JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-05-15
Hoftidenden indeholder en Officielartikel i Anledning af Souperænernes Dettaration mod Frankrig, d. 13de Marts. Det hedder blant andet deri: Det ryggesisse Sprog, som Frankrigs Undertrykker, lægger Folket i Munden, ville det aldrig selv føre. Kongressen har landsforviist Bonaparte. Denne Mand kan og bør ikke finde noget Fristed blant Enropas Folkefærd. Endnu mindre bør han beherske dem. Det er Grundsætningen af Magternes Erklæring. Man har tilbudet den franske Nation sin Bistand. Den kan tage derimod paa en ædel Maade, ved at udstøde fra sig Krigens Ophav. Den kan ikke undvære de Allieredes Bistand, saalænge, den bærer en Mands Aag, der ved en dobbelt Meeneed kun vil dets Skjændsel. Han har styrtet Nationen i en Borgerkrigs Rædsler og gav det Militærdespotismen tilbage - - - Europa ønsker og behøver Fred, men den vil ikke erholde den ved bestandig at holde Armeer opstillede. Saalænge Frankrig repræsenteres ved denne Mand, der brød de sluttede Traktater, kan man ingen Liid sætte til dets Forsikringer. Den franske Nation, i sig selv mægte og fri, maae bevise Europa, at den føler sit Værd, og frigjøre sig fra Bonapartes Herredømme, der kun vil Ufred over hele Verden. - Man gjentager det derfor nok engang, at Frankrig kan have Fred med heele Europa, naar det befrier sig fra sin Undertrykker.
Viborger Samler, 1815-05-15
Hoftidenden erklærer og, at det Sprog Generalgouvernør Justus Gruner i sine Proklamationer til Bergerne har brugt, misbilliges saavel af Konger af Preussen, som af de øvrige Allierede; de ville ikke følge Bonapartes Exempel og ved haanende Udtrykke og grove Fornærmelser vise deres Modstander er rasende Had.
Viborger Samler, 1815-05-15
Gent d. 27 April.
Viborger Samler, 1815-05-15
De franske Tropper desertere daglig fra Bon parte - Fra Lille kom hertil i Gaar 25 Saadann, med en hvid Fahne. Til Brussel kom Dagen før 45 Husarer med Heste og Eqvipage og fra Dunkitken 14 Soldater. De sige, at flere af deres Kammerater snart følge efter.
Viborger Samler, 1815-05-15
De Europæiske Magter ville ikke tillade det tre farvede franske Flag at løbe ind i deres Havne.
Viborger Samler, 1815-05-15
Bonaparte skal have funden i Parises Bank af hændelige Effecter for 42 Millioner og 32 Miil lioner Fr. i Penge. Den 15de April vare kun af Effekterne tilbage for 14 Mill. som man havde ondt, ved at faae afhændede.
Viborger Samler, 1815-05-15
London d. 3 Mai. Hr. Whitebread har foreslaaet en Adresse til Prindsregenten, for at bede ham vaage over, at Landet er indvikledes i Krig, fordi en Partiklærperson regierede i Frankrig - Lord Castlereagh svarede "At det kom an paa, om Nationen ville være med eller imod ham - England har ikke opmuntret til Krig, den har forestilt de andre Magter, hvad Besværligheder den ville føre med sig, men, ere de andre Magter stemte for Krig, saa vil Storbrittanien understøtte dem. Alle ere fornærmede ved Bonap. Tilbagekomst, som har brudt alle Traktater. Han er det selvsamme Menneske, som for. Hans Komme er en følge af en fordærvet Armee, der ikke kunde taale en god Konges Mildhed. Soldaten ønsker at røve og plyndre i fremmede Lande og forfremmes. Den franske Nation bør holde Pariserfreden - Gjør den det ikke, maae Europa tilkæmpe sig sine Rettigheder - Frankrig maae da have Krig, ikke som den selv vil, men som de Allierede holde for tjenligt. Erfaring har lært Europas Souveræner, at man ikke kand troe Bonapartes Forsikringer. De Franske have underkastet sig ham fordi de frygtede for hans Soldaters Bajonetter - Unægtelig ville det for Verden og især for Frankrig, være en stor Lykke, om Bourbønnerne kom paa Thronen; men dog vil Freden ikke beroe derpaa - Naar Bonapartes Herredømme styrtes, er Krigens Øiemed opnaaet - Om kort Tid vil jeg forelægge Underhuset en Maade, hvorved de Allierede kan bevilges Pengeunderstøttelse uden Tab for England, paa det de kunne med Kraft begynde Kampen."¬
Viborger Samler, 1815-05-15
J Overhuset har Lord Liverpool paa Tilspørgsel, svaret: at England nu maatte ansees for at være i Krig med Neapel, da denne Magt ved at angribe vor Allierede, maatte ansees for at have brudt Vaabenstilstanden.
