JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Af en Jndberetning fra Ministeren for det Indre, til Hs. Majestæt, Keiser, sees : at Keiseren har bestemt 2 Millioner om Aaret i 10 Aar, til Faareavlingens Forbedring. Frank ria eier 32 Millioner Faar at indenlandsk Race og simpel Uld, og 5 Millioner forbedrede Faar. Hertil kommer endnu 200,000 Beder af superfiin Uld, der ere fødte i Spanien. Disse 37 Millioner Faar give et Udbytte i reen Uld af 29 Milioner 200,000 Kilegrammer. - Frankrig har allerede 80,000 rene Faar, som ingen Forbedring mere behøve. Endnu behøvet Frankrig aarligen 6 Millioner Kilogrammer fremmed Uld, den ene ælvte spansk, den anden Hælvte tydsk Uld, hvis rene Værdie deels er sig til 57 Mulioner, som det hidtil betalte til Fremmede, og som der ved forbedret Faarcavl har Udsigt til at kunne spare.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
J Anledning af denne Indberetning har Keiseren decreteret at der i Aarene 1811 og 1812 skulle anlægges 60 Merino Vædder Depoter, Hvert af diss, skal bestaae af 150 og i det høieste 250 Væddere. Antallet paa disse Dister skal inden 7 Aar bringes til 500. Enhver som eier Skæferier og kan faae Merino Væddere til sine Hiorder, skal strax lade alle de andre han tier skiære, under en Straf fra 100 til 1000 Franker. Til Overoplyn med Depoterne udnævnes 4 General Jnspeceteurer, og for hvert Arondissement en Jnspecteur. Disse lønnes af Regieringen, for hvis Regning ogsaa Væoderne kiøbes. De dertil fornødne Fonds ere allerede blevne Vinistrene anviste.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
London, den 28de Februar. Circulære fra Ministrene for de storbrittanniske Colonier tilCommandanterne paa de engelsk. Antiller: Hs. storbrittaniske Majestæt seer sig ikke ved nogen Forhandling forpligtet til at understøtte den ene Deel af det spanske Monarkiemod den anden, for de forskellige Meningers Skyld, som giøre den solid agtige i Henseende til deres Regieringers Form, forsaavidt de alle erkiende den lovmessige Sonverain og modsætte sig Frankrigt Anmasselser og Tyrannie. H. brittiske Majestæt tilbyder sig Mæglina i alle Stridigheder, og vil dømme de stridende Partier imellem, efter de Grundsætninger Ret og Billighed foreskrive. Hs. Majestæt erkiender at han ingen Ret har til at blande sig i det indvartes Bestemmelser Provindsen Caractas eller nogen somhelst anden spansk Provinds kan have taget, for saavidt de lade sig beherske efter de ovenanførte Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Det befales alle engelske Undersaatter at vedligeholde venskabeligskorstaaelse med de spanske Provindser. Gouverneurerne skulle beaunstige Handelen med dem, hvad enten de erkiende Regentskabet i Carieller ikke. Noten ender saaledes :De skulle anve di ethvert Middel for at beskytte disse Regieringer, i hvordan de endogsaa ere, mod Frankrigs Angris og Rærter. Vil at forstrat, at alle Partiernes Forening i det spanske Monarke dog ansees som det virksomste Middel til at giøre Fienden fornøden Modstand; da begge de fremstilte store Grundsætninger: Tosk mod den lovmessige Souverain og Modstand med Frankrigs Jndflydelse, skal give disse Lande (fra hvilkensomhelst Synsrunkt endog Hr. Majestæt maatte betragte dem, retfærdig Fordring paa Storbrittanniens Beskyttelse. Underskrevet Liverpool.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
