JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Bayreuth, den 18 Febr. Natten imellem Mandag og Tirsdag, begik her en Regierings Advocat, som man for nogen Tiid siden har holdt for forrykt, en grusom Gierning, i det han først stak sin Kone i hiel, og derefter sig selv; hvorledes det er tilgaaet veed man ikke. Saasnart man om Morgenen aabnede de tillukte Dørre, fandtes de begge i Sængen liggende i deres eget Blod, med Klæderne paa, ligesom de om Aftenen vare komne fra en SpadsereTour. Konen laae med Ansigtet paa Jorden og var stukken igiennem Brystet; Manden laae med Ryggen oven paa hende og havde givet sig selv 2de Stik igiennem Livet. Nogle Skridt fra dem begge, paa en Stoel laae Mandens Kaarde blodig, og Spidsen afbrækket. Efter=Sigende skal denne Procurator have været en besynderlig Mand i sit Embede og per fas & nefas søgt mange omveye. - Samvittigheden er vognet og straffet sig selv. Regnena i den Spanske Provinds Cuenza, den 15de Februarii. Den 24de Jan. om Aftenen Klokken 9 og en halv nedstyrtede Klokke=Taarnet i St. Salvador og sønderslog Kirken, Sakristiet, den Sal, hvor man pleiede at holde Capitul og 6 Huuse, foruden mange andre, som ere blevne beskadigede. Skaden vurderes for meer end 2 Millioner Realer. Af Mennesker ere dog ved denne Ulykke ingen omkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Fra Kirke=Staten, den 16de Febr. I mangfoldige og fast utænkelige Aar har det Rommerske Hoff været i Besiddelse af Jndkomsterne i de Sicilianske Bispedømmer, naar og saa længe som disse vare ledige, og det i Kraft af en Overlehus og Eiendoms Rettighed, som det Romerske Hoff har havt over Kongeriget af begge Sicilierne. Den Pavelige Nuntius i Neapolis var General Ind=Cassator for disse Jndkomster, og i alle biskoppelige Steder vare aparte Ind=Cassatorer. Nu skal bemeldte Kongelige Hoff, have tilegnet sig disse Afgifter, og derfore anordnet en særdeles Ind=Cassations Commission, under den Forevending, at Rettigheden til dette, grunder sig paa en gammel R. 156 Rd. Lov, som er udgivet af Rogeri, der var Stifter til dette Rige. Hs. Sicilianske Majest, skal og have forbudet alle den geistlige Ordens Foresatte, herefter at oversende Penge, til Rom for de der værende General=Procuratorer af forskiellige Ordener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Fra Haag, den 14de Februar. Antallet paa de Fanger, som Engellænderne have gjort af Spanierne i 5 Uger, det er at sige, siden den Spanske Erklæring imod Engelland, angives for 2000 Mand, og der skal, som man siger, være over 5000, saavel Franske som Spanske Fanger i Fængslerne i Portsmouth og Plymouth. Cøln, den 17de Februarii. Man har her to Nyeheder, hvilke skulde være af største Vigtighed, hvis de vare meere end blotte Rygter. Den ene er, i Følge Beretninger fra Lippstadt, hvor den Kongel. Franske Legations=Secretair ved det Berlinske Hoff, Rider Gansims, er gaaet igjennem som Coureer til Versailles, at Hs. Majest=Kongen af Preussen har gjort det Londonske Hof nogle Forslag, efter hvilke Hs. Majest. var villig til at paatage sig en Mægling for at forsone Engeland med de Bourbonske Huuse. Den anden Nyehed bestaaer deri, at eftersom Ordet gaaer, skulde Hertug Ferdinand af Brunsvig erholde Commando over en combinert Armee ved Neder=Rhin. Dreden, den 15de Febr. Det er fuldkommen vist, at Dreiden og adskillige andre Stæder i Sachsen skal befæstes. Frederichstad og Egnene ved