JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-02-01
No. 408. Procurator Peter Bøll Wivet efter Kongelse befaling, c. Delinqvent Jørgen Nielsen Frykiær. Dom: Jørgen Nielsen Frøklar bør stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. J Henseende til den idømte Erstatning og Omkomstninger bør Landstinge. dommen ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Torsdagen den 14 Februarii. No. 358. Forpagter Rasmus Larsen, c. Proprietair, Paaske. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at standt, dog saaledes : at de idømte Renter og Foderlønnen bortfaldes. Denne Procestes Omkostninger ophæves. Til Justitskassebetaler Enanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Løverdagen den 16 Februarii. No. 386. Anne Kirstine Felgentreder med Værge Hoft Stadsrets=Procurator Kramer, c. Grosserer Sal. bye og Procurator Scellerup, som Executores Tilstamenti efter afg. Skibscapitain Dahl, samt Procurator Ole Andersen.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt a stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskaffen betaler Titantinden som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Mandagen den 18 Februarii. No. 401. Anne Marie Halle, afg. Niels Mortensen, Mallings Efterleverske, c. Kiøbmand Jens Schibye, Dom: Samtlige den 3 Junii 1785 til de Fattiges Jnspecteurer i Aalborg pantsatte Thomas Mallings Eiendomme. og Effecter bør i Forhold til deres udi Auctions=Forretninger. af 2 December 1790 vidtagne Værdie coneurere til skades. las Betaling af de Fattiges Fordring, hvorefter det, den overskyder fra Gaardens Værdie, bør tilfalde Citantinden, som næste Pante Berettiget til samme, og det der overskyde, fra Leievaaningerne og de i samme saavelsom i Gaarden værende Katteløvnes Vardie, bør tilfalde Jens Saibretil Afbetaling af hans Fordring, i Følge den ham ved Pante, Obligation af 7 Junii 1788 tillagde 3die Prioritets Pante, Rettighed. J det øvrige forbeholdes Parterne deres Ret til Opbudsboet i Følge deres Fordringers og hændehavende Forskrivningers Deskaffenhed. Denne Processes Omkostnineet ophæves. Til Justitskaffen betaler Contra=Citanten som Tabende 5 Rdlr. Nr. 406. Procurator Christian Bagger Brorson efter Kongelig Befaling, c. Gudbiør Olsdatter. Dom: Gudbiør Olsdatter bør for Actors videre Tiltag. i denne Sag frie at være. Nr. 415. Procurator Caspar Gottled Schmidt iftet. Kongelig Befaling, c. Arrestantinden Anne Cathrine. Hansdatter. Dom: Hof= og Stader, Dem ber ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Tirsdagen den 19 Februarii. Nr. 105. Cancellieraad Hans Holm, c. Søe Krigs Procureur Haagen &c.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom: Hoft og Stadsrettens Dom bør ved Magt stande. Denne Processes Omkostninger betalet Cane Ul raad Holm til Contra Tillanten med 600 Rdlr. Saa betale, han og til Justitskassen for undta Trætte 24 Rdlr. og en videre til samme Kasse 5 Rdlr. Endelig betalet Cancellieraad Holm til Søerettens Tilforord udi Kost og Tarin. 300 Rdlr. No. 196. Raadmand Christian Tolstrup, c. GeneralAdjutant de Poulsen og Landsdommerne i NørreJylland.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom Dom: De af Landsdommerne i Dommens Præmissen, med Raadmand og Herredsfoged Christian Tolstrup brugte, tiende og nanstandige Udladelser bør døde og maattesløse. da være og ey komme denne til Fornærmelse i nogen Maade, hvorimod Landsdommerne Cancellieraad Gierulf. Justits stand Fons og Hentich Johan de Led for deres herunder ud hviste Forhold bør hver for sig bøde 10 Rdlr. til Vor Frel fleres Kirke og betale lig saa meget til Justitskassen. Ud Kost og Tæring for Hovesteret betaler fornævnte Landsdomandre til Raadmand Tolstrup 40 Rdlr. og til Justitskassen. som Tabende 5 Rdlr. Gusdagen den 20 Februarii. No. 199. Niels Hansen Dybvadegaard med flere, c. af Etatsraad Teilmans Stervboe og Arvinger. Dom: Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betale Citanterne til afgangne Etatsraad Termans Stervboe og Arvinger 40 Rdlr. No. 183. Apotheqver Jacob Holm, c. Kiøbmand August Christian Schaarup. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betalet Eltanten til ContraCitanten med 6 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen, ser nødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kak15 Rdlr. No. 153. Forpagter Geert Bed, c. Frue Justitraad. inde Duus. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskaffenbetalet Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 154. Anders Nielsen, c. Proprietair Egne.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskaffen betale. Citanien som Tabende 1 Rdlr. Nr. 233. Kiøbmand Ole Sand, c. Kiøbmændene. Remke & Comp. Dom Overhofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Ole Sarild til de Jndstevnte med 80 Rdlr. Saa betalet han og til Justitskassen, for unddig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Kasse 5 Rd. No. 260. Justitsraad og Byefoged Søren Hagerup, c. Tolder Dietrichsen m. s.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom: Justitsraad og Byefoged Søren Hagerup bør at anholdte 24 Favne Bøgeveed betale Værdien, samt Told Rettigheder og Strafdøder med 26 Rdlr. 56 s., samt til Toldbetienten Hølt erlægge de af ham udgivne 3 Rdlr., saa leg til Told Procuteuren betale Sagens Omkostninger ved Underretten med 14 Rdlr. 12 s. og i Salarium til ham 20 Volr. Endelig betaler han og i Salarium til KammerAdvocaten for Høieste Ret 40 Rdlr., og til Justitskassen, som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Torsdagen den 21 Februarii.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
No. 171. Professer Theologi Hr. Christian Møller, Høist og Sognepræst Hr. Andreas Christian Feith, paa egne og øvrige Alsted Herreds Præsters Vegne, c. Professor Steenstrup paa Sorøe Academies Vegne. Dom: Naar Sorøe Academie til Citanterne og Efterkommerne i Embederne aarlig udviser Jldebrændsel efter Stoprøllen af 4 October 1780, bør Academiet for deres videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betalet Citanten som Ta dende 5 Rdlr. No. 243. Vognmandslauget i Christiania, c. Johan Berqvid og Jens Holm. Dom, Overhofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Contra Citanterne med 80 Rdlr. Saa betale de og til Justitskassen, for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr. No. 206. Sophia Elisabeth Hiersing med flere, c. afg. Geheime-Conferentsraadinde Baronesse Holcks Boe.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom, Raadstuerettens Dom bør udi de paaankede Poster ved Maal at stande. Denne Processes Omkostninger op haves. Til Justitskassen betaler Kammerraad Diderich Colding, som Befuldmægtiget for Baronerne Juul, som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
No. 316. Kammer i Advocat Schønheyder paa EmbedsVegne, c. Fiskerie=Jnspecteur Flesborg.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Dom: Fiskerie=Jnspecteur Søren Flesborg bør for sit utilbørlige Forhold bøde til Vor Frelseres Kirke 20 Rdlr. Saa bor han og erstatte den Kongelige Kasse de paa Sagen ved Underretten anvendte Omkostninger 22 Rdlr. 1 Mk. 8 s. samt betale Kammer=Advocaten i Salarium for Høiesteret, 20 Rdlr., og til Justitskaffen betaler Contra=Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 56. Anders Hansen Guuren, c. Enken Birte Thorsdatter Schaare. Dom, Over=Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Contra Citantinden som Tabende 5 Rdlr. No. 57. Søren Hansen Jstre, c. Enken Birte Thorsdatter, Schaare. Dom: Over=Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Contra Citantinden som Tabende 5 Rdlr. No. 357. Afg. Grosserer Peter Jørgensens Arvinger, c. Blege=Entrepreneur James Hamilton Møøre. Dom: James Hamiton Morre bør være uberettiget tilat aflægge den omtvistede og af ham for sildig