JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Jndenlandske Efterretninger. Paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere, at Pigerne Anne og Birthe Henningsdøttre, af Allested Bye og Sogn i Svendborg Amt, for den af dem udviiste Flid i Landboe-Arbeide, skulde forundes hver en Belønning, bestaaende af et Sølvskildt, med 2 Alen Kiæde, 2 Snørenaale og 16 Maller, med Jndskrivt: "For Landboeflid, som ved Amtmanden over Svendborg Amt offentligen skulde tildeeles dem, hvorhos de tillige skulde tilkiendegives Hs. Majestæts allerhøieste Tilfredshed med deres Færd. – Disse to Piger have nemlig, uden at forsømme deres qvindelige Sysler, i en Tid af 5 Aar forrettet alt Arbeidet ved deres Moders Avlsbrug af 11 Skiepper Hartkorn, deels Fæste- og deels Kiøbe-Jord. De have ploiet og faaet Jorden, gjort alt Træe=Arbeide ved Ploug og Harve, slaaet Plougjernene paa, sat HarveskierHarven, selv forfærdiget Grebe, Skovle, River, Vognhamler, Klappetræer til at tøire Hestene og Creaturene i. Saa have de og selv slaaet og høstet, selv slebet deres Leer, gjort dem skarpe og harret dem, slaaet dem paa Meietøiet og Slaaestaven, gjort Strøger at vætte Leerne med. De have spundet Hamp og deraf gjort Reeb til Tøir, Hammel-, For= og BagreebFremdeles have de selv redet til Smedde med Hestene og holdt dem op, imedens de bleve skoede, skaaret Hakkelse til og fodret dem. Det avlede Korn have de selv tærsket, kastet og reengjort. Endvidere have de hugget Skov, gierdet Gierderne og grøftet Voldene omkring Jorden, skaaret den fornødne Tørv, gjort 2 nye Hiulbøre til at trille Tørv med og sat Skafter paa Grav- og Tørvespader. J Aarene 1817 og 1820 have de paa den kiøbte Jordlod bygget 9 Fag Stuehuus og 18 Fag til Lade og Stald, ialt 27 Fag, derved forrettet meget Arbeide, saasom strøget 5000 Steen, muret Vindueskarmene i, opmuret Kakkelovnen, muret, spækket og kalket alle Væggene, samt lagt Gulv i Stuerne. De have lagt Broe i Gaardene og Stal denne med Kampestene, gjort Spiltouge ved Hestene og Skillerum mellem Kreaturene, gjort Krybber og Hækker samt sat Egeplanker mellem Hestene. J Gaarden have de selv gravet en Brønd, 5 Alen dyb, hvori er godt Vand. Haugen have de indgrøftet med en bred Vold og plantet 50 Favne med levende Hegn. J Haugen ere mange Slags Kiøkkenurter og flere Slags Frugttræer, som de have giødet ved Roden, ialt 96 Stykker. Under disse Mandsarbeider have de ikke tilsidesat deres Huusarbeide, men forfærdiget smukt Tøi, Dynevaar, Vadmel, Multum, hvergarn, Dreiels tærnet Tøi, som er vævet i Kam, Hør= og Blaar=Lærreder, syet alle Sletsømme, syet Navn og broderet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Kiøbenhavn, den 4de December. Under 29de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Allerhøistsammes overordentlige Gesandt ved det Kongelige Storbrittanniske Hof, Geheimeconferenceraad Edmund Greve af Bourke, Storkors af Dannebrog og Ridder af den Polske hvide Ørns Orden, til Kongelig overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved Hs. allerchristeligste Majestæts Hof.