JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Auctioner. Da det ved tredie Auction over Garver S. Sørensene, Fallitboes Gaard i Østergaden Matr. - 46, med deriværende complette Redskaber til Garverie, den 12te dennes gjort høieste Bud ikke er blevet approberet, saa bliver bemeldte Eiendom, hvilken tilforn i denne Tidende findes beskreven, stillet til fjerde offentlig Auction, og absolut bortsolgt, Onsdagen den 14de Febr. d. A. Formiddag Kl. 11, i bemeldte Gaard. Conditionerne paa hvilke denne i Aaret 1832 af nyt opførte, fordeelagtig beliggende og vel vedligeholdte Eiendom, som afgiver beqvem Leilighed til det i samme værende Garveries betydeligere Udvidelse agtes bortsolgt, ere forinden Auctionen, til Eftersyn paa mit Comptoir. Mariboe Byfoged Comptoir den 25de Januar 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, bliver den, afdøde Arvefæstegaardmand Erich Rasmussens Boe tilhørende, Gaard i Hobye i Gloskunde Sogn med tilliggende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Alb. bortsolgt ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 20de Febr. d. A. 6te Marts og 20de f. M. hver Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir og tredie Auction i Gaarden der agtes solgt. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Gods forvalter Møller i Gloslunde. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Liebhaveres og Pantecreditorers Efterretning. Lollands Sønderherreds Contoir, Rakskov den 24de Jan. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Toldbetjent Jversens Enke, Ane Marie født Stub, i Sønder Kirkebr paa Falster indkaldede, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes fraværende og ubekiendte Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og godtgjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing den 25de Januari 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Over og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Handskemager Ole Olsen Schmidts og siden afdøde Enkes Nicoline Wilhelmine født Høfdings Stervboe indkaldede med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 23de Januarii 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Creditorerne i afgangne Skoemager Jens Bruuns og efterlevende Enkes Pouline Høyers Boe, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 23de Januarii 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-28
Det indsendte Stykke om Sneekastning, der formedelst Mangel paa Plads, ikke kunde optages i dette ne vil blive indført i næste. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Lollands Falsters Gust Tidende. No 12 Tirsdagen den 30 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Fædrelandet. J andet Afsnit af Fædrelandets Artikel Aaret 1837, omtaler Forf. Pressens Tilstand og Skjæbne i det forløbne Aar, og beklager de Jndskrænkninger den har lidt, saavel ved den nye Presse friheds Placats Straffebestemmelser for culpøse Forseelser, som ved den Udvidelse man i den sidste Tid har givet Pl. af 2den Octbr. 1819, ogsaa til Meddelelser af indenlandske Tildragelser og Anliggender, som man ansaae enten for ubeleilige eller ubetimelige. At Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug ikke i denne Anledning har gjort noget Skridt, er mindre paafaldende nu, da det har viist sig, at endeel af Selskabets Stiftere ikke, saaledes som det af den store Fleerhed i Selskabet dog vel har været troet, have havt til Hensigt at danne et Sammenhold imellem Statens Borgere, der indsee Vigtigheden af Pressens Frihed, for ved alle mulige lovlige Midler at søge denne bevaret, ligesom forved en rigtig Afbenyttelse af Pressens Frihed, at virke paa den offentlige Mening. Man burde have ventet, hedder det videre, – at dette Selskab vilde have blevet et Værn for Trykkefriheden selv. ved at skabe en moralsk Magt, hvis Stemme