JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Tos Handels-Cærtner Mohr paa Vesterbro Nr. 43. er som Hædvanlig alle muelige inden og udenlandske Frugt Træer, alle Sorter som lang Erfaring har viist mig er passende under dette Clima, saa og store Lind-Træer til Allet og mindre til Lysthuse og Hækker, spert at samme Sorter og til samme Brug endeel Sorter Rosen- og andre Blomster-Træer og Busker, som alt af de trykte Fortegnelser nærmere erfares; alle Sorter frisk Have-Froer, Hollandsk röd Klöver, Lucerne, Esparsette Fransk Raygræs m.m.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
London, den 20de December. Regieringen har faaet Depecher fra Toulon, men ikke sa det noget deraf bekiendtgiøre. Siden den Tid har det Rygte, udbredt sig, at det var ikke længer de combinerte Tropper sammesteds mueligt, at beholde Staden Toulon og Havner i Besiddelse. Af Privatbreve vil man have den Efterretning, at Lord Hood har ladet bringe alle Skibe af Havnen, og lagt dem under Fortet la Malgue, hvor de nu ere sikre, og fra hvilket Sted de i Nødsfald hastig kunne undkomme. Derhos forsikrer en af vore bedste Oppositions=Tidender, at imellem Engelænderne og Spanierne sammesteds nu hersker en heftig Striid, om, enten Skibene, som Lord Hvod forlanger, skulle bringes til Gibraltar, eller til Carthagena, som Admiral Gravina skal paastaae, under det Foregivende, at Kongen af Spanien har en naturlig Ret til, at tage dem i Forvaring for Ludvig 17de. Den samme Tidende forsikrer, at blant Ministrenes Venner ingen ærlig Mand vilde vove at sætte sin Ære i Pandt paa denne Efterretnings Usandhed. Derimod have vi i Gaar faaet gunstigere Efterretninger fra Ostindien, og det over Land: Den 5te August har Beleringen for Pondichery, under Obersterne Braithwaltes, Fogds og Maxwells Commando, taget sin Begyndelse, efterat den af 2000 Mand bestaaende Besætning ikke vilde overgive sig paa den til samme skeedte Opfordring. Alle mindre franske Poster deromkring, at hvilke Mahe er den fornemste, have enten allerede overgivet sig, eller ere ved Storm indtagne. Lord Cornwallis gjorde sig færdig til, at gaae med en Fregatte til Kysten, for selv at paatage sig Commanden, og man tvivler ikke paa et lykkeligt Udfald. Han vil ikke vende tilbage til Europa førend dette Foretagende er tilendebragt. General Abertrombye, Gouverneur i Bombay, var i Begreb med, at gaae til Madras, endskiønt han dog beholder sit Gouvernement indtil LordCornwallies Afgang. Alle i forrige Aar herfra afgaaede Skibe ere lykkelig ankomne. Tre Krigskibe, the Warley, Roval Charlotte og Triton bleve brugte for Pondichern. En Deel af Mandskabet fra det forulykkede Skib Winterton er taget af en fransk Kaper, og bragt fangen til Mauritius, hvor Pesten, som det heder, skal rase. – J Gaar udbredte sig ogsaa det Rygte, at Spanierne havde taget Cap Francois paa St. Domingo, eller som andre paastaae, Martinique. Jmidlertid behøver dette dog Bekræftelse, skiøndt det ikke er usandsynligt.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Rastadt, den 24de December. Forrige Sandag angrebe Franskmændene med deres bedste Tropper og stor Overmagt General Holes Colonne. General Hoze var een eller to Dage tilforn igien ankommen til sit Corps. Med en stor Overmagt brøde Franskmændene igiennem ved Frøschweiler og adspredte bemeldte Generals Corps Hans Hest blev skudt i Halsen, og om ham veed man ikke, om han er sangen eller saaret. Den brave Oberst ved Keiser Jnfanteriet, Roselmimi, er fangen.