JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Paris, den 13 October. J Forgaars ankom General Dumourier her fra Aren, og i Gaar mødte han med sin Adjutant for Nationalconventets Skranke, hvor han blev modtaget med lydeligt bifald. En Fane, som han i en blodig Træfning havde frataget Emigranterne, blev bragt ind i Salen; men Nationalcondentet decreterede, at den skulde leveres i Skarpretterens Hænder. Dumourier havde i Forveien i følgende Skrivelse, dateret Vouziers den 9de October, anmeldt sin Ankomst for Krigsministeren: "Den under min Commando staaende Armee har jeg fordeelt i 2 Colonner. Den kjække Kellermann, min værdige Krigskammerat og fortroelige Ven, hvad man endog siger og skriver om ham for at sætte Splid imellem os, har paataget sig at jage Fienderne fuldkommen ud fra vor Grund og de ville sikkerligen ey komme ind igien, i det ringeste ikke paa denne frygtelige Kant af Grændsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
J samme Session anmeldte Krigsministeren, at den brave Duhour, som med et saa uforfærdet Mod har forsvaret Ryssel imod Hertugen af Sachsen Teschens skrækkelige Bombardement i hele 7 Dage, begierede at indlades for Conventet. Der blev foreslaaet en Præmie af 100000 Livres paa Hertugen af Sachsen-Teschens Hoved og forlangt, at Huser Østerrige skulde udlevere bemeldte Hertug, førend der kunde tænke paa nogen Fred. Men disse Forslage bleve henviiste til vedkommende Commission. De til Ryssel afsendte Commissarier berette, at de i denne skiønne Stad havde ved deres Ankomst forefundet 500 Huse aldeles lagt i Aske, og over 2000 betydelig beskadigede. Man regner de fra de fiendtlige Batterier i Staden indkastede gloende Kugler til 30000, og over 6000 Bomber. Qvarteret Saint-Sauper, hvor de ivrigste Patrioter boede, har liidt meest af den fiendtlige Jld, derimod ere Fæstningens Volde saa godt som urørte Commissarierne lægge til, at man midt iblant de østerrigste Soldater har seet Hertugen af Sachsen Teschens Søster afbrænde Kanoner og Mørsere. Stadens Jndvaanere havde imidlertid, uagtet Fiendens Ødelæggelser, ikke tabt Modet; man var tilsidst hverken bange for Bomber eller givende Kugler, men under det almindelige Nationen leve, løb man efter dem, for at slukke Lun 100. var node. terne paa hine og kaste disse i Vandkar, som man havde paa rede Haand. Kort: Virksomheden har i denne ulykkelige Stad været af den Beskaffenhed, at ethvert enkelt Træk af Heltemod fortiener at foreviges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Manheim, den 13 October. Den franske Armee under General Custines har vel den 10de hujus forladt Staden Speyer, men er derfor ikke, som man formodede, gaaet tilbage til Landau, da den endnu staaer i Egnen omkring Essingen, Edesheim og Walzheim, hvor den har slaaet en Leyr. Den i Speyer fordrede Contribution beløb for Bispedømmet 150000, for Capitelet 75000, for Stiftene og Klostrene 30000 Gylden. J Worms blev det derimod Bispedømmet paalagt at udrede 400000 Livres, Domcapitellet 200000, og Ronneklosteret Maria Münster 400000 Livres, hvoraf sidstmeldte dog fik en betydelig Deel eftergivet. Staden skulde først betalt 600000 Livres; men man slog Halvdelen af, og fordrede den anden halve Deel af Magistraten allene. Endnu førend Franskmændene marcherede fra Speyer, ruinerede de alle de Fartøyer, der forefandtes paa Rhinstrømmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
J Bruchsal vil man have hørt en stærk Kanonade. Det Michalowienske Friecorps er den 10de hujus 2000 Mand stærkt rykket ind i Heidelberg. gi Wien, den 13 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Efter troeværdige Beretninger fra Pohlen bliver der nu ikke noget af de Russiske Troppers March igiennem Schlesen til Rhinstrømmen, i det ringeste ikke i dette Aar. Man er ogsaa her af den Meening, at det aldrig har været ret Alvor med denne March, men at man dermed blot har villet skræmme Franskmændene. Jmidlertid styrer nu Rusland de Pohlske Anliggender, og Resultatet af den imod Constitutionen af 3 Maji førte lille Kriig er, fra alle Sider betragtet, reen Geviinst for Rusland, imedens den alvorligere Feyde