Wilsdruffer=Porten skal beskyttes ved en sammenhængende Kiæde af Skandser, af hvilke den ene kan bestryge og bedække den anden. Til den Ende ere allerede forskrevne mange Berg=Folk, og her skal endnu, foruden Garnisonen, ligge 2 Regimenter Jnfanterie, som alle skulle arbeide paa Forskandsningerne. Huusværterne maa tilkiendegive, hvor mange Soldater enhver endnu kan modtage, foruden den sædvanlige Indqvirtering. Qvartererne skal betales tilligemed Senge og Tilbehør. Ingenieur=Korpset har maattet anstille Undersøgninger, om Frederichsstad, og Egnene ved Wilsdruffer og Søe=Porten ikke kunde sættes under Vand fra den Side ved Landsbyen Priesm og Ostra Forværk, men man har re 157 er befunden, at det ville være vanskeligt at sætte i Værk, og dog ey giøre nogen synderlig Nytte. Lige over for den ved Elben beliggende vigtige Biørne=Bastion skal paa den anden Side af Elben oprettes en ligedan Skandse tilligemed et Blokhuus, og her og der trækkes Kanaler fra Elben af, hvilke skulle komme i Forbindelse med Stads Gravene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Copulerede, Føde og Døde. General=Fortegnelse. over: Fødte, Døde og Copulerede udi Danmark og Norge, samt Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, Grævskabet Rantzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Herskabet Pinneberg og Staden Altona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Udi Aaret 1780 ere, Fødte. Døde. Copul. I Kiøbenhavn ----- Siellands Stift. Khvn, og Bornh. undt. 8035 6006 1993. Fyhns Stift med Lolland og Falster 6113 4411. 1445.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Aarhuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Riiber Stift. Wiborg Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Aalborg Stift. Summa Danmark 29508. Fødte. De Aggershuus Stift 11149.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Christiansands Stift, 4142.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Bergens Stift 4187.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Tronhiems Stift. - 232. Summa Norge = Hertugdom. Slesvig 7262. Dertugdom. Holsteen, 10479. Summa Hertugdom. =(Grævskabet Rantzau, = Herskabet Pinneb. og = Staden Altonaibereg. = Summa Summarum = = Eke altsaa udi Hs. Majestæts Danske, Nor Tydske Stater. 15315 flere fødde end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Dødsfald. Odense, den 2den Martii, Sr. Daniel Flemmer Paruqvemagers Datter, Johanne Jacobine Flemmer, 1 Aar og 18 Uger. Nr. 158 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Bekiendtgiørelser. Hvem som maatte have Lyst til at eie den af Doct. og c. Prof. Nannestad, i St. Knuds Kirke i Odense, holdte Høimesse=Prædiken paa 24 Sønd, efter Trinit. sidstleden, som helligholdtes som Alle=Helgens Dag, over den Materie, at Lyst til Naaden og Barmhiertigheden, Frelsen og Saliggiørelsen i Christo Jesu, er Hoved punkten i Naadens og Salighedens Vei, Skik og Orden, eller i sand giørlig Christendom, stor 4 Ark i 8vo, kan faae den til Kiøbs hos Mile Bogbinder, uhæftet for 8 s. paa Tryk= og 12 s. paa Skriv=Papiir, og hæftet 2 s. meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Den beskikkede Land=Physicus i Synder=Ditmersken har udi det Tydske Sprog udgivet: en kort, dog tilstrækkelig Anviisning, hvorledes Qvæg=Sygen paa den naturligste Maade kan afhielpes. Han beviser deri, at denne Sygdom er ingen nødvendig eller medfødt Syge iblandt Horn=Qvæget, men kommer