Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-07
Paris, den 23de Sept. De Fangnes Tal formeerer sig indtil 2265. Den bekiendte Baron Trenk er arresteret i Tugthuusfængselet- og skikker sig taalmodig i sin Skjebne, der synes at bestemme ham til evig Fængsel. Hans Lykkes=Omstændigheder ere ikke gode. Det synes, at han lider endog ganske Mangel. Beauharnois er ogsaa arresteret, tilsidst Chef for Overrhinarmeen, een af de berømteste Deputerte i det første N. C. F., en stor Taler, en Mand af udmærkede Talenter; videre de 3 forrige Hertuginder af Grammont, du Chatillon og Chatelet; fremdeles Prindsessen af Nassau=Saarbrück, 41 Aar gammel, Marqvis von Schecourts Gemahlinde. Blant de Fremmede Arresterede er den Schlessiske Grev Slabrendorf. I Di nant er en engelsk Oberst Greenville, en Slægt af Statssecretairen af samme Navn, bleven arresteret. - Jacobinerklubben har den 20. virkelig nedsat et Udskud, der skal samle alle Aktstykkerne, som kunne tiene til at haste med Dronningens Proces. Communeraadet har i Forgaars casseret Kiøkkenet i Temple, som endnu blev holdt for Ludvig 16. og to Børn, og Kokkene og Kiøkkenbetienterne have faaet deres Afskeed, men de 3 ulykkelige Fanger sat paa sædvanlig Kost, nemlig Suppe, Kiød og sort eller Rugbrød, som igiennem en Klap skydes ind i Fangestuen. Den blodtørstige Hebert, der i sit Blad Pere Duchesne ivrer saa meget over at Dronningen, Brissot, Fauchet og andre Fanger endnu ikke ere blevne stilte for Revolutionsstribunalet, giør i et af sine sidste Blade en Rundar igiennem de parisiske Fængsler, mynstrer Aristocraterne, Royalisterne og Brissotins der, og tiltaler dem i de uanstændigste og pøbelagtigste Udtryk Brissot skal nu virkelig i Morgen stilles for det gyselige Revolutionsstribunal. - Generalcommandant Henriot holder daglig sine Revner over de udtagne ugifte unge Folk af første Klasse fra 18 til 25 Aar, der beløbe sig til henimod 35000 Mand, og som nu blot kuns fattes Vaaben og Mondurer til Afmarch. Kommer man til at reqvirere den anden fra 25 til 40 Aar, saa torde den blot i Paris udgjøre 100000. - Nu er General Houchard, ogsaa, uagtet Dunkirkens Undsætning og de havte Fordele i Flandern, bleven denoncert i Jacobinerklubben. Man beskylder ham for, at han ikke nok har benyttet sig af sine Fordele, og er omgivet af Aristocrater. Fra Toulon udbreder man, at den der værende Convent Deputerede Robert Bayle er myrdet, og adskillige Jacobiner radbrækkede og hængte. Rimeligviis vil man ved dette Rygte endnu formeere Forbittrelsen. - J Marseille har Cartaux hævet en frievillig Gave af Kiøbmændenne paa 4 Millioner. Adskillige Medlemmer af Folke=Tribunalet ere henrettede; i Øvrigt synes Marseillerne ikke at tage sig det nær med at forstærke Cartaux Armee mod Touloneserne. Paris er rolig; der holdes ingen Børs mere i Revolutions-Palladset. Man seer ingen fine Herrer mere i Spadseregangene. Ved den ringeste Allarm paa Gaderne flyer enhver; imidlertid fortsætte Damerne af de forskiellige Haller med Haardnakkenhed deres Kokardekrig med Revolutions=Damerne. Under 18de huj. meldes, at Lyon er fuldkommen indcirklet, og at ingen kommer mere ud derfra. Der fortfares med at fyre Dag og Nat; man troer at de Beleirede ikke længe skal kunne holde sig. Departementet Horault har fattet en Slutning, ifølge hvilken Borgerne i første og anden Klasse i dette Departement maa marschere Staden Perpignan til Hielp. Denne Slutning bragte en Armee af 35000 Mand paa Benene. Manvil nu og have en ny Almanak. J Følge heraf skal Aaret herefter begynde den 21de September, og Dage nes Navne skulle have republicansk Betydning. Mandagen skal f. Ex. kaldes Pikedag &c. Conventet har decretert dens Trykning. Jndvaanerne i Brest have erklæret, at deres Liig skulle før opfylde Havnene, end at de skulle lade Engellænderne trænge derind.