JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Den Harmoniemusik, som om Tirsdag og Fredag Aften opføres i Pavillonen ved Herkulestemplet i Rosenborg, synes at behage vort Publicum, uagtet Pladsen er saa indskrænket, at ofte den ene gaaer den anden i Veien. Indretningen er imidlertid ret smagfuld. Et Orchester er paa det Rum, som findes bag Templet, anbragt for de Spillende, Borde og Bænke hensatte for Gjæsterne, og Belysningen ret vakker. Hver Adgangsbillet koster 1 Mk. Man seer ellers af dette Migniatur, at det ikke vilde være umueligt at indrette i Kjøbenhavn i det mindste et Par saadanne Pavilloner, som i Jungfernstieg i Hamburg, og at Entrepreneuren, naar han forstod at tage Tingen rigtig fat, vilde faae sin Umage rigeligen belønnet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Auctionen over Logerne i det Kgl. Skuespilhuus har atter i Aar indbragt Cassen to Tusinde Rbdlr. mindre end i Fjor, og skal Jndtægten saaledes vedblive at forringes hvert Aar, saa maa det tilsidst blive alt for føleligt for Theatrets Finantser. Men vist er det, at Priserne, sammenlignede med hvad Adgangen til Skuespillet koster i andre store Stæder, er for høi. J Hamburg, hvor man ikke giør Forskiel paa Parquet og Parterre, koster en Parteerrebillet 20 Schill. Cour.; i Kiøbenhavn derimod en første Parquetbillet, som i Grunden ikke er forskjellig fra anden, 8 Mk., altsaa omtrent 3 1/2 Rbmk. mere. (Efter Dagsaddresseavis ere Priserne nedsatte. Første Parquet koster nu 7 Mk., 2det Parquet 6 Mk. og Parterre 3 Mk.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Viborg. Den 12te Juli blev ved Landsoverretten afsagt Dom i Sagen, appelleret af Mandatarius for Skifteretten i C. Tolstrups Boe paa Søedahl, mod Proprietair Asmus Pape til Seil gaard, angaaende en Rest Kjøbesumma for Søedahl Gaard og Gods, til Beløb 8344 Rbdl. 15 sk. S. og T., hvorfor Udlægsforretning var afholdt. Dom: Den indankede Udlægsforretning bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Pape til Appellanten med 20 Rbd. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Den 19de er Strandingscommissionair Jelstrup i Frederikshavn frikiendt for Tiltale i en Sag, der mod ham var anlagt, betræffende noget underhaanden solgt, Kjøbmand Grøn i Norge tilhørende indstrandet Tømmerlast, uagtet Tiltalte havde betinget vedkommende Auctionsdirecteur sine Procent af det underhaanden Solgte, i Forhold til de Priser, som for samme Slags ved Auctionen erholdtes. - Ved Politieretten var Jelstrup dømt til at have forbrudt Værdien af det Solgte, efter uvillige Mænds Sigende, samt til at bøde 50 Rbd. Sølv. Den 26de kjendtes ved Magt at stande en paaanket Udlægsforretning af 11te Marts 1823, hvilken Opbuds- og Arrangements-Commissarierne i Etatsraad de Neergaards og Frue Boe havde ladet foretage hos Capitain=Lieutenant og Ridder de Linde til Egensekloster, og af Sidste indstævnet til Underkjendelse. Processens Omkostninger for Landsoverretten ophæves. - (Sagen angaaer Capital 13750 Rbdl. Sølv med Renter, prioriteret i Egense Kloster med Underliggende.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Samme Dag blev i Sagen, appelleret af Proprietair Rosborg til Hald, mod Skifteforvalteren i afg. Proprietair C. Tolstrups Boe, betræffende en for 3856 Rbdl. 15 s. Sedler med Renter og 3490 Rbd. 5 Mk. 10 s. Sedler, afholdt Udlægsforretning, bemeldte Udlægsforretning kjendt ved Magt at stande, med Undtagelse af de under samme Jndstævnte, Skifteretten i afg. Proprietair Tolstrups Boe, givne Udlæg i Finderup, Dollerup og Raunstrup Konge- og Kirketiender. Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Rosborg til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv. Den 2den August blev bekræftet en Kiendelse, afsagt af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Rosenørn, i en Sag anlagt mod Niels Christensen Spangsberg og Christen Tøstesen af Alslev, der tiltales for udviist Ulydighed og Opsætsighed imod den til Opsigt ved Veiarbeidet ansatte Lieutenant Bloch af Veicorpset.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Samme Dag blev Sagen hævet mellem Forpagter Clausen, til Borritzøelund mod Pigen Eva Marie Laursdatter, betræffende hende formeentlig tilføiede Fornærmelser i Gierning, og blev hende i Kost og Tæring tillagt af Appellanten 12 Rbdlr. Sølv. (Jngen Underrets Domsact blev fremlagt under Sagen. Samme Dag blev paadømt Sagen, appelleret af Gaardmand Anders Nielsen paa Seest Mark, mod Borger og Brændeviinsbrænder Hans Lassen i Colding, betræffende een af Appellanten, Hans Lassen tilhørende Brændeviinskjedel, samt Laag og Hat, hvilket alt befandtes paa det Appellanten tilhørende og af ham til Jndstævnte leiede Sted, Konghuus, beliggende i Slesvigs Jurisdiction, i hvilket Brændeviinstøi Appellanten havde effectueret Arrest og Udlæg for en Fordring, der hidrører fra Leien af Konghuuset. - Dom: Appellanten Anders Nielsen bør bøde 10 Rbdlr. Sølv til Veile Amts Fattigkasse, samt til Hans Lassen, Processens Omkostninger til Herredstinget med 10 Rbd. Sølv og endelig til Justitskassen for unødig Trætte, 4 Rbdlr. Sølv. Processens Omkostninger ved LandsOverretten hæves. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Det iaftes ved Frederikskilde givne Vaurhall blev begunstiget af det smukkeste Veir. Over 270 Billetter vare udgivne, og der herskede overalt den skjønneste Orden. Jlluminationen tog sig fortræffelig ud, og gjorde Hr. Blikkenslager Meyer, der forestod Samme, megen Ære. Ballet vedvarede til anden Dags Morgen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Af de i Svendstrup fødte 4 Drengebørn, der alle bleve hjemme døbte, døde den ene den 1ste Septbr. Siden den Tid ere de 2 døde. Den 4de levede endnu igaar. Forældrene have Aarsag at takke Gud, der har taget Børnene til sig, ligesom de velsigne de ædle Mennesker, der saa velvillig have hjulpet dem. Høsten heromkring er lykkelig tilendebragt. En velgjørende Regn, hvortil Jorden meget trængte, har afhjulpen Vandmangelen, der var saa stor, at Kreaturene flere Steder maatte drives en halv Miil, og længere, til Vandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Blandinger. I Viborg Samler læses under "Jndsendt Følgende: Ustadige Verden, ustadige Held, Evangel. Kristl. Pebog No. 429. Hr. Kammerherre Peter Severin Fönss er død. Mere veed Man - saa synes det - nu ikke at sige om den Mand, der engang blandt Nørre=Jyllands Stormænd, maaskee mere end nogen Anden til samme Tid, var for Orde, høit anseet, agtet, priset. Er det da ubekjendt, eller er det glemt, at han har gjort saare meget Godt, Veed Man ikke, eller vil Man ikke, tør Man ikke vide, at han aabnede mangen næringsløsFamilie Leilighed til Virksomhed, Fortjeneste, Udkomme og, ofte rundeligt, Brød, understøttede mange Hjælpeløse, var mange Enkers og Faderløses Trøster, Forsvar, Fader; fremhialp mangen Yngling paa Videnskabs eller Konstens Bane til Fædrenelandets Tjeneste og Gavn? Og er det enten Brøde eller Skam, at vidne selv til den Faldnes, den Ulykkeliges Hæder, naar det, som vidnes, er Sandhed? Eller, er