JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
En Kjerteminde Jndvaaner. Mersk Qvæg, Qvæg fra Angelen, jydsk Qvæg - og fyensk Qvæg: Meningerne om disse Qvægracer kan være forskjellige, men Resultatet bliver vistnok: at der gives gode, mindre gode og maadelige Kreature, af alle Racer, saavel i Henseende til Malkning som Fedning til Slagtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Marskracen har i de sidste 10 a 12 Aar udbredt sig meget i Wends-Herred; man havde fra først af meget imod denne Race, man indvendte: at den ikke vilde kunde trives eller malke godt paa denne Egn; men Erfaringen har mere og mere viist det Urigtige i denne Formening, og fortrængt Fordommene mod denne ny gode Race.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Man har paa mangfoldige Steder havt af begge Racer, og overbeviist sig om: at Merskkoer kan holdes og malke ligesaagodt som de Fyenske, med lige Foder og lige Røgt. Man hører vel endnu den gamle Stemme hæve sig imod Merskracen, men Jndsenderen har aldrig hørt Nogen, der virkelig kjender og har havt Merskracen, dadle den, blevet kjed af den, eller afskaffet den. Der er imidlertid Undtagelser i alle Regler, vil man f. Ex. tage en aldrende forvænt Ko fra den fede Mersk og Kornfødning, og sætte den paa almindeligt magert Foder og Sulte græs, da er det naturligt, at den maa tabe; – men det samme vilde være Tilfældet med den jydske og hvilkensomhelst anden Race, - det ligger ikke i Racen, men i at Kreaturet er forvænt, og det er selvfølgeligt, at naar man vil forandre sin Race og blive ved sin mindre gode Fodermaade, saa bør man ikke anskaffe sig ældre forvænt Qvæg, men 1 a 2 Aars, da disse vil holde sig ligesaagodt og man vil i alle Henseender være ligesaavel tjent med dem, som med vore egne, og eet Fortrin har Merskracen unægtelig, nemlig: at de i Almindelighed ere smukke og veldannede, som har til Følge: at de ere mere søgte, og at man, naar man vil sælge, altid faaer omtrent 1/2 Deel mere for en Merskko. Det samme Fortrin har Qvæget fra Angelen ogsaa, de ere nemlig ligesom Merskracen i Almindelighed smukke bruunrede. Angelen er et Landstrøg omtrent af samme Beskaffenhed som her - og skjøndt Jndsenderen af egen og Andres Erfaring, uden Betænkelighed, tør anbefale Anskaffelse af Merskracen, især i den unge Alder, vilde det dog maaskee ikke være urigtigt, at forsøge om og hvad større Fortrin Angelens Race maatte have. Jydsk Qvæg, er som bekjendt ikke behageligt at see, undtagen det er fedt; men det bliver vistnok ikke fedt, eiheller malker det særdeles godt eller bedre end andet Qvæg, uden bedre Foder. Jyderne har Noget som de kalde Skaftehavre, - det er vist ligesaa godt at fodre med, som Merskho; men Kreaturet kan vistnok ogsaa ligesaa godt forvænnes med Havren som med Hoet; de vidtløftige jydske Græsgange, give ogsaa et rigeligt og godt Sommerhold, saa at man ligesaa vel fra Jylland som fra Mersken eller Angelen, kan faae forvænt Kreatur. N. Jensen, den 23 Marts 1845.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
død. Du har udstridt Og slumrer blidt Fredens Engel svæver over Graven! Alherren bød. Og Du adløde Lampen sluktes - og Du lagde Staven. Hvad er det Alt! Har Herren kaldt, Falme vi og synke ned som Løvet. Det unge Skud. Kan og gaae ud: Ak, saa tidligt Dødens Haand Dig røved Dog - god er Gud Og viist hans Bud. Moder, Haabet var jo dog forsvunden! Dig Trøst er sendt, Een Sorg er endt Hvad han tabte her, han hist har funden. Han var Dig kjær, Og Mindet bær Du i Hjertet, Moder, dine Dage. Haabets Havn. Med aaben Favn. Nu han staaer, og Sine vil modtage! Bogense den 31 Marts 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Nogle Ord til Hr. Procurator Tommerup i Anledning af hans forlangte Jndrykkelse, i Hr. Ove Thomsens Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
