JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Blandede Efterretninger. Allerede for tre Aar siden blev General Direktør for de baieriske Maleri=Samlinger Hr. v. Dillis overdraget at forfatte et nyt og fuldstændigt Inventar over samtlige Malerier, som bevaredes adspredte i München, Schleisheim, Augsburg, Nürnberg, Bamberg og paa flere kongelige Slotte, og efter Arbeidets Resultat udgjorde de et Antal af 8000 Olie-Malerier, hvilke, da deres Opbevaring i Almindelighed kun betingedes af Lokaliteterne, for største Delen vare uden Orden, eller hensigtsmæssigt System opstillede. Jndførelsen af en consequent Orden var altsaa en vigtig Sag. Ved behørig Fordeling kunde ei blot München og Schleisheim, men og andre store Stæder i Kongeriget erholde udvalgte, efter Orden af Skolerne og Mesterne indrettede, muligst fuldkomne Samlinger. Den første Betingelse for Iværksættelsen heraf var passende Lokalers Erholdelse; hvilket især gieldte München. Her blev dertil udseet et stort frit Rum, nær ved Glyptotheket; Planen blev i Oct. 1824 af Kongen approberet, i Foraaret 1825 skulde Bygningens Opførelse begynde, og den 17de Mai, høistsal. Kong Maximilians Fødselsdag, blev bestemt til Grundstenens Lægning; men Omstændighederne hindrede dette. Endeligen er Grundstenen til Pinokotheket d. 7de April d. A. bleven lagt. Rafaels Fødselsdag var dertil valgt. Ministeren for det Jndre og Finantserne Grev v. Armannsberg, var af Kongen overdraget at lægge Grundstenen. Som Vidner vare de fire Ministerialraader, Direktør ved Central=Akademiet Ridder v. Dillis, og Central-Gallerie-Jnspektøren, Direktor ved Akademiet Ridder P. v. Cornelius, og Akademiets Professorer, Forstanderen for Kunstforeningen August Greve v. Sainsheim, og Medlemmerne af Foreningen, Bygningens Architekt Leo v. Klenza, og Bygnings-Conductor Anton Weis. Pladsen var festligen udsmykket, en Baldachin af fire Palmer, ved hvis Hvelving en stor Laurbærkrands hængte, hævede sig over Marmor-Grundstenen. For samtlige Vidner og andre Tilskuere vare Tribuner oprettede, og allevegne Prydelser af Krandse, Tepper, og røde Drapperier anbragte. En Guldmedaille var præget, som, efter en kort Tale af benævnte Minister, blev af ham nedlagt i Grundstenen. Af de andre Vidner blev en Kobberplade, hvorpaa Bygningens Plan var indgravet, nedlagt, samt et Gulduhr, nogle Mynter, og en Plade med Jndskrift. Foruden Malerier skal her bevares en Samling af græske Malerier paa Vaser og Leer, Væg- og Mosaik=Arbeider, fremdeles Kobberstykker og Haandtegninger. Den til Profesfor i Kunsthistorien ved Kunstakademiet udnævnte Dr. Schorn, Udgiver af Konstbladet holdt derefter ogsaa en Tale. Den hele Høitidelighed er beskrevet i Kunstblatt May No. 35, 36. Pinokothek er sammensat af de græske Ord lyæs Malerie, og Jnen Opbevaringssted. 1500 udsøgte Oliemalerier. Bygningen bliver 520 Fod lang, 92 Fod bred, og 92 Fod høi. Ved hver Ende bliver en Fløi af 42 Fods Brede og Længde, og 72 Fods Høide. Den hele Længde bliver altsaa 686 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
En ulykkelig Jldsvaade rammede Søndagen d. 18 Juni sidst Frederikshald. Morgenbladet (No. 174) giver derom følgende detaillerede Oplysninger. Jlden udbrød Kl. 12 1/2 Middag, og bemærkedes strax efter at Saluten fra Frederiksteens Fæstning var given i Anledning af Hendes Kongelige Høyheds Kronprindsessens Kirkegang. Den udbrød paa den nordre Side i Jomfru Jürgensens Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Denne Træbygning stod, formedelst den lange Tørke, i et Øieblik i Luer, og satte strax Kjøbmand Legangers ikke langt fraliggende store Gaard, ligeledes en Træbygning, i Brand. Der rasede paa samme Tid en af de heftigste Nordvestvinde, som nogensinde er bleven bemærket i denne Aarstid. Jlden kastedes derved med overordentlig Hastighed over Elven, som gjennemskjærer Byen. Kl. 5 om Eftermiddagen, da Kjøbmand Legangers Gaard paa Nordsiden brændte, blev Kirken, som laae paa Sydsiden, antændt hvorefter Jlden udbredte sig saavel over Sydsiden af Staden som til Fæstningen. Her gjaldt det om at redde et Krudtmagazin af Steen, hvis Tag afbrændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