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Den 27de dennes blev Anders Nielsen af Hav lykke, Grevskabet Knuthenborg, henrettet med Øxe Hs. V. Pastor Repholz fra Saxkiøbing, der i Arresten havde forberedt Forbryderen til Døden, imodtog ham paa Retterstilladsen med den ham egne Blidhed og Godmodighed. Efterat Dommen med Hs. Majestæts allernaadigste Formildelse var bleven oplæst for ham, talede Hr. Pastoren nogle faa, men skiønne og rørende Trøstens Ord til den Ulykkelige, der faldt som et endnu ulykkeligere Offer for ophidset Vrede og Forbittrelse. Fra Begyndelsen til Enden yttrede Synderen den inderligste Anger og Fortrydelse over sin Udaad, ønskede at blive begravet ved Siden af sin Kone og at give sine Børn det sidste Afskeedskys. Efter Henrettelsen blev Kroppen og Hovedet sat paa Steile og Hiul En stor Deel Tilskuere vare nærværende, især af det saakaldte smukke, følsomme Kiøn. (Marib. Av., Efter Cancelliets gjorte Jndstilling har Hs. Majestæt allernaadigst stadfæstet Høiesteretsdommen over
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Slaven Peter Andreas Petersen Jsling, hvorved han for et med Overlæg iværksat attenteret Drab paa en anden Slave er tilfundet at have sit Liv forbrudt. Som Grund dertil angav han, at denne udskieldte ham for en Spion, Forræder og Fuxsvanser, og beskyldte ham for at bagtale hans Kammerater, hvilken Fornærmelse hans Følelse ikke tillod ham at fordøie uhævnet. Jnqvisiten er ellers født i Stokholm og 44 Aar gammel. Som Soldat, har han for at have draget Sablen mod sin Underofficeer, Aaret 1805 maattet løbe 10 Gange Spidsrod igiennem 200 Mand, og en anden Gang 12 Gange igiennem 200 Mand i 2 Dage, for at have ladet bortstiæle noget Tømmer. Senere er han, for at have foretaget Rasur i sit Pas, blevet straffet med 8 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og efter udstaaet Straf udført af Landet; efter at være vendt tilbage, blev han atter tiltalt for Tyverie og Bedragerie, samt for at have ladet skrive en falsk Paategning paa sit Reisepas, og derfor dømt til at kagstryges og brændemærkes, samt arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, af hvilken Straf dog Kagstrygningen og Brændemærket, eftergaves ham, og kan han saaledes ikke klage over, jo at have havt jævnlige Paamindelser nok til at forandre sit Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
J Anledning af den forhen gjorte Opfordring, bekiendtgiør nu Commissionen for de kgl. militaire Uldmanufacturer, at den siden Marts Maaned d. A. aldeles ingen fremmed Uld har kiøbt, men derimod betient sig af den paa Grev Lerches Skæferie paa Lerchenborg avlede, ialt 4000 Pd., og af 1000 Pd., frembragt paa Kammerraad Drewsens Skæferie i Lundtofte, hvilken Uld er befunden fuldkommen at kunne bruges i den fine faxiske UldsSted. De Udprøver, (hedder det) der til samme Tid forevistes fra det kongl. Skæferie paa Esserom, ere i Fiinhed og Clasticitet befundne aldeles lige saa gode som hine, men da denne Uld endnu ikke var vasket, blev det uafgjort hvormeget man deraf kunde modtage. Ogsaa Prof. Viborg tager til Gienmæle mod den Paastand, at den spansk-danske Uld ikke skulde have samme fortrinlige Egenskaber som den ægte spanske, da den hverken mangler Clasticitet eller Fiinhed, og flere Fabrikantere have forsikret ham, at den giver meget godt og fiint Klæde, faa Pundet af vasket Prima Uld fra det kgl. Skæferie paa Esserom ogsaa ved Børsauction i forrige Aar er bleven betalt med 12 Mk. r. S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Nyborg. Med Beltfiskeriet har det i sidste Efteraar kun gaaet maadeligt. Tildeels Vind og Veir med flere Omstændigheder have arbeidet mod Fiskernes Bestræbelser. Nordligere ned i Beltet skal det have havt et heldigere Udfald. Saaledes er og Aalefangsten paa Kysten og i Fiorden imod Sædvane ganske mislykkes, til stort Tab for Deeltagerne og det Almindelige; men skiønt er det imidlertid at see den Mængde særdeles gode Torsk, som endnu i denne Aarstid ved vindskibelige Søfolks Flid daglig falbydes til meget billige Priser. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Litteratur. Fra Pressen er udkommen: Harmonia, eller nyeste Visebog for Damer. – Lyra, eller Samling af fortrinlige Melodier til yndede danske Viser, Romanzer og Operasange af berømte Componister. – Loci biblict electi, conveniente ordine propositi et in carmine hexametra versi, ad usum in scholis latinis accommodati et a consistorio Havniensicommendati, auctore Frederico Ludovico Bang, professore medicinæ universitatis; tilligemed en Tilskrift til rectoribus et docentibus in scholis latinis Tredie Samling af danske Folkesagn, samlede af J. M. Thiele. – Veiledning til en andægtig og forstandig Læsning af det nye Testamente, at Stiftsprovst Mag. N. Møller, Dr. Theol., Ridder af Dannebrogen. - Beretning om Jndustriens Tilstand, i danske Provindser, samt om nogle Midler til dens Fremme, nedskreven paa en Reise i Sommeren 1819 og 1820. Ved Ole Jørgen Ravert, Kammerjunker. Den danske og norske Rets første Grunde ved Etatsraad og Professor Hurtigkarl fierde Deels første Bind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Ved Tallotteriets 1032de Trækning i Altona udkom: No. 33. 20. 59. 47. 89.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
(Coursen er denne Postdag uforandret) (Dykker=Klokker som de nu bruges i England.) Disse Maskiner have ikke Udseende eller Figuren af de gamle Dykkerklokker; de blive gjorte af støbt Jern og bestaae af et eneste Stykke. Deres Figurer lig en langagtig Kasse, som neden til er aaben, den er sædvanlig 6 Fod lang, 4 Fod bred og omtrent 5 Fod høi. Dens Underdeel er af tykkere Metal for at ballaste Maskinen, som forresten er meget tungere, end det Vand, som den fortrænger, og den synker derfor let ned uden at man har nødigt at lægge Vægter paa den. 12 Huller ere anbragte i Overdeelen, hvori ligesaa mange runde og ophøiede Glas ere indsatte, som modstaae et stærkt Tryk, og aabne Indgang for Lyset. Længere heri er anbragt et Hull i Overdeelen, omtrent en Tomme høit, hvori der er indsat et bøieligt Læder=Rør, som bringer i det Jndere af Klokken den Luft, som bliver dreven derind ved en Tryk pompe. Udgangen deraf, bliver lukket til ved en Læderklap, som forhindrer Luften fra at gaae tilbage. J det Jndre af Kassen er anbragt paa begge Sider 2 smaae Bænke med Skamler og 2 Personer kunne sidde paa enhver af dem, i Midten fra Overdeelen stiger en Kiæde ned, som bærer Stene, som man enten vil synke ned paa Havets Bund, eller løfte og deraf. Klokken selv er i Midten af den ophængt i en stærk Kiæde, og bliver styret ved en bevægelig Rulle paa en Stellage; de Steen, som skulle synkes blive ophængte i en Kiæde, som bliver sat fast i det Jndvendige af Klokken, saa at Stenene hænge noget dybere end den nederste Rand af Kassen. De Personer som stige ned, komme i en Baad ind under Klokken, som er hævet høit nok for at de kunne komme ind under den, Klokken synker kun langtsomt ned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Dr. Hamel, som har meddeelt denne Beretning i Bibliotheque brittannique opholdt sig henimod 3 Qvarteer paa Havets Bund, som er omtrent 30 Fod dybt. Han blev forbauset over den Lysmasse, som endnu paa dette Sted trænger ind i Klokken, han kunde uden al Vanskelighed læse optagne Notiser. Han beundrede den Duelighed med