og sagt, at han umuelig kan længere blive ved at være Minister, J Spanien foregaaer der nu saadanne Ting, at man umuelig kan troe, at de Cortes i mindste Maade ville give efter, thi Regieringen har fore slaget dem: 1) at den berygtede 7de Juli skal erklæres for en National Hædersdag; 2) at der skal oprettes et Mindemærke til Ære for denne Dag paa Constitutionspladsen; 3) at et Basrelief desangaaende skal sættes i de Cortes Sal, og 4) at der skal præges en Guldmønt, med den triumpherende Friheds-Billede paa, som skal uddeeles imellem de, som paa denne Dag have været bevæbnede. – Nye Ordrer ere udstædte om at udskrive Heste til Armeen, og Rygtet, gaaer, at en Reservaarmee paa 36000 Mand skal opstilles under General Morillos Commando. Krigsministeren Lopez Banos og Generalerne Ballasteros og Qviroga foreene sig til at tale denne berømte Mands Sag. – Det Spanske ministerielle Blad Universal beretter: at en Alliancetractat er afsluttet med Portugal, 8000 Portugisiske Tropper skulle rykke ind i Spanien, ogsaa skal en Den nye nye Handelstractat være i Værk.