JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-25
Da denne Skat formeentlig lod sig opkræve uden nogen Udgivt for den kongelige Kasse, saa behøvede dens Beløb ikkun at være saameget som de afløste Afgivters Nettobeløb hidtil har været. Dens Basis kunde støttes paa Folkemængden hvert Sted især, uden at dog, som sees af det Følgende, den derfor blev en nye Kopskat; Jndsenderen formener nemlig, at Skatten blev at ansætte i Kongens Riger og Lande efter Folkemængden i Klasser f. Ex, saaledes: 1, i Hovedstaden for hvert Jndivid 15 s.; 2, i de andre Kjøbstæder, 10 s.; 3, i Landcommunerne 5 s. aarlig, Ved Landcommune forstaaes her ethvert Fattigdistrict, som den formeentlig mest passende Jnddeeling. Naar det Forhold først var udfundet, i hvilket enhver at de 3de Klasser burde sættes til hverandre, saa havde Hovedstaden at udrede saameget som der vilde udkomme, naar hvert derværende Jndivids fingerede Contingent blev multipliceret med Jndvaaner-Antallet; for Kjøbstæderne i det Hele, blev Summen den der udkom naar samtlige Jndvaaneres Antalmultipliceredes med det Beløb som hver Person antages at skulle give, og for Landet paa lige Maade; men hvad enhver Kjøbstad eller Landcommune havde at udrede, viiste Folketallet paa ethvert Sted. Communernes faste Eiendomme kunde hæfte for Skattebeløbet efter Qvotedele grundede paa Værdieansættelsen ved Taration eller paa andre Maader; men da Skatten for endeel lev at ligne paa de Næringsbrugere i Stæderne, som nu udrede Brænderi- og Consumtions=Afgivterne, men forøvrigt som andre Skatter; saa blev den ikke nogen Kopskat. Brændeviinsbrænden paa Landet, burde neppe nogensinde gjøres til en huuslig Syssel; derimod skjønnes ikke bedre, end at Ret til at brænde Brændeviin kunde skjænkes Land communerne, ved at tillade enhver især af dem, at anlægge og drive inden for sine Grændser, et Brænderie, enten til Brug for egen Regning, eller af en Leier eller Forpagter, ved ogsaa af en Arvefæster. Den herved indkommende Fordeeeller Afgivt kunde bruges til Dækning ganske eller for endeel, af Communeskatten. Med den nævnte Ret kunde forbindes Tilladelse at brygge Øll, dog ikke med Nogens Udelukkelse fra at brygge til eget Behov; ligesom og til, at sælge begge Deele til Beboerne af Communen, endog i de mindste Qvantiteter, dog ikke til Fortæring paa Stedet, da hverken Kroe= eller Vertshuushold, eller anden Handel, burde forenes med et saadant Udsalg. Afhændelse af Brændeviin og Øll fra et saadant Establissement til Beboere udenfor Districtet, samt paa Areltorve og Markeder, maatte derimod kunne skee i større Dele, ikke under et Halvanker af Gangen. Kroenæring og Vertshuushold paa Landet, hvortil Bevilling vilde være at søge som tilforn, blev saaledes for Fremtiden, een fra Brænderiedrivt adskildt Næringsvei, men forsaavidt der allerede i en Commune forefandtes een eller flere bevilgede Krosteder, da maatte disse vedblive en Tidlang, f. Ex. et Decennium, eller indtil de skiftede Besiddere førend den Tid, da sikkert imidlertid Forholden vilde medføre, at Communernes Rettighed til Brænderie, gik over paa et af Værkerne. At paa saadanne Steder, de nævnte Kongelige Jntrader af Kroerne strax gik over til Communerne antages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-25
Foranlediget ved et Andragende fra Fenling og Holdsted, Sogneforstanderskab har Amtsraadet i sit Møde d. 13de September d. A. erkjendt det Ønskelige i, at der oprettedes en Tvangsarbejdsanstalt, og i den Anledning opfordret Sogneforstanderskaberne til at indgive deres Betænkninger. Da denne Sag er af saa gjennemgribende Vigtighed, idet den stigende Fattigskat efterhaanden bliver en i bogstavelig Forstand utaalelig Byrde, har jeg troet, at den vilde fremmes paa den bedste Maade ved at bringes under offentlig Discussion, for at Forestillingerne derom kunne have Lejlighed tilat klares og de forskjellige Anskuelser kunne berigtige hinanden, hvilket vanskeligere opnaaes derved, at hvert Sogneforstanderskab indgiver sit særskildte Votum, uden at kjende, hvilke Meninger der gjøre sig gieldende i andre Egne af Amtet. Jeg tillader mig derfor at fremsætte mine Anskuelser, og Betænkninger ved Sagen og at opfordre enhver Saakyndig ligeledes offentlig at drøfte denne Sag, for paa den Maade snarest muligt at bringe den til Udførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-25
