JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Condition ønskes. En ung Pige, som nylig har lært Skræddersyning, ønsker sig en Condition til 1ste November d. A., helst hos en Familie paa Landet, hvor hun kan deeltage i Huusholdningen. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
En Jomfru, som har bestyret et Herskabshuus paa Lolland, ønsker sig anbragt som Huus-Jomfru til 1ste November; hun kan forevise de bedste Anbefalinger og Troskab, Orden og en retskaffen Opførsel. Man bedes godhedsfuld at aflægge en billet Mk. C. N. 28 paa dette Blads Contoir, hvor nærmere Underretning gives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Det Madam Hirsch tilhørende, midt i denne Byes Hovedgade beliggende Sted No. 76, bestaaende af 4 gipsede Værelser og Spisekammer med et rummeligt Kjøkken samt Baghuus til Brænde m.m. og Brønd i Gaarden, kan erholdes tilleie til førstkommende October Flyttetid. Nysted den 27de Juli 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Nakskov. Da jeg nylig har ladet min Leilighed i andet Stokværk beqvemt indrette til Beboelse for en Familie, saa kan samme erholdes til Leie til Michaelis Flyttetid, naar man henvender sig til mig; ligesom ogsaa mine Kornlofter ere af faae til Leie, naar samme ønskes. C. F. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
2 Værelser med Kjøkken og Loft kan faaes til Leie til October Flyttetid hos A. Philipsen i Store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Godt tørt Kløver kan faaes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Et Værelse til Gaden med egen Jndgang er at faae tilleie til første October. Adressecontoiret anviser. Nav betales høit af Caspar W. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Undertegnede seiler sidst i denne Uge til Mariager og Hobro og medtager Fragtgods A. W. Schrøder. Dog Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Nakskov. Et Slupskib, drægtig 141. Commerce=Læster, godt vedligeholdt, og forsynet med gode Ankere, Touge, 2 nye Seil, med videre, samt gode staaende og løbende Redskaber, er at faae tilkjøbs og kan modtages strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Naar nogle hundrede Rigsbankdaler af Kjøbesummen udbetales ved Handelens Afslutning, kan Resten udbetales terminviis i nogle Aar, imod Sikkerhed. Sluppen ligger til Eftersyn i Nakskov Havn, og om samme afhandles det Fornødne, naar man derom henvender sig til M. Røepstorff. 118 Rbd. 24 s. af de under Stiftsøvrighedens umiddelbare Bestyrelse staaende offentlige Midler kunne strax mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, naar man derom henvender sig til undertegnede Biskop. Nykjøbing den 29de Juli 1843. Brammer. R. v. Jessen. Capitaler fra 200 Rbd., 1,500 Rbd. til 4,000 Rbd. er overdraget mig at udlaane paa 1ste Prioritet i Landeiendomme, hvorom Vedkommende, som ønske saadanne Laan, ville henvende sig til mig paa Raahaugegaard pr. Maribo med deres Sikkerheds=Documenter. Uden tilstrækkelig Sikkerhed bemeldte Eiendomme er jeg ikke bemyndiget til at bevilge Laanet, som i 11te December kan udbetales. Hver Løverdag Formiddag kan jeg træffes hjemme. Raahaugegaard, den 28de Juli 1843. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Auctioner. Efter Begjæring af Heinrich Schrøder, bliver den ham tilhørende og paa Bøttøe beliggende Eiendomsgaard d. 8 med Jorder af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr., med et Jordtillæg af circa 190 Tdr. Land, hvoraf en betydelig Deel er fortrinlig Engbund, fornøden Tørveskjær og Rørpart i Bote Byes Røreng samt fortrinligt Fiskeri, stillet til absolut Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes i Gaarden selv Torsdagen den 17de August dette Aar, Formiddag Kl. 11 slet. Bygningerne ere gode og for faa Aar siden af nye opførte og Conditionerne samt Adkomstbreve ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Godsmægler Matzen i Nykjøbing. Nykjøbing den 29de Juli 1843. Pontoppidan, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-03
