Københavns Adresseavis, 1767-10-08
det 7. ugentlige Tillæg til Adressecontoirets Efterretninger. Nort Begreb om Vindenes Natur. S. færre Jldpartiler Luften har, jo tykkere er den, jo flere derimod den har, jo tyndere er den Age saa er og Luften meere elastisk, naar den er varm, end naar den er kold, og derfor merkes idelige Forandringer af Vinde paa de Aarsens Tider, da Varmen er foranderlig. Vinden er intet andet, end Luftens kiendelige Fremdrivning og Bevægelse fra et Sted til et andet, hvilken de gamle have betragtet, som en Flod eller Strøm i Luften. Vindene inddeeles efter de 4 Verdens Hiørner i 4 Hovedvinde, men de søefarende regne 32 adskillige Vinde. Nogle Vinde ere øverst i Luften, og andre nederst i Dunstkredsen. De inddeeles videre almindelige og bestandige Vinde, som findes ved Solens Vendecirkel, over det atlantiske, æthiopiske, og indiske Hav, i aarlige; i Søe- og Land=Vinde, og i ubestandige Vinde. Naar Luftens Tyndhed formindskes, aftager Clasticitæten, naar den derimod forøges, tiltager samt me. Naar da Ligevægten imellem Luftmassernes Tyngde ophæves, opkommer en kiendelig Vind, formedelst den ulige Trykning af tilgrendsende Luftmasser. Aarsagen til Vindene er følgelig alt det, som ophæver Ligevægten i Dunstkuglen, hvilket skeer: (1) Ved det at Luften bliver tyndere og lettere paa eet Sted, f. E. af stærk Heede, og derimod i Naboelauget tykkere, formedelst kolde Dampers Opstigning, f. E. af Havet og paa vaade og fugtige Steder. Den tungere Luft driver da den lettere og tyndere frem, og foraarsager derved Vinde. (a.) Naar Luften efter en heed Dag ved Varmen er bleven fortyndet, og Solen er gaaet ned, bliver Luften efter Haanden koldere og tykkere igien, hvorover ligeledes merkes en sagte Vind(3) Ved det at Luften skal passere imellem snevre Aabninger, f. E. imellem høye Bierge, fremkommer ulige Vægt i Luften. Der opstige da som ved de ildsprudende Bierge mange Svoveldunster, og derved foraarsages paa samme Steder Stormvinde. Solen, som meere eller mindre fortynder Luften efter dens Stilning i Henseende til Jorden, og opløser Vand, Jis, og Snee i Dunster, er Vindenes fornemste Drivestær. Ligeledes holdes og Uddunstningerne af Jordens indvendige Gange, som kommer ud med stor Fart, og ikke mindre driver Luften, end Havets Bølger, af de fleeste for en Hovedaarsag til Vindene. Ved Venderirklen er bestandig Østenpind, saasom Solen to gange om Aaret er over Stedets Zenich, og den øvrige Tid kun lidet afviger. Derved bliver Luften tyndere, saa der altid er Leylighed for amme, at indbryde fra Nord og Vesten, hvor Luften er meere tyk. At Vestenvinde udi vore Lande ere meest bestandige, uagtet de overvindes ofte af andre Vinde, er deraf klart, at alle Bygninger befindes at være meest brøstfældige paa den Vestreside. Aarsagen hertil er den store Mængde Dampe, som opstige udaf Vesterhavet, og forøge der Luftens Kraft og Trykning. Den kand da ikke andet, end flyde imod Østen, naar den imodstaaende Luft er mindre. J Foraaret fornemmes de fleeste Afvexlinger af Varme og Kulde, hvorved Luften opfyldes med mange Dunster. Heraf sees da Aarsagen, hvorfor fleere og heftigere Vinde pleye at indfinde sig paa denne Aarsens Tid. Vindene ere ligesom Luften, hvilken de føre med sig. Vestenvind er i Almindelighed raa, fuglig, og regnagtig, saasom de bringe Luften fra det vestre at antiske Hav. Østenvind, som fører Luften fra de østerlige Landes Strækning, er ikke fugtig, men tør, og bringer klar Luft med sig. Nordenvind, som er hos os klar og tør, er i Africa vaad og tyk. Den giør Luften hos os kold, ligesom Søndenvind giør den varm. Vindene tage i deres Fremfart adskillige Dunster med sig, og