anbudne Eed. Denne Processes Omkostninger betaler James Hamilton, Modre til Citanterne med 60 Rd. Saa betaler han og til Jnstitskassen for modig Trætte 24 Rd. og end videre til sammeUos Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Constantinopel den 12te December. Den Ottomanniske Ports System er efter al Ansene fuldkommen forandret Efterat han med Varme havde antaget naaudvig 16 og det bourbons Huse Jnteresse, har han nu pind sting erklæret sig for den nye Republik saa at den forrige Franske Gesandt, Hr. Cholseul Gouffer, som i denne kritiske Tidspunct var udsat for de største Fornærmelser, først maat se tage sin Tilslugt til det Hotel, som den russiskikkelserlige Minister, Hr. Gaastow, beboer, og derefter begive sig omBord paa et Kiøbmandskib, som seilede til Jtalien. Folk at Hassigt kunne ikke andet end forundre sig over Divanets forandrede Politik, som giør sig det Haab, ved Hielp af en stalrig Bistand fra den franske Republik, igjen at opretteAbanens forrige Rige i Trim, og fordrive Russerne fra denne Halvre. Hvad der endog vil følge deraf saa ere dog Medlemmerne af Regieringen ikke af en Mening om de nærværende Anliggender. Nogle stræbe, at vertale Storherren til, allene at giøre Anstalter til Krig, den at erklære sig offentlig, andre, som vide iagttage en Slags forstilt Neueralitæt, raade, at man skal tillade der Franske Flaade frie Fart gjennem Canalen, og kun forsyn, den med de nødvendige Levnetsmidler, at den paa egen Bekostning kan giøre et storsøg paa, at fratage Russerne Colm. Det tredie, mindst kloge Partie, men hvis Hoveder ere ophidsede af Alcoranens Lærdomme, forlanger, at Storheren skal formelig erklære den cussiske Keiserinde Krig, under Paaskud, at den tvungne Astaaelse af Octatow og Crimmer tvertimod den store Prophers Lære.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
London, den 15de og 18de Januarii Den 15de har Kongen i sit Kabenetsraad udne ønt GrevHøwe til Commandeur en Chef over den store Flende, som skal samt ei Canalen. Under ham skal Admiral Carrington, kommandere. Capitain Christian, en erfaren Sørofficeer, ser nonavn til Grev Howes Flagcapitain. Hertugen af Clatener skal paa denne Flaade tiene under Grev Howe, og lade sit Flag vale fra Skibet Royal Soveryn paa 100 Kanoner. De i Soetieneste meest berømte Officerer blive ansatte ved denne Flaade, saasom blandt andre Capitain Elphinsione har faaet Commanden over Robuste paa 74 Kanoner. J Forgaars beordrede Admiralitetet igien, at de 5 Linieskibe, Ramilliers, Agamemon, St. Albans, Raisonable og Ardent skulde udrustes, og befalede tillige Chesen for Artilleriet, Hertugen af Richmont, at lade aflevere til Verfierne Kanoner til 17 Linieskibes Bevæbning. Spithead er Generalsamlepladsen for alle udrustede Skibe. - Uden Tvivl har Storbritanien aldrig sendt en prægtigere Flaade i Søen, end den, hvis Overcommando vor første Sørofficeer Grev Howe nu paatager sig. Man tæller deriblant 9 Skibe paa 100 til 110 Kanoner, 4 paa 98 og de øvrige paa 80, 74 og 64. Antallet af samme kan man nu bestemme til 60 og de Fregatter og Kuttere, som skulle hindre Tilførslen til Frankrig, ere endnu flere. Matroser melde sig i Mængde formedelst de høie Præmier, og man seer daglig Transporter af Hvervede at bortføres paa Themsen. Man kan af troeværdige Efterretninger melde, at siden den 1ste Januarii have 7000 Matroser taget Tieneste. Ogsaa ved Landfolket vil man ikke lade det blive ved Militien allene: men der skulle oprettes Fricompagnier. - Ved Hoffet og i Statscontoirerne er man meget virksom. Den kelserlige, hollandske og sardinske Gesandt have i disse Dage havt adskillige Conferencer med Stats=Secretairen, og erholdt og afsende Courerer. Man vil ogsaa paastaae, at begge Ludvig Vi Brødre have 3 Dage været her incognito, men ere allerede igien afreiste. Ligeledes siger man, at den franske Gesandt Chanvelin er allerede afreist, eller i Begreb med, at forlade London.