imod Frankerige sætter de allierte Hoffer, i uhyre Bekostninger, hvis Godtgiørelse, i det mindste for nærværende Tid, er gandske problematisk. Med eet er noOrd: Rusland har faaet alting som det vilde; hvilket ikke er Tilfældet med os. Det her i nogle Dage udspredte Rygte om General Dumouriers Jndspærrelse er ikke blevet bekræftet, endskiøndt det i de anseeligste Selskaber blev fortalt som afgjort, og man foreviiste hinanden Planen over Dumouriers Forlegenhed. Overhovedet begynde vore roelige Tilskuere, som dømme blot efter Virkningerne, at tvivle meget om, at det nogensinde vil blive mueligt at bringe Sagerne i Frankerige igien paa den gamle Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Baron von Spielmann ventes endnu i denne Maaned tilbage, siden Nationalconventet reent ud har erklæret, at det ey vil indlade sig i nogen Underhandling, førend vore Armeer aldeles have forladt fransk Grund. Tidenden om den franske Expedition imod Speyer og Worms var naturligviis meget uvelkommen her. Chefen for vores ved Speyer posterte lille Corps sendte, saasnart han fik Nys om General Custines Anmarch, en Stafette til Manheim, og bad den Churfyrstelige Commandant sammesteds om 5000 Pfalzere til Hielp. Da denne Begjæring blev afslaaet, udbad han sig i det ringeste Tilladelse til at flytte det store Magazin fra Speyer til Manheim; men dette blev ham ogsaa nægtet, med den Betydning, at det streed imod Churfyrstens Neutralitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Dagens Hoftidende indeholder en Generalpardon foralle Deserteurer, der ey have gjort sig skyldige i andre grovere Forbrydelser, hvorefter de, fra den 1ste November til næste Aars August Maaneds Udgang, have at indstille sig ved deres Regimenter. Alle Anstalter forkynde Krigens Fortsættelse. Atter nyelig have 10000 Mand faaet Marchordre imod Frankrige, og Udskrivningen til et nyt Krigstyr har saa godt som sin Rigtighed, da Landstænderne allerede have forelagt Keiseren Planen dertil. For de ringere Classer vil enhver nye Afgivt i denne saare knappe Nærings og Pengetid blive meget trykkende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
De Siebenburgenske Stænder have bevilget Keiseren en halv Million Gylden, 2000 Recruter og 400 Heste i Krigs-Subsidier, og 60000 Gylden som en Hyldings Præsent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
En anseelig Transport Preussiske Remontheste er passeret igiennem Prag til Luxemburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
London, den 16 October. Man veed nu, at det har været Jacobinske Emissarier, som for nyelig bortrøvede eller lod bortrøve Depecherne fra en Expresser imellem dette og Windsor, og at dette Ran skeede blot for at erfare Resultatet af det efter Hr. Calonnes Ankomst holdte Cabinetsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Kiøbenhavn, den 29 October. Ved 5te Classes Trækning af det 39te Classe Lotterie ere end videre følgende høye Gevinster udkomne, nemlig: No. 2126, 100 Rdlr. i Hr. Kierrumgaards Collection i Bergen. No. 16416, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 286, 100 Rdlr. i Hr. Fürst Coll. i Arendal. No. 6444, 300 Rdlr. i Hr. Brandts Coll. i Middelfart. No. 19037, 50 Rdlr. i Hr. HofBogtrykker Møllers Coll. her i Staden. No. 2501, 50 Rdlr. i Hr. Baadhs Coll. ibidem. No. 6033, 50 Rdlr. i Hr. Procurator Fugls Coll. i Nachschov. No. 7267, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 9938, 300 Rdlr. i Hr. Borgemester Weiners Coll. i Bergen. No. 7324, 200 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 10120, 50 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem. No. 2103, 50 Rdlr. i Hr. Kierrumgaards Coll. i Bergen. No. 10797, 50 Rdlr. i Mad. Gierns Coll. i Aarhuus. No. 17434, 50 Rdlr. i Hr. Sorterups Coll. her i Staden. No. 3908, 50 Rdlr. i Hr. Hof=Bogtrykker Møllers Coll. ibidem. No. 6202, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. ibidem. No. 1685, 200 Rdlr. i Hr. Klitzings Coll. i Trondhiem. No. 854, 300 Rdlr. i Hr. Mægler Lies Coll. i Christiania. No. 4709, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 9392, 50 Rdlr. i Hr. Postmester Friccins's Coll. i Tøndern. No. 11267, 100 Rdlr. 14. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 3268, 500 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem. No. 11571, 50 Rdlr. i Hr. Lorentzens Coll. ibidem. No. 1755, 50 Rdlr. i Hr. Holstes Coll. Tønsberg. No. 10159, 100 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. her i Staden. No. 9242, 50 Rdlr. i Mad. Sutors Coll. i Sønderborg. No. 1669, 200 Rdlr. i Hr. Klitzings Coll. i Trondhiem. No. 10656, 50 Rdlr. i Hr. Revisor Jensens Coll. her i Staden. No. 943, 100 Rdlr. i Hr. Bisgaards Coll. i Frederichshald. No. 12645, 50 Rdlr. i Hr. Klitzings Coll. i Trondhiem. No. 15244, 50 Rdlr. i Hr. Marti nis Coll. i Rendsborg. No. 17648, 100 Rdlr. i Hr. Raadmand Fussings Coll. i Horsens.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Continuationen følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
22 October. 8. 10 3 Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-29
Avis. N. V. N. O. Uvis. Uvis. Udi afvigte Uge fra den 20de Octbr. til den 27de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 29 Par. Fødte Drenge 36. Piger 28. Tilsammen fødte 64 Døde Mænd 14. Qvinder 9, Drenge 4, Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Apoplexie 1. Barselseng 2. Blodgang 1. Brystsyge 4. Hidsig Feber 1. Jnflammation 4. Kopper 2. Slag 5. Svindsoet 1. Trødske 1. Tænder 1. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 3. Vattersoet 1. Tilsammen døde 34. Altsaa 30 flere fødte end døde. Udtog af Hr. Professor Gamborgs Nysa med Anmærkninger af Jacob Jørgen Friis, Hører ved Frue latinske Skole, er tilkjøbs at bekomme i det Hopffnerske Contoir for 1 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Kiøbenhavns No. Aar. Januarii. man, Post-Tidender. nien. penge. er No. 4 Rd. Fredagen, den 2 November. dom Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner. a 30 An Constantinopel, den 16 September. Kla Da Storherren den 13de kom her tilbage fra sin Land Residence, brod Jlden med eet ud paa forskiællige Steder i Staden, og det med saadan Hæftighed, at meere end Tiendedelen af samme i ringere Tid end 20 Timer blev lagt i Aske, hvorved skal være foraarsaget en Skade af omtrent 10 Millioner Piastre. Jmod Sædvane lod Storherren sig ved denne Leylighed selv see paa Gaderne, men med en stærk Escorte, og de fleste Ministre gik forklædte omkring, for at stille Pøbelen tilfreds. Der har siden adskillige Gange været Jld løs, men ved Politiets Aarvaagenhed er den dog strax blevet dæmpet. Endeel nye occonomiske Jndretninger af den saa kaldte geheime Commission skal have været Aarsagen til dette sædvanlige Tegn paa Folkets Misfornøyelse i Hovedstaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Pachaen af Sentari, Machmud, har trods den imod ham udsendte Magt, trængel sig frem lige til Uktiup, bemægtiget sig Paschaliterne ved Okry og Ubazan, besat disse med sine Tilhængere, og er saaledes ey allene blevet Herre over disse Lande, men har en Krigshær af 30000 Mand til sin Beskyttelse, og er elsket af alle Undersaatterne. J hans Naboelav har Pachaen af Jania faaet Ordre til at bringe Rebellerne i Biergegnene, især i Sully Districtet, til Lydighed; men han er med totalt Forliis af sine Magaziner, Munition og Bagage drevet paa Flugten, og man frygter, at Machmud vil slaae sig til Seyervinder nes Partie. Kaschid Effendi, som i den sidste Krig var Vicarius for Reis Effendi, men efter Storvizirens Tilbagekomst fra Leyren blev udnævnt til Dschausch Baschi, er nu af Storherren beskikket til virkelig Reis Effendi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Fra Jtalien, den 9 October. J Neapolis har Folket forsamlet sig under Slotsvinduerne, og fordret bedre Kiøb paa Brødet. Kongen lod kaste Penge ud iblant Mængden, men fik til Svar, at man skiøttede ikke om Penge, men forlangede Brød for billigere Priis. Resultatet blev, at alle udenlands fra indførende Kornvarer skulde herefter være toldfrie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Paris, den 15 October. Jacobinerklubben og den Pariser Commune sætte sig fremdeles imod den Garde, som Nationalconventet vil have