JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
J den Daarinde. Glædernes Dronning, Med Blomsterkrone, Og Liliesepter, Snart hun nedsvæver J Zefyrs Aande, Rosen at kysse, Og Duggens Perle Med Honninglæber Røver fra Flora. Slangebekrandset. Høit snart hun bruser, Paa Stormens Vinge, Med Eumenidens Flammende Lynblik, Rædsers Førstinde, Om nogne Fjeldtinds Tordnende Vandfald, Styrtende ned i Acherons Afgrunds Stygiske Huller. Tusindfoldfarvet, Liig Morgenrøden, Vexlende evigt, Liig Maanens Sølvglands, Hun ene bryder. Menneskets Lænker. Lad os da alle Alfader prise, Den Evighøie, Som sliig en himmelsk, Tryllende Kvinde Med os forbandt, Thi os alene Han hende gav; Bød denne Hulde. Os at ledsage, Som tro Veninde, Fra Fængslets Skumring, Til Friheds Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Alle de andre Lavere Slægter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Paa børnopfyldte, Livsvangre Jord, Leve alene For Øieblikket. Tifold de lide, Thi ei de frydes. Ved svunden Sorg; Fortiids og Fremtids Eden de savne: Drivt dem blot viser Nutidens Ørk. Høit da istemme Flammende Lovsang Menneskens Børn, Alfader gav dem Yndigste Datter, Fyrrig og om. Lad os da alle Elske og ære Olympens Mø. Taaler ei gamle Faster Erfaring Haanligt begegner Digterens Brud! Jkkun den ældre, Kjærlige Frænke, Stiern kronde Haab, Hæve Gudindens, Synkende Vinge, Naar hun opsvæver Fra Tidens Mørke Til evigt Lys!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
En sjelden Familie=Annecdote.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Jndtil Aaret 1739 eller 40 levede Præsten, den gamle Jens With, i Kielbyemagle paa Møen; han havde 5 Sønner og en Datter, nemlig: 1) Morten Reenberg With, som blev Præst paa Als, og Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Hertugen, af Augustenborgs Confessionarius. 2) Mathias With, Sognepræst til Kiettinge og Nothmark paa Als. 3) Johannes With, Sognepræst til Hunsebye i Lolland. 4) Povel With, residerende Capellan i Stege paa Møen; og 5) Jens With., først 1ste Lectiehører ved den Latinske Skole i Stubbekjøbing. paa Falster, indtil (jeg troer) Aaret 1736, da denne m. fl. af de mindre Lat. Skoler i Provindserne opløstes, og bleve forandrede til Dansk Læse= og Skriveskoler, og hvorefter han blev Klokker og Chordegn – men tilsidst indtil hans Død 1746, residerende Capellan til Stubbekjøbing og Magle brende Menigheder. Datteren Anna Maria With, givt med Ludvig Stoud, der var den gamle Jens Withs Adjunct med Succession i Kaldet, som end- ogsaa skede førend dennes Død. Det er altsaa mærkeligt, at disse 5 Brødre alle have været Præster, og deres Søster givt med en Præst, førend nogen af deres Forældre døde; og til en Tid derefter, talte denne Familie 42 Børn imellem sig, og hvoraf nogle have været Præster paa Øen Als og i Jylland. Af sidst ovenmeldte Jens With er undertegnede en Søn, men ved min sal. Faders tidlige Død i sit 36te Aar, og jeg ikkun da 5 Aar gammel, blev min barnlige Uddannelse meget savnet; thi Skolevæsenet stod da paa en slet Fod; og jeg troer at have havt 5 eller 7 Skolelærere, inden jeg blev 14 Aar, da disse af Mangel paa tilstrækkelig Udkomme, ikke kunne vedblive. Jmidlertid sørgede det algode Forsyn for mig, at jeg efter mangfoldige modige og tornefulde Veie i Aaret 1774 fik allernaadigst Bestalling til at være Amtsforvalter i Holbeks Amt, og var det i 21 Aar, indtil min betydelige Eiendomsgaard tabte den Egenskab, at være Kongel. Magazin, efterdi Korn oppebørselen blev bestemt paa anden Maade; da jeg selv allerunderdanigst ansøgte min Afskeed, og fik den i Naade og med Pension. Et lykkeligt stadig Helbred har været min bedste Lod i Livet, G. v. l. at jeg nu er i mit 72de Aar. Dette Lidet af min uvigtige Biographie har jeg troet at henhøre til hiin sjeldne Familie=Annekdote; og hvorhos jeg endnu maae erindre, efter Sagn mellem Familien, at den gamle Jens Withs Farfader har været Englænder eller Skotter, som og Stammenavnet, With, giver Formodning om, og skal kort førend Hugonotternes Tid være kommet til Frankerig, og siden til Holland. Kjøbenhavn, i September 1812. Jens With, Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Patent, angaaende de danske Kobber-Toskillingers midlertidige Omløb i Hertugdommene, som Skillemynt. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: For at afhielpe den Mangel paa Smaamynt, der har begyndt at vise sig i Vore Hertugdømmer, have Vi fundet Os bevæget til at beslutte, og befale derfor herved allernaadigst, at de Kobber=To stillinger, der ifølge Placat af 13 Julii 1810 ere satte i Omløb i Voi Kongeriger Danmark og Norge, men senere ved Placat af 6 April d. A. igjen ere inddragne, og som paa Aversen ere forsynede med Vort Brystbillede og Omskriften. Fridericus VI. Dei gratia; paa Reversen derimod med det danske Vaaben og Omskriften: Danie Norvegiæ Van. Goth. Rex, samt ved Siden af Vaabenet føre den Jndskrift: 2 S., fra nu af foreløbig skulle circulere i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Nanzau, og Staden Altona, samt i alle Betalinger mellem Mand og Mand og til Vore Casser gielde og uvægerligen antages for En Skilling Lybsk; dog saaledes, at Jngen skal være forpligtet til at modtage mere, end i det høieste 2 1/2 Rdlr. paa eengang. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 15de September 1812. Friederik R. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under 14 September d. A., for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Under 12te dennes har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: Vi ville i Almindelighed og indtil videre allernaadigst have tilladt søeværts Udførsel af indenlandsk Lin= og Rocolie, samt Oliekager, imod en Recognition af 3 Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Af en Skrivelse fra Norge. Man læser i de offentlige Blade, at Bonden Mons Hansen Vesterlie under 29de August er af Hans Majestæt, for udviste Fortjenester, bleven belønnet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Da det altid er interessant at lære at kjende Fædrenelandets Hædersmænd og erfare den Daad, hvorved de have gjort sig fortjente til Kongens Naade og deres Medborgeres Høiagtelse, meddeles herved følgende Underretning udaf et Brev fra Bergen dat. d. 20 Maji 1811. Præstens Medcommissarius i Forligelsescommissionen er en Bonde Mons Hansen, Vesterlie, en sjelden ærværdig gammel Bondemand. Han har udmærket sig længe ved sin exemplariske bramløse Vindskibelighed og Agerdyrkningsflid, samt ved sin fortrinlige Aandsdannelse, saa han i sin Egn er et lidet Orakel. Han hav, længe før der var Forligelsescommission til, stiftet mangt et Forlig. Han er ogsaa en høist uegennyttig "Mand, som ufortrøden reiser flere Mile for at rette imellem Parterne uden at tage Noget derfor Han er barnløs og har skjænket sin Gaard til den fattige Aasene Kirke, af hvis Opbyggelse han ogsaa har megen Fortjeneste. Ved Veie- og Bro anlæg er han altid bleven brugt af Veimesteren."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Grosserer Knutzen har solgt Gaarden No. 172. i Bredgaden til Gouverneur Dridsberg for 200,000 Rdlr., og Grosserer Leisner Gaarden No. 9 i Snaregaden til Mægler Eskildsen for 65,000 Rdlr., General=Krigscommissair v. Deurs Gaarden No. 13 i Snaregaden til Grosserer Staal Hagen for 83,000 Rdlr., Agent Behrend Gaarden No. 46 i Raadhuusstrædet til Lieutenant Wridsberg for 170,000 Rdlr., og denne igjen Gaarden No. 109 i Knabrostrædet til Agent Behrend for 50,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Den 11 Sept. aabnedes Næsbyholms Canal, som Hs. Exc. Greve Danneskjold Samsøe har ladet anlægge for egen Regning, under Oberst Reckes og Søpræmierlieutenant A. Reckes Bestyrelse. Den er seilbar indtil Nestved og derfra igjen til Karre becks Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Ved Priserettens Dou i Aarhuus den 9de Septbr. er det af den Kongel. Roeslotilie, under Lieuten. og Commandeur af Dannebrogen de Falsens Commando