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Commodore Murray melder fra Schelde: "At hans Skib Assistance vel var der kommet paa en Sandbanke, men uden mindste Skade igien gjort flot ; at hans Nærværelse har meget opmuntret Hollænderne, som med Jver arbeide paa deres Forsvar kanstalter og Rustninger. Efter Privatberetninger ere allerede 3 hollandske Fregatter stødte til Commodøre Murray. - Siden i Løverdags er her opslaaet i alle Geder paa Fransk og Engelsk, at Lord=Majoren er hver Dag paa Raadhuset med de ham tilstaaede Tolke, for, i Følge Forordningen angaaende Udlændinger, at modtage sammes Ansøgninger, Anmeldelser, Passer og Certificater. Endskiønt det er tydeligt, at denne Forordning kun sigter til Fransk, mændene, saa ere dog alle Udlændinger deri indbefattede, som fra den 1ste Januarii 1793 ere ankomne til England eller til Januarii 1794 maatte ankomme. Den angaaer altsaa alle fremmede Lande, og den Punct er især mærkvardig, efter hvilken enhver Skibscapitain, som siden den 10de Januari d. A. ankommer, maae i den Havn, hvor han løber ind, skriftlig angive den dertil anviste Betient, om han har Udlændinger paa sit Skib, deres Antal, Navne, Stand, Forretninger o. s. v. under Straf af 10 Pund for hver Paa sager, som han fortier. Ligeledes maae enhver ankommen Udlænding selv skriftlig angive bemeldte Omstændigheder om sig selv, eller, dersom han er Betient, om sit Herskab, under Straf af strax at forvises Landet, og, dersom han skulde komme igien, paa Livstid at transporteres bort. Over den gjorte Angivelse bliver meddeelt enhver Udlænding et Certissecat. Matroser ere dog ganske derfra undtagne. I Tiredags bleve i Picadillygaden 3 Udlændinger arresterte, fordi de i et Verthuus havde ønsker, at Tildragelsen i Paris den 10de August maatte igientages i London, og derhos udstøde haarde Forbandelser mod Democratiets Fiender. - J Bristol have 680 Verter og Huuseiere forenet sig en ikke at taale oprørske Forsamlinger eller Samtaler i deres Huse.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Paris, den 18de Januarii. I Gaar har Nationalconventen virkelig faldet Dødsdom over Ludvig VI. Hans Forsvarere have fremlaat hans Anvil til den hele Nation; men Conventen har afslaget den. J Dag skal der blive decreteret, om denne Dom strax skal fuld byrd, eller dens Fuldbyrdelse blive udsat. Det omstændigere herved er følgende: Den 14de blev der i N. C. debatte, ret over følgende 3 Spørsmaale: 1) Er Ludvig skyldig, et ler ikke. 2) Skal Dommen, den falde ud, hvordan den vil, blive forelagt Folket til Sauction, 3) Til hvilken Straf skal han dømmes, Efter en lang Strid decreterte en delig Conventen, at der den 15de ved en Rominal=Apperskulde stemmes angaaende disse Spørsmaale. Den 15de, da Navnenes Opraabning skulde gaae for sig ihenseende til de første Spørsmaal, forlangte Buzot, at de Medlemmer som ved Opraabningen endnu ikke vare tilstæde, skulde stemme efterat de øvrige vare opraabte. Han vilde, at og Listen over de Stemmende skulde trykkes og forsendes til Departe, menterne. Begge Dele bleve decreterte. Navnenes Opraabning gik derpaa for sig og Spørsmaalet blev paa følgende Maade fremsat er Ludvig Capet skyldig i Sammensværgningen mod Nationens Frihed, og i Forbrydelsen mod Statens almindelige Sikkerhed?" Medens de Stemmende gave de res Mening, lagde de enten Haanden paa Brystet, eller løstede den og i Veiret. - Af 745 Deputerte, af hvilke Co venten bestaaer, vare 20 bortreiste, 5 fraværende formedet Sygdom, og 1 uden bekiendt Aarsag. 