omkring sig af alle 83 Departementer. Denne Sag giør, at man her let kan befrygte nye uroelige Optrin, hvormeget man end søger at overbevise Contrapartiet om Nytten deraf for det Almindelige. Den Pariser Commune indseer, at den, om Garden kommer i Stand, vil tabe meget af sin Anseelse, og maaskee ogsaa det Prærogativ, ene at bevogte og have Opsyn med de Kongelige Fanger i Temple, med hvilke de hidtil handle som de ville, og ey engang give Nationalconventet Rapport derom. Buzots Forslag til denne Gardes Oprettelse fandt imidlertid stort bifald. Han vilde nemlig, at den skulde være ikkun 4470 Mand stærk, af hvilke enhver Deputeret i Nationalconventet skulde tilveyebringe 4 Mand Jnfanterie og 2 Mand Cavallerie. Hvert Departements Udredning blev altsaa i Forhold til dets saa eller mange Deputeerte, og Paris, som har 24 Deputeerte i Nationalconventet, skulde altsaa afgive 144 Mand til bemeldte Garde, som maatte bestaae af lutter prøvede Revolutionsvenner. For at bringe Contrapartiet til at give de øvrige 82 Departementer ogsaa Deel i Nationalconventets Beskyttelse, orklarede Buzot sig omtrent saaledes: "Vi maae ikke smigre Folket, vi maae oplyse det, vi maae have Mod nok til at sige det Sandheden, endog midt under Lidenkabernes Forblindelse. Dersom Enigheds og Uadskilleligheds Grundsætning er for Republiken vigtig og nødvendig, saa er den ogsaa uundværlig for Paris, den er en Kilde til og Borgen for Hovedstadens Rigdom og Glands. Paris maae altsaa i vor Omsorg for at vedligeholde fæl ses Tillid, Enighed og Bestræbelse til samme Øyemed os Departementerne, erkiende et stort Beviis paa vores Velvillighed og Hengivenhed for det Almindelige. Vel har Paris styrtet Despotismen, begyndt Revolutionen, og gjort Frieheden og Fædrenelandet store Tienester; men det hele Verk vilde været til liden Nytte, naar ikke Folket i de øvrige Departementer var kommet dertil, havde ved Eed forbundet sig til at haandhæve Revolutionen, og til dens Forsvar opoffret Gods og Blod. Stolte og lykkelige Stad, luk ikke dit Øre for Mænds ukunstlede Sprog, som vel i hver anden Henseende ere afhængige, men ey af deres Samvittighed og Pligt. Du sætter dig imod Departementgardens Oprettelse; da du dog snarere burde ønske den, fordi den til dit Bedste vil knytte de Baand fastere, som foreene dig med Republikens øvrige Deele &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Marechal Luckner har tilstillet Nationalconventet en nye Retfærdiggjørelses Memoire med behørige bilage i Henseende til de imod ham gjorte Beskyldninger. Denne Sag er henviist til Commissionerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Constitutions=Commissionen er allerede den 11te bragt i fuldkommen Stand. Dens Lemmer ere Sieyes, Payne, Condorcet, Gensonne, Danton, Barrere, Pethion, Brissor, og Vergniand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Udtog af et Brev fra en Preussisk Officeer, den 16 October. "Det er skammeligt, saaledes som de franske Emigranter have ført vores Konge bag Lyset. De lovede at forsyne vor hele Armee med alt det Fornødne, saasnart vi vare i Frankerige; de forsikkrede, at Linietropperne bestode af lutter sammenløbet Pak, og at Nationalgarden vilde løbe, saasnart den lugtede Krudtet. Jkke det ringeste af alt dette var sandt. Ved Emigranternes Hielp har vores Armee ey faaet noget; men vore Tropper have endelig hidtil ikke liidt egentlig Mangel paa andet end Brændeviin og Tobak, hvilket var dem tungt nok at undvære i hele 14 Dage. – De franske Tropper ere virkelig udsøgte og vel øvede Folk. Subordinationen er hos dem ligesaa god som hos os. De have gjort Evolutioner, som vore Generaler ey have kunnet andet end beundre. Deres Artillerie er i fortræffelig Stand, og kostede os den 20 September mange brave Folk. – Vi have maattet udstaae forfærdelige Strabatser. Det, Kugler og Sværd har bortrevet, er det mindste; Blodgangens Ødelæggelser ere derimod gyselige, oc bandagBrüssel, den 18 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Det er gandske vist, at de franske Emigranter, der havde forestillet de allierte Magter deres Foretagender imod Frankerige som en sand