Ifølge Vedkommendes Reqvisition, bliver den det nedlagt residerende Capellanie i Skovlænge tilhørende Capellanbolig med Jorder, beliggende i bemeldte Skovlænge Bye og Sogn, Lollands Sønderherred, stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Onsdagen den 16de August d. A. Formiddag Kl. 11. Denne Eiendom staaer for frit Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. og har et Areal af omtrent 18 Tdr. Land fortrinlig god og beqvemt beliggende Jord, paa hvilken de hvilende Skatter, kun udgjøre omtrent 25 Rbd. aarlig, og forresten sælges Eiendommen med alle de Rettigheder, den som frit Hartkorn besidder. Conditionerne ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir og Liebhaverne kunne ogsaa forinden tage Eiendommen i Øiesyn. Nakskov den 30te Juli 1843. Fasting. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterved teur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Lollands. J Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 91. Løverdagen den 5. August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1802 forlod en Søn af en Degn i Nærheden af Viborg sit Hjem og drog til Arendal i Norge, for der hos en Slægtning at lære Tømmerprofessionen. J Aaret 1809 gik han ombord paa et Skib, for at begive sig til Holland som Professionist, men Skibet blev opsnappet af engelske Krydsere og ført til London. Snart gjengivet sin Frihed fandt den unge Tømmermand det samme London, som han vilde have søgt i Holland. Han forblev desaarsag der, hvor Skjæbnen havde ført ham hen, indtil Aaret 1815. J dette Aar tilmeldte han sin Fader, med hvem han stese siden sin Afreise havde staaet i Brevvexling, at han nu, efterat have indladt sig i Ægteskab, begav sig som Tømmermand til Jamaica, og lovede derhos at tilskrive Faderen, saasnart han havde naaet sit Bestemmelsested. Men mange Aar gik hen, og Faderen hørte ikke et Ord fra sin Søn, uagtet han gjentagne Gange skrev ham til, saa han alt længe havde anseet ham for død Hvor overrasket bliver derfor ikke den nu 89-aarige Olding, da Posten forrige Sommer bragte ham et Brev fra hans saalænge savnede Søn. Vel var Brevet adresseret til Faderen, men da ogsaa Sønnen havde antaget, at denne alt længe havde været død – thi ogsaa han havde oftere i det mellemliggende Tidsrum skrevet til Faderen, uagtet han ikke havde modtaget et eneste af dennes Breve - indeholdt denne Sønnens første Skrivelse blot en Anmeldelse om, at han nu med sin Familie var ankommen til London og en Forespørgsel til hvem den maatte træffe i hans Hjemstavn, om hans Fader var levende eller død, og i sidste Tilfælde da naar og under hvilke Kaar, samt om han endnu havde nogen Familie levende i Danmark. Uopholdelig giver den gamle Fader selv Sønnen Svar og modtager atter Brev fra denne, der foruden at meddele en nøiagtig Beskrivelse over sin hele Stilling tillige underretter om, at han til næste Foraar vil besøge sin gamle Fader - see ham igjen efter 41 Aars Adskillelse. Sønnen holdt Ord, og strax efter dennes Ankomst hertil i April Maaned d. A. beslutter den gamle Fader, der var entlediget fra sit Embede og Enkemand, at forlade sit Fædreneland og reise med Sønnen til England. Allerede er der kommen Brev hertil efter deres Ankomst til dette Land, og hvori den 90-aarige Degn med megen Livlighed blandt Andet fortæller, hvorledes han med sin Søn har gjennemvandret Tunnelen under Themsen, og hvorledes han tilbringer sine Dage glad og lykkelig i en kjærlig Søns og en rig Plantageelers Huus. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