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Carlsruhe, den 27de December. Fra Weissenburg er nyelig hertil indløbet den for alle redelige Tydskere høystsørgelige Efterretning, at det endelig er lykkes Franskmændene, efter at de fra den 18de f. M. ved daglige uophørlige Angreb skrækkelig havde udmattet dek. Tropper, forrige Søndag Middag den 22de ved Freschweiler atter at angribe samme med en langt overlegen Magt og den heftigste Rasenhed, og drive dem tilbage fra den der i Egnen tagne Stilling, hvortil ogsaa den samme Dag faldende stærke Taage var dem meget gunstig, hvorefter den hele øvrige Armee saae sig tvungen til, at forlade sin hidtil hafte Posttion i og omkring Hagenau, og trække sig tilbage, for at tage en fordeelagtigere Stilling for Weissenburg paa Geisbierget, hvilken den k. k. Armee uagtet bestandige nye heftige Angreb endnu stedse har forsvaret, hvoved Fienden hver Gang blev drevet tilbage med stort Forliis.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Fra Egnen ved Landau, den 27de December. J Forgaars gjorde Franskmændene forskellige Angreb modden preussiske og keiserlige Armee, men derved blev intet afgjort. Prindsen af Hohenlohe fik et læt Saar. J Gaar vilde Hertugen af Brunsvig angribe, men Franskmændene forekom ham; de gjorde et almindeligt Angreb, hvorved de anvendte deres største Magt mod begge Fløiene af den wurmferske Armee. Efter et blodigt Slag og en tapper Modstand, maatte Østerrigerne vige for den alt for store Overmagt, og trække sig bag Weissenburg, hvilken Franskmændene i Gaar igien skulle have besadt. General, Grev Wurmsers Hovedqvarteer skal være i Freckenfeld, og hans Armee have den samme Stilling, som før de Weissenburgske Liniers Jndtagelse. Den preussiske Armee, under Hertugen af Bruus vigs Commando, har endnu sin Stilling i Dalen ved Anmeiler og Bergzabern. Blokaden for Landau var i Gaar Aftes endnu i samme Tilstand. Man har merket, at Besætningen i denne Stad hver Aften paa en vis Tid giør 6 Kanonskud. Brevene om dette Steds Tilstand ere hinanden saa modsigende, at man ikke kan sige noget vist derom. J Dag siges der, at en Colonne af den franske Armee har trukket sig mod Landstuhl og Lautern.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Paris, den 27de December. Toulon er indtaget. Engelænderne og deres Allierte hos ve maattet forlade Staden, og den 19de er en Division republikanske Tropper rykket ind i samme. - Allerede om Morgenen den 24de havde man her i Paris den Efterretning, at Toulon var tilbageerobret. Borgerne, som mødte hverandre paa Gaderne, omfavnede hinanden og raabte: Republiken leve! Republiken er reddet, Med Utaalmodig hed ventede man paa Conventens Sammenkomst. En Mængde Mennesker begave sig til Conventen, for at faae Bekræftelse paa denne vigtige Begivenhed og erfare de nærmere Omstændigheder ved samme. Da man i Conventen begyndte med at oplæse ligegyldige Adresser, blev en Borger saa utaalmodig, at han raabte fra Galleriet: "Toulon er indtaget, Meddes os Efterretningerne om denne Tildragelse!" En Medlem af Conventen forlangte derpaa, at Velfærds=Commissionen ufortøvet skulde forelæse Depecherne, som den havde faaet fra Toulon. Thuriot besteg derpaa med et Brev i Haanden Talerstolen. "Velfærds=Commissionen, sagde han, er endnu ikke forsamlet, men der er rigtig nok i Dag Morges Kl. 3 ankommen en Coureer fra Toulon, og paa Omslaget af Brevene, som den medbragte, ere de Ord skrevne: Toulon er indtaget. Forkerepræsentanten Solicetti har under 19de hujus om Morgenen Kl. 5 skrevet til mig selv følgende: Jeg kommer i dette Øieblik til Toulon.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Ved Rhinen er nu blot tilbage for os, at befrie Landau. J Norden er Manbenge frie. Hvad tøve vi efter, Bajonerten maae tilintetgiøre det franske Folks Fiender. Soldater, anstrænger endnu engang eders Kræfter, og Republiken vil have eder at takke for Triumphen over det coaliserte Europa. Dagen derpaa oplæste Barrere en Skrivelse fra General Dugommier, Chef for Armeen ved Toulon, i hvilken det heder: "En uovervindelig Skandse blev ved et Under af Tapperhed erobret. Skandsen var besat med alle muelige Kunst anlæg, med 36 og 24 pundige Kanoner og med meere end 3000 Mand italienske Tropper; kortelig, den syntes at være et ildsprudende Bierg. Denne