JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
I Ungern har nyligen levet et Ægtepar, som har været gift i 150 Aar, og da Manden døde 172 og Konen 164 Aar gammel, var deres yngste Barn 115 Aar! Rossini, hvis Fader var Valdhornist af Profession, blev født 1791 i Pesaro. J sit 6te Aar kom han til Bologna, lærte i sit 7de der Sangen hos Capelmester Angelo Tesei og gjorde saadanne Fremskridt, at han allerede i det 8de sang Sopranpartier i Kirken. Nogle Aar derefter sang han paa Theatret Zagnoni i Pær's Camilla, nemlig i Sønnens Rolle. Tesei underviste ham derpaa i Contrapunktets første Regler. J hans fjortende Aar studerede han det sidste hos Pater Mattei, og fremtraadte 1808, altsaa sit 17de Aar, som Componiist. Efterat have sjunget i Camilla sang han ikke meere paa noget Theater. Fra sit 6te til 19de Aar blev han uafbrudt i Bologna. Han besidder nu en Formue af 70,000 romerske Dalere. Næst Laokoon, Fegteren og Apollo af Belvedere ansees Venus fra Milo, som nu findes i det Pariser Museum, for den skjønneste Antik. Den er paa følgende Maade kommen til Paris: En græsk Bonde stødte, da han omgrov sin Ager, paa en Qvadersteen. Da denne var meget brugelig til Bygning, saa fortsatte han sin Efter gravning, og fandt en Marmorbilledstøtte og to Hermer. Denne Statue var i Midten sammensat med Jernkiler. Den øverste Deel bragte Bonden ind i en Stald; den nedere blev i Hullet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
Hr. Durville meddeelte den daværende franske Charge d'Affaires i Constantinopel, Hr. v. Ri viere, Efterretning om det Fundne. Græske Munke havde imidlertid kjøbt Statuen for 300 Franker. Hr. Marcillus, den Deputeredes Søn, blev det overdraget, at afkjøbe Munkene samme; han reiste til Milos, da netop denne Venus skulde bringes ombord paa et engelsk Skib. Efter adskillige frugtesløse Underhandlinger brugte man omsider Magt, og Hr. Marcillus's Jver og Mod har Frankrig at takke for Besiddelsen af dette kostbare Konstværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
J Peter der Groseals Mensch und Regent dargestelt von Dr. Benj. Bergmann, 1ter Th., 1823, fortælles nogle Træk af Carens Haardhed, der just ikke svare til Titelen "den Store, men snarere, om man end tager Hensyn til hans Aarhundredes og især hans Riges daværende mindre Culturgrad, berettigede ham til Benævnelsen: Peter den Lille, for ei at bruge et værre Udtryk. Ved de oprørske Strelitzers rædsomme Henrettelser, fortæller Forf., bleve de Ulykkelige langsomt stegte paa Jld. Peter stod saa nær ved een af de Bielker, som Synderne maatte lægge deres Hoved paa, at een af dem, en Soldat, tilraabte ham: Plads Herre, her maa jeg ligge! Dog finder den Paastand ingen Bekræftelse, at hele Compagnier maatte lægge deres Hoveder paa Bjelker, og at Peter med sine Yndlinger selv forrettede Bøddel haandværket, ved hvilken Leilighed den store Mand skal have tracteret Menschikow med Øresigener, naar han ikke gjorde sine Sager godt. Derimod fortælles i nærværende Skrift, at da Folkets Nysgjerrighed efter at see Peter paa hans Reiser var meget stor, saa slog han med Næverne til begge Sider, for at gjøre sig Plads, og kastede endog nogle tomme Flasker efter en nysigen Skipper, der trængte sig for tæt hen til ham. Da Generalstaterne gave ham en høitidelig Audience, og alle henvendte deres Blik paa ham, trak han den store Paryk over Ansigtet og løb af alle Kræfter igjennem Sahlen til sin Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
