Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-09-10
Udlandet. Frankerig. Den vigtigste Efterretning med denne Post er den Staffetposten bringer fra Paris, af 2den September, at nemlig en Depesche er indløbet til Krigministeren fra Marskal Bugeaud, som officiel tilkjendegiver, at Abdel Kader er taget til Fange og udleveret til Frankerig. Conferentserne angaaende Fredens endelige Afslutning med Marocco skulle finde Sted i Tanger, den franske Befuldmægtigede Hertugen, af Glücksborg og Hr. Bulwer indskibe sig i Ca dir, og Keiseren af Maroccos Befuldmægtigede Beni Salem er allerede ankommen dertil. Den engelske Consul Hr. Drummond Hav er blevet alvorlig syg. Blandt den maroccanske Prindses Baggage har man fundet en heel Deel Breve, hvoraf man seer, at den engelske Consul har paa det varmeste forsvaret Frankerigs Jnteresse, har indstændig opfordret Keiseren til at indvige i alle Frankerigs Fordringer, og forestillet ham Faren ved at dette, ikke skeede. Man erfarer at Marskalk Bugeauds Angreb ved Jsly var ved to deserterede Spahis bleven opdaget for Fjenden, og at Marskalken, istædetfor at overfalde Maroccanernes Leir uforberedt, fandt den maroccanske Armee i fuld Anmarsch. Marskalken havde dannet alle sine Tropper i en Quarre af lutten Quarreet med en Vinkel foran og marscherede saaledes til Vadestedet ved Jslyfloden, et talrigt Cavallerie forsvarede Overfarten, men Jlden af 4 Feldtkanoner var nok til at bringe Forvirring blandt dem, i samme Øieblik brøde uhyre Cavalleriemasser frem bag Høien og angrebe ikke allene begge den franske Armees Flanker, men omringede gandske de Franske og angreb Arriergarden, dog det franske Jnfanterie udholdt tappert Chocquet uden at vige, de 50 Skridt fra Quarreen værende Tiralleurs kastede sig plat ned ved det fjendtlige Cavalleries Angreb og lod Catedscheilden og Jlden fra Carreerne virke, og dette bragte snart Maroccanerne i Forvirring, og da Angrebet var afslaaet, indtog Marskalken den store Høi og Operationerne mod Leiren bleve fortsatte, denne blev efter en skarp Fægtning med det fjendtlige Cavallerie og Jnfanterie taget. Oberst Morris var imidlertid bleven angreben af en stor Cavallerimasse, og maatte udholde en halv Times Fægtning, hvori 300 Ryttere af Keiserens Livgade faldt, og da General Beden skikkede ham 3 Batailloner Jnfanterie til Hielp, blev Fjenden ogsaa paa dette Punct dreven tilbage, og Maroccanerne begyndte nu en vild Flugt, de efterlode 800 Døde paa Valdpladsen og 2000 Saarede, de Franske havde 4 Officerer og 23 Md. dræbte, og 10 Officerer og 86 Soldater, saarede. Det fjendtlige Cavallerie skal efter Sigende have været 25000 Md. stærk. Ogsaa ved Jndtagelsen af Mogader ved Prindsen af Joinville vankede der blodige Pander, og det kostede ikke saa saa tappre Franskmænd Livet, Prindsen, marscherede til Fods i Spidsen for Angrebscolonnen, og Døde og Saarede faldt paa begge Sider af ham. - De otahetiske Anliggender synes at ville blive bilagte og Krigsrygterne begynde at tabe sig, og at man ikke meere troer paa en Krig beviser de offentlige Statspapirers Standpunct paa Børsen i Paris og London. - Den engelske Capt. Warners saameget omtalte ny Opfindelse, hvorved han paastaaer at kunne ødelægge ethvert Krigskib, selv i Frastand, er nu opdaget; den bestaaer i en forbedret, congrevsk Raket, Hovedet af denne Raket danner en i en Spids udløbende Jern-Kegle, der er fyldt med 2 Pd. Knaldqvægsølv, paa hvilket Krigsrakettens sædvanlige Ladning hviler, Raketten er dobbelt saa lang som en sædvanlig Een. Dette Kasteskyts bliver nu udskudt fra en af de nedre Skibs luger gjennem et Rør, glider hen af Vandfladen, som bærer en Deel af dens Tyngde, og borer sig ind i den nedre Deel af det fjendtlige Skib, saasnart Ladningen naaer Qvægfølvet, ploderer, dette, river et uhvre Stykke af Skibssiden med sig, hvorpaa Skibet fyldes med Vand og gaaer under. Den sædvanlige Distance en saadan Raket naaet, er 4 engelske Mile, Capt. Warner mener dog at den kan naae 5 a 6 Mile. - Fra Madrid skrives, at i Provindserne hersker megen Urolighed, da man betragter Standsningen af Klostergodsernes Salg, som en Foreløber for Erstatning til Geistligheden.