De har igaar opvartet med en offentlig Skrivelse til mig, hvis Pointe er nogle inqvisitoriske Spørgsmaal, dem jeg ei agter at besvare, da de neppe ere fremsatte i den uskyldigste Hensigt. - Min kritiske Stilling i den mig paatvungne Sag kjender De nøie nok, til at jeg ikke for Dem behøver at afgive nærmere Forklaring herover. Det vilde tvertimod ei falde Dem vanskeligt at forklare Andre Sammenhængen med min Erklæring, ved Hjelp af den ovenfor staaende Underretsdom, der har foraarsaget at Hr. Carl Bagger interimistisk har maattet fratræde Redactionen, og De kunde da tillige, hvis det nemlig maatte behage Dem, underrette om, at hvis samme Dom ogsaa var overgaaet mig, jeg da kun havde det Alternativ at vælge imellem, enten ogsaa at fratræde Bladet som dets Udgiver, eller at erholde det sat under Censur. Men det vilde sikkert være formeget forlangt, hvis jeg vilde vente, at De endvidere skulde oplyse om, at jeg ene og alene havde Dem at takke herfor! Deres Sendebrev, eller hvad De ellers maatte behage at kalde det, er - skjøndt først optaget den 8de - dog dateret den 5 April, hvorfor har De da saa ganske overseet mine Ord, som jeg 2 Dage tidligere, under 3 April, henvendte til Publikum og de Oplysninger jeg deri giver? De aabner Deres Epistel med en Strotanke, der formodentlig er laant af en god Ven, og endskjøndt jeg meget vel indseer at den, hvorvel noget tvungen, knytte sig til Deres uhyre store, kunstig sammenbyggede Jndledningssætning, saa lad os alligevel betragte den som sigtende til et ei udtrykkelig nævnt Jndivid, og antage at maaskee Adskillige have gottet sig over den fine Tankegang, den skulde indeholde. Tillad mig derfor, betragtende Sententsen fra dette Synspunkt, at vende den om, saa kunde man i individuel Henseende sige: der gives mange Folk, som hos sig bære Spiren til Andres Undergang - og for Disse er det at jeg gjerne gaaer afveien, enten jeg saa møder den i Øster eller i Vester. - Men naar De længere hen i Deres mærkelige Jntroductionssætning, aldeles uvetydig vil beskylde mig for Feighed, da nodes jeg til reentud at erklære Dem, at dette, mildest talt, grændser til Uforskammethed, som De vistnok selv vil sande, naar De ret betænker, at jeg med al Grund kunde spørge: Hvorfor krøb De, Forfatteren, De, den gode Sags Forfægter, De, Overmaalet af Subjectivitet", hvorfor - spørger jeg - krøb De i Anonymitetens Skalkeskjul Havde De maaskee forud beregnet Følgerne? M. C. Hempel. Odense den 9 April 1845.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
AVERTISSEMENTS. Nylig har forladt Pressen: Læse= og Hukommelses=Ovelser, eller Læsebog med nærmest Hensyn til Almueskolernes nederste Klasse, udgiven af C. Clausen, Skolelærer. Med Motto: Sandhed, Kraft og Liv og Lyst Varme, hæve Barnets Bryst. Froet lagt i Livets Vaar, Bringer Frugt i mange Aar. Jndhold: Gradviis fremskridende Stykker til Læse Øvelser. Om Tidens Jnddeling. Brudstykker af Naturhistorien. Forberedelse til Religionsunderviisningen. Jndledning til Bønnen og nogle Bønner. Sange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Fabler og Fortællinger. Hensigten med denne Læsebog er at give Børn, der have gjennemgaaet Tabellerne ved den indbyrdes Underviisning, eller som kan stave, passende Læseøvelser, der gaae gradviis frem, opklarer Barnets Forestillinger og Begreber, opvække dets Lyst og Følelse for Sandhed, Retfærd og uskrømtet Gudsfrygt. At Bogen opfylder dette skjønne Maal haabe vi dens rette Brug vil stadfæste. Den er 75 Sider i Octav, trykt med forskjellige Typper paa stærkt Papir, og faaes i de fleste Boglader til den saare billige Priis 24 s. pr. Exempl. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
J Odense erholdes Bogen hos Forlæggeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Den Hempelske Boghandling. Tvende duelige Skrædersvende kunne erholde godt Arbeide hos P. Wich paa Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
