JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
En fjerde Svaghed er den alt for hurtige Overgang fra den heftigste Extase til den yderste Slaphed. Vort store Publicum ligner heri vort Clima som den ene Draabe Vand den anden; i Dag Hede, i Morgen Kulde, det ene Øieblik Soelskin, det andet Regn. Denne April veirs-Ustadighed udgjør et Hovedtræk i dets Caracteer. Hvad hele Staden taler om i Dag, det have næsten alle glemt i Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Man kunde her anføre stadfæstende Exempler, i Hobetal, som endnu alle maa være de fleste Læsere i frisk Minde. Hvo erindrer ikke de Dage, da man forgudede enhver, der kunde holde Lovtaler over Robespierre, nedrive Bibelen, skrive Harlequinader i Kjøbenhavn og Skandskrivter i Jena? Hvor ere de nu, alle disse drabelige Helte, De ere bortspredte som Avner af Vinden, og ligge begravne i Forglemmelsens mørke Skjød. Men det beklageligste er, at ogsaa sande fortjente Mænd, der kraftigen have fremmet deres Brødres Oplysning, næsten ere blevne ligesaa hastig glemte. En femte Egenskab, som mange have fundet hos det store Publicum, er en høist besynderlig Efterlignelseslyst og en ubegrændset Fordom for Alt hvad der kommer fra andre Lande. Denne Efterlignelseslyst spores i Alting. Man vil staae paa Hovedet som Grækere, klæde sig saa tyndt som Franskmænd, dyrke sin Jord som Engelskmænd og skrive Poester som Tydskere. Jntet finder man modbydeligere end at leve og handle Dansk. Men ogsaa heri hersker den besynderligste Modsigelse. Snart ophøier man Alt hvad der er Dansk og lader sig indbilde, at vor Jordbund er ligesaa god som Schweitzernes, vor Himmelegn ligesaa blid som Franskmændenes, vor poetiske Litteratur ligesaa rig paa Mesterværker som den Tydske, snart nedtrykker og ringeagter man Alt hvad der er Dansk, og paastaaer, at endog vort Sprog er fattigt og ucultiveret. Denne Selvkjerlighed paa den ene Side og denne Selvringeagtelse paa den anden kan ikke have andet end skadelige Virkninger. Vist er det, at man kan tiltroe sin egen Kraft baade for meget og for lidet paa eengang. En sjette just ikke priselig Egenskab hos det store Publicum, er dets overdrevne Hang til at værdige Ubetydeligheder sin hele og spændte Opmærksomhed. En saadan Smaahedsaand, har især for ikke længe siden raset i vor Hovedstad. Uden at nævne eller udpege noget Exempel, vil enhver endnu let erindre sig den Opmærksomhed, man værdigede en vis litterair Vanskabning, en Opmærksomhed, der meget maatte nedsætte vort store Publicum, eller i det mindste en Deel deraf, i Fremmedes Øine, dersom den, hvilket Gud forbyde, blev bekjendt udenlands. Men man kan heller ikke negte, at disse svage Sider i adskillige Tilfælde blive en Kilde til meget Godt. Hvad Ustadigheden angaaer, da lader det sande Genie sig neppe blænde af en hastig kommende og en hastig forsvindende Hylding; det bestræber sig for at fortjene hvad i Begyndelsen kun Tilfældet skienkede det; det indseer at Slaphed i Almindelighed er Overspændthedens uundgaaelige Efterfølger, og om end det store Publicums Ustadighed lader det falde nok saa dybt, hæver det sig dog siden igjen ved sin egen Kraft. Den hurtige Overgang til en heftig Extase kan i Tilfælde, hvor det gjelder om, at udføre noget Stort og Almeennyttigt, være af de fortræffeligste Virkninger. Man har i den anden Aprils Dage og ved andre Leiligheder seet, til hvilke store Handlinger denne Extase kan lede. Gammel Kongevei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Efterat Passagen igjennem Frederiksberg Alle nu er spærret for alle dem, der ikke have Nøglen dertil, er gammel Kongevei bleven til en Alfarvei for, alle dem, der kjøre til Frederiksberg og dets Omegn. Men uagtet denne Vei nu bruges saa meget mere end tilforn, synes man dog ikke at have været betænkt paa, at sætte den i