hvilken Arbeiderne satte Stenene lige saa regelmæssigen, m om de havde kunnet giort det i den frie Luft. signalerne til de Bevægelser, som skulle foretagen, blive givne ved Hammerslag i et aftalt Antal paa Væggene af Klokken, og endskiøndt Arbeidsfolkene, som arbeidede ovenpaa gjorde megen Allarm, blive dog altid Signalerne hørte; i Klokken derimod, hører man intet til den Allarm, som foregaaer ovenpaa. Dr. Hamel fornam ved at stige ned, en omfindtlig Smerte i det Jndere af Øret, indtil den Forbindelse, som tilveiebringes igien ner Mundens Huulning og det Eustachiske Rør med det Jndvendige af Øret, havde bevirket, at Udvidelsen af Luften i det Jndere af Øret, var bleven den samme, som Udvidelsen af Luften i Dykkerklokken selv; Dr. Hamel er derved faldet paa den Jdee, om ikke Opholdet i en Dykkerklokke, kunde anbefales som et Lægemiddel imod det Slags Døvhed eller Tunghørighed, som kommer af Forstoppelse i det Eustachiske Rør. – Det første Forsøg med Dykkerklokker blev gjort i Aaret 1588 i Toledo i Spanien for Keiser Carl den V og en tallos Mængde Tilskuere vare tilstede. To Grækere toge en meget stor Kiedel, som hænge i en Strikke, med Aabningen vendt ned ad, satte et Bredt fast i dens Aabning, satte sig derpaa, toge et brændende Lys og lode det langsomt hidse ned i en anseelige Dybde. J Aaret 1683 fattede Villiam Phipps, Søn af en Smed i Amerika det Forsæt at optage et funket Skib paa Kysten af Hispaniola, for at ophente de med det nedsænkede Skatte. Han gjorde sit Forslag saa indlysende, at Carl den 11 gav ham et Skib og alt ovrigt nødvendigt til dette Foretagende, men da han ikke opnaaede sin Hensigt, kom han tilbage i stor Fattigdom. Han gjorde sig derpaa megen Umage for under Jacob den 11 at faae et andet Skib, men da det ikke heller lykkedes ham dermed, aabnede hon en Subscription, hvortil Hertugen af Albemarle rigeligen bidrag. J Aaret 1687 afseilede Phipps med et Skib paa 200 Tønder, for at prøve sin Lykke, efterat han havde forpligtet sig til at deele Fordeelen i 20 Deele i Forhold til Subscriptions Bidragene. J Begyndelsen var alt hans Arbeide forgiæves; men da han allerede ivivlede paa ethvert heldigt Udfald, saa var han lykkelig nok til at bringe saamange Skatte i Veiret, saa at han kom tilbage til England med omtrent 200,000 Pund Sterling. Heraf beholdt han 20,000 Pund, Hertugen fik 90,000 Pund. Phipps blev af Kongen ophøiet til Ridder og lagde Grunden til den nu blomstrende Mulgraviske Families Formue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama som den 27de Dennes er læst inden Skielskiøre Byetingsret, og som i behørig Tid vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og StadsRet, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre, i den her i Byen afdøde Farver Harders Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvatter at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav; hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1310 No. 2 end videre bekiendtgiøres. Byefoged-Contoiret i Skielskiøre, den 28de November Johnson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Hvem som maatte behøve velladet godt Huusholdnings Matt, kan erholde samme hos mig, imod Byg 2radig eller bradig, for hver Tønde 3 Mk. pr. Td., eller om Saadant attraaes, da erstattes i Brændsel eller Sæd. Korsøer, den 1ste December 1829. Wincenz Hansen. 