Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-19
(Fortsættelse.) Det er tilforn blevet bemærket: at de Nordamerikanske Friestater have tre Egenskaber, som giøre dem fortrinligt skikkede fremfor nogen Europæisk Stat til at besidde en repræsentativ Statsform; disse ere: 1) at de ere opvoxede fra smaae Samfund, hvori en saadan borgerlig Forfatning har været indført, saa at Landets Jndvaanere ere blevne Tid efter anden vante til at forholde sig paa en Maade, som kan passe til en saadan Statsforfatnings Beskaffenhed; den nye politiske nordamerikanske Skribent Brackenringe tilstaaer ogsaa, at saa let som det er at indsee Grundsætningerne for den borgerlige Friehed saa vanskeligt er det at faae en Statsmaskine til at gaae efter disse Grundsætninger og at faae hvert Hiul i samme til at passe til det Heles Gang. Derfore falder det altid høist vanskeligt at faae et Land, som hidintil har staaet under en monarkisk Bestyrelse omstøbt i en republikansk Form; det gaaer ikke af uden heftige Rystelser og mislykkes for det meste; denne bemærkning gielder og hele Europa og den gielder ikke mindre og hele Sydamerika, hvor Colonierne ere opfyldte af Slaver, Borgerlelasserne skarpt afskaarne fra hinanden ved Farve og Herkomst og Jndvaanerne vante til at adlyde en enkelt Mands Overherredømme; derfor vil Brasilien formodentlig hurtigst trives af alle disse Stater, da det er underkastet et bestemt monarkisk Herredømme; det er desuden aldeles ikke skikket til at blive en Friestat, da den ulykkelige Omstændighed der finder Sted, at næsten alle Jorder dyrkes af Slaver. – J Buenos=Ayres seer man allerede en Prøve paa Følgerne af at indpode en republikansk Form paa en Folkemængde, som ikke dertil er moeden; da den derved opløses i Partier, som kiæmpe med hinanden om Herredømmet. Allene Columbia og Chili holde sig; den første fordi den kraftfulde Bolivar der regierer Staten og blot omgiver sin Magt med et republikansk Skin, og Chili fordi man klogeligen der udsætter den republikanske Form Jndførelse indtil Staten har faaet Fasthed, hvorom Præsidenten O'Higgins erklærede sig ganske aabenhiertigt for den Nordamerikanske Gesandt Hr. Bland, og tilstod, at Folket endnu ikke var modent at indføre en republikansk Statsform hos det, liig den Nordamerikanske. 2) En anden Aarsag, som giør det langt lettere at vedligeholde en repræsentativ Statsform i de Nordamerikanske Friestaterend i nogen Europæisk Stat, er, at Stridigheder er imellem de indvortes Partier, som reise sig i enhverFriestat og forberede dens Undergang, ikke kunne ge Overhaand og blive ødelæggende saalænge disse Stater forblive i deres nærværende udviklende og fremskridende Stilling. Der mangler vel ikke allerede i Nordamerika paa Partier, deels politiske, som Føderalisternes og Demokraternes; deels imellem de forskjellige Stænder, som nu for Tiden imellem Manufacturisterne og de Handlende, og endelig imellem de enkelte Stater efter deres lokale Jnteresse, hvorved de adskille sig i de nordlige, sydlige og vestlige. Men da Folkemængden er i en bestandig Bevægelse og har saa godt som intet blivende Sted; da de som ere misfornøiede og leve i Strid i en Egn ere om en føie Tid dragne bort til en anden, som ligger langt derfra; saa kunne disse Partier og Stridigheder ikke komme til Udbrud, og Statsforfatningen kan holde sig opret i sin nærværende Form, saalænge indtil de Nordamerikanske Frie stater have modtaget en Folkemængde, der nogenlunde svarer til deres Udstrækning; først da naar Populationens Bevægelser for at udbrede sig over Landet, ophører, ville de indvortes Bevægelser i den selv begynde, 3) Men den tredie og vigtigste Aarsag, hvorfor det hidindtil ikke har faldet de Nordamerikanske Friestater vanskeligt at holde sig i den Statsforfatning, som de have valgt sig, er, at disse Staters Fornødenheder have hidindtil kun været saa faae; og saalænge en Regierings Fordringer til Folket ere ubetydelige, kan den ikke heller vente sig nogen Modstand af dette, hvorved ogsaa den Anledning til indvortes Stridigheder bortfalder, som fremkommer deraf, at den ene Stand og Classe af Borgere søger at vælte de offentlige Byrder fra sig paa den anden; men i samme Forhold som Statens Fornødenheder. tiltage, og, som en Følge deraf, de offentlige Byrder blive større, maae ogsaa Regieringens Arm blive gjort stærkere, indtil den tilsidst maae udstrække den fra Thronen. Hvad der hidindtil har gjort Statsfornødenhederne saa ubetydelige i Nordamerika har unægteligt været Statens heldige Stilling; adskilt fra det altid vel udrustede Europa ved Occanet og omgivet af svage Colonier har det endnu ikke behøvet betydelige og kostbare Foranstaltniner til sit Forsvar; thi hvad er en staaende Armee af 7 til 8000 Mand for en Stat paa 12 Millioner Jndvaanere, og en Flaade paa 12 Orlogskibe og 14 Fregatter for en Stat med saa udbredte Kyst strækninger, som ved Salget af offentlige Jorder i sine uhyre og uopdyrkede Besiddelser besidder en saa godt som uudtømmelig Pengekilde.