En lille mørkeguul Moppehund er bortkommen i forrige Uge, som Finderen bedes at aflevere i Skulkenborg hos Jomfrue Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Paa Klingstrup pr. Svendborg kan i denne Plantetid bekommes flere Tusind engang i Bomskolen udplantede Veimuths og Granplanter, som nu ere særdeles gode til Udplantning i Skoven, for 5 Rbd. pr. Tusind, naar Planterne P. L. Maynz. snarest mulig blive bestilte hos Ægte Lybekker Plaster Limkilde. bekommes til 20 sk. pr. Stk. hos ved Flakhaugen No. 228.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Vor Boutik er med sidste Pakkepost bleven forsynet med endeel nye Varer, hvoriblandt forefindes smukke lange & fiirkantede Silkeshawler, Kappebaand, Mousseline de Laine, franske, Victorias & Knæk Parasoller, men i Særdeleshed et usædvanligt smukt Udvalg i brodeerte Molls Manschetter & Kraver af alle Størrelser og Facons, som vi anbefale til Nutidens Bunger & Petersen. billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos P. H. Petersen i Odense, W. B. Koppel i Nyborg, J. C. Riisbrich i Svendborg, Svitzer i Kjerteminde, P. Tiedemand i Rudkjøbing, A. W. Andrup i Lemvig. Th. Classon i Faaborg, M. J. Brandt i Assens, J. K. Behrendt i Middelfart, D. J. Wagner i Bogense, C. F. Müller i Colding. Broesbølls Enke & Co. i Fredericia. C. C. Henrichsen i Ærøeskjøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Støbegods. Kakkelovne, Plouge, Muldfjelle, Tagvinduer, Comfur-Jndretninger m. m. bekommes, som forhen, til Støberiernes billige Priser hos mig, ligesom Bestillinger modtages paa alt mulig Støbegods, der expederes hurtig og billig. Svendborg den 24 Marts 1815. H. M. sal. Krøyer i Broegaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
En Kabinets=Sproitee, forfærdiget til en Gaardmand. her i Nærheden, staaer til behagelig Eftersyn i nogle Dage for Liebhavere. En nye Dobbeltsprøite. bliver om kort Tid færdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Trykte Priis=Couranter kan gratis bekommes. Ærbødigst Odense den 31 Marts 1815. P. C. Hansen, Mechanicus. En gammeldags Sopha, stoppet med Krølhaar, ønskes tilkjøbs. Billet, hvori opgives Prisen, bedes aflagt paa Adressecontoiret mærket P. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Efterat de paa Bortforpagtningen af Ryggemosegaarden gjorte høieste Bud have været Stiftamtet forelagte, har samme forkastet disse Bud og resolveret, at Gaarden skal stilles til Auction, alternative til Bortsalg eller Bortforpagtning paa 9 Aar, hvilken Auction afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 14 d. M., Formiddag Kl. 10. Conditionerne, saavel for Salget som Bortforpagtningen, ligge forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Herredscontoir den 3 April 1815. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Efter forud passeret Udlæg bliver det Huusmand Rasmus Knudsen tilhørende, i Veile Sogn og Bye beliggende Huus, med Tilliggende af nyt Hartkorn Ager og Eng 2 Fdkr. 5 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 11, 19 og 25 dennes, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadhuset her i Byen, den 3die i Huset som sælges. Huset bestaaer af 9 Fag til Beboelse og 5 Fag Udhuus, opførte af Muur= og Bindingsværk. Conditionerne ligge forud til Eftersyn her paa Contoiret. Salling Herredscontoir, Faaborg den 1 April 1845. Wiborg. Hermed et Følgeblad til Abonnenterne i Stiftet. Stykke, som vil gjøre Epoche ikke blot i det kgl. Thea
