JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-01-13
Fra Africa haves ingen nye Efterretninger. Til Oran er ankommen en Deserteur fra Temeren med et Brev til Commandanten. J Skrivelsen siges: "Frankerig, der havde lovet os Beskyttelse, har forladt os, 1500 af vore Brødre ere myrdede af en skjændig Undertrykker; men de af os, der ere blevne tilbage, ville stedse forblive deres Ed og Frankerig troe. Ogsaa er det vor Pligt at tilmelde Eder, at Garnisonen i Temecen skal bryde op for at forene sig med Befolkningerne i Mascara og flere Stæder. Det er Abdel=Kaders Plan at angribe Oran; værer paa Eders Post."
Viborger Samler, 1840-01-13
Efter nogle Beretninger skal det omtalte Angreb være slaaet tilbage med stort Tab paa Arabernes Side. At Sultanen af Marocco begunstiger Abdel Kader, kan ikke meere betvivles; som Beviser anfører man Sultanens egenhændige Breve til Emiren; Tilførsler af Vaaben og Levnetsmidler. Emiren skal have skjænket Sultanen de Fordringer, han for et Aar siden erholdt af Louis Philippe. Bayonner-Bladene meddele Efterretning fra Zaragoza af 28de Septbr. Til Esparteros Hovedqvarteer skulle to carlistiske Deserteurer være ankomne, den ene fra Morella, og den anden fra Fresnada; de have bragt den Efterretning, at Cabrera er betænkelig syg. Oberst Zurbano har ved en Sidebevægelse tvunget Carlisthøvdingen Langoster til at trække sig tilbage. Til samme Tid besatte Christinerne Estercuel.
Viborger Samler, 1840-01-13
Orienten, Fra den tyrkiske Grændse, d. 24de Decbr. De nyere Beretninger fra Constantinopel melde, at den franske Gesandt, Grev Pontois, ganske har tabt Portens Tillid. Fra Alexandrien berettes, at Mehemed Ali frygter for St. Jean d'Arre, og skyndsomst sætter denne Fæstning i den bedste Forsvarstilstand.
Viborger Samler, 1840-01-13
Wien, den 1ste Januar. Fra Alexandrien meldes: at Mehemed Ali befrygter en Landgang ved St. Jean d'Aere som Begyndelsen til en activ Jndskriden fra Enropas Side i Vicekongens Kamp med Porten.
Viborger Samler, 1840-01-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-01-13
Kjøbenhavn, den 10de Januar. Under 4de ds. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst tilkjendegivet Stadshauptmandskabet som følger: "Til den Høisalig Konges Liig-Procession skal commanderes: a) 9. Oberster til at bære det høie Liig til og fra Liigvognen. b) 4 Majorer til at føre de 8 Heste for Liigvognen. c) 6 Premierlieutenanter til at forrette Drabant=Tjeneste ved Siden af Liigvognen. d) 6 Premierlieutenanter til at forrette Drabant-Tjeneste ved Siden af Kongens Eqvipage. - Vi ville, at Gouvernementet i Kbhavn bestemmer, hvilke Oberster, Majorer og Lieutenanter, der i denne Anledning skulle commanderes saaledes, at de beordres af samtlige Regimenter og Corps i Kbhavn og Citadellet Frederikshavn, saavel af Linietropperne som af Borgercorpserne, men da der ikke ere saa mange Oberster, som udfordres, maa de manglende suppleres af Oberstlieutenanter." (Dag.)
