JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Frederikshavn. Natten til den 24de Novbr. af brændte Snedker Sivertsens og Natten til den 5te dennes Skræder Strøms Sted. Det er første Gan at der er tilstødt disse Huuseiere sligt Uheld, men en stakkels Mand navnlig Svend Jacobsen, der boede til leie hos Strøm, overgik denne Ulykke anden Gang iaar og han havde været total ødelagt havde han ikke havt den lykkelige Idee, at holde sine Meubler og Effecter for sikrede, første Gang for 500 og anden Gang for 600 Rd. Sølv. - Kunde man troe Bysnak, da maatte næsten enhver Frederikshavns Jndvaaner antages at kjende Omstændighederne ved disse Jldebrande, og Øvrigheden let komme til de attraaede Oplysninger. Ved Læssøe Birketings Ret var en Sag angaaende nogle ved Registeringen af et Skifte i et Dødsboe af Strandingscommissionair Andersen mod Fuldmægtig Berbom udsagte formeentlig ærefornærmende Udladelser, ved at udskielde Denne for Tyveknegt a. paadømt saaledes, at de af Strandingscommissionairen mod Fuldm. Berbom brugte ærerørige Beskyldninger mortificeres, saa de ikke komme ham til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og han derhos bøde sine 3 Mark, samt betale 1000 Rbd. i Sagens Omkostninger. Strandingscommiss. A. havde appelleret: Landsoverretten har nu afviist Appellantens Stevning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Paa Viborgs Privattheater gives paa Søndag en Forestilling til Bedste for Byens Huusarme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
J Søndags Aftes er undvigt 2 Livsfanger fra Viborg Tugthuus, den Ene, Michel Zahr, født paa Morsøe, 25 Aar gammel, 66 1/2 T. høi, Huller i Øre, ne, o. s. v.; den Anden, Ole Knudsen, født i Jylland, 62 1/2 T. høi, 30 Aar gammel, ligeledes Huller i Ørene, rank af Væxt, c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Det Beckerske Selskab har bestemt sig til at tage til Randers i Slutningen af Januar og der at give 12 Forestillinger, og derefter at gjeste Aalborg, og der ligeledes give 2 Forestillinger. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Den 15de Decbr. indstrandede paa Raaberg Stranden Brig paa 66 C. L., paa Reisen fra Danzig til London. Skibet er Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Dødsfald. Capt. samt Sikke= og Klædekræmmer Korsitzen, Mad. Meyer født Raphael, Hørkr. Galthens Enke, Collectrice Mad. Nylin, Judithe Thuesen, Jfr. Anchersen, Sølvkammerfuldmægtig Kiærs Enke, Snedkermester Jrmischer, C. Gyesen, Christiane Malmrose, Alle i Khvn. Mad. Rasmussen paa Bubbelgaard. Notarius Bøie i Flensborg. Overførsterinde Nielsen i Pinneberg. Maria Auffen Ordt i Altona; kgl. Landdragoner, Commandeur Bonnichsen i Ratzeburg. Orgelbygger Mittheuser i Wilster. Toldkasserer Cornelius Krieger i Ribe. Anne Nicolaysen født Tolstrup i Kiettrup. Mad. Medens født Ewaldsen i Randers. Mad. Finstad i Calundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Prædikantere paa 1ste Juledag: I Domkirken til Froprædiken: Hr. Pastor Brygmann, Kl. halvsyv Til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. - J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Jahnsen. Til Aftensang i Hr. Catechet Steenberg. I Hospitalskirken, Hr. Catechet Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
paa 2den Juledag, prædiker i Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. - J Fruekirke til Høimesse: Hr. Catechet Steenberg. Ti Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen. J Hospitalskirsken Hr. Pastor Jahnsen. BekjendtgjøJkke uden om Følelse bekjendtgjøres for Slægt og Venner, at min Søsterdatter, Dorthe Marie Bendzen, som i 18 Aar udgjorde et Lem af min Familie, afgik ved en rolig Død i mit Huus i Aarhuus den 21de Decbr. 1829, i en Alder af 25 1/2 Aar. R. Tørslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Theatret i Aarhuus: Anden Juledags Aften opføres: Den falske Madame Catalani. Lystipl i 4 Atter. Derefter, Messolunghis Bestormelse. Pastisk Fremstilling i 20 Forandringer, oplyst med bengalsk Jld og brillant Fyrværkerie. Carl Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
