JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Parmaaræmier, Indenlandske Efterretninger. Svendborg, den 31 Octbr. Efterat den sextenaarige Violonist Hans Sophus Simonsen, næsten i et Aar har været nødt til at ophøre med at øve sig, formedelst et uheldigt Tilfælde i den venstre Haands lille Finger, saa at man endog befrygtede ham tabt for Kunsten, nød vi her den 26de atter den Glæde at høre denne talentfulde unge Kunstner i en Koncert, hvorhan ikke allene, som forhen, vandt udeelt bifald, men endog, efter Kienderes Dom, lagde forøget Færdighed og smagfuldere Forredrag for Dagen. Rygtet siger, at hans Fader agter at foretage en Reise med ham til Kjøbenhavn, for om muligt at see ham ansat. Fader og Søn ledsages af det almindelige Ønske, at de maae nyde den gode Modtagelse og Understøttelse, hvortil de begge ere værdige. Ved ovennævnte Koncert havde vi tillige den Glæde at høre og see Hr. Stadsmusikus Simonsens 6 Aars gamle Sønnesøn, som, underviist af sin Bedstefader, udførte en Violin=Qvartet med en Færdighed og Nøjagtighed, der ikke allene vandt alles bifald, men endog vakte Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Nyborg, d. 3 Novbr. Sildesiskeriet i Beltet har iaar været meget slet. Mange Fiskere have neppe fisket saa meget, at det kan erstatte deres Udgivter. J Nattens Mørke blev en Baad fra Kjerteminde seilet isænk af en Koffardiemand; derved druknede en brav gammel Fader med sin Søn og Sønnesønnen. Sønnen efterlader sig en Enke med 6 Børn. For i Fremtiden at sikre Fiskerne mod slige Ulykker, var det ønskeligt, at det tillodes dem at have en tændt Laterne paa den nedlagte Mast i Fiskermaanederne, der kunde vække de Søfarendes Opmærksomhed. Første November havde vi en orkanagtig Storm af Nordmed usædvanlig høit Vande, der skal have anrettet store Ødelæggelser paa den nye Dæmning paa Sprogøe. Vandet steeg saa høit derved, at det trængte sig op i Gader og Huse i Korsøer, hvor tillige indtraf den Ulykke, at en ung Søemand, J. Sommer, kantrede med en Baad og druknede. Det er at befrygte, at der vil spørges megen Søeskade. Mange Skibe vare paa den Tid i Beltet, hvor de Søefarende i de lange mærke Nætter saa høilig savne et Fyr paa Tornæse Huk, der vilde være til Redning for Mennesker og Skibe. - Den 7de dennes vilden unge Simonsen fra Svendborg, paa sin Gjennemreise til Kiøbenhavn, her give en Koncert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Odense. Som Rygtet fortæller, skulle de betydelige Jnddæmninger ved Einsidelsborg, Østrupgaard og flere Stæder paa Fyens Nord kant ogsaa have taget stor Skade ved Stormfloden forleden Dag; hvorom dog endnu ingen nærmere Oplysning haves. Ved denne Leilighed gjentager Hr. Hempel sin Bon om Meddelelse af slige almeenvigtige Tildragelser, hvilke taknemmeligst modtages til Indrykkelse i Avisen uden mindste Betaling. Selv kan en Redactør umuligt være overalt tilstæde, og maa derfor ofte, i Mangel af paalidelige Beretninger, forbigaae interessante Nyheder for sin egen Provinds og Egn.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
For nogen Tid siden passerede et Par franske Damer gjennem Fyen paa deres Reise til Kjøbenhavn. Den ene af dem reiste med en Mandshat paa Hovedet, og de førte begge bittre Klager paa forskjellige Steder over den Medfart, de havde lidt paa Vestkysten af Jylland, hvor de vare indstrandede med den franske Brig la Seine, foregivende at flere hundrede Bønder strax efter Strandingen vare sammenstimlede ved Kysten, og fraplyndrede Passagererne deres Tøi, deriblandt den ene af forbemeldte Damer hendes Hat. Dersom denne Fortælling medførte Sandhed, var den ikke anbefalende for vedkommende Authoriteter, hvem Omsorg for Skibbruddene og deres Gods er anbetroet; men Man kan tvertimod forsikkre, at der saavel fra Politiets som Toldvæsenets Side er