Viborger Samler, 1815-05-15
Fra Regjeringens Side er og gjort den Deklaration, i Anledning af Parisertraktaten af 25 Marts, at saameget end de Allierede ønske, at Bourbonnerne igjen bestige Frankrigs Throne, saa er det dog ikke Englands eller de Medforbundnes Hensigt at foreskrive Frankrig en egen Regjeringsform." Endvidere er bekjendtgjort: at det er ved en separat Artikel ved Forbundet af 25 Marts bestemt at det er overladt i Englands eget Valge enten det vil stille 150,000 Md., eller for hver Kavallerist 30 og for hver Jnfanterist 20 Pd. St.
Viborger Samler, 1815-05-15
Fra Tøihuset i Wolwich er bortsendt allene 25000 Fade Krudt. Det er næsten tomt nu. Der komme mange franske Officerer herover, som ville træde i Kong Ludvigs Tjeneste.
Viborger Samler, 1815-05-15
Paa vore Kaffehuse har det opvakt almindelig Latter, at Monitøren indbilder de Franske, at nogle Hoteller ere nedrevne her i London, fordi Eierne vare Kongeligsindede.
Viborger Samler, 1815-05-15
Den rige Hertug af Bedford, som reiste for at hente sin Familie fra Neapel, er anfaldet af 18 Røvere, som dræbte de 4 Soldater der ledsagede ham, 2 Postillioner og saarede nogle af hans Folk.
Viborger Samler, 1815-05-15
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-05-15
(Af Alt. Merk og Hamb. Corresp.) En Privatskrivelse fra Paris siger "Man er her meget forbittret over de hyppige Landsforviisninger. Mange ere desuden paa Flugt og deres Godser konfiskerede, som man ey veed. Man kand ikke troe nogen; Man seer saa mange forunderlige Dragter, at man maatte lee, om de ej bares af foragtelige Mennesker. Alle i Paris ere misfornøiede undtagen Kieltringer og de Brave (Soldaterne) - - Bonaparte viiste sig nylig i Opergen; men blev koldt modtaget, uagtet der var gjort Anstalter nok til det Modsatte. Han vil nu vise sig paa det franske Theater. men det er næsten tomt. Troe intet af hvad her trykkes; der er intet Sandt deri. Kuns Haabet, at vor Tilstand snart vil forandres, styrker os til at udholde det Nærværende."
Viborger Samler, 1815-05-15
Fyrstinde Berthier er atter kommen til Bamberg. Hun blev viist tilbage fra det Würtemberg, ske. Hendes Mand er under skarp Politiopsigt i Bamberg.
Viborger Samler, 1815-05-15
Man siger Bonapartes Søster Fyrstinde Pauline Borghese er død i Livorno. 8000 Franske, som vare paa Veie fra Russisk Fangenskab, have atter maattet vende tildage. Jalt ere 36000 Md. komne derfra til Frankrig. Gen.
Viborger Samler, 1815-05-15
Lucian Bonaparte beboer nu Slottet Ferney ved Kongen af Frankrig lever i Gent, og er nu frisk igjen. Staden Geut bliver befæstet.
Viborger Samler, 1815-05-15
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-05-15
Kjøbenhavns Børs den 9 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 662, a vista 673. Amsterdam 2 M. 623, a vista, 630. London 2 M. 22 2/3 Rdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 41 Rbmk., for Commiteesedler blev givet med Rente 66 3/4 pr. 100; Oblig. 270 a 275, Norske Sedler 66 a 66 1/2.