Viborger Samler, 1840-01-13
Nordisk Kirketidende af 22de December meddeler følgende vakkre Blade af Kong Frederik den Sjettes Riimkrønike" af Pastor Grundtvig, afsjungne den 17de Decbr. i "danske Samfund, paa den velbekjendte Folke=Tone: "Vi elske dig alle, livsalige Fred, efterat Pastor Grundtvig havde holdt et glimrende Foredrag, nærmest foranlediget ved Sjællandsfarernes Begjering om at maatte bære Kong Frederik den Sjette fra Friheds=Støtten til Roeskilde: Kong Frederik den Sjette henslumred i Fred Og hviler nu blandt sine Fædre. Han gjorde end ikke en Kat Fortræd, Der fødtes ei Kongesøn bedre. Hans Bønder ham bar, Som Valdemar, Som Frode om Land med Taare klar! Hans Bane var tornet, hans Lykke var tynd; Velsignede blev dog hans Dage. Han talte af Hjertet med Liv og Fynd, Sit Ord tog han aldrig tilbage! Hans Bønder o. s. v. Hans Øre var aabent for Sandhed og Ret, For Klaae, for Suk og for Bønner! Af Mildhed og Møie han blev ei træt, Og Bønderne kaldte han Sønner! Hans Hjerte var Vox, mens hans Villie Staal, Sig selv kunde han overvinde! Han elsked og æred vort Modersmaal, Med det skal og vare hans Minde.
Viborger Samler, 1840-01-13
J tredive Aar har han Konninge Navn, Sad meer end halvtreds bag ved Roret, Og altid han saae paa den Ringes Gavn, Det kalder man Skjoldunge-Sporet. Det Første han gjorde med Enevoldmagt, Maae Dannemarks Bønder vel huske; Landsfaderen haver saavidt det bragt, Dem kan ingen Herremand kuske! Det var en Skjær-Thorsdag hans Kæmper omkap For ham gik i Jlden med Glæde, Og Engelands Ulke de gav han et Rap, Saa Blod maatte Mesterne græde! Al Verden sig rustede mod ham engang, Og Norriges Klipper han misted; Men Kjærlighed trøsted i Dannevang Ham dog for al Modgang, han fristed, Det Sidste han gjorde med Enevoldmagt, Skal evig hans Fiender beskæmme: Med Dannemarks Hjerte han slutted Pagt, Gav Bønder i Rigsraadet Stemme! Mens Folket har Tunge og Skolen har Pen Hans Rygte skal spørges saa vide, Han elskede Skjalde og Sagamænd, De mindes ham alle med Kvide! Kong Frederiks Vise, i Fred og i Krig, Skal sjunges i Mark og paa Bølge; Gud glæde hans Hjerte i Himmerig, Hans Fodspor lad Kongerne følge! Hans Bønder ham bar, Som Valdemar, Som Frode om Land med Taare klar! Saasom Roeskilde den 15de og 16de ds. vil blive beqvarteret, saa stærkt, som Byens Leilighed paa nogen Maade tillader, deels med det kongelige Liigfølge og Eqvipager, deels med de til Eskorte og Parade beordrede Tropper, har Politimesteren i Byens Avis henledet Jndvaanernes Opmærksomhed paa, at de ville handle forsigtigst i, alle uden Undtagelse, ikke at tilsige deres Venner og Bekjendter noget Ophold hos dem i de nævnte Dage.
Viborger Samler, 1840-01-13
Søndagen den 5te Januar forestillede Hofmarskal Grev Haxthausen som Chef Dhrr. Jnspecteurer ved den kongelige Maleriesamling, Myntcabinettet og Kunstmusæet for Hs. Majestæt, der huldrig erindrede hvad der var gjort for disse Samlinger i afdøde Overkammerherre Hauchs Tid og hvad der under den nærværende Chef heldig var virket for at skaffe dem større Offentlighed.
