JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Under d. 9de d. M. er udkommen en Raadstue=Placat, som for den jødiske Menighed her i Staden fastsætter følgende: 1) Det skal paaligge dem af Menigheden, der ere i Besiddelse af Penge eller Pengepapirer, hvoraf Renterne efter testamentarisk Disposition, skulde komme Menigheden eller ubestemte Medlemmer af samme tilgode, til Repræsentantskabet at aflevere saadanne Capitaler og Papirer, med mindre Dispositionerne, for saavidt de ere allernaadigst confirmerede, indeholde andre Bestemmelser. 2) De skulle tillige indsende Gjenparter af de Dispositioner, hvorved Legaterne ere stiftede, hvilke Repræsentantskabet da haver at besørge et tegnede: Aske. Jndført den egen dertil indrettet Protocol. 3) Disse under Noril og 2 anførte Pligter paaligge herefter Forstanderne for de ved Menigheden værende Selskaber, hvis Hensigt det er at afhielpe Trang i samme; og skulle de i disse 3de Poster bestemte Efterretninger være meddeelte inden 4 Uger fra denne Resolutions Bekjendtgjørelse for Vedkommende, under 5 Rdlr. daglig Mulct. 4) De der enten som ordinaire eller extraordinaire Skifteforvaltere behandle Boer efter afgangne Medlemmer af det jødiske Religions=Samfund i Analogie af ForJordningen af I. Julii 1799. 194, skulle tilholdes, saasnart der i disse Boert forefindes Dispositioner, hvorved noget enten er tillagt Menigheden i Almindelighed, eller visse ved samme indrettede Selskaber og Stiftelser i Særdeleshed, eller endelig ubestemte Personer ved samme, derom strax, under 100 Rdlrs. Mulct, at gjøre Jndberetning til Repræsentantskabet, ved stillige at fremsende Gjenpart af Dispositionen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Maribod, d. 6 Maji. Efter en Skippers Beretning blev d. 1ste Maji seet i Langelands Beltetten Mængde engelske Skibe, der seilede af Østersøen til, hvoriblandt var en Deel Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
D. 4 Maji seilede en engelsk Fregat forbi Langeland paa denne Side af Spodsbjerg. Den skjød i det samme en Kugle ind paa Landet, der strelfede over en Soldats Hoved, som dog ingen Skade tilføiede ham. - J forrige Uge blev fra Hr. Kjøbmand Suhr her, bortstiaalet et Biestade. – Nu koster I. Pd. Oxekjød 24 s., T. Pd. Smør 3 Mk. Jo flere offentlige Falbydelser her holdes, desto dy ere bliver det betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Aalborg, d. 6 Maji. For nogle Dage siden indtraf her i Byen den Mærkværdighed i Dyreriget, at en Koe fødte en fuldbaaren sort Oviekal med tvende Hoveder, som hver for sig vare af naturlig Størrelse, enstegnede med en liden hvid Plet i Panden, og i øvrigt havde alle Hovedets Deele i Fuldkommenhed. Begge Hovederne vare forenede lidet nede paa Halsen, og havde hver sin Strubegang, som forbandt sig med hinanden paa det sædvanlige Sted. Hjertet, Leveren og Lungen vare enkelte, men hver for sig noget større end sædvanligt. Kalven døde ved Fødselen, men Koen har man Haab om at redde, skjønt den ikke selv uden Hielp kunde blive skilt ved den. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Nyeste Skilderie af Kjøben. havn. ads KaastaaSyvende Aargang. No. 63. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 15 Mail, 1810. Et Par Ord om en forventet Theaterkritik. Ulere Gange er Spørgsmaalet, om en Theater kritik var under nærværende Omstændigheder at ønske, blevet berørt i dette Blad. – Nogle have yttret den Mening, at den helst maatte undværes, fordi den, som de holde for, ei vilde finde noget Opmærksomhed værdigt at bedømme, og fremdeles intet Gavn vilde stifte, men snarere medføre Misbrug. - Andre have derimod talt til Opmuntring, for slig en Kritik, dog under den udelukkende Betingelse, at sammes Forfatter ingenlunde maatte være nogen Hverdagsskribler, men en Mand, der i sin Person forenede den fuldkomne Digter og Skuespiller, eller i det mindste besad en rigtig dømmende Smag og grundig Jndsigt i Begges Konst. - Opfyldtes denne ene Betingelse, og en Mand, udrustet med saadan Dulighed, vilde skjænke os en Kritik for