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Udlandet. 4de 1 Følgeblad. til Fyens Stiftsavis No. 64. 1845. Den 1 April afholdt Fyens Stifts landeconomiske Selskab, i Brobyeværks Kroe et Bestyrelses Møde og General=Forsamling, hvori følgende blev forhandlet: 1. Til en Auction over Kreature, som det blev bestemt at afholde ved Selskabets Generalforsamling til Efteraaret i Brobyeværks Kroe, blev det overladt Bestyrelsen at besørge Jndkjøbet baade fra Jylland og saa vidt muligt ogsaa fra Angeln, for at give Leilighed til Sammenligning imellem begge Racer. 2. Selskabet indgik med Andragende til det kongl. Landhuusholdnings Selskab, hvori det Ønske blev udtalt, at dette Selskab enten selv vilde tage Jnitiativet med at indbyde til en almindelig Forsamling af danske Landmænd, eller, dersom en saadan Jndbydelse skulde udgaae fra noget af Provinds-Selskaberne, at den da maatte vinde det kongl. Selskabs bifald og velvillige Understøttelse. Af de i forrige Bestyrelsesmøde vedtagne Spørgsmaal. kom følgende under Discussion; a. Sammenligning imellem Jydsk og Angelsk Qvæg?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Hos flere Landmænd i Fyen findes Qviger fra Angeln, men endnu for unge til med Sikkerhed at bedømmes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Hr. Propr. Luders gjorde opmærksom paa, at Racen i det Jndre af Angeln ansees for den bedste, og da Selskabet haaber at faae nogle Kreature derfra, blev dette Spørgsmaal opsat indtil man ved egne Erfaringer kan samle flere Oplysninger om denne Race. b. Hvorvidt er Reoling og Undergrundspløining gavnlig? Reoling eller Pløining med to Plove i samme Fure var forsøgt af flere Landmænd med forskjelligt Held. Saaledes var f. Ex. Forpagter Mackeprang paa Nakkebølle af den Overbeviisning at Reoling ei var at anbefale, med mindre man med det samme kunde give en saa meget stærkere Gjødning, som vilde staae i Forhold til den Mængde raae Jord, der af den sidste Plov blev bragt i Dagen. Hvorimod Dhrr. Luders, Waidløv o. fl. vilde have erfaret, at, naar Reolpløining ikke gaaer mere end 2 Tommer dybere end sædvanlig, vil den endog uden Gjødning gjore Nytte, og kan foretages uden Risico, dersom Madjorden iforveien var kraftig og vel gjødet. Man var enig i, at Reolpløining i Forening med tilstrækkelig Gjødningskraft er en af de væsentligste Grundforbedringer, især til at befordre de Planters Væxt, som have dybtgaaende Rødder, saasom Raps, Kløver, Kaal m. fl., derimod synes Reoling ikke at formindske Jordloppernes skadelige Virkning paa de spæde Rapsplanter. Blandt de Faa, som havde forsøgt og yttrede sig over Undergrundspløining, var Forpagter Møller paa Lundegaard; han havde 1843 dertil benyttet sig af en Plov uden Muldfiel, som ved at gaae i Furen efter en almindelig Plov, brækkede Jorden i Bunden; hidtil havde han ikke sporet nogen Virkning, men indrømmede, at Forsøget var for kort til at kunne bedømmes med Sikkerhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Efter de Erfaringer, som fra Udlandet meddeles om Virkningen af von Wulffens Undergrundsplov, antog man, at dette Redskab uden Risico og formodentlig med megen Nytte vil kunne anvendes ogsaa hos os. Da dette Redskab er simpelt og ikke kostbart, besluttede man, efter en Model, som Formanden eier, at lade forfærdige 5 Exemplarer, hvoraf 4 blive at sælge ved førstkommende Efteraarsmøde, og det 5te hensættes hos Hr. Jernstøberieier Allerup, som velvilligen paatog sig at ville besørge de Bestillinger, som formodentlig ville gjøres paa dette nyttige Redskab. c. Om Midler til at udrydde Ukrud og navnlig Kidike.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Foruden Brak og Mergel nævntes hyppede Rodfrugter og Kaal, Staldfodring, Hør og Hamp som luges, Rapsdyrkning og Kogning af det fra Kornet rensede Ukrudsfrøe førend det bydes Kreaturene; hvor Jorden og Omstændigheder tillade Vaarsædens Saaening paa vinterlagt Fure, antog man at den i Jorden liggende Kidike faaer mindre Magt end naar Marken pløies om Foraaret. d. Om nyere Agerdyrkningsredskaber. Den svenske Harve sagdes at have udbredt sig meget, selv iblandt Bønderne, og at have vundet bifald overalt, saavel til Brakjordens Behandling som især om Foraaret paa den fældede Stubjord og til at ned harve Vaarsæden. Naar den svenske