J dette afgjørende Øieblik udviste Commandanten en roesværdig Aandsnærværelse, og veeg, uagtet hans egen Bolig i en halv Fjerdings Afstand brændte, intet Øieblik fra det farlige Sted. Da Slaveriet var udsat for Jlden, erklærede han de 93 Slaver, der befandt sig her, at det nu ikke længer stod i Nogens Magt at bevogte dem, og opfordrede dem til ei at bruge deres Friehed til Andet end til at bidrage til Bye-Indvaanernes Frelse, idet man nok i sin Tid vilde vide at paaskjønne deres Opførsel Commandantens Ord frembragte den tilsigtede Virkning. Krudtmagazinet reddedes, og kun to Slaver havde benyttet sig af Leiligheden til at rømme. Da den agtværdige Statsraad Rosen krandses Gaard var meest udsat for Faren, ilede Mange, endog med Tilsidesættelse af deres eget Bedste, til, for at redde hvad der kunde reddes, og det skal være lykket deres, især Capitain Gardens Anstrengelser, at bjerge den vigtigste Deel af Jndboet. Capitain Gardens eget Huus blev et Rov for Flammerne, og endog en grundmuret Kjælderhvælving, hvorhen man havde bragt en Deel af hans Effecter, revnede og aabnede Veien for Luerne. Da Stormen lagde sig, begyndte ogsaa Jlden at slukkes, hvilket dog først skeede den følgende Dag. Af den hele Bye ere alene tilbage Kjøbmand Mamens, Byfoged Svensens, Fru Dahls og Consul M. Wiels Gaarde samt den saakaldte Bank-Gade, altsaa omtrent den Deel, som brændte i Aaret 1817. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Kjøbenhavns Børs, den 4 Juli 1826. Hamburg M.a vista 229 Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 181 181 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 53,585 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. 72 173 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. 161165 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 1923, 108 i Banco 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 55 3/4 86. L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Nyeste Skilderie af KjøbenhaTreogtyvende Aargang. No. 54 Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Juli 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773. (Fortsættelse, see No. 43) 1749. Under 15 Sept. udgik en Raadstue placat, hvori det Kongel. Rescr. af 12te f. M. blev bekjendtgjort, om Bebyggelse af Amalienborg Have, med tilliggende Mynsterplads, og om de Vilkaar, hvorpaa Byggepladser overlades. (See Thaarups Journ. 3 Heste 1797. S. 398 o. s.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Jubelfest i Anledning af 300 Aars Forlolsiden den Oldenborgske Stammes Regjerings Begyndelse i Danmark. Blev holdt i tre Dage, 28, 29 og 30 Oct. Den 26 Oct. forud blev Jubelfestens Holdelse af Herolder ved en Proklamation forkyndt. Festen beskrives i October Maaneds Statstid. Den tredie Dag d. 30 Oct. blev Grundstenen lagt til Frederikskirken. "Da Monarken var kommen tilbage til Residentsslottet Christiansborg, som var henved 1 Slet, blev udi Hans Majestæts allerhøieste Nærværelse fra Slotsaltanen nedkastet en til den Ende myntet Jubelmedaille, tilligemed en mindre Pengesort, tilsammen for 1000 Rdl., som vare udi tvende Fløiels Punge, hvilke til Slutning ogsaa bleve kastede ned til den i Tusindetal for Slotsporten, forsamlede Almue, som med Glædeskrig toge derimod." – (En anden Klasse Mennesker glædedes ved samme Leilighed med Titler.) 1750. En for det 1747 stiftede almindelige Handelskompagnie opført Bygning blev færdig. Spiir paa Kristianshavns Kirke opsat. Øster-Alle til Vibens Huus kostede 651 Rd. Træerne fra Kredsen paa Kongens Nytorv bleve dertil skienkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Under 17 Juli udgik en Forordning om en imellem Kjøbenhavn og Aalborg anlæggende agende Post, som hver anden Uge skulde afgaae over Kallundborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