Skuepladsen, da vilde man afhans Haand upaatvivleligen faae et ligesaa gavnligt som underholdende Skrift. - Den sande Konst dommers skarpe og upartiske Blik vilde bemærke alt og see alt fra den rigtige Side, paa samme Maade vilde han fremsætte sine bemærkninger for Andre, og ikke lade nogen skjæv eller ubillig Dom forvilde Læseren eller fornærme Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Theaterkritikens ikke mindst betydelige Fortjeneste vilde det endelig være, at sætte Grændser for de prange og væmmelige Domme, man overalt maa høre af det tilskuende Pøbel blandt alle Stænder, af vort Olds pyntelige Herrer og raske Damer, der udmærke sig ved en til deres Uvidenhed svarende Selvtillid og Higen efter at gjælde for Kiendere. Vel ringeagter den Forstandige slige Bedømmelser tillige med deres Ophavsmænd, men desværre give det Slags Konstdommere og Konst dommerinder, der ikke vide mere af Konsten end en Hob hist og her opsnappede Ord og Talemaader, hvormed de slaae om sig og blænde Mængden, ikke sjælden Tonen an i de store Selskaber. - Herved blive Yngre og Ukyndige mod deres Villie misledte og efterhaanden dragne ned i det Svælg, hvori den store Hob er nedsunken. - Sandelig, den rene Smag staaer i vore Dage paa vaklende Fødder: uopholdeligen fordrer den Hjelp hos een eller anden af sine agtværdige Veteraner, som baade har Villie og Kraft til at fæste og rette den. - Og en Saadans Bestræbelser, forbundne med Skuepladsens Bestyreres og Arbeideres til samme Maal. sigtende Omhu og Flid, ville endnu ganske sikkert danne vort Skueplads til hvad den bør være: et Tempel for Viddet, for Smagen og Sæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Lovgivninger. Placat, angaaende nogle nærmere Bestemmelser i Henseende til den ved Forordningerne af 8de Februarii 1810 for 8 Aar paabudne almindelige Jndkomstskat i Kongerigerne Danmark og Norge. - Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge a. a. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio bekjendtgjøre herved: at Hans Kongelige Majestæt har, i Henseende til den almindelige Jndkomstskat, som ved Forordningerne af 8de Februarii dette Aar er paabuden for 8 Aar i Kongerigerne Danmark og Norge, under 21de i forrige og 28de i denne Maaned allernaadigst resolveret: 1) at saadanne Personer, som opholde sig udenlands, men dog trække Jndkomster fra Hs. Maj. Riger og Lande, hvad enten de nyde disse Jndkomster af den Kongelige Casse eller offentlige Indretninger, eller de under saadant deres Ophold i fremmede Lande drage Reventer af Eiendomme og Besiddelser i de Kongelige Riger og Lande, maae ikke unddrages fra at betale Jndkomstskatten, men at derimod Udlændinger, forsaavidt de maatte have anbragt Capitaler i Kongelige eller offentlige Effecter og Fonds, eller og paa Prioritet i private Eiendomme i de Kongelige Riger og Lande, bør ikke underkastes nogen Jndkomstskat af de Renter, de for saadanne Capitaler have at oppebære; 2) at Tjenestetiender maae være fritagne for, ved Jndkomst Angivelse til Skats Svarelse, at bringe med under Beregning den Kost, de in natura nyde, saavelsom Logis, Lys og Varme, saa at de alene have at angive, hvad de nyde i rede Løn og Kostpenge, samt at Huusbonderne, af hvilke Skatte Regulerings Commissionerne ere bemyndigede til at lade sig meddele Tjenestetiendernes Angivelser, blive ansvarlige for den Skat, deres Tyender skulle yde; 3) at Dagleiere, Jnderster og de, som med dem kunne sættes i Classe, ligeledes maae være fritagne for at beregne, hvad de i Kost nyde og oppebære in natura; 4) at Underofficerer, Spillemænd og Gemene af den Kongelige Søe= og Land-Etat fritages for al Angivelse af det, de i Hs. Maj. virkelige Krigstjeneste nyde, saavel i Lønning, som i Munderings sorter, Kost eller Forflegning; 5) at Embedsmænd, som af Hs. Maj. allernaadigst ere beskikkede, men hvis Løn ikke udbetales af den Kongelige Casse, maae, lige med dem, som af bemeldte Casse lønnes, tilstaaes Afgivtsfrihed for de første 300 Rdlr. af hvad, dem andenstedsfra i rede Penge er tillagt, som aarlig