Skandses hurtig Erobring gjorde Fienderne bestyrtsede. En panisk Skræk forskaffede os Fortet Pharo. Fiendernes Flugt skedte, uden at vi kunde sætte os imod samme. De Flygtende vare bedækte af Voldene, og den Jld, som vi bleve vaer fra den yderste Ende af Havnen, var den første Angivelse, vi havde, om, at Fienden havde forladt Staden. Først efter Midnat bleve vi fuldkommen forvissede derom. Den Hast, med hvilken Fienden flygtede, har reddet de fleste Sager. Den største Deel af vore Skibe er, som man nu veed, bleven forskaanet af Jlden, hvilket og er skeet med Arsenalet, Magasinerne og Provisionerne. Den fiendtlige Krigscasse er i vore Hænde. Vi have mistet kun 75 til 80 Frihedsforfegtere, og 250 ere blevne saarede. - Den engelske General O'Hare befinder sig nu som Fange i Aix.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Bruchsal, den 28de December. Den keiserlige Armee forenet med den preussiske, satte sig fast paa Geisbierget. Den 26de blev Armeen angreben af Franskmændene. Hertugen af Brunsvig understøttede den med en uforlignelig Manoeuvre ved Limbach, og Franskmændene bleve slagne tilbage. Men da man saae, at fiendernes tilvoxende Magt, som fra alle Sider rykke frem mod den høyre og venstre Fløy, ikke kunde modstaaes, blev endnu den 26de om Eftermiddagen Kl. 2, af Hertugen af Brunsvig og Grev Wurmser besluttet, at forlade Positionen, den 27de at besatte den ved Franckenfeld, og den 28de den ved Kloster Hembach, derpaa ophæve Blokaden for Landau, og forlade denne Egn. Alt skedte i mueligste Orden med ikke ringe Forliis. Magasinerne i Weissenburg, Lauterburg og Ken deel, saavelsom Hospitalerne maatte lades tilbage. Med største Nød retirerte Reserve=Artilleriet sig paa denne Side over Schrøck. Den franske Grund er forladt og Landanundsat. Armeens Position er fra Roth til Germersheim.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Mannheim, den 29de December. Her sætter man sig overhovedet i Forsvarsstand. Alt det te foraarsager stor Bestyrkelse, som paa en kort Tid blev forvandlet til Glæde, da man her fik den Efterretning. at Hertugen af Brunsvig havde angrebet Franskmændene frataget dem 20, efter andre 60 Kanoner, og en Krigs=Kasse med 3 Millioner Livrer. Men denne Efterretning er desværre, ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Frankfurt, den 31te December. Efter Privatbreve er General Grev Wurmsers Arme Natten efter den 28de, og Hertugen af Brunsvig Nutte, efter den 29de, deels ved Philipsburg, deels ved Manheim gaaet over Rhinen. Ved den østerrigske Armee har Cavalleriet aflagt store Prøver paa Troeskab og Tapperhed. J Worms flygter Alt, og Franskmændene staae allerede vedGermertheim. Den sariske Krigs=Kasse er i Gaar bragt hertil, og bleven indqvarteret i det fyrstl. saxiske Pallads.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januarii. Den 29de Maji 1793 er Frederich Svitzer ansat til Toldcontrolleur ved Gredstedbroe ved Toldskiellet mellem Slesvig og Jylland.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Ved Tal=Lotteriets 564 Trækning i Altona udkom: No. 79. 62, 37, 61, 75.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Species=Coursen den 10de Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Vexel=Cours, den 7de Januarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 9 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 126 1/2 14 Dages Sigt 127 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt Hamburg 2 Maan. Dato 136. 14 Dages Sigt 137.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