blandt de Hundreder af ham Understøttede, Fremhjulpne, end ikke Een, der har Hjerte eller Mod, eller saamegen god Følelse, at han tør sige sin Velgiører offentlig Tak i sin Grav, fordi han, som gjorde saa Mange lykkelige, selv døde i høi Grad ulykkelig? Er der Jngen, som tør sige eet eneste Sandheds Ord om den Hedengangne, Jngen, som tør vidne til hans Hæder, at han, ved Siden af sine Svagheder og virkelige Feil, havde meget, maaskee overveiende, Godt hos sig, og havde retfærdigt Krav paa Manges, Manges Deeltagelse, Medynk, Taknemmelighed, Kjerlighed, Var hans Brøde, om nogen saadan imputeredes ham, mere Hjertets Feil, end grundet i menneskelig Kortsynethed og Svaghed, saavelsom mangfoldige meer eller mindre tilfældige, uforudseelige uskyldige Omstændigheder, hvo veed det, hvo kan vide det? uden Gud alene. - Nu han dømme ham, han dømme Alle, og Alle vederfares os - Ret. Hinge, i August 1824. J. H. Stabell, Præst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
J Fyens Stifts Addresse-Avis læses følgende interessante Stykke: "Der hentes nu aarlig mange Skibsladninger gamle og friske Been fra Danmark, saa det er bleven til en Art staaende Handels-Artikel, hvorved vi sende Endeel af vore Midler til at forbedre egen Jord og Agerdyrkning did, hvor det var at ønske vi kunde sende Korn. Hvor vigtig denne Artikel maae være, kan Man slutte deraf, at ikke blot Engelske Skibe, som bringe Steenkul eller andre Produkter og Vare hertil, som ere blevne os fornødne; men ei finde anden Retour=Ladning (thi hvad have vi at sende til Engelland uden Been?) kunne finde deres Regning i at lade med Been til Hjemladning; - men endog danske Skibe kunne finde Regning i at bringe Been til Engelland. Jkke allene de Engelske Skibe, som komme til Kjøbenhavn, bringe Been i Retour=Ladning herfra, men de gaae overalt til Landets smaae Steder og Havne, og ligge under Kysterne for at lade med Been. De have deres Commissionairer her i Landet, som lade Benene samle, og da komme de at afhente dem. Bedre var det dog vel, om vi selv anvendte Benene, og ønskeligt udentvivl, om det høiagtede og almeennyttige Landhuusholdningsselskab bekjendtgjorte Omgangsmaaden, eller udsatte Præmier for en Afhandling herover, og siden for den, der anvendte Midler til Jordens Forbedring. En Anmelder beretter i denne Anledning i Dagen, at naar slig en Ladning Been kommer til Engelland, sættes en svær, dog transportabel BeenKnusemaskine op i Nærheden. Nu begynder Afladningen; de smukke hele Laarbeen o. s. v. som ere af nylig slagtede Kreature, Qvæg og Heste, blive lagte til Side; disse af hændes til Beendreiere, som bruge dem til Beenknapper til Soldater=Monturer og andet saadant Dreier=Arbeide &c. Det andet Slags Been udtages ogsaa, som kan bruges til at brænde Beensort af, hvilket Slags Kul bruges i Sukkerraffinaderier og flere Jndustrie Grene, til Skoesværteo. s. v.; den tredie og ringere Art Been og som desuden udgjør det største Qvantum, bringes strax til den omtalte Knuse=Maskine, og paa Stedet knuses og stødes, og saaledes transporteres bort paa Vogne i gamle Foustager, Sække eller saa videre, og anvendes til det meeromtalte Gjødningsmiddel. Jøvrigt skulle Engellænderne have lært denne Anvendelse af Been af Chineserne. Fra deres Jndiske Besiddelser udføres nemlig til China en overordentlig Mængde Been af alle Slags Dyr, hvilke størstedelen knuses og bruges som Gjødningsmiddel i de ved den stærke Dyrkning udtærede Jorder i de folkerigste Distrikter af China. - Ved denne nye Jndustrie, der gaaer saa