Man har nu ogsaa i de nordamericanske Straffeanstalter indført de saakaldte Træde møller (Stepping, mille). Maskinen, som man betjener sig at, bestaaer af adskillige cylindriske Hjul af omtrent 5 Fods Diameter, der have Gange af Træ paa deres hele Brede, som er 20 til 25 Fod. Fangerne bringes i een Linie ved Siden af hverandre horizontal med Axlen, og gaae langsomt frem; deres Vægt dreier disse Hjul, og de selv, ved Hielp af Tapper, sætte hele Mekanismen i Bevægelse. Et Rækværk, saa høit at man kan støtte sig dertil, tjener dem til at holde Legemet i lodret Stilling. J Engelland bruges Fangerne til at male Meel og pompe Vand til Forbrug i Stiftelsen. J Straffehuset i Nyyork ere disse Hjul saa brede, at sex Mennesker kunne arbeide deri paa eengang, men da Anstrængelsen er stærk, saa maa sex andre være i Beredskab, for at afløse de Arbeidende hvert ottende Minut. - Fordelene ved Trædemøllerne ere: 1) at Arbeidet hverken kræver Behændighed, eller Tid til at lære det; 2) at Fangerne ikke kunne forsømme deres Arbeide eller lade det forrette af Andre, da alle maa arbeide lige og i Forhold til deres Kræfter; 3) at den kan supplere, i alle Sorter Manufacturer, der drives ved Vand, Damp, Heste, og man i Særdeleshed kan anvende det til Kornmaling, som er en vigtig Udgivtspost i alle Fangehuse; 4) som et ufeilbart Straffemiddel, efterdi det er vedvarende og tilstrækkelig strængt, og frygtes af Alle, som det har været paalagt. Det ensformige Arbeide frembringer en velgjørende Frygt og tæmmer de meest haardnakkede Forbryderes Halstarrighed. De andre Revselser ere blevne betragtede, i Sammenligning med denne, som en let Straf, fordi de sysselfætte Sielen istedet for at indtage den Skræk, medens Trædemøllens efterlader et undslætteligt Jndtryk. Fra en anden Side betragtet er der ingen Udgifter forbunden med denne Mølles Vedligeholdelse; men man drager derimod en betydelig Fordeel deraf. J Nyyork spares vel Trædemøllen 2000 Dollars, som forhen betaltes aarligen i Malepenge for det Meel, der forbruges i Provindsens Straffeanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 September. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97 1/2. Dito 4000 Bcomk. 97. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 a 16 1/2. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 84. Skuepladsen. Tirsdag (21 Sept.) Ungdom og Galskab, Syngesp. i 2 Acter, og en Entree. - Torsdag, Kjolen fra Lyon, Lystsp. i 4 Acter af Junger, og Onkelens Slot, Lystsp. i 1 Act. Jmellem Stykkerne en Entree. - Fredag: De to Dage, Opera i 3 Acter, Musiken af Cherubini. - Løverdag: Jacob v. Tybo, Com. i 4 Acter, og Balletten Bjergbøndernes Børn og Speilet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
At det i No. 72 af Skilderiet gjorte Forslag til Reenlighedens Befordring i Kjøbenhavn lader sig udføre, det er noget, som bevises bedste derved, at en saadan Indretning virkelig existerer i Windsor i Engelland. J London behøves den ikke, fordi alle Huse og Gaarde ere saaledes byggede, at slig en Misbrug ikke kan finde Sted og desuden Indbyggernes store Afsky for al Ureenlighed noksom vilde vide at afværge den. Paa de fleste Bygninger læses; dontimake nuisance, (gjør ingen Skade!) og den, som handlede mod denne Advarsel vilde ikke undgaae Paatale og Revselse. Jeg er overbeviist om, at Forslaget, det vare kort eller længe, vil blive udført, fordi det er saa simpelt, at man maa undres over, at det ikke allerede for mange Aar siden er blevet det. Men hvor længe varede det ikke førend man overtydede sig om, at det var mueligt, at holde Gaderne rene for de Bunker af Ureenlighed, som henlagdes der og bleve liggende, indtil de afhentedes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