truffet saadanne Foranstaltninger, at de Skibbrudne ere sikrede for Plyndring, og at i Særdeleshed Skibet la Seines indehavende kostbare Ladning er bjerget med en saadan Omhyggelighed, at ikke et eneste Stykke mangler af det, der efter Konnossementerne skulde findes. Slige Fortællinger høre ikke hjemme i denne Tidsalder, da Vestboen ikke staaer tilbage for den øvrige danske Almue i Moralitet eller Oplysning. Det er sandsynligt, at de tvende Damer have paa denne Maade villet undskylde Manglerne ved deres Garderobe, da Man vel kunde sige om dem, som hiin gamle Philosoph, skjøndt i en anden Betydning: "at skjøndt de intet bjergede, bragde de dog alt deres med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Kjøbenhavns Børs, d. 9 November 1827. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 a 3 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. St. Renter pr. 6 Januar. Dito Dito. . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. 49 1/2 60 Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sal. 77 177 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Nationalbank Obligationer. 41 Rbd. 16. 1124 112 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 Rbd. r. 6. Misceatur, detur, signetur, Liliorum, rosarumque quantum satis, Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn 105 4 pC. norsk Laan, - i Banco. i Banco 4 i Sedler, 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/2 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-10
Jndsendt fra Landet. 1 Carnis virginalis purrissimae Libras centunet octo Oculorum pulcherrimorum duas adde. Spiritum sublimiorem et animum vegetis: mum candidissimumque Livsbalsom. Morgen, Middag og Aften paa engang at tag
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 91. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Prevposterne. Tirsdagen den 13 November 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Om den sidste Nordpolar-Expedition, og om en anden Maade at trænge frem til Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
J denne Tid er, under den høje Brede af 80 Grader og derover, udentvivl hele Havet overalt bedækket med en fast Jsskorpe, hvilken før Begyndelsen af Maj aldeles ikke vil hensmelte. Man vil altsaa paa denne Tid med den største Sikkerhed kunne reise frem paa Jsen, som paa det faste Land, og det maatte maaskee endnu paa denne Maade allerlettest være muligt, at overskride i det mindste den fem og fiirsindstyvende Bredegrad. Det forstaaer sig af sig selv, at til dette Øiemed maatte Reiseselskabet i den foregaaende Høst indtreffe i Spitsbergen, og der overvintre. At denne Overvintring i velbyggede Træhuselaldeles intet besværligt kunde have, er med Vished at slutte af Overvintringerne i Amerika, ogsaa have jo Russere og Nordmænd ofte overvintret der, og de sidste have endogsaa nu fra Hammershuus der anlagt en liden staaende Colonie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Da nu Spitsbergens nordlige Spidse ligger under 81 Bredegrad, saa vilde man derfra indtil den 85de Grad kun have 60 geographiske Mile at tilbagelægge. Med Forspænd af Rensdyr lade disse sig let gjøre i 5 Dage; og naar man ogsaa sandsynligviis vilde have nogle høie Jsbjerge at vente paa Veien, som man maatte omgaae, saa vilde dog ganske sikkert 7 til 8 Dage strække til, for blot med Rensdyr at trænge indtil den 85 Bredegrad, Naar man altsaa afreiser i Midten af Marz, hvor Dagslyset ogsaa i Spitsbergen allerede igjen skinner 12 Timer, saa vil man allerede igjen kunne være tilbage i den første Uge af April. Forfatteren af dette Stykke tvivler derfor neppe om, at dersom ikke de øvrige Farer af heftige Storme, meget stærkt Sneefog, eller Rensdyrenes Omkommen gjorde Sagen altfor farlig, saa vilde man maaskee allerede i det første Aar kunne naae den virkelige