vidt, at alle gamle Kuler, hvor Aadsler formodes nedgravede, blive gjennemrodede og Man undertiden slaaes og Fangsten, bør der haves nøie Agt paa, at Kirkegaardsfreden ikke forstyrres, som Man seer af Schlesw. Holst. Lauenburgsche, Provinzialberichte, alt har været Tilfælde paa flere Steder. - Det kan Man kalde at drive Oekonomien vidt, og en Vederstyggelighed, som aldrig burde taales hverken med Hensyn til den bæstiske Tænkemaade og Tilsidesættelse af Agt for Menneskeheden, det forudsætter, eller de mulige Virkninger paa den offentlige Sundhedstilstand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Staden Flensborg tæller nu 13 Vestindiefarere, af hvilke den derværende Kjøbmand Christiansen allene har udrustet 6. Men Man beklager meget, at de fleste af disse Skibe hverken bringe deres Ladninger til Flensborg eller udrustes der igjen. De fleste gaae til Hamburg, og der tabes for Omsætningen i Flensborg paa denne Maade en betydelig Capital.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
En af Veile Amts første Landmænd, Dannebrogsmand Wulf, Eier af Vester=Nebel Mølle ved Kolding, der af Hede og et næsten Jntet har dannet een af Egnens betydeligste og skjønneste Eiendomme, har Natten mellem den 21de og 22de f. M. været saa uheldig, at see sin Kornmølle, sit Stampeværk, sine meget betydelige Ladehuse og den søndre Længde af Stuehuset forvandlet til en Askehob Eiendommenes Assurancesum var ved forrige Aars Omvurdering nedsat til det Halve. 45 paa Stalden staaende Qvæghøveder bleve imidlertid reddede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Den 6te September. Jndclarerede, Skipper J. Hansen, fra Svendborg med frisk Frugt og Egeplanker. J. Lund fra Flensborg med Brændeviin og Stykgods. O. Pallesen fra St. Petersborg med Hør og Hamp m. m. - Udclarerede, C. Nielsen af Heilschou til Kjøbenhavn med Rug, Byg og Smør m. m. N. C. Skougaard med Byg og Smør. A. Olsen til dito med Byg, Smør og saltede Aal m.m. P. Fischer til dito med Byg, Smør og saltede og røgede Aal. J. Pedersen, til Assens med Stykgods. J. Nielsen til Odense med Kride m.m. J. Johansen til Langesund med Korn og Fedevare. P. Larsen til Neucastle med Havre. B. Jmbs til Kjøbenhavn med Byg, Havre og røgede Aal. J. P. Lund til Drammen, med Kornvare, saltede Aal og levende Sviin. Den 7de. Jndclarerede, Skipper N. H. Westernes fra Præstøe med frisk Frugt. H. A. Staarup fra Gothenborg med Jern, Spiger og Kommen. H. Olsen fra Østerriisøer med Trælast og Jern. A. J. Holm fra Gothenborg med Jern, Spigger og nedslagne Tønder. S. Sørensen fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære og Stykgods - Udclarerede, J. Theilmann til Kjøbenhavn med Byg, Havre, Smør og Aal m. m. J. Jensen til Sæbye med Ballast. M. Andersen til Gothenborg, med saltede Sild og Skind.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Den 8de. Jndclarerede, Skipper J. M. Berg fra Kjøbenhavn med Steenkul, Salt, Tjære og Jern. J. Guild fra Jerverm med Ballast. - Udclarerede, H. Korsholm til Rostok med Ballast og levende Kreature, som losses ved Forbi seiling i Præstøe. R. Brown til London med Havre m. m.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Bekjendtgjørelser. Classe=Lotteriesedler faaes i Hjørring hos Hartmann.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Alle Slags røde Kar, kan fra i Dag af erholdes til billige Priser paa Aalborg Teglgaard, tillige modtages Bestillinger, af alle Faconger. C. Møller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