I Allg. Preussische Staatszeitung hedder det: Den 25de Juli havde et talrigt Selskab samlet sig til et Middagsmaaltid i Odeum i Berlin, for at feire den berømte Physiker, Hr. Conferentsr. og Prof. Ørsteds Tilstedeværelse. Hs. Excell. Geheimer. Humboldt, Geheimer. Schelling, Directeur Cornelius, General-Dircteur Olfers, flere Medlemmer af Cultus=Ministeriet, mange Medlemmer af det kongl. Videnskabernes Academie og Universitetet, samt mange andre Venner og Beundrere, af Physiken og den udmærkede Mand havde forenet sig for at lægge deres personlige Høiagtelse og oprigtigste Glæde over hans Nærværelse for Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Professor Jacobi fra Kønigsberg befandt sig ogsaa blandt Deeltagerne. Professor Weis tolkede den almindelige Følelse i en kort Tale til den feirede Gjæst, og fremstillede i denne, hvorledes den store Opdagelse af 21de Juli 1820 i Naturvidenskabens Historie var bleven en Løftestang, som havde sat hele den physikalske Verden i ny Bevægelse og givet Forskningen en ny Retning, hvorhos det tillige var glædeligt, at kunne betegne Berlins specielle Andeel i den store Ørstedske Opfindelses videre Fortsættelse ved at omtale den uforglemmelige Seebeck, som ved sin Thermo-Magnetisme har leveret den værdigste Tilgift til Electro-Magnetismen. Talen sluttede med at omtale den Dobbeltglands, hvori den feirede Gjæst straaler med sin Broder. Ja ogsaa Danmark har sin Broderstierne paa de høieste Tinder af den videnskabelige og fædrelandske Hæder; sin Dobbeltstjerne af Naturforsker og Statsmand i Ordets udmærkede Betydning - og dens Navn er Ørsted, Begge leve, leve fornemmelig vor Ørsted - Danmarks Physiker!" Disse Ord fandt en høi og glædelig Gjenklang. Ørsted takkede i en Tale, og tog senere endnu engang Ordet, for udførligere at udtale, hvorledes han i de forskjellige Epoker, da han havde besøgt Berlin, i Aarene 1801 og 1802, 1812, 1822, 1828 og nu, ikke alene i ydre Henseende, men ogsaa i indre Henseende, i lærd og videnskabelig Henseende, havde seet den i stadig Tilvært; Berlin var mere og meere bleven til et foreningspunct, for tydsk Videnskabelighed, ikke for at herske, men forat virke desto kraftigere, ligesom Sollyset, ved Kunst sammentrængt i et snevert Rum, udretter langt mere, end de adspredte Straaler formaae. Af det Øvrige, han sagde, fremhæve vi kun de Ord, hvormed han udtrykte sine Følelser ved Oprettelsen af Universitetet i Berlin. Han blev dengang tilmode, som om han selv havde erholdt en kostelig Gave!"At Selskabet blev sammen til sildig Aften under den muntreste, utvungne Samtale, behøver vel ikke at siges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Fra Sorg skrives under 25de Julii i Aarh. Av.: En Jndsidder i det nærliggende Biernede, Niels Pedersen, kom i Løverdags gaaende over Marken forbi en Bonde, som pløiede sin Brakjord. Hvor har Du været henne Niels, Du seer jo saa tilsølet ud!" sagde Bonden. Jeg har været henne at drukne To af mine Børn i Vandingen histnede ved Skoven svarede Jndsidderen. Og saaledes forholdt det sig ogsaa. Man fandt begge Børnene - 2 og 4 Aar gamle - paa det betegnede Sted. Da Vandet stod meget lavt, havde Faderen trykket dem ned under Overfladen, indtil de opgave Aanden. Han har fire Børn foruden, og skal have angivet Næringssorg som sin Bevæggrund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
J Fædrelandet har en Mand fra Altona ladet indrykke Følgende: J Elben opstaaer der ofte Smaaøer, som undertiden igjen forsvinde, men som heller ikke sjeldent efter nogle Aars Forløb blive af betydelig Vigtighed, idet deres Størrelse stedse tiltager, saa at de endog kunne komme til at udgjøre en af Elbens Bredder. En saadan Øe har for ikke meget lang Tid siden viist sig ligeoverfor Nienstadten; dog staaer den endnu ved høie Vande aldeles under Vand. For omtrent 14 Dage siden begyndte Folk at slaae Ho der, og da fandtes der et Bræt opslaaet med den Paaskrift Hamburgisches Gebiet", Chefen for det paa Floden stationerende danske Vagtskib Elben, (Capitainlieutenant Krenchell) lod, da han erfarede dette, en Baad bemande og under en Lieutenants Commando afsende til Øen for at borttage dette Bræt, som skulde betegne Hamborgsk Eiendomsret, om over Øen, eller over Floden, vides ikke. Dette Bræt skal nu være indsendt til det udenlandske Departement, men Resultatet er endnu ubekjendt. J Altona og paa den holsteenske Kyst at Elben glæder man sig over Vagtskibschefens raske Skridt for at hævde Fædrelandets