I Afskrivt Caraccas, den 7de Decbr. 1810. Simon Ballivar.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Den 8de Marts. Et Koffardieskib, som forlod Lissabon den 26de Feber, er ankommet til Falmouth. Det medbragde intet Nyt af Vigtighed. Ved dets Bortseiling bemærkede man Bevægelser i den franske Armee, men man vidste ikke om samme havde i Sinde at levere et Slag eller at gaae over Tajo.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Lord William Bentink et udnævnt til hverstcommanderende over den engelske Krigsmagt paa Sicilien og befuldmægtiget Mimster ved Haffet i Palermo. General Friederich Møitland skal commandere under ham. Hr. Friedrich Lambe er udnævnt til Legations-Secretair.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Fra Plymouth meldes følgende under 4de Marts, Med Forrøielse melde vi et Brigge, Elisa i dette Øieblik overbringer den Efterretning, at Admiral Pirke er ankommen til Lissabon med 7 Linieskibe og en Convoi af omtrent 6000 Mand Landtrorper.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Næstkommende Mandag den 11te dennes skal Beretningen fra den Commitee som nedsattes af Underhuset, for at under øge Handelterede tens Tilstand, tages i Overveielse. Man forsikkrer at den Sum der skal beviles til Understørrelse for adskillige Kiøbmænd, udgjør oven 6 Millioner P. St.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Endnu i Dag kan man vente et Budskab fra Prindsregenten til Parlementer, med Andragende om et Tillæg af 1 Million P. St. for de portugisiske Tropper, der staae i vor Sold, Med Bedrøvelse anmeldt vi General Millers Død. Han var den miste engelske Officeer i portugisisk Tieneste. Han blev begravet i Oporto den 9de Febr.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Amsterdam, den 16de Marts. fra Smeral=Pølste Directunen er Følgende her bleven de kiendtgjort: Forpligtet, ifølge sit Embede, til at vaage over den offentlige Orden, og bortfierne alt hvad der kan krænke Anstændighed, Sæder, Lovent og Regieringen, lader Generaldtrecteuren over Politiet alle Forfattere, Bogtrykkere og Boghandlere herved vide, at han med største Omhyggelighed vil vaage over Pressernes Misbrug, Egenmægtighed og Forbrydelser, og lade dem forfølge med al den Strenghed, hvortil Loven berette.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Amsterdam, den 12te Marts 1811. Devilliers Duterrage, General Politiedirecteur. Fulderste Departementets Præftet har ladet de Conscriberte vide at de gierne kunne leie andre i deres Sted; men de som lade sig leie skulle være af samme Departement og fuldkommen tienstbygtige, samt ingen vanærende Straf have lidt. De Conscriberte af den jødiske Religion maae ingen leie for sig.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Pansowa, den 17de Februar. det synes ikke at høre til den russiske Overgeneral Grev Kamenskois, Plan at besætte Fæstningen i Belgrad. Man paastaaer derimod at den serviske Overforstander Georg Petrowitsch (Czerny) har forlangt at Russerne skulde besætte denne Plads, fordi han ikke turde lide paa at Servierne vilde holde Stand, men frygtede at de igien skulde underkaste sig tyrkisk Overherredømme.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Pessau, den 18de Februar. Man har her oprettet en Samlingsplads for franske Militaire, der forlade den østerrigske Tieneste. Man sender dem til Stresburg, Officerer og Soldater, som endnu ere istand til at tiene, ansættes paa den selvsamme Fod ved de franske Regimenter, og Officererne erholde i den franske Armee lignende Ansættelser, som de have beklædet i Østerrig. Et ligesaadant Samlingsted som der i Passen er oprettet i Willach for Militaire af Kongeriget Jtalien, der vare i østerrigsk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Den de Militaire bevigede Generalpardon er forlænget til den 1ste Julii 1811, paa det at alle, benyttende sig af deres Monarks Høimdighed, kunne underrettes herom, og vende tilbage for den givne Frist er udløbet.