Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-01-01
Tydskland. Vel har man endnu ingen Efterretning om Fæstningen Maynz's paafulgte Besættelse; men af alle Omstændigheder at slutte, er samme nu allerede i Franzosernes Hænder. De fleste Efterretninger stemme nemlig overeens i, at den 29de Decbr. var den Dag, paa hvilken de Keiserlige skulde tage Venedig og Franzoserne Maynz i Besiddelse. J øvrigt stadfæster det sig fuldkomment, at den sidste Stader den 19de f. M. bleven opfordret af General Hatry. - Fra Luxemburg bringes en heel Artilleriepark af 36, 24. og 18 pundige Kanoner til Maynz, for dermed at besætte denne Tydsklands hidtil værende Formuur. Saasnart den er taget i Besiddelse skal i Egnen af denne Fæstning den bemeldte Armee af Maynz oprettes, 30,000 Md. stærk. Og imedens en lige saa stærk Hær, under Augerauls Kom mand, allerede trænger frem over Niddagen, og skal, som der siges, udbrede sig lige til det Fuldaiske og Würzburg ske, bliver et af begge Armeer uafhængigt, særskilt Korps paa omtrent 10,000 Mand i sammes Middelpunkt som Reserve tilbage paa den venstre Rhinbredde ved Speyer bach. Alle disse talrige Troppekorpser tage slige Stillinger, som sætte dem i Stand til, at understytte de franske Underhandlinger i Rastadt med myndigt Eftertryk. Jfølge Beretninger fra Rastadt begynde nu endelig de Rigs=Deputerede at indsee, at Sagerne der ikke ville blive billagte efter Stemmernes Fleerhed. De søge derfor, alt eftersom deres Stilling eller Jnteresse udkræver det, at slutte sig til den franske Republik, eller til et af Hofferne af Vien eller Berlin, for at blive hørte angaaende deres Forredragender. Et andet endnu delikatere Spørgsmaal sysselsætter nu Statsmændene, dette nemlig: vil Gesandten fra Rusland (der endnu paa nærværende Tid befinder sig i Vien) blive antaget paa Kongressen, Frankerig holder sig til den Freds=Artikel, ingen anden Deputerede at antage end Rigsfyrsternes, at Sagerne ikke skulle gaae for meget i Langdrag. Midlertid torde dette dog blive Tilfældet, da de fran, ske Gesandtere, uagtet alle de Rigsdeputeredes Protestationer, Forestillinger og Raadslagninger, haardnakket vedblive, ei at ville høre et Ord hverken og Underhandlinger eller og en Vaabenstilstand, saa længe ikke Maynz er besat, og de respektive Herrer Gesandtere forsynede med uindskrænkede Fuldmagter. For at indhente nye Fuldmagter, maae nu ethvert Lem af Rigsdeputationen vende sig paa nye til sit Hoff, men den hele Deputation til Rigsdagsforsamlingen i Regensburg. Ethvert Hof maae da for sig selv instruere sin Gesandt ved Rigsdagen, og den hele Rigsdags=Forsamling siden skride til nye vidtløftige. Raadslagninger a. Hvorledes kan altsaa Fredsværket, ved saa søvnig en Krebsegang, andet end yderst forhales, saa meget meer, naar enhver (virkelig og Dunde=, Stat i det tydske Rige, hvoraf samme tæller henved 300, vilde lagttage sin særskilte Cimod det Hele løbende) Jnteresse - Og alligevel kunde denne Omstændighed ogsaa hæves, naar Franzoserne, som de have gjort hidtil, saa ogsaa i Fremtiden vilde slet ikke bryde sig det allermindste om den hele gammeldags Rigs=Slendrian, og, imedens de talløse Deputerede indhente nye Jnstruktioner fra deres Souverains, vilde i Forbindelse med de mægtigste Rigs stænder - handle. Sligt et Tilfælde - hvoraf de største og for Mange usandsynligste Begivenheder kunne indtreffe, og som allerstærkest fornyer alle de vigtige og betydende Rygter, som synes at staae i den nøieste Harmonie med de nyeste Tildragelser - indtræder nu virkelig ganske uventet. Den 19 f. M. have nemlig de kongel. preussiske, keiserlige og franske Gesandtskaber vexlet Besøg, og man vil have bemærket en saa roesværdig god Forstaaelse, imellem samme, som for ikke meget længe siden skal have hersket mellem 3 lignende Ambassader ved Pohlens Deling, over hvis fulde, lykkelige Tilendebringelse man (som forhen meldt i disse Aviser) troede i det nylig afvigte Aar at maatte bringe Gud et høitideligt Tak=Offer.