Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-19
En meget agtværdig gammel Mand, som sad ved Siden af Spørgeren, tog nu Ordet: jeg har længe tænkt over denne Sag, min Venl Man siger i Almindelighed, saadanne Misgierninger ere tilfældige. Men man feiler heri som i saa meget andet. Der gives intet tilfældigt under Solen. Alting har sin velgrundede Aarsag, men fordi vi ikke bestræbe os for eller ere istand til at indsee den skrive vi mange Begivenheder paa Tilfældets Regning, som vi ved nøiere Eftertanke vilde finde at være en Følge af Tingenes naturlige Gang. Dr. Gall har rigtig nok paastaaet, at Drabsgierninger ofte ere periodiske, og at der gives Lande, hvor der paa bestemte Tider bestandig begaaes Mord. Men hans Paastand er nok neppe rigtig. Jngen Last er periodisk, uden for saavidt, at den er en Virkning af Tidsomstændighederne. Det vilde være for vidtløftigt at sige Dem mine udførlige Tanker om denne Punct, men, saa meget er vist, at Drabsgjerninger, naar de saa ofte og i saa kort et Tidsrum gjentages, ere i mine Øine, intet mindre end blot tilfældige. Det Mord, som er bleven begaaet paa Amager, har bragt mig paa adskillige andre Jdeer, som jeg ønskede man vilde tage til Eftertanke. - Amager er en ganske besynderlig De Dens Jndbyggere ere baade Bønder, Sofarende, Handelsmænd og Vævere. De ere Slavisk bundne til ældgamle Fordomme, og det synes i lang Tid ikke at have været os ret om at gjøre, for Alvor at befrie dem derfra. De ere Danske Folk, og alligevel præker man i Hollænderby Hollandsk, fordi deres Forfædre for henved tre Aarhundreder siden have været Hollændere Jnd groede Fordomme, som forplante sig hos dem fra Slægt til Stægt, hindre dem i at gjøre Fremskridt i Cultur og Oplysning. Man paastaaer, at de have den største Mangel paa indfødte Tjenestefolk, thi deres unge Piger og Karle gide sjelden tjene for deres Brød. Derfor seer man saa mange unge Amagerviger frelse orkesløse omkring med Kurven, derfor maa de mere formuende Gaardmænd tage mangen forløben Fremmed i deres Tjeneste, derfor finder man paa Amager saa mange Svenske &c., der kunne komme til Amager, uden at man veed, hvor de komme fra, og kunne forlade det igjen, uden at man veed hvor de drage hen. Efter mine Tanker burde det være Amagerne paalagt at dyrke deres Jorder med deres egne Folk, og naar det blev Pigerne paalagt, at blive hjemme og ikke løbe omkring med Kurve, naar der blev føiet en saadan Anstalt, at den arbeidende Tjenestekarl ogsaa engang kunde vente, at faae et Huus eller en Gaard, naar Rigdommene ikke mere vare saa indskrænkede til enkelte Familier, saa vilde man aldrig blandt Øens Jndfødte savne Tjenestefolk. Nu derimod træffer man enkelte Folk paa Amager, som eie 20 til 50000 Rdlr., medens Eierheden af Jndbyggerne mangle Livets første Fornødenheder og, saa at sige, ere befaler af de Rige, Amagernes borgerlige Forfatning trænger virkelig til en Reformation, ligesom det overalt vilde være godt, om der blev sat Grændser for, at ikke Udskudet fra andre Lande kunde tage sin Tilflugt til den ste Øe. - Men for at komme tilbage til vort første Æmne, saa troer jeg, at Almuen ikke noksom er underrettet om, at Mordere, som slugte til Sverrig, udleveres efter den mellem Sverrig og Dannemark sluttede Forening. De fleste saadanne Forbrydere staae i den Tanke, at de, saasnart de have naaet den Svenske Grændse, ere fri. Denne prange Mening kan let og drage til at befordre saadanne Forbrydelser, og man burde derfor paa alle muelige Maade søge at oplyse Almuen derom, deels i Skole ne, deels ved offentlige Bekjendtgjørelser paa bestemte Tider af Aaret (Fortsættes Inden- og udenlandske Efterretninger.