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Hamburg, den 22de Marts. Regieringscommissionen for de 3 nye Departementer har befalet alle Sværdlæggere, Vaabensmedde, Kiøbmænd, Commissionærer og privat Personer, som have Vaaben i Værge, være sig af hvilken Aarsag det ville, inden 5 Dage at indgive en fuldstændig Fortegnelse derover til Stedets Politie. Alle Sværdjægere og Vaabensmedde og de som handle med Vaaben skulle holde Registere, og i samme hver Dag indføre hvilkesomhelst Vaaben de have kjøbt eller solgt, Antallet paa disse kiøbte eller solgte Vaaben og Kiøbernes og Sælgernes Navne, Kiøbets og SalgetsDatum samt Navnet paa de Fabriker og Oplag, hvorfra deres Vaaben forraad hidrøre. De skulle i de 5 første Dage af hvert Fierdingaaindlevere Udtog af disse Registere. Alle Vaaben og Krigsforraad, som ikke ere angivne i Registerne, skulle tages i Beslag, hvor de findes, og Overtræderne straffes med Arrest fra 6 Dage til 6 Maan der; men have endnu en haardere Straf at vente, hvis det bevises at Vaaduene have været skiulte i strafværdig Hensigt.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Dresden, den 8de Marts. Det er endeligen bleven afgjort at Riddergodserne skulle beholde det res gamle Skattefrihed; dog har det forsamlede Ridderskab besluttet at bære den 12te Deel af Paalæggene.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
I Gaar døde her, efter et kort Spaeleie, den ved Hoffet her accrediterte Kgl. preusiske Gesandt Hr. v. Buchhoz.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Vien, den 15de Marts. Det nye Finants Patent, som man saa længe med spændt Forventning har seet imøde, er nu udkommet, og kan glæde sig ved at have alle deres bifald, hvem Statens sande Vel ligger paa Hierre. Dets Trykning blev udført saa hemmeliger, at man endog holdt Vagt i alle de Værelser hvor Arbeidet blev forrettet. Derpaa der det sendt omkring i hele Monarkiet, saaledes at det kunde aabnes overalt i een og samme Time. Paa denne Maade forekommedes den overilede Agiotage. Efter dette Patent skulle de wiener Bancosedler ikke gielde længere end til 31te Januar 1812. Jndtil denne Termins Udløb skulle de udverles, efter femte Delen af den Værd hvorpaa de lyde, mod Jndløsningsbeviser, og skulle de allene gielde, efter den 15de Marts 1811, til denne nedsatte Værd. Fra 1ste Februar 1812 skulle Jndløsningsbeviserne være de eneste Papirspenge i de østerrigske Arvestater. Disses Sum maae i mtet Tilfælde overstige 212, 159,750 Gylden. Ogsaa denne Sum skal efterhaanden nedsættes, og efter den underske Landdag skulle de til den Ende tagne Forholdsregler vorde offentliggiøre De Penge som indkomme ved Salget af geistlige Godser skulle ogsaa bruges dertil.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
- Søre Statspapirer ere i de sidste 14 Dage stegne overordentligen. Coursen har dagligen bedret sig i 8te Dage.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Hs. Kongl. Høihed Erkehertug Ferdinand af Este har nedlagt sin Post som Commandant i Mühren og Schlesien. Hs. Majestæt har endnu ikke antaget denne Resignation; men hvis den bliver antaget turdi General Fyrst Rosenberg erholde denne Post.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