135 Rbdlr. Sølv, af Gisselfelde Klosters Umyndiges Midler, kan erholdes til Laans i anstundende 11te December Termin, imod anordningsmæssig Sikkerhed. De som maatte at traae dette Laan, ville behage at henvende sig til Forvalter Jensen i Braabye ved Gisselfelde, Undertegnede tager sig herved den Friehed at bekiendtgjøre, at foruden alle Sorter Knappenaale og Haarnaale, bekommes tillige blank Messingtraad. Vesteringer, Snøre ringer, ellastiske Flædre, Staalstrikkepinde, simple Dito engelske og simple Syenaale, Stoppenaale, Messing- og velfortinnede Jernhægter, Messing- og Jernklæder, Pibehoveder bestrikkes paa det Retteste, og al Sort Giterstrikning forfærdiges og Bestilling modtages paa durable Kornharder, alt til mueligst billigste Priis. Slagelse, den 6te December 1820. R. A. Ohmeyer, Naalemagermester, Bredgade No. 138 og 39.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-09
Hvor to Arbeidsvogne er tilkiøbs, anvises af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Kong Georg den 3die nedsatte nu en Commission som bestod af Lordcantsleren, Lord Greenville, Lord Erskine, Greve Spencer og Lord Ellenborough. Alle Prindsessens Betientere bleve forhørte og dog kunde man ikke overbevise hende om nogen Forseelse; Dommen blev saaledes afsagt: Vi friekiende Prindsessen af Wallis og troe, at hendes Anklagere fortiente at forfølges med Lovens Strenghed, naar det ikke syntes os evident, at kun det Ønske, at sikkre Kronarvingens Afkom som kunde være conpromitteret og andre Bevæggrunde, som ligeledes have havt Nationens Jnteresse til Formaal, havde bevæget dem til at foranledige denne Undersøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Efter denne ufuldstændige Fyldestgiørelse tilkienbegav man Prinsessen, at hun kunde paa nye vise sig ved Hoffet; men hun beklagede sig over den uregelmæssige Fremgangsmaade ved denne Undersøgelse: hvorpaa Kongens Geheimeraad tog den i Overveielse. Resultatet blev, at Kongen skrev egenhændigen til alle Medlemmer af den Kongelige Familie om at møde for at tage et høist vigtigt Anliggende i Betragtning, og deriblandt ogsaa Undersøgelserne: 1) om den Jrlandske Officeers Ophold noget fra Block heat. 2) om et Meniaturmalerie af Prindsessen, som blev fundet i dette Huus. 3) Om nogle Vers som vare digtede til Caroline og 4) om den lille AustinsFamilie. – Efter denne Undersøgelse blev Prinsessens Uskyldighed god gjort. Man erkiendte vel at den Jrlandske Officeer virkelig var den samme, som tilforn havde staaet i Forbindelse med Prindsessen; men at han havde opholdt sig i Egnen ved Blackheat, uden at Prindsessen vidste noget derom, og følgelig ogsaa uden hendes Samtykke; videre, at han havde malet Prinsessens Portrait af sin Hukommelse; at Versene blot udtrykkede philosophiske og moralske Jdeer. Endvidere blev det erkiendt at den unge Austin var Frugten af et hemmeligt Ægteskab imellem Prinds L. af P. med Grevinde H. Men denne høitidelige Erkiendelse af Prinsessens Uskyldighed forandrede ikke noget i hendes Forfatning og den slette Behandling som hun havde maattet taale bevægede hende til i 1814 at reise ud af Landet. Hvad der videre er passeret er kun alt for meget bleven bekiendtgjort ved den nu tilendebragte Proces.