til Aalborg indbragte Skib Modellen, med sammes ved Opbringelsen indehavte Ladning frigivet. Mariboe, d. 17 September. Efter en Reisendes Beretning, der ankom her til Mariboe i Gaar, blev en Baad med Passagerer jaget imellem Femmern og Lolland af en fiendtlig Fregat og siden af en Brig. - Ved Priisauctionen den 14de dennes i Nakskov blev 1 Td. Hvede betalt med 40 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Den 25de denne Maaned bliver ved Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen Hr. Volkersen indvict i Mariboe Domkirke til Sognepræst for Nyested og Herritzlev Menigheder i Lolland. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 11 Sept. Storarmeens femtende Bulletin er dateret Smolensk d. 27 Aug. 1812. Dens væsentlige Jndhold er følgende: Divisionsgeneral Zayonzesck, der i Træfningen ved Smolensk anførte en Polsk Division, er saaret. - J Træfningen ved Smolensk og Valontina havde Fienden mistet et stort Antal Officierer, 20 Generaler, dræbte, saarede eller fangne. Antallet af Dræbte, Fangne eller Saarede i disse forskjellige Affairer kan beløbe sig til 25 a 30,000 Mand. Dagen efter Fægtningen ved Valontina uddeelte Keiseren et Antal af 87 Æreslegions=Decorationer til Capitainer, Lieutenanter, Underlieutenanter, Underofficierer og Soldater. Valgene skeete paa Valpladsen, i en Kreds for Keiseren, og Tropperne tilkjendegave ved lydelige Tilraab deres bifald. - Den fiendtlige Armee stikker paa sit Tilbagetog Broerne i Brand og ødelægger Landeveiene, for saa meget som mueligt at standse den Franske Armees Marsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Den 21de var den gaaet ved Slob Piwa tilbage over Dnieper og blev af vor Avantgarde stedse levende forfulgt. Handelsbygningerne i Smolensk befandt sig alle i en skjøn Forstad ved Dniepper. Denne Forstad stak Russerne i Brand og opnaaede derved intet andet end at de standsede vor Magt en Time. Landet er skjønt og rigelig forsynet med Alt. Veiene ere fortræffelige. - Marchal Hert. af Tarent vedbliver at demolere Dinaburg Fæstningsværker. Tømmeret, Pallisaderne og de uendelige mange Levninger af Blokhuset have d. 15 Aug. tjent til at gjøre en Glædesild. Fyrsten af Schwarzenberg melder fra Ostati under den 17de, at hans Avantgarde har forfulgt Fienden paa Veien til Divin; at han har frataget ham nogle hundrede Fanger og tvunget ham til at brænde sin Bagage. Jmidlertid lykkedes det General Bianchi, der commanderer Avantgarden, at borttage 800 Bagagevogne, som Fienden hverken kunde føre bort eller brænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Den Russiske Armee under General Tormassow har næsten mistet al sin Bagage. - Det mod Riga bestemte Beleiringsartillerie er brudt op fra Tilsit til Dina. General St. Cyr har taget sin Stilling ved Drissa. J Træfningen ved Polotsk d. 18de er Fienden bleven slaaet fuldkommen paa Flugten. Den Bayerske General Deroy, som er bleven saaret, er 72 Aar gammel og har tjent i henved 60 Aar. - Fienden har ladet sig forlyde med, at han vilde holde sig i Doroghoboni. Han havde som sædvanlig opkastet Jordvolde og opført Batterier. Da Armeen viste sig i Slagorden, saa brød Keiseren op imod den; men den fiendtlige General kom igjen paa andre Tanker, trak sig tilbage og forlod Staden Doroghoboni, der har 10,000 Jndbyggere og 8 Kirketaarne. Hovedqvarteret var d. 26de i denne Stad og d. 27de i Slawkowo. Avantgarden er ved Wiasma. - Vicekongen manovrerer paa venstre Flanke, to Mile fra Landeveien; Prindsen af Schmuhl paa Landeveien og Fyrst Poniatowski paa venstre Bredde af OsmaJndtagelsen af Smolens synes at have gjort et ufordeelagtigt Jndtryk paa Russernes Sind. De kalde det: Smolensk den Hellige, Smolensk den Stærke, Nøglen til Moscau, og tusinde andre Almue-Udtryk. Hvo, som har Smolensk, sige Bønderne: har Moscau. Heden er overordentlig, siden en Maaned har det ikke regnet. - Hertugen af Bel lune er med det 9de, 30,000 Mand stærke Corps brudt op fra Tilsit til Willna, for at danne