JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
en illumineret Ære=Ports Oprettelse for Synagogen. leder, hvoriblandt i Særdeleshed udmærkede sig Hr. Stifts Land=Jnspecteur Bies Huus, saavel i Henseende til Jdeen, som Tegningens Fiinhed. 2) J Borger Capitain Henningsens Huus vare de Herrer Officerer af begge Borger Compagnierne forsamlede tilligemed deres Familier, hvor de fornøiede sig med et Bal hele Natten, fra om Aftenen Kl. 7 til om Morgenen Kl. 7. Ud paa Aftenen blev souperet, og under Paukers og Trompeters Lyd blev Hs. Majestæt, Kongens, og Hs. K. H. Kronprindsens og høie Gemahlindes, samt ganske høi Kongel. Huses Velgaaende erindret. Uden for Hr. Henningsens Huus var en Ære=Port opreist, der var illummeret med Lamper; Jnden i denne Æreport var H. K. H. Kronprindsens og høie Gemahlindes Navne anbragte paa en illumineret Tavle der hvilede paa en Alter=Fod. Over Navnene var den Kongel. Krone, og under samme følgende Vers: Fred og Lykke vi nu har, Gud, Kongen og os alle spar, Gid Friderichs og Marias Navne, Maa Tvilling=Riget stedse gavne, Det ønskes vist af alle og hver, Saa og Fridericia Borger Officeer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
J samme Ære=Port var anbragt paa hvidt Taft det høi Kongelige danske Vaaben, og hvori var indbefattet tvende flammede Hierter, det ene med Hans Kongelige Høiheds Kronprinds Friderichs - og det andet med Hans dyrebare Gemahlindes Maria SophiaFridericas Navn, og derunder Fridericia Stads Vaaben. Oven over førstbemeldte Vaaben, stod den Jnscription paa Hebraisk, hvis Jndhold i det Danske Sprog, var anført, neden under sidstbemeldte Vaaben, saaledes lydende: Hvad koldt Vand er for et træt Legeme, samme er det allerhøist behagelige og over alt glædelige Rygte for os, som indtager og opliver vore Gemytter, da det Kongelige Huus ophøies, ved det Trin, den Tapperste i Riget; i Forbindelse med en glindsende Skiønhed, fød af vores Kongelige Stamme, Hans Kongelige Høiheds Kronprinds Friderichs, allerdyrebareste Gemahl Maria Sophia Friderica, i Dag betræder Portene i vores allernaadigste Konges Residents=Stad, Knælende udbrede vi vore Hænder imod Himlen med det allerinderligste Ønske, at vores tilforne værende Konge Davids Velsignelse maatte opfyldes paa det allerhøist Kongelige Par. P. 128 v. 3. Forfattet af Marcus Valentin Levi Rabiner og Benas Abraham. Og blev da som meldt afsiunget efter vores Gudstienestes Forretning, af begge Kiøn, beste Prydelse, om Aftenen Kl. 7 følgende: Først blev afsiunget efterfølgende Davids Palmer: Palm. 21. P. 45. 61. 65. 72. 85. 91. 110. 111. 112. Psalm. 127. 128. 144. nemlig : Først. den 21. 45. 61 og 65 Palme. Forsangeren. Tarphar og Omana ere Asiatiske Floder (a) Men fra Østen til Vesten (b) Regierer vor Herre fra et Hav til et andet (.) Af Norden faaer du Guld (d. Choret. la meget godt er der forvart til dig (ob) Ret agtsom vil Sønden være (e) Der sees det som vi længe har ønsket ()
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
I Dag er det den Dag ( Forsangeren. Efter hvilken vi længtes, Du er kommen (h) At deilig som en Hind (b) Ret indtagend og kierlig Du os møder Som vores Herligheds Krands c.) Choret. 1 Riger og Lande, derfor over alt stor Glæde, O! vor Kierligheds Panier (kk.) Cron Dine Undersaatter med Glæde og med Fred Pryd med Dyder den Burg (1) (a) 2 Kong. B. 5 v. 12. (b) Ps. 72. v. 8. (c) Ps. 8 v. 2. (a) P. 31 v. 20. (dd) Joh. 37 v. 22. (e) 1 M. B. 36 v. 11. (f) Jern. B. 4 v. 17. (g) Dit. 2 v. 16. (h) Salm. Ordsp. 5 v. 19. (.) Esa. 28 v. 5. Cek) Høis. 2 v. 4. () Salm. Ordsp. 31 v. 17. Forsangeren. Hvori hans Salvedes Søn dig indfører, Hiertelig Lovsange. 1 vor inderste vil vi vor Konges Søn formere Alt som vor eneste Tilflugts Qvist (m. Herpaa synger Choret den 72. 85. 