Harve bruges med Forsigtighed, saa at man harver paa langs ad Furerne indtil Kanterne falde, førend man harver overtvers, og naar dette Redskab ei anvendes for tidlig paa stiv og leret Jord, saa antog man dets Virkning for saa fortrinlig, at dets almindelige Udbredelse vilde være høist ønskelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Om den skotske Hyppe- og Vandfureplor yttrede flere sig meget fordeelagtigt og erklærede den for meget hensigtsmæssig, især til at trække Vandfurer, fordi Jorden af Muldfieldene presses saa fast til begge Sider, at den ikke falder tilbage og stopper, men lader Furen beholde sin Form.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-09
Om den lille Saaemaskine yttrede de Herrer, Forpagter Larsen paa Nislefgaard og Proprietair Berg m. fl., at de med Held og særdeles tilfredsstillende Resultater havde benyttet den, baade til Kløver frø og især til at saae Raps; enhver som saaer Raps burde dertil anvende Maskinen, og selv Bondestanden, kunde med Fordeel anskaffe sig og anvende den, naar flere Naboer kunne enes om een Maskine. Den sparer Udsæd, hvilket er af Betydenhed med Hensyn til Kløverfrøet, men har mindre at sige ved Raps, der vanskelig kan saaes saa jevnt og tyndt som man ønsker Et Hul i hver af Saaemaskinens Skiver ansaaes pas sende til at lægge Rapsen paa feed og god Jord, og det vil sjælden være raadeligt at saae Raps tykkere end med et Hul i hveranden Skive og to Huller i hveranden. Om den skotske Harve havdes færre Erfaringer; ikkun Enkelte havde afbenyttet dette Redskab, hvis Virkning de roste; med knivformede Tænder anbefales den paa seig nybrækket Jord, hvor det er vanskeligt at faae Muld ved Hjælp af andre Harver, c. Om Kløverafgrødens Til= og Aftagen paa samme Jord og Midlerne til atter at erhold frodigere Afgrøde. Man formeente almindelig, at Kløveren udsaaes forlangt fra Gjødningen. Et Sædeskifte, som bringer Kløveren nærmere til, om end ikke umiddelbart efter Gjødningen, vilde vist være det bedste Middel til igjen at frembringe gode Afgrøder; ogsaa antog man at Brugen af Undergrunds=Ploven her som i Tydskland vil fremme Kløverens Væxt. Omhyggelig Afgrøftning og mange Vandfurer i den Jord, som lægges ud, an befaledes som særdeles vigtig. Anvendelse af Gibs var forsøgt af Flere, men ei altid med Held. Endelig an befaledes Kløverens Blanding med Græsfrø, navnlig med Thimothe, som ansees for mindre end engelsk Raigræs at qvæle Kløveren; og Foraaret vil Græsset beskytte den spæde Kløver mod Nattekulden. Da Tiden ei tillod videre Forhandling, opsattes Discussionen af de øvrige Spørgsmaal til næste GeneralForsamling. N. C. Hofman (Bang),p. t. Formand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
74 Aargang. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementslidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives af M. C. Hempel i Odense. Torsdagen. 10 April 1845.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Jndhold. Udlandet: Frankerig, Schweitz. Rusland. Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Fædrelandet. Offentlige Foranstalt¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
ninger. Blandinger. Svendborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Udlandet. Frankerig. Det er sandsynligt, at Ministrene virkelig ville sætte Lovforslaget og Parises Fæstnings værkers Bevæbning igjennem: af den nedsatte Committees Medlemmer høre kun 2 til Oppositionen. Schweitz. De Luzerner Flygtningers og de med dem forbundne Friskarers Angreb paa Luzern er aldeles mislykket - Jesuiterpartiet har seiret, Flygtningernes Anførere ere enten faldne eller tagne tilfange og hele den antijesuitiske Hær er opløst og i fuld Retirade. Kampen skal imidlertid have varet i 5 Timer og været meget blodig. Seierherrerne behandle de gjorte Fanger med umenneskelig Raahed, medens Jesuiterne holde Takkefester i