En Boutiqve er at faae til Leie til anstundende Leerups Marked den 15de Dennes i Kattesundet No. 171.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Proclama. Ved Proclama af 6te d. M., som samme Dato er læst for Aalborg Byetingsret og uden Henstand tillige vil vorde læst forden Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, der muligen maatte have nogen Fordring (skjøndt ingen vides eller formodes) i her i Byen ved Døden afgangne Præsteenke Madame Jngerborg Lassen Helverschous Dødsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Executores Testamentis hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fremdeles erindres Enhver som maatte være den Afdøde noget skyldig, om at betale samme, ligeledes til Undertegnede snarest mueligt. Endelig maatte denne Bekjendtgjørelse tjene den Afdødes Arvinger, som ifølge testamentarisk Disposition, ere hendes afdøde Mands, Sognepræst Lauritz Helverschous nærmeste Slægtninge, (foruden de til særdeles Gaver berettigede Personer) til Efterretning om, at de haver at melde sig hos os, for lovligen at legitimere deres Slægtskabs Forhold til den Afdøde og deraf følgende Arveret. Aalborg, den 8de September 1824. A. Nørgaard, J. Nørgaard, Skattecasserer. Viinhandler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-09
Auction. Den Tobaksfabriqueur Adam Mæders Fallitboe tilhørende, og i Jomfrue Annegade under No. 262 beliggende Gaard, bliver opraabt til Salg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes i Gaarden selv saaledes, nemlig: 1ste Auction den 8de September, 2den Auction den 23de f. M. og 3die Auction den 7de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, og som forinden ere til Eftersyn hos Hr. Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg den 1ste September 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Spanien. Kongen med sin Familie opholder sig i Jldefonso, hvorhen ligesom til Sacedon kun Justitsministeren Calomarde ser fulgt ham. Kongen har der udstædt 2 Decreter, af hvilke det Ene forbyder Enhver, uden speciel Tilladelse, at komme til S. Jldesonso, det Andet giver Generalcapitainerne Forholdsregler mod de Uroesstiftere, der gribes bevæbnede. Et kongl. Decret i 123 Artikler udnævner en "Qvalifications Commission", bestaaende af Gen. Eroles, Americh og Ullmann, der skal undersøge, hvorvidt Mankan stole paa de Militaire, der have tjent siden 1820, og derefter bringe dem under visse Rubrikker. Et andet Decret befaler, at den Sold, som Officerer og Soldater kunne kræve, skal ufortøvet udbetales dem. Endelig indeholder Hoftidenden en kongl. befaling, der forbyder, at lægge nogen hindring iveien for Kornudførselen, (Meningen er vel for Kornudførselen fra de kornrige Provindser til dem, som have Mangel. - Hvad det spanske Laan i Engelland, angaaer, da forsikkrer Times fra en tilforladelig Kilde, at ikke en eneste Hovedcapitalist vil høre noget om et Laan til Spanien, (stort 10 Mill. Pd., hvoraf Laaneren skulde nyde 2 1/2 pCt. Provision), det skulde i alt Fald være saadanne Mænd, som connecteerte med Hr. Ouprard. Efterat Forsøget her aldeles er slaaet feil, siger samme Blad. vil Man vel gjøre et Lignende i Paris. Derimod forsikskrer Courier, at Underhandlingerne om det spanske Laan endnu ikke ere afbrudte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