Reserven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Fra Smolensk berettes, under d. 23 Aug.,at Russerne vedblive at trække sig tilbage til Moscau. Jmidlertid ville vi besætte deres bedste Provindser, og roligen benytte os af deres Hielpekilder. Vi have endnu 2 Maaneder at løbe paa. Alle Landets Jndbyggere sige os, at September Maaned er der fortræffelig, og at det slemme Veirlig først begynder i Slutningen af October. Fruentimmerne i Smolensk ere temmelig smukke, men de ere næsten alle flygtede til Moscau. - Den Russiske GeneralKnorring har man afskudt begge Benene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Amsterdam d. 10 Sept. De Russiske Fonds af Laanet hos Noyre & Comp., der i sidstafvigte April stode i 64 PC., staae nu paa vor Børs i 39 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Dresden d. 23 Aug. 16,000 M. Tropper, hvoriblandt der befinder sig Calabreser og Schweizere, ere siden 3 Uger marcherede igjennem Sachsen til den store Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Wien d. 6 Sept. Man befrygter, at, formedelst Coursens nærværende hastige Stigen, afskillige Huse, der siden mange Aar vare vante tilat speculere paa vore Papirpenges progressive Synken, ville blive nødsagede til at standse med Betalingen. Da Aarsagen til Forbedringen, nemlig det forholdsmæssige ringe Forraad af Papir penge, er permanent, saa kan man med Vished haabe, at de store Spring ikke ville finde Sted meer i Fremtiden, men at kun Oscillationer af nogle PC. ville indtræffe. - Udlændinger have gjort den ganske rigtige bemærkning, at Levemaaden i Wien er dobbelt saa dyr i Aar som i Fjor Dette Særsyn er saa meget mere mærkværdigt, som den ualmindelig frugtbare Høst, der har fundet Sted i alle Dele af Monarkiet, uetop havde berettiget til at vente det Modsatte, nemlig at Alting vilde blevet overordentlig godt Kjøb; det hedder derfor, at den umiddelbare Bestyrelse af Godtkjøbs-Commissionen vil blive overdraget til Hofkammerpræsident Grev v. Wallis. Med denne Foranstaltning vil Publicum, der veed, med hvor megen Jndsigt og Fasthed denne Minister har forvaltet samme Green af Stadspolitiet i Prag, sikkerlig være tilfreds. - Ved Jldsvaaden i Baden ere 136 Huse afbrændte. Brandskaden beløber sig til 1,674,081 Fl. Det hedder, at Keiseren vil overlade de Brandlidte alt fornødent Bygningstømmer, som man beregner til 6 a 700,000 Fl., og 100,000 Fl. paa 12 Aar rentefrit. - Gener. Bar. v. Simbschen er d. 15 d. M. bleven ført til Statsarresten. Aarsagen til hans Heftelse er ubekjendt, men man anseer den for meget betydelig. Det Regiment han har havt, er det blevet forbudet at fore i Fremtiden hans Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
London d. 5 Septb. Vi erfare, at de forenede Staters Regjering har confisqueret 3 Dele af den engelske Eiendom, der findes i America. Man søger at drage denne vigtige Efterretning i Tvivl. Den er imidlertid sandsynlig og Aarsag til, at Stocks falde. - Vi befrygte med Grund, at det vil mangle Flaaden og Armeen paa Levnetsmidler. Korntilførslerne komme ikke meere fra America og Østersøen. Jrland har maattet levere Korn til Lissabon og Cadix, en i 4 Aar uhørt Ting, da dette ellers har tilsendt os al sin Overflødighed af Sædevarer. – Regjeringen i Portugal har erklæret en fuldkommen Neutralitet i Henseende til den Krig, der er udbrudt imellem Storbritannien og de forenede Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Wien d. 9 Sept. J Følge officielle Efterretninger af 30 Aug., befandt vort Armeecorps under Fyrsten af Schwarzenberg sig i Kowel. Dette Corps har udstaaet Besværlighederne af 9 Dages Marsch, i hvilket det forcerede Prypets uhyre Sumper. Tropperne have, uden at have havt en eneste Syg, ofte gjennemvadet Sumperne 3. til 4 Mile om Dagen ligge til Beltet, og overalt tilbagedrevet Fienden, med hvem der næsten daglig gaves Forpostfægtninger. Moscau
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