Ret, især da det lader til, at Jngen hidtil har taget sig af de Øer som opstaae i Elben, og som dog kunne blive af Vigtighed i Tiden, ligesom det heller ingenlunde er uvæsentligt, om Hanseaterne tilegne sig Høihedsret over Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Den 23de f. M. henrettedes i Glückstadt en Tugthuusfange et ungt Menneske paa 30 Aar), som for et Aar siden forsøgte at myrde en Opsynsmand ved at gjennembore ham med Knivstik. En Medvider i Anslaget dømtes til 20 Aars Fængsel. Bemeldte Morder skal, da den Geistlige begyndte at gaae til ham, for at berede ham til Døden, have viist sig som den meest forstokkede Synder og som en aldeles Vantroende, med Hjertet fuldt af Had og Bitterhed baade mod Gud og Menneskene. Jmidlertid maatte Henrettelsen, formedelst Skarpretterens Fraværelse, opsættes i 8 Dage; i denne Tid traf det sig, at Morderen en Dag stod ved sit Gittervindue og saae, at et tre Aars Barn faldt i Vandet; han gjorde strax Anskrig, og paa hans Raab, ilede Moderen betids nok endnu til og reddede Barnet. De lykkelige Forældre kom med det frelste Barn ind til Forbryderen, for at takke ham, og den hidtil saa forstokkede Synder udbrød da ved dette Syn: "Megen Smerte har jeg udstaaet; men denne Glæde overveier Alt! Fra dette Øieblik af priste han Guds Barmhiertighed, lod den Geistlige kalde og tog med Glæde imod Religionens Trøst. Hans sidste Dage vare de lykkeligste i hans forvildede Liv, han døde med en Christens trøstige Hengivenhed og en Helts Mod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Fædrelandet siger og Kbhpostens Notits om en Greve, hvis Tjener har overredet en Pige, at denne Historie ikke forholder sig ganske rigtigt, Bemeldte Greve skal baade have sørget anstændigt for den beskadigede Piges Cuur og Pleie, og have ydet hendes Familie en noget klækkeligere Understøttelse end de anførte 2 Rigsbankdaler, hvilke Tjeneren, der havde overredet hende, vilde give hende af sin egen Lomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Nyerups Literaturlexicon indeholder Oplysning om, at Familien Scavenius i Grunden er blevet adlet engang tidligere; men det var kun paa Latin, istedetfor at det nu først 1843 er skeet paa Dansk. Familiens oprindelige Navn har nemlig været Skabo, fordi den stammede fra - Skagen. Deraf latiniseredes Scavenius og heraf daniseredes de Scavenius. Altsaa - den Mand, Peter Brønnum de Scavenius, der anseer Godseier vidskens Dands paa Huusmændenes Ryg for en Nødvendighed – han nedstammer selv fra en Huusmand Skabo, da Skagen nok aldrig har frembragt hverken Godseiere, Kammerherrer eller Adelsmænd, men kun Huusmænd. (Forpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
(Jndsendt.) Scene hos en Kjøbmand. A. Ved Bondens Ankomst. Per Lausen: God Dag Kjøbmand, see nu er jeg kommen til Byes, ja saamænd, hvorfor ikke det? – man skal jo tage sig noget for. Kjøbmanden: Aa ja saamænd. Per Lausen. Aa ja saamænd. - Hør Kjøbmand, vil Han skjænke mig en halv Pægel til mit Brød – – nei bilidt, Han maa heller give mig en heel Pægel, saa er det gjort med det samme, og saa har Han nødig at tappe mig et Kruus Øl til, - siden naar jeg kommer ud at rygte Ærinder, saa kan det jo gaae af paa Handelen?"(Pause i Talen. - Spisen og Drikken). Kjøbmanden. Naa P. L., nu kunne vi jo rygte Ærinder med det samme – nu er her bedst Tid – naa, hvad skal Han nu have P. L.: "Ja, lad mig see, jeg skal egentlig ingenting have, men lad mig alligevel faae for 4 s. Thee, og saa et halvt Pund Sukker, og et halvt Pund Bønner, og nok et halvt Pund Bønner, og saa skulle jeg have en Carduus til, men den faaer Han ikke noget for, den kan Han nok give til paa Handelen -men det er sandt, det havde jeg nær glemt, Han kommer til at give mig lidt søde Urter og Sukker hjem til de smaae, ellers blive de ikke godt fornøiede naar jeg kommer hjem – saa kommer Han til at give mig en Snaps Extract, for nu skal jeg hen til Farveren, og saa mange Steder, saa jeg er færdig at styrte!"