Ved Indgangen til Børsen har man, skjøndt ikke paa et aldeles beqvemt Sted, allerede i lang Tid havt en lignende Indretning, som den her omtalte, og man har endnu aldrig hørt, at den har givet Anledning til Paaanke. Naar ved den foreslagne Indretning anbringes en af Steen udhuggen Kumme, som ved Børsen, saa er al Frygt, der ellers i den Henseende kunde opstaae, hævet. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptiosten hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 77. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 September 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Reisen til Hamburg. (Fortsættelse; see forr. No.) Børsahlen, hvori disse Auctioner holdes, kan ikke i fjerneste Henseende sammenlignes med den ny Auctionssahl paa Børsen i Kjøbenhavn. Men hiin er opført 1557 og 1558, denne derimod i den første Femtedeel af det nittende Aarhundrede, altsaa omtrent halvtredie Aarhundreder. derefter. Henved halvfjerdesindstyve Aar førend Kjøbenhavn fik sin Børs, var man saaledes allerede betænkt paa at give den Hamburgske er Auctionssahl. – Børstiden varer fra Kl. 2. til 4, men allerede Kl. 1 seer man hele Grupper, samle sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Børsenhalle er bekjendt i hele Europa. men mere af den Tidende, som derfra udgives, end af dens Indretning. Det er nu tyve Aar siden den blev aabnet og dens egentlige Stifter, er den Hamburgske Kjøbmand Gerhard Hostrup Bygningen, ikke langt fra Børsen i Bohnenstrasse, er særdeles pragtfuld, men dens Beliggenhed yderst slet. Man gaaer op dertil ad en høi og bred Trappe. J Stueetagen findes den almindelige Forsamlingssahl, særdeles stor, rummelig og lys. Fra om Morgenen af er den besøgt af mangfoldige Mennesker, der sysselsætte sig med at læse Tidender og Journaler. Den tæller tusinde Abonnenter, hvoraf hver betaler 60 Mk. C. aarligen, og er saaledes den talrige ste Handelsklub i Tydskland, ja maaskee i Europa. I Sideværelserne finder man alle Hovedstæders vigtigste Tidender, endog russiske. Af danske forefandt jeg her Handelstidenden, den vestsjællandske Avis og Skilderiet. Hver Hovedstads Tidender ligge paa et særskilt Bord. Foruden politiske Blade og Journaler haves her alle Hovedstæders Priiscouranter, Vexelcourser, Jnd og Udførselslister fra alle europæiske Handelspladser og Havne, en Correspondentbog, hvori deels de af Abonnenterne meddeelte Handels efterretninger, deels nyligen indløbne politiske Nyheder strax optegnes. Derved sættes Börsen halle istand til at levere en Tidende, som indeholder Efterretninger fra første Haand, og da dens Trykning ikke sluttes førend om Aftenen, saa bliver det den mueligt, at give Nyheder, som de andre Tidender først kunne komme fremmed sildigere. Dens Bestemmelse synes oprindeligen at have været, blot at meddele Handels efterretninger, men den er nu bleven til en politisk Tidende, som kappes med Hamburgs unpartheischer Correspondent om Krandsen. Af Vigtighed for hele Kjøbmandstanden er den Parerebog, som her forefindes, hvori tvivlsomme Handelstilfælde indføres og overlades til enkelte Abonnenters Kiendelse. Alle de vigtigste Handelsanliggender afgjøres her, og de færreste paa Børsen selv. J den anden Etage er en stor og smagfuld decoreret Sahl, der tjener til Concerter, Gjæstebude og andre Forsamlinger. J Læsestuen ligefor haves et udvalgt Handelsbibliothek, hvori man finder de vigtigste til Handelsfaget hørende Værker. Bygningen er saaledes ikke blot ved sin Pragt og Smagfuldhed særdeles indbydende, men Alt hvad der hører til en sand Kjøbmands Dannelse er i saa høi Grad forenet her, at Indretningen uden Tvivl neppe har sin Lige i Europa. Den har en Bogholder, en Casserer, to Opsynsmænd i Læsesahlene, to Redacteurer, der besørge Udgivelsen af Börsenhalle Liste, en Portner, og en Oeconom, der leverer Forfriskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Naar en Hamburgsk Kjøbmand med sin Cigar i Munden befinder sig i Börsenhalle, saa nyder han en Glæde, som selv en Mahomeds Phantasie syntes for svag til at love sine Muselmænd, i Paradis. Saaledes at see sig omgiven af hele Europas Nyhedsblade, saaledes at kunne modtage alle Efterretninger fra deres første Kilde med den utroligste Hurtighed, er vist nok, især for den speculerende Kjøbmand, en Nydelse, som kun maa søges og kun kan findes i Hamburgs Børsenhalle. Fremmede vises megen forekommende Artighed, uagtet Adgangen dog egentlig kun