Hvad nu endelig nervus rerum gerendarum angaaer, da maatte hver Commmune bidrage til Anstalten i Forhold til det Antal Lemmer, den havde der, og Amtsfattigkassen kunde vel nok ogsaa yde et aarligt Bidrag dertil. Naar et Fattiglem beviisligt var sygt, maatte det tages hjem til den Commune, hvorhen det hørte, og af den særskildt forsørges til det igjen kom sig. Jeg er overbeviist om, at ved en saadan Jndretning hver Commune ikke fik større, neppe maaskee saa stor Udgivt som før, de Fattige bleve bedre forsørgede, der var bedre sørget for deres Moralitet, og Sogneforstanderskaberne, in Specie Præsterne, vare frie for den allerstørste Deel af de uendelige Bryderier, som Fattigvæsenet volder dem. Det følger af sig selv, at en saadan Anstalt maatte have en kraftig og paalidelig Mand til Bestyrer, og at en saadan maatte have nogen Assistence til at holde det store Antal tildeels moralsk fordærvede Mennesker i Ave. Blev Anstalten oprettet i Nærheden af Ting= og Arresthuset, maaskee i Forbindelse dermed, saa at Opsynsmanden ved Arbejdsanstalten, tillige var Arrestforvarer, saa kunde hans Løn og Underholdning blive billigere for begge Anstalter og den forventende Nærhed af Øvrigheden og Retsbetjente, som burde boe ved Tingstedet, vilde give ham at den Anseelse han behøvede. (Jeg tænker nemlig her paa Amtsraadets Forslag at Arbejdsanstalten blev sat i Forbindelse med Tinghuset for Malt og Gjording Herreder.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-25
Den væsentligste Hindring, som efter mit Skjønnende viser sig mod denne Plan, er at Lemmernes Antal, hvis Anstalten skulde omfatte hele Amtet, rimeligviis vilde blive for stort til at anbringes i een Gaard om denne endog var af de større. En stor Gaard vilde neppe heller kunne drives ved Fattiglemmerne, fordi de arbeidsføre Folk efterhaanden vilde forsørge sig selv og de øvrige ikke have Kræfter dertil, og et større Antal leiede Folk vilde fordyre Anstalten. Derfor burde snarere en mindre Gaard, men med gode Jorder, vælges dertil og paa denne da opføres saa vidtløftige Bygninger, som behøvedes. Alligevel kan jeg ikke skjule at jeg frygter Lemmernes Antal vilde blive for stort til at haves samlede, om Anstalten skulde omfatte hele Amtet. Man maatte derfor mueligen hellere oprette to saadanne, een for Vester, Øster og Skads Herreder, og een for Gjording, Malt, Andst og Slangs Herreder. Denne sidste kunde da, uden at ligge saa afsides, sættes i Forbindelse med Ting- og Arrest=Huset for Gjording=Malt Herreder, hvis dette, som rimeligt er, kom til at ligge i Holdsted. Det første Udlæg til Jndkjøb af Gaard og Bygningernes Opførelse vilde blive den egentlige Byrde ved en saadan Anstalt, men mueligen der dog aarligen kunde komme et saadant Overskud af Communens nuværende Udgivter, at det første Udlæg efterhaanden kunde afdrages. Jeg har nu saaledes fremsat mine Jdeer om Arbeidshuset. Det skulde glæde mig om dette kunde bevæge Andre til at gjøre detsamme, in Specie om Nogen havde Leilighed til at meddele statistiske Oplysninger og Fattiglemmernes formodentlige Antal i Amtet og de enkelte Communers aarlige Fattigbidrag; thi først naar disse Punkter vare tilstrækkeligen oplyste, kunde man gjøre en fastere Calcule. Fenling og Holsted Sognes Udgivt til Fattigvæsenet i Aaret 1841 var circa 50 Td. Rug, 4 Td. Malt og 186 Rd. Cour. Antallet af Fattiglemmer som kunde komme i en saadan Anstalt var henimod 30, hvoraf dog nogle ere