(Gaaer.) B. Ved Bondens Hjemreise. P. L. See saa, lad mig nu faae min Pakke med Ærinderne i – Vil han saa skjænke mig en Reisesnaps, – Heida, Niels Christensen, Du skal dog see, jeg kan ogsaa give en Snaps engang. - Aa, Kjøbmand, er Han ikke saa god at give en Snaps til den Mand? Jeg har dog handlet saameget, saa Han kan sagtens give den! Kjøbmd.: Men P. L., skal han ikke kjøbe Brændeviin idag P. L. Nei, jeg drikker kuns lidt Brændeviin iaar, for Han kommer til Pengene de ere saa smaae, saa smaae, at give mig et Stykke Sukker ovenpaa den Dramp, for det Ja hør Kjøbmand, vil Hanvar svært saa den hed – saa skrive mig for Ærinderne i Bogen, for jeg kan ikke undvære Pengene idag - Han skal være dem ligesaa sikker som - Kjøbmd.: "Ja, Ja, P. L., det reder sig nok. P. L.: "Ja der er ikke noget i Veien, Han veed jo nok jeg handler nødigt andre Steder end her, det er mit faste Sted, og vi ere nu saa godt kjendte, og ja Kjøbmand, han kommer til at lade mig faae nok en Reisesnaps, men det maa være en fød, eller et Glas Viin, for at tage den anden Smag af Munden - - - Tak skal Han have - og saa havde Han nødig at give mig et Stykke Sukker til at putte i min Mund – – see saa, nu maa jeg nok til at spænde for? – Ja farvel Kjøbmand, farvel – tak! – tak! – selvtak! – (Gaaer.)(Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Blandt de 52 Passagerer, som den 31te forrige Maaned fra Gaabense Færgested bleve bragte ombord paa Dampskibet "Caroline Amalie, befandt sig Adskillige, som i de senere Aar have reist temmelig meget her i Landet og saaledes nøie kjende de forskjellige Færgesteder. Ved at anstille en Sammenligning mellem disse bleve de enige om herved offentlig at bevidne Hr. Arnkiel deres Anerkjendelse af den priisværdige Omsorg, han i sin hele Forpagtningstid har udviist for de Reisendes Sikkerhed og Beqvemmelighed, da man neppe finder noget Færgested, i hele Landet, hvor Færgefartøierne med alt Tilbehør ere i en bedre Stand og Ordene, og hvor alle Færgefolkene og fornemmelig Færgemanden selv ere saa dygtige, raske og i enhver Henseende saa omhyggelige for de Reisende, som i Gaabense. Dersom Hr. Arnkiel, som vi haabe, er villig til at fornye sin snart udløbne Forpagtning, da vilde et almindeligt Ønske hos det hele Reisende Publicum sikkert opnaaes, ved at dette skete.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
AVERTISSEMENTS. Aar 1843 den 27de Juli blev inden Falsters Birkeret i Sagen No 1 3/4 1/4 Gaardmand Peder Nielsen Naver i Nørre Alslev contra Gaardmand Ole Olsen Snedker sammesteds afsagt Dom hvis Conclusion lyder saaledes: Thi kjendes for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Den af Jndstævnte, Gaardmand Ole Olsen Snedker i Nørre Alslev, imod Citanten, Gaardmand Peder Nielsen. Naver i samme Bye i en Promemorie til Falsters Birks Politiret af 4de December 1842 og i Lollands-Falsters StiftsTidende No 148 for samme Aar fremførte, under denne Sag omhandlede Beskyldning: at han fra en Græsning har bortført og med sit Mærke ommærket tvende ham ikke tilhørende Qvier, bør død og magtesløs at være og ikke komme ham til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte og bør Jndstævnte for saadant sit Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Maribo Amtsfattigkasse samt være Censur underkastet i 1 Aar. Saa betaler Jndstævnte og Citanten denne Sags Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Pontoppidan. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Forordningen af 27de Septbr. 1799 8 20. Falsters Birkeskriver Contoir den 31te Juli 1843. Møller. Det særdeles elegante, og med beqvemme Kahytter udstyrede, hurtigseilende Jern dampskib Königinn Caroline Amalie" vedbliver indtil 13de August at afgaae fra Flensborg til Kjøbenhavn om Søndag Aften Kl. 10; men derimod fra 13de August til ultimo October, hver Søndag Middag Kl. 