staaer aaben for Abonnenterne. Jeg gik, uden at introduceres af nogen Abonnent, derind; Portneren viste mig omkring og jeg fik at læse, hvad jeg ønskede. Raadhuset, som er 258 Fod langt, ligger vestlig for Børsen, og bær kun endnu udvortes Præg af hvad det har været i det trettende Aarhundrede, da den ældste Deel deraf blev bygget. De i Steen udhugne Figurer paa Facaden giver det et gammeldags Udseende, men man har siden Aaret 1814 ganske moderniseret det indvendig og indrettet Sahle og Værelser til forskjellige Statsforretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
- J denne Bygning findes ogsaa den saa berømte og rige Hamburgske Bank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Den smagfuldeste blandt de ældre Bygninger er det saakaldte Stadthaus, der ligger am Neuenwall, men uagtet det hedder Stadt haus, saa har dog hverken Staden eller nogen af Stadens Borgere ladet det bygge. Det var Grev Görz, Carl den Tolvtes ulykkelige Minister, der lod det opføre, og tre Aar efter hans Henrettelse i Sverrig blev Gaarden af Grevens Arvinger solgt til Staden, som forærede den Keiserl. Minister samme. Men det var langtfra ingen frivillig Gave. Pøbelen, der til alle Tider og i alle Lande er sig selv lig, havde i Aaret 1719 bestormet den Privatbygning, hvori de catholske Troesbekiendere holdt deres Gudstjeneste. Denne Kaadhed voldte Staden store Ubehageligheder ved det Wienske Hof. Den maatte ikke allene betale en Tøndeguld, erstatte den Keiserlige Gesandt, Grev von Lembke, det Ranede og Ødelagte, sende to Senatorer til Wien, for at anraabe Keiseren om Tilgivelse, men tillige forære den Keiserlige Gesandt den omtalte Bygning. Først i Aaret 1806 kjøbte den Gaarden tilbage igjen, og lod den indrette til offentlig Brug. Nu findes deri Politieretten og adskillige Forsamlingssale. J den øvre Etage er en smukt decoreret Sahl. Strax naar man træder ind paa Høire hænger et stort Malerie af Tischbein, forestillende Borgergardens Tilbagekomst til det befriede Hamburg, under Anførsel af Grev Benningsen. Figurerne ere lutter Portraiter, og vel trufne; men de synes alt for sammentrængte, og de havde kunne staae meget friere, naar blot en enkelt Figur havde været udeladt, hvilket saa meget lettere havde ladet sig gjøre, som der blandt de Fremstillede skulle være de, der ikke paa den Tid faaes i Hamburg, men som kun for Honeurs Skyld have faaer Plads her. Dette Malerie har kostet 12000 Mark. Allene den ægte forgyldte, kostbare Ramme er betalt med 3000 Mark. Stykket er ikke uden Fortjeneste, men hvorfor Staden ikke har ladet det forfærdige af den Konstner, som er født i dens Skjød og hvis Talent er saa erkjendt, Professor Suhr, skjønnes ikke. Det havde dog altid været behageligt, ved Foreviisningen at kunne sige: "det er en Hamburger, som har malet dette Stykke. Hvilken stolt Følelse vildet ikke være for hver Dansk, engang at kunne sige om de Statuer, hvormed Thorwaldsens Meissel pryder Cathedralkirken i Kjøbenhavn: de ere forfærdigede af en Dansk Paa mig i det mindste gjorde det altid et besynderligt Indtryk, naar jeg hørte, at Christian den Tredies og Frederik den Andens Gravmæler i Roeskilde Domkirke vare forfærdigede i Nederlandene af fremmed, næsten ubekjendt Haand. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Blandinger. Navne mindes, der fortjente at glemmes; og Navne glemtes, der havde fortjent at mindes evigt. Dette er ogsaa een af de gyldne Sandheder, ethvert af Historiens Blade præker - for døve Øxen. Breda leed meget mod Enden af det 16de Aarhundred i Religionskrigene. Saaledes blev den da 1590 erobret ved Hjælp af et Fartøi, ladet med Tørv, under hvilke der laa Soldater, skjulte, som bemestrede sig Slottet. Under Opseilingen kunde een af disse Soldater ikke holde sig for at hoste og bad derfor som saa sin Sidemand: "dræb mig ellers er jeg istand til at røbe Foretagendet", Blandt de sieldne Beviser paa kongelig Aabenhiertethed fortjener unægteligen følgende sin Plads ogsaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