Viborger Samler, 1815-05-15
Kiøbenhavn, den 8de Mai. Under 30te Marts d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Prinds Talleyrand til Ridder af Elefanten. Under 5te f. M. har Hs. Majestæt ligeledes behaget at meddele Hs. Majestæt Kongen af Bayern Elefantordenens Decoration, samt under 14de April at udnævne Hr. v. Flassant, ansat ved det franske Gesandtskab i Wien, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Viborger Samler, 1815-05-15
Jfølge den Kongel. neapolitanske Armees egenmægtige Fremrykken og de virkelig begyndte Fjendtligheder mod de allerhøieste Tropper, har Hs. Keiserl. Kongel. apostoliske Majestæt fundet sig beføiet til at afbryde alle Forvindelser til Vands og til Lands med det neapolitanske Hof. J Mangel af en Keiserl. Kongel. Konsul her, holder Undertegnede det for sin Pligt, at gjøre Enhver, men fornemmelig Skippere og Reisende, bekjendte med denne Hs. Majestæt Keiserens allerhøieste Foranstaltning, og med denne Forandring i Forholdet til Neapel, for at hver især kan tage sig samme til Efterlevelse og Advarsel. Kjøbenhavn den 1 Mai 1819. J. Friherre v. Foullon, K. K. østerrigsk Charge de Affaires.
Viborger Samler, 1815-05-15
Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Classen, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Æresmedlem af Videnskabernes Selskab, har givet et nyt Beviis paa sin levende Jnteresse for Videnskaberne, ved at det Classenske Fidetkommisses Fonds, til hvis Formering han selv saa anseelig har vidraget, at bevirke anviist den anseelige Sum af 2000 Rbdlr. til Videnskabernes Selskabs danske Ordbogs Trykning.
Viborger Samler, 1815-05-15
J Overeensstemmelse med Placaten af 30te October 1813 som bestemmer, at den for Breves og Pakkers Befordring til og fra Stæder i Udlandet, af de Kongl. danske Postkontorer i Hamborg og Lübek, til vedkommende fremmede Postkontorer sammesteds erlæggende Porto, saavelsom Portoen for Breve og Pakkepostsager til og fra Altona, Hamborg og Lüvek, skal af de Korresponderende, efter det Valg som disse for ethvert Tilfælde selv maatte giøre, erlægges paa Postkontorerne i Danmark, enten Sølv, eller i Sedler beregnede til Sølv, efter en maa nedlig Giennemsnits Cours, har Generalpostdirektionen besluttet, at bemeldte udenrigske Porto indtil videre skal beregnes efter et Forhold af 700 Rbdlr. mod 100 Rbdlr. Hamborg Banko, og ifølge heraf af de Kongl. Postkontorer oppebæres hos de Korresponderende paa Udlandet saaledes, at for 2 Ls. Forskudsporto betales: enten i rede Sølv 6 Rbs. eller i Sedler 21 Rbs. for 3 Lps. = = 10 - = = 35 - for 4 = = = 13 - = = 46 . for 5 = = = 16 - = = 56 - for 6 = = = 19 = = = 67 for 7 = = = 22 = = = 77 - for 8 = = = 26 - = = 91 for 9 = = for 10 = = = 32 = = = 112 - og fremdeles i samme Forhold saaledes, at der altid erlægges 3 1/2 Gange saameget i Sedler, hvis Afsenderen vælger dette Betalingsmiddel, som der i modsat Fald skulle have været erlagt i rede Sølv, samt at der, naar ved Beregningen af hvad der skal erlægges i Sedler maatte udkomme Brøk, beregnes og oppebæres en fuld Rigsbankskilling. Hovedsummen af de i Danmark og Hertugdømmene forrige Aar 1814 Fødte var: 50,208, og Døde: 50,99. - altsaa 385 flere døde end fødte. De Uægtes Antal var 4,442. - Atsaa af alle Fødte mere end hvert 11te Bar saakaldet uægte, eller udenfor Ægteskab, Kiøbenhavn har deraf allene frembragt flere end nogen af Stifterne, 73. nemlig. Viborg Stift var, i Forhold til Størrelsen, det dydigste; det frembragte kun 116 Uægte.