i alle Trykkefriheds=Anliggender paa en lovlig Maade, kunde gjøre sig gjældende. De enkelte Stemmer, der nu hæve sig, kunne ikke have den Vægt, som en Røst vilde have, der udgik i 5000 Medborgeres Navn, og der for Tronen forebragte de Ønsker og Besværinger, som en saa stor Deel af Pressefrihedens Venner nære. Dette Selskabs Historie er iøvrigt i en vis Henseende et tro Billede af det politiske Liv hos os. Det synes undertiden kraftigen at ville lue op, men sygner snart igien; man troer her strax at være gaaet forvidt, og af lutter Angest for at gjøre det, staaer man ikke sjelden stille. Horsens Avis beretter, at der i denne Tid skal være skeet bevæbnet Jndbrud hos Justitsraad Fjeldstrup paa Sindinge Gaard, hvor den ene af Tyvene endog ved et Skud søgte at sikkre sig fra den først tilillende Persons Nærmelse; men da dette fra dennes Side blev besvaret med et dito, toge begge Tyvene Flugten. Det var Justitsraad Fjeldstrups egen Søn, der, ved et Skud af en af Røverne, blev overfladisk saaret i Hovedet; den unge Fjeldstrup affyrede nu ligeledes sin Bøsse og troer at have rammet Riddingen i Overkroppen. Herredsfogden, Cancellieraad Landt, har meddeelt en kort Beretning om det Passerede til Amtmanden over Ringkjøbing Amt, for gjennem Politiejurisdictionerne at søge den mulige Oplysning. Redactionen af Viborger Samler offentliggjør imidlertid ogsaa Herredsfogdens Meddelelse i den Tro, at de offentlige Blade ere det Organ, der bedst kunde bidrage til Opdagelsen, da den formeentligen Saarede sandsynligviis ikke søger Hjælp, forinden han er fjernet saa langt fra Gierningsstedet som muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
J denne Tid er fra Overrets=Assessor Algreen Ussings Haand udkommet et lille Skrift om en Forening af begge de danske Stænderforsamlinger og nogle flere Forandringer i Stænderindretningen, hvilket af Censor, Politierets Assessor Reiersen har været det kongl. danske Cancellie forelagt til Resolution, om hvorvidt det paa Grund af den kongl. Resolution af 22de Septbr. 1835, kunde passere. Som bekjendt, maa ifølge denne Resolution Jntet, Stænderforhandlingerne vedkommende, optages i andre Tidsskrivter eller Dagblade, uden at være meddeelt i Stændertidenden. Cancelliet har imidlertid uden mindste Ophold svaret, at denne Bestemmelse ikke er anvendelig paa bemeldte Skrift, der saaledes er løst af sit korte Fangenskab, men, - siger Kjøbenhavnsposten, – vi kunne ikke undlade at udtale vor Beklagelse over, at den Mand, hvem det ikke uvigtige Hverv er bestemt, at føre Tilsyn med de her i Staden udkommende Blade og Skrivter under 24 Ark, er i Besiddelse af saa liden Skjælne=Evne, at han ikke selv kunde skjønne, at hiin Resolution ikke her kunne finde nogen Slags Anvendelse. Hr. Th. Friis, anden Borgermester i Staden Flensborg og Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, er død af Slagflod. Udmærket ved Frisindethed og Charakteer, vil han saavel i Stænderforsamlingen som i sin Commune blive savnet (Corresp. Bl.) paa det smerteligste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Den 1ste Octbr. f. A. talte Kjøbenhavn 14 Selskaber og Klubber med ialt 2241 Medlemme, som erlagde den saakaldte Klubskat med 3535 Rbd. r. S. De talrigste Selskaber vare Athenæum med 571 Medl. (senere steget til 606) og Læseforeningen 376 Medl. (nu 609); Holbergs Minde (dramatisk Selskab) talte kun 8 Medl. For denne Skat ere fritagne: Studenterforeningen med 483 Medl., Frimurerlogen, Kjæden, Skydeselskaberne og et Par militaire Selskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Af Apenrader Ugeblad erfarer man, at der ved dette Aars Begyndelse ikke ligger mindre end fem nye Skibe paa Stadens Værfter, og at Skibsfarten der bestandig tiltager. Hine under Bygning værende Skibe ere alle for egen Regning, tre af dem have en Drægtighed fra 100 til 150 Læster. Desuden bygges til samme Tid for derværende Skibscapitainers Regning tvende nye Skibe, hver paa omtrent 100 Læster i Lybek, da Skibsbygmesterne i Apenrade ikke vare istand til at levere dem i den forlangte Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Den 11te ds. har Tonekunstneren Ole Bull for en talrig Forsamling givet en Concert i Kiel Af 550 Børn, som i afvigte Aar ere komne til Verden i Kiel, ere 140 fødte udenfor Ægteskab altsaa var omtrent hvert fjerde Barn et Slegfredbarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
