JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Paa nogle Aar blev et forhenødeliggende Land strog bragt til at afgive Overflødighed af de skjønneste Mark- og Havefrugter, og Hans Durchlauchtighed Landgreven fandt Erfaringen, at anbefale til lige Foranstaltning for Anvendelsen af noget forhen udyrket Land ved Staden, Schleswig, ved sammes Uddeling til fattige Familier, ligesom og siden at see Indretningen. udstrakt til samtlige Stæder i Hertugdommene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Efter Forestilling til Hans Majestæt Kongen behagede det Allerhøistsamme at give Justits ad og Landkommissair Otte, befaling til, ved at bereise Hertugdommene, at udsøge med Øvrigheden paa hvert Sted de meest passende Landstykker til saadanne smaa Havekolonier for uformuende Familier, hvilken Reise i Aaret 1822 blev udført. Med Undtagelse af Gar ding i Hertugdømmet Schleswig, og Kiel, Lütimburg og Wilster i Holsteen, for hvilke Stæder dette Bidrag til Fattigforsørgelse ikke fandtis anvendeligt, ligeledes af Ærøeskoping, hvor Indretningen allerede forud var bragt istand, var i alt ved 20 Stæder (Staden Schleswig midtegnet) udlagt, for 364 trængende Familier, da Td. Land (hver af 260 Qvadratroder) til dyrkning af Haveurter. Paa Communernes Regning er Jndhegning af Jordstykkerne, og disses første Forberedelse ved Giødning a. bleven besørget. Parcellerne ere tildeelte de trængende Familier paa kortere eller længere Tid, dog al lid paa flere Aar, stundum endog paa Livstid, og under forskjellige Vilkaar, nogle uden al Afgift for Communen enten for hele Tiden eller de første Aar, andre imod en moderat aarlig. Afgift, der atter sædvanligen for de første Aar bistemtes ringere end for de følgende. For offentlige Afgifter bleve Parcellisterne overalt fritagne. Parcellerne ere allene bestemte til Dyrkning af alle Slags Havesager og Kartofler, dog blev Hør= og Hamp Avl ogsaa paa nogle Steder, indført; men al Kornavl aldeles forment Parcellisterne. Paa flere Steder ere passende Regulativer forfattede for Dyrkningen, og Parcellisternes Forhold mod Kommunen og hinanden indbyrdes. Man havde den fyldestgiørende Erfaring, at de Familier, hvem Haveparceller vare tildeelte, ikke allene have paa en let og med ubetydelig Bekostning forbundet Maade, skaffet sig selv de fornødne Haveværter til Hielp til deres Underhold, men og paa mange Steder ved Afsætning til Kjøbstædernes Beboere erhværvet sig en aarlig Penge-Indtægt, at Indretningen har bidraget til at vække Arbeidslyst hos Børnene, afholdt Familiefædre, hvis ringe Næringsbrug levnede dem mange Fritimer, fra Lediggang, og udbredt Dyrkningen af nyttige Have værter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Under 4 Marts 1826 udgik fra det kongelige danske Cancellie et Circulaire til samtlige Direktioner i Danmark for Kjøbstædernes Fattigvæsen, hvorved Underretning blev givet om disse Havekoloniers Stiftelse og havte god Fremgang i Hertugdommene, med Opfordring, til at see lignende Indretninger indførte ved Kjøbstæderne her i Riget, hvor ikke de lokale Forhold maatte tale derimod; samt at indberette inden Udløbet af to Aar, (altsaa inden 4 Marts 1828), hvad Fremgang Direktionens Bestræbelser har havt, samt, hvis Hindringer i Anlæggenes Indretning og Fremme skulde møde, da give Underretning om, hvori disse bestaae, og om Vanskelighederne ved at kunne faae dem hævede. (See Coll. Tid. 1826 Nr. 12 S. 166-171. c. Dagen 1823 Nr. 260.) Anmelderen mindes ikke at have læst flere trykte Beretninger om de i Danmark anlagte Have-Colonier ved Kjøbstæderne, ifølge forestaaende Opfordring, end følgende, som nylig læstes i Thistedsavis: "J Følge Regjeringens Jndbydelse, blev i Aaret 1826 anlagt paa Nyekjøbings-Øen en Have-Colonie, bestaaende af 4 til hinanden grændsende Haver, enhver af 3 til 4 Skpr. Lands Stør kene. Anmelderen, som ved Anlæggets Begyn le tog disse Haver i Øiesyn, tvivlede om et beligt Udfald, da Grunden bestod af Hvid Strandsand og smaae Stene med Jndblanding af Heede Muld, desuden var Jorden udtørret