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Nyeste Post-Efterretninger. Skrivelse fra London af 30te November. Dronningens Procession til St. Pauls Kirken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Bladet Times udbryder i en levende Lovtale i den Anledning. Endskiøndt gik roeligt af ved dette Skuespil, saa har der dog, som det pleier at være Tilfældet, ikke været nogen Mangel paa ulykkelige Begivenheder. Foruden at forskiellige Herrer ere blevne skildte ved deres Uhre og Lommetørklæder, saa er et diende Barn blevet trykket ihiel i Moderens Arm, en Dreng er faldet under en Vogn, og imedens Folkene i et Huus vare fraværende, opkom der Jldebrand, hvorved to Børn bleve opbrændte. - Folket havde begyndt at samle sig Kl. 8 om Morgenen. – J Hr. Hophouses Vogn sad Grevinde Oldi. Smaaedrengesolgte Deviser til Dronningens Ære. Bødkerlauget blev repræsenteret af 15 og Bagerlauget af 6 Personer. J Paulskirken saae man tæt ved Dronningen, Grevinde Vafalli og den unge Austin. Da Dronningen kom Kl. 10 1/2 ind i Kirken spillede Organisten en Fuga af Mozart og et Stykke af sin egen Composition. Paa den høire Side af Hs. Majestæt, sad i Kirken Sir Robert Vilson og Hr. Hobhouse, og paa venstre Side Lady Anna Hamilton. Dronningen var iført en hvid Dragt med et hvidt Slør over Ansigtet, som hun ikke tog af saalænge hun var i Kirken. Paa hendes Til baget og var en Mængde Vogne opstillede i Strandgaden, hvor mange Personer kunde faae Plads, som ikke før havde havt Leilighed til at see Dronningen i deres Huuse, og betalte for Pladsen 1 1/2 Krone. Man vilde have udbredet Tepper lige fra Kirkedøren af til Dronningens Sæde; men Kirke forstanderne erklærede, at det var imod deres Jnstruktioner. Paa Veien hvor Processionen kom forbi, vare alle Boder lukkede af Frygt for Uroeligheder. – Kun 6 af Underhuusets 658 Medlemmer vare tilstæde ved denne Procession, og hverken Hr. Brougham eller nogen af hendes øvrige Advocater, eller nogen af de Damer, som havde besøgt hende i Brandenborghouse, ledsagede hende. Man tilstaaer, at Forhandlingerne ere ikke ved nogen Congres i den sildigere Tid blevne holdte mere hemmelige, end ved den nærværende i Trop pau. De nyeste Efterretninger, man har fra England melde derom: at, ifølge private Relationer, forventer man ikke, at Congressen vil i nogen høi Grad indblande sig i de neapolitanske Anliggender; men at den vel vil tage Forholdsregler til at forebygge de skadelige Følger af de regulære Troppers Opsætsighed imod de nu existerende Regieringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Det bliver stedse meere sandsynligt, at den engelske og franske Minister have overleveret en mæglende Note paa Kongressen til de allierede Monarker; uagtet de nye neapolitanske Gesandtere ved Hofferne i London og Paris ere ikke blevne erkiendte i denne Egenskab, førend Congressen har fattet sin Beslutning om de neapolitanske Anliggender. To Omstændigheder giøre især dette Rygte troværdigt: først at den franske Moniteur omtaler, endskiøndt ikke i en officiel Artikel, men som skrevet fra Wien: at den engelske og en anden Magts Minister have i Troppau overleveret en Note om de neapolitanske Anliggender, som har givet Anledning til en lang Discussion, og hvorpaa Fyrsten af Metternich har havt flere private Conferencer med Fyrsten af Hardenberg; (ogsaa i Lyon har man Breve fra Turin, som melde: at det Sardinske Hof har med Hensyn til disse Anliggender besluttet at holde sig til Frankerige og England, saa at Fæstningen Allessandrig nu ikke skal blive besat af østerrigske Tropper, hvorved Sardinien bliver det System troe, for hvilket det allerede har erklæret sig ved de tidligere Forhandlinger.) For det andet styrkes dette Rygtes Troværdighed derved at den Storbrittanske Ambassadeur Lord Stevart allerede afreiste fra Troppauden 25de Novbr. og gik tilbage til Wien, uden igjen at ville komme til Troppau, hvor han blot lod sin Legationssecretair Hr. Gordon forblive. Ogsaa fortælles der fra Jtalien: at Efterretningen om den engelske Flaades Ankomst paa Rheden ved Neapel blev anmeldet 3 Dage i Forveien ved et Advis-Skib for den neapolitanske Regiering, hvilket Skib tillige skal have overbragt Depescher af stor Vigtighed, og som man bringer i Forbindelse med Englændernes venskabelige Forhold mod denne Regiering. – Over
