Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 10de de, solgtes i Kjøbenhavn ved offentlig Auction Moerskabstheatret paa Vesterbro, med Grund, Bygning og Jnventarium, paa Decorationerne nær, for den Sum 4,525 Rbd., foruden circa 900 Rbd. resterende Skatter, som Kjøberen har at udrede. Det tilfaldt ved Hammerslaget Muurmester Berlin. Dette gamle Theater, hvortil saamange Kjøbenhavneres Barndomserindringer knytte sig, har nu staaet i 29 Aar, hvilke er en lang Tid, naar man betænker, at det kun er bygget af Træ. Det blev bygget i Vinteren 1816 17 af Tømmermester Lythans & Co., og blev indviet af Mesteren Cassortis uudtømmelige Lune. Cassorti levede dog kun i 3 Aar efter Theatrets Jndvielse; derefter gik det igjennem Forskjelliges Hænder, som Kuhn og Pettoletti, Lehmann og Mad. sal. Price, indtil det kom til at tilhøre de almeenyndede Brødre James og Adolph Price. Disse have nu været i uforstyrret Besiddelse af Moerskabstheatret i en Række af 15 Aar. Jkkun Tivoli har kunnet give dette gamle Forlystelsested Naadestødet. Nu vil derimod Pierrots og Columbines Tempel atter reise sig som en Fugl Phønix forherliget Skikkelse, og skjøndt Kjøbenhavnerne ville blive nødsagede til at afsee den elskværdigste Kunstnerfamilie, endnu i Sommer, saa ville de haabe at kunne modtage den venligt til anstundende Aar, for ikke oftere at skilles. Tømmermester Hüttmann er overdraget at bygge det Theater, som det priceske Selskab har erholdt Tilladelse til at opføre paa Glaciet ved Nørreport. Det skal være fuldendt inden October Maaneds Udgang. (Flyvp.) Det er trende brave og dygtige Bondemænd, Jens Clausager og Niels Jensen Møller, begge af Sedding, og John Lauritzen i Faster, som have givet Jmpulsen til det i Ringkjøbing Amt, oprettede "Actieselskab til raae Jorders og fornemMosers Opdyrkning." De havde allerede ved egen Erfaring nøie lært at kjende det af Stiftslandinspecteur Fløe foreslaaede Middel, ved en let Forbrænding at vække Liv i Mosejorden, og ønskede nu ogsaa ved dette Middel at fremme et større Værk, hvorfor de i Ringkjøbing Amts landocconomiske Selskabs Møde, den 3die December sidstleden, fremkom med et Forslag til et Actieselskabs Stiftelse i denne Retning. De gjorde imidlertid meere, end blot at fremkomme med Forslaget: en Mosestrækning af c. 300 Tdr. Land, som de for 700 Rbd. havde tilkjøbt sig af Viddebæk By, Vorgod Sogn, og som ansaaes fortrinlig egnet til Opdyrkning, tilbøde de det intenderede Actieselskab uden nogen Avance. Det landocconomiske Selskab var snart bestemt paa at antage sig Sagen paa det Kraftigste. Man besluttede at indbyde til et saadant Actieselskab paa 600 Actier, hver til 5 Rbd., og hvis det skulde befindes, efterat Selskabet, havde begyndt sit Arbeide, at en forøget Virksomhed burde indslaaes, da at forøge Actierne til det dobbelte Antal, til hvilke nye Actier de første Actionairer fremmest skulde have Ret. En Comitee, som udvalgtes til at undersøge de foreløbig indkjøbte Moser, aflagde i det landoeconomiske Selskabs næste Møde i Januar en særdeles gunstig Beretning og anbefalede Planens Udførelse i det Hele paa den af Proponenterne foreslaaede Maade. Jmidlertid havde disse, ligeledes paa nærmere Approbation, atter indkjøbt en Mosestrækning ved Siden af den først indkjøbte, og saaledes havdes der nu ialt et indkjøbt Areal af imellem 5 og 600 Tdr. Land Mose, Kjær og let Hedejord, Alt tjenligt til Opdyrkning, for en Sum af 1,000 Rbd. r. S. For at tage nærmere Bestemmelse, blev da en Generalforsamling indkaldt til Viddebæk Torsdagen den 20de Februar, og skjøndt ei begunstiget af Veir og Aarstid, var Mødet dog særdeles talrigt besøgt af Omegnens Bønder. Selskabet constituerede sig nu, overtog og approberede de med Proponenterne indgaaede Handeler om deres Moselodder, udvalgte en Direction, vedtog adskillige Lovbestemmelser osv. En Plan lagdes ogsaa for forestaaende Sommers Opdyrkningsarbeide, hvorefter en Bygning paa 10 Fag skal opføres og 8 Trækstude sættes i Virksomhed, ved 2 Karle og 2 store Drenge. De første 600 Actier ere nu næsten tegnede. (Efter en Beretning af Hr. Landvæsenscommissair Tang i Ringk. Av.)(Corresp.) Kjøbenhavn den 22de Marts. Med Gaarsposten har man modtaget den Efterretning, at Peter Hjort Lorenzen er død. Det er vanskeligt for den længere Frastaaende at fælde en upartisk Dom over en Mand, der har levet under voldsomme Parti kampe, og det er vel muligt, at Lorenzens af Naturen heftige Characteer, ophidset ved daglig Tirring, hans sidste Levetid gik over til en Exaltation, der ikke var til Bedste, hverken for ham selv, eller for den Sag, han i sine sidste Leveaar havde valgt. Men saameget ligger for Dagen af Lorenzens offentlige Liv, at det var en stærkt udpræget Characteer, hvoraf der ikke findes mange i Verden, og som derfor have Krav paa at omtales med Agtelse, selv der, hvor man ikke kan billige deres Færd. Lorenzen var en politisk Apostat, om det nu var af forandret Overbeviisning, eller, som Slesvig=Holstenerne paastaae, af personligt Had til Hertugen af Augustenborg, maae vi lade være uafgjort, men, det er vist, at han omfattede sin nye Troesbekjendelse, med samme energiske Jver som sin gamle, og hvad Mening man nu end har om denne Apostasie, hvorved v. dog maae bemærke, at Lorenzen aldrig forandrede sin demokratiske Grundsætninger, vil man ikke kunne nægtee at L. under den slesvigske Stænderforsamling i Aaret 1842 lagde en Uforfærdethed og Kraft for Dagen, hvortil man skal søge længe om Magen. Naar man nu dertil lægger, at det var en Mand af store Talegaver, af mange Kundskaber og sjelden Forretningsdygtighed, paa hvilket Alt han har givet Prøver i de slesvigske Stænderforsamlinger, saa troe vi ikke at sige formeget, naar vi mene, at L. vilde være bleven en verdenshistorisk Characteer, naar Forsynet havde sat ham paa en større Skueplads.