Berlingske Tidende, 1808-10-24
Paris, den 10de October. Moniteuren indeholder følgende : "Af de fra London ankomne Papirer har man Aarsag til at formøde, at en ny engelsk Expedition er landet i Portugal kort efter Slaget ved Vemiera, og at Hertugen af Abrantes, uagtet den Fordeel, han havde erholdt, ikke har troet sig istand til at kunne for svare dette Land og befrie det fra Engellanderne. Han har heller villet slutte en Convention, end forsvare sin for skandsede Leir og Lissabons Forter og derved sætte denne skiønne Stad, med hvis Aand han stedse har havt Aarsag at være tilfreds, i Fare. Han kan ogsaa være bleven bragt til denne Beslutning ved de Uvished, hvori han var om de af Frankerig tagne Despositioner og formedelst den længere eller kortere Tidspunkt, paa hvilken han kunde haade Forstærkninger, og han har fundet det raadeligt, at føre sin Armer tilbage, for at udgiøre Arriergarden af den store Armer i Spanien og efter nogen Tids Forløb vende tilbage til det samme Land, har forlod. Den Lethed, hvormed Engellænderne kunde proviantere de tes Tropper og forstærke deres Armee, er en Aarsag mere til at tænke, at den Beslutning, Hertugen af Abrantes fattede, var den klogeste, han kunne tage. Følgende ere de Actstykker, som den 16de Septbr. bekiendtgjortes i en overordentlig Hoftidende i London : Vaabenstilstand, sluttet i den engelske Armees Hovedqvarteer den 22de August 1808 mellem Generallieutenant Acthur Wellesler og Divisionsgeneral Kellermann : Art. 1) Der skal fra denne Dag være Vaabenstilstand mellem Hs. Brittiske Majestæts og Hs. Kriserl. Kgl. Majestæt Napoleons Armee, for at underhandle om en Convention angaaende Portugals Rømning af den franske Armee. 2) Begge Armeers Overgeneraler og Thefen for den brittiske Flaade ved Jndløbet til Tagas vælge en Dag til at samles paa en Punkt af Kysten, for at underhandle og slutte benævnte Convention. 3) Fløden Starandre skal være Demercationslinie mellem begge Armeer. TorraVedras maa ei besættes af Armeerne. 4) Den engelske Armers Overgeneral forpligter sig til at indbefatte de bevæbnede Portugisere i denne Vaabensti stand, og for dem trækkes Demarcationslinten fra Leira til Thomas. 5) Man har protforisk forenet strom, at den franske Armer i intet Tilfælde skal ansees som krigssangen og at alle Personer, som høre til samme, skulle transporteres til Franke med Vaaben, Bagaae og al Eiendom, uden at tilbageholde noget deraf. 6) Jngen Privatmand, enten han er Portugiser, Franskmand eller af en anden Nation, kan drages til Ansaar for hans politiske Opførsel. Han skal beskyttes og hans Eiendom respecteres. Han skal have Frihed til at begive sig bort fra Portugal paa en fastsat Tidspunkt. 7) Lissabons Havns Reutraliter skal erkiendes for den russiske Flaade, det vil sige, naar den engelske Armee eller Flaad kommer i Besiddelse af Staden eller Havnen, kan benævnte russiske Flaade er foruroliges under sit Ophold, ei heller anholdes eller forfølats, efterat den er udløben, førend efter den ved Søelovene fastsatte Tids Forløs. 8) Alt A tillerie af fransk Caliver tilligemed Cavalle riehestene transporteres til Frankerig. 9) Denne Vaabenstilstand, kan ikke brydes førend efter en foregaaende Opsigelse af 48 Timer. Saaledes skeet. Undertegnet; Arthur Wellesler. Kellermann, Divisionsgeneral. Tillægs=Artikel. Garnisonerne i de Fæstninger, som ere besatte af den franske Armer, skulle være indbefattede i denne Convention, naar de ikke have capituleret for den 25de af indeværende Maaned. A. Wellesley. Kellermann, Divisionsgeneral. Definitiv=Convention, undertegnet den 30te August : See. den danske Statstidende Nr. 3.) Art. 1) Alle Fæstninger og Forter i Portugal overleveres til den brittiske Arme. 2) De fransk Tropper forlade Portugal med deres Vaaben, og Bagaae. De skulle ciansees som Krigsfanger og kunne tiene igien ved deres Ankomst til Frankerig. De franske Tropper udskibes af Engellænderne i Havnene mellem Orient og Rechefort. 4) Den franske Armee medtager alt sit Artillerie af fransk Caliber med de dertilhørende Heste og Krudtvogne, samt 60 Karduser for hver Kanon. Alle øvrige Vaaben og Artillerie udleveres. 5) Den franske Armee, medtager sin hele Eqvipage, Krigskassen og alt, hvad man indbefatter under Navn af Armeens Eiendom. Den kan ogsaa disponnere over de Ting, som ansees for unødvendige at medtage. Ligeledes kan enhver til Armeen henhørende Person disponere over sin Privat Eiendom, med fuld Sikkerhed i Tiden for Kiøberen. 6) Cavalleriet tilligemed Generalerne og alle de andre Officierer indskibe deres Heste; men da der mangler Transportskibe, skulle ei over 600 Cavalleriebeste og 200 af Stabens Heste indskibes, hvis ingen Transportskibe ere at faae i Lissabon. Den franske Armer kan efter Behag disponere over de andre Heste. 7) Indskibningen skeer i 3 Divisioner, den første inden 7 Dage efter Conventionens Rarification. 8) De franske Tropper ledsages af brittiske Commissairer, som bære Omsorg for deres Underholdning. 