den Stand, som en Landevei, der fører til Kongens Sommerbolig, burde være. Tvertimod er hele Strækningen langs med Sorte Sø, i saa slet en Forfatning, at Vandet har bortrevet og bortskylt et stort Stykke af Veien, og at det gamle, nu aldeles forstyrrede Bolværk staaer over et Par Alen derfra. Lige ved Slusen, hvor Vandet har sin Fart til Vesterbro, er desuden et dybt og høist forligt Hull, som et Menneske saa lettelig kan falde i, og da Vandet har sin Strøm her, føres bort uden Redning. Man bør ønske og haabe, at denne Landevei ikke allene bliver ordentlig istandsat, men at Strækningen langs med Vandet maatte faae et Bolværk igjen og det farlige Hul maatte blive stoppet. Denne J. standsættelse burde skee saa snart som mueligt, thi jo længere den udsættes, demere bortriver Vandet af Veien, og desto bekosteligere bliver siden Arbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Udenlandske Efterretninger. Vor Cours paa Hamborg har nu endelig faae lidt Pusterum. Fra 48 PC. er den gaaet ned til 46 Veile Kjøbstæd har nu 800 Jndbyggere og 170 Gaarde og Huse. Byens gamle Næring, Humleavl, er ganske ophørt, uagtet Jordbunden er meget vel skikket til denne Avl. Handelen ligger aldeles i Dvale, hvortil Aarsagen især maa søges i Fjorden, som kun er seilbar for Skibene i en Afstand af 1 1/2 Fjerdingvei fra Byen. Her maa de ankre, indtage og losse deres Ladninger. Da Agen befandtes tilstoppet, har man, for at afhielpe denne Mangel, ladet den inddømme med Bolværk og opmuddre. Den Kongelige Creditcasse har gjort Forskud hertil. - J de sidste Aar har man udskibet henved 4000 Favne Brændeved. Tolv Dragøe skippere gjøre 6 Reiser om Sommeren efter Brænde, og hvert af deres Skibe kan indtage 6 Favne Brænde. J Aaret 1804 var Prisen i Havnen 4 Rdlr. 4 Mk. for Favnen. Kjøbmændene kjøbe af Bønderne smaa Skovstykker, som de selv lade ophugge, men Bønderne maa kjøre Brændet til Byen. Ved Byen er nu bygt en prægtig Bro at hugne Stene med tre Buer, istedet for den forrige forfaldne Træbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Prindsesse Catharina, den ældste Datter af Prinds Ulrich af Brunsvig-Wolfenbüttel, der hørte til det saakaldte Russiske Hof i Horsens, er, efter et kort Sygeleie, død i sit 66de Aar. Hr. Prof. Begtrup udgiver nu en oeconomisk Beskrivelse over Jylland med Landkort og Kobber, som en Fortsættelse af hans forhen udgivne Beskrivelse over Siælland og Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Afdøde Proc. Aabys Gaard paa Vesterbro, med tilhørende Bygninger, er ved Auction bleven tilslaaet Hr. J. D. Adeler, der, som anden Prioritets haver, begjerte den udlagt af Skifteretten. Da en stor Deel af den aabne Ridebane ved Christiansborg, formedelst Slotsbygningen, er indhegnet med Plankeværk, saa er nu den Plads i Philosophgangen, hvor Magistratens Bygninge for fattige Familier forhen stode, nu bleven indrettet til en Exerceerplads for Livvagten, som næst kommende Mandag skal exercere der første Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Udenlandske Efterretninger. Telegraphen siger: at Engellændernes Angreb paa Constantinopel er et værdigt Sidestykke til deres Angreb paa Kjøbenhavn i Aaret 1801.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Offentlige Blade sige, at Admiral Duckworth ved Tilbageseilingen igjennem Dardanellerne gjorde samme Manoeuvre, som Nelson i Aaret 1801, ved sin Fart igjennem Sundet, da han posterede 6 Bombardeer Gallioter for Cronborg, medens han selv seilede med sine Krigskibe til Kjøbenhavn. Fæstningens Kugler maatte altsaa nærmest ramme de flade og faste Bombardeer Galliotter, og tilføie dem ulige mindre Skade end de høie, store og langt over Vandet fremragende Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Kongen af Sverrig befinder sig upasselig i Malmøe, og giver kun i meget vigtige Anliggender Audience.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