Viborger Samler, 1815-05-15
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 19de d. M. Formiddag Kl. 9, bliver Græsningen paa endeel af Liseborg Jorder, ved offentlig Auction for i Sommer bortleiet. Ved samme Tid bliver ved Auctionen bortsolgt: 10 a 12 Køer, nogle Stude, omtrent 50 Faar med Lam af spansk Race, 3 spanske Vædre, en Tyr, en Bøl, en stor Gali, samt 2de Heste etc.
Viborger Samler, 1815-05-15
Udi Vesterbølle Sogn og Bye, paa Lerkenfeldts Gods i Viborg Amt, er død afgl. Gaardfæster Jens Poulsens Enke, Zidsel Pedersdatter, som har siddet i uskift Boe, hvilket strax blev taget under lovlig Skiftebehandling og ved 30te Dags Forretningen anmeldt foruden de tilstædeværende Arvinger paa Mandens Side, at være paa sidstmeldte Afdødes Side: 1) En Søster Karen, været givt med en Mand i Søttrup ved Navn Niets, men død og efterladt sig følgende Børn: a) 1 Søn Peder i Østerbølle, b) 1 Datter Karen, givt med Niels Marcusen i Vindblæs, c) 1 Ditto Kirsten, givt med Geert Hermansen ibidm., d) 1 Dito Jngeborg, gift med Just Jensen i Reisborg, e) 1 Dito Jnger i Vind blæs, f) 1 Søn Peder i Kjølbye, og g) 1 Datter An i Reisbye. 2) En Søster Sophie været givt med en Mand i Svendstrup, ved Navn Jens, men død og efterladt sig følgende Børn: a) 1 Søn Peder i Bjørnsstrup, be 1 Dito Christen i Østergrøndrup, og c) 1 Dito Niels som har boet i Svendstrup, men død og efterladt sig en Søn Jens, tjenende i Slotsgaarden i Blæer Sogn, og 3) En Søster Johanne, været givt med en Mand i Lille Aars, ved Navn Lars, men død og efterladt sig følgende Børn: a) 1 Søn Peder, boende i Testrup, b) 1 Datter Kirsten, Enke efter Jens Nielsen i Duurup, c) 1 Dito Maren, været givt med Malte Nielsen i Vester bølle, men død og efterladt sig en Søn Niels, ibidm., 1 Datter Johanne, og 1 Dito Karen begge givt ibidm., og 1 Dito Anne give med Peder Jensen i Bystrup, og d) 1 Dito Anne, været givt med Jens Pedersen i Lille Rørbech, men død og efterladt en Søn Peder, og er Datter Johanne, hvis Opholdsted ingen var vidende om uden efter Formodning, at opholde sig i Egnen ved Aalborg; hvilke, og om flere maatte være til, indkaldes at melde sig til 6te Ugersdagen d. 19de Juni eller 12te Udgersdagen d. 31te Juli førstkommende i Stervboestædet, for at iagttage deres Ret og legitimere sig. Stervboets Credi= og Debitorer indkaldes med lige Varsel ifølge Placaten af 26 Octbr. 1792. Fiskerhuset, d. 9de Mai 1819. Paa Skifteforvalterens Vegne. E. Klotrup.
Viborger Samler, 1815-05-15
Torsdagen d. 18 Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byens Raadstue bortsolgt 21 Tdr. Rug, som er Tiendeafgivt fra Viskum til Cathedralskolen.
Viborger Samler, 1815-05-15
Dobbelt Elefantpapiir, faaes i Randers hos O. G. F. Bagge.
Viborger Samler, 1815-05-15
Konst= og Boghandler.
Viborger Samler, 1815-05-15
Onsdagen d. 24 Maj ved Middags Tild bortsælges paa Stubbergaard i Sevel Sogn, mellem Holstebroe og Skive ved Auction 6 Gulve af Gaardens Lade, som foruden Tag, Lægter og Muursteen, bestaaer af meget stort Fur= og Eegetømmer. Onsdagen d. 17 Mai om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Landting i Elsing Sogn, Ringkjøbing Amt, holdet offentlig Auction over en stor Deel Kuule=Kalk, Lysthavende ville behagelig til bemeldte Tid og Sted, hvor Auctions=Conditionerne vorde bekjendtgjorte, give Møde.
Viborger Samler, 1815-05-15
Formedelst Forandring af Boepæl, ophører Gjæstgiveriet hos mig fra 1ste Mai d. A. Skive, d. 23 April 1818. J. J. Harder.