Nordpol, da Tiden, fra Midten af Marz til imod Slutningen af April, ved mildt og roligt Frostvejr vilde være fuldkommen tilstrækkelig til fra Spitsbergen at komme derhen og igjen at vende tilbage til Spits bergen. At imidlertid denne Reise paa Isen stedse vilde være noget farlig og besværlig, er ikke at nægte. For at drukne er man vel som sagt ganske sikker; endskjøndt jo intet hindrer i, at indrette de brugte Slæder saaledes, at de i Nødstilfælde (nemlig paa Tilbagereisen, naar denne skulde forsinkes meget) ogsaa kunne bruges som Baade. Men for stærkt Snefog, heftige Storme, og een, maaskee ogsaa endnu da indtrædende haard Kulde ere de Reisende udsatte. Jmod den sidste vilde de rigtignok lettest kunne beskytte sig. Thi da de nødvendige Bekostninger ved alle disse Expeditioner just ikke skulle spares, saa kan man let opfinde et compendigst Varme Apparat, som finder Plads i Slæden og ved Steenkullenes overordentlige Varmekraft ikke i en 3 til 4 Ugerstid vilde udfordre en saa stor Qvantitet af Brændsel, at man ikke skulde kunne meget let føre det med. *) Ogsaa Rensdyrene vilde vel imellem paa Jsen kunne behøve Beskyttelse imod Kulden. Til dette Øiemed kunde man medtage et Antal grove Dækkener, som og tilspidsede Jernstænger; de sidste maatte man slaae ned og stytte i Jsen, og paa dem udbrede og befæste Dækkenerne som en Skjerm imod Vinden. Sikkrede for den skjerende Vind og alt for stærkt Snefog vilde da Dyrene kunne hvile under disse Dækkener; medens de Reisende selv have et Tilflugtssted i deres Slæder som de ligeledes ofte maatte befæste. - Ved disse Midler og Forsigtighedsregler vilde man da ingen væsentlig Fare have at befrygte, selv af de heftigste Storme, om ogsaa Besværlighederne derved maatte være store nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Disse Jnstituter, der have haft den hældig ste Fremgang i Englands folkerige Stæder, ere efterlignede i Paris, hvor en Forening sammentraadte med et allerede tiligere der oprettet velgjørende Selskab (la societe de charite maternelle) og indbød til milde Bidrag til saadanne Tilflugtsteders Stiftelse. J Genf er ogsaa en slig Stiftelse. Man læste nylig i Dagen No. 267 derom følgende: "Over 150 Børn ere nu her forsamlede, og ved Tilflugtstedet er en stor og skyggefuld Haveplads. Disse Smaafolk, hvoraf de ældste ikke ere over sex Aar, blive her beskjæftigede under en Lærers og en Lærerindes bestandige Tilsyn. Disse tilholde dem med Blidhed og Godhed til smaa nyttige Sysler og vaage over deres Lege, der er et frydfuldt Syn, især naar man sammenligner den Frihed og det Velvære, som de her nyde, med den Tilstand som var deres Lod i deres Forældres snævre og usunde Boligger, hvor de, overladte til dem selv, i Ureenlighed og Dovenskab hendøsede deres tidlige Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Hans kongelige Høyhed Prinds Frederik af Danmark har efter et naadigt Besøg i Stiftelsen tilsendt Direktionen en Gave af 200 Francs."Hr. Det. Nathan-David har, ved i sit interessante Tidsskrift "Statsøkonomisk Arkiv 2det Binds 1ste Hæfte at meddele Underretninger om saadanne Stiftelser andre Steder (hvorfra tildeels ovenstaaende er uddraget, vakt Opmærksomheden paa, hvorledes ogsaa i Danmarks Hovedstad et saadant Jnstituts Stiftelse vilde være en sand Velgierning for den arbeidend trængende Klasse. Vi tillade os at optage Slutningen af hans Meddelelse: "Ogsaa hos os u det ikke sjeldent at see tiggende Børn paa Gederne, og Menneskevennen har ofte Lejlighed til med Rædsel at see Børn dybt siunkne og fordærvede i en Alder, hvor ingen Lidenskab endnu burde forstyrre Hjertets Fred, og qvæle Uskyldighedens Blomst. Hvor ofte seer man ikke et Moder tiggende med sit Barn ved Haanden, Moderen vilde kunne arbejde, og Barnet ikke blive oplært i den meest demoraliserende Konst at