af den slette Omgang, som Kalvene opfødes og behandles paa. Forfatteren har opholdt sig paa adskillige Steder, hvor QvægSygen udi dette Aar hundrede endnu ikke har grasseret, og hvor Horn=Qvæget sammesteds aldrig er bleven anstukket af Qvæg=Sygen, omendskiønt sygt Qvæg fra andre Steder er bleven drevet der igiennem. Paa forbemeldte Steder har han nøie undersøgt og erkyndiget sig om, hvorledes Kalvene og Ungqvæget der blive opfødte, og han er derved bleven bestyrket i sin Meening. Hans Anviisning er ikke konstig, og udkræver liden eller ingen Bekostninger. Dette for alle næsten nyttige Skrift, som nok udgjør 3 a 4 Ark, har ieg forefat mig at oversætte i det Danske om Subscribenternes Antal kunde svare til Umagen og Trykningen. De respective Herrer, Velyndere og Venner, som maatte altsaa vilde eie og læse samme, anmodes behagelig at lade deres ærede Navne tegne her paa Odense AdresseContoir imod 1 Mk. for Exemplaret paa Tryk og 20 sk. paa Skriv=Papiir. Peter von Westen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Da jeg haver bragt i Erfaring, at nogle som muelig ikke forstaaer Medicinen, har dog fundet Behag udi at giøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Nr. 159 er min Liqvort Anod Mineral. Hoffmann og maaskee og andre af mine Vahre i mit Officin uduelig. Saa haver jeg ladet det bedømme af tvende Land=Physicis, nemlig først af Hr.Doctor Eichel her i Fyen, og dernæst af Hr. Doctor Maceprang paa Møen, som begge har befundet det saaledes, som det bør at være, og til ydermeere Vished erbyder ieg, at indsende det til Collegii Medici Bedømmelse, paa det Publicum ikke skulde troe noget ugrundet omløbende Rygte til min Fornærmelse, under deres og min Forsegling. Svendborg den 7de Martii 1781. M. H. Werner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Kongelig Privilegered Apotheqver. godt frisk Foder af alle Slags sælges for billigste Priiser hos G Sogne Præsten til Frue Kirke i Odense, og skal endog, om det behøves og inden kort Tid forlanges, blive Liebhaberne tilkjørt. & Mølle udi Odense eller og fæste samme paa Livs Tid, ville Dersom nogen Liebhaber findes, som ville tilkiøbe sig Pientemelde sig hos Peter Eilschow i Odense, og med ham om samme at accordere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
J ei alene et udi Døbe=Fondten staaende overmaade stort og Ved Indbrud udi Kiørup Kirke, er deraf bleven bortstiaalen, massivt Messing=Fad, men endog 3de Tavler Blye; den eller desom om dette Tyverie kan give mig underskrevne Oplysning, forsikkres baade deres Navnes Fortielse, saa og strax betalt en Douceur af 10 Rdlr. Eiensidelsborg den 27de Febr. 1781. Holm. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Proclama. Sos Boelsmanden Niels Bertelsen i Maale, under Hverringe, Gods, paa Hindsholm, er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet, uden Livs Arvinger, Jndsidderen Niels Poulsen; hans Stervboe er strax af mig, paa mit høie Herskabs Vegne, som Skifte=Forvalter, taget under behørig Behandling, og hans efterladte liden Jndboe ved Auction i Penge udbragt. Som Arvinger efter den Afdøde har ved den i Dag holdte Skifte=Samling, indfundet og ladet sig anmelde, endeel den Afdødes Fabrødre, Faster og Morbrødre, samt Moster=Børn og Børne=Børn, alle opholdende dem her i Fyen, undtagen en Faster Søn, ved Navn Hans Madsen, som skal være Smed, og boende i Hillerød i Sielland; thi bliver saavel han, eller om han ved Døden skulle være afgaaet, hans Arvinger herved, saavelsom om fleere Arvinger end er 16 R. anmeldte ere, skulle tilvære, herved med 6 og 12 Ugers Varsel, fra dette Avertissements sidste Publications=Dato at regne, indkaldede at møde eller møde lade ved Skiftet, som igien er berammet at foretages her paa Hverringe Skriver Stue, Fredagen den 25de Mai førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, for deres Arve=Rettighed, tilligemed de sig allerede anmeldte, at bevise, da enhver, efter denne liden Stervboes Omstændigheder, skal blive sin Ret efter Loven tildeelt. Til samme Tid indkaldes tillige Stervboens lovmessige Credi= og Debitorer, de første for at nyde hvad dem tilkommer, og de sidste for at betale hvad de Fylder. Hverringe paa Hindsholm i Fyen den 2den Febr. 1781. N. Jensen. Fuldmægtig ved Godset. Norrige Skytte her ved Mullerup Frederich Wilhelm Wejerslev 2) er den 9de Febr. d. A. ved Døden afgangen, hans Efterlagdenskab strax taget under lovlig Behandling, og Dødsfaldet ved Skrivelse tilkiendegivet hans Fader, som skal være Skytte paa Øebierggaard i Sielland, hvorfra ingen Svar endnu er indløben; thi indkaldes saavel bemeldte den Afdødes Fader, eller andre Arvinger, som og Credi= og Debitorer at møde ved den agtende Skifte Samling den 9de April førstkommende, paa Mullerup Skriverstue, da enhver skal vederfares den Ret Loven giver. Mullerup pr. Nyborg den 24de Februarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Paa Høye Herskabet S. T. Hr. Kammerherre, Scheels Vegne. J. Maar. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Auction. Tormedelst indløbne Hindringer bliver Auctionen over Sl. Hr. 2 Conferenceraad von Scherewiens Bibliotek, som var berammet at holdes den 5te Martii førstkommende, udsat til den 12te i samme Maaned. Odense den 6de Febr. 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Det gives hermed tilkiende at Torsdagen den 22de Martii er berammet offentlig Auction over Sal. Madame Eilschow i Kiøng, hendes efterladte Meubler, tillige med et vel indrettede og for faa Aar siden opbygt Huus, hvortil er rummelig Gaardsrum og Kiøkken=Hauge; til hvilken Tid og Sted Liebhaberne ville indfinde sig. Søebye den 3die Martii 1781. et M. Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-09
Capital som falbydes. hos mig undertegnede kan til 11te Junii førstkommende mod sikker Pant og gangbar Rente, bekommes til Laans 7 a 800 Rdlr. Umyndiges Arve=Midler. Gudbierg Præstegaard den 7de Martii 1784. H. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
gen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
Tanker. Den Grund er falsk, paa hvilken Mængden bygger, Al Verdens Alt er bare Flyve=Sand Den største Hob kun griber efter Skygger, Et Babels Taarn i Øyet stikke kan, Et Veirlys Øyets Kraft forblinder og fortryller, Et Vandløb kommer paa, og Grunden plat bortskyller. Af Verdens Kunst, hvad er den Kun en Boble, Et Skum paa Vand. Hvo fæster der sin Fod, Lad Verden end sin Kunst mod dig fordoble, Dens Smigren er dog kun en Slange=Brod. En Verdens Ven er dog en Himlens Fiende blevet. Vee den, som kun for sig og Verden haver levet R 162 Rdlr. O Gierrige, Guld=Klumpers troelig Dyrker, Du glædes ved en syndig dynget Skat. O mon du dig i Dødens Afmagt styrker, Hvor nødig vil du sige den: god Nat! Kammelen gaaer jo før ind i et Naale=Øye, End du i Himmelen. Kan Guld dig da fornøye, Ophøiede, paa Ærens høie Tinding, Du vidt og bredt kan rundt omkring dig see, Men glemmer Gud. Hvad bliver da din Vinding? Da bliver jo dit Fald det dybeste. Paa Klippen havde du din Bygning ikke grundet, Du bliver rykket op. Dit Sted ei meere fundet. Men hvad staaer fast, naar Jordens Piller ryster, Det Huus, som er paa Klippen rodefæst, Al Verdens Alt forgaaer med sine Lyster, Men dette Huus staaer fast i Storm og Blæst. Naar Verdens Bygning skal sit gamle Jntet blive, Skal intet Bygningen af Klippen Christo rive. Stoel, store Hob, da længe nok paa Aske. Dit Huus, dit Haab du har paa Sandet bygt. Dit Purpur skal til evig Tid ei braske. Stoel du kun paa din verdslig Viisdoms Klygt, Dit Guld, din Gud, dit Got, du dog engang skal savne. Al Verdens store Alt er dog kun Røg og Avne. Oprørte Hav, du længe nok maa bruse, Min Klippe, staaer. Jeg ikke rokkes kan, Saa længe ieg skal være her til Huuse, Jeg bygge vil paa Klippen Gud og Mand. Den Klippe glipper ei, om Verdens Alt end glipper, Min Klippe slip mig ei, før Aanden af mig slipper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
Kirke=Anmærkninger. Aar 829, reiste Ansgarius til Sverrig, for at prædike Evangelium, hvor han blev i 2 Aar, og arbeidede med al Fliid paa Hedningernes Omvendelse, saa vel i Sverrig som i Dannemark, gjorde for den Aarsags Skyld adskillige Reiser frem og tilbage, fra det ene Rige til det a 163 er andet. Ved samme Tid blev og Guds Ord og Evangelium prædiket paa Gulland, af forbemeldte aarvaagne Ansgarto og Romberto, og vil nogle holde for, at Gulland var det første Landskab i Dannemark, som de bleve bragte til, af Kong Harald Klack, til Christendommens Forplantelse. Aar 941, blev der begyndt paa at indplante den christelige Religion i Rusland, efter at Olaf eller Oddlef, som i de Tider regierede over Rusland, havde været i Constantinopel, hvor hun var bleven oplyst i den christelige Lærdom, og lod sig der døbe og blev kaldet Helene. Efter hendes Hiemkomst søgte hun med al Flid at indføre Christendommen i hendes Lande og Riger hvortil hun selv banede Veien, med sin særdeles gudelige Opførsel, baade i sin Christendom og i sin Regiering, saa at hun og af Russerne blev regnet iblandt deres Helgene. Dog fik Religionen der ikke nogen ret Fremgang, førend i Aaret 980, andre skrive 989, da Wolodimer, som da var Storfyrste i Rusland, antog den christelige Religion, nemlig den grædske, i hvilken Undersaatterne der i Riget siden ere bleve ne bestandig, og mældes dette som noget merkværdigt, at mange bleve omvendte til at antage den christelige Troe ved et Mirakkel, som skeede Aar 980 af Leone, som var den første Metropolit i Kiøn, der kastede sin Evangelii, Bog i Jlden, og efterat den længe havde ligget deri, tog han den gandske ubeskadiget udaf Jlden igien. Aar 997, søgte Oluf Trigqveson, som var Konge i Norge, at udbrede den christelige Religion i samme Rige, og paa andre Steder og langt fraliggende Øer, som laae under samme Rige, søgte og at faae den indført paa Grønland, Færøe, og mange andre Steder, hvor den endnu var ganske ubekiendt, men fordi dette skede meer med Sverdslag og udvortes Tvang, saa og med opdigtede Mirakler, end ved reen Overbeviisning af Guds Ord, saa var det ikkun slet bestilt endnu med Christendommen, paa de Ste-der. Men efter nogle Aars Forløb, da Kong Oluf Haraldsøn, som blev kaldet Olaus Sactus, var bleven Konge, i Norge, blev den christelige Religion, meget forfremmet, R 164 R. R. ved det at han med al Nidkierhed afskaffede de hedenske Skikke, som hidindtil vare bleven ved Magt. Om Religionen i China.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
Man forundrer sig ofte ved at spørge vore Chinafarer, om Tilstanden i China, uden at de kan give derom Underretning. Over denne Uvidenhed maa man ikke saa meget forundre sig, efterdi Søemænd bekymre sig alene om Handelen. Desforuden er det dem ei tilladt at komme indi Landet, men kun alene i Forstaden af Cantop. Vilman have Kundskab om Chinesernes Regiering, Religion og Videnskaber maa man eftersee de Jesvitiske Missionariers Skrifter derom, hvilke ere saa omstændelige, at intet Rige i Europa er med større Flid beskreven, helst i du Hos des Værker og Louis le Conte, i Maghallaens og fleeres Beretninger. Den christelige Religion har især staaet paa slette Fødder i Kaser Yong Tchin Tid, der var ligesaa koldsindig imod de Christne, som hans Formand den store Cang=hi var dem hengiven. Kalser Yong Tchin forbød den christelige Religion, forviiste de Romerske Missionairer, gjorde de christelige Kirker til Skoler, Domhuuse og Palladser, saa at meere end 300000 omvendte Chineser bleve forladte af deres Siæle=Sørgere, og derhos forfulgte Hvad Chinesernes egen Religion angaaer, da, hvis man spørger vore Kiøbmand derom, svares der, at de ere Afgudsdyrkere, siden man i Forstaden af Canton seer Billeder at dyrkes og Afguds=Præsterne at giøre det samme. Men man maa deraf ei dømme om det heele Lands Gudsdykkelse; thi Chinesernes Hoved=Religion i ældgammel Tid og endnu er af langt anden Beskaffenhed. Grunden af deres Religion sees af deres gamle canoniske Skrifter, hvori tales om Guds Enighed under det Navn af Cang ti eller Tien, og hvorudi han kaldes alle Tings Begyndelse, Folkets Fader, et almægtigt og alvidende Væsen, som styrer og regierer alting i Verden, og uden hvis Styrelse intet skeer; som er hellig, retfærdig og barmhiertig a. - Heraf sees, at den chinesiske Religion skilles ikke alene fra Almuens Hedenske, men og fra den gamle philosophiske Troe. Nr. 165 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
Nogle Europæiske Missionarii indbildte sig at Chinesernes Lærdom have Anseelse af Atheisterie, hvorudover de forlangte Aar 1700 af Keiser Cang=his Erklæring. - Denne Keiser erklærede sig da ved et Edict saaledes: det er et den legemlige og synlige Himmel, som man dyrker, men den, som er Herre og Skabere af Himmel og Jord, og naar man i sine Bønner nævner Himmelen, meener man den Gud, som har dannet den, Jorden og alting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
Man finder ellers i China 3 Hoved Secter, hvoraf den ene, som fornemmeligen bestaaer af den gemeene Almue, er hengiven til Afands=Dyrkelse og Overtroe. - Den anden holde sig gandske hen til de gamle canoniske Bøger, og følge Bogstaven i Overeensstemmelse med Keiserens Erklæring om Gud a. - Og endelig de sidste vige igien fra de canoniske Bogstaver og ved nye Forklaringer søge at vise, at ved det Ord Tien eller det høieste Væsen forstaaes ikke uden Verden, hvilken de tillægge alle Tings Dannelse og Styrrelse. - Den mellemste Sect kalde sig Consucii Disciple, og de sidste Fohe, Rigets første rette Stifter. - Den ne Uovereensstemmelse imellem disse tvende sidste Secter er Kilden til de store Tvistigheder imellem Missionarios. Alting var imidlertid stille indtil Aar 1684, da der kom nogle nye Missionarier fra Paris. Disse angave at Jesviterne ei havde fattet den rette Meening, og Aar 1693 paastod de, at de chinesiske Ord Tien eller Cang ti, betydede intet andet, end den materielle Verden, og de fordømte de Ceremonier, som Jesviterne havde tilladt de nye omvendte - Sagen blev derpaa foredragen Paren. - De nye Missionairer paastode, at man burde ci tillade de nye Omvendte en Lærdom, som nærmede sig til Afguderic. - Jesviterne forfegtede derimod, at de Meeninger og Ceremonier, som de tillode de christne Chineser vare uskyldige, og at forbyde saadant, var kun at drive dem fra Religionen igien, som med saamegen Møie var anvendt til deres Omvendelse. Tvistighederne holdt saaledes ved i mange Aar. Paven affærdigede en Patriark efter den anden for at deeidere derudi; men som Keiseren holdt med Jesviternes Partie, saa gik det meget koldsindigt med de nye Missionairers Fremgang, saameget meere, som Keiseren truede med at vilde forvise alle Nær Europæer af China. Endelig døde Keiser Chang=hi- og hvormed disse Tvistigheder fik Ende, thi den nye Keiser, Vong Tching lod dem alle fordrive. Aarsagen hertil var at en indgav et Skrift til denne Keiser fuld af beskyldninger, at de Europæiske Lærere oprettede Templen, lærte der, Afguderie, at foragte eiseren og Forældre, og vanære de døde med meere. - Keiseren sendte denne Klage til det store Raad i China, og som Raadet understyttede Klage Skriftet, fulgte derpaa den Keiserlige befaling, at de skulle forages, der og skeede, forbød den christelige Troe, forviiste de Romerske Missionairier, gjorde deres Kirker og Skoler til offentlige Bygninger med videre. Spørsmaal og Svar i Henseende til den Engelske Nationale Gield.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-03-16
(Af en Londonsk Tidende.) 1. Spørsmaal. Naar Stor Brittanniens Giæld nu ikkun beløb sig til 130 Millioner (endskiønt den er langt større, og samme skulle tælles i Skillinger, saa at en Mand hver Minut taldte 100 Skilling, og hver Dag anvendte 12 Timer derpaa, hvor lang Tid behøvede han til at tælle den heele Summa Svar: 98 Aar, 316 Dage 14 Timer, 10 Minuter. 2. Da den heele Summa udgjør 2600 Millioner Skilling, og efter Udmyntningen 62 Skilling gaae paa 1 Pd., hvor meget veyer da den heele Summa Svar: 41 Millioner 935 Tusind 484 Pund. 3 Sp. hvor mange Vogne behøves til at bringe, disse Penge fra et Sted til et andet, naar paa hver Vogn, regnes 1 Tønde, Sv. 20968 Vogne. 4. Sp. Naar en Mand kunde bære 100 Punds Vægt, hvor mange Mand behøvedes da til at bære den heele Summa. Sv. 419355 Mand. 5. Sp. Naar alle disse Folk gaae i en Liinie, den ene 2 Alen fra den anden, hvor langt maatte saadan Vei være, Sv. 476 og en halv Miil 70 Pards6. Sp. Naar alle disse Skillinger vare lagte i lige Linie ved hinanden, og man regnede en Skillings Brede ikkun for en Tomme, hvor langt maatte den Linie være, Sv. 41035 Miile, som giør 16035 Miile mere end Jordens Nr. 167 Aar, heele Omkreds. 7. Sp. Forudsat, at Renterne af denne Giæld vare ikkun aarlig 3 og en halv p. C., hvor høyt beløbe sig alle de aarlige Renter, Sv. til 4 Millioner 350000 Pd. Sterl. 8, Sp. Hvorledes lader Regieringen aarlig hæve disse Renter, Sv. Ved at taxere saavel dem, som have laant Capitalen, som alle andre. 9. Sp Naar skal Regieringen være i Stand til at betale denne Capital, Sv. Naar der blive fleere Penge i Engelands Skatkammer, end der nu er i heele Europa. 10. Sp. Og naar vil det blive Sv. Aldrig.