AVERIISSEMENTS. Til største Bedrøvelse for mig og 4 Børn, behagede det den & Allerhøieste den 3die dennes, ved en salig Død efter nogle Ugers Sengeleie, at bortkalde fra mig og 4 Børn, den bedste og elskværdigste Kone og Moder, Anna Brøllund, hvi ken Efterretning jeg skylder hendes og mine Paarørende og Venner, som jeg er forvisset tage Deel i min Sorg, hvorom frabedes skriftelig Forsikring. Ringkiøbing, den 6te Januarii 1794 Broager.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Professor Badens danske Grammatik, andet forbedrede og saavel i den ortographiske Ordbog, som med er Tillæg om Distinctionstegnene forøgede Oplag, er at bekomme i Professorgaarden paa Hiørnet af store Kannike= og lille Fiolstræde No. 250. Prisen 6 Mk. og indbunden 20 sk. mere. Sammesteds ere og Forfatterens Opusculalatina at bekomme for 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
i Kiøbenhavns Universitets Journal, udgiven af Pro Al fessor Baden, er udkommet tredie Hefte, som indeholder: 1) om de i Følge Universitetets nyeste Fundation beskikkede overordentlige Professorer. 11) Om Collegierne ved Universitetet, a) Walkendorfs Collegium. II1) Nogle smaae Stipender under Hr. Professor Rusbrighs Ephorie. IV) Sommerforelæsninger ved Universitetet. V) Candidater, som have underkastet sig den philosophiske CramensPrøver i October Maaned. Vi, Vigtige danske Skrifter, a) Bastholms Opfordring til Kiøbenhavns Jndvaanere, b) Birchs Billedgallerie for Fruentimmer, e) Sahls Sophoclistragoedlæseptem d) Balles Pligtanker; e) Om Folkeforførere o. s. v. VII) Correspondence. VIII) Dødsfald. 1) Befordring. K) J Anledning af Recensionen over denne Journal i de Kiøbenhavnske lærde Efterretninger. - NB. De Kongl. Rescritter, Embeds=Exammen, flere Sommerforelæsning o. s. v. udkomme i næste Hefte, som udkommer strax efter Nyeaar.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Fra Presten er udkommen: Reislers Tydske og Danske Haand i Lexicon, som sælges hos ham selv i No. 178 i store Regnegade og hos Hr. Boghandler Liunge paa Børsen, Exempl. paa Trykpapiir uindbunden for 2 Rdlr. Ligeledes hans Grammatika for 5 Mk. Jie Degenqvaste; ein Vehikel zur Berichtigung der Frage Hatte der Hr. Regiments=Chirurgus Martim Ursache dito Konigliche chirurgische Academie zu tadeln, bekommes hos Boghandler Tikieb paa Hiørnet af Gothers= og Regnegaden No. 141 for 1 Mk. i Materie. plysning om Smedenborgs Skrifter uti Breswe af Fred. Her U man von Walden, Første Delen, faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeistræde No. 150, og i Christiania hos Boghandler Diurendahl for 2 Mk. 8 s., indheftet 3 Mk. Dlage mod Grev Woldemar von Schmettow, med AnmerkR ninger af en Themitrat, sælges hos Hr. Hofboghandler Poulsen i Antonistrædet, Tikiøb i Gottersgaden og Linnge paa Børsen for 6 s.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Fra Pressen er nu udkommen: Betænkning over nogle af det 2) Kongelige Danske Cancellies opgivne Spørsmaale om Kirkeskikkene af C. Bastholm, Kongel. Maj. Confessionarius og første Hofprædikant; selges for 8 s. paa Tryk= og 10 sk. paa Skrivp., indheftet 4 s. mere, hos Agent Guldendal i Klare bodene No. 9. Sammesteds faaes og det af Forfatteren nyelig udgivne Skrift: Den Hensigt, som den christelige Religions Stifter havde med sine Bestræbelser for Verden; koster paa Trykp. 2 Mk., Skrivp. 2 Mk. 8 s., indheftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Ja adskillige mine Venner have saavel skriftlig som mundtlig anmodet mig besvare en Recension, som findes over min Bog Statens Ven i Kritik og Antikritik No. 22; saa beder jeg herved de behageligst vil erindre: at jeg allerede har besvaret denne Recension i samme min Bogs Fortale paa. 17, hvor Stykket, der begynder med de Ord: Men hver den bliv af mig forbigaaet a., indeholder al den Manuduction, som denne Recensent initatu gra kan tage imod. Jeg udbeder i øvrigt for denne Recensent mine Venners medlidige Jndolence. Joh. Boye, Hiisdomsbog for den christelige Landmand, paa Dansk V udgives af D. F. Staal, 13 Ark, trykt i stor Format og med tæt Stil, har nu forladt Pressen, og sælges for den overmaade billige Priis 2 Mk., som er for denne store Format kun 2 og en halvs Arket, indbunden 12 s. eller 20 sk. mere, efter