J den afbrændte S. Ginez=Kirke var Jlden den 19de August endnu ikke slukket, ligesom det ogsaa brændte i 2 af Byens Gader; Folket skriger, at det var Negros, der gjorde det. - Gen. Digeon har indsendt sin Beretning som Tarifas Jndtagelse. Som Fangne angives deri Anførerne Pedro Valder og Domingo Gonzalez og 160 Factionister. De Franskes Tab bestod i en Lieutenant og 2 Mand, der vare døde; 2 Artillerieofficerer og 27 Underofficerer og Gemene vare saarede. J en Beretning fra Gen. O'Donnelle tales endnu om andre Rebeller foruden dem i Tarifa. Der viste sig nemlig i Bjergene en Flok under Saarlægen Lopez Merino, men som blev overvundet at Royalisterne og mistede 5 Fangne. Merconchini, der med 150 Smuglere kom fra Gibraltar, troede at kunne lande i Estepona, hvilket dog slog feil for ham, hvorpaa han landede i Marbella, og fordrede der 50000 Realer i Contribution. Men han havde neppe faaet 7, førend en panisk Skræk overfaldt ham ved Rygtet om, at Bjergboerne nærmede sig, han indskibede sig da hurtig, og vilde tilbage til Gibraltar, men Engellænderne tillode det ikke. Rebellerne i Tarifa, føier han til, mangle Levnetsmidler, men ikke Viin og Penge, de give nemlig Soldaterne 10 Realer daglig. Medens nogle af de franske Trop drog fra Cadix mod Tarifa, besørgede Matroserne fra de franske Skibe Vagterne. Over 800 Constitutionelle skulle i den senere Tid hemmelig have forladt Cadix for at støde til Rebellerne; nogle Baade bleve dog beskudte af de franske Skibe og drevne tilbage. J de mange Proclamationer, som de Constitutionelle udsprede, omtale de ikke Constitutionen, men derimod den Fare, hvormed Franskmændene true Rigets Uafhængighed, for ogsaa at vinde Royalisterne. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Om Tarifas Jndtagelse siger Bladet Times, at det er den almindelige Mening, at de ulykkelige Constitutionelle overrumplede den ubetydelige Garnison i Tarifa blot af Fortvivlelse, fordi Man nægtede dem et Tilflugtsted i Gibraltar, og de vare nærved at døe af Hunger. - J Granada er udstædt en Politiebefaling, ifølge hvilken alle Officerer, der opholdt sig der paa ubestemt Permission, og som vare omtrent 600, alle sæculariserede Munke, og Alle, der ikke kunde bevise, hvoraf de ernærede sig, skulde forlade Staden. Enhver offentlig eller hemmelig Forsamling af over 3 Personer forbydes under Mulkt af 200 Ducater og i Gjentagelsestilfælde under 5 Aars Galeistraf. Der er ifølge heraf alene i Carthagena arresteret i een Nat 102 Personer. Forhenværende Finantsminister Erro har paa Ansøgning faaet Tilladelse til at gaae til Valladolid, dog med den udtrykkelige Betingelse, ikke at komme igjennem Madrid. Fra Valencia, Arragonien, og visse Puncter af Catalonien, klages ogsaa over Urolighedsaand, og der føies til"Der existerer udenfor Spanien et Partie, der er meere fjendsk paa Frankerig end Spanien selv; dette søger at udbrede Misfornøielsens Aand blandt Beboerne af vore Søestæder, hvor de kun altfor let forstaae at lande.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Blandinger. Efter de sidste Efterretninger fra den berømte Reisende, Eduard Ruppel, en født Frankfurter, var han trængt frem i den øvre Deel af Nubien, men hyppigen bleven standset paa sin Reise ved Jndbyggernes Opstand, hvilke, trætte af de Undertrykkelser, de maatte lide af den ægyptiske Paschas Søn, Jsmail Paschas Tropper, havde anrettet blandt hans Folk et frygteligt Blodbad. Under den 15de Juni 1823 meldte Ruppel fra Dongola, at han, paa Grund af den udbrudte Opstand, hvori tilsidst de Jndfødte maatte bukke under, ikke har kunnet fortsætte sin Reise. Han blev den hele Tid i den tyrkiske General Abdin RegsHovedqvarteer og forundtes af denne særdeles Beskyttelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Den nyligen afdøde Dr. Bailly, Livlæge hos Kongen, af Engelland og berømt som Forfatter, fortjente aarligen ved sin Praxis over 16,000 Pd. St.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
