Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-12-18
Jndsendt. Da i Følge Skribenteres Erfaringer og bemærkninger, Naturen for det meste lagttager en vis Cyclus af Aar i Henseende til epidemiske Sygdomme og deres Jgjenkomst, saa kan Man vente at den saakaldte Influenza europaa da Grippe, taFolette, Maruchi, Cocculucat, the late Insluenza, Synocha catarrælie, Schaffrankheit, Faaresyge) atter til næste Aar vil gjæste, om ei hele Europa, saa dog den største Deel deraf. Saaledes haver den grasseret i Aarene 1712, 1729, 11742, 1762, 1782 og 1800 - 3 ; altsaa hvert 20 Aar, ei at regne dem, der siden Aaret 1323, da den italienske Læge Tarigioni Tozzetti var den første, der lagttog og beskrev samme, ere indtrufne, men som ikke alle ere blevne bedømte med den nøiagtigste Skarpsindighed. Af denne Sygdom døde der i Rom Aar 1580 over 9000 Børn. Aar 1800 indtraf den i Riga, hvor i Marts Maaned 7000 og paa samme Tid i Warschau 10,000 bleve syge. J samme Maaned indtraf den Aar 178, i Konigsberg, hvor dagligen flere Tusinde maatte søge Sengen, de offentlige Forretninger standsede og Kollegierne bleve lukkede. Samme Aar kom den til Petersborg, hvor paa een eneste Dag, da Barometret pludselig steeg betydeligen, 40,000 bleve an i grebne. Til denne Epidemie synes Grunden at ligge i Luftbestanddelenes uforholdsmæssige Blanding, der igjen skulle have deres Aarsag i vulkanske Udbrud, Jordskjælv og Vegetations Processens Modifikationer, og frembringe Veirligets paafaldende og pludselige Forandringer. Saaledes ere alle Jagttagere enige i, at forud for denne Epidemle bestandigen er gaaet. tør og varm Midtsommer, fugtigt Efteraar, stræng sildig Vinter, varmt Foraar med en pludselig Kulde i Begyndelsen af Sommeren, og for det meste, Aaret igjennem pludselige og store Tem peraturforandringer, Tordenveir og Storme. Af dette og foregaaende Aar have i det hele havt denne Karakteer er vist i Enhvers Minde, om Vinteren vil blive stræng, skjøndt den hidindtil er udebleven, vil Tiden vise. Jmidlertid, haver nu Sygdommen som en følge, om Man saa maae antage, af hine Aarsager, alt 6 Gange indfundet sig, saa kan Man og formode at den den 7 Gang ei vil udeblive, naar ellers hiin Slutningsfølge: Porthoe, ergo propter hos skal sandes. Sygdommen haver altid begyndt i det nordlige Siberien og derfra udbredt sig over Europa, ja nogle Gange endog til Amerika. Den yttrer sig ved følgende væsentlige Symptomer: remitterende Feber, der mod Aftenen forværres, meere eller mindre Hovedsvindel ved enhver Bevægelse, Mathed, Tørst Kortaandighed, qvælende Hoste, Hæshed, Smerte i Halsen, og Brystet, hæftig trykkende Hovedpine, belagt Tunge i meget hurtig, spændt Puls. De usædvanlige eller tilfældige Symptomer, der kan complicere denne Sygdom og især gjøre den farlig, saasom Brystbetændelse og deraf følgende Lungesvindsoet, Blodhøste, Brystkrampe, Slagflod a. afhænge af specielle og indvidnelle Omstændigheder, f. Ex.: høi Alder, der barnlige Alder, svag Konstitution, slet Behandling o. s. v. Ja Man har endog seet den compliceret med Galde=Nerve og Forraadnelsesfeber, saa og med hæftige inflammatoriske Tilfælde. Heraf seer Man, at denne Sygdom ikke er uden Fare, skjøndt den ved rigtig Behandling og Forsigtighed, hos Subjecter med en god Konstitution, ender sig mellem 3 - 14 Dag. ved en kritisk Udtømmelse igjennem Lungerne, Nyrerne og Hudorganet Sengevarme, lunkne Drikke af Hyldethee eller Brystthee med Cremor rartari, let fordøielig, ikke hidsende Spise er tilstrækkelig i den godartede. Jndtræffe derimod hine betænkelige Tilfælde, maae Lægen hentes. Man læse iøvrigt fuldstændigt om denne Sygdom i hin med Skarpsindighed og Flid skrevne Afhandling om Instuenza europaa af Dr. . F. Most, trykt i Hamborg 1820. C. J. Frisch. Nyborg den 1 Decbr. 1821.