En Samling i Mette Nielsdatters og forhen afdøde Mands, Jens Laursens, falleds Boe af Ørsted, afholdes her paa Contoiret Tirsdagen den 19de n. M. om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Decbr. 1829. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Jfølge passeret Forliig og Udlæg bliver følgende Stiftamtmand de Thygeson tilhørende Obligationer, nemlig : 1) en Obligation, udstædt af Morten Klog i Aastedbro, stor 584 Rbd. 68 s. Sølv med Prioritet. i Aastedbro. 2) en dito ustædt af Søren Rasmussen Moldrup, Fæstegaardmand i Tønning By, stor 250 Rbd. V. med Prioritet i Tienden og Jnd Udboe og Besætning. 3) en dito udstædt af Jens Sørensen Fæstegaardmand paa Erichnauer Mark stor 128 Rbd. Sedler med Prioritet i Jnd- og Udboe. 4) en dito udstadt af Søren Jensen i Enne stor 100 Rbd. 3 Mk. 13 s. S. og T. med Prioritet i Fæstegaardens Tiender. 5) en dito udstædt af Peder Hansen Fæste i Spettrup stor 180 Rbd. Sølv med Pant Ind- og Udbo. 6) en dito udstædt af Morten Jørgensen Faster i Ørnstrup stor 287 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sølv. med Prioritet i Tienden og specificeret Jnd- og Udbo. 7) en dito udstædt af Peder Pedersen i Enner stor 127 Rbd. Sølv med Pant i Jnd- og Udboe. 8) en dito udstædt af Jens Christensen Fæster i Oens stor 228 Rbd. 1 Mk. Sølv med Pant i Ind- og Udboe samt Besætning. 9) en dito udstædt af Selveier Anders Jensen paa Vesterhaab paa Løve Mark stor 200 Rbd. Sedler med Prioritet i Vesterhaab. 10) en dito udstædt af Jacob Jensen Eier af Stedet Catharineborg paa Rorbek Mark i Vester Sogn stor 750 Rbd. Sedler med Pant i bemeldte Sted. 11) en dito udstædt af Jørgen Lindenpalm, Fæster af Stidsmølle, stor 3500 Rbd. Sedler uden Pant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
ved offentlig Auction bortsolgt paa Bjerre Tingsted, Mandagen den 11te Januar 1830 Kl. 1 Eftermiddag. Conditionerne blive forinden Auctionen til Eftersyn hos Overkrigscommissair Holst i Horsens. Bjerre og Hatting Herredscontoir, den 15de December 1829. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Efter passeret Udlæg bliver : Mandagen den 11te Jan. 1830 Kl. 1 Eftermiddag, paa Bjerre Tingsted foretaget offentlig Auction over circa 1500 Lod forarbeidet Sølv, som er udlagt hos Hr. Stiftamtmand de Thygelon paa Bygholm. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Bjerre og Hatting Herredscontoir, den 15de December 1829. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Jfølge Retsforliig og Udlæg bliver: Mandagen den 18de Jan. 1830, dito den 1ste Febr. dito, og Tirsdagen den 16de dito, afholdt offentlig Auction over en Stiftamtmand de Thygeson tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2/3 Ald. i Ørnstrup Bye, Hartting Herred, Veile Amt. Gaarden har særdeles gode Jorder og paa samme er opført adskillige Huse. De 2de første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Bjerre hver Dags Eftermiddag Kl. 1, og den sidste paa Eiendommen selv Formiddag Kl. 10. Conditionerne ligge til Eftersyn i Horsens hos Overkrigscommissair Holst. Bjerre og Hatting Herredscontoir, den 15de December 1829. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Møen. Tirsdagen den 12te Jan. førstk. Formiddag Kl. 11, bliver paa Stege Raadstue foretaget offentlig Auction over Bortforpagtningen fra 1ste Mai 1830 af Klentholms Hovedgaards Avling og Hollænderie, tilligemed Maglebye Sogns Konge- og Kirke Korntiende her paa Møen. Foreløbig bemærkes: at Gaarden drives med fuld Hoverie. Conditionerne til Forpagtningen ere forinden Auctionsdagen til Eftersyn, saavel hos Eieren, Hr. Kammerjunker Scavenius i Kjøbenhavn, som hos Landvæsenscommissair Forvalter Howitz paa Kientholm. Stege, den 1ste Decbr. 1829. C. Meincke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Mette Laursdatter og forhen afdøde Mand, Huusmand Niels Pedersen Boelsmann, af Lystrup, i Vivild Sogn, melse med Plac. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne efter den Sidstnævnte, som ikke vides, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Samlinger i disse Boer afholdes Mandagen den 18de n. M. og Mandagen den 15de Febr., hver Dags Eftermiddag Kl. 2, her paa Contoiret. Rougsøe a. Herreds Contoir i Randers, den 20de Decbr. 1829. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Alle og Enhver som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Karen Poulsdatter og forhen afdøde Mand, Aftægtemand Anders Olsen, af Carlbye, indfaldes herved i Overeenssten, melse med Plac. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Boet foretages her paa Contoiret Mandagen den 25de n. M., om Eftermiddagen Kl. 4 slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Decbr. 1829. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Ved Proclama som læses saavel her ved Retten som ved den kongl. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i afd. Grethe Vagaards og efterlevende Mands Fæste Boelsmand Jens Johnasens, fælleds Bo. af Schjødstrup, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Den Afdødes Arvinger, som ere opgivne at være : 1) Hendes Meder, givt med Bagersvend Dybroch, hvis Opholdsted ikke vides; 2) En Broder, Niels Vagaard, som skal have været Bager i Nestved, men som skal være død og have efterladt sig en Datter, ved Navn Caroline, og 3) En Broder, Anders Vagaard, Guldsmed af Profession, hvis Opholdsted ikke vides, og om der ere flere ere ligeledes indkaldte med lovlig Varsel, til for mig at godtgjøre deres Arveret og at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at dette Boe vil blive foretaget her paa Contoiret Mandagen den 25de n. M. og Mandagen den 22de Febr. N. A., om Eftermiddagen Kl. 3 slet, samt og Realiseringen af Boets Eiendomme. Rougsøe a. Herreds Contoir i Randers, den 20de Decbr. 1829. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Ved Proclama, som læses saavel her ved Retten som ved den kongl. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre efter den paa Schafføegaard ved Døden afgangne Forvalter Laurits Schou, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, som ikke vides, indkaldte med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at dette Boe foretages her paa Contoiret Tirsdagen den 26de n. M. og Tirsdagen den 23de Febr. n. A., om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 20de Decbr. 1829. A. L. Reiersen. 383 Rbd. 5 Mk. 9 s. Sølv og 647 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sedler af Stamhuset Rathlousdahls Overformynderies Umyndiges Midler kan strax mod lovbefalet Sikkerhed erholdes til Laans. Petersminde pr. Horsens, d. 14 Decbr. 1829. Terndrup. Jnspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Fra Gjerlev=Onsild Herreders Overformynderie kan i indeværende 11te Decbr. Termin erholdes tillaans 3, 128 Rbd. 74 s. rede Sølv, imod at der for samme stilles anordningsmæssig Sikkerhed. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 7de December 1829. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
En duelig og ordentlig Student, der iblandt øvrige Gienstande vil paatage sig Underviisning i Latin og Fransk, kan strax erholde fordeelagtig Condition hos en Jnstitutbestyrer. Hvor, erfares i Stiftsbogtrykkeriet. Det bemærkes, at dersom den sig Anmeldende tracterer Claveer, kan han vente 50 Rbd. aarlig mere end uden dette Talent, dog altid god Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Paa Hovedgaarden Gersdorfslund er til 1ste Mai 1830 en Tjeneste ledig for en, med Anbefalinger om Duelighed, Flittighed og Redelighed forsynet Meierske. Den eller de som agter at søge denne Tjeneste ville behagelig henvende sig til Jnspecteur Terndrup paa Petersminde pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
Den skjønne Susanne. Et underholdende Spil 2 Mk. - Aarstiderne. Et nyt Selskabspil 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-24