91 og 110 Palme. Forsangeren. Dit Navn være evig til Landets Roes (n) Din Gemahlinde som et Frugtbart Viintræe (o) Til Tvilling Rigets Udbredelse for Efterslægten Choret. Synger og Viinhaugen (p.) Den beste Viin, vor Kronprindses Yndling, Vor ganske Meenighed. Veder eenstemmig og bestandig godt for Kongens Huus (a) Forsangeren. Han see Efterkommere (r) Og leve længe, Han som er vores Hoved Hans Sed formere sig. Og blive til Regentere i en trodsig Fiendes Land () Choret. Den værdigste Søn (t) Til at bære Kronen, det himmelske Lys bestraale Ham her (a) Og naar Han kommer til Zion vores Forløsere (v) Amen! Amen! Amen! Selal. (m) Høis. 7 Cap. 9. (n) P. 72 v. 17. (a) P. 128 v. 3. (p) Esa. 27 v. 2. (a) i Kong. B. 22 v. 13. (r) Es. 53 v. 10. () P. 43 v. 17. (t) Jerm. 34 v. 20. (a) Joh. 31. v. 16. Es. 58. 20. Derefter blev siunget. den 111. 112. 127. 128 og 144 Palme. Herpaa. Fulgte den sædvanlige Bøn det ganske Kongelige Huus. Derefter begav sig de ældste og gifte Mænd til deres ved Synagogen værende Forsamlings=Huus, hvor de under Panker og Trompeter, med vedvarende Vivat og Frydeskriig, drak det høi Kongelige Huuses Skaal, med mange Lykønskninger til den klare Dag. I et andet Huus ikke langt derfra, for hvilket var oprettet en illumineret Ære=Port; forsamlede sig alle unge og ugifte af begge Kiøn, til Bal, og under Kanoners Løsning drak det høi Kongelige Huuses Skaal, under mangfoldig Lykønskninger; som varede til Kl. 8 om Morgenen. Og blev imidlertid beæret, af de herværende Noblesser, Herskaber og Magistraten med deres Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
David Jsaac af den her værende Jødiske Meenighed har og udmærket sig ved en meget smuk Jllumination, med begge de høie Formæhledes Navne, som paa det ziirligste vare anbragte, for at bevidne deres Glæde over det Kongelige Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Madrit, den 19de August. Den 16de i d. M. opkom her om Natten en skrækkelig Jldebrand, som endnu i Dag er ikke ganske dæmpet. Jlden havde ikke grebet saa vidt og sig, eller raset saa længe, dersom man strax i Begyndelsen havde været ivrigere i at slukke, og i Stedet for at paakalde Helgene, strax lagt Haand paa dette Arbeide. Hr. Campomanes, som ved Jldens Lys saae, at man anraabte den hellige Rochus, Jesu billede og det hellige Sacramment, kunde ikke holde sig for at udraabe: "mine Herrer, Andagt sig her med Vand. Ved hans Formaninger begyndte man at arbeide, men med saa liden Forstand og Lykke, at Jlden blev ved at rase indtil i Gaar. Man manglede ogsaa det fornødne Antal Sprøiter og andre nødvendige Redskaber til at standse Jlden. Havde det været stærk Vind, var den skiønneste Deel af Madrit bleven et Rov for Luen. Den forunderlige Rolighed og Ligegyldighed, hvormed Jndbyggerne ansaae dette frygtelige Skuespil, var en stor Contrast til den store overhængende Fare. Man regner de afbrændte Huse til 60 og sammes Beboere til 2000, men den heeles Skades Beløb lader sig endnu ikke beregne. Regieringen har tilbudet de meest trængende frie Værelser og Underholdning i 8 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Wien, den 4de Septbr. Med Forundring seer man, at den Svan ske Gesandt ved vort Hof tilligemed hans Gemahlinde giøre Anstalt til at reise til Spaa, uden at oppeble de Sicilianske Majestæters Ankomst og vore Erkehertugers Formehling. Da hverken Gesandten eller hans Gemahlinde, saa vidt man veed, ere upasselige, eller for nærværende Tid behøve at betiene sig af denne Sundheds Brønd, saa bryde vore Politikere deres Hierne meget med at udgruble denne Omstændighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Den Jllyriske Nation tilligemed Græker og Raizer i Schlavonien, Croatien, Bannatet, og Siebenbürgen beregnes til 3,270000 Siele, hvoraf 80000 staae i Krigstieneste. Diffe Lande adskille sig nu fra Ungarn og ville være et Rige for sig selv, dog under det Østerrigske Huses Herredømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Wien, den 8te Septbr. Efterretninger fra Bucharest bekræfte at Freden imellem os og Porten, ved Megling af Hofferne i Berlin, London og Haag, om kore Tid kommer i Stand; men at der er lidet Haab om at forlige Rusland og Porten med hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Den 