Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-03-07
Samme Dag, den 19de Febr., forefaldt ogsaa vigtige Forhandlinger i Underhuset, i hvilket Lord Castlereagh holdt en lang Tale om den engelske Regierings politiske Forhold; han begyndte den med at tale om den Wiener-Congres som det Punkt, hvorfra det nærværende System i de europæiske Anliggender er udgaaet. J Henseende til Krigen, som blev ført med Frankerig, saa fandt de allierede Magter det nødvendigt, baade med Hensyn til Fiendens Characteer og Frankerigs Besværlighed ved at udholde Kampen, at giøre paa een Gang de største Anstrængelser; thi man ansaae Krigen for meget vanskelig. Alle østlige Magter forbandt sig mod Frankerige, paa Sverrig nær, som holdt sig til bage af oeconomiske Grunde; Spanien underskrev ikke heller Tractaten af 25de Marts, fordi den ikke var optaget imellem de 4 Hovedmagter; men lovede dog at vise al Biestand. Engelland havde især biedraget ved sine Subsidier, til at opbringe en saa stor Troppemasse mod Frankerige, for de 4 Hovedmagter havde Subsidierne udgjort 4 Millioner Pd. Sterling; alle udbetalte Subsidier beløb sig tilsammen til 6 Millioner Pund Sterling; ingen Armee havde været bedre udrustet, eller kunde fægte mere fortvivlet, end den, som Bonaparte førte ind i Nederlandene, og dog tilfægtede Blücher og Wellington, sig en Seier over den, som aldrig er hørt i nogen Tidsalder eller noget Land. Efter Seieren ved Waterloo rykkede 1,240,000 Mand ind i Frankerig, desuden marscherede 100,000 Østerriger til Rhinen, og 150000 Russer var allerede i Franken, saa at Frankerig dog ikke havde kundet staae imod, dersom Slaget endog ikke var tabt. Ministeren talte nu til Ruslands Forsvar, da man, som han sagde, betragter i Engelland denne Magt med Jalousie, som var ugrundet, Rusland havde interesseret sig for Engelland, stemt for de Joniske Øers Aftrædelse til det; det var mægtigt, men lagde ikke for Dagen, at det vilde spille nogen ærgierrig Rolle; det havde udviist de største uegennyttigste og Anstrængelser, i Kampen mod Frankerige; det er derfor hverken politisk at vilde abne Farer fra Ruslands Side, eller viist ved Beskyldninger at vilde vække denne Magts Mistanke. Hertugen af Wellington faae i Sletten ved Vertus en Revne over 150000 Russer, og tilstod, aldrig at have seet en bedre eqviperet og disciplineret Armee, og som havde et mere krigerisk Udseende. De allierede Tropper holdt god Mandstugt i Frankerige. Angaaende Engellands og de Allieredes politiske Forhold, saa kunde dens Liberalitet som udviistes i 1814, ikke finde Sted i 1815. Angaaede den Beskyldning, at Engelland blot havde ført Krigen for at afsætte Bonaparte, saa erklærede Lorden, at Engelland ikke havde ført den forat indsætte Bourbonnerne; men Bonaparte kunde ikke vedblive at være Frankerigs Hersker, og af de som kunde giøre Fordring paa Frankerigs Throne var Ludvig den 18de den, som fortiente at foretrækkes, baade med Hensyn til hans personlige Characteer og til politiske Grunde. Lord Castlereagh forsvarede derpaa de allierede Magters Fremgangsmaade mod Frankerige i 1815, de vilde beskiærme Constitutionen for Frankerigs Vel og for at vinde Folket, men qvæle det militaire Despotie, som gik saavidt, at Bonaparte havde ladet forfatte en Optegnelse over alle formuende unge Piger, for at stifte Ægteskaber til sin Militaires Fordeel; 300000 Mand vare paa Marschen til Loire for at opløse Armeen, dersom Ludvig den 18de ikke havde opløst den. Ruslands Magt var bleven saa stor, at det havde kerigs; Contributionen var ikke heller saa trykkende været upolitisk ved Deelinger at formindske Fran for Frankerige, da intet Land i Europa er saa pengerigt. Østerrig kunde i dette Øieblik umuligt be Frankerig vare baade Ludvig den 18de imod og tale sit Laan tilbage. Store Land-Aftrædelser af for en Tid maaatte nogle Fæstninger aftrædes, forat dække Nederlandene; men man har lovet at stemte ogsaa imod de Allieredes Synspunkter; blot give den tilbage om 5 Aar, dog ikke til nogen anden Behersker af Frankerige, saa at man altid har frie Hænder i saadant Tilfælde. Man har svækker Frankerige nok og afholdet det fra krigeriske Foretagender, ved at paalægge det en Contribution af 700 Millioner, og til at betale 3 Mill. til at sætte de nederlandske Fæstninger i Stand, ved at lade det aftræde 5 Fæstninger, og ved at forpligte det til i 5 Aar at underholde 150000 Mand allierede Tropper;