Viborger Samler, 1815-05-15
Undertegnede agter underhaanden at afhænde enten sin hele Gaard i Nedergade, eller endeel deraf Lysthavende behage at henvende sig derom med første til Eieren. Christen Laursen.
Viborger Samler, 1815-05-15
Min Haandbog for læsende Ungdom, 6te Oplag, 12 Ark, har nu forladt Pressen og faaes i Materie for 64 s. A. F. Just.
Viborger Samler, 1815-05-18
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-05-18
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-05-18
Brüssel d. 5te Maj. Ved den kostbare Balfest Hertugen af Wellingtor nylig gav her, og som man ansaae for en Afskedsfest, glimrede Damerne saaledes af Diamanter, at man fik ondt i Øinene af at see paa dem. Hertugen afreiste i Gaar Morges til Fyrst Blüchers Hovedqvarteer i Lüttich.
Viborger Samler, 1815-05-18
Den hollandske, Armee, som er paa Feldtfod, er 27000 Md. Desuden kommanderer Hertugen af Wellington 130,000 Md.
Viborger Samler, 1815-05-18
Fra Basel til Luxemburg er ald Samqvem med Frankrig hæmmet. Dog lader man de lognkulde Pariser Aviser komme, da deres Gift er for synlig til, at den skulle smages.
Viborger Samler, 1815-05-18
Den 28 April begyndte man i Paris at samle Stemmer for Tillægsakien til Constitutionen (saaledes kalder Bonap. den meget beskeden. Dette er nu den Ottende Statsforfatning Frankrig siden Revolutionen har faaet) Af de siden 10 April udnævnte Præfekter, have 13 ikke antaget deres Embeder. Til Beviis paa, hvorlidet man kand troe de franske Aviser, skrives fra Lyon: at Hertugen af Angouleme, tapper forsvaret af det 10de Regiment, hverken kapitulerede eller blev fangen; man saae ham indskibe sig fuldkommen fri i Cette og ledsages ombord af Jndvaanernes Seiersønsker.
Viborger Samler, 1815-05-18
Wien d. 3die Maj. Jmellem vort og det Sicilianske Hof er sluttet en Convention, efter hvilken Kong Ferdinand den 4de garanteres Neapels Throne - Ogsaa ville de Allierede Magter erkjende Kong Ferdinand som Konge af begge Sicilierne, og ikke underhandle med Kong Murat.
Viborger Samler, 1815-05-18
Efter Breve fra Jtalien kom Bonapartes Moder, Madame Lætitia paa Orlogskibet Joachim fra Livorno til Neapel den 3 April. Dronningen kunde, da hun var syg, ej modtage sin Moder i Havnen, men sendte hende sin Søn imøde. Lætitias Broder, Kardinal Fesch, kom til Neapel nogle Dage før. Erkehertuginde Marie Louise, har endnu omtrent 100 Franskmænd ved sin Hofstot. Hun har heller ikke aflagt Keiserindetitlen.
Viborger Samler, 1815-05-18
Man mener at Monarkerne til den 18de Mai have forladt Wien. Hs. M. Kongen af Danmark ville reise den 15de Maj.
Viborger Samler, 1815-05-18
Fra Jtalien siger den sidste Armeeberetning af 26 April. Efterat Grev Nripperg saa mesterlig havde udført Angrebet paa Roncofloden, forcerede Major Pirque, mod sine Jægere og Ritmester Harrucker med et Detaschement Toskana=Dragoner, Broen ved Cesenatien, faldt ind i Staden, bragte Fienden i Uorden, dræbte og saarede mange og fan gode 300 Mk. Vort Tab var kun 1 død og 42 Saarede - Efterat gjenden havde pindselig forladt sin faste Stilling ved Savio med omtr. 22000 Md. drog han sig til Rimini og havde d. 24de Arriergarde i Savignano. F. M. L. Blancht var den 25de i Cortona og ventedes d. 28de til Foligno. Kong Murat har atter villet underhandle, men det er afslaaet.
Viborger Samler, 1815-05-18
Paris, d. 1ste Mai. Vor Armee i de nordlige Departementer er 90,000 Md. Deraf kommanderes General Reille 30000 Md. Vi have 10 Armeekorpser neml. i Lille, Valenciennes, Mezieres, Metz, Strasburg, Laan, Grenoble, Bourdeaux, Toulon, og Perpignan.