26 af samme gjøre, Anmærkninger, medens de gave deres Stemme. De flette af disse Anmærkninger gik ud paa, at man troede ikke som Dommer at kunne give sin Mening. De øvrige 693 Stemmende belgede Spørsmaalet eenstemmigen. Da den skriftelige Modtagelse af de givne Stemmer var skeet, oplæste Præsidenten dem, og derpaa saade : "Jeg erklærer i Nationalenconventens Navn "Ludvig Caper for overbeviist som skyldig i Sammensværgningen mod Nationens Frihed og i Forbrydelsen mod Statens almindelige Sikkerhed. Hervaaskrediman til Navnenes Opraabning angaaende det Spørsmaal: "Skal den fældte Dom være underkastet Appel til Folker, Resultatet blev følgende : 3 vare borte formedelst Sygdom : 10 vilde ikke give deres Stemmer ; 424 Stemmer forkastede Apellen, og 283 antoge den. Præsidenten talede derpaa følgende Ord: "Saa erklærer jeg da i N. C. Navn, at det Decret, som Conventen skal give, ikke skal være underkastet Appel til Folket.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Berlin, den 19de Januarii. Fortsættelse af Hs. Majestæt Kongen af Preussens Declaration angaaende sine Troppers Jndmarch i Pohlen.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Da Hs. Kongel. Majestæt er nødt til, i Forening med de forbundne Hoffer at fortsætte Krigen, og staaer i Begretmed, at aabne en anden Campagne, saa har Han troet, at han fornemmelig maatteraadføre sig med Hofferne i Wien leg Petersborg om de Anstalter, som Han havde at giøre, og Deres Reiserl. Majestæter have ikke kunne andet end tilstaae, at en klog Politik ikke tilled Dem, at lade Factionisterne i Pahlen frie Hænder, og udsætte sig for den Fare, at beholde en Fiende i Ryggen, hvis heftige og uoverlagte Foretagen. der kunde være en nye Kilde til Forlegenheder. - Hs. Kongel. Majestæt har derfor besluttet, at forekomme dem, ved at lade et tilstrækkelige Corps Tropper under Generalen ved Jnfanteriet von Møllendorfs Commando, rykke ind i Republikens Selet, og især i adskillige Districter af Storphlen. Disse Forsigtighedssanstalter have til Øiemed, at bedække de tilgrændsende preussiske Lande, at undertrykke de ildesint de Oprørskifters og Rolighedsforstyrrere, at tilveiebringe igien Orden og Rolighed, og endelig at forskaffe de velsindede Jndbyggere virksom Beskyttelse. Det vil kun komme an paa tem, at sortiene denne ved et roligt og fornuftigt Forhold, idet de modtage og behandle de preusiske Tropper venskabet. lig, og give dem Biestand, saavidt de kunde behøve det, eller lette deres Underholdning. Den commanderende General skal paa sin Side ikke undlade at holde en god Krigsrugt, afkiøbe, saavidt det staaer til ham at afhielpe alle Jndbygønes Klager, og strax betale de Leverancer, som han maatte forlangt. Kongen er tilbøielig til at haabe, at han veeden saa fredelig Tænkemaade kan giøre Regning paa en Nations gode Villie, hvis Velfærd ikke kan være ham ligegyldig, og som han ønsker at give kraftige Beviser paa sin Bevaagenhed, og Padest. Berlin, den 6te Jan. 1793. - Det heder, at General von Møllendorf skal den 21de afgaae til Zeilenzig, for derefter strax at rykke ind i Pohlen.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Stavanger, den 28de December. J Anledning af vor dyrebare Kronprindsesse Maries lykkelige Nedkomst blev den 17 d. M., i Følge Hr. Kammerjunker, Amtmand Scheels Forslag, bestemt til en almindelig Glædesdag, og blev høitideligholdt paa følgende Maade: Først blev fra Byens Skandse, saavelsom fra de paa Rehden udlagte Skibe, saluteret med 27 Skud, hvorpaa de samtlige herværende Kongelige Embedsmænd saavelsom Byens respertive Borgere begave sig til vores Klubhuus, der i denne Anledning paa det smukkeste var illumineret med allegoriske Transparenter. Sammesteds blev opført en af Hr. Regimentsqvarteermester Winsnæs dertil forfattet Cantate. Derefter begav man sig til Aftensbordet (der bestod af mere end 70 Couverts), hvor da Hs. K. H. Kronprindsens med høie Gemalindes og nyfødte Prindsesses Velgaaende blev erindret i Pocaler under en vedvarende Kanonade. Efter Bordet blev dandset til den grvende Dag mindte Selskabet om at skilles ad, da enhver gik fornøiet hjem med de varmeste Ønsker for dette af hver redelig Undersaat saa almindelig elskte høie Pars bestandige Vel og Glæde.