som den Franske Storarmee, efter de seneste Beretninger, rykker frem imod, var fordum Hovedstaden i det Russiske Rige og Czarernes Residence. Den er den største Stad i Europa, ligger paa en yndig Slette, og har sit Navn af Floden Moskwa, der flyder ved samme. Den skal være anlagt 1156, og i Aaret 1175 har den i det mindste allerede været bygt. Dens Omfang er 5 1/2 geographiske Mile, men fordum skal den have været dobbelt saa stor. Den skal have 1600 Kirker, hvoriblandt 11 Domkirker, 271 Sognekirker; de øvrige ere Klosterkirker og Herskabs=Capeller. J Kirkerne ere mange store Klokker, som der næsten bestandig ringes med, mange af disse Kirker have forgyldte Taarne og ere fortræffelig udzirede. Præsternes Messeklæder ere prægtige. Af offentlige Bygninger og Pladse findes her 43. Man træffer her vel flere slette end gode Bygninger, men de velbygtes Tal tiltager dog fra Tid til anden. Gaderne ere vel brede, men ei reenlige, og kun en Deel deraf er brolagt. Staden er deelt i 4 Kredse, af hvilke den ene bestandig indslutter den anden, men som iøvrigt ere adskilte fra hinanden ved Mure og Grøvter. Den første Kreds er den inderste Stad, hvori Kremlin (Fæstningen) eller det Keiserlige Residence-Slot, et stort Sted, der ligner en Stad, omgiven af tykke Mure og dybe Grave, og velforsynet med Skyts. J dette Slot er, foruden to Klostere, mange Kirker af Steen, især Cathedralkirken, hvori Keiserne krones. Kirken Erkeenglen Michael ere de Russiske Monarkers Begravelse. J Slottet er Tøthuset og tillige Sædet for de Keiserl. Collegier. Bag Cathedral kirken er de forrige Patriarkers Huus, hvori nu de geistlige Synoder samles, og et paa Russiske Haandskrifter rigt Bibliothek findes. De dybe Grave, som omgive dette Slot, vandes af Floderne Moskwa og Neglina. Siden 1723 er det blevet meget forbedret. J denne Kreds ligge 6 Kirker, der alle have prægtige, ægte forgyldte eller forsølvede Spire. Bygningerne i sig selv ere gammeldags, men indvendig ere de kostbare, og Helgene ere prydede med meget Guld, Sølv og Ædelstene. J Domkirken Sobor, der har 9 stærkt med Guld bedækkede Taarne, er i Midten en Sølvkrone med 48 Arme, der skal veie 2800 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Erkebisperne Peter, Philip og Jonas ligge her i Sølvkister, i en Æske af Guld gjemmes her en fra Persien hidbragt Kjole, der, efter Foregivende, har været Christi Kjortel. Det store Taarn paa Kirken Jvan Weliki, der er 262 engelske Fod høit, har 86 Klokker af forskjellig Størrelse, og den, som det sidst er blevet prydet med, veier 500,000 Pund, og har 18 1/2 thinlandske Fod i Høiden og i Gjennemsnit, men er faldet ned og bleven beskadiget. Alle Bygningerne i denne inderste Stad, ere af Steen, høie og svære, og den selv har 300 Favne i Gjennemsnit. Den er omgiven med høie og tykke Mure, 6 Taarne og dybt udmurede Grøfter og Volde, der ere besatte med Canoner. Paa den ene Side vandes den af Moskiva, paa den anden af Negling, og ved den tredie ligger Kitaigorod. Herfra kommer man over en kostbar Steenbro til Stadens anden Kreds, som hedder Kitaigorod eller den chinesiske Stad. Her ere forskjellige Klostere og Kirker, Høiskolen, Bogtrykkeriet, den fortræffelige Mynt, Overapotheket, hvorfra hele Riget forsynes med Lægemidler, Kjøbmandshuset, hvori findes henved 6000 murede og hvelvede Boder. Her drives al Handel, især den chinesiske, og det vrimler derfor af handlende og vandlende Mennesker. befæstningen bestaaer i en temmelig høi Muur, der er forsynet med 12 høie og fiirkantede Taarne og stærke Bolværker. Den ene Side ligger ved Fæstningen Kremlin, den anden omgives af Moskwastrømmen, den tredie af Floden Negling, og den fjerde er omgiven med en Muur, fra Floden Negling til Moskwafloden. Den tredie Kreds hedder Beloigorod eller den hvide Stad, efter den hvide Muur, som den omgives af, ogsaa Zarernes Stad. Den indeholder næsten de to første Kredse, og Floden Neglina løber igjennem den. Her boe de fornemste Kjøbmænd, Borgere og Professionister. Man finder her mange 8de Pladse