- Den russisk tyrkiske Krig i Aarene 1828 og 1829. 14 Mk. 8 s.; faaes hos S. Warberg og Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Nyheder fra Adlandet. Tyrkiet. Jfølge en Depesche fra Sir Gordon i Constantinopel havde General Diebitsch bestemt den 13de Novbr. til Adrianopels Rømning. Det russiske Armeekorps ved Schumla var allerede afmarscheret og paa Marschen til Donanfloden. At Pesten skal have viist sig i Adrianopel vil vel sagtens hielpe til at paaskynde Russernes Afmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Grækenland. J London, hvor dette Lands Skjebne nu skal afgjøres, er det Rygte almindeligt, at Capodistrias har erklæret sig villig til at nedlægge sit Præsidentskab saasnart en anden Regent bliver valgt. Paa den Liste som er i Omløb over dem blandt hvilke denne skal vælges, findes, foruden en sachsisk, bayersk. badensk, hessisk, spansk og italiensk, ogsaa en dansk Prinds. J saa Fald denne Valgliste er ægte, tør man antage, at Grækenland vil blive konstitueret som en af Porten aldeles uafhængig souverain Stat. Syd=Amerika. En skrækkelig Orkan, som øde lagde den halve Stad Tampico, bidrog meget til den vanske Expeditions ulykkelige Udfald. De største Træer omkastedes, Floder og Søer oversvømmede Landet og nedbrød Forskandsningerne. Saasnart Stormen havde lagt sig, brød Mexikanerne frem og angreb Fæstningen, som kapitulerede efter en eneste Fægtning. Den spanske General som kommanderede Expeditionen, har skudt sig en Kugle for Panden, og saaledes frigjort sig selv for alt An og Tilsvar. Denne vigtige Begivenhed skal nu hvert Aars 11 Septbr. feires i hele Republiken som en Nationalfest. J Spanien er det forbudt at meddele noget derom i Aviserne, og hvo som blot taler derom bliver arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Spanien. Hvorledes det endnu gaaer til i dette Land, kan man slutte sig til af følgende Beretning fra Pampelona, hvor Generalkapitainen nylig indfandt sig i Spidsen for to Compagnier Jnfanterie i den Sal, hvor den navarriske Overret holdtes, og befalede alle dens Medlemmer strax paa Stedet at ophøre med deres Forretninger og bortfjerne sig. Justitiarius og Assessorer, bleve saa forhausede, at de ikke vilde troe deres egne Øine- og Øren, og vilde gjøre Hs. Ex. Forestillinger, men disse bleve besvarte med: "Herud!" ledsaget af en truende Eed. Efter at de havde rømmet Salen, lod han andre Borgere komme ind, som han i Kongens Navn erklærte for Dommere i denne Ret og strax indsatte i deres Embeder. - Den kongl. Brud skulde den 8de December indtræffe til Aranjue; og Jnfanten Don Carlos vies til Høisamme i Kongens Navn, hvorpaa Hs. M. den 10de incognito vilde begive sig derhen, for at lære sin Gemalinde at kjende forinden Jndtoget i Hovedstaden, den 11te December. Hs. M. skal længes usigeligt efter hende. Hun bliver, som bekjendt, hans tredie Gemalinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Portugal. Man troer nu almindeligt, at D. Miguel er reist til Madrid, for personlig at anmode Kongen af Neapel om hans yngste Datters Haand. Førend han reiste bort lod han sin ellers gode Ven Marqvis Chaves sætte i Daarekisten, fordi han ved Nattetid. var trængt ind i Slottet og vilde vaagne D. Miguel med Efterretning om at han ved sine Munkespioner havde opdaget en ny Frimurerkomplot, som dog slet ikke skal have været noget om. Længe havde man, fordi han var Regentens Yndling, taalt hans gale Streger, saasom at han ved Spilleborden puttede Guld Whistmarkerne i sin Lomme, spyttede Folk i Øinene naar han talte med dem, o. s. v. men da han nu og Kongen op af hans Søvn, sagde Denne til Ministeren Grev Bastos, som J blev kaldet til Bring ham hjem til sin Kone, Han er jo gal. Men Denne vilde ikke afsted, undtagen Ministeren kjørte med ham, som han da ogsaa maatte, for at skaffe ham bort. Men paa Halvveien til Lissabon (det var paa Lystslottet Qucluz) lod Chaves holde og sagde til Ministeren: "Her maa vi skilles af, min Bedste og dermed stødte han Greven ud paa Landeveien, 3 Mile, fra Staden, saa han, uagtet alle sine Bønner, maatte spadsere tilfods i Hof=Uniform, Chapeaubas, kruset Pe ryk, Silkestrømper og tynde Skoe, i Skylregn og Snavs til midt op paa Benene. Denne