Kirkerne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Rusland. Vicekantsler Nesselrode er udnævnt til Kantsler, et Embede, der i lang Tid ikke har været besat og som rangerer med en Feldtmarschals; fremdeles er Hr. v. Wrontschenko udnævnt til Finantsminister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Preussen. En i Königsberg agtet offentlig Lærer, Dr. H., har i længere Tid holdt sin Søster indespærret formedelst en Arvepart. Hans Misgierning opdagedes og Alle studsede. Han er nu bleven arresteret, og i Königsberg tales der for Øieblikket ikke om Andet. Politiet skal have erholdt et anonymt Brev fra et Tjenestetyende, der var blevet jaget af hans Tjeneste, og hvori Dr. H. og hans Kone bleve beskyldte for at have indespærret hans Søster. J al Stilhed begav en Politiofficiant sig til det betegnede Sted og ønskede at besigtige alle Værelserne i Huset, under det Paaskud at ville kjøbe Bygningen for Statens Regning. Dr. H. aabnede beredvillig alle Værelserne, kun var der et Tagkammer, han ikke kunde aabne. Da befalede Man ham med Strænghed at aabne, og fandt . . . paa et Straaleie. halv nogent et sindsvagt Fruentimmer, sulten, forfrossen og syg. Og dette elendige, menneskelige Væsen er Dr. Hs. kjødelige Søster, hvem han har kjøbt ind i Livsassurancen, og hvis Død han saaledes for nogle tusinde Dalers Skyld har villet fremskynde. Rundt omkring taler Man derom med Rædsel. Misgierningsmanden er overgiven til Jnqvisitoriatet; der drages al Omsorg for hans Søster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 5 ds. har Hs. Maj. beskikket ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Skjelskjør J. J. L. Hvalsøe til Sognepræst for Nysslinge Menighed i Fyen, og forhenværende personel Capellan for Marstal Menighed paa Ærøe D. H. Jacobsen, til Sognepræst for Frederiks tydske Menighed paa Alheden og Annexet Karup i Aarhuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Blandinger. Ved Ridehuusconcerten i Kjøbenhavn i Mandags traf det sig, ifølge Flyveposten, at da Jfr. Marcher, efter at være levende hilset med Bifald af Publikum, begyndte sin Duet med Hr. Faaborg med de Ord: Hvor er jeg svarede en Herre temmelig høit: "J Ridehuset!" hvilket, skjøndt upassende, vakte de Omstaaendes Munterhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Samtlige kjøbenhavnske Blade ere enige i at det nye Drama Kong Renes Datter, er et fortrinligt Stykke, som vil gjøre Epoche ikke blot i det kgl. Theaters Historie, men i hele vor poetiske Litteratur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Det er tidligere meddeelt, at den af Danmark og Sverrigs Underhandlinger med Marocco høist fortjente Hr. Drummond Hay, brittisk Generalconsul Tanger, den 28 Febr. sidstl. var afgaaet ved Døden En fra Geheimelegationsraad Carstensen nyligen indkommen Beretning af 6 Marts, hvis Afsendelse var bleven forsinket ved stormende Veir, indeholder nogle nærmere Details om den Afdødes Begravelse, der fandt Sted den 2 Marts. - Da det var bleven bestemt, at Liget skulde overføres til Gibraltar, for at jordes der, anmodede det consulaire Corps, gjennem den danske Generalconsul, Hr. Capitain Mourier og at overbringe dem til Gibraltar, for at de kunde vise deres bortgangne Collega den sidste Ære. Den 1 Marts om Eftermiddagen fulgte samtlige Consuler Liget til Strandbredden, hvor det blev indskibet i det engelske Dampskib, the Fla mer, under Minutskud fra dette, saavelsom fra de paa Rheden liggende danske og svensk norske Krigskibe: Hekla", "Josephine" og "Carlscrona". Den 2den om Morgenen Kl. 5 afgik Hekla" med alle Consulerne, Vice-Consulerne og Consulaternes mauriske Soldater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-04-10
Ved Ankomsten til Gibraltar modtoges de af Gouverneuren, Hr. Robert Wilson, med hans Generalstab, og samme Dags Formiddag bleve Hr. Drummond Hays's jordiske Levninger stedte til Hvile