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Kiøbenhavn, den 1ste Februari Afvigte Tirsdag den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag celebreret ved Hoffet med Cour hos de Høikongelige Herskaber, derefter var det Kongelige Taffel til Middag 30 Couverts, hvorved Kammer=Musicus, Kirckhoff lod sig høre paa Harpe, foruden det Kongel. Tafsel vare 2de Marskals=Taffeler, hver paa 50 Couverts, og Rosen 30 Couverts. - Til Aften Apartement i Riddersalen, derefter det Kongelige Bunterads Taffel i Apartementsalen. 100 Converts, og derforuden 2de Marskals=Taffeler, hver paa 60 Couverts.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Førstkommende Søndag den 3die Februarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prindsesse Ulricke Sophie af HessenHomborg, Canonesse i Herford, som bæres 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Under 28de December f. A. er den Kongelige Agent, Johann David Herstatt i Cøln, udnævnt til Resident sammesteds og i den nederthinske westphalske Kreds.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Vacancer: Sognekaldet til Grimstrup og Aarre i RiberStift, 304 Rdlr.; hvoraf svares 150 Rdlr. Pension til forrige Sognepræst sammesteds, Provst Friis. Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Randers, 800 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
Avnskakr. Fra mit Nodetrykkerie er nu udkommen: Klaverudtog af e) de to smaae Savojarder, som sælges for 1 Rdlr. 2 Mk. 4 s. hos mig S. Sønnichsen, 1 Adlaaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
En General=Forsamling for de Herrer Jnteressentere udi den oprettede og under 28de Julii 1792 anthoriserede Tontine eller Livreente Societet, holdes næstkommende 24de April om Eftermiddagen Kl. 4 i Badstuestrædet Nr. 76, deels for i Følge Planens 11 s. at vælge 3 Directeurer, og deels for at afgiøre om saavel 1ste Klasses 2den Afdeeling (hvilken allerede er complet) som de Afdeelinger i de andre Klasser, hvilke, om de forinden den Tild blive complette, maae antage de Portioner, der vorde anmeldte til disse Afdeelinger, naar derimod i en eller anden af de andre Klassers 1ste Afdeelinger blive saa mange aabenstaaende Nummere, at de der førnnævnte Afdeelingers Udvidelse kunde skee uden at overgaae Tontinens allernaadigst bevilgede. Fond, som er 300000 Rdlr. Species. J øvrigt udbedes, at de som endnu ønske at tage Portioner i bemeldte Liørente Soele tet, behagelig forinden denne General storsamling ville melde sig hos Bogholderen Hr. Justiteraad Stephansen, paa det at man til den Tild kan være novagtig underrettet om hvor stort et Antal Portioner i hver Afdeeling anmeldes. Jnterims-Directionen for den oprettede Tontine eller Livrente Societet i Kiøbenhavn den 23de Januarii 1793. Bruun. Høst. Krede.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
da det har behaget Gud for faa Dage siden at bortkalde veden salig Død min elskelige Søster Anna Altrandring. Wiansken saa bekiendtgiøres dette Dødsfald for vor samtlige Slægt og Venner. Nordrup, den 27de Januarii 1793. Anna Elisabeth Winneken, Enke af sal. Provst Vieth.
Berlingske Tidende, 1793-02-01
J det har behaget Forsynet den 13de hujus ved Døden af bortkalde fra mig og 2de umyndige Børn min i Livet et skelige kiøre Kone Bodil Birgitte fød Copmann, kort efter at hun var bleven forlest med en Datter, bekiendtgiøres herved sørgeligst efter nu brugelig Maade for Slægt og Venner. Fugle Præstegaard, den 22de Januarii 1793. J. Wielsmand. at har behaget forsynet at bortkalde ved en salg : og munskelige Mand Friderich Christian Teilmann, dette mit smertelige Tab, giver jeg mig den Ære efter vedtagen Maade herved at bekiendtgiøre for fraværende Slægtninger og Venner ; overbeviist om oprigtig Deeltagelse af enhver, som har kjendt denne Afdøde, frabe der jeg mig at Condolence. Nyekiøbing i Ode=Herred den 19de Jan. 1793. C. til fa. Teilmanns, . Reenberg.