døde og i det Mindste de 10 øieblikkeligen vilde trække sig tilbage, naar Arbeidshuset var færdigt. Bækbølling den 16de November 1812. Karl Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No. 138. Mandagen den 28 November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Udenlandske Efterretninger. England. Pariserbladene den ministerielle "Moniteur Paris." og den officielle "Messager, af 20. Oktbr. indeholde Efterretninger fra China, der ere ankomne til Paris ad overordentlig Vei og dat. Alexandrien d. 5. Novbr. Jfølge disse Efterretninger er en Fredstraktat afsluttet mellem den engelske Gesandt og den chinesiske Regering paa følgende Hovedbetingelser: 1, China betaler i 3 Aar 21 Mill. Doll.; 2, Havnene ved Canton, Amoy, Ningpo og tvende andre blive aabnede for den engelske Handel; 3, Den Hong=Kong bliver aftraadt til den brittiske Majestæt for bestandig; 4, Fangerne blive udleverede: 5, En Amnesti bliver udstedt; 6, Embedsmændene af begge Nationer blive behandlede paa lige Fod; 7 Øerne Tschusan og Kalong=Son bliver besat af Englænderne indtil den ovennævnte Sum er betalt. Den "Stenographiske Korresp." mener at det neppe er troligt, at man ikke har tilbageholdt nogle af Traktatens vigtigere Artikler, idet de 7 foranførte alle ere til Fordeel for Englænderne og Chineserne langt fra ere bragte saavidt, at de maatte være nødte til at undertegne saadanne Betingelser. Jo fordeelagtigere denne Traktat er for Englænderne, desto sandsynligere er det, at Chineserne ikke have isinde at holde den ret længe. De ville forskaffe sig nogle Maaneders Tid for at træffe nye Forholdsregler og da atter begynde Kampen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Spanien. Cortes bleve aabnede d. 14. Novbr. Regenten var ikke nærværende. – D. 31. om Aftenen kom det til urolige Optrin i Barcelona. Omtrent 30 Arbeidere vilde smugle ind af en Port; Folket sluttede sig til dem, Vagten blev afvæbnet og en Soldat dræbt. Da der kom Forstærkning bleve 12 Personer arresterede. "Republikanerens Redaktør blev fængslet. D. 14. forlode Arbeiderne deres Værksteder og gjennemdroge Gaderne (10,000 hørte til Nationalgarden. Et Regiment med 6 Kanoner var stillet i Slagorden. Kavalleri og Jnfanteri fra Garnisonen i la Jonquiere var d. 16, afmarscheret til Barcelona. Samme Dag vare Barcelonas Porte lukte. Jfølge Efterretninger fra Perpignan af 19.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Novbr. var en Kavalleri-Officeer ankommen til Jonquiere og havde mældt, at de Militære havde maattet rømme Barcelona efter en blodig Kamp. Jndvaanerne havde bemægtiget sig Skytset; Porten los Anlelos blev først tagen af Nationalgarden; Fruentimmer vare bevæbnede med Landser. Troppeafdelinger holdt imidlertid endnu Kastellet og Havnen beat. Man mente, at Opstanden havde naaet Solsena og Lerida. - En fransk Fabrikant, Lefebyres, Mishandling i Girona af General Zurbano har i længere Tid været Gjenstand for diplomatiske Forhandlinger mellem den franske og spanske Regering. EfterLejebores Fremstilling forholder denne Sag sig saaledes: D. 12. Aug. erholdt Lefebore første Gang Ordre til at rømme Klostret, hvor han havde sin Fabrik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Da dette d. 7. Sept. ikke var skeet (Loven bevilger en Privatmand ved saadan Leilighed 40 Dage) lod Generalen, opbragt herover, den 73aarige Fabrikant, kalde, insulterede ham, gav ham et Fodspark og en Termin af 48 Timer til Klostrets Rømning. Siden 1806 har Lefebore været i Spanien; hiint Aar anlagde han den første Spinnemaskine; 1817 den første Trykkemaskine for Jndiennes, og 1835 den første Spinnemaskine for kæmmet Uld. De tvende første udgjøre for Øjeblikket Cataloniens Rigdom og den sidste er nu paa Zurbanos Befaling undertrykt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Naturbegivenheder. Beretningen i forrige Avis fra Madeira har stadfæstet sig. D. 25. Octbr. traf Gouvernøren Anstalter for at forhindre Drukkenskab og Plyndringer, hvilket neppe vil være muligt, da Vinfadene rulle omkring i Gaderne og de af Beboerne forladte Bygninger staae aabne. Alene i Funchal beregnes Skaden til 300 Contos. - Paa Cuba har d. 4. Septbr. raset en frygtelig Storm. 