J en til Allgem. Zeitung fra Kjøbenhavn meddeelt Artikel siges der iblandt andet: Kongen nyder uagtet sit 70de Aar en vedvarende Sundhed og er i sit Statsraad ivrigst sysselsat med at prøvede fra Stænderforsamlingerne indkomne Sager. Han gjennemlæser forinden nøie Acterne, og de høie Embedsmænd, som enten have Referatet, eller som ere tilstæde ved Raadslagningen, udtale lydeligen deres Forundring over den Jver, med hvilken Hs. Maj. sætter sig ind i enhver nok saa vanskelig Sag, og over det rigtige Blik, hvormed han bedømmer det vedkommende Anliggende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Nykjøbing. Af det i denne Tid circulerende Forslag til de Fattiges Forsørgelse i Aaret 1828, sees, at disses Antal udgjør 63 (f. A. 61). Fordeelte i 3 Classer, henhøre 14 Aldrende og Svagelige under den første, hvoraf 7 arbeide i Arbeidsanstalten, under den anden, Fattigvæsnets Pleiebørn, 32, og under den tredie, 17 Personer hvis Trang hidrører fra tilfældige Aarsager. Pleiebørnenes Antal er siden f. A. forøget med 3. Forsørgelsesbidraget for 1ste Cl. udgjør 571 Rbd. 5 Mk. 8 s., for 2den Cl. 520 Rbd. og for 3die Cl. 14 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg ligesom f. A. og 214 Rbd. 4 Mk. 8 s. i Penge, ialt 14 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg og 1306 Rbd. 4 Mk. (f. A. 1490 Rbd. 3 Mk. 8 s.), hvortil endnu kommer som Tilskud Tirs til Arbeids-Anstalten, 126 Rbd.; til Fattighusets Vedligeholdelse, 50 Rbd.; til Lægemidler, 60 Rbd. (f. A. 100); til Brændsel, 100 Rbd.; til Fattig fogdens Løn, tillige som Bud ved Arbeids=Anstalten, 40 Rbd.; Renter og Afdrag paa Gjæld, 60 Rbd.; og extraordinaire Udgivter, 100 Rbd.; Begravelsesomkostninger, 50 Rbd. (f. A. 60 Rbd.), ialt 586 Rbd., hvori afgaaer Fattigvæsenets Jndtægter af Auctioner, Bøder, Renter m.v., anslaaet til 200 Rbd., bliver altsaa igjen 386 Rbd., som lagt til ovenstaaende 1306 Rbd. 4 Mk., udgjør 1692 Rbd. 4 Mk., som er den Sum der foruden forberørte Kornbidrag, bliver at ligne paa Districtet for indeværende Aar. Da Overslagssummen f.A. udgjorde 1895 Rbd. 3 Mk. 8 s., er den altsaa mindre i Aar. 202 Rbd. 5 Mk. 8 s. Denne Formindskelse hidrører deels fra en Nedsættelse af Bidragene til 1ste Classes Trængende med circa 100 Rbd., deels fra en Afkortning i de calculerede Udgivter. Jkke desto mindre maae vi beklage at Forsørgelsen af Fattigvæsenets Pleiebørn medfører den betydelige Sum af 520 Rbd. - Hvad Arbeidsanstalten angaaer, da beskjæftiger den for Tiden ikkun 7 Personer, der erholde Kost in natura, som betales med 8 s. daglig og 1 Brød ugentlig 3 16 s., hvilket udgjør for dem alle 273 Rbd. 3 Mk. 8 s. Naar hertil lægges Fattigkassens Tilskud til Arbeidsanstalten, 126 Rbd., og Lønnen til Budet anslaaes til i det Mindste 5 Rbd., bliver den hele for disse 7 Jndivider anslaaede Udgivt: 404 Rbd. 3 Mk. 8 s., eller for hver især 57 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. Da den høieste Understøttelse der ydes Jndivider i samme Classe udenfor Arbeidsanstalten udgjør 50 Rbd., har altsaa Fattigkassen for Arbeids anstaltens Tilværelse en forøget Udgivt af circa 50 Rbd. Vi ville imidlertid ikke hermed have sagt, at denne Jndretning ikke har havt sine gavnlig Virkninger, vi antage meget mere at den formindsker