J Lindksping anstillede Stadens Magistrat og andre Standspersoner og Borgere d. 13de f.M. en Høitidelighed i Anledning af de Fordele, som de Svenske Tropper havde vundet over Franskmændene. Efter en kort Tale om denne hæderfulde Begivenhed, proponerede Borgermesteren, Kongens Skaal. Tilsidst rømtes alle Krigeres Skaal, under en bestandig Canonade. Det afsjungne Vers lød saaledes: Endast Gustaf Adolphs Land Ar det, som med Heder Og med warsen uti hand Friden sig bereder. Drickom utur denna Bal Broder, vara Hjeltars Skal Som for Fransman satt et Mal i Saar Swenskans Seder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
J Følge Breve fra Paris af 28de f. M. befandt Keiser Napoleon sig, efter de seneste Beretninger fra Storarmeen, tilligemed Prindsen, af Neuschatel og Statssecretair Maret, endnu bestandig paa Slottet Finkenstein, og var i Begreb med at tage de forskjellige Armeecorpser i Øiesyn. Begge Armeer laae endnu roligen i deres Hovedqvarteer. - Marchal Massenas Hovedqvarteer, var endnu d. 7de i Pultusk. Man kan endnu faae der alle Levnetsmidler, men de ere dyre. Et Æg koster 8 Kreutzer. Veirliget er endnu bestandig koldt og raadt; Søerne og Floderne traadte saa stærkt over deres Bredder, at Veiene ere bundløse. Krigsoperationerne kunne derfor ikke tage deres Begyndelse, inden en Maaned, om end Veirliget bliver gunstigt. Begge Franske Divisioner, Bondet og Molitor, tilsammen 35,000 Mand stærke, ere paa Marchen fra Friaul til Tydskland. De komme til at cantonnere i Augsburg og Egnen deromkring. En Fransk Krigscommissair fra Warschau har d. 23de f. M. bragt denne Efterretning til Augsburg, hvor Hovedqvarteret skal være. Divisionsgeneral Boudet var allerede ankommen der d. 25de f. M. Det hedder atter, at Keiseren af Østerrige har paataget sig at være Fredsmægler imellem Frankrige og Rusland; at det sidste Rige vil indbyde Engelland til Freden, og at en almindelig Fredscongres vil blive holdt i Prag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Offentlige Blade sige, at den Russiske General Duede Richelien er paa Marchen fra Krim til Moldau, for at agere i Forbindelse med Gemeral Michelson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Ved Anclam skulde der have været opslaaet en stor Fransk Leier, men formedelst den imellem det Franske og Svenske Corps sluttede Vaabenstilstand, som nu er bleven forlænget til en Maaned, have endog nogle Regimenter, som allerede havde faaet befaling, at begive sig did, faaet Contra fordre, og Freden med Sverrig menes nu at være nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Fra München meldes, efter directe Efterretninger fra Constantinopel, at den Engelske Escadre paa sit Tilbagetog igjennem Dardanellerne har lidt meget; at Admiralerne Duckworth og Louis saavelsom et stort Antal Matroser ere saarede, at de have mistet et Transportskib; at adskillige Anieskibe ere beskadigede, og at eet deriblandt har mistet sine Master, at Engellænderne bleve tilbage slagne ved Scamander, hvor de vilde lande, ligesom ved Tenedos, paa hvis Høide, efter Sigende, 8 Russiske Skibe ere stødte til dem, og at endelig den Russiske Admiral forgjeves har villet overtale Adm. Duckworth til atter at passere Strædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
En Svensk Fregat, som krydsede ved Mundingen af Swine, for at afholde Canoneerbaade fra at løbe ind i Floden, er forlist i en skrækkelig Storm. Af de 200 Mand, den havde ombord, omkom mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