ved flere Aars Drivt og stærk bevoxet med Avæk-Græs. Jmidlertid har Anmelderen atter for nylig med sand Fornøielse taget disse HaveAnlæg i Øiesyn, og med Forundring seet det hele Anlæg ikke alene indgrøftet og tildeels beplantet med levende Hegn, som dog trænger til Forbedring; men paa det herligste bevoxet med alle Slags Kjøkken-Urter, hvoraf et hvidkaalsHoved, som den 10de i denne Maaned blev sendt Amtmanden til Foræring, veiede 16 Pund. Desuden ere Anlæggene behandlede med megen Smag, Qvartererne indbefattede med Rabatter og beplantede med Blomster. De 4 fattige Familier, som i disse Beskjæftigelser nu finde deres Glæde og Udkomme, maae føle en sand Taknemmelighed mod Byens Øvrighed, som først foranstaltede disse nyttige Anlæg, og siden velvilligen understøttede Colonisterne med Raad og Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Blandede Efterretninger. Fra Berlin skrives under 18 Sept., at der allerede til den store Forsamling af Naturforskere og Læger vare ankomne over 150 Fremmede, og at der stedse ankom flere. Allerede i mere end 8 Dage har der været ved Postvæsenet flere Leie tjenere ansatte, for at modtage de paa de forskjellige Dagens Tider med Jilposterne fra alle Kanter ankomne. Ogsaa for dem, der ikke komme med nogen af Posterne, mangle ikke ved Jndkjørselsportene de for dem tjenlige Underretninger. I Universitetsbygningens Senatssal. ere paa bestemte Tider af Dagen Dhrr. Baron A. v. Humboldt og Dr. Lichtenstein tilstede til Modtagelse af de ankommende Medlemmer af Forsamlingen, og disse finde der iblandt andre Ting en Fortegnelse over 200 disponible Privat Værelser. De statutmæssige Forsamlinger begynde i Dag i Synge=Akademiets store Sal. pr. 100 Specier, Hr. v. Humboldt vil aabne dette første Med ved en Tale. Om Aftenen ville de Fremmitbivaane en Fest, som Hr. v. Humboldt har atanstaltet for dem i Skuespilhusets Concertsal, i hvortil de høieste og høje Stats-Embedsmaere indbudne. For saa meget som mueligt et forskaffe en større Deel af Publicum Leiligtil at kunne bivaane Forelæsningerne, have Dy Formænd for Forsamlingen truffet den Jndigning, at nogle hundrede Adgangskort dagliuddeles, og at disse gives forskjellige Perser for hver Dag. De Fremmede havde i Begyndelsen samlet sig i en sluttet Cirkel i Lif royal unter den Linden," men nu er et faleMiddagstaffel ordnet for dem i det nye Exceerhuus, som just er bleven færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
I Anledning af det indsendte Spørgsmaal i Nr. 76 S. 1216 om Greve Bothmeldenne i Dronning Elisabeths Historie bekjendte Mand, som paa sin Flugt fra Skol land blev af et dansk Krigskib optaget og brag til Norge, bemærkes, at endeel Oplysninger vedkommende findes i nogle Dokumenter i Nerie Stuarts Historie af Bergenhammer, Kri 1803 S. 314 o. f.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 September 18. Hamburg 2 M. - a vista 214 Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-27
Nationalbank=Obligationer 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito . . . . . 164 101 om Sal. 3 pCt. nye danske Obligationer 52 1521 Mk. Tegn. 86 86 Rd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . . . . 8 - i Bante(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1021 Rbd. r. S. Dito Dito . . . . . . . . . . . 1094 100 i Sedler. 6 pCt. norsk Laan, 99 100 Rbd. r. S. 100 i Banco. 95 1/2 96 r. S. 98 198 i Banco - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 79. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 September 1828. Koranen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Indenlandske Efterretninger. Folketallet paa Færøerne har tiltaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Amtmanden over Færøerne har indgivet til Cancelliet Fortegnelse over Folkemængden ved Udgangen af Aaret 1827, hvorefter sammesteds befandtes: af Mandkjøn . . . 3213 Personer af Qvindekjøn . . . 3123
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