12te i d. M. ventes de Sicilianske Majestæter hertil, og den 14de bliver Formelingen imellem vore Erkehertuger og de Sicilianske Printsesser fuldbyrdet. Den 18de begiver vor Konge tilligemed de Sicilianske Majestæter sig paa Reisen til Frankfurt, hvorfra disse tiltræde Hiemreisen til Neapolis, uden at komme her tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Frankfurt, den 11te Septbr. Keiservalget er bestemt til den 30te i d. M. og gaaer samme da virkelig for sig, bliver Kroningen her foretaget den 4de October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Hanau, den 7de Septbr. J Maynz ere blodige stridigheder udbrudte imellem Studenterne og Haandværksvendene, efter at begge Deele hidtil ofte havde klamret med hinanden. De sidste have seiret, bestormet Universitets Bygningen, og forjaget saavel Profefforerne som Studenterne. Dette er skeet i Churfyrstens Fraværelse. For at stille Uroelighederne ere adskillige ikke allene Maynzsiske, men ogsaa Hessiske og andre tilgrændsende Fyrsters Tropper i Hast rykkede ind i Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Warschau, den 8de Septbr. Men siger, at en Preussisk Krigshær paa 60000 Mand trækker sig sammen ved Memel; og at Russerne sende mange Tropper til Lands og Vands fra Finland til Liefland. Preussiske Breve foregive, at Porten vil ikke høre om noget Forlig med Rusland paa andre Vilkaar, end at alle Ting efter Østerrigs Exempel og under de venskabelige Hoffers Megling, især det Berlinskes, settes i den Tilstand, som for Krigen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Kiøbenhavn, den 17de Septbr. Foruden de Befordrinerg, som Hs. Kongel. Majestæt ved Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Formehling paa Gottorf Slot den 31te Julii har ladet bekiendtgiøre, og som ere: Til Geheimeraad: Hans K. H. Kronprindsens Marskal, Hr. Kammerherre Bülow. Til Ridder af Dannebroge: Hr. Generalmajor von Koppern. Til Ordens=Secretair: Hr. Geheimeraad Sperling. Til Kammerherre: Hr. Oberst von Koppern, har det allernaadigst behaget Hs. K. Majestæt, strax efter de Kongel. Herskabers Ankomst paa Christiansborg efter Jndtoget under samme Dato af 31te Julii, at befordre følgende. Til Riddere af Elephanten. Statsminister Grev Schimmelmann, Statsminister Geheimeraad Scheel; Admiral Kaas. Til Geheime Conferentsraader: Geheimeraad Cai Rantzou; Geheimeraad Grev Brockdorff, Geheimeraad og Ordens=Secretair Sperling; Geheimeraad Levetzou, Amtmand over Frederichsborg og Cronborg Amter; Geheimeraad Rumohr; Geheimeraad Siegfried Rabe Levetou; Geheimeraad og Oberhosmarskal Numsen. Til Geheimeraader: Kammerherre v. d. Nath; Kammerherre Grev Knuth Stiftamtmand; Kammerherre Grev Wedel Jarlsberg; Kammerherre Waldmoden, Kammerherre Hofjægermester von Krogh; Kammerherre Ceremoniemester Rabe; Kammerherre Oberkammerjunker Grev Reventlou. Til Riddere af Dannebroge: Generalmajor Wegner; Generallieutenant Goltz; Generalmajor Castenschiold; Generalmajor Biellard; Generalmajor Wachenitz; Kammerherre, Stiftamtmand Buchvalt; Kammerherre Stiftamtmand Urne; Kammerherrt Stiftamtmand Moltke; Kammerherre Grev Baudissen; Kammerherre Grev Friderich Reventlou; Kammerherre Seckendorff, Kammerherre Baron Wæchter. Til Kammerherrer: Grev Scheel; Kammerjunker Ove Rammel Sehstedt; Grev Bernstorff, Grev v. d. Nath. Til Conferentsraader: Laugmand Colbiørnsen; Etatsraad Berendt Ancker; Etatstaad Helfried. Med Conferentsraads Rang: biskop Balle. Til Etatsraader: Kammerjunker Koss i Oberhofretten i Norge; Justitsraad Clausvitz; General=Auditeur og Politiemmester Flindt. Til Hofjægermestere: Kammerjunker Warnsted; Kammer og Jagtjunker Holst. Til Kammerjunkere: Grev v. d. Nath; Hr. Friderich Hoppe. Til Hofjunkere: Baron Guldencrone; Lieutenant Schaumborg; Lieutenant Blücher; Hr. Christian von Hauch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Under Dato Frederichsberg Slot den 10de September d. A. er udkommen en Forordning. om Korn=Skatten i Danmark for Aaret 1790.