51 Bygninger ere omstyrtede. Et engelsk Tremast skib, ladet med Sukker, er gaaet under. Stormen foraarsagede Oversvømmelser, som kostede mange Mennesker Livet; en Deel Kvæg er druknet paa Marken. Platanerne, hvis Frugter tjene Negerne til Næring ere oprykkede med Rod. Kaffe= og Sukkerplantagerne have derimod lidt mindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Indenlandske Efterretninger. Fru Heiberg modtog d. 22. ds. om Aftenen paa hendes Fødselsdag et nyt og smukt Beviis paa, hvorhøit hendes Geni skattes. Flere hundrede Studenter, havde samlet sig i en Have ved hendes Bolig i Bredgaden og afsang under Fakkelskin en Sang af Henrik Hertz; et derpaa udbragt "Længe leve Fru Heiberg ledsagedes af et tre Gange gientaget jublende Hurra, der atter lød, efterat hun i nogle faa hjertelige Ord havde udtalt sin Tak. (B. T.)J Justitssagen: Høiesterets Advocat Buntzen contra Elisabeth Andersdatter og Ole Jensen Snitker(Defenfor Justitsraad Liebenberg), der tiltaltes Førstnævnte for ved Gift at have ombragt sin Mand Julius Nielsen samt for i Forening med Ole Jensen Snikker at have villet ombringe Sidstnævntes Hustru. Ane Laursdatter, og Snikker for Deelagtighed i dette Forgiftningsattentat, er d. 25. ds, afsagt følgende Høiesteretsdom: "Lands-Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Advocat Buntzen tillægges i Salarium for Høiesteret 40 Rbd. Sølv, der udredes af de Tiltalte paa den i Henseende til de øvrige Omkostninger i bemeldte Dom bestemte Maade." Ved den indantede Viborg-Landsoverretsdom, der stadfæster Andst og Slags Herreders Extrarets=Dom, er Elisabeth Andersdatter dømt til at have sit Liv forbrudt og hendes Legeme derefter at henlægges paa Steile, og Hjul, og Ole Jensen Snitker til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 5 Aar m.v. (B. T.)J Berl. Td. læses følgende: Mundsygen har viist sig blandt Hornqvæget i Jylland paa flere Steder, og jeg har derfor troet at burde henlede Opmærksomheden paa en i Hedeegnen voxende Plante, almindelig Lyng (Erica vulgaris) der i den nyere Tid omtales af flere Dyrlæger, som et godt forebyggende Middel mod Mundsygen. Det er især til udvortes Brug, ved Saarenes Udsprøitning, saavel i Munden som mellem Klovene, den ved sine sammensnærvende Egenskaber bør anbefales. Saaledes har Professor Prinz i Dresden dagligen anvendt et Afkog af 6 Lod. Urt til 1 Pot Vand for hvert Qvægshoved, og efter Anvendelsen af dette Middel bemærket, at Sygdommen ei alene forekom under en mildere Form, men ogsaa var af kortere Varighed. Det kan saaledes enten anvendes ene eller i Forbindelse med de sædvanlige til Udsprøitning brugelige Midler. Formedelst Plantens sammensnærpende Egenskab maa den indvendig brugt sættes i Forbindelse med afførende Midler, da Mundsygen næsten altid ledsages af Forstoppelse. Jeg tvivler ikke paa, at flere Dyrlæger, ville forsøge Brugen af dette Middel, og venter da Meddelelse af de herved samlede Erfaringer. Veterinairskolen, den 24de November 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Viborg. Sagen imod den Student, som i Exerceerhuset har lemlæstet Frederik den Sjettes Buste, paadrives med megen Strænghed. Forresten mener man, at Lemlæstelsen er skeet ved Uforsigtighed og vi ville til Standens Ære haabe, at det saa maa være. Studenterne have ogsaa opfattet den smukke Jdee, at lade circulere en Liste til indbyrdes Subscription paa en Broncebuste af den afdøde Konge, som vil blive at opreise i Stedet. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Medens i denne Vinter det italienske Operaselskabs Forestillinger ere meget tyndt besøgte, skjøndt Selskabet er meget bedre end forrige Gang, glæder derimod det kgl. Theater sig ved et overordentligt talrigt Besøg, og der er kun faa Aftener, da ikke næsten alle Billetter ere udsolgte Der skal saaledes være indkommen i de 2 forrige Maaneder alene for enkelte Billetter den store Sum 10,000 Rbd. - For enkelte Skuespillere skal den nyindførte Fen være meget fordeelagtig; saaledes kunne vi med Vished meddeele, at en af dem i October har indtaget 120 Rbd. foruden sin Gage. - J næste Maaned vil Theatret faae en ny Spanskflue i Bournonvilles Ballet Erik Menved hvorpaa Prøverne ere begyndte, og som i enhver Henseende skal kunne sættes ved Siden af Kunstner rens bedste Værker. - Hos Jtalienerne indstuderes en ny Opera "Marino Falierie. (Aalb. A.) Det Gevær, hvormed den for sin mechaniske og industrielle Virksomhed bekiendte Procurator Rasmussen fra Rudkjøbing i disse Dage har aflagt saa tilfredsstillende Prøver paa Hest-Livgardens Ridebane, lades bagfra i en Cylinder, der kan rumme 12 Skud. Jfølge Sagkyndiges Mening, er Jnventionen særdeles hensigtsmæssig og practicabel. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Ved en Krigsret er Lieutenant H. Castenschjold i Næstved, formedelst en Subordinationsforseelse, dømt til 6 Ugers Stuearrest og til at betale Sagens Omkostninger, circa 40 Rbd. Overauditeur Bruun fra Kjøbenhavn var Dommer i Sagen. (Sjællp.)De holsteenske Søindrullerede, der føre Klage over den mødte Behandling ombord paa Thetis", forsikkre, at kun den yderste Tvang skal bringe dem til, endnu engang at udholde en saadan Tjeneste. De paastaae, at de strax have faaet Prygl (Tamp) for den mindste Ubetydelighed, navnlig ogsaa at de bleve pryglede af Underofficererne, hvilke alle vare af det faste danske Mandskab, naar de ikke kunde Dansk. Deres Klager derover hos de dem foresatte Lieutenanter hialp ikke, hvorvel Officererne selv behandlede de tydske og danske Matroser eens. De Underofficerer, med hvilke de vare komne i Berørelse, skjældte dem ogsaa i Et væk ud for "tydsk Abekat", tydsk Vindbeutel!" &c. Skibsmaten sparkede en dansk indrulleret Matros, saa at han fik et Broktilfælde. Derhos fik de meget slet Kost, skimlet Brød, og efterat have været 20 Dage tilsøs, fik de kun halve Rationer Smør, og, tvertimod deres Ønske, Penge istedetfor den anden Halvdeel. Af Fastlandet fik disse Folk derhos heller ikke synderligt at see, da de kun eengang paa hele Reisen fik Tilladelse til at gaae iland, nemlig i Athen. J det Hele vare 42 tydske (holsteenske) Matroser med. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Den kgl. Kommissarius maatte paa det Alvorligste protestere mod, at man her befatter sig med en Sag, der ligger aldeles udenfor Grændserne af Forsamlingens Virkekreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Ligesom det følger af Naturen af Provindsialstænder, at de alene kunne behandle de Sager, der vedkomme de under Samme henhørende Provindser, saaledes er det ogsaa i Anordningen af 28. Mai 1831 § 5 udtalt, at naar Provindsialstænderne finde Anledning til at ønske nogen Forandring i Landets almindelige eller de samme vedkommende Provindsers Love eller Jndretninger, eller de maatte finde dem beføiede til at føre nogen Besværing over Maaden, hvorpaa Lovene overholdes, eller Jndretningerne bestyres, kunne de derom gjøre Kongen Forestillinger og Forslag. Den herværende Forsamling er altsaa aldeles uberettiget til at beskjæftige sig med Hertugdommet Slesvigs Anliggender, og han troer, at man i Kongeriget vilde i høi Grad føle sig forulempet, dersom det skulde falde de holsteenske Stænder ind, at fremkomme med Andragender angaaende Danmark eller blot Slesvigs særlige Anliggender. Han tør saaledes haabe, at Forsamlingen ikke vil indlade sig paa det bebudede Andragende. Jeg har iøvrigt - tilføiede Kommissarius - tilfældigviis idag modtaget et Brev fra Præsidenten i den slesvigske