og for det meste slette Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Man tæller 11 Klostere, 7 Klostergaarde, 76 Sognekirker og 9 mærkværdige Bygninger og Pladse. Herer ogsaa de Keiserl. Stalde, Canonstøberiet, og mange Cabakker eller Drikkehuse. Paa Brænde torvet sælges Huse, der allerede ere færdige, og som kunne tages fra hinanden og sættes sammen igjen. Den fjerde Kreds er Semlandigorod eller den med Jordvolde omgivne Stad, der for det meste indslutter de to forrige. Den har 2 Steenporte; paa eet af disse er den mathematiske Skole og Observatoriet. Fremdeles er her en Artilleriegaard, et Provianthuus og en Mynt. Her boe Folk af ringe Stand, der forrette deres Gudstjeneste i 103 Kirker. Da Husene ere bygte af Træ, saa har den ofte liidt meget af Jldebrand. Omkring disse fire Hoveddele af Staden ligge over 30 Forstæder, hvori findes 10 Klostere og 60 Sognekirker. De see alle ud som Landsbyer i andre Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
J den anseeligste og bedste Forstad, som hedder Jnasemska eller Nemet ka Slobodad. c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
den udenlandske eller tydske, have de Reformeerte en Kirke, Catholikerne 1 og Lutheranerne 2 Kirker, hvori de offentligen holde deres Gudstjeneste. de skjønne Hauger, der ligge i denne Forstad, voxe de delige Glasæbler, Kalivi kaldede, der ere gjennemsigtige, og i Smagen ikke give Borsdorfer, Æbler noget efter. Jndbyggerne i Staden og Forstæderne regnedes 1777 for 500,000. Politie anstalterne ere fortræffelige, og Moscau bliver bestandig een af de anseeligste Stæder, endskjønt Petersborg er Residencen i det Russiske Monarkie. Under Catharina 11. er her anlagt et Hospital for Hittebørn, en Enkecasse, et Laane, og Jnvalidehuus for Stabs= og Overofficerer. 1771 bortrykkede Pesten her mange Mennesker. J Aaret 1755 oprettedes her et Universitet af Keiserinde Elisabeth. - Moscan ligger 90 Mile fra Petersborg, 180 fra Berlin, 204 fra Wien, 300 fra London, 280 fra Paris, 150 fra Stockholm, og 190 Mile fra Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Nyeste kilderie, af Kjøbenhavn. MERCoNiende Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 26 September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Undersøgelse af en Jdee om Præstekalde nes Deeling, og Forandring med Præster nes Jndkomster, fremsat i No. 24 af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
J sidste Fald kunde der være nogen Grund at sige, naar Kiøbstædpræsten aldeles intet fik og intet maatte modtage i Penge-Offer af Menigheden, hvilket i Kiøbstæden dog pleier at være endeel bedre, end paa Landet. Alle Landsbyepræster derimod skulle have ligemeget. Disse Folk kunde nok nøjes med mindre, end Kjøbstædpræsterne. Thi, paa Landet har man jo alting for intet. Kornet voxer af sig selv, Kreaturene voxe op uden videre Umage; Melk og Smør gives i Overflødighed – saa hørte jeg ofte Mennesker tale, der netop vide saa megen Forskiæl mellem Landet og Byen, at hist voxer Korn, her ikke, og neppe mere. Hvad Kornet koster, inden det kan sælges eller spises, hvad Kreaturene koste, inden man har dem paa sit Bord, hvad Mel og Smør koster, inden det kan nydes, det veed rus den erfarne Landmand. - Dog - at ei engang Landsbyepræsten faaer Lov at tænke paa eget frembragt Korn og Kreature, og Melk og Smør, det sørger Anmelderen viselig for ved at skille ham ved Avlingen, hvorom siden. - Her vil jeg blot spørge: Have alle Landsbyepræster ligemeget Arbeide i deres Embedskreds, have de alle lige Kaar og Nødvendigheder, Er det mueligt at giøre alle Menigheder lige store, Førend disse Spørgsmaale ere besvarede med det bestemteste Ja, er det nok ej aldeles retfærdigt at giøre alle Landsbyepræsters Jndkomster lige store. Jmidlertid vil dog A. og, at her efterhaanden skulde i Forhold til lang redelig og troe Embedsførelse gives Landsbyepræsten Tillæg og Forøgelse i Jndkomster indtil et vist Maximum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.