Viborger Samler, 1815-05-18
Bonaparte vil snart forlade Paris og bereise Grændsen. Man mener han tager Hovedqvarteer i Conde.
Viborger Samler, 1815-05-18
Marskal Mortier er af Bonaparte bortsendt i et overordentligt Ærende. Fra Metz skrives: at der ere faa allierede Tropper paa Grændsen der. Deres hele Magt staaer næsten i Flandern. Ved Worm og Zweibrücken, staae 10000 Mk. J Luxemburg ligge 10000 Mk. Samqvemmet mod Maynz er afbrudt. Jndvaanerne i Rennes, Nantes, Vannes etc. have indgaaet et Forbund for de 5 Departementer i Bretagne. Forbundet er for Bonaparte og skal udbrede liberale Jdeer i Revolutionstidens Smag. Under 1ste Mai har Bonaparte udstædt et Dekret, hvori han melder, at hans Hensigt med Forsamlingen paa Manmarken var, at danne en Kommission af Departemental Valgforsamlingerne, og saaledes først efter nogle Maaneders Forløb at komme til Maalet. Dertil ventede han at erholde den fornødne Tid og Rolighed, da hans Hensigt var endog ved at underskrive de Opofrelser, som alt trykkede Frankrig, at vedligeholde Freden. Men neppe var Borgerkrigen i det sydlige Frankrig endt, for man fik Vished om de fremmede Magter fiendtlige Hensigter, og maatte ruste sig til Krig, Han maatte derfor vælge imellem at beholde den Dictatur, hvormed Folkets Tillid og Omstændighederne have beklædt ham, eller at afkorte Formaliteterne. Frankrigs Jnteresse bød at vælge det sidste. Gjerne havde han oppebiet Konstitutionens Antagelse af Folket for Valgkollegiernes Forsamling, men Statens Jnteresse byder ham at omgive sig med Nationalmagten. Derfor skulle Valgkollegierne samles i hvert Departements Hovedstad 4 Da at efter dette Dekrets Bekjendtgjørense, og de udvalgt te Deputeerte møde i Paris paa Manmarken.
Viborger Samler, 1815-05-18
London, d. 3die Mai. Den Russiske Regjering har laant 10 Millioner Rubler i Holland; det halve derat betale Hofferne i England og Holland.
Viborger Samler, 1815-05-18
Man paatager, at 4000 franske Desertører ere komne til Torney med Vaaben og Bagaae.
Viborger Samler, 1815-05-18
Bonaparte er afreist fra Paris d. 2den Mai. Han ventedes til Lille d. 4de. Han ville have reist for; men Statsraadet satte sig derimod og som man siger kom det til en levende Ordstrid mellem ham og det. Raadet skal have yttret, at han ikke var uindskrænket Herre; men maatte føie sig efter det Partii, der gav ham Magten. Man forudseer blodige Optrin. Jndvaanerne flygte bestandig fra Paris. J de sidste 12 Uger ere 100,000 Mennesker, afreiste. Adskillige Pariser Bankører ere komne hertil London. Banqveer Recamier og Comp. i Paris har gjort Opbud.
Viborger Samler, 1815-05-18
Bonaparte sagde nylig til Carnot "Jeg maae uopholdelig udskrive 300,000 Mk. - Det er umuligt svarede Carnot - Er Konskriptionsloven da ikkovedMagt? – Jo, men man vil ikke adlyde Dem, som forhen - Er jeg da ikke meere Keiser, – Jo, Sire! men med Jndskrænkning var Svaret.
Viborger Samler, 1815-05-18
J Charam ligge endeel fladbundede Baade færdige, som ere skikkede til at landsætte Tropper.
Viborger Samler, 1815-05-18
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-05-18
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Frankfurt d. 7 Mai. Lucian Bonaparte opholder sig paa Schweitzes Grændse, han yttrer nu palitiske Grundsætninger, som nærme sig meere hans Broders Meninger. Man siger og, at Hjeronymus Bonaparte er kommen til Ferney. (Men han var endnu d. 22 April i Kong Murats Hovedqvarteer.)