Bindets Beskaffenhed, hos Hofboghandler S. Poulsen Antonistræde No. 324 og 325. - Jeg har det Haab, at Bogen vil stifte megen sand Nytte, og den saare billige Priis haaber jeg til ligge vil be fordre Afsætningen. - J et jævnt og fatteligt Sproglærer Skriftet Landmanden, hvorledes han kan live lykkelig, hvorledes han skal leve, for at være fornøiet med sig selv, i sit Huus, med Øvrigheden, Præsten, Skole=Læreren, sine Bye og Sognefolk. - Hver Afdeling har sit velvalgte Tankesprog, paa Vers, at man desbedre kan gjemme det i Hukommelsen. -Alle foreskrevne Leveregler ere tillige tilfulde oplyste med virkelige Tildragelser, for det meste valgte blandt den danske Landalmue. Dersom Afsætningen af denne i sit Slag vigtige Bog ikke skulde svare til min Forventning, bliver Bogens Priis for næste Aars April Maaned 8 s. dyrere, undtagen for de Kiøbere, som da tage store Partier, 50 eller 1000 Exemplarer paa Gangen.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Maa Hofbogtrykkerne N. Møller og Søns Forlag er udkommet: " Samling af Johan Nordahl Bruus mindre Digte, og sælges sammesteds i Frederichsberggaden Nr. 230, ligesom og paa alle Børsens Boglader, samt hos Hr. Agent Gyldendal Klareboderne, og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa Postpapiir for 4 Mk. 8 s. og Trykpapiir 3 Mk. 8 s. I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til, Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertuudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af en fra Eyeren af Aakier og Dybvad Godser i Vort Land NørreJylland, Os elskelig Georg Rigs Greve Münster Meinhd, vel, Vor Geheimeraad, af Vor Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama suk pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse-Contoirets Efterretninger og Aarhuus Stifts AdresseAvis, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i Henseende til bemelte Godser hvad enten samme maatte hidrøre fra deres forrige Eier Rigsgreve Lüttichaus eller Supplicantens Besiddelses Tid dermed at fremkomm, og saadant deres deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, hvorfra dog bliver at undtage de ved Landstinget i Vort Land Nørre-Jylland Tinglyste Pante"Breve, dateren "Aakier den 1ste Maji 1793 og Hamburg den 27de August 1793, saavelsom de i Jordebogen bemærkede og ved den Lüttichauske Overleverelse angivne Fundationer; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage sig vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn, den 3die Januarii 1793. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Geheimeraad Georg Rigsgreve til Münster Meinhøvel, Bevilling ved Proclama i Aviserne med Aar og Dags Varsel, at indkalde alle dem, som formene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakier og Dybvad Godser m.v. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig paa nogen Maade at have noget at fordre i Henseende til Aakiær og Dybvad Godser, hvad enten samme maatte hidrøre fra den forrige Eiers Rigsgreve Lüttichaus eller min Besiddelses Tid, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden ommelte TidForløb for mig at anmelde og beviisliggjøre, dog med de Undtagelser, som i den allernaadigste Bevilling ere benævnte. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Georg Rigsgreve Münster Meinhovel, Kongel. Dansk Geheimeraad.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 27de December f. A., som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, saavel alle og en hver, som formene sig at have noget at fordre hos de Herrer William og Robert Armstrong, samt John og David Finlay paa St. Croix i America, for saavidt disse have været Executores Testamenti efter afgangne James Armstrong sammesteds, som og alle de der formene sig at have nogen Slags Fordring paa bemeldte Hr. William Armstrong, der maatte hidrøre fra hans egne særskildte Forbindelser som Borger og Planter paa bemeldte St. Croix, de i Hs. Majestæts Riger og Lande samt udenlandt boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum udi Kiøbenhavns AdresseContoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mereur, og de paa de danske Vestindiske Eylande boende med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under=Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for attermeldte Hr. William Armstrong at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Paa Hr. William Armstrongs Vegne, for eget og øvrige Med=Executorers Vedkommende, Jeppe Prætorius.