blive smitsomme, naar de giennemløbe de Lande, hvor der ere slemme og smitsomme Dunster. Hvad Styrken angaaer, som Vindene har i sin Fart, og Hastigheden, hvormed den heftigste Vind drives frem, da har Derham af Bemærkninger sluttet, at den heftigste Vind i 1 Minut igiennemløbet 66 engelske Fod, og i 1 Time 45 engelske Mille. Vindenes Nytte bestaaer i følgende: (1) Den renser Luften, og holder den i en bestandig Bevægelse, hvorved den bliver fundere, (a) Den lindrer og kiøler Luften, naar den er bleven for meget opvarmet af Solen. (3) Den fører Varme og Kulde fra et Land til et andet. (4.) Den befordrer Regnen, hvorved Jorden giøres frugtbar. (5.) Den bevæger Havet og Vandene, og bevarer dem fra Forraadnelse. (6) Ved Vinden drives Sepladsen, og mange høystødvendige og nyttige Maskiner. De under, om hvilke Skriften taler, tabe intet, omendskiøndt en naturlig Muelighed kan findes tilden. Det bliver endnu stedse noget overnaturligt, at Virkningen tildrager sig just til den Tid, da et Under var fornødent. Altsaa er saavel Glæden hos Religionens Fiender, som Frygten hos dens Tilhængere, utidig, naar et eller andet Under i Biblen kan forklares ved naturlige Grunde. Et Exempel af dette Slags er Skyggens Tilbagegang for Kong Ejechias paa Achas Soelskive. Nogle Munke udi et Kloster til Metz, saae 1703 den 7 Juni Kl. 12, da Solen skinnede igiennem en liden Sky, Viiserens Skygge lidt efter lidt, at gaae tilbage indtil Kl. halv 11, og derpaa efterhaanden at gaae igien frem til sit rette Sted. Aarsagen til saa selsomt en Syn kan ikke have været nogen anden, end Straalernes Brækning i en tynd Streg af Regndraaber eller Hagelsteene. Det er bekiendt, at Straalerne brækkes eller høyes, naar de komme til en Materie, hvilken ved er giennemskinnende men dog tættere, end Luften, som f. E. Vand eller Glas, de fare da ikke ud i den samme Linie, som de ere faldet ind Vandet eller Glasset. Hvem herom vil underrettes, han kan kun om Natten sette et Lys imod en Soelskive saaledes, at Skyggen falder paa et vist Sted, og derpaa holde en Glaskugle, fyldt med Vand, imellem Lyset og Skiven, da skal han snart blive vaer, at Skyggen gaaer et godt Stykke tilbage. Det er vel aldeles ikke nogen Følge, at det Under, som skeede i Eiechias Tid, just har tildraget sig paa den selvsamme Maade; Gud kunde og giøre det mueligt paa mange andre Maader. Jmidlertid skulde det derved ikke tabe noget. Propheten kunde dog aldrig vide, at just til den Tid, da han talede med Kongen, en Regn eller Hagel af saa selsom en Beskaffenhed skulde komme for Soelen, og at samme ved skulde lade Soelens Straaler fare igiennem, men dog brække dem, og det just lige saa stærkt, som efter Prophetens Spaadom Skyggen skulde vendes tilbage. For Resten gaaer Skyggen foruden denne physiske, selsomme, og uvisse Maade endnu paa en anden mathematisk og bestandig Maade tilbage. Dette skeer om Morgenen og Aftenen, men kun paa de Steder, som ligge i de heedere Egne af Jorden, og kun til den Tid, da Soelen staaer i samme Kant som Stedet, men dog længere, end dette, fra Middellinien. No............... Canker og Anmerkninger. Mange Folk give sig i deres Forretninger saa vigtig en Anseelse, og antage saa alvorlig og dybtænkende en Mine, at man skulde troe, de havde Ting af største Vigtighed i Hovedet. De holde uden Tvivl før, at de derved kunne forblinde andre, og indprente dem en Høyagtelse for sig og deres Embede. Det er sandt, de op, naae ofte hos uvidende deres Hensigt; men hvad udrette de vel hos fornuftige, Jntet andet, end at disse enten holde dem aldeles for Daarer, eller dog i det mindste troe om dem, at de befinde meget svage Jndsigter, og Forstandskræfter.