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Colding, den 20de Septbr. Foruden de forhen ommeldte Høitideligheder blev her ogsaa den 14de sidstafvigte i den Latinske Skole for en anseelig og talrig Forsamling om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 af Skolens Rector Hr. Mag. Bech holdet en Tale, for og efter hvilken 2de Oder under Musik bleve afsiungne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Der siges, at Statholderen i Slesvig og Holsteen H. D. Prinds Carl, tilligemed Gemahlinde og høie Familie, komme om en - Ugers Tid hertil Slottet, blive der Natten over, og videre fortsette Reisen til Hovedstaden, for der at residere Vinteren over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Blandede Efterretninger. Tyrkekriken skal have kostet Østerrig 136 Millioner. De Belgiske Jnsurgentere skal have slaget en Østerrigsk Forpost, hvorved den Østerrigske Generalmajor von Blekheim skal have tilsat Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Fra Wien er ankommen Ordre at sleise Belgrads Festningsværker, hvoraf man slutter, at denne Stad gives tilbage til Tyrkerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
De Engelske Matroser ønske, at Ministerium, heller vilde lade tale til Spanierne ved deres 32 Pundiger, end ved Gesandten Hr. Fitzherbert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
J London er grebet en Jøde, som har forfalsket Thee med Bøgetræets Blade. Man regner, at der aarlig er blandet en 20000 Pund heraf imellem den gode Thee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Prindsen af Nassau var just færdig til et nyt Angreb paa den Svenske Skierslaade, da han fik Efterretning og Fredens Slutning. Var denne kommen en Dag sildigere, havde Angrebet allerede været skeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Kongen af Sverrig skal have antaget en ung Tyrk som Page, der var hos Prindsen af Nassau, og blev fangen i Trefningen i Svensksund. Denne Person har et smukt Udseende, og er klædet paa Tyrkisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
I Hildesheim er Uenighed imellem Magistraten og Borgerskabet paa nye og stærkere udbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
J de Chursachsiske Lande vare Urolighederne iblandt Bønderne endnu ved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Skrivefriheden er nu i de Østerrigske Stater bleven meget indskrænket. Fortsættelsen om Talmud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
(See forrige Aviser Nr. 35 og 36.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Hvad Jøderne agte endnu høiere end Talmud er deres Cabbala, som betyder egentlig en Lærdom, som mundlig forplantes fra en til anden. Den er hos Jøderne en Konst at kunde indsee det dybe, mysterieuse og hemmelige i Guddommen selv og hans Ord. Den rette Maade at læse den hellige Skrift paa kaldes Masora; men af Ordene, Bogstaverne, Puncterne, Accenterne, Bogstavernes Omsætning og af den ganske Contert at udfinde en hemmelig Mystisk Forklaring, kaldes Cabbala. De troe, at denne Videnskab har været Adam og de efterfølgende Fædre bekiendt, men især aabenbart Moses paa Bierget, og siden ved Propheterne især Salomon, Jeremias og Efra forplantet. Den berømte Rabbi Akibha, som levede 50 Aar efter Jernsalems Forstyrrelse i Tiberias under Keiser Hadrianus har afhandlet denne Videnskab i en Bog kaldet Jekirah, at ikke denne dyrebare Konst skulle gaae forloren. Hans Discipel Rabbi Simmen har fortsat sin Læremmesters Arbeide i en Bog kaldet Zohar. Jøderne sette saadan Priis paa denne Videnskab, at de som kan læse den hellige Skrift kaldes Lærlinger, de som studere Talmud, lærde, men de som forstaae Cabbala, de allerlærdeste. Mange Christne have og studeret Cabbala, deels derved at forstaae Jødernes Læresætninger, deels for deraf at overbevise dem om deres Vildfarelser. Nogle have og skrevet derover, som Peter Gaa latinus og Johan Reuchlinus og i de nyere Tider Henrich Morus og Christian Knors von Rosenrath. Den har adskillige Jnddeelinger. Nu giøres af visse Bogstaver ganske Historier, nu bruges Bogstaverne som Tal, nu omsettes Bogstaverne: nu sættes Bogstaverne forvendte: nu finder man store Hemmeligheder i Arkene, Templens Længde og Bredde. En hver Art har sit besynderlige Navn. Hver Bogstav, hver Punet, hver Accent har sin Mystiske Bemærkelse. (Fortsættelsen følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Prædikanterne paa 17de Sønd efter Trinitation. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Bekiendtgiørelser. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Lauriz Fogtmann, Byefoged i Vor Kiøbstæd Warde samt Herredsfoged i Øster Wester og Nørre Herreder i Riber=Stift. og Ober=Rets Procurator Hans Bach af bemeldte Warde, deres som Executores Testamenti efter afg. Etatsraad Andreas Charles Teilmann, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui hlen. tii, maae med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt Riber=Stifts Aviser og den Viborger Samler, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Etatsraad Teilmann, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviser ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den September 1790. Under Vort Signet. C. v. Brandt. Schow. Colbiønsen. Bye= og Herredsfoged Lauriz Fogtmann og Ober=Rets Procurator Hans Bach af Warde, Bevilling at maae i Aviserne indkalde afg. Etatsraad og Andreas Charles Teilmans Creditorer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have nogen Slags Fordring, efter forrige Eier af Hovedgaardene Nørholm, Lunderup og Agerkrog udi Riber=Stift, afg. Etatsraad Andreas Charles Teilmann, i hvoraf saadant Krav end maatte derivere, Jntet i nogen Maade undtagen dermed at melde sig hos os, som Executores Testammenti, inden forskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Warde, den 13de Septbr. 1790. L. Fogtmann. H. Bach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-24
Det bekiendtgiøres herved, at Oberstinde von- Zulov Mandagen den 27de September førstkommende, agter i hendes hidtil eiede Gaard i Middelfart Byes Adelgade beliggende ved offentlig Auction at bortsælge en Deel moderne Sølvtøi, et smukt Spanskrør med Guldknap, Tin, Kobber og Messingtøi, Blik og Jernfang, Porcelain, Favance og Glas, Dækketøi og Lagener, Sængeklæder og Træetøi, smukke Meubler med mere efter Jndholden af de trykte Cataloger, som paa Auctions=Stedet kan bekommes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Madrit, den 30te August. Foruden vore Stridigheder med England har og en anden Aarsag foranlediget Bevægelserne i vore Havne. Den nye Keiser i Marocco har ikke sin Faders Sindeelag imod Spanien. Hans vilde Gemytsart, og maaskee Fremmedes Jndskydelser, har bragt ham til at legge for Dagen, hvor lidet han er vor Nation gunstig, i det han har tilføiet vor Consul adskillige Fornærmelser og Forhaanelser, og haardt behandlet de af sine Hoffolk og Undersaatter, efter hvis Raad Venskabet imellem Spanien og Marocco blev vedligeholdt. Fra Cadix og Carthagena er derfor afsendt megen Ammunition til Ceuta, paa hvilken Stad man befrygter et Angreb. Jmidlertid søger man ved Gaver og Føielighed at beholde Freden med Marocco. Vor General=Consul er allerede afreist til Tanger, hvor han har faaet Ordre, fra Keiseren at komme med Foræringerne, som skal være af stor Værdie, til Larrache. Med samme skal tillige følge en Summa af 500,000 Piastre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