fast Embedsløn; 6) at, naar nogen døer, førend han, til Jndkomstskats Svarelse for det løbende Aar, har gjort Angivelse af sine i det foregaaende Aar havte Jndtægter, har hans Stervboe ikke at tilsvare nogen Jndkomstskat for det løbende Aar, men at, dersom han døer, efterat Angivelsen er skeet, bliver Jndkomstskatten for det da løbende halve Aar af Stervboet at tilsvare; og 7) at den Tid, hvori Regulerings=Commissionerne i Danmark skulle modtage Angivelser og derefter beregne Jndkomstskatten, maae for Aaret 1811 og de derefter følgende Aar, for hvilke denne Skat er paabuden, være bestemt til hver Februarii, i Stedet for Januarii Maaned. - Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. - Rentekammeret, den 30te April 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Placat for Kongeriger Danmark og Norge med underliggende Lande, angaaende, hvorledes der, naar ved faste Eiendommes Kjøb og Salg, i Stedet for Kjøbesum, er betinget aarlig Afgivt paa visse Aar eller en Persons Livstid, skal forholdes i Henseende til den Værdies eller Kjøbe sums Bestemmelse, hvoraf den ved Forordningen af 8de Februarii 1810 paabudne 1/2 Procent Afgivt skal svares. - Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio bekjendtgjøre herved, at Hans Kongelige Majestæt under 28de i forrige Maaned allernaadigst har resolveret, at, naar ved faste Eiendommes Kjøb og Salg, i Stedet for Kjøbesum, enten ganske eller for en Deel er betinget en aarlig Afgivt i Penge eller Natural=Præstationer paa visse Aar eller en Persons Livstid, skal, i Henseende til den Værdies eller Kjøbesums Bestemmelse, hvoraf den ved Forordningen af 8de Februarii dette Aar paa budne 1/2 Procent=Afgivt skal svares, følgende iagttages: 1) Naar den aarlige Afgivt, hvad enten samme bestaaer i Penge eller i Natural-Præstationer, er betinget paa 25 Aar eller længere Tid, skal den ansees som bestandig, og dens Capital Værdie altsaa beregnes paa den ved allerhøistbemeldte Forordnings §. 2 Litr. a fastsatte Maade. 2) Er Afgivten betinget paa kortere Tid, end 28 Aar, da bliver dens Beløb eller, forsaavidt den bestaaer i Natural=Præstationer, disses Værdie at sammenlægge for samtlige de bestemte Aar, og den derved udkomne Capital at ansee som Kjøbesum eller (hvor anden bestemt Kjøbesum tillige maatte være betinget) som Deel af Kjøbesum. 3) Naar derimod Afgivten er betinget paa en Persons Livstid, da skal dens Capital Værdie beregnes, som om den var betinget paa 6 Aar. Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. - Rentekammeret, den 5te Maji 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Placat, betreffende Grundes Ryddeliggjørelse paa Broerne eller i Forstæderne udenfor Kjøbenhavn. - Hans Majestæt Kongen har, under 2den d. M., behaget allernaadigst at fastsætte følgende Bestemmelser, med Hensyn til Bygninger paa Broerne eller i Forstæderne udenfor Kjøbenhavn: 1) Jngen Bygning maa opføres paa Broerne eller i Forstæderne, forinden DemoleringsCommissionen har gjennemseet og bifaldet Tegningerne dertil. 2) Alle Tomter af grundmurede Bygninger, hvad enten de igjenstaaende Rudera beboes eller paa anden Maade afbenyttes, eller ikke beboes og afbenyttes, skulle inden Udgangen af Maji Maaned 1811 ryddeliggjøres. 3) J det enkelte Tilfælde, hvor en Undtagelse maatte findes nødvendig, maa Demolerings-Commissionen i Forbindelse med Erstatnings-Commissionen søge underhaanden at treffe Accord med den vedkommende Eier om den Godtgjørelse, han troer at kunne gjøre Fordring paa. - Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kongelige Danske Cancellie, d. 11 Maji 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Hr. Grosserer N. Brock Hansen lader nu bag sin Gaard i Frederiksberg By opføre en Bygning til en Klædefabrik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J disse Dage er Criminel-Forhøret over Morderen Ole Andersen bleven sluttet. Af dette har man faaet følgende Forklaring: Morderen, som tilforn havde gaaet i Slaveriet og nu er hensat i Raspehuset, levede i fortrolig Forstaaelse med et