General Collareth er udnævnt til Commanderende i Ungarn og Gene al Stepsit har igien erholdet hans Post som Commandant i Siebenbargen.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Petersburg, den 2den Marts. Hr. Keiserl. Høihed Storfyrst Konstantin er reist til Finland, hver fra han om kort Tid ventes tilbage.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Priserne paa raa Uld ere betydeligen stegne, og ere i sidste Aar næsten fordoblede. Kornpriserne ere derimod overalt meget lave. Collegial-Assessor Bunge i Klev har anlagt en Valplantage for at afløse Jndigoen. Keiseren har foræret ham en Brillantring til Opmunring.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Berlin, den 19de Marts. Under 3de dennes er udkommet en Kongl. Forordning, ifølge hvilken alle de Skibe skulle confiskeres, der have indført Colonial- og engelske Varer i Rigets Havne.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Stockholm, den 12te Marts. Jstedet for General Baron Armfeldt, hvis pludselige Afreise er bleven bekræftet, er General=Major Sandels bleven udnævnt til Præsidens i Krigscollegiet.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Deres Kongl. Høiheder og Hertugen af Sødermanland bivaane ergelmessigen de Bal, som de forskellige Selskaber give i Stockholm, og stedse seer man dem ved samme med nye Fornøielse. Deres Kongl. Høiheder overse Jndvaanerne i Hovedstaden med Beviser paa Velvillie og Godhed.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Madam de Fløtte er udnævnt til Prindsessen af Sverrigs UnderGouvernantinde. Denne Titel gielder det samme som Underhovmesterinde Titelen, der allene er forbeholdt Dronningens Huus. Den 17de Marts Kl. 11 Formiddag. Hs. Kongl. Majestæt befandt sig vel hele Dagen i Gaar. Kl. 3. om Natten paagnede Hs. Majestæt med Rystelse og fik siden et let Anstod af Feder, som efter en Times Forløb endees med en almindelig Sved. Hs. Kongl. Majestæt er nu i Morgenstunden frie for Feberen, og befinder sig temmelig vel. Schulzenheim. Weigel. Den 18de Marts Kl. 2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Hs. Kongl. Majestæt var oppe i Gaar Eftermiddag til Kl. 8 om Aftenen og befandt sig temmelig vil, men hostede henimod Aftenen. Efterat Hs. Majestæt var gaaet til Sengs forøgedes Hosten, og henimod Kl. 11 formærkedes Feber. Hs. Kongl. Majestæt indsov endelig roligen Kl. 3 og vaagnede i Dag K. 3/4 til 2 federfrie og med let Ophostning. Schulzenheim. Weigel.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Hs. Kongl. Majestæts Kundgiørelse om hvorledes der skal forholdes med Rigets Bestyrelse, under Hs. Majestæts Sygdom.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Vi Carl af Guds Naade a. giøre vitterligt, at Vi, i Anledning af en indtruffen Sygdom, hvorfra Vi med den Høiestes Bistand snart haabe igjen at vorde helbredet, have, for saa meget snarere at kunne vorde dette, anseet det for Vor Pligt, for det første at entledige Os fra de Bekymringer, som ere saa uadskillelige fra de offentlige Anliggenders Forvaltning. For ikke at opholde Sagernes sædvenlige Gang, under denne Vor Sygdom, have Vi eragtet det nødvendigt at tage en Beslutning i Henseende til Rigets Bestyrelse; og da Vi derhos have indseet og erkiendt at Rigets Stænder, ved Regieringsformens Oprettelse, allene af Ømhed imod Os, ei i denne Grundlov have optaget det Tilfælde, som nu er indtruffen, hvorledes nemlig med Rigets Bestyrelse, skulde forholdes under Kongens Sygdom, naar Thronfølgeren var kommen til myndige Aar; saa have Vi, ifølge dette, ikke troet at kunne bedre opfylde Vor Pligt imod Os Selv og Riget, end ved at overdrage begges Varetagt til en Fyrste, som, bestemt til engang at optræde paa Sverrigs Throne, ved Naturens og Venskabets Baand er bundet end fastere til Vort Hierte, og som, i Sin Person, forener baade Vores og der svenske Folks Kierlighed. Altsaa beskikke og befale Vi herved Vor Hiertelskelige