London, den 14de Septbr. Fra Frankrig indløb i Gaar Depecher, som strax bleve sendte til Kongen til Windfor. Flaaden under Lord Howe befinder sig nu i Canalen, hvorhen ogsaa Flaaden under Lord Hood trækker sig. Oppositionens Tilhængere legge Ministeren det til Last, at han har ladet denne skiønne Flaade saa længe være uvirksom, men Ministerialisterne derimod paastaae, og det med større Ret, at den blotte Udrustning er mere ærefuld og fordeelagtig for Storbrittannien, end om en kostbar Krig var begyndt, hvoraf til Slutning intet andet kom ud, end end Fred, ved hvilken alle Ting sattes i samt me Tilstand, som for Krigen. Jmidlertid er det ikke saa ganske vist, at vi beholde Fred. Man befrygter meget meere, ikke uden Grund, at, om Spanien ikke opfylder vort Hofs Fordringer, Krigsuveiret desto stærkere bryder løs i næste Foraar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Da Eiendoms Retten til Nortka Sundet har givet Anledning til vore nærværende Stridigheder med Spanien, saa tiener følgende til Oplysning om dette Steds Geopraphiske Beliggenhed. Det ligger under 49 Grad 33 Minuter nordlig brede, og 233 Grader 12 Minuter østlig Længde. Dets Clima er meget mildere, end under den østlige Kyst af America paa samme Brede. Landet der omkring er klippefuldt, og der findes kun faa Producter af Dyr= og Planteriget. Jndbyggerne ere lave, men undersetsige; de male deres Ansigter efter Landets Skik, ligesom vore Europæiske Skiønheder. Da Capitain Cook landede der, yttrede de stor Tilbøielighed til Handel, men ingen Forundring over Bygningen af et Skib, endskiønt det maaskee da var den første Gang, at de saae et Skib.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Under de Spørgsmaal, som her nyelig bleve afhandlede i en Disputere=Club, hvori ogsaa Fruentimmer indlades, var ogsaa dette: "om det er meere Sielekræfterne eller Legemets An dighed hos det smukke Kiøn, som bevæge Mandfolk til Egteskab. Denne Club er fornemlig oprettet for at bevise Egtestandens Fordeele, og formindske det alt for store Antal paa de herværende Pebersvenne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Man er her meget nysgierrig efter at erfare Udfaldet i den Franske Nationalforsamling af det Forslag at betale en stor Deel af Rigets Gield med Papiir eller saa kaldte Assignare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Man har ellers Breve fra Frankrig, som skildre Tilstanden sammesteds som meget kritisk, og efter samme Breve skal en Contra=Revolution være undgaaelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Wien, den 15de Septbr. Den her værende Pohlske Gesandt har ofte Conferencer med vort Ministerium, og det synes at Republiken staaer endnu i Bekymring for at miste Danzig og Thorn, og søger ved vort Hofs Mellemhandling at redde begge Steder. Efter private Efterretninger voxer det Østerrigske Partie ved Rigsdagen i Warschau Dag fra Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Der siges at visse Handelsartikle ere i Værmed det Danske Hoff, og ligeledes giøre andre flere Hoffer sig Umage med at udvirke adskillige Forandringer i det af Keiser Joseph den 2den indførte Told=System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Warschau, den 15de Septbr. De sidste Breve fra Bender melde, at Fyrst Potemkin har, efter en Coureers Ankomst fra Petersburg, der bragte Efterretning og Freden imellem Rusland og Sverrig, strax kaldet Brigadier Lascharow tilbage fra Storvizirens Leir, med befaling at afbryde Underhandlingerne. Russerne have derpaa rykket frem, for paa den ene Side at angribe Jsmail, og paa den anden Side Wallachiet, hvori General Suvarow allerede staaer, som ved Prinds Gallizins hele Corps er bleven forstærket. Man kan altsaa om kort Tid vente vigtige Efterretninger fra disse Egne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Breslau, den 18de Septbr. J Gaar kom hertil en Coureer fra den kongelige Gesandt Oberste Greve Lusi, der opholder sig i den Tyrkiske Leir, hvilken medbragte Bekræftelte paa den Efterretning, at Porten, meget villig har antaget den i Reichenbachsluttede Tractat og Vaabenstilstand, men at Stedet til Freds=Congressen endnu ikke er bestemt. En stor Dee af vore Regimenter, som trække tilbage til deres Garnisoner, blive desuagtet indtil videre paa Feldtfod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-01
Blandede Efterretninger. Lütticherne have nu selv givet sig en Regent i Erkebispen i Cambrai, Prinds Ferdinand af Rohan, efterat han i Forveien havde aflagt Eed paa at være Nationen og Lovene troe.