J alt 6336 - Deraf var 2208 under 15 Aar. J Thors havn var Folketallet i alt 689. Personer. Amtmanden har meldt Cancelliet, at der ikke forhen har været indgivet fuldstændig Beretning om Folkemængden paa Færøerne, og at den Anførsel, som herom findes i forskjellige statistiske Skrifter (hvilke) er unøjagtig. Skulde han ikke have vidst, at der ere i Aarene 1769 og 1801 skeete Folketællinger, og at Resultaterne den sidste ere meddeelte i Collegialtidenden, 1804 S. 667 o. fl. Kan det tænkes at disse, som ere skeete efter en nøjagtig Plan for hele Staten, ere unøjagtige, (efr. Thaarups stat. Udsigt S. 652 og fl. med Tabel 35). Efter hvilke Regler ere Hr. Amtmandens Opgivelser forfattede, og hvad Tiltroe kan de have i Henseende til en større Nøiagtighed end især hine af 18012 Da var Folketallet i alt 5265, altsaa paa de sidste 26 Aar, forudsat at Amtmandens Meddelelser have den Nøiagtighed, som man ikke kan tvivle om at jo Folketællingen af 1801 har, forøget med 1071 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Den af Selskabet. Konstforeningen foranstaltede Udstilling, som er bleven forøget med 11 Juelske Portraiter, blandt hvilke Tycho Rothes, (der er stukket i Kobber af O. Bagge), bliver fremdeles aabenstaaende til Mandagen den 6te October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Af vore danske Lærde ved den store Forsamling i Berlin af Naturkyndige og Læger nævnes Hr. Professor Ørsted iblandt dem der har allerede holdt en Forelæsning i Møderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Antallet af de Candidater, som iaar ere anmeldte til examen artium er 201.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Aarhuus Av. Nr. 150 meddeler følgende Efterretning fra Falster: "J denne Tid har der været et Jubilæum, men som er holdet uden mindste Bram. Jubellæreren, den i Ord og Gierning religiøse Provst Nyrup, høitideligholdt denne sin Festdag paa følgende Maade: Han gik til Alters med sin hele Familie, og Prædiken holdtes af hans ældste Søn, der tolkede Faderens Taknemmelighed mod Forsynets Velgierninger. Det var al den Høitidelighed som fandt Sted. Men den erkjendtlige Menighed bad til Gud om at beholde endnu længe sin fromme Lærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Horsens, den 13de Septbr. Efter afholdt offentlig Examen i den herværende lærde Skole, dimitteredes iaar tre Candidater til Universitetet. - Jkke saa saa af vor Byes Herrer og Damer havde i denne Tid faaet Leilighed til at see deres Original en copie, ved at lade sig portraitere af den talentfulde Maler Jørgensen fra Aarhuus, som, især heldig i at træffe, i sine Malerier veed at forene Kunst med Smag. Gid han overalt maatte finde den Velvillie, der her har lønnet hans Kunst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Aarhuus. Herfra Cathedralskolen dimitteredes i Aar 9 Candidater til Universitetet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Nyheder fra Australien. J New=Syd=Wales gives der allerede 4 offentlige Blade. Det ældste er Sidney-Ga nette, den officielle Regjerings=Tidende, er den eneste, som udkommer dagligen; den blev grundet 1803 og har i Hr. Hava, en af Coloniens Jndfødte, en meget duelig Redacteur. Ogsaa hans Fader var allerede meget anseet i Colonien. Herpaa fulgte Australia, begyndt 1826 og skreven af en brittisk, ved et engelsk Universitet opdragen og gradueret Retslærd, Dr. Robert Wardell. Ogsaa the Monitor blev grundet 1825, dens Udgiver er Mr. Edward Smith Hall. Begge disse sidste Tidender ere Oppositionsblade imod Regjeringen og føre et meget frit Sprog. Fordelen af begge de første Blade skal aarligen beløbe sig til 800 Pund Sterling. The Glenner blev først grundet 1827. J VanDiemens Land gives der tre offentlige Blade, the Colonial-Times, oprettet 1816 og skreven af Hr. Bent, the Hobart Town Gazette, grundet 1825 og the Tasmanian, grundet 1827. Saaledes har Storbrittaniens yngste Colonie flere offentlige Blade, end Kongeriget Hannover, dets Beherskeres Arverig! Ogsaa et periodisk Qvartalskrift er annonceret; det skulde begynde i November forrige Aar, og føre den Titel: the