Herr Søn, den Høibaarne Fyrste og Herre, Hs. Kongel. Høihed Carl Johan, Sverrigs, de Gothers og Wenders Kronprinds samt Generallissimus over Krigsmagten til Lands og Vands, til, under Vor Sygdom og indtil Vort Helbreds Forfatning igjen kan tillade Os at overtage Rigets Bestyrelse, i Bort Navn og med al den Rettighed Regieringsformen af 6te Junii 1809. Rigets øvrige Grundlove, almindelige Love og lovlige Vedtægter tillægge os, og under disses uvilkaarlige Efterlevelse, at føre Regieringen over det svinske Rige og de samme underlagte Lande, samt allene at underskrive alle udgaaende Expeditioner og befalinger, med den Overskrivt: "Under min Allernaadigste Herres og Konges Sygdom, efter Hans Befaling. Dog maae Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, under Udøvelsen af Vor Kongel. Magt og Myndighed, ikke forlene Nogen med adelig Stand og Værdighed, ei heller optage Nogen i grevelig og friherrelig Stand eller uddeelt nogen Ridderværdighed; ligeledes kunne de ledige Embeder, blot indtil videre, forvaltes af dem, som Hs. Kongel. Høihed dertil maatte beskikke. Vi holde Os forsikkrede om, at Vore troe Undersaattere med Glæde ville erfare den af Os tagne Beslutning, der i lige høi Grad beviser Vor uindsk ænkede Tillid til Vor Høiselskede Hr. Søn, Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, og den Ømhed Vistede have baaret, og et saa længe Vort Hierte slaaer skulle ophøre at bære for det Folk, hvis Styrelse det guddommelige Forsyn har anbetroet Os. Hvorefter alle Vedkommende, sig underdanigst have at rette. Til ydermere Vished have Vi underskrevet dette med egen Haand og ladet det med Vort Kongelige Stal st bekræfte.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Stockholms Slot, den 17de Marts 1811. Carl, C. af Wetterstedt. Consin paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 320 pr. Ct. K. S.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Blandede Efterretninger. Operetten Condrillon har funden et saa overordentligt Birfald paa ki Skuepladser i Stokholm, at man hidindtil slet ikke har givet andet m. paa det Kongl. Theater end denne Oper. Trængselen efter at ser samt K. me har været saa stor, at alle Logerne, endog de paa Galleriet, i Forgaars bleve paa eengang abønnerte for 1/2 Aar.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Den 9de blev den Kongl. preusiske Prinds Louis Ferdinands Liig, a. som siden October 1806 var biset i Saalfeld, bortkiørt derfra til Berlin. Bildhuggeren Christen har paa en Reise fra Schweiz til Jtalien paa Spligen opdaget et uhyre Marmorbierg, hvis Marmor ei allene er be ligesaa hvid, men tillige langt haardere end den carrariske. Kunstneren etablerer sig nu der, og lader en heel Deel bryde til eget Behov Hr. Faber af Olivat, en lærd orientalsk Sprogkyndig i Paris, har helbredet en Yngling paa 15 Aar, som var født døvstum, ved Brugen, af Midler, som vare de nyere Lærde og Læger aldeles ubekiendte; det er de selvsamme Midler, som bleve brugte i de egyptiske Templer. Det første Forsøg skeete den 7de Januar, den 8de udviklede Hørcorganet sig, og den 3die Februar takkede Drengen Gud med fine egne Ord. Staden Lordau har lidt meget ved Jldsvaade. J Zittauer ForstadsGaden ere 42 Boliger blevne lagte i Aske.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
I Departementer de la Girønde anlægges nu ogsaa Bomuldsplantager.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