qvindeligt Tugthuuslem. Da han havde fundet i Gaarden en Brevtaske med 40 Rdlr., som Secretair Schneiders Fuldmægtig havde tabt, leverede han, for at forebygge Mistanke, dette Qvindemenneske samme i Forvaring. En Dag affordrede han hende nogle af disse Penge, men da hun, efter at han gjentagne Gange havde affordret hende dem, vedblev at negte ham dem, tog han en Kniv frem, og stak hende i det han sagde: "saa skal Du da heller aldrig bedrage flere først i Brystet og derpaa i Underlivet. Derefter gik han op og sagde: at han havde stukket det benævnte Fruentimmer ihiel, og bad at man skulde arrestere ham. Man vilde i Begyndelsen ikke troe ham, men da man kom ned i Gaarden, fandt man Qvinden svømmende i sit Blod. Førend hun døde gjorde hun den Forklaring: at Ole Andersen havde villet tvinge hende til legemlig Omgang, som hun før havde havt med ham, og at det var paa Grund af hendes Vægning, at han havde stukket hende. - Ved Vidner er det imidlertid oplyst, at Morderen virkelig havde fundet de omtalte 40 Rdlr., og at den Myrdede, uagtet han holdt meget af hende, havde været ham utro. Men i hendes Gjemmer har man ingen Penge fundet. Neppe har et pludseligt Dødsfald frembragt et almindeligere og meere levende Jndtryk end den agtværdige Oberstlieutenant v. Scholtens, der i Søndags den 13de ved Opgangen til Hoftheatret pludselig blev rørt af et apoplectisk Tilfælde og sank død ned. Endnu samme Dag havde han staaet Fadder i Holmens Kirke og med Munterhed underholdt sig med de øvrige Tilstedeværende over Oldingen Junge, Graver ved Kirken, der netop samme Dag fyldte sit 95de Aar og forrettede sit Embede med samme Raskhed og Liv som i en yngre Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Justitsraad og første Borgermester Thor Straten i Flensborg, er d. 5 d. M. død af en Nervefeber. Han har beklædt dette Embede som Adjunct indtil 1802, og som Borgermester indtil sin Dødsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
En Søn af Patterson i America er som Skibscapitain ankommen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J Mariboe Avis læses følgende: Adskillige, sikkert ikke velsindede eller Enighed elskende Mennesker, har udspredt det Rygte, at Aarsagen hvorfor de fra Hendes Majestæt Dronningens LivRegiments 2den Battallion og til Roe-Flotillien commanderede Soldater, saa hastig igjen blev afløst, skulle være den: at de her i Nakskov havde begaaet Uordener, hvorfore de vare blevne afstraffede, og at de havde viist sig opsætsige imod Flotilliens Officierer hvorfore de af mig skulle være bleven begjært afløste. Jeg skylder Sandheden, det værdige Corps hvorfra bemeldte Mandskab var detascheret, saavelsom hver Enkelt af disse Brave, at erklære dette Rygte aldeles ugrundet; de har her i Nakskov ingen Uordener begaaet, og ingen af dem er her bleven afstraffet. J den korte Tid de vare under min Commando, viiste de saamegen Lyst til den for dem aldeles fremmede og uvante Tjeneste, saamegen Munterhed og Raskhed, forenet med Militair Subordination og Orden, at de vandt min og alle Officierernes Agtelse og Yndest, hvorfor og Enhver af os nødig saae dem afgaae fra Flotillien, hvortil en forandret Disposition af det Kongel. Admiralitet for Ree-Flotilliens Bemanding, ene gav Anledning. - Nakskov den 3die Maji 1810. C. Wulff, Capitain-Lieutenant, Chef for Roe=Flotillien ved Nakskov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
En Liturgie eller vis Gudsdyrkelsesform i en Kirke, er altid en Sag af stor Vigtighed. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