Australian Magazine eller quarter, journal of theolog, literature and science, udgiven af en Charles Pleydell Neale Wilton. Prisen var bestemt til 5 Shillings. - Med den japanesiske Litteratur vil man snart ogsaa blive nærmere bekjendt, da den engelske Missionair, Mr. Medhurst, i Batavia, har forskaffet sig Afbenyttelse af en heel Samling japanesiske Værker, iblandt disse ere ikke færre end 8 japanesiske Ordbøger. Ligeledes kan man, efter Calcutta-Tidenden, snart vente nærmere Kundskab om den tibetanske Literatur, da ved den Mission, som hvert femte Aar afgaaer til China, flere Lærde ere ansatte i dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Værdien af Jndførselen i Van Diemens Land i Aaret 1826 beløb sig til 99,747 Pund Sterling, i Aaret 1825 derimod kun til 76,406 Pund, hvilket udgjør en Tilvært af 23,34 Pund. Udførselen beløb sig 1825 kun til 20, 52 Pund og 1826 allerede til 44,498 Pund Su ling, altsaa 23,839 Pund eller det dok: mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Befolkningens Tilvært i Van Diem Land beløb sig i det sidste Aar omtrent til 10 Sjæle. Med Militairet kunde man anslaae hele Befolkning til 15 til 16,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
De store Colonier i New-Syd Wales gi bestandig store Fremskridt; men i denne Ca nies Tidender af 3die August forrige Aar føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
man følgende paafaldende Bekjendtgjørelse: Da de Jndfødte i Nærheden af Huntersfloden en blevne yderst urolige, saa have mange Persere besluttet, at forgifte dem, og man her i dette Øiemed forsynet sig med adskillige Portiner corrosivt Sublimat, som et pe sende Middel." Hvo havde skullet tænke at med i en engelsk Colonie alvorligen skulde have tænpaa en saadan djævelsk Udvei. - Capitain Forster er nu i Begreb med, at tiltræde en Reiltil den sydlige Halvkugle, for at udforske de sydlige Øer og Continental-Lande og tract saa langt som muligt frem til Sydpolen. J vil nu have Haab om, at man snarere kan u Sydpolen, end Nordpolen, da der paa me Steder findes aabent Vand dybt ind. Den tænkes ogsaa allerede alvorligen paa en Colenipaa Nyseeland. (Polit. Journ. Aug.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Christiania, den 14de September. Det gode Veir synes at være forbi. Luften er kold og tyk, og det har regnet i sine Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Natten imellem den 12te og 13de var endog falden endeel Snee i Fjeldene her omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
- Jfølge Handelstidenden ankom det Ungenske Dampskib først Mandag Eftermiddag 8de September til Arendal, istedetfor at va havde ventet det Søndag. Her i Byen i circuleret et Rygte, ifølge hvilket Dampsind Oscar har, paa sin sidste Tour herfra, stodtved Færder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Maleren Choris, der har været Olle Kotzebues Reisefælle, havde i Aaret 1827 det vet sig fra Frankrig over Cuba og Ny-Orleans til Vera-Cruz, i den Hensigt herfra at ville bereise en stor Deel af Amerika. Skjebnen synes for nærværende Tid at være dristige Reiselystne meget ugunstig. Næppe havde Choris i Marts d. A. forladt Vera-Cruz, førend han faldt som et Offer for hine Landes forvirrede Tilstand. Paa Veien til Jalappa blev han og hans Reisjælle, imellem Puente National og PlandelRio angreben af fire Røvere, Choris blev skudt; Engellænderen blev haardt saaret. Choris, der fortrinligen havde udmærket sig ved sin maleriske Reise omkring Verden, hvortil Cuvier, Chamisso og Sall har leveret Texten var født i Yekaterinoslaff i Lillerusland af tyske Forældre. Allerede 1813 havde han ved sit Talent til at tegne og male, især som Portraitmaler, erhvervet sig den Gunst at han valgtes til at ledsage den berømte Botaniker Marschal v. Biberstein. paa hans Reise til Caucasus, og han tegnede Planterne til Flora Caucasiana. J Aarene 1815 1819 var han med Kotzebue. Fra 1819 opholdt han sig i Paris til at besørge Udgaven af hint store maleriske Værk over den Kotzebueske Reise; og ved samme vandt han sig stor Hæder. (Udlogsviis af M. Bl. 180.) Neander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