Viborger Samler, 1840-01-13
Lykønskningsadresser til Hs. Maj. ere senere indkomne. fra Stæderne Vordingborg, Callundborg, Slagelse, Frederikssund og Fredericia. – Hans Majestæt har i de naadigste Udtryk takket disse Byers Jndvaanere for de Følelser, deres Adresser vidnede om, for den i samme udtalte Erkjendelse mod den Høisalige Konge og dybe Sorg ved hans Bortgang, for Deres Tillid til Kongen og de Forhaabninger De støttede til hans retsindige Forvaltning, og til den Kjærlighed, hvormed han omfattede alle sine kjære og troe Undersaattere, hvornæst H. M. erkyndigede sig om Communernes særegne Tarv, om deres Havnevæsen, om de Hindringer, der viste sig for den enkelte Byes Opkomst (Frederikssund, om Skolevæsenet og en Tegneskoles Tilstand (i Slagelse), og Deputationen i Fredericia havde isærdeleshed i Giensvar paa deres Hengivenheds Yttringer mod H. K. H. Kronprindsen, der har bidraget saa meget til Communens Vel, at høre de meest lønnende Yttringer om, hvormeget H. M. Faderhjerte glædede sig ved Forviisningen om den Kjærlighed, med hvilken de omfattede hans elskede Søn, hvorhos Allerhøistsamme forvissede Communen om sin Huld og Naade.
Viborger Samler, 1840-01-13
J Adressen fra Staden Slesvigs Magistrat yttres blandt Andet, at man i Hs. K. Majestæts Herskerdyder seer den bedste Borgen for Folkets Vel. Hs. Majestæt svarede, at Han med særdeles Velbehag havde modtaget Adressen.
Viborger Samler, 1840-01-13
Det har længe været forudseet, at nuværende General Bülow, der i 52 Aar har forrettet Adjutanttjeneste hos den nu afdøde Konge baade som Kronprinds og efter hans Thronbestigelse, ved dennes Død vilde trække sig tilbage fra denne med saamange personlige Besværligheder forbundne Post. Han er nu traadt ud af den egentlige Statstjeneste, og Tiden til en politisk Polemik er saaledes forbi, saavist som Tiden til en historisk Vurdering endnu ikke er kommen. Kun saameget maae vi uden dermed at ville paastaae, at hans Virksomhed i det Hele har været heldbringende enten for Armeen eller for Landet, navnlig i den sørgelige Periode fra 1807 til 1814 – dog tillade os at bemærke, at de, der have villet frakiende ham særdeles gode naturlige Evner, uden Tvivl have gjort ham stor Uret, og at han i den offentlige Mening har faaet Skyld for Meget, hvorfor Skylden ikke laa hos ham. Nu er han ialtfald, betragtet som Statsmand, den døde Løve, og vi ville ønske ham en rolig Alderdom ovenpaa et møisommeligt Liv. (Fdl.)
Viborger Samler, 1840-01-13
Ligesom Hs. Majestæt ved at udnævne Overauditeur Lunding til Kronprindsens Cabinetssecretair, har stillet en Mand af Aand og Kundskaber ved dennes Side, saaledes har han ved at overdrage det ved Conferentsraad Holtens Entledigelse ledig blevne Embede, som Gouvernementssecretair for Fyen, til Hr. Wegener, der hidtil som Cancellist under det danske Cancelli specielt har arbeidet under Generalprocureuren og tillige har ledsaget, denne ved de sidste Stænderforsamlinger, bragt i hans umiddelbare Nærhed en Mand, som synes særdeles skikket til at give ham den fornødne Veiledning med Hensyn til Stændernes hidtilværende Virksomhed og de Sager som derved ere komne under Forhandling. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1840-01-13