Viborger Samler, 1815-05-18
Gouvernør Justus Gruner anmelder en i franske Blade under hans Navn indrykket Proklamation af 13 April, for falsk og erklærer den for een af Bonapartes mange Logne.
Viborger Samler, 1815-05-18
Hertugen af Holstein, Eutin, der nu boer paa en Gjæstgivergaard i Basel, bekjendtgjør i Aviserne at hans Jndbydelse af de Sorte Brødre (til Reisen til Jerusalem) nu ophører, siden det i Frankrig, i Marts Jndtrufne." Lucian Bonaparte har forlangt Passe til England; men endnu ei faaet dem.
Viborger Samler, 1815-05-18
De Russiske og Svenske Tropper, som skulle til Rbinen og Belgien, ventes for endeel til Skibs til Nederlandene.
Viborger Samler, 1815-05-18
Man skriver fra Gent, at der endnu komme franske Desertører. Et Artillerikompagni som ville bort, maatte fægte med Douanerne først og fik flere Officerer døde og saarede.
Viborger Samler, 1815-05-18
Sverrig. De franske Depecher, som Coureren, Chanvin bragte til Kbhvn, og som vare stilde til vare. Hof, var vor Regjering sendt naabnede til Kon Ludvig 18de.
Viborger Samler, 1815-05-18
Elverfeld 2 Mai. En fra Frankrig kommen de troværdig Reisende, siger : at dersom Stemningen mod Bonaparte er overalt, som i de nordlige Provindser, vil han ei regjere i 2 Maaneder. J Liner Gjæringen meget beftig. Borgerne som skulle af lægge ham Troskabsted, erklærede, at de kun ville lyde den ret næssige Konge. Nogle Officerer, som erklærede sig for ham, overslog man med Gadeskarn, Mange raabdet ned med Jekobinerne, leve Ludvig d. 18de, Tropperne ere ikke slet saa rasende paa hans Parti og mange desertere.
Viborger Samler, 1815-05-18
Altona, d. 10 Mai. De franske Poster af 1, 2 og 3 Mai og næste alle tydske Rigsavner ere udeblevne (der maae vel altsaa være forefaldet noget mere paa Grændserne end de geskjæftige Spaamand vide, som ville vide Dag og Time naar Kampen skal begynde.)
Viborger Samler, 1815-05-18
Sidstl. 22de Marts nedkom Byskriverens Koni Nogent i Frankrig med 5 Børn, der hidtil alle befandt sig vel.
Viborger Samler, 1815-05-18
General Rap har i Strasburg bekjendtgjort at da Man tilbageholder de franske hjemvendende Fanger, saa skal ligeledes i hans Militærdivision alle fremmede Fanger anholdes. Ligesaa har han befalet en Grændsespærring paa den franske Side - Ogsaa i det indre Frankerig oprettes frivillige Jægerkorps, der skulle først rykke ud, naar Fjendtlighederne udbryde. Armeen i de nordlige Departementer anslaaes nu til 90,000 Md., hvoraf General Reille, kommanderer 30,000.
Viborger Samler, 1815-05-18
Kurfyrsten af Hessen har under 3 Mai bekjendtgjort, at han vel vil beholde Kurfyrstetitien, men antage Prædikatet af Kongelig Høihed, og Kur prindsen af: Høihed.
Viborger Samler, 1815-05-18
Spanien. Hertugen af Angouleme ankom til Barcellona den 18 April, hvorfra han snart igjen vilde afreise enten til Corunna eller Lissabon for at indskibe sig til Engelland.
Viborger Samler, 1815-05-18
Sverrig. Den svenske Rigsdag har besluttet at konfiskere den betydelige Formue, som Gustav Adolph kunde fordre efter sin afdøde Moder, for hans sidste Erklæring angaaende hans Søns Krav paa den svenske Trone.
Viborger Samler, 1815-05-18
Madam Baccioch i skal ikke more sig i Brünn, Denne Familie lever ellers her paa en brilliant Fod, Man serverer bestandig paa Sølv. Hver Uge maae aflægges Beretning til Fyrst Metternich om Al. hvad den foretager sig.
Viborger Samler, 1815-05-18
Prinds Talleyrand forlader Wien strax efter Monarkernes Afreise, og begiver sig da til Ludvig d. 18.