I Kjøbenhavnske lærde Efterretninger for 1794, Nr. 16, siges, i Recensionen over Geheimeraad Holmskjolds Pragtværk om Topsvambine: "Papir og Tryk ere skjønne, et Par nydelige illuminerte Vignetter og især Plante-Af ligninger - da enhver, Forfatteren bekjendt, sit af ovenmældte Slægt findes aftegnet paa en lærskilt Plade - gjøre det til et sandt Mesterværk. - Den Kunstner, som har givet Værket denne betydelige Deel af sit Værd, er den ulyktelige Neander, en Dansk, fød af svenske Forældre, en Mand, der fortjener en erindrende gelse som Kunstner og vor Medlidenhed som Venneske. Han døde i Pesthuset, et Of ler for Utaknemmelighed. De nærmere Omstændigheder ved denne, le Jndsenderen som for hans Bekiendte, mørke som det synes - fæle Sag, ville – som et Bidrag til den danske Kunsthistorie - være interessante at see offentliggjorte. Mænd, som Etatsraad Weinvich. og Professor Baden, vare vel istand til at give denne Sag Lys. Den ulykkelige Kunstners Manes fordre Retfærdighed. 3-II. 88.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Den fra Brunsvig landsforviste Over hofjægermester v. Siersdorff er bleven udnævnt til Storkors af den kgl. hannovorske GuelphiOrden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 September 183. Hamburg 2 M. - a vista 211 Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 ½ s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 150. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 524 52 1/2 Rbs. Ter. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Stkt. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Anto. Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank=Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1 Alb. r. S. Dito Dito . . . . . . . . . . . 1094 109 Slet. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 992 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 2061 - i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 95 951 r. S. Dito lydende paa r. S. 98, 98 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . .- L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer, Rettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-30
J No. 77 S. 1230 L. 15 istedetfor 10000 læs 1,200,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 October 1828. (*) Om historisk Troværdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Det kan vist ikke nægtes, at de Allieligesaa godt som de Nyere, neppe kunne i kjendes for Overdrivelse i deres Krigs-Bitt ninger. Seierherren finder sin Fordeel ved at overdrive de Betvungnes Styrke, for desto mi at hæve sig selv; den Betvungne ved at overdrive sin Fiendes Modstand og Magt, for destebedre at kunne undskylde sit Tab. Saadant skeer endnu den Dag i Dag, og hun meget almindeligere maa det ikke have været i ældte Tider, da man hverken havde Poster eller veltiske Tidender, og Alting skulde gaae igjenniRygtets upaalidelige Mund, Critik - endAviscritik - savnedes aldeles, og hvad en Kilnikeskriver engang havde sagt, blev i lettroet, Aarhundreder staaende urokket og ugjendtere Men hvad det Overdrevne i Opgivelsen af 9. renes Styrke angaaer, da maa man ved 3 Tiders Hære ikke tænke sig Nutidens ordned og krigstugtige Armeer. Enhver, som in bære et Vaaben, løb uden Tvivl, som i At togenes Tid, med, hvorved Hæren underret voxte som en Lavina. Paa Skrab kunde der den Gang ligesaalidt mangle som i de nyeste Tider, og at en Hær saaledes, med Ribbel og Krat, kunde snart løbe op til 100,000 Mand, er ikke saa aldeles usandsynligt. Krigskonsten var endnu ei stegen til saadan Fuldkommenhed, at jo saadant et Sammenskrab med Nytte kunde bruges mod Fjenden, især til at bestorme Bat tier og Fæstninger. Den Gang gieldte endnu den Grundsætning, mange Hunde ere Harens Død, og det er vist, at ved visse Leiligheder Bønderhobe, bevæbnede med Høforke, Knipler, Spyde, Øxer, maatte kunne udrette meget, og ved andre let jages paa Flugten. Kunde nu end