J Slavonien skal der være udbrudt blandt Bønderne et heftigt Oprør, i Spidsen for hvilket Læger, Advocater og alle formuende Borgere staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Det Wienske Hof har sendt Tropper imod dem, men disse ere blevne slagne tilbage. Det hedder, at dette Oprør allerede længe skal have været aftalt imellem Slavonierne og Servierne *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Chemikeren Pully har i Egnen af Neapel opdaget en ny Grotte, ved Bredden af Agnandsøen, i Nærheden af Hundegrotten, som den har meget tilfælles med. Naar man gaaer ind i Pully Grotten maa man holde Ansigtet tæt til Jorden, forat kunne drage Luft. Man finder i Baggrunden, ligesom i de Neronianske Svedebade i samme Egn, en Kilde af sydende Vand, hvori et Æg koges i 57 Secunder Reaumours Thermometer, som uden for Hulen stod over Frysepuncten, steg til 61, naar man holdt det i Veiret. Holdt man det en Fod høit over Jorden, saa faldt det 5 Grader. Satte man, det derimod ind i samme, saa steg det til 75 Grad. Barometret faldt nogle Grader. Man maa gaae nøgen ind i denne Hule, alligevel bedækkes Legemet dog snart med Vand, som deels kommer af Sveden, deels af den Mængde Dunster, som fortykkes paa den forholdsmæssig koldere Hud. Denne Hule kjendte de Gamle aldeles ikke; mueligen er den først bleven til i nyere Tider. Væggene og det 10 Fod høie Loft ere beklædte med Kogesalt og Allun, som hænge ned i Staldetiter. Ved Indgangen er Grotten 40 Fod lang og i det Indre tildeels 50 Fod bred og 250 Fod lang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Marchal de Winter, som commanderer Escadren ved Helder, er ligesaa god en Søofficier som Landofficier. Ved den Franske Republicanske Armee tjente han tilforn som Brigadegeneral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Sidste Leipziger Messecatalog indbefatter 1562. Bøger, hvoriblandt 88 Romaner og 38 Skuespil!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Tydske Blade paastaae, at dette er det mindste Antal Romaner og Skuespil, som Leipziger Messen, nogensinde har avlet, og anseer dette for et godt Tegn paa, at dette Slags Skrivesyge betydelig aftager,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
De berømte Venetianske Heste nedtages nu fra Thuillerierne. De skulle spændes for en Qua*) Slavonien er 18 Mile langt og 12 Mile bredt. Den østlige Deel, Syrmien, er 16 Mile langt og bredt. Jndbyggernes Tal er 259,000. De ere deels Catholiker, deels Grækere. drige og anbringes paa den Triumphbue, der oprettes paa Carrousselpladsen, Qvadrigen, det første Monument af dette Slags i Frankrige, er egentligen Vogn med 4 Heste for, som Grækerne betjente sig af ved deres offentlige Priislege. Den forfærdiges af den berømte billedhugger Lamot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Nordamerica vil i Fremtiden have 200 Canoneerbaade. 73 ere allerede deels færdige, deels paa Stablen. De øvrige 127 koste henimod 600,000 Dollarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
J Petersborg er alle politiske Samtaler og Underholdninger paa det strængeste blevne forbudne, og de under Catharine og Elisabeth udkomne Ukaser i samme Anledning fornyede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Efter General Benningsens omstændelige Beretning om Slaget ved Eylau var Ryssernes Forlis 12000 Døde og 7900 Saarede &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
22 Preussiske og i Schlesien erobrede Faner med Friedrich den Andens Ørne og med Jndskrivt pro gloriaget patria, ere ankomne til München.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Fra Leipzig meldes under d. 18 f. M. at Messen, bliver i Henseende til Ubetydelighed Mage til den sidste Messe i Frankfurt. Adskillige Messekunder fra det Hannoverske, Brunsvigske og Øvre=Lausitz, ere efter at de havde modtaget Breve hjemme fra, strax afreiste, uden at ende deres Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