Forsamling, hvoraf jeg erfarer, hvad jeg allerede forud formodede, at han har erkjendt, at de Medlemmer, der ikke forstaae Andet end Dansk, maae være berettigede til at benytte sig af dette Sprog, og at han kun, med Hensyn til at den her omhandlede Deputerede er det tydske Sprog fuldkommen mægtigt, og tidligere bestandigt har udtalt sig i Samme, har fundet det urigtigt, at han vilde bruge et Sprog, som Fleerheden af Forsamlingens Medlemmer enten aldeles ikke forstaae, eller dog ialtfald ikke i den Grad, at de fuldkomment kunne opfatte et deri holdt mundtligt Foredrag, og det er paa Grund deraf, og ikke efter et almindeligt Princip, at Præsidenten har forbudt Kjøbmand Lorenzen at tale Dansk. Det er vel en aldeles privat Skrivelse, som ikke nærmest har havt til Hensigt at meddele mig det i den slesvigske Forsamling Passerede, hvorimod Præsidenten, der ansaae sig for at være i Brevgjæld til mig, leilighedsviis har gjort mig denne Meddelelse; men jeg troer desuagtet ikke at have begaaet nogen Jndiskretion ved at meddele Forsamlingen Foranførte, for at de urigtige Forestillinger, der synes at herske med Hensyn til det berørte Faktum, derved kunne blive berigtigede. With maatte give Kommissarius Ret, at det, hvis det blot var den Deputerede Lorenzen, der var bleven fornærmet, ikke vedkom denne Forsamling at tage sig af Sagen. Men han betragter Sagen fra det Standpunkt, at man, idet man har fornærmet ham, ved at nægte ham i den slesvigske Stænderforsamling at tale Dansk og at protestere imod, at hans Foredrag blev tilført Protokollen, tillige har fornærmet de Dansktalende i Slesvig, den hele danske Nationalitet, og derfor mener han, at denne Forsamling er kompetent til at gaae ind paa Andragendet. Kommissarius vedblev sin Protest imod Forsamlingens Jnkompetence. (Sluttes i næste Nr.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Kjøbenhavns Børs=Kours den 25. Novbr. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 110 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Ribe Torvepriser d. 26. Novbr. Rug pr. Td. 3 Rd. 40 ls.; Byg 2 Rd. - s.; Havre, 1 Rd. 32 s.; Boghvede-Rd. - s.; Byggryn pr. Skp. 28 s.; Smør pr. Pd. 5 s.; Æg 7 s. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Bekjendtgjørelser. Søndagen d. 4. Decbr. opføres i Selskabet, paa Korsbrødregaard: "Sunettes Medgift, Lystspil i 4 Akter efter det Franske og "De Sandsesløse, Lystspil i 1 Akt af Kotzebue. Selskabets Medlemmer have Adgang til denne Forestilling imod at erlægge 12 Lsk. og Udenbyesboende for en Betaling af 16 Sk. pr. Billet. Indgangen aabnes Kl. 5. Forestillingen begynder Kl. 6. Repræsentantskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
En munter og fiin Dreng, helst fra Landet, som er forsynet med gode Skolekundskaber og har Lyst til at lære Handelen, kan antages til næstkommende Paaske. Addressecomptoiret i Ribe anviser nærmere. Mit Oplag af Bundtmagerarbeide er atter blevet fornyet med smukke Kasketter, Boger, Muffer &c.; tillige anbefaler jeg mig med et smukt Udvalg af Glas- og Galanterievare, for en Deel passende til Julepresenter. Varde den 25. November 1842. J. Cohn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Bal i Varde. Søndagen den 4de Decbr., Kl. 7, hos Gjæstgiver Aastrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Stikbrev. Huusmand Hans Pedersen af Gjødinghuse i Norup Sogn, som er sigtet for Hestetyveri, men nu har absenteret sig, efterlyses herved og bedes i Antræffelsestilfælde anholdt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-11-28
Signalement. 30 a 40 Aar, middel Høide, stærk Legemsbygning, mørkt Haar, sund Ansigtsfarve, liden spids Næse, fortiden et temmelig betydeligt Saar oven over det venstre Øie. Ved Bortgangen iført: Hat, blaae Trøie, gammel lystærnet Vest, rødt Halstørklæde, gamle graa Buxer, meget vide og lappede, og Træskoe. Herredscontoiret i Kolding d. 21 Novbr. 1842. Oxenbøll.