J Canton Graubandten har man altid vægret sig ved at imodtage den aregorianske Calender ; dog syntes denne Fanatismus efterhaanden at lægge sig. Cantonners store Raad har nylig befalet at den skulde indføres, men strax giærede det gamle Sværmerie paa nye, og paa mange Steder have betydelige Uordener fundet Sted. Man haaber at disse Biergboere skulle vende tilbage igien til Orden, da Regieringen viser Standhaftighed.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Uagtet den slette Høst i afvigte Aar, er der dog bleven fabrikeres saa meget Druestrup i Frankrigs sydlige Provindser, at RørsukkerConsumtionen derved kan nedsættes til det Halve.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Udenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 25de Marts. Fra i Gaar til Dag ere indpasserede 25 og udpasserede 14 Skibe. De indpasserede ere for det meste Jagter fra Fyen, tildeels lastede med Kornvare. Førerne af samme have intet Nyt havt at berette.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Helsingør, den 23de Marts. En svinsk Skipper, som er ankommet hertil fra Marstrand, beretter, at han den 19de dennes ved Wingøe saae en engelsk Fregat og en Kutterbrig vende under Landet og de staae til Sørs. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Aalborg, den 22 Martii. Ved Krigsrets Dom her i Aalborg af 15 Januar d. A., som under 13 Febr. næstefter allernaadigst er confirmeret, er en Kaperfører af Aalborg, og en af Randers, for at have med en Kaper fra Aalborg, borttaget 9 indroulerede Matroser, som vare kommandeerte og ei stode paa Skibets Folkeliste, frakiendte Ret til fremdeles at føre nogen Kaper, og desuden at bøde tilsammen 1960 Rdlr., til lige Deling imellem Sønqvæsthuset og Aalborg Byes Fattige.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Kiøbenhavn, den 25de Marts. Under sidstleden 4de Februar bleve, efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling 3 af Elefantordenens Decorationer afsendte til Hs. Majestæt den franske Keisers Disposition. Disse Ordenstegn, har Hs. Majestæt Keiseren behaget at lade sig overlevere af den kongelige Gesandt Hs. Ex. Hr. Generallieutenant v. Waltersdorff i en privat Audients og tilkiendegivet denne Gesandt sin Tilfredshed over dette Beviis paa Hs. Kongelige Majestæts Venskab. Elefantordenens Decorationer bleve dernæst af Keiseren tildeelte Greven af Montalliver Minister for det Indre, og Æreslegionens Storofficer Greven af Mollien, Minister for den offentlige Skat, Æreslegionens Storofficer og Greven af Durosnel, Divisions=General og Generaladjutant hos Hs. Majestæt Keiseren. Hs. Kongelige Majestæt har efter derom skeet Ansøgning allernaadigst resolveret, at skienke Mariboes Bogsamling et illuminer er Exemplar af Flora danica, hvilke bliver Stiftsøvrigheden, tilstillet fra det kongelige particulære Kammer, saasnart det dertil fra Professor Hornemann indkommer.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
J Nakskov og dens Omegn skal omgaae et Circulaire, hvorved Bidrag indsamles til Understøttelse for vore i Engelland fangne kandsmænd.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Under 19de Marts d. Aar er det tilladt Henrich Meldahl, paa Grunden No. 14 paa Vesterbroe, uden for Kiøbenhavn at anlægge et Jernstøberie, og, uden Jndskrænkning af noget Laug, holde de saavel til Støb riet selv, som til Bearbeidelse og Forædling af de støbte Ting, fornødne Fork.