Historie har morer meget, da Begge ere lige forhadte. Men D. Miguel blev vred, og lod bringe Chaves i Daarekisten. - Nylig vare alle Fangerne i Fortet St. Julian nær omkomne, da Vandet trængte ind i Fængslerne, og den hjerteløse Kommandant, General Jordan, forbarmede sig først over dem, da 4 vare druknede og Vandet naaede de øvrige op til Halsen. For at skaffe Plads i Fængslerne expederes idelig Skibe med saakaldte politiske Forbrydere til Angold. Jmellem disse var nylig den i Marts hængte Oberst Moreiras Søn, hvis ulykkelige Moder i Fortvivlelse hang om sin eneste Søns Hals og forgiæves anraabte om Tilladelse at deele hans Skjebne. Det skrækkeligste er, at Munke=Kongen har Mod til at bivaane slige Scener, for retsom at qvæge sig ved Synet af de Ulykkelige. Kort før han reiste, havde han sendt Ordre til Porto, at Blodretten skulde snaret muligt exeqvere Dødsdommene over de Mange som ere dømte, for at der kunde blive Plads til Andre. J den ne Stad vil der altsaa snart skee en stor Autodasee. Jfølge en anden befaling skal alle Udvandredes Eiendomme, konfiskeres. D. Miguel skal atter nylig have faaet en Kurv, idet han har friet til den unge smukke Fyrstinde af Kaunitz i Wien, og faaet Afslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Engelland. Hvorledes det politiske Forhold er beskaffent, som det brittiske Kabinet iagttager med Hensyn til Portugal, har givet sig tydeligt tilkjende derved, at Marqvis Palmella, som er portugisisk Ambassadeur i Engelland, En af Konstitutionens ivrigste Forsvarere, og som blot hylder D. Pedros Autoritæt, blev, da han for nylig ankom fra Calais til Dover, modtager efter Regjeringens Ordre af Garnisonen i Dover med alle de Æresbeviisninger som tilkomme Dronningen af Portugals Gesandt. Man forsikrer ogsaa, at det brittiske Kabinet skal have besværet sig over at det spanske har anerkjendt D. Miguel, og det paa Grund af, at det havde lovet, ikke at ville foretage sig noget i denne Sag uden fælleds Beslutning. Endvidere at Hertug Wellington skal have tilkjendegivet det spanske Kabinet, at Storbrittanniens Tractater med Portugal, ifølge hvilken ingen Jntervention fra udenlandsk Side kan finde Sted, staae endnu i sin fulde Kraft. - Der har været lidt Vaklen i de engelske Fonds, fordi de franske vare faldne noget, men de reiste sig igjen og stege til 94.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Hr. Rothschild og hans Partie skulle have spekuleret med megen Fordeel i den sidste Tid paa at Fonds vilde stige. At de franske Statspapirer vakle, er gandske begribeligt ved den overordentlig gjærende Stemning som 1 finder Sted i Nationen, da en stor Deel af samme har faae den ulykkelige Jder, at Regjeringen er ugunstig finde mod Konstitutionen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Frankrig. Paris er fuld af Rygter og atter en ny Hovedforandring i Ministeriet, som bestyrkes ved en Bekjendtgjørelse om at Præsidenten og Krigsministeren ikke gav Andientser i nogle visse Dage, hvilke pleier at være Tegn til deres Aftrædelse. Hr. Bourmont havde desuden ladet sig forlyde med, at han ikke var mere i Paris den 10de Decbr., og Søministeren, er reist til Normandiet. Kongen havde begivet sig til Compiegne. Polignac skal være saa forhadt af begge Partier, at han for Øieblikket kun har Kongregationer- og Kongens personlige Yndest at støtte sig til. Hr. Courvoster, den eneste nogenlunde populaire af Ministrene, skal have sagt i den sidste Raadsforsamling, Jeg tager ikke min Dimission, men forbliver som en offentlig Samvittighed, for at lade Kongen høre Sandhed. Ja, hvis vi blive længere samlet, ødelægge vi Monarkiet og Frankrig. Alle maa vi udtræde af Ministeriet og saaledes frelse Kongen af en stor Forlegenhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Fremdeles fortælles, at Hertugen af Maille, der regnes med til den ved Hoffet existerende Opposition imod Ministrene, skal have spurgt en General, om man vel kunde forlade sig paa Tropperne. Paa hans undvigende Svar tilføiede Hertugen: "Men naar de fik Ordre til at opløse Kammeret? Hvortil Generalen svarte: Maaskee kunde vi da stole paa Officererne." En Reduction i Postpersonalet, som Ministeriet vilde formindske fra 5 til 300, strandede paa dets Esprit de corps, idet samtlige, baade høie og lave Embedsmænd, erklærede de vilde tjene eller afsættes Alle som een Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