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Uagtet denne Forandring, vedbliver det dog at anløbe Gaabense paa de eengang bestemte Dage og Klokkeslet, nemlig: hver Mandag Form. Kl. 10-12 til Kjøbenhavn Kl. 11-12 til Flensborg. og Fredag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Dagvognen mellem Nykjøbing og Gaabense staaer som hidtil i Forbindelse med dette Skib, og kunne Reisende befordres hermed for 4 Mk. 4 s. pro persona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Til de Corresponderendes Efterretning bemærkes tillige, at en Brevpost forsendes med Dampskibet mellem Kjøbenhavn og Gaabense og mellem Flensborg og Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Taxten med Dampskibet er uforandret; nærmere Underretning erholdes i Gaabense, hvor ogsaa Jndskrivningen skeer og Mandagen indtil Kl. 9, og om Fredagen indtil Kl. 10, hos Gaabense Befordringscontoir den 4de August 1843. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Anvendelsen af Stene for at skjærpe Barbeer- og Penneknive er fra nu af gjort unødvendig Goldschmidts Skjærpelsesapparat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Dette Fabrikat, allerede saa ofte omtalt i Pariser Londoner, og tydske Journaler, iøvrigt dannet ligesom en almindelig Strygerem, opfundet og fabrikeret af J.P. Goldschmidt i Berlin (Alexanderstrasse Nr. 47) meddeler endogsaa de med Forsæt stumpgjorte Barbeer og Penneknive, saavelsom chirurgisk anatomiske Skjære Jnstrumenter den høieste Grad af Skarphed og Fiinhed, uden at Staalet i mindste Maade irriteres eller lider i nogen Henseende, hvilket ved Slibning paa Stene en uundgaaeligt. Denne Maade at slibe paa skeer i en saadan Hurtighed, at det er tilstrækkeligt at stryg Eggen et Par Gange frem og tilbage, for at faae den saa fuldkommen fiin, at den aftager Skjægget, uden at smerte Huden det Ringeste Ligeledes behøve disse Stryggeremme i et Tidsrum af 10-12 Aar ikke at underkastes nogensomhelst Fornyelses-Proces. Der udfordres blot, at de, efter hos lagte Brugsanviisning, hver 3die eller 4de Maaned indgnides med lidt Bomolie eller Tælle, og forinden hver Strygning vædes begge Overflader af Remmen med noget Sæbeskum. Denne Tilveiebringelse af større Fuldkommenhed og Forbedringer, som hæve alle de Ubehageligheder, der ellers følge med at barberes, har forskaffet Opfinderen offentlig hædrende Omtale, Brevets, Patenter og Privilegier, nemlig: 1837 i Berlin af en kongelig Forening for Cultur og Jndustrie. 1838 i London af the highly learnd Society. 1839 i Paris af les Juges d'Exposition. 1842 i Wien af det Keiserlige Kongelige Hofkammer. En Agent for Huset Goldschmidt i Berlin opholder sig for nærværende Tid i Kjøbenhavn, hvor han har etableret et Udsalg af ovennævnte chemisk-magnetiske Stryggeremme i store Kongensgade Nr. 39 2den Sal. og modtager frankerede Bestillinger, der promte expederes. Priserne ere ansatte som følger: med Træskruer, 1 Rbd. 2 Mk., 1 Rbd. 5 Mk., 2 Rbd. 2 Mk., med Jernskruer 2 Rbd. 2 Mk., 3 Rbd. og 4 Rbd., uden Skruer 1 Rbd. 2 Mk. og 5 Mk. pr. Stk. Samtlige Exemplarer ere af eens Qvalitet, og Størrelsen og Breden, som har nogen Jndflydelse paa den større eller mindre Hensigtsmæssighed, udgjør den eneste Forskjel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
En Jomfru, som har bestyret et Herskabshuuspaa Lolland, ønsker sig anbragt som Huus-Jomfru til 1ste November; hun kan forevise de bedste Anbefalinger og Troskab, Orden og en retskaffen Opførsel. Man bedes godhedsfuld at aflægge en billet, Mk. C. No. 28 paa dette Blads Contoir, hvor nærmere Underretning gives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Nakskov. Et Slupskib, drægtig 14, Commerce=Læster, godt vedligeholdt, og forsynet med gode Ankere, Touge, 2 nye Seil, med videre, 2de samt gode staaende og løbende Redskaber, er at faae tilkjøbs og kan modtages strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-05
Naar nogle hundrede Rigsbankdaler af Kjøbesummen udbetales ved Handelens Afslutning, kan Resten udbetales terminviis i nogle Aar, imod Sikkerhed. Sluppen ligger til Eftersyn i Nakskov Havn, og om samme afhandles det Fornødne, naar man derom henvender sig til M. Røepstorff.