Bagatelle, og derved misbrugt flere Monarkers Fortroelighed, for at styrte sit Fædreneland i en ødelæggende Krig, blive nu af de Hoffer, hvor de for saa kort Tid siden vare saa vel antagne, betragtede med gandske andre Øyne, Efter alt Anseende vil vores Armee under Hertugen af Sachsen Teschen komme til at cantonnere paa Grændsen, for at beskytte vore Provindser imod de Foretagender, som Franskmændene maaskee kunde forsøge, ifald Veyen stod dem aaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Coblenz, den 18 October. Siden i Forgaars ere her ankomne en stor Deel af de ulykkelige franske Emigranter, men det er blevet dem, de franske Geistlige, endog Fruentimrene, forbudet at forblive her længer end til den 1ste November. – Ligeledes maa de, efter Sigende, have forladt de Churcolnske Stater, inden den 5te November. – Vor Garnison er i Dag blevet forstærket med 1000 Mand fra Trier, og vi vente endnu nogle Keyserlige Batailloner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Coblenz, den 21 October. Den Tidende, at Franskmændene staae for Maynz, har sat alting her i Skræk og Angest. Enhver søger at redde sig og sin Eiendom, og man flygter over Hals og Hoved. Vel hedder det, at nogle tusinde Mand leyserlige Tropper skulde støde til vores Garnison, og at Adgangen til vor Stad er forbunden med mange Vanskeligheder, især over den saa kaldte Hundsruck. Men dersom der ikke sættes en talrig Hær imod Franskmændene, saa ville vi vel blive nødte til at overgive os, C. Sk. Just nu, Klokken 8 om Aftenen, forsikkres, at Franskmændene allerede ere i Maynz. Og fra Mayntil Coblenz er der kun 8 Mile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Manz, den 22 October. Vores Stad er nu i Franskmændenes Vold. General Custine beboer det churfyrstelige Slot. Hans Tropper føre sig meget vel op, og den strængeste Disciplin hersker iblant dem. Capitulationen er faldet meget godt udfor Borgerne, og ingen har hidtil nogen Aarsag til Klage. Syv til otte tusinde Mand ere blevne her i Besætning. Resten marcherede i Gaar Aftes til Frankfurt. Frankfurt, den 22 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Vor Viinhøst begyndte just i Gaar, og vi trues nu med at blive hiemsøgt af Franskmændenes seierrige Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Den vigtige Rigsfæstning Maynz er allerede i deres Hænder, og dette kan ikke andet end være et ordenslag for dem, som der for omtrent 3 Maaneder siden saae Keyseren, Kongen af Preussen, Hertugen af Brunsvig og saa Mange andre Store forsamlede, for at giøre den endelige Aftale om de imod Frankerige udførende Operationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Siden den 20de have samtlige Hessen-Casselske Permitterte havt Ordre til i største Hast at indstille sig ved deres Regimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
De fra den combinerte Armee dimitterte franske Emigranter trække nu omkring som Vildfarende. Men endnu skrækkeligere er deres Skjæbne, som i Tusindtal ere flygtede fra Savoyen og Piemont til Schweitz, hvor de ey kunne faae Tilladelse til at forblive. Himlen veed, hvor de i denne ublide Aarstid skulle begive sig hen. E. Sk. Nu staae her 600 Franskmænd for denne Stad. Disse ere Avantgarden for en Armee af 15000 Mand, som allerede er os meget nær. Staden er i den største Bestyrtelse, Portene ere spærrede, og intet Menneske maa komme ud eller ind. – J dette Øyeblik (Klokken 5 om Aftenen) blive Portene aabnede for de franske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Sachsisk Grændse, den 23 October. Privare Breve fra Sachsen melde, at Rigscontingentet der virkelig er formeret, og at man talede om et betydeligt Antal Tropper, som skulde støde til den combinerte Armee, hvilket sidste dog trænger til Bekræftelse; ligesom Tiden ogsaa vil lære, hvorvidt Rygtet om den ved et stort Hof forestaaende vigtige Forandring er sandt eller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Den Leipziger Messe er denne Gang faldet slet ud, formodentlig fordi man har havt Mangel paa den vigtigste Artikel Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Aachen, den 25 October Af