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Auctionsdirecteuren i Kiøbenhavn har forlangt Cancelliets Resolv. tion paa følgende 2de Spørgsmaal: 1) Om ved alle Udgifter, som bør fradrages, førend Haldelen, af hvad der overstiger 10000 Rdlr., indsættes i Kongens Kasse, bør forstaaes alle Udgifter uden Undtagelse, følgelig de Omkostninger en Kaperreder har havt med Udrustningen af den Kaper, der har gjort Prisen, Retsgebyrerne ved Priis og Overadmiralitetsretten, Advocatens Salarium m.v., eller blot alle de Udgifter, som siden Priisdømmelsen ert anvendte paa Prisens Conservation og Realisation; 2) om det ikke er rigtigst, at den Jndberetning, som det er ham paalagt at indgive om den i Kongens Kasse indsatte Summe, skeer directe til det kongelige Finants=Collegium, og at bemældte Collegium an nodes om, ikke at udstede Obligationer, førend en saadan Jndberetning er indkommen. Efter herom at have corresponderet med det kongelige Finants=Collegium, har Cancelliet i den Anledning, under 16de Febr. d. A., tilkiendegivet Vedkommende, at det, hvad det første Spørgsmaal angaaer, maa antages som en almindelig Regel, at der til de Udgiftet, som en Kaperreder kan fradrage, førend Halvdelen af den 10,000 Rdlr. over stigende Realisations=Summe indsættes i den kongelige Kasse, kun kunne henregnes alle de, som af ham have maattet udredes fra det ØiebliKaperen tog Prisen, og indtil denne er bleven condemmeret og realiteret, for saavidt denne Prise vedkommer. Hvad det andet Spørgsmaal betræffer, da bør den Auctionsdirecteuren paalagte Indretning, om Udenblivelse med Pengenes Jndbetaling i Kongens Kasse, sker dirette til det kongelige Finantscollegium.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Afgangne Etatsraad Ole Dalsgaards Legatum ved Frederiks Hospita havde ved Aarets Udgang 1809, eller ved Rignskabets A slutning for bemældte Aar, i rentebærende Fonds Capital 19369 Rdl. og i Kasse 1002 Rdlr. 78 s. Jndtægter i Aaret 1810. a) Renter af den Deel af Fonds-Capitalen, som er udlaant imod Panteobligationer : Anuitetsbeviser og Depositokasse=Obligationer 575 Rdlr. 33 s. b) Udbytte af Speciesbanke=Actier 920 Rdlr. 24 s., er 1, 496 Rdlr. 11 s.; i alt 21,867 Rdlr. 89 s. Fonds=Capitalen bestaaer udi : 1) 4 første Prioritets Panteobligationer 13 500 Rdlr. 2) 9 Speciesbanke Actier, Courant 4,500 Rdlr. 3) 9 qvart dito, Courant efter Jndkiøbsprisen 1, 179 Rdlr. 4) J kongelige Aanuitetsbeviser til 3 og 2 Procent Rente 690 Rdlr. 5) 1 Depositokasse Obligation 500 Rdlr., 20,369 Rdlr. Udgift for Aaret 1810. For Legatets Regning ere hele Aaret pleiede og helbredede paa 8 dertil bestemte Senge, 87 fat lige Syer, hvorfor Udgiften er 869 Rdlr. 5 s., 21,238 Rdlr. 5 s. i Kasse den 31te Decbr. 1810, 629 Rdlr. 84 s. - Fra 17de Februar 1800, da dette Legat begyndte at virke, indtil 31te Decbr. 1810, har det forhiulpet i alt 775 fattige Syge til fri Kuur og Pleie.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 12te Marts, Archiverius i det danske Cancellie, Cancellieraad H. H. Frost, udnævnt til Secretair i Collegio de cursu Evangelii promovendo og Jnspecteur ved Veisenhuset i Kiøbenhavn. Den 19de, Proc. ved Landsoverretten samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn, U. N. Fugl, til virkelig Cancellieraad; Landvæsens og Forligelsescommissair C. Hviid, af Kokkedall i Hiøring Amt, til virkelig Justitsraad; Cancelli secretair og Cancellisk i det danske Cancellies 1ste Departement, C. G. Rosenørn, til Asses for i Priseretten i Aarhuus; Cancelliesecretair og Undercancellist i det danske Cancellie, B. Thorarensen, til surnumerair Assessor i Landsoverretten paa Island. Den 22de, personel Kappellan C. Brun ud navnt til residerende Kapellan ved Korskirkens Menighed i Bergen; Cand. Theol. H. S. Clausen confirmeret til versonel Kapellan for Halsted og Aunede Menigheder i Lolland.
Berlingske Tidende, 1811-03-25
Under General-Toldkammeret. Den 11te Marts er Vagtmester S. Grønmold beskikket til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Bogense.