tigge; begge vilde blive bevarede for Lediggang og dens skrækkelige Følger, naar ikke Nødvendigheden af Opsynet over Barnet bandt begge til hinanden og til Ørkesløshed. Der ii Samfundet intet Spring saa stort som imellem den simpleste Arbeidende og den Tiggende; den sidste er skilt fra den første ved en Kløft, hvor Flid, Orden, Skam, Undseelse og Bluefærdighed ligger begravet. Og med disse er alt det tilintetgjort, der gjør Tilbagegangen til det borgerlige Liv og Muligheden af moralsk Udvikling tænkelig. Hvad er der ikke gjort i Danmark foralmueskolernes Forbedring; og hvilke Følger maatte ikke Regjeringens menneskekjærlige Bestræbelser. have havt, naar ikke Barnet allerede ved sin Jndtrædelse i disse ofte medbragte slemme Vaner, og skrækkelige Tilbøieligheder, som ingen senere Opdragelse er istand til at udrydde? –Der vil ogsaa hos os sikkert findes Menneskevenner, som ville række en hjelpsom Haand til disse Skolers Oprettelse, og der med Raad og Daad vilde bidrage til deres hensigtsmessig Indretning. Bevarelse for moralsk Fordærvelse, og mere fandselig end mental Underviisning i Religionens og Moralens store Sandheder, maa være disse Skolers Øiemed. Vi troe ikke at feile, naar vi her see en værdig Gienstand fordet Samfunds Opmærksomhed, der under Hds. Majestæts Dronningens allerhøieste Beskyttelse har dannet sig for qvindelig Velgjørenhed, og der med en Jver og Vedholdenhed som Landets dyrebare Moder har skiænket sit høie Bifald, bestræber sig for den tjenende Klasses moralske Forbedring. Aabnede af en saadan Haand ville disse Tilflugtsteder for unge Børn snart blive en Mark, hvorpaa en herlig Sæd skal modnes, hvis velgjørende Frugter hele Borgersamfundet med Tak og Velsignelse vil høste."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Hvad for en Landsmand var Holger, Danske Fra den Tid af, da Sum erklærede, at Holger Danske ikke kommer os ved, er den Mening bleven almindelig, at han ikke var en Danske) Men denne Menings Rigtighed kan ikke ansees for afgjort, førend følgende Punkter blive undersøgte: 1) Om det er rimeligt, at Psendo-Turpin, som har levet imellem A. 900 og 1160, har taget Navnet Dacia i en anden Betydning end hans Samtidige, hos hvilke det betegner Dannemark. 2) Om det er rimeligt, at de frankiske Ord *) S. Rahbeks Ældgammel Moerskabslæsning 2 H., Pag. XIXIII. thegan (Helt) og tan *) eller dan (dansk, have været forvexlede. 3) Om Fortællingerne og Hypotheserne i Skriftet Real di Francia have allermindste Paalidelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Disse Spørgsmaale anbefales til vore lærde Sprog- og Historiesorskeres Opmærksomhed. *) Dette er den sandsynlige Singul. til Plurten; men Formen dan har formodentlig og fundet Sted, da man har denemarkere. Af than findes intet Spor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Frederikshavn den 4de November. J Stormen den 1ste Dennes sank, mellem Frederikshavn og Diget, Skonnerten Neutral, ført af Capt. Gasmann af Porsgrund, kommende fra Finmarken, bestemt til Gothenborg, efterat den flere Gange var stødt paa Revene. Det stormende Veir med paalands Vind og Brænding paa Stranden gjorde de Ulykkeliges Redning yderst vanskelig, men Hædersmanden Skipper Jacob Ueber sax, den Samme der med nogle Lodser og Fiskere frelste Capitain Gustaf Hall og Mandskab, viste sig og her, som den sande Menneskeven, idet han i Forening med Skipper Dittmer og flere brave Sømænd her fra Byen, efter lang Kamp med Bølgerne, endelig naaede den lille Jolle, hvori Capt. Gasmann med Neder og Mandskab havde reddet sig og saaledes førte dem tillands ved Bangsboestrand. De Ulykkelige have intet reddet, uden med Nød og Neppe, Livet. De beklage med alle Sømænd, Mangelen af en større Havn ved Frederikshavn, og Ønsket om en Saadan fornyes ved enhver Storm, der berøver mangen stolt