Kjøbenhavnsposten" af 6te De har begyndt at levere en historisk Fremstilling af Revolutionen i Danmark i Aaret 1660 og Enevoldmagtens Jndførelse, meddeelt i den redelige Bevidsthed at have søgt "Sandheden." Det er mærkværdigt, at medens Hovedstadens Jndvaanere foruroliges ved Rygtet om en overordentlig stor Dødelighed ved den omtalte Epidemie paa Fødselstiftelsen, meddele de officielle, ugentlig bekjendtgjorte Beretninger Jntet herom. Saaledes læser man i AdresseAvisen fra 17de Decbr., at der i den kgl. Fødselstiftelse ere fra 8de til 14de indkomne 23 Barselqvinder, derimod kun udgaaede 125 vistnok et stort Misforhold. Ønskeligt var det vist, at man erfarede, hvorledes det egentlig hans sammen. (Frisd.) Lemvig. Den til Hans Majestæt, Kong Christian den Ottende, i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse, under 1ste dennes fra Kjøbstaden Lemvig og Skodborg og Vandfuld Herreder indsendte Lykønsknings Adresse, der var underskreven af Byens Borgerrepræsentanter, Embedsmænd og Borgere, samt af Geistlighed, Proprietairer og Sognefogder, lyder saaledes: Allernaadigste Konge! Blandt de mange og betydningsfulde Stemmer, som fra troe og hengivne Undersaatters Læber opløfte sig til Hylding og Lykønskning i Anledning af Deres Majestæts Thronbestigelse, maatte det allernaadigst tillades ogsaa Kjøbstaden Lemvig og de den tilliggende Skod borg og Vandfuld Herreder at hæve sin svage Røst til Danmarks Konges, Christian den Ottendes, Throne. Under Følelsen af den dybe Smerte, som ved vor forevigede, os stedse uforglemmelige Konges, Frederik den Sjettes, Hedengang gjennemtrænger vort Bryst, medens vi med barnlig Ydmyghed taknemmeligen paaskjønne den Høisaliges store og elskelige Egenskaber, og det Meget Han indtil sit Livs sidste Dage under en lang og faderlig Regjering har virket til Hæder og Held for et elsket Folk, for hvilket Han i Vel og Vee var i Ordets ædleste og høieste Betydning i Sandhed en Fader, – modtager vort Hjerte en mægtig Trøst ved den glædelige Forviisning, at hos Deres Majestæt ere nedarvede alle de høie og milde Dyder, hvormed Kongestammen i Aarhundreders Række har smykket Danmarks Kongesæde, og hvorpaa Deres Majestæt, allerede inden De besteg Deres høie Fædres Throne, har givet saa skjønt og lysende Exempel.
Viborger Samler, 1840-01-13
J det vi, Dannerkongens hengivne og trofaste Vesterinder, herved nedlægge vor allerunderdanigste Hylding og Lykønskning i Anledning af Deres Majestæts Thronbestigelse, føle vi os besjælede ved den tillidsfulde og faste Tro, at Deres Majestæts modne Erfaring, Deres dybe Aand, Deres klare og omfattende Blik og Deres ædle Hjerte vil vide at fremme ethvert for hele Staten som for dens enkelte Jnteresser gavnligt Foretagende, og med landsfaderlig Kjærlighed at styre Alt til Gavn og Gode for Deres trofaste og elskede Folk. Gud, den Almægtige, bede vi af Hjertet, at han dertil vil forlene Deres Majestæt sin himmelske Naade, at han vil krone Deres Jdrætter med Hæder og Held, skienke Demen lang og lykkelig Regjering, og lade sin rige Velsignelse hvile over Deres Kongelige Majestæt og det danske Kongelige Arvehuus: Et i Christiansand hjemmehørende, fra Horsens med Korn afgaaet Skib ankom forleden Dag udenfor Udbyhøi, efterat have mistet et Anker ved Hurup. Ved Udbyhøi, hvor Capitainen sendte Folk iland over Jsen, kunde han heller ikke komme i Havn, uden stor Bekostning med Indiisning. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1840-01-13
Torsdagen den 16de Januar holdes Sørgeprædiken, over høiselig Kong Frederik den Sjette. J Domkirken prædiker Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Øllgaard, Emd. af Dog. og Dom.; i Søndresognskirke Hr. Pastor Ursin. Begyndelsen skeer i begge Kirker Kl. 10.