De Franske Portvagter, som hidtil vaagede over at ingen Engelske Varer føres ind eller ud, ere nu ophævede og alle Varer kunne nu udkassere, uden Fransk Pas. For at befordre Skjæferierne i Frankrige, har Ministeren for det Jndre tilladt Nationalskjæferierne at modtage unge Mennesker, som ville lægge sig efter dette Fag, mod billige Kostpenge. Liviers, den Spanske Erobrer af Buenos Ahras, er en født Franskmand. Poitiers er hans Fødeby. Til Universitetet i Jena ankomme i denne Tid mange Studenter fra det Preussiske, hvorved dette Academie allerede har faaet en betydelig Tilvext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
J Telegraphen læses følgende: J Sønden af Europa beredes politiske Optrin, der maaskee snarere end man formoder, ville afgjøre det store Stridsspørgsmaal i Norden. Den i Øvre-Jtalien til Tyrkiet bestemte Franske Armee, paa 100,000 Mand, vil meddele Porten et Stød, som maa vække den af sin Slummer. Den første Virkning deraf vil være, at Tyrkene, understøttede af de Franske, ville gjøre det umueligt for de mange russiske Skibe og Tropper, som befinde sig paa Syvøernes Republik, at komme tilbage igjennem Alleerne. Afskaarne fra deres Land ville de sidste saavelsom Engellænderne komme i en saa meget større Forlegenhed for Levnedsmidler, som og Munition, som alle Tyrkiske Havne ved Middelhavet ville spærres for dem, efterdi Krigen med Engelland og Rusland er erklæret for en Religionskrig. Syvøernes Republik frembringer neppe saa meget Korn, at den kan ernære sig selv; alle Jtalienske og Spanske Havne ere spærrede; Sicilien allene er ikke tilstrækkeligt, og Engelland for langt borte. Tyrkerne ville formodentligen udsende Capere mod Engelske og Russiske Skibe i Middelhavet, og Tabet for begge disse Nationer vil være saa meget større, som hidtil næsten al Handel er drevet der under deres Flag. De Franske have desuden en betydelig Flaade i Beredskab i Toulon. Tyrkerne have næsten intet at tabe i Engelland, men Engellænderne have de betydeligste Eiendomme i Tyrkiske Havne. De Barbariske Stater ville saa meget des kraftigere understøtte dem, som Caperkrig hidtil udgjorde deres fornemste Syssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
The Morning Chronicle, som vedbliver at gjøre sig lystig over de ny Ministere, beretter under d. 8 April, at der opstod en alvorlig Misforstaaelse mellem Hr. Canning og den Russiske Gesandt, Hr. Alopæus, ved deres første Sammenkomst. Det lader, siger den, som den ny Minister for de udenlandske Anliggender ikke forstaaer noget andet af de nyere Sprog end sit eget Modersmaal. Han kunde derfor ved den første Andience ikke gjøre sig forstaaelig for den Russiske Minister, som ikke forstaaer Engelsk, endskjønt han baade taler Fransk, Tydsk, Hollandsk, Spansk, Portugisisk og Jtaliensk. Da Hr. Canning forstaaer lidet Latin, saa foreslog han Gesandten en Samtale i dette Sprog. Hr. Alopæus, som er Lærer ved Universitetet i Moskau, og er meget øvet i det Latinske og Græske, antog Forslaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Men da man ikke udtaler det Latinske Sprog i Moskau som i Oxford, saa kunde begge, hvor megen Umage de end anvendte, ikke gjøre sig forstaaelig for hinanden. Samtalen skulde allerede afbrydes, formedelst denne Misforstaaelse, da Hr. Alopæus anvendte den sidste Anstrængelse og raabte gjentagne Gange: Oroum! Oroum! Dette Udraab var ledsaget af en udtryksfuld Pantomme, som bestod deri, at han vendte sine Buxelommer, ligesom han vilde vise, at de vare tomme Hr. Canning sluttede heraf, at det skulde være Aurum (Guld), og Talen var om nye Subsidie for Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