- En Overtrompeter af Napoleons Garde, som miste de et Been ved Waterlod, var nylig anklaget som Majestætsforbryder og Oprører fordi han ernærede sig ved at synge den bekjendte Grand pere, hvorunder forstaaes Napoleon. Han blev dog frikjendt da han beviste, at han ogsaa havde tjent Ludvig VIII med Troskab og tilbød endnu Carl X. naar han forlangte det, sit andet Been og begge sine Arme. Ogsaa en Kagekone i Paris blev nylig bragt for Retten som den der havde søgt at stifte Rebellion ved en Flaske med Enu de cologne hvorpaa Hertugen af Reichstadts billede var anbragt. Men da Konen skjælvende svor, at hun aldrig havde vidst, at Hertug Richard hørte til Buonapartes Familie, slap hun for videre Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Nederlandene. Ogsaa i dette Rige hersker en stor indvortes Gjæring, som formodentligen udspringer af de forskjellige Religionspartier og af den indbyrdes Jalousie mellem Nederlænderne og Hollænderne. Utallig Petitioner indsendes til Generalstaterne fra alle Rigets i Provindser, hvori der forlanges en fuldkommen Frihed i Henseende til Underviisningen, Ministrenes Ansvarlighed, Uforkrænkeligheden af den individuelle Frihed, Skatternes Formindskelse, især Ophævelsen af den forhadte Maltskat, Publikation af Sager som kunne interessere, Nationen, Stokkeprygls Afskaffelse i Armeen, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Rusland. J det udenlandske Departements og Krigsministeriets Cancellier hersker vedvarende den største Virksomhed. Kourerer og Feltjægere komme og gaae dagligen af alle Kanter. Det Rygte vinder meer og mere Consistents, at ikke allene Feltmarskallerne Paskewitsch og Diebitsch, men og flere andre af Armeens meest udmærkede Generalet have faaet Ordre til at møde i St. Petersborg for at bivaane et stort Statsraad, hvori der skal forhandles Ting af største Vigtighed, blandt Andet om Armeens nye Organisation. Ogsaa Constantin ventes dertil. Russerne skulle, ifølge en Beretning fra Grændsen, ikke være meget tilfredse med Fredsbetingelserne. Man synes, at Keseren har viist sig for høimodig mod sin uforsonlige Fjende, og derved givet ham Tid til at skaffe sig Hielp fra Udlandet; &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Blandinger. Jordskjælvet den 26de Novbr. har ogsaa været fornummet i Kronstadt, Hermannstadt, o. fl.St. J Bucharest vare 60 Mennesker komne til Ulykke ved Mures og Skorstenes Omstyrtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Handelsbreve fra Lomberg melde med stor Bekymring, at Pesten har trængt sig ind i Galligien, ja saagar viis, sig i Nærheden af Lemberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Foruden de to tyrkiske Kanoner har Keiseren af Rusland endnu sendt Kongen af Preussen en af de i Adrianopel erobrede Faner, hvorpaa, foruden flere Chalisers Navne, læses endeel Vers af Koranen. Et af disse lyder saaledes: "Seiren kommer fra Gud og Erobringen er nær Mahmud, Guds Gesandt, bringe Muselmændene det glade Budskab. O Mahmud!"J Rew-Orleans og denne Stads Omegn var den nylig i faa Dage død over 1000 Mennesker af den gule Feber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-12-25
Allevegne fra klages over den tidlige Vinter. Donauen, var allerede midt i Novbr. fuld af Jis. Mellem Havre og Calais laae saa høit Snee, at Posten nylig maatte spænde 16 Heste for. Den 4de Decbr. var det knap at Skibe mere kunde komme ind til Curhaven for Jis. Assiseretten i Departementet Sevres har i disse Dage dømt en 71 aarig Kone til Døden for at have skudt sin eneste Søn ihiel. Ser og tyve Bagere i Calais ere blevne straffede forat have blandet giftige Substanger i Deigen for at gjøre den sværere.