uagtet den Fransk calvinske Kirke her i Staden ingensinde har havt noget fast og eget Ritual, have Præsterne dog fulgt en vis Fremgangsmaade, uden at binde sig dertil. Men omsider førte man Klage, over nogle alt for betydelige Forandringer i den indvortes Cultus, især den: at Formularen til den hellige Nadvere Paaskesøndag er læst for Alteret, istedet for at læses fra Prækestolen. Paa Forestillinger fra adskillige af Kirkens anseete Medlemmer, er den første Præst, en Genfer af Fødsel, og hans ny Medhielp, efter at have confereret derom med de Herrer Ældste i deres overordentlige Mode af 2 Maji, kommen overeens om at holde sig til een og samme Liturgie, nemlig, hvad det væsentlige angaaer, til den gensiske Kirkes (sidste Udgave af 1788 i 4to), som blandt de forskjellige, man i en Tid af 125 Aar har gjort Brug af i Templet, synes at være den bedste. De have forpligtet sig til at lægge den Gensiske Kirke-Agende til Grund og følge den i Fremtiden i deres offentlige Acter mutadis mutandis, eller for saavidt som Stedets og Stillingens Forskjellighed tillader det. Det forstaaer sig af sig selv at hvad de Stykker angaaer, som ikke findes deri, f. Ex. Ritualet ved Forberedelsen til Communionen, til Jndsættelsen af en Kirkeværge eller Kirkeældste a., vedbliver man at følge nuværende Pastor prim. Formularer, som i en lang Række af Aar have været brugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Congo Thee er i Dag solgt paa Børsen for 13 Mk. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Den Kgl. Svenske Gesandt ved vort Hof, Baron von Oxenstierna, er i disse Dage ankommet hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J Følge officiel Jndberetning har PremierLieutenant Sønderup af Søe=Etaten med en liden Lugger, Tigres kaldet, den 7 Maji havt en Fægtning med et armeret svært Coffardiskib eller saa kaldet Letter of marque. Da denne Seiler blev seet ved Callundborg fra Udkiksposten at komme Nod fra styrende Syd efter, udsendte Capitain-Lieutenant og Ridder Suenson Lieutenanten med bemeldte Lugger for at visitere ham, da han intet Flag tonede. Kl. 11 1/2 var han paa Siden af Seileren. Først efter Lieutenantens syvende Skud heiste denne engelse Flag og Vimpel samt begyndte med at give Jld. Under bestandig Kanonade fra begge Sider vedblev Lieutenanten at staae Sydefter med det fiendtlige Skib, og var Kl. 6 1/2 kommen mellem Romsøe og Knudshoved. Lieutenanten forsøgte 2 Gange paa at nærme sig dette Skib for at entre det, men fik endeel Skraaeskud, hvorved første Gang een Mand blev dræbt, Fokken og Klyveren nedskudte og tillige 5 Aarer bort skudte, og anden Gang blev ligeledes een Mand dræbt og nogle Aarer knækkede. Desuagtet nærmede han sig meerbemeldte Skib 3die Gang, men sit da atter endeel Skraaskud, som blesserede 2 Mand, nedskjød Storseilet og ramponerede Takkelagen saaledes, at han saae sig nødsaget til at holde fra denne Seiler, som han var sat ud af Stand, til længere at forfølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Det er bleven indberettet til det Kongl. Admiralitets og Commissariats Collegium, at imellem Femern, Lolland og Gulstad paa Langeland har i nogle Dage krydset en Galease, som formodentligen er besat af Fienden og altsaa kan være de danske Coffardieskibe farlig, naar disse ikke bruge desto større Forsigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Auctioner. D. 26de Maji. Fuldmægtig Petersen, Løsøre i Strandstr. D. 28de: Procur. Top, Løsøre i No. 62 og 63 i Skidenstr. D. 1ste Junii, Procur. Brønlund, Løsøre efter afg. Justitsraad Smith i Klareboderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Kjøbenhavns Vexelcours d. 14de Maji. Jngen Omsætning. D. 18de: 398 a 399 tre Maaneder. 401 a 402 a vista J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 11 Maji noteret 410 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Udenlandske Efterretninger. London d. 22 April. Vi have med Glæde fornummet, at vor Commissionair Hr. Mackenzie, der er bemyndiget til at underhandle om Krigsfangernes Udvexling, er af den Franske Regjering bleven optagen med al den Høflighed, der udmærket denne Nation. Maatte dog denne Underhandling have en Begivenhed til Følge, som alle velsindede Britter ønske med Længsel. De sidste Breve fra Mackenzie melde, at han smigrer sig med, det vil blive ham tilladt at komme til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Vor Flaade bloquerer Mundingen af Donau og de Russiske Havne ved det sorte Hav. Man siger, Lord Adair nyder en ubegrændset Tillid i Constantinopel, og forsikkrer