Viborger Samler, 1840-01-13
AVERTISSEMENTS. Kjøbenhavnsposten. Abonnement paa dette Blad som fra Nytaar har erholdt en ikke ubetydelig Udvidelse og trykkes med nye Typer, modtages paa alle kongelige Postcontoirer. – De første 7 Nummere indeholde: Det unge og det gamle Danmark, De Danskes Vei til Roes og Magt; De 32 Mænds Møde Nytaarsdag; Gratialesystemet; Fri Bespiisning ved Hoffet; Forslag til et Monument for Frederik VI, Castrum doloris; Den Vordingborgske Adresse; Den nye Communallov for Kjøbenhavn; Kjøbenhavns Handel; Om "Fædrelandets Artikkel: "Nytaarsnatten; Epidemien paa Fødselstiftelsen, og denne Anstalts Forlæggelse; Om den Korførske Adresse; Om Forandringerne ved det juridiske Studium; Gratiaalevæsenet; Stænderne og den nye Communallov; Kundgjørelse fra de 10 Deputerede for 2,595 næringsdrivende Ber gere: "Kunstforeningen; Om det foreslaaede Monument for Frederik Vl., Petition til Kongen i Obligationssagen; Overpræsident Kjerulf og Borgerrepræsentanterne; Det sortladne Hav; Trykkefriheds-Action imod Redacteuren; Et literairt Smugleri, af C. Berg, Adresser fra Borgere i Slesvig og Apenrade; Revolutionen i Danmark 1660 og Enevoldmagtens Jndførelse; Opfordring til Hr. Prof. Clausen; Om en Reduction af den Kongl. Stald-Etat; Om Bataillonschirurg Carøes Ansættelse som Underlæge ved Fødselsanstalten: Artiklen om de 24 Contoirchefer, Skrivelse til Red. og offentlig Protest, fra flere Borgere i Rendsborg; Udnævnelser; Literair=Noticer, Cours, Torvepriser; Høiesteretssager, m. m.
Viborger Samler, 1840-01-13
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underretter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Ritmester Hans Henrich Georg v Halling, Eier af Friisholt i Aarhuus Stift, overeensstemmende med Placat 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 8de Januar 1840. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1840-01-13
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Retter ere Creditorerne i afdøde Pige Karen Marie Espensdatters Boe af Mou Bye og Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nibe, den 6te Januar 1820. Lynge.
Viborger Samler, 1840-01-14
No. 8. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. Stolidende. Viborg Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Strassernerneurensbrændagen den 14de Januar 1845.
Viborger Samler, 1840-01-14
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-01-14
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 1ste Januar. National giver en i republicansk Aand affattet Skildring af de nærmest foregaaende Aar, og erklærer iblandt Andet, at "Monopolet" (Septemberlovene forbyde Bladet af nærme Monarkiet) seer sig nødsaget til at indrømme, at det er afmægtigt ei alene til at regjere Landets almindelige Jnteresser, men endog sig selv... Monopolet høster, hvad det har udsaaet. Parlementet, Vælgerne ere alvorlig syge. Monopolet høster kun Ukrud og Torne; men hvad har det gjort for at aflokke den frugtbare Jordsmon, som det vanærer og gjør fattigt, bedre Frugter? – J ti Aar have vi forudseet og forudsagt dette Resultat. Mellempartier og Mæglere have ofte søgt at paatrænge os deres Jllusioner og Muligheden af at føre Regjeringssystemet og Regjeringsmændene tilbage til de Principer, der i Aarene 1789 og 1830 bøde Nationer, at reise sig imod Hoffets og de privilegerede Stænders Anmasselser. Disse Partier, disse Mæglere indsee nu deres Vildfarelser; de ere ligesaa meget skuffede, som vi men istedet for at tilstaae, at deres egne, meer eller mindre liberale Anskuelser have skuffet dem, fremtræde de klagende og skraalende over, at Samfundet opløses, og iler en nær forestaaende Tilintetgjørelse imøde. Mæn denne af den moderate venstre Side have fuldkommet Ret, naar de tale om det Samfund af Privilegerede, hvilket de selv have antaget og constitueret i Aarene 1814 og 1830. Ja vel er dette Samfund i Livsfare, og Frankerig kan kun med Haanlatter betragte dets Dødskamp. Men det sande Samfund, som Bastillens og Louvres Bestormere have villet og voteret, som proclamerede, af den constituerende Forsamlings 6 Mill. Vælgere, at vort Democratie, da dette beseirede saa mange Coalitioner; – dette Samfund er ikke sygt. – Folke overtro knytter sig til det nye Aar, og en Overtro er ofte, ligesom Ordsprogene, en Frugt af Erfaringen eller Masser, nes Jnstinct. Uden at indlade os paa disse ubestemte Spaadomme, som alvorlige Philosopher iøvrigt ei have forsmaaet at ansee for Skygger, som Fremtiden kaster ind i Nutiden, troe vi at der med Aaret 1839 gaaer tilgrunde en Række af Jllusioner, og at der med Aaret 1840 opgaaer en ny Morgenrøde for Folkets Souverainitet. Med sine Slutninger vil National neppe finde almindeligt bifald, men ligesaalidt ville de Grunde, at hvilke denne Journal uddrager sine Slutninger, finde Modsigelse.