En fransk Præst, der uden Menneskesky altid prækede meget frimodeligen, fik engang, efter en for Ludvig den 14de ved Hoffet holdt Præken, dette Skudsmaal af Kongen: "jeg har vel hørt flere store Talere, som jeg har været meget tilfreds med, men, hvergang jeg hører Dem, slaaer det aldrig feil, at jeg jo er meget ilde tilfreds med mig selv. Hærtuginden af Aiguillon beklagede sig en Dag for Dronningen af Frankrige over, at Madame de St. Chaumont havde forekastet hende, at hun skulde have haft 5, eller 6 Børn med sin Onkel, Cardinal Richelien. Monsieur de Charost, tog ufortøvet Ordet og sagde: "men, veed De da ikke, at man aldrig maa troe"Mere, end det Halve af Hvad der liges tilhoveDer gives mange smaae Sønner af store Fædre; men alle store Fædres smaae Sønner tilstaae ei deres Smaahed saa ærligt, som Racines Søn, der endog lod sig male med sin Faders Værker i Haanden og Øinene fæstede paa det ene Vers i Sørgespillet Phedra"Og jeg - en ukjendt Søn af saa navnkundig Fader!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Denne yngre Racine var engang i Selskab hos Voltaire, der altid kaldte ham "Storfaderens Sønlille", og Digteren Voisenon var tillige indbuden, da Voltaire agtede at forelæse sit Sørgespil Alzire. Under Forelæsningen troede Racine at gienkiende eet af sine egne Vers og mumlede flere Gange mellem Tænderne: "Verset var mit Verset var mit!" Voisenon blev omsider kjed deraf, afbrød Voltaire og raabte: "saa giv ham dog sit Vers og lad ham pakke sig."At et ufredeligt Sind og et fredeligt Liv ei stemme sammen udtryktes ikke lot i færre Ord- og fyndigere, end i det Svar, Admiral Chatillon, der først nogle Aar efter blev Huguenotternes Hoved, gav den Adelsmand, som efter Befaling af Dronningen af Frankrige, der mistroede Chatillons Troskab og vidste, at Huguenotterne gjorde Alt, for at faae ham paa deres Parti, tog ud til ham paa hans Godser, for at underrette ham om de Rygter, man havde om ham, og ransage hans Opførsel. Adelsmanden fandt nemlig Admiralen i et Træ med en Saug i Haanden og ifærd med at skille Træet ved endeel overflødige Grene. "Fortæl Dronningen, hvor De fandt mig! var alt det Svar, Admiralen gav ham. For Enhver, der lever i Tider, da ei de Levende alene, men endog de Døde skulle af Tidens smøresalige Penneskjærere skilles ved Hæder og Ære, er det, saa saare tidt anvendelige Svar, som Fontenelle gav Boissy, der i sit Døgn skrift, "Torpsichores Lærling, havde angrebet ham og nu i det første Selskab, hvor de stødte sammen, gjorde ham en Undskylding derfor, af uendelig megen Trøst. "Min Herre! jeg har saamænd hverken læst det selv, eller for nu hørt Nogen tale derom Mange Vers vare udkomne over den store Prinds af Conde, men intet af dem alle hovede ret hans Søn, som desaarsag lod sig forlyde med, at, fandt han blot fire Linier, der havde hans Bifald, vilde han gjerne betale dem med tusind Daler. Et godt Hoved sendte ham følgende: "For Skildvingen af sligt et AntælDyder, saa mænge Seire, en faa navnløs Hæder, "Hvadstusind Dalere tusind Daler, bære? "Det bliver for hver Seir fem Skilling kun Historien nævner ikke, om Prindsen kjendte Linierne værdige til Prisen; men man gjør ham ingen Skam, om man formoder det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