de Almissesøgendes Antal, forebygger Tiggerie og alle dettes moralsk-fordærvelige Følger, og at hiint reelle Tab for Districtet paa anden Maade er indvunden; men det forekommer os dog, at i det Mindste hiint "Mere ved Lemmernes Arbeidsfortjeneste burde og kunne spares. Siden forrige Aar er med Arbeidsanstalten forenet en Haandgierningsskole for Fattigvæsenets Pleiebørn, hvoraf man lover sig gode Frugter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag høitidelig holdtes her ved en Dine paa Gjestgivergaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Natten mellem 19de og 20de ds. forøvedes et dristigt Jndbrud hos Gaardmand Rasmus Kok 1 Torkildstrup, idet Gierningsmændene ved at udtage en Rude banede sig Adgang ind i en Stue, hvor de opbrøde 7 Laase, og af Gjemmerne bortstial nogle Skjorter, 12 a 14 Rbd. i Sedler, endeel Sølvpenge og en Ducat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Gaabense, den 29de Jan. Beltet imellem Sjælland og Falster er nu fast tillagt med Jis, men som endnu er for svag til at gaae over, hvorfor en let Baad maa medføres. Den Mængde paa Jisen faldne Snee gjør den noget svag og usikker og Jisbaadene gaae derfor nogle Steder igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
(Meddeelt.) Ved Raadstueforsamling i Nysted den 27de Jan. faldt Valget af to nye Repræsentanter, som skulde udvælges, paa Borger og Muurmester Chr. Holch og Borger og practiserende Læge Cand. Med. C. Aarestrup. Sidstnævnte havde, efter dertil skriftlig af de fleste Borgere i Byen at være opfordret, nogle Dage iforveien taget Borgerskab, for at han til Repræsentant af disse kunde vælges. At dette Valg nu vil have gavnlig Jndflydelse paa Byens Skole= og Fattigvæsen, som og paa flere af Byens Anliggender, er uden for al Tvivl, da han nyder Borgernes Tiltroe. Til Revisorer valgtes Kiøbmid. Drebing og Bager Grib. Den første har i 25 Aar været Kirkens trofaste og negennyttige Værge, hvilken Bestilling han for et Par Aar siden frasagde sig. Valget af disse Revisorer har ogsaa fundet almindeligt bifald. Spørgsmaalet hvem skulle vi vælge er i denne Kjøbstad, saaledes heldigen besvaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Ved Avisens Slutning Kl. 12, var Posten for igaar ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Blandet. J Hospitalet i Puy lever en Kone, som fornylig har tilbagelagt sit 116de Aar, og glæder sig endnu ved en god Sundhed. Hun har oplevet Ludvig den 15des, Ludvig den 16de, den constituerende og den lovgivende Forsamlings, Conventets, Directoriets, Consulatets, Keiserens, den 1ste Restaurations, de hundrede Dages, Ludvig den 18des og Carl den 10des Regjeringer, og haaber endnu længe at kunne glæde sig ved Ludvig Philips Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Det er bekjendt at Pariser-Spillehusene ved Udgangen af f. A. skulde lukkes. "Fædrelandet meddeler herom følgende Udtog af et Brev fra Paris. Det Umulige er skeet – Du vil erindre, at Fremean endnu i 1836 kaldte Spillehusenes Lukning une impossibilite rationelle. Nytaarsnat, med Slaget 12, hørte Kuglen op at hvirvle sin skjæbnesvangre Gallopade i Rouletten, Kortene paa trente og quarante-Bordene standsede midt i de frygtelige Langture, Tærningerne laae ubevægelige, og Jngen læste mere Liv eller Død af deres stirrende Øine. Alle de Lidenskaber, der endnu for faa Øieblikke i en evig Vexel havde afspeilet sig paa disse farveskiftende, den indre Sielekamp, Lykke og Frygt forraadende Ansigter, stode nu som fastnaglede, stivfrosne, uforanderlige i de maalløse Træk Jeg har ofte tænkt paa, hvorledes det vilde see udi en Balsal, naar midt i den vildeste Vals et Spøgelse pludselig treen ind, og Musikken forstummede, og alle Lysene gik ud paa et eneste nær, hvis maatte Flamme kun var tilstrækkelig for at belyse den almindelige Forfærdelse. Nu har