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Forresten hedder det fra Neapel, at man begynder der at faae nogen Mistanke med Kongen; da han endnu ikke vil selv underskrive Forordningerne uagtet Sygdom ikke længere kan afholde ham derfra. Ubehageligt maae det imidlertid være for Hs. Majestæt, at see Minichini imellem Statsraaderne. Hs. Høihed Prinds Christian af Danmark vil nu ogsaa den 25 November forlade det giærende Neapel og begive sig til Rom. – 700 Mand Sicilianske Tropper ere ankomne fra Palermo for at forstærke den Neapolitanske Armee, og den 13de November ankom General Florestan Pepe og Fyrsten af Paterne paa Fregatten Amalie; man har ved dem erfaret, at alt var roeligt i Palermo, at General Coletta var ankommen dertil og at han har indqvarteret sine Soldater i Staden; Jndvaanernes Afvæbning havde den bedste Fremgang; den Contribution, som er bleven paalagt Jndvaanerne bliver rigtigt betalt, kun i nogle afsides Egne streife Røverbander omkring; men som blive forfulgte med Eftertryk. - Hertugen af Gallo, som er udnævnt til General=Statholder i Sicilien vil residere i Messina. – Det er mærkeligt at de Neapolitanske Statspapirer ere paa nye stegne til 70 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-12
Alle Tropper afmarschere til Grændserne fra Hovedstaden; hvor blot Garden bliver tilbage man vil sige, at der skal herske megen Jalousie, imellem de forskiellige Corps af Armeen. Det er et mærkværdigt Rygte, dersom det stadfæster sig, at mange Transportskibe ere leiede i Barcellona forat overbringe Spanske Hielpetropper til Neapel To store Nordiske Skibe ere ankomne dertil med Krudt og Kugler. - Disse Omstændigheder i Forbindelse med Englands Mægling og at Oprøret i Sicilien er blevet dæmpet, ere maaskee Aarsagen til at de Neapolitanske Statspapirer ere stegne, og at betydelige Opkiøb af dem ere anmeldte fra Udlandet; desuden ere Statspapirerne i forskiellige Lande stegne paa Børsen i Amsterdam ved det roeligere Udseende, som de politiske Conjuncturer have erholdet i de sidste Dage). – De Carbonaris Sect skriver man (formodentlig fra det Østerrigske) har nu opløst sig til fuldkomment politiske delibererende Clubber, og en i Neapel bestaaende Forsamling af Deputerede fra alle Provincial Venditer, dirigerer denne Stat i Staten, der veed at giøre sine Decreter gieldende ved Mellemhandlere i Parlamentet og i Ministeriet; Kongen, Kronprindsen og alle høie Embedsmænd i Civil og Militair Etaten, som ikke ere fremgaaede af dette Selskabs Skiød ere dem mistænkelige; disse skulle ogsaa have bevæget Ministeriet til det truende Skridt mod det Romerske Hof, som dette har besvaret paa en udmærket værdig Maade. Cardinal Consalvi har nemlig svaret: at Hs. Hellighed ikke frygter for noget, da hans Riges Jntegritet er bleven garanteret af de Europæiske Magter i Vien. Kongen har udstædet en Note til alle Europæiske Hoffer i Anledning af den Maade, hvorpaa hans Gesandt Fyrsten af Cimitile er bleven modtaget af det østerrigske Hof.