adskillige af de opgivne Tal mueligen være Afskriver= eller Tryk seil, saa maa den Beretning, at f. Ex. Engelbrecht Engelbrechtson gjennemløb Sverrig med 100,000 Mand eller Carl Enudson med 80,000, betragtet fra det anførte Synspunkt, neppe ansees for en reen Opdigtelse. Man behøver kun at lægge Mærke til, hvor let, ved det mindste Gadeopløb, en Folkehob af nogle Hundrede Mennesker samles, for at overtyde sig om, at det ikke kan være en snild Oprørstifter saa vanskeligt, at faae 80 til 100,000 Mennesker af en Befolkning paa 2 til 3 Millioner til at følge sig. Men hvorfor vil man være strængere mod de ældre Krønikeskrivere end mod de nyere Tiders Avisskrivere? Hvor ofte berettede manos ikke om total slagne Hære den ene Postdag, som den næste rykkede atter frem og leverede et Hovedslag? Hvor tidt staaer ikke et Par Nuller paa Papiret, som forgjeves søg tis i Virkeligheden? Hvor mange Øren afskjære ikke Tyrkerne paa deres egne Døde og lade dem passere for krigsfangne Fjenders, Hvor rundtalende vare ikke, under Napoleon, de franske Bulletins, naar de skulde berette Europa Antallet af de tagne Krigsfanger og erobrede, Canoner og Faner? Hvorledes mon det vil gaae en fremtidig Historieskriver, naar han skal beskrive vor Tids Krige efter deslige Kilder, Dog leve vi i en Tidsalder, hvor næsten hver Landsby har sin Avis, sit Læseselskab og sin Historiograph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Med den historiske Troværdighed i det Hele tagen er det ofte en egen Sag, og man kan i Grunden ikke fortænke menig Mand, at han antager historiske Bøger og Historiebøger for at være eenstydige Benævnelser. De Materialier som Historien sammensættes af, ere gjerne to Slags, saakaldte officielle Actstykker og Samtidiges Optegnelser. De første beroe paa Meddelerens Forhold og Synsmaader. Er det f. Ex. en Hærfører, som gjør en Jndberetning til sin Monark, saa vogter han sig nok for at skildre Kiendsgierninger anderledes end hans Fordeel kræver det. Havde hans Tropper end været nok saa feige, vil han dog rose det Mod, de have udvist og den Tapperhed, hvormed de have fægtet. Det Værste er, at Fienden, som forhen anført, vil stadfæste hans Pralerier, og sige at de fjendtlige Soldater have kæmpet som Løver, om de end havde forsvaret sig som Harer. Samtidiges Optegnelser ere ikke mindre beregnede efter deres Forfatteres særegne Stilling og Synsmaader. En Rigscanceler Arild Hvidtfeldt vil tale ganske anderledes om Christian den Anden end en Page hovmester Riegels. Dertil kommer Tidsalderens herskende Tænkemaade, Fordomme og Vildfarelser i det Øjeblik Optegnelser skee. Ere nu Kilderne selv saa mislige, hvor meget mere maa da ikke den Historie siden blive, der skal sammensættes af de meest uligeartede Brudstykker, og det stundom ved Skribenter, der selv, fulde af Fordomme og Partiskhed, kun skrive, for at tækkes deres Tidsalder og mægtige Patroner, Jeg gad vidst hvorledes en historisk Afhandling om den religieuse Overbærenhedsaand vilde blive om den skulde skrives af een af Dagens Zeloter, Man behøver ikke at gaae videre end til Napoleon, for at see, hvorledes man beskrev hans Levnet for femten Aar siden og hvorledes det beskrives nu. Man har næsten Ondt ved at troe, at det er een og samme Person, Talen er om. Hvad den Gang ikke var andet end et Mønster for Høimodighed, Visdom og Tapperhed, det er nu kun den nedrigste List, Daarskab og Feighed i mange Tilfælde. En svensk Taler sagde engang til sin Konge, at Alexander den Store ikke er andet end hvad en Rufus Curtius vil gjøre ham til Han havde Ret, men kun ikke i den Mening, han vilde have sine Ord forstaaede. Historieskriverne skalte og valte ofte med Verdenserobrere efter deres Død saa egenraadigen, at disse virkeligen have Aarsag til at frygte dem i levende Live. Hvis det overalt er Regenter mueligt, gjøre de rigtigst i, at følge Julius Cæfars og Friedrich den Stores Exempel, og skrive selv deres Historie. J saa Fald ere de i det mindste visse paa, at der ikke bliver andet sagt, end hvad de troe der bør siges.