J Paris sysselsætte 80 Bogtrykkere 600 Presser og 3000 Sættere, Trykkere og Correcteurer, der koste aarligen over 2 Mill. Fr. Et Bogtrykkerie anslaaes i Gjennemsnit til 70,000 Fr. Værdie. De forbruge aarligen 28,000 Baller Papiir, deres Udgivt beløber sig til over 7 og deres Jndtægt til over 9 Mill. Fr. Det Kongelige Bogtrykkerie, som ikke er indbesattet i denne Beregning, har 80 Presser og forbruger 8,000 Baller Papir.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Bugtaleren Schramser, der nyligen var i Wien, skal kunne forandre sin Stemme saaledes, at han kan efterligne Lyden af et omfaldende Bord, hvorpaa der staaer adskillige Glas, som gaae istykker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
J Schaffhausen har en Mand dræbt sig selv, ved at fylde sin Næse, Mund og Ører med Krudt, og antænde det, hvorved han sprængte sit halve Ansigt; en Kjøbmand i Zürich har ligeledes knust sin Hjerneskal ved et Pistolskud af hakket Blye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
J Skotland har Man den 8de August baade i Comrie- og i Perckshire fornummet 2 stærke Jordrystelser. For 43. Aar siden blev der hos en Gjestgiver i Penrith bestilt et Bryllupsmaaltid for 10 Personer. Gjæsterne kom og bleve vel beværtede; men gik bort uden at betale. Siden 1781. lode de intet høre fra sig; men nu i August kom daværende Brudgom til den endnu levende Værtinde og betalte ordentlig hele Gildet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
Det er utroligt hvilke rige Particuliers, der gives i Rusland. Blandt disse var f. Ex. Enkefyrstinde S. ikke mere end 19 Aar og Eierinde af en Formue, der i Renter aarlig gav fire Mill. Rubler. Dette Fruentimmers Skjebne er høist mærkelig. Hun var en ganske fattig polsk Frøken da den nu afdøde Fyrst Sp, dengang allerede i sit Livs Aften, tog hende til Ægte, formedelst hendes udmærkede Skjønhed. Han avlede en Datter med hende, og efterlod ved sin Død sin Kone en Formue, der indbragte hende 40,000 Rubler maanedlig. Men for kort Tid siden er dette eneste Barn ogsaa død, og denne overordentlige Formue derved tilfalden den afdøde Fyrstes Brødre. Den unge Enke maa nu nøies med en Syvende, Deel af hendes forrige aarlige Jndkomst, og det ovennikjøbet under den Betingelse, at hun skal leve ugift. Gifter hun sig, bortfalder det Hele, og hun erholder kun, efter de polske Love, een Gang for alle en Skadeserstatning af 37 Sølvrubler. - Sorg og Græmmelse over den pludselige Forandring, hendes som en Drivhuusplante opskudte Lykke maatte friste, har nu kastet den arme Fyrstinde paa Sygeleiet, og Man tvivler næsten om hendes Liv. - Saa forgængelig er jordisk Lykke!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-11
I Ungarn skal der, efter tyske Blades Beretning, for kort Tid siden have levet et Ægtepar, som havde været gift i næsten 150 Aar; altsaa snart kunde have feiret sit tredobbelte Guldbryllup. Manden blev 172, Konen 164 Aar gammel, og deres yngste Barn var ved Forældrenes Død allerede over de 115. - Dette uendelige Ægteskab beviser, at man ikke døer af Kjedsomhed, og at altsaa Evighedens samper idem ogsaa vel vil være at udholde. Jmidlertid vil Man haabe, at det høilovlige keiserlige kongelige Politie vil paasee, at denne umættelige Familie ikke udbreder sig for meget; thi hvad vilde der ellers blive af vi andre Stakler.