Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-29
J Aarhuus Avis læses et Fragment af et Brev fra en jydsk Deputeret", dateret "Kjøbenhavn d. 12. Juli, hvoraf vi hidsætte Følgende: "Gudstjenesten i Roeskilde Domkirke, som gik forud for Stænderforsamlingens Aabning, var meget høitidelig. Biskop Mynster prædikede omtrent en Time, naar man betænker, at der kun fattes denne Mand tre Aar i de syvgange Ti, som almindeligen ere Stovets Aar, maa man forbauses over denne Veltalenhedens Jld og Kraft, som hos ham synes uforgængelige. Rørende var det at see, hvor Mangfoldige der dvælede ved Betragtningen af Frederik den Sjettes Kiste; der laae en heel Andagt i hvert Blik. Dyb Gjenklang fandt det derfor i alle Hjerter, da Biskoppen i sin Tale gik fra Grav og til Grav i den ærværdige Helligdom, som gjemmer næsten alle de oldenborgske Kongers Støv, og standsede ved Frederik den Godes. Der var, efter Gudstjenesten, en stærk Trængsel, forret at tage de berømte Personligheder i Øiesyn, længe viilte mit Blik paa Ørsted, denne vid underlige Mand, der dominerer en saa uhyre Kundskabsmasse og med en bevægelig Aand forener en urokkelig Retsindighed. Han forekom mig nedbøiet, lidende. Afde Deputerede var der Jngen, der saaledes fængslede Mængdens Opmærksomhed, som Constitutionalismens erklærede og prøvede Venner, og blandt disse Jngen, som Lehmann. Paa hele min Reise, og under mit Ophold her i Staden, har jeg overbeviist mig om, at Folket dennegang ikke bygger større Forhaabninger paa Nogen, end paa denne unge, kundskabsrige, veltalende og retskafne Mand." Eiendomsikkerheden krænkes undertiden ved Forbrydelser af en saadan Natur, at der i Sandhed hører mere Lykke end Forstand til at komme paa Spor efter Gierningsmanden. Under slige Forbrydelser henregnes medrette den: uden Eierens Vidende og Villie at berøve Hestene deres Haler, en Udaad, hvis Ophavsmand, endskjøndt han forvolder vedkommende Eier baade Tab og megen Ærgrelse, dog yderst sielden bliver opdaget. Det er imidlertid lykkedes i Odense at fange en saadan Maleficant, der for nogle Dage siden har skaaret Halerne af 6 Heste, af hvilke de fire vare fra Villestofte og de to fra Bolbro. Personen, en forhenværende Gaardmand, havde taget Ophold i det gjæstmilde Odense, og herhen vilde han nu føre sine Spolig opma (fede Bytte c: Seiers trophæer). Men da man her i Byen ikke respecterer Paschaer, om de endog møde med hundrede Hestehaler, saa vilde Toldofficianten heller ikke vise tilbørlig Agtelse mod den selvgjorte Stordignitar, der dog havde været saa beskeden at skiule sine Jnsignier eller Udmærkelsestegn i en simpel Sæk. Paschaen af de 6 Hestehaler blev altsaa paagreben og man har Grund til det Ønske, at han, sin høie Rang uagtet, maa vorde alvorligen behandlet, tugtet og revset, først og fremmest for hans egen tilkommende Moralitets Skyld, og dernæst til et advarende Exempel for alle Ligesindede. (Hp. A.) Den 20ds om Eftermiddagen blev Horizonten, ved Odense overtrukken med Tordenskyer, men hverken da eller senere har man der eller i den nærmeste Omegn bemærket noget Lyn eller Skrald. Jmidlertid har den ene Tordenbygge efter den anden nedsendt uhyre Vandmasser, og man har grundet Aarsag til at nære Frygt for, at et saadant Veirligt maa virke høist skadeligt paa Rapstærkningens Udbytte. D. 22. om Morgenen Kl. 1 1/2 fandt et formeligt Skybrud, Sted. Vandstrømme bedækkede Gader og Stræder, Hos en Kjøbmand (paa Vestergade), hvor Tyendet har Sovested i Kielder-Etagen, skyllede Vandet ind med en saadan Fart og Hurtighed, at Pigerne til som maatte flye deres Senge og tye op i StueEtagen. Adskillige gamle Folk forsikkre, at de ikke mindes at have oplevet et saa voldsomt Regnskyl. - Mange paastaae, at det var en Skypompe, som drog hen over Byen. De afrevne Tagsteene og de paa flere Steder nedslagne Kornmarker synes idetmindste at give denne Paastand Medhold. (S. Bl. Den i længere Tid vedholdende Tørke og derpaa 5 Dages voldsom Blæst, forbundet med HaugsuuHavtaage), hvorved en saltagtig Væde lagdes over Planterne og Græsset, og nu sluttelig daglig faldende Regn, har foraarsaget megen Skade paa Jyllands Vestkyst. Den Sædart, som staaer bedste der i Egnen, er Byg (dog har paa enkelte Steder Orme reent afædt samme, saa man igjen har faaet Boghvede, hvorimod saavel Rug som Havre og Raps har taget betydelig Skade, man har saaledes her seet Folk høste Rug, som den stærke Blæst ganske havde forvandlet til Tag. Paa høit liggende Steder er man allerede i fuld Rapsskjæring; da denne Kaalart paa Grund af Veirliget modnedes meget hurtig, er herved en stor Deel gaaet tabt. Ogsaa Engene, der her almindelig pleier at være gode, ere iaar maadelige. (Vib. A.)