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 27de December f. A., som under Dage Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui slentii, alle og enhver, der maatte formene sig at have nogen Slags Fordring til de Herrer William og Robert Armstrong, samt William B. Kolle paa St. Croix i Amerika, for saavidt disse have været Executores Testamenti efter afgangne Margaretha Armstrong paa meldte St. Croix, de i Hs. Majestæts Riger og Lande saavelsom udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne tadenne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum udi Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, og de paa de danske Vestindiske Eylande, boende med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, dermed at fremkomme og saadanne deres i foranførte Henseende vende Fordringer af hvad Navn eller Natur de end maatte Sr. inden forskrevne Tids Forløb for bemeldte Hr. William Astistrong at anmelde og beviisliggiøre. de. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Paa Hr. William Armstrongs og øvrige Med Executorers Vegne. Jeppe Prætorius.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
J Følge Placaten af 26de Octobr. 1792, indkaldes herved til 6te og 12te Ugers Dagen den 10de Febr. og 24de Martii. A. enhver som haver noget at fordre eller gielde efter afg. Skoleholder Niels Villadsen i Kastberg, i hvis Skolehuus Skiftet fremmes. Øster Tødsløv Præstegaard, den 2den Januarii 1794. Sadolin, Provst i Gierlev Herred.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Formedelst tiltagende Svaghed og Skrøbelighed har jeg søgt og erholdt Tilladelse til at resignere Provste Embedet, som jeg hidindtil har forestaaet i Artz Herred, hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, især for dem, som maatte formene sig hos mig at have nogen Fordring af hvad Slags være kunde, med Anmodning dermed at melde sig inden tilkommende Aars Udgang. Rorbye, den 31te Decbr. 1793. D. Kreyberg.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Skiftet efter Hendrik Wibe, Møller i Hallensløv Mølle paa Sæbyegaards Gods, Sæbyegaards Amt, som ved Døden. er afgaaet, bliver foretaget her paa Skriverstuen, 6te Ugers Dagen fra Dato, til hvilken Tid Arvingerne, samt Debi= og Creditorer, 3de gange efter hinanden indkaldes, at møde paa bestemte Tid og Sted. Sæbyegaard, den 28de Decbr. 1793. H. D. Lange.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Skiftet efter ved Døden afgangne Johan Christian Biering, Fæster af Øresøe Mølle paa Westerbyegaards Gods under Stamhuset Lerchenborg i Callundborg Amt, foretages til forventende Slutning paa Westerbyegaards Skriverstue Fredagen den 14de Februari førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet; til hvilken Tid og Sted Arvingerne, Credi= og Devitorer indkaldes at møde. Westerbyegaard, den 3die Januarii 1794. C. Fremmen.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Sorøe Acad mies Anpart Fiskerie i Tule Søe, Longs Søe Gyrstinge Søe, Tystrup Søe og Braabye Aar, bliver ved Auction i Sorøe Birketingshuus Fredagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 10 Slet, opbuden til Bortforpagtning 16 Aar fra 1ste Maji 1794 til 1ste Maji 1800, paa de Conditioner som da bliver fremlagt, og forinden ere at faae til Eftersyn hos Sorøe, den 9de Januarii 1794. P. Reeberg.