Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-11-26
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det Svar, Hr. Olozaga har modtaget fra den Franske Regjering paa det Forlangende at forvise Christine, lyder omtrent saaledes: "Man vilde for Øieblikket ikke tage Hensyn til den usømmelige Tone, hvori Noten var affattet, men kun holde sig til Hovedsagen. Dronning Christine er ifølge en imod hende som Regentinde rettet Bevaglse tvungen til at forlade Spanien og har søgt et All i Frankrig. En Fyrstinde, som søger Beskyttelse og tillige er en Niece af de Franskes Dronning, kan den Franske Regjering ikke uden at vanære sig selv negte sin Beskyttelse, og maa derfor paa det Eftertrykkeligste tilbagevise den Spanske Gesandts Andragende. Denne af Hs. Maj. Kongen i Forening med Ministerraadet fattede Beslutning bliver herved at tilkjendegive Gesandten." - General van Halen var endnu den 11te November ikke rykket ind i Barcelona; han vægrede sig, fordi han frygtede for Folkeraseriet. En af Esparteros Adjutanter har bragt den Efterretning, at Regenten i Spidsen for sin i Saragossa forsamlede Armee vilde begive sig til Barcelona, og det, som man troer, i den Hensigt at ophæve Cataloniens Friheder og Privilegier. De Franske Krigsskibe ere ankomne for Barcelona. - J Valencia var den politiske Chef Garcia rykket ud med to Compagnier Nationalgarde, og havde erklæret Juntaens Medlemmer for Forrædere; men han er forresten selv indstævnet til Madrid for at retfærdiggjøre sin Opførsel. - Messager skriver: Zurbano har i Bilbaladet en Præst skyde, og Hertugen af Castro-Torreno er bleven arresteret paa hans Befaling. Et Manifest, som under 9de November er udstedt af Espartero, dadler energisk Begivenhederne i Barcelona. Fra Madrid meldes under 11te Novbr., at Oberst lieutenant Fulgosto er bleven skudt udenfor Toledo porten, paa samme Sted hvor Diego Leon fandt Deden. - Den Spanske Gesandt i Paris har berettet til sin Regjering, at han har forlangt Oplysninger over et Fransk Troppecorpses Nærmelse til de Spanske Grændser; han har faaet det Svar, at Grunden til denne Forholdsregel maa søges i de revolutionaire Bevægelser i Barcelona. Ministerpræsidenten har fundet denne Erklæring lidet tilfredsstillende, og han fremsætter derfor det Spørgsmaal: om maaskee den Spanske Regjering ifølge de i Toulouse og Clermont udbrudte Bevægelser havde sendt Tropper til de Franske Grændser, Frankrig. Qvenisset. J Colombiers Vertshuus, hvor Selskabets Medlemmer kom sammen, forelæstes Journalerne: National, Journal du Commerce, Populaire og Journal du Peuple; man underholdt sig om de hemmelige Selskabers Projecter og Forhaabninger, nye Medlemmer bleve optagne, som edelig maatte forpligte sig til at bevæbne sig imod Kongens Regjering, at gjøre Alt for at styrte den, og med blind Lydighed følge de ubekjendte Chefers Befaling og Veiledning. Den 13de September, den Dag Attentatet skeete, var Quenisset, som var uden Arbeide (Plankeskærer), atter hos Colombier. Dupoty spurgte, om Alle havde Vaaben, og uddeelte Patroner, hvoraf enhver af de forsamlede Arbeidere fra Gaden Traversere fik to. Quenisset, som havde fire Patroner, spurgte, hvad der handledes om, og fik til Svar, at det angik en Revolution; man vilde opholde og afvæbne det 17de Regiment. Qvenisset modtog derefter hos en Viinhandler paa Justs Kammer Pistolerne, hvoraf han betiente sig til Attentatet. Just havde ligeledes skjult to Pistoler under sin Blouse. Da Quenisset paa det bestemte Sted ikke fandt nogen af sine Kammerater, søgte han dem i deres sædvanlige Forsamlingsted og spiste ved denne Leilighed Frokost med Bucheron. Endelig indfandt flere af de Sammensvorne sig, som havde faaet Patroner, om Morgenen i Gaden Traversikre, nemlig Just, August, Jean Marie, Mallet. Qvenisset saae Hertugen af Aumale, som han forresten ikke kjendte. De Sammensvorne raabte: "Det 17de Regiment leve, Ned med Ludvig Philip, Guizot, den kgl. Familie og Prindserne!" Just viste Qvenisset Staden i Regimentets Spidse og sagde: "Der i Midten maa Du skyde." Quenisset tog sin Pistol frem og fyrede af i den angivne Retning, uden at sigte paa Nogen, fordi han hverken havde Tid dertil eller kjendte nogen af Officererne. Han blev holdt fast bagfra, da han allerede havde gjort nogle Skridt til Flugt. Da han saae sig forladt af sine Venner, opgav han al Modstand og sagde: "Det var mig, dræb mig!" Da man derpaa strax satte ham i en Vogn og kjørte med ham til hans Bolig, saae han Jean Marie, som gav ham et Tegn. Qvenisset, som haabede, at hans Kammerater vilde befrie ham, forsøgte at aabne Vogndøren, men blev forhindret af Politieagenterne. Denne Be om retning har Quenisset selv givet og bekræftet. Vertshuusholderen Colombier, hos hvem man fandt alle Slags revolutionaire Skrifter, vilde i Begyndelsen Jntet vide om deres Jndhold, men senere har han dog indrømmet Quenissets Tilstaaelse. Brazier, kaldet Just, synes at have været et af de farligste Hoveder for det hemmelige Selskab. Man har fundet mange Pakker til Krudfabrikation hos ham, ogsaa en Medaillon af Kongemorderen Barbes. Efter Quenissets Udsagn skal der have været et Vaabendepothos ham; men han er meget haardnakket i at benegte. Petit, kaldet August, synes at have været Forsamlingens Taler; Quenisset betegner ham som en meget dannet Mand. J sit Udsagn tilstaaer han Alt, hvad ham selv angaaer, men vægrer sig ved at compromittere Andre, for ikke at bryde sin Eed. Launais Forhør synes at være af Vigtighed. Hos Redacteuren Dupoty har man fundet Breve med Launais Underskrift, hvori han advarer Dupot, om at tage sig iagt, fordi Forræderen Pappart tilstaaer Alt. Hos Dupoty har man fundet en uhyre Mængde revolutionaire Skrifter af den farligste Art; men han protesterer mod al Deelagtighed Den 17de Nov. har Pairsretten erklæret de formedelst Attentatet fængslede Personer under Anklage. Det skal være vist, at Hr. Humann har fast besluttet at træde ud af Ministeriet; allerede i flere Dage har han ikke bivaanet Ministerraadet. - ReschidPascha er ankommen til Marseille, og ventes dagligen til Paris. - Algier. En telegraphisk Depesche dateret Mostaganem den 6te Novbr. melder, at den Division som afgik fra Oran den 13de Septbr., var indtruffet. den 5te November til Mostaganem. Dens Sundhedstilstand er god. Den slog to Gange Emirene Cavallerie og flere Stammer og leverede adskillig lykkelige smaa Fægtninger. Den ødelagde Staden og Fortet ved Saida, og afsluttede Forbund med 6 Stammer i Ørken, hvis Ryttere drog med de Franske og virkede med til at bekæmpe Hagem, en af Abdel=Ka ders Stammer. - General Bugeand, som ifølge en telegraphisk Meddelelse er indtruffet til Mascara, har forsynet Pladsen med Proviant til 93 Dage for 6000 Mand.