Sømand Livet og i eet Øieblik tilintetgjør flere Menneskers Velfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Blandede Efterretninger. gelig Begivenhed sysselsætter i denne Tid Sundhedspolitiet i Staden Marseille. Den 9de August d. A. om Middagen spiste en derværende Skoleholderinde med hendes Mand, Medhielper inde og tolv Børn en paa Gedemelk kogt Nudlesuppe, og neppe var det skeet førend der viste sig Spor af Forgiftelse, ifølge hvilken Natten derpaa et Par Børn paa 3 til 4 Aar døde. Ogsaa i et andet Qvarteer af Staden virkede Forgiftelsen blot ved Melk, at adskillige Menneskeer døde. Lægerne, der bleve kaldte til Hjelp, have fra Sygdomstegnene sluttet til et Narcoticum, og mene at dette ulykkelige Tilfælde maa tilskrives Skarntyden eller andre giftige Planter, som Gederne havde nydt. Der er skeet Jndberetning desangaaende til den Kgl. Procurator og Mairen har paabudet en nye Under Forgiftelse. er en Spaadom gjængse, der, efter Sagnet, skal være funden udhuggen paa Santons Grav oc lyder omtrent saaledes: det tyrkiske Rige vil blive ødelagt af Russerne; det første Slag, som vil forefalde mellem begge de stridende Magter, vil blive tabt af Tyrkerne ved Dniesters Bredder, et andet Slag, som vil blive leveret i Nærheden af Constantinopel, vil ligeledes falde uheldigt ud for Osmannerne og deres Sultan sit Opholdsted. Zerwas til et Forræderie mod sine Landsmænd, En Pascha vilde forlede Grækeren Dimos vil see sig nødsaget til at vælge Damask til Tyrkisk Spaadom. Blandt Tyrkerne søgelse, for at erfare den sande Aarsag til denne Forgiftelse ved Gedemelk. En før og tilbød ham 800 Punge (hver paa 500 Piastre) og Hædersposter. Grækeren skrev herpaa: "meget ærede Pascha, Send mig ikke dine Penge; de ere saa mange, at jeg ikke engang kan tælle dem, men desuagtet vilde jeg ikke sælge for samme en Steen af mit Fædreneland, end sige Fædrelandet selv. Hvad de Hædersposter angaaer, som Du har lovet mig, saa hædre min til 80,000. og Subskriptionen lyder paa 77 ForestillingeJ Paris skal nu opføres engelske SkuespiForsvar." Vaaben mig, som jeg bruger til mit Fædreland, man agter at give. J Revolutionstiden opførtes i Hamborg franske Skuespil, hvis fleste Bisøgere bestode af de sig der dengang opholdende mange franske Emigranter. Nu synes de engelske Skuespil i Paris især at være beregnede paa mange sig der opholdende engelske Reisende ef begge Kjøn, hvis Antal for Øjeblikket anslaaet pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 221 Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Kjøbenhavns Børs, d. 13 November 1827. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 158 1/2 159 Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. ved Hambro & Søn. i Banco 4 pC. Dito nye . . . . i Banco 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier i Sedler L. Sterl. 4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.)- Rbd. Sedl. 77 177 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Nationalbank Obligationer. 2 Rbd. 16. 113 Sedler. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-13
Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 92. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 November 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsleracaalt med Hensyn til Fædrenelandet. Læge Anstalter for de Afsindige i de Kongelige Sachsiske Lande, isærdeleshed den paa Sonnenstein ved Pirna. 