jeg seet hvorledes det der vilde see ud. Som i No 113, da la garde municipale Nytaarsnat med Slaget 12 treen ind, og Spillet for bestandig ophørte. Du skulde have hørt Bebreidelserne, Raseriet, Forbandelserne over at Regjeringen har berøvet den Fattige selv Haabet, at der ingen Dag er imorgen, da Lykken maa komme. Du skulde have seet de Blik, som den fra sin Lykkes Begravelse sig hjem snigende Sørgeskare til Afskeed kastede paa Alt, hvad der her omgav den, som om den skiltes fra sit Livs bedste Held. Jeg ønsker Dig at opleve et saadant Skuespil, naar den Dag kommer, da Tallotteriet sidste Gang trækkes hos os, og naar den hele Skare af halvvanvittige Bedragne for sidste Gang stirrer paa det bemalede Bræt, hvis græsselige Løgne dog ikke have kunne lære dem den Sandhed, at de kjøbe en falsk Anviisning paa Lykken, at de bortspille Flid, Tarvelighed, Orden, Sindro, Dyd og Ærlighed med deres Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Skibsefterretninger. Christiania, den 17de Jan. Det er mange Aar siden vi havde en saadan for Handel og Søfart beqvem Vinter som den nærværende, der vedbliver at være mild og god. Landets Kyster ere aabne for Skibsfarten, og Fiskeriet er tidlig begyndt med heldige Udsigter. Paa Landet er Føret godt, Planke= og Tømmerkjørselen er i fuld Gang, ligesom Landmanden kan med Lethed bringe Producter til Stæderne. Her i Christiania kan man ansee Skibsfarten næsten som uhindret af Vinteren; thi Jsen kan med Lethed kjøres til Ringene ikke langt fra Byen, hvor Skibene losse ved fast Jis bred, og derfra lige til Søen er Fjorden seilbar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Literatur. J denne Tid er sendt fra Norge til Kjøbenhavn et lille Skrift af Pastor Grundtvig, som indeholder et skarpt Udfald mod Brugen af det latinske Sprog og den hele saakaldte gammel-klassiske Dannelse samt Forslag til det norske Folk til Oprettelse af en nordisk Folke=Høiskole. Prisen Jndsendt. Med Forundring, ja med billig Harme faae Man igaar mange Hundrede Mennesker beskjæftigede paa Landeveien fra Nykjøbing til Gaabense med at kaste Snee. Jkke med det nødvendige og velgjørende Arbeide at gjøre Veien fremkommelig for Slæder og Kaner, men at fordærve det ypperlige Slædeføre Vorherre har givet Os, idet de skulde opkaste de nu saa herligt sammenkjørte og temmelig faste Veispor til Bunden, for at gjøre Veien fremkommelig for Vogne og navnlig for den saakaldte Diligence, der idag skal gaae fra Gaabense, til Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
At denne Foranstaltning ikke er udgaaet fra Falsters Politi eller Overpoliti antage Vi, Vor Politimester er en alt for forstandig Mand til af sig selv at give en – ja jeg drister mig til at sige saa uforstandige – Befaling og vor indsigt fulde Stiftamtmand er tillige en alt for stor Bondeven, til at han skulde ville, der saa skrækkeligt skulde ødsles med Bondens Tid og Arbeidskraft. Nei denne Foranstaltning maa komme høiere fra; fra Mennesker der ikke forstaae hvad det betyder i en saadan Vinter at holde en Vei passabel for Vogne; hvem et Misgreeb derfor bør tilgives, men som ogsaa bør taale, at det paatales. Det er dog sandelig alt for galt, at tusinde og flere Hænder skulle sættes i Arbeide for at en eneste, muligt tom Vogn kan passere – et Arbeide som en eneste Times Sneefog aldeles tilintetgjør, og Veien er derefter endnu meget merupassabel, ja jeg antager endog, at det med alle de Tusindes Hænder dog har været umuligt at naae Hensigten: Dette Uhyre af en Vogn vil dog neppe kunne fremslæbes uden at ødelægge de arme Heste. Skulde de Reisende selv ikke virkelig være bedre farne med at ile frem paa en Slæde, Og er der Reisende, der for Helbredens Skyld ikke kunne taale at udsættes for Vinterluften, og skal der gjøres saa store Opoffrelser for deres Skyld, da burde der, og det var