9) Der skal bæres Omhu foralle Syge og Saarede, og et Antal franske Læger forbliver hos dem. Efter deres Helbredelse sendes de tilbage til Frankerio. 10) Transportskibene vende frit og sikkert tilbage fra de franske Havne. 11) Den franske Armee concenterer sig i Lissaboon og i en Omkreds af 2 Lieues. Den engelske Armee nærmer sig Hovedstaden paa 2 Lieues. Der bliver en Liene imellem begge Armeer. 12) Forterne St. Bru giv og Cascas skulle efter Conventionens Ratification besættes af Engellænderne. Lissabon og sammes Kasteller blive ved Jnskibningen overgivne til den 2den Division saavelsom Havnen og alle bevæbnede Fartøier sammesteds tilligemed deres Forraad. Fæstningerne Elvas, Almeida, Peniche og Palmela blive overleveerte, saasnart de brittiske Tropper kunne ankomme for at tage dem i Besiddelse; imidlertid vil den brittiske Armees General en Chef give hine Fæstningers Garnisoner saavelsom Tropperne Underretning om nærværende Convention, paa det at alle videre Fiendtligheder kunne ophøre. 13) Der skal fra begge Sider udnævnes Commissairer, for at besørge og paaskynde Udførelsen af den trufne Overeenskomst. 14) Skulde Tvivl, opstaae om Fortolkningen af en eller anden Artikel, da skal de altid afgiøres til Fordeel for den franske Armee. 15) Fra nærværende Conventions Ratification ere alle de paa den i December f. A. skeete Besiddelsestaaelse af Portugal ved de franske Tropper sig grundende, Restancer af Contributioner, Requisitioner og andre Fordringer af den franske Regiering til Portugisiske Undersaatter eller til hvert andet i dette Land boende Jndivid, tilintetgjorte og ethvert paa deres rørlige eller udørlige Eiendomme saat Beslag ophævet ; Eiendommene skal tilbagegives Eierne til fri Raadighed. 16) Alle i Portugal hjemmehørende eller sig der tilfældigviis befindende franske Undersaatter eller de med Frankrig i Venskab og Forbundstaaende Undersaatter skulle tages i Beskyttelse. Deres Eiendomme af hver Art, rørlig og urørlig, skal blive respecteret og det skal staae dem frit, at følge den franske Armer eller at blive i Portugal. J brage Tilfælde bliver deres Eiendom dem garanteret tilligemed Frihed til, at beholde samme eller frit at disponere derover og at tage Beløbet af det Solgte med sig til Frankrig eller til hvert andet Land, hvor de ville boe, til hvilken Ende eet Aars Frist skal tilstaaes dem. Dette er dog fuldkommen saaledes at forstaae, at Forsendelsen til Skibs ikke er med ind begreben i dette Arrangement, undtagen for saavidt det angaaer at forlade denne Havn, og at ingen af de ovenanførte Bestemmelser maa tiene til Paaskud for Handel Speculationer. 17) Jngen indfødt Portugiser skal blive gjort ansvarlig for sit udviste Forhold under dette Lands Besiddelsestagelse ved den franske Armee ; og alle de, som vedblive i deres Embedsforretninger eller have antaget Poster under den franske Regiering, skulle sættes under den brittiske Anførers Beskyttelse og skulle hverken fornærmes i Henseende til deres Personer, eller deres Eiendom, da det ikke har bernet paa deres fri Valg, at adlyde den franske Regiering : Bestemmelserne i den 16de Artikel skulle ogsaa være anvendelige paa dem. 18) De ombord paa Skibene i Lissabons Havn i Fangenskab holdte spanske Tropper skulle udleveres til den brittiske Armees Overstkommanderende, som derimod forpligter sig til at bevirke hos Spanierne Frigivelse af saadanne franske Undersaatter af militair og civi Stand, der ikke ere blevne fangne i Slag eller ved militaire Operationer, men ere komne i Fængsel i Anledning af Begivenhederne i Spanien den 29de Maji og derpaa følgende Dage. 19) De i Portugal siden nærværende Fiendtligheders Begyndelse giorte Fangne af hver Rang skulle ufortøvet udvexles. 20) Til giensidig Garantie af denne Convention skulle gives Gisler af den beltrisk Armees og Sørmagts Officerer og ligesaa fra den franske Armees Side. Officererne af den brittiske Armee, skal efter Opfyldelsen af den Armeen betræffende Artikel og Officererne af Sømagten efter de franske Troppers Udskibning i deres Land tilbagegives. Det samme finder Sted i Henseende til den franske Armee. 21) Der skal være den franske Armees General en Chef tilladt, at sende en Officeer til Frankrig med Efterretning om nærværende Convention. Den brittiske Admiral giver et Skib til at føre ham til Bordeaux eller til Richefort. 22) Den brittiske Admiral skal anmodes om at tage Hs. Excellence Overanføreren og de andre fornemste Officerer af den franske Armee ombord paa Krigskibene. Giver og afsluttet i Lissacon, den 30te August 1808. Undert. George Murrav. General Qvarteermester. Kellermann, Divisions General." Undertegnet. George Murrag. Kellermann. Herpaa følger Admiral Cottons Brev til William Willesley Pole angaaende den russiske Flaades Capitulation (forhen udførlig mid deelt i Statstidenden No. 3) blot med det Tillæg, at Contreadmiral Tyler er udnævnt til Opsynsmand over den russiske Flaade, hvilken han melder, ufortøvet at ville lade afgaae til Spithead.