1. Jeg saae enkelte Reconvalescenter at vandre endog uden for Murene i de ødelagte Fæstningsværker og Bastioner, at anlægge smaae Haver og Viingaarde. De af simplere Stand bortkjørte paa Hjulbøre Gruus og Steen, og rundt omkring saae jeg lutter Bevægelse og Liv. Ved min Indtrædelse i selve Bygningen modtog Dr. Pienitz mig velvilligt, og bad mig at give mig nu ret Tid, da han vilde gjennemgaae med mig alt det Videværdigste i hele Anstalten. Anbefalingen til den fortreffelige Læge skylder jeg, saavelsom saa megen anden Velvillie, Hr. Kammerherre M. F. v. Irgens Bergh, Stiftelsen, *) Ridder af Dannebrogen. Han bevirkede mig Adgang til Kongens Livlæge, den værdige Hede nus, som dengang var med Kongen i Pilnitz. Denne Læge gav mig igjen en Anbefaling til 1. Da Lokalet i denne Bygning er meget stort, har man med mindre Vanskelighed kunnet indrette passende Afdelinger ei allene med Hensyn til de forskjellige Kjøn, men ogsaa til deres Stand, Sygdommen o. s. v. Saaledes haves *) Et tydeligt Begreb saavel om Slottets Beliggenhed, som dets indre Indretning, vil Du kunde erholde af en for nogen Tid siden i Boghandelen udkommen Efterretning. See: "Nachricht von der Heil und Verpflegunsanstalt Sonnenstein bei Pirna, am Tage der zweiten Einweihung der Kirche allda d. 2 Novbr. 1817. wette mit einigen Anerkungen, acht, nenen Beilagen und een so viele Kupfern Pienitz. Lipsiae 1825. verselene Ausgade. Sonnenstein 1817. fra Pag. Qvædam de Nososomii quo animo aegrotantibus cura adhibetur institutione optima. Disserlatio inauguralis medica. Auctor Mauritius, ogsaa tilstrækkelig Plads til den Indretning at de støiende Rasende kunne være afsides, da deres Lokale er langt bortliggende. Saavel denne indre Indretning som Omgivelsen er tydeligen afbildet i de 6 i Kobbertavler givne Planer og Afbildninger, som ere vedføiede fornævnte Bog J alle Værelser, ogsaa der hvor de Rasende blive bevogtede, vare Sængestederne af Jern. De vare temmelig massivt forarbeidede, dertil Halm, eller Krølhaars=Madratser, efter Omstændighederne. J Værelset for de Rasende brugtes vel Tvangstrøier, ogsaa den Jacobiske saakaldte Tvangs-Gjorde, Sengen at han kan vende sig." Disse Værelser for de Rasende og de Uroelige vare indrettede efter Autenrieth's Forskrivt, nemlig i nogen Afstand fra Vinduerne og fra Kakkelovnene vare der befæEgetræe o. s. v. 23.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
J alle Værelser, ogsaa i de øvre Etager af Slottet, fandt man for Vinduerne ingen Jndretninger af Jern, som Jernstænger o. s. v.,men blot anbragte stærke Stænger af Egetræe, hvidmalede. For enkelte Vinduer saae jeg stærke Jalousier af Egetræe. *** Jeg saae i et andet stort Værelse hænge en Deel Geværer uden Laas og nogle af Træe, Gemuthskranken, 1 B. 1823. See: J. H. F. Autenrieth's Versuche für practische112 osv. de Nostcomii &c. pag. 16. Cfr. Dr. Pieniz fornævnte Dissertatio, Qvadam Heilkunde. Tübingen 1807. 1 B. 1 Heft, Pagina *) See Jacobi's Sammlung für die Heilkunde der stede glathøvlede stærke Stænger af hvorved den Syge kan fastspændes saaledes i som ogsaa benyttes til Excercering. Et stort Hjul stod i samme Værelse, hvori den Afsindige, naar han blev indesluttet deri, var nødsagel til at bevæge sig og dreie det rundt. *) Dette Hjul brugtes til enkelte dovne Afsindige, som slet ikke havde Lyst til at røre dem. Det saakaldte Langemannske Tvangsskab, hvorfra, naar den Afsindige indelukkes deri, Hænder og Fødde stikke ud, ligesom ogsaa Dreiemaskinerne, fandt jeg sammesteds, men Dr. Pienitz forsikkrede mig, at det var Ting som næsten burde sættes ud af Virksomhed. "Lægens ning var bedre end al Mekanik. Og virkelig behøver man kun at see og tale med Dr. Pienitz, og man vil lettelig holde sig overbeviist om, at denne Mand er, om jeg saa maae udtrykke mig, skabt for Anstalten. Med et behageligt imponerende Udvortes besidder han et blidt og godmodigt Væsen, saa at enhver afde Afsindige vi mødte viiste Ærefrygt og Tillid. Enkelte af hans Behandlingsmaader findes i Nasses Zeitschrift 1818, 4 Heft p. 386.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
J de nedre Etager ere Badeindretningerne, i Sidefløiene Kjøkken og Vaske-Jndrelninger, paa den anden Fløi Afdeling for Priveterne o. s. v.