et langt mindre Offer, foranstaltes, at en saadan lukket Afsætning kunde sættes paa en dertil bygget Slæde. Ak! vilde og kunde dog de gode Herrer derinde betænke Bondens Slid og Slæb, betænke hvilket næsten uoverkommeligt Arbeide det stundom er, at udføre det nyttige og nødvendige Sneekastnings=Arbeide, da skulde de ikke bebyrde ham med unødvendige og skadelige. – Og er det ikke næsten utaaleligt for Os Alle, der skulle passere Veien, at den saaledes skal fordærves! Som Præst har jeg endnu en særdeles Grund til at beklage det nødvendige og hade det unødvendige og unyttige Sneekastnings=Arbeide, da denne Sammenstimlen af Mennesker giver Anledning til megen Sviir og Uorden; og til denne Diligence har jeg et Rag fra ifjor, da min brave Sognefoged i Eskildstrup Sogn blev truet med Mulct, fordi han havde foretrukket at lade Kirkeveien gjøre passabel for Præsten og Menigheden, og ladet det hertil nødvendige Arbeide udføre for Han lod Mandskabet berede Veien for Diligencen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
J Balles Lærebog pag. 91 staaer: Øvrigheden har Rettighed til, efter Guds Ord, at kræve Lydighed i Alt det der tjener til det almindelige Bedste; men sandelig denne paaankede Sneekastning tjener ikke til det almindelige Bedste. Men imidlertid vil jeg her, som i min embedsmæssige Underviisning, indskjærpe Lydighed imod Øvrigheden og den Grundsætning, at vi skulle lyde endog den ubillige befaling, hvorhos det ikke maa være Os formeent at klage. Ønslev den 27de Jan. 1838. C. E. Hansen, Sognepræst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Tjeneste søges. En Meierske, der saavel i Holsteen som i Danmark har bestyret større Meierier, og kan forevise paalidelige Vidnesbyrom Duelighed og et moralsk godt Forhold, ønsker sig til 1ste Mai d. A. en Tjeneste som Meierske ved et af de større Hollænderier, ligesom hun og, om forlanges, kan paatage sig Bestyrelsen af den udvendige Huusholdning. Billet bedes aflagt paa dette Blads Contoir Mrk. S. H.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
For et Fruentimmer som kan paatage sig, at føre en herskabelig Huusholdning, og kan legimitere sig med god Anbefaling, er en Plads at erholde til 1ste Mai d. A. Man behage at henvende sig til Gjestgiver Thomsen, der giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter, bliver den, afdøde Arvefæstegaardmand Erich Rasmussens Boe tilhørende, Gaard i Hobye i Gloslunde Sogn med tilliggende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Alb. bortsolgt ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 20de Febr. d. A. – 6te Marts og 20de f. M. hver Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir og tredie Auction i Gaarden der agtes solgt. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Godsforvalter Møller i Gloslunde. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Liebhaveres og Pantecreditorers Efterretning. Lollands Sønderherreds Contoir, Nakskov den 24de Jan. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Toldbetjent Jversens Enke, Ane Marie født Stub, i Sønder Kirkeby. paa Falster indkaldede, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes fraværende og ubekiendte Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og godtgjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing den 25de Januari 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Over og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Handskemager Ole Olsen Schmidts og siden afdøde Enkes Nicoline Wilhelmine født Høfdings Stervboe indkaldede med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 23de Januarii 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-30
Creditorerne i afgangne Skoemager Jens Bruuns og efterlevende Enkes Pouline Høyers Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 23de Januarii 1838. Møller.