de i dette Øyeblik indløbende Breve fra Cøln erfares, at 6000 Franskmænd virkelig ere indrykkede i Frankfurt. Fra Maynz, Coblenz, Neuwied og flere Stæder komme de flygtende Jndvaanere i Mængde til Cøln, de fleste halvnøgne og barføddede, og fra Cøln selv flygter især Geistligheden med deres Archiver og Sølvtøy til andre Stæder. – Endnu den 23de havde man ikke seet nogen Franskmand i Egnen ved Coblenz, og denne Stad havde neppe 1000 Mand til sin Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Hannover, den 27 October. En her fra Cassel ankommen Coureer skal have bragt den Efterretning, at Franskmændene allerede staae for bemeldte Stad. Vores Regiering har desaarsag været forsamlet, og der skal i største Hast være affærdiget 5 Courerer herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Hamburg, den 30 October. Efter Beretninger fra Cassel har Landgreven ladet sine Archiver transportere derfra til Hannover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Kiøbenhavn, den 2 November. Den 29 August er den hidtil værende Sognefoged i Nenkirchen, Johan Wilhelm Berner, beskikket til Sognefoged i Westelbuhren i Norderditmarsken. Advocat Jacob Dührsen til Sognefoged i Eddellack i Sønderditmarsken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Ved 5te Classes Trækning af det 39te Classe=Lotterie ere end videre følgende høye Gevinster udkomne, nemlig: No. 17119, 50 Rdlr. i Hr. Schneiders Collection her i Staden. No. 14076, 12 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. i Hr. Langes Coll. i Ringsted. No. 11626, 1000 Rdlr. i Hr. Lorentzens Coll. her i Staden No. 3419, Frilod og Præmie 50 Rdlr. i Hr. Hygoms Coll. ibidem. No. 2314, 50 No. 8134, Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. ibidem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
No. 9582, 50 Rdlr. i Hr. Juhls Coll. i Frederichstad. 100 Rdlr. i Hr. Jansens Coll. i Tønning. No. 8190, No. 10367, 50 Rdlr. i Hr. Siemens Coll. i Glückstad, No. 17271, 50 Rdlr. i Hr. Baads Coll. her i Staden. 50 Rdlr. i Hr. Sorterups Coll. ibidem. No. 13200, 100 Rdlr. i Hr. Hinkeldes Coll. i Nyekiøbing. No. 10185, 50 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. her i Staden. No. 11965, 300 Rdlr. i Hr. Kierrumgaards Coll. i Bergen. No. 6881, 50 Rdlr. i Hr. Borups Coll. i Aalborg. No. 1419, 100 Rdlr. i Hr. Freks Coll. i Porsgrund. No. 4671, 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 3329, 100 Rdlr. i Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem. No. 18164, 12 Rdlr. og Præmie 100 Rdlr. i Hr. Borgmester Weiners Coll. i Bergen. No. 12927, 3000 Rdlr. i Hr. Riissings Coll. i Odense. No. 2477, Frilod og Præmie 100 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Collins Coll. her i Staden. No. 13111, 100 Rdlr. i Hr. Hinkeldes Coll. i Nyekiøbing. No. 13540, 50 Rdlr. i Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. her i Staden. No. 8405, Frilod og Præmie for sidste Lod 50 Rdlr. i Hr. Advocat Pawolofskis Coll. i Husum. Hvormed 5te Classes Trækning endtes. J Tallotteriets 539te Trækning i Altona, den 25de October, udkom følgende Nummere: J Tallotteriets 672de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Professor Baden agter at samle sine smaae latinske Skrifter, som i en Tid af næsten 30 Aar ere udkomne, og at udgive dem under Navn af Opuscula Latina. En udførligere Subscriptions=Plan, som forklarer Stykkernes Jndhold, er at bekomme saavel hos ham selv, som hos Hr. Boghandler Agent Gyldendal og Proft, hvor ogsaa Subscription modtages indtil Aarets Udgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
De, som have umaget sig med at samle Subscribentere paa min Bog, Huusmoderen kaldet, vilde behage at indsende deres Subscriptions=Planer, da der med Trykningen ei begyndes, førend man seer, om et tilstrækkelig Antal Subscribentere have meldt sig, som kan erstatte Tryknings Omkostningerne. C. Müller. Spisemester.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-02
Udtog af Hr. Professor Gamborgs Nysa med Anmærkninger af Jacob Jørgen Friis, Hører ved Frue latinske Skole, er tilkjøbs at bekomme i det Hopffnerske Contoir for 1 Mk. 4 s.