at hans Secretair havde faaet Ordre at undersøge og opspørge alle til Constantinopel ankommende Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Amsterdam den 8 Maji. Her er udkommen en Politieanordning angaaende stræng Opsigt over alle i Holland sig opholdende og reisende Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Det Engelske Admiralitet har besluttet, at i Fremtiden ingen Coffardieskibe skulle bruges mere til Troppers Transport, men at de skulle transporteres paa Kongel. Skibe. (Et temmelig vident Beviis paa, at den Engelske Regjering nu snart ikke veed meer hvad den skal gjøre af sine Krigskibe.)J en liden Skov, 1/2 Miil fra Constanz, har man nyligen paagrebet en Complot, som myntede falske Penge. Den havde sit Myntested i et forhenværende Kloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
En ny Tyrkekrig synes at være nær ved at udbryde. Man taler om en stor Øvelsesleir mellem Regensborg og Passau. Ogsaa skriver man fra Paris, at Østerriges og Frankriges fælles Jnteresse kræver, at gjøre Ende paa det Tyrkiske Anarchies Uvæsen paa deres Grændser. Tyrkerne have ved deres Jndfald i det afstaaede Croatien og nogle Gjestgiverstæders Ødelæggelse udfordret den Franske Magt. Rygtet taler om en stor Expedition, som Kongen af Neapel skal commandere. Porten skal af begge Keiserhoffer være bleven opfordret til at lukke sine Havne for Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Til Spanien marchere uafladelig mange Franske Tropper. Fra den Spanske Armee mangler man Efterretninger. Hovedarmeen under Kongen og Marchal Soult har ikke forandret sin Stilling i Andalusien, og fortsætter Cadix's Beleiring med Eftertryk. Mod de sydlige og østlige Provindsesynes man ikke at ville foretage noget videre førend Cadix er falden. General Sebastinis Corps dan ner en Observationsarmee, der dækker Beleiringen mod Guadiana og Guadalquivir medens MarchalMortier har med sit Corps samme Bestemmelse i Estremadura. Marchal Massen er udnævnt til Overanfører for den Armee, der skal operere mod Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J en Skrivelse fra Canton af 1 Oct. 1809 berettes, at Keiseren af China har sendt en befaling til den derværende Regjering, ikke at tillade det Engelske Compagnies Skibe at drive Handel, indtil man har indgaaet med dem saadan en Overenskomst angaaende deres Opførsel i Fremtiden (hvorved der sigtes til Expeditionen), at han kan see sig istand til at tilgive dem. Jngen Varer fra disse Skibe tør komme i Land førend om en Maaned, da det i det mindste vil vare 26 Dage førend Keiserens Tilladelse kan indløbe. Man har været i Fare for Sørøverne, som kom ind i Floden med 160 Seilere og udøvede skrækkelige Ødelæggelser i en Frastand af omtrent 1 Miil fra de Engelske Factorier. De brændte Cheesvai og nedsablede omtrent 2000 af denne Stads Jndbyggere, kort de vedbleve dermed, indtil de havde dræbt henved 10,000 af de forskjellige Stæders og Lands byers Jndvaanere, og hævet svære Contributioner af Riis, Levnetsmidler og Penge paa de Stæder, som heller vilde opfylde deres Begjering end udsætte sig for deres Ødelæggelser. Uagtet Vicekongen stod Fare for at miste den største Deel af Landet, kunde han dog ikke samle en Magt, der formaaede at fordrive disse Fiender fra Floden. Da de vare kjede af at plyndre det Jndre, banede de sig en Vei til det første Bolværk, hvor de overrumplede en Escadre af Keiserens Skibe, drev dem ind blandt Flaaden og bemægtigede sig nogle Skibe af dens Arriergaarde. Derpaa tilkjendegave de deres Beslutning at angribe Canton, og Vicekongen modtog af deres Admiral et Brev, hvori han forlang te, at man skulde sende ham en stor Sum Penge, Levnetsmidler, Ammunition a. inden en meget kort Tids Forløb, og truede med, i modsat Fald, at brænde Staden og lade Jndbyggerne springe over Klingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Hertugen af Richmond skal have fundet sig saa fornærmet ved, at Marquis Wellesley har faaet det blaae Baand, at han, efter Sigende, vil nedlægge sin Post som Vicekonge i Jrland.