Viborger Samler, 1840-01-14
Paris, den 4de Januar. Den overraskende Efterretning om Ruslands Expedition imod Chiwa kunde ikke undlade at gjøre et dybt Jndtryk her, Pariser-Bladene begynde at yttre deres Anskuelser, og udtale deres Frygt. Om Chanatet Chiwa siger Journ. des Deb. at det er beliggende i en af Asiens mindst bekjendte Egne; med Undtagelse af den engelske Reisende O'Connelly og Russen Murawiew have kun nogle russiske Agenter trængt ind i Landet, og hvad disse have meddeelt om deres Reiser, det er kun temmelig almindelige Resultater. Den vigtigste Stad i Chanatet er Urgendschi, beboet af chiwaiske, buchariske, afghaniske, ja endog indiske og armeniske Kjøbmænd, med 12,000 Jndbyggere. Landets hele Folkemængde anslaaes kun til 2 a 300,000 Jndvaanere, der foruden Fædrift leve af Rov og Krig, Med Kirgiserne ligge Romadestammerne i Chanatet i bestandig Krig; – Hestene ere saa udholdende at de, efter Englænderen Burnes, kunne i 6 Dage tilbagelægge 600 engelske Mill. Jmod dette Folk drager Rusland, til Felts - ikke uden politiske Hensigter. Expeditionen skal tjene til at danne en Modvægt imod den Overmagt, som England, isærdeleshed i Persiens og Buchhariets Øine, har erholdt ved det seierrige Tog til Kabul. Hvo der iøvrigt mener, at Russerne maae ile, for at Englænderne ikke skulle forekomme dem, han forglemmer, at Englænderne i Kabul endnu ere fjernede 300 franske Miil fra Chi wa, og adskilte derfra ved Bjerge, Strømme og Ørkener.
Viborger Samler, 1840-01-14
Erkebiskoppen i Paris skal efter legitimistiske Blades Angivelse aldeles ikke have efterladt sig nogen Formue, og der var endog Tale om, at Omkostningerne ved hans Begravelse skulde tilveiebringes ved Subscription. Moniteuren bekjendtgjør nu, at Kongen har tilsendt Metropolitan-Capitlet 12000 fres. til Ærkebiskoppens Begravelse. Courrier franc., støttende sig paa det erministerielle Blad the Courier, antager, at det engelske Ministerium omsider har indseet det russiske Riges Planer, samt at Expeditionen til China har aabnet Øinene paa det engelske Cabinet.
Viborger Samler, 1840-01-14
Storbritannien og Jrland. O'Connell har dannet en ny Association for at bekæmpe Torierne. - Det hedder, at Dronningen strax efter sin Formæling vil lægge Grundstenen til den nye Parlementsbygning, Rusland. St. Petersborg, den 31te Decbr. Som en Følge af de sidste ti Dages strenge Kulde ere 35 Personer frosne ihiel her. - Man antager, at Expeditionen imod China nu har naaet sit Bestemmelsested, og at den om føie Tid vil have løst den for sammefremfatte Opgave. 8000 Kammeler, belæssede med Bagagen og Ammunitionen, ledsage Expeditionen.
