Aalborg Stiftstidende, 1834-04-17
Belgien. Om de i Bryssel forefaldne Uroligheder meddele de bel Jblandt Orangisterne var foranstaltet en Subscriptions til at opkjøbe nogle Prindsen af Dranien tilhørende Heste, giske Blade i det Væsentlige følgende: paa hvilke der var lagt Beslag. De orangistiske Blade forkyndte i en triumferende Tone den gode Fremgang, som hiin Subscription havde, og den 5te udkom endelig en i liden skabelig Tone affattet Brochure, i hvilken alle Subscribenter, nes Navne figurerede, og som tillige opfordrede de øvrige Jndvaanere til Efterligning. Ved denne forangistiske Provocation, som man kaldte den, bleve de allerede for ophidsede Gemytter endnu mere forbittrede, alle offentlige Steder i den nedre Stad opfyldtes med Folk, som talte om Sagen med Heftighed; i Theatret forlangte Publicum, den Stumme" opført næste Dag, og paa Pladsen ved Mynten samlede sig Folkehobe, som afsang Marseillaisen og Brabanconnen, Denne Hob trak først hen til et Huus i Biskopsgaden, hvor et Selskab, som beskyldtes for at have befordret Subscrib tionen, holdt sine Forsamlinger. Her bleve Vinduerne indslagne, men det lykkedes dog Borgemesteren, der personlig indfandt sig paa Pladsen, at bringe Folket til No. Samme Udfald fik et andet Opløb, der paa samme Tid havde dannet sig udenfor et Huus, hvor Lynx set forangistisk Blad bliver trykket. Om Natten gjennemdroge Patrouiller Staden og der forefaldt ingen videre Excesser. Om Morgenen den 6te fornyedes Opløbene udenfor bemeldte Klub, og siden foran Hertugen af Ursels og Prindsen af Lignes Hoteller. Først efterat man var trængt indi disse Huse og havde ødelagt Alt, kom Linietropperne, men som nu kun kunde forhindre, at Noget bortførtes; i alle i Huse vare Vinduer og Døre sønderslagne, og Mobilierne øde. lagte og kastede paa Gaden. Af Gardinerne dannedes en uhyre trefarvet Fane, om hvilken Hoben samlede sig. Saasnart Kongen erfarede det Passerede, reed han ud, ledsaget af nogle Officerer af Generalstaben; hans Nærværelse bevirkede, at Roligheden for det Meste var gjenoprettet overalt Kl. 10, men foruden de ovennævnte trende Huse vare i andre imidlertid blevne angrebne og udplyndrede. - Mod Middag begyndte dog Urolighederne i Parken paa Ny. De Folk stimlede sammen paa Promenaderne i endnu større Antal end ellers om Søndagen, samledes ogsaa Militaire i temmeligt Antal; det kom til Haandemæng mellem disse og de Urolige, af hvilke Nogle arresteredes eller saaredes. Ministeren for det Indenlandske, Hr. Rogier, var hele Dagen til Hest, men paa Pladsen St. Gudulg, hvor han havde bortfjernet sig for langt fra det ham ledsagende Detaschement, blev han anholdt af en Folkehob, som ikke kjendte ham, og trukken ned af Hesten. Dog - da han gav sig tilkjende, modtoges han med Raabet: Leve Kongen, Leve Ministeren! Om Eftermiddagen satte omsider Borgergarden sig i Bevægelse; adskillige Regimenter indtraf fra Mecheln; Kanoner, opplantedes ved Namurporten; Gensdarmer trak igjennem Staden, for at hindre Communicationen mellem Tumultuanterne, medens Regjeringen paa den anden Side lod Theatret lukke, og søgte at berolige Folket ved forskjellige Proclamationer. Jkke destomindre var det om Aftenen endnu ikke ganske roligt, hvorfor Kongen atter satte sig til Hest, og reed hen til place royale, hvor en uhyre Mængde Mennesker var stimlet sammen. Her holdt Kongen en Tale, som besvaredes med enthusiastiske Acclamationer, hvorpaa Mængden adspredte sig. Det er Midnat - saaledes ender Emancipation sin Beretning - og Roligheden synes at være vendt tilbage paa alle Punkter i Staden.