En Mademoiselle de Gournay havde en Dag indbudet Digteren Racan, for at forelæse ham nogle af hende forfærdigede Epigrammer. Han fandt, at de manglede Brod og sagde hende det ærligt; men, for er at staae tilskamme, svarede hun kun, at det skadede ikke, og at de da just vare paa sin Græsk. Nogle Dage efter spiste de begge ude og saade just sammen ved Bordet. Suppen er meget flau, sagde Mademoisellen, i det hun, efterat have smagt paa den, vendte sig til Digteren. Skader ikke!" svarede han; den er da just paa sin Græsk!" Fra det Øieblik af kaldtes hele Paris over flau Suppe "Suppe paa sin Græsk, og sagde man om en slet Kok "han laver Suppe paa sin Græsk. Hos os er ogsaa Eet og Andet paa sin Græsk, baade Supper, og Vers, og Kokke. Bad en Fattig Digteren Malherbe om Almisse og lovede at nedbede Guds Velsignelse over ham, blev gjerne Svaret dette: "at Du staaer "Dig saa overmaade godt deroppe, troer jeg just ikke, min Ven, siden der er sørget saa maadeligt for Dig herneden. Jeg saae derfor i Grunden heller, at det var, eller 12 (her nævnede han altid een, eller anden af Datidens Matadorer), der lovede mig det Samme. En fransk Præst, som prækede i Fasten 1778. for de kongelige Herskaber i Versailles, sagde blandt Andet de uforglemmelige, sande Ord: "de retfærdige Krige ere Folkenes ræd"somste Ulykke, og de uretfærdige Kongernes største Brøde". Samleren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
Jndenlandske Efterretninger. Under 9de d. M. anmodedes de Herrer Jnteressenter i det Kgl. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, af Directionen for samme, at møde den 23de næstefter i Compagniets Huus til en Generalforsamling. J denne blev følgende foretaget: 1) Directionen tilkjendegav, at af den Gield, Compagniet skylder i Holland, er afbetalt omtrent de Trefjerdedele, og mueligen vil den resterende Fjerdedeel, omtrent 250,000 Gylden, enten blive udbetalt, eller forrentes med 4 PC. p. A. isteden for de hidindtil betalte Renter 5 pC. p. A., hvorom endnu med Directionen underhandles; dernæst oplæstes 2) tvende P. M. fra nogle Jnteressenter, dat. 19de Mai og 26de August d. A., angaaende Jndkjøb af Compagniets Actier til 80 Rbdlr. Sølv pr. Actie. Den bestandige Commissions Betænkning blev hørt. Generalforsamlingen besluttede, at det maatte have sit Forblivende efter Beslutningen af 22de Jan. d. A., ifølge hvilken Directionen kunde indkjøbe Actier efter eget Skjønnende, herefter fremlagdes 3) General-Ballancen for det afvigte Aar til Generalforsamlingens Eftersyn; 4) Commissarierne i Grosserer Gariks Fallitboe anholdt om Eftergivelse af den Fordring, Compagniet kunde have ved de af Garik kjøbte, men ei indfriede Nanquiner. Generalforsamlingen besluttede, at overlade det til Directionen at afhandle det Fornødne med Commissarierne i benævnte Fallitboe; til Slutning blev 5) Listen over Compagniets Pensionister fremlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
J Onsdags Aftes Kl. 8 opkom Jld hos Farver Gyllich i Prindsensgade paa Christianshavn, hvorved endeel af Farveriet tilligemed hele Tørrehuset og Møllen afbrændte. Først om Natten Kl. 12 kunde ved Kimning tilkjendegives, at Faren var forbi. Gienskinnet af Jlden kunde, da det netop var meget mørkt, sees i Luften i temmelig lang Afstand, og paa en rædsomt imponerende Maade oplyste den det forgyldte Rækværk af Vor Frelsers Kirkes Taarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
J Engelland ere nyligen bleven kjøbte forhansk Regning 14 af de store engelske Brygger eller Kulheste, der have en Høide af 13 til 14 Qvarteer og ere særdeles svære af Bygning. Man vil med disse forplante Racen i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
J denne Tid opholder der sig blandt andre Fremmede i Kjøbenhavn en Qvæker, der, ligesom Howard, reiser i det ædle Øiemed, at bidrage til Fængslernes Forbedring og til den muelige Formildelse af Fangers Lod. Han medfører ogsaa trykte Afhandlinger i tre Hefter om Slavehandelens Afskaffelse og Negernes Skjebne, som han frit uddeler. Paa Titelen af samme sees et Neger skib, hvori saadanne Ulykkelige ere sammenstuvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-25
En anden mærkværdig Fremmed, som i denne Tid gjæster vor Hovedstad, er en Professor ved Universitetet paa Corfu. Han er en Mand i sine bedste Aar og taler forskjellige europæiske Sprog.