Viborger Samler, 1840-01-14
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, d. 6te Jan. Moniteur Algierien melder, at mobile Colonner gjennemstreifeMetidscha-Sletten; de have vel fanget flere fiendtlige Marodeurer, men det er ikke lykkets dem at indhente og fange hele Corps. Achmet-Ben-Salem, der havde viist sig i den østlige Egn, opholder sig ved Atlasbjergene, beredt til at undvige og marschere Syd paa, dersom vore Colonner skulde trænge længere frem. - Paa Linien ved Chiffa foruroliger Fienden endnu Leiren ved Belida; han har besat de høiere Bjerge, og søger at forstyrre Skandsearbeiderne; dog er det endnu ikke kommet til nogen alvorlig Træfning. Koleah og Sahel ere ikke blevne angrebne. I Nærheden af Dely-Jbrahim have Araberne atter røvet noget Qvæg, som Qvinder og Børn, Forbudet uagtet, havde ført ud paa Markerne, et Barn dræbtes, et andet saaredes, et tredie bortførtes med Moderen. Ved denne Affaire dræbtes imidlertid flere Arabere af de tilillende Tropper. En Generalbefaling fra Marschal Vale befaler, at de i Provindsen Algier samlede Tropper skulle inddeeles i 2 Divisioner og 1 Reservecorps.
Viborger Samler, 1840-01-14
De franske Blade meddele i en Skrivelse fra Constantinopel af 18de Decbr. følgende Efterretning, der endnu trænger meget til Stadfæstelse, at Schachen af Jran(Vestpersien) er beleiret i sit Palais i Teheran af sine Brødre, samt at Befolkningen i Hovedstaden er stemt for Oprørerne.
Viborger Samler, 1840-01-14
Hamborg, den 11te Jan. For Assiseretten i Monmouth holdt Sir F. Pollock den 6te Jan. sin Forsvarstale for den anklagede Frost. Den 7de skulde Vidnerne afhøres, og Forsvaret sluttes. Med næste Post tør man imødesee Dommen. At Regjeringen i Begyndelsen af Assiserne ikke har været uden Bekymring, beviser en Dagbefaling fra den i Districtet commanderende General Napier, hvori Generalen opfordrer Tropperne til at være paa deres Post, da Rygtet gik, at Chartisterne havde organiseret en almindelig Opstand for at befrie Frost,
Viborger Samler, 1840-01-14
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-01-14
Kjøbenhavn, den 11te Januar. General Fyrst Robanoff=Rostowsky, som i Forgaars var kommet fra St. Petersborg hertil, har i Gaar havt Audience hos Hs. Maj. Kongen og overrakt Keiseren af Ruslands Svar paa Notificationsskrivelsen om høisalig Kong Frederik den 6tes Død og Hs. Maj.s. Thronbestigelse. (Bl. Td.) Nordstjerne-Ordenen, hvormed i Regelen kun navnkundige Videnskabsdyrkere eller ved andre Fortjenester særdeles udmærkede Mænd decorertes, er af Hs. Maj. Kongen af Sverrig bleven tildeelt Kammerjunker Bardenfleth, i Anledning af hans Sendelse til Stockholm, for ved det svenske Hof at notificere Kongeskiftet i Danmark. (Kbhp.)J Forbindelse med den af os igaar meddeelte Underretning om Bondestandens Deeltagelse i Sørgefesten paa Torsdag kunne vi meddele vore Læsere, at det allernaadigst er bleven tilladt endeel af Landboerne fra Hovedstadens nærmeste Omegn at samle sig ved Frihedsstøtten, hvor Processionen formodentlig vil standse, imedens en li Sørgesang, digtet til en bekjendt Choralmelodie, afsynges ved Fakkelbelysning. (Berl. Td.)