D. 6 Aug. var Kongen i Livsfare paa Amager. Den følgende Søndag var i alle Kirker. i Staden en høitidelig Taksigelse til Gud for Kongens Redning, og et te deum laudamus blev afsjunget. See Kjøbenhavnske danske Posttid. 1750 Nr. 64, og de maanedl. Statstid. for August. Raadhuusstrædet brændt. Broe lagt paa Kongens Nytorv, hvilket kostede 2600 Rdl. 10 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Jagtveien fra Vibenshuus til Falkoneergaarden, 3600 Alen lang, kostede 1268 Rd. 56 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Det frie Jordemoderhuus blev i dette Aar stiftet af Dronning Lovise. 175. D. 19 Dec. døde Dronning Lovise paa Christiansborg Slot. 1752. Den 8 Juli Kong Frederik 5te formælet med Dronning Juliane Marie, paa Frederiksborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 29 Aug. tog Kongen det nybygte og nu fuldførte Spir paa vor Frelsers Kirke i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 11 Oct. Dronning Juliane Maries Jndtog til Kjøbenhavn. Derom see de danske Posttidend. - samt de maan. Statstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
En smuk Dekoration var over Springvandet, paa gammel Torv af Magistraten bekostet. Stormbroen af ny bekostet med 3568 Rdl. 1763. Assistentshuset blev af Direktørerne for Qvæsthuset kjøbt, og anlagt ved Stranden forrige Berkentins eller Bierregaards Gaard, som blev tilbygget i Midten. Opfostringshuset blev 29 Juni stiftet (og den Bygning begyndt, hvor det var indtil 1777, nemlig paa Christianshavn, hvor siden Søeqvæsthuset blev indrettet). Børnehuusbroen kostede 3461 Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
11 Oct. fødtes Prinds Frederik paa Christiansborg Slot. 1754. Fundats 31 Marts for Skildre Billedhugger= og Bygnings=Akademiet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
24 Juli blev i det Kongel. octroyer. danske vestindiske og guineiske Kompagnie holdt en Generalforsamling, hvor Compagniets Præses Geheimeraad Greve af Moltke, tilkjendegav den Kgl. Resol., at Kongen vilde tilkjøbe sig, efter Compagniets Ønske, alle dets Actier, 1250 i Tallet, for 1000 Rd. pr. Actie &c. (M. Statst. Aug.) 1754. 12 Septbr. "slog Torden ned paa Volden ved Blaataarn, hvorved et Skilderhuusblev ganske sønderrevet. Skildvagten, som stod ikke langt derfra, besvimede, faldt ned af Volden, og havde nær faldet ud i Vandet; men blev dog ikke tilføjet nogen Skade. 1755. Et africansk Kompagnie stiftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
D. 12 Juni lagde Kongen Grundstenen til den tydske Kirke paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
En Stiftelse for fattige Pigebørn blev af adskillige Damer oprettet paa Christianshavn efter den tydske Præst Hr. Lorks Forslag og under hans Bestyrelse. (See Hauber.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Raadmandsvangen opmaalt efter Magistratens Forlangende og Kamrets Foranstaltning, ved Konduktør Balle. 1756. Den 30 Jan. da Garden til Hest skulde ride hen paa Slotspladsen, og var kommen midt paa Holmens Broe, sant Broen ned, og femten Gardere med deres Heste kom i Vandet; tre Gardere og fire Heste tilsatte Livet; de andre bleve reddede. – Broens Jstandsættelse kostede 3602 Rdlr. 80 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
For Frederiks Hospital blev Fundats af 6 Aug. 1756 udstædt. 1757. 30 Marts foregik Frederiks Hospitals Jndvielse af Hofprædikant Frederik Qvist, udi mange høie og fornemme Ministres Nærværelse, Kl. 10 om Formiddagen. Texten var af den 116 Psalme 12te Vers: Hvorledes skal jeg betale Herren alle &c., den følgende Dag, nemlig d. 31 Marts, som var Hans Majestæts Kongens Fødselsdag, blev gjort Begyndelse med Lemmernes Jndlæggelse. 17 Aug. Et Livrente-Societet stiftet. Gage- og Rangskat paabudet. 1768. Byen leverede Stykknegte og 160 Heste. Vedtog Magistraten at lade fra Brænde magazinet gjøre Udsalg paa tre Steder i Byen til Fattig-Folk, efter et dertil indrettet stemplet Maal efter Brændets Jndkjøbspriis, saaledes at der kunde faaes kjøbt for 2, 4, 8 og 12 s., og blev paa Wismar bygget Huus derved, og til at have Opsyn med at det rigtige Maal blev givet, valgtes Borgemester Hersleb paa Wismar, Raadmand Nissen paa Studiegaarden, og Raadmand Storp paa Christianshavn. Jnqvisitionskommissionen blev sat paa sin nuværende Fod, og fik sin egen Præsident og Auditor. 1759. Den 31 Marts Fundation udstædt for den Charlottenborgske Naturaliesamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
27 Nov. havde den marrokanske Ambassadør Audience hos Kongen, paa Christiansborg Slot. 1760. 15 Febr. blev iset om Kjøbenhavns Vold, nemlig af Kjøbenhavns Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 18 Apr. udgik et Kongel. Patent, hvorved blev tilkjendegivet, at der af Direktørerne ved det Kongel. Magazin skulde indrettes et Sted, hvor al den af dem indkjøbte grove Uld kunde sorteres, farves, kartes, meleres, skrubles ganske færdig til Spinding, og at den saaledes kunde overlades til Spinding paa Landet, hvortil blev opmuntret og Præmier udsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 3die og 23 May udfærdigedes Kongel. Reser. om hvorledes skulde forholdes med Prædiken, Cathekisation og Chorsang i alle Kirkerne i Residentsstaden. 17 Juni, Kronprinds Christian blev inoculeret Kopperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 16de, 17de og 18 Oct. blev holdt en Jubelfest til Erindring om den 100 Aar forhen indførte Kongel. Enevoldsregjering. Magistraten lod i den Anledning en Medaille forfærdige, hvorfor Kongen skienkede Staden 4000 Rd. Fordenne Sums Brug oprettede Magistraten en Fundation, dateret 31 Aug. 1761 med Kongel. Confirmation af 25 Sept. f. A., at den aarlige Rente af denne Sum skulde uddeles hvert Aars 16de Octob. til ti skikkelige, trængende og fattige Mennesker af Stadens Jndvaanere, hvilke ti hver faae 20 Rdl., saalænge Renten er 5 pC.,men ellers i Forhold til den Rente der gives. Af denne Stiftelse maa ingen tillægges noget, som ikke er og har været virkelig Jndvaaner her i Staden, og tillige fører et anstændigt og skikkeligt Levnet, samt formedelst sin Fattigdom behøver denne Hjelp. Fundatsen læses i Hoffmanns Samling X. 389390.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 18 October blev Grundstenen lagt til den Ærestatye til Hest, som det danske asiatiske Compagnie lod oprette for Kongen paa Pladsen, i Nye Frederiksstad, hvori blev lagt 2 Medailler i Guld, 2 i Sølv og 2 i Kobber. Paa Aversen, staaer Hs. Maj. Brystbillede med det Kongelige Navn og Titel omkring; paa Reversen sees en Laurbærkrands, hvorudi Danorum Felicitatis Monumentum. Prim. Lap. pos. XVIII Octobr. MDCCLX. Stenen lagde Hs. Exellence Overhofmarskal Greve A. G. Moltke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 29de Oct. udgik en Magistratsplakat hvorved blev bekjendtgjort, at alle i Staden værende Assistentskirkegaarde skulde afskaffes, hvorfor andre i deres Sted ere indrettede uden forStadens Nørreport, hvilke den 6 Nov. bleve indviede og strax tagne i Brug. Placaten bestemmer iøvrigt hvad der skal betales for Ligenes Begravelse &c. De nye Assistents Kirkegaarde vare paa en af Nørre Fælleder anlagte, og med Muur omgivne, og inddeelte for Frue, Nicolai, Helliggeistes og runde Kirker, samt Waisenhuset. og Vartou. De to Kirkegaarde, som Waisenhuset og Vartou havde haft i Staden, bleve udlagte til Halmtorvet ved Vesterport, de andre afskaffede Kirkegaarde bleve solgte til Indtægt for Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 18 Nov. brød Kong Frederik 5te sit Been, i det Hans Majestæt ved paa Jægersborg, at stige af Hesten neden for Slotstrappen, gjorde et feilt Trin. Bruddet skeete lige, og det blev hastigt forbunden. (M. Statst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Den 31 Dec. udgik en Forord, om Tobaks handelen. Et Magazin blev oprettet og en Generaldirektør for Tobakshandelen ansat. 1761. Bekjendtgjørelse 26 Marts, at Kjøbmand Peter Borre er antaget til Tobakshandelens Administration, samt om Priserne for Tobakkens Salg. (M. St.) 1762. D. 27 Jan, svore de da herværende russiske Soldater og Matroser Hs. Russisk Keiserlige Majestæt Peter den 3die Huldskab og Troskab. Samme Russer laae her i Kjøbenhavn indqvarterede, formedelst deres Skib skulde repareres, da det i en Storm var beskadiget og endeel af Folkene syge, hvorfor de laae her Vinteren over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
4 Sept. Forordn. om 1 Rdlrs. Bankosedlers Udgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Kjøbenhavn maatte levere Stykknegte og Stykheste. 1763. 9 Juli Bekjendtgjørelse fra Antonio Mossoni de Verragon, Kongel. Commerce Jntendant over den Levantiske og Middel-SøiskHandel, samt Legationsraad, tilligemed Morten Munk, Borger og Grosserer i Kjøbenhavn, hvorved de forelægge Publicum en af dem udarbeidet Plan til et Societet for den levantiske Handel, hvilken Plan i vedkommende Collegier er undersøgt og har funden almindelig bifald. Planen, læses i maaned. Statstid. for Juli 1763. S. So. s. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Odense, den 4de Juli. Efter en ægte vestindisk Hede af 24 til 30 Graders Varme, hvori Man har kunnet brænde sig paa Metaller, der vare udsatte for Solens Paavirkning, og en langvarig Tørke, der har bortsvedet Græsset og paa flere Steder bevirket Vandmangel, udbrød her i Søndags Morges en temmelig stærk Torden, hvormed fulgte en velgjørende Regn. Maatte det kun ikke blive derved Luften er alt igjen i Dag lige varm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Blandede Efterretninger. Der lever for nærværende Tid i London
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
tvende Søstre, Mary og Sarah Ann Man ning, den første 7, den anden 4 Aar gammel, der gjøre stor Opsigt, formedelst deres overordentlige musikalske Talent. De have kun havt fire Maaneders Underviisning i Musiken, men spille allerede de vanskeligste Stykker, og lade sig hver Dag offentligen høre i Picadilly. Paa deres Hoveder sees det ydre Tegn paa Organet for Tonesand, forbundet med en og i andre Henseender lykkelig Organisation, særdeles stort, og det er interessant og mærkeligt, at det ene er Phrenologien, der har bragt dem for Lyset, og gjort dem til Gjenstande, for almindelig Beundring. Tvende Brødre, ved Navn Vincent, der vare nogenledes bekjendte med ovennævnte Videnskab, saae nemlig En af dem i Juni 1825 at more sig med at spille paa et lidet Strenge-Jnstrument udenfor deres Faders Dør. De forhausedes ved at see det overordentlig store Organ for Musiken, indlode sig i en Samtale med Børnene og Forældrene, og bade endeligen, om Børnene maatte bringes til Herr de Ville, en Phrenolog, der besidder en stor Færdighed i at undersøge de ydre Tegn paa indre Evner. For de Herrer Vincent endnu havde sagt et Ord, udraabte de Ville: "Hvilket stort Organ for Musiken, med nogen Underviisning ville disse Børn være Vidundere i Musiken!" – Brødrene Vincent tilbøde nu Forældrene at paatage sig Børnenes Opdragelse, i det Ønske, ikke blot at dyrke deres musicalske, men og deres øvrige Talenter og moralske Anlæg. Moderen foretrak derimod at fortjene Penge af hvad Herr de Ville og Brødrene havde sagt om de Smaaes Talent til Musiken, og tog, i Haab om engang at lade dem høre, en Musiklærer til dem. De havde ikke nydt fire Maaneders Underviisning, for de alt vare istand til at spille offentligen, og forbause Enhver med deres Smag og Færdighed. De ere bekiendte under Navnet: The Infant Sisters.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Paa det andet Vidunderbarn i Musiken i London, den saakaldte Infant Lyra (Jsabella Rüdkin), der kun er 3 Aar og 11 Maaneder gammel, er det ydre Tegn paa Organet for Tonefald ogsaa særdeles og mærkeligen stort. Hr. Cæsar Moreau, første Vicekonsul i London, og berømmeligen bekjendt som Forfatter af en Tabel over den storbrittanske Handel, og af Efterretninger af det ostindiske Handelselskabs Arkiver, har nylig udgivet Historien af Silkehandelen i England fra de ældste Tider ligeindtil dette Aar. J det kinesiske Riges Histories ældste Aarbøger bliver Silke nævnet. J Grækenland talte Aristoteles allerede om Silkeorme, og om Silkevævning, og Hezekiel, ved Enden af det femte Aarhundrede før Christi Fødsel, nævner raa Silke og vævede Silkevarer, som Gienstande for den Handel, som det da saa mægtige Tyrus førte. J Rhodiernes Søelove, bliver Silkevarer agtede i Værdie lige med Guld, og endnu i det tredie Aarhundrede afslog Aurelian sin Gemalinde Begjeringen om en purpurfarvet Silkeklædning, fordi dens Priis var Guldets liig. - J trettende Aarhundrede synes Silke at være kommen i temmelig Brug i England. J Jtalien blev Sikkeavl og Silke arbeide indført ved Slutningen af det trettende eller Begyndelsen af det 14de Aarhundrede, og som det synes, har Lukka tiligst besiddet Arbeidere heri, hvilke derfra efter Stadens Plyndring i Aar 1314 bleve omspredte til andre Egne. Frankrig fik imellem Aarene 1521 og 1546 Silkemanufakturer, anlagte ved Maylandske Arbeidere. Dog kom Silkeavlen ei i Gang førend under Frants d. 1ste, Henrik d. 4de gjorde især meget til Opmuntring af Silkeavl og Silkemanufakturers Drift i sit Rige. Ved samme Tid havde Kong Jakob lige Bestræbelser i England; men det lykkedes ham kun med Silkemanufakturernes Drift, da derimod Forsøgene paa Silkeavlens Indførelse sloge feil. Aar 1685 var det vigtigste Tidspunkt for Silkemanufakturerne i England, saasom Tilbagekaldelsen af det nantiske Eddikt bragte 70,000 Flygtninge til England og Jrland, blandt hvilke mange Silke Arbeidere, som nedsatte sig i en af Londons Forstæder, og efterhaanden steeg Silkemanufaktureringen i England til den Grad, at i Tidsløbet fra 1786 til 1790 var Indførselen af raa Silke voxet til 5,603,373 Pund, hvoraf Told Afgifterne beløb sig til 1,309,215 Lstl. Værdien af Udførsler af Silke- og Halv-Silke-Vare opløb til næsten 2 Mill. Lstl. Mellem 1819 og 1823 var Jndførselen over 12 Mill. Pund; Told-Afgifterne 3,354,000 Lstl., og Udførslerne af Varer en Værdie af næsten 2 1/2 Mill. Lstl. Siden tiltog Ind- og Udførslerne, især Indførslerne, formedelst den betydelige Forringelse, af Told-Afgivterne. Hvor store Bevægelser, der nu ere blandt de mange Silkemanufaktur-Arbeidere, som Omstændighederne have gjort brødløse, have Aviserne Beretninger om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-08
Genueserinderne høre til de smukkeste Fruentimmer i Jtalien, og unægtelig kan denne Stad, med Hensyn til qvindelig Skjønhed, rose sig af et stort Fortrin. Paa intet Sted fandt jeg et saa stort Antal interessante Ansigter forenet paa eet Punkt, som paa Gaderne, i Kirkerne og paa de offentlige Steder i Genua. Fruentimmerne have her næsten alle en smuk Figuren fiin Ansigtsfarve, mørke Haar og Øine, og yndige Ansigtstræk, Deres Klædedragt er desuden fortræffelig skikket til end mere at fremhæve disse Yndigheder; den er simpel, men smagfuld, en hvid Kjole, et hvidt Slør, Pezzoto kaldet, som de kaste saaledes over Hoved og Skuldre, at det ikke skjuler deres Træk, giver dem et fandt Madonna-Udseende. Dette er Nationaldragten for alle Classer, der, hvad Klædningen angaaer, kun adskiller sig ved Tøiets Kostbarhed og Fiinhed. Kun faa Fruentimmer bære Straahatte eller Kapper. Det er virkelig at ønske, at Genueserinderne aldrig ville antage fremmede Moder, som umulig kunne klæde dem bedre, end deres Nationaldragt. Ogsaa har jeg paa Genuas Gader beundret Ansigter, der aldeles ikke stode tilbage for de skjønne Modeller, som de græske Billedhuggere have efterladt os, eller for Raphaels og Correggios Tryllebilleder.