En vis Michalon i Paris foreviser i denne Tid et besynderligt Naturspil. Han har nemlig en Kat, som, medens den var drægtig, bestandig legede med en paa Kaminen staaende Canin i Gibs med bevægeligt Hoved. Den morede sig med at faae Hovedet til at nikke, og betragtede denne Nikken i hele Timer. Katten fødte derpaa en Killing, hvis Bagdeel, Poter og Hale have fuldkommen Lighed med en Canins, og som sidder og bevæger sig paa samme Maade som dette Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Til Hovedstaden er ankommen: Baron Stirnblatt, Brocks Patron Warn og Kjøbmand Defwel fra Sverrig, Kjøbmand Klinck mann fra Hamborg, Hosefa og Doctor Willadovius fra Kønigsberg logere hos Ran & Schmetzer), Kjøbmand Oterdahl med Familie fra Paris, v. Bergen fra Helsingøer, Einersen, og Viinhandler Erickson fra Helsingborg, og Handelsbetjent Hornbostel fra Engelland (logere hos Møller; Hof=Junker v. Hauch fra Horsens (logerer hos Sorterup; Lieutenant v. Friis og v. Prinzen fra Helsingøer. - Afreist: Vice-ConsulGløerfeldt til Helsingøer, Kiøbmændene Tode til Christiansand, Jartog, Jellmuth og Rousset til Kønigsberg, Bohnstedt, Klinchmann, Dahlberg og Baron v. Stirnblatt til Sverrig, Chirurgus Rittmeister til Konigsberg, Doctor Siegmund, v. Knobelsdorff, v. Münchhausen, Oynhausen, Lærredshandler Ludewig og Studiosus v. Behr til Memel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-09
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-12
Nyeste benhavn. kilderie af KjøForsenskeFjerde Aargang. No. 61. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 12 Maji. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-12
Til Recensentformandens Pen Den første, vi skal – Domin College her nonCommilitover det skal være Anføreren selv, eller Imperatorem ipsum. Jeg skal lære ham, hvad det er, at give coprum pro argento, halve Skillinger for Sølvmynt, Seranskal i Askal i Løbe Vidunderlige, stormægtigste Pen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-12
Du slynger Critikens vældige Lynstraale over Skribenters svage Jsse, store Imperator i Konstens og Smagens vidtløftige Rige, Strænge ere Dine Domme, men retfærdige. Paa fire spillede Sider kan Du bevise Din Visdom og Andres Enfoldighed, Dit Kald til at være Recensenters Formand og Andres Udygtighed til at være Skribent. Din sidste Triumph vil forøge de Trophæer, Dine Præken= og Bønnebog-Recen, sioner hidtil have forskaffet Dig. Snart, ret snart, vil Du kunne lægge Dig til Hvile paa Dine blækstænkte Laurbær, ved Siden af Critik og Anticritiks udødelige Forfattere. Du lader altid Naade gaae for Ret, Du svarer det unge, Forfatterblod. Med en Censors Strænghed og en Faders Ømhed levner Du stedse den begyndende Skribent en lille bitte Gnist litterair Existenes, Strer i de første Linier af Din sidste udødelige Recension har du ladet Verden mærke, hvor godt Du har studeret Grams). Maaneklart har Du beviist, at vore Forfædre, saaledes kalder du jo Skandinaverne, ogsaa de havt Naturguder. For end mere at vise, hvor dybt Du stikker i den ældre nordiske Historie, har Du oplyst, at - salig Thorkild Mane, som løvede 980 Aar efter Christi Fødsel, ikke anvendte sin Tid, men meget af sin Tid til at eftergranske Meuren. O, uudtømmelig Viisdoms og Kundskabs Kilde O, vidunderlige Pen, Du kan ikke være af en Gaas, du maa have siddet i Vingen af en Engel. - Du behøver kunat anføre en eneste Periode til Prøve, for at bevise, at en Stiil er slæbende. Man fordrer intet Beviis af Dig. Hvor det gjelder og at bedømme Stiil og Smag, er Din Forsikkring os allerede nok. Dine Recensioner - tilgiv at jeg kun nævner disse, thi jeg kjender saa saare saa af Dine egentlige originale eller over J for hans Manuskrivt og den Konstige Bibliothek, satte Arbeider – ere jo, især fra Stilens Side betragtede, erkjendte Mesterstykker. Hvor beundrer ikke Dine harmoniske Periodebygninger, Dit flydende Foredrag, Dit skarpe Blik, Din attiske Vittighed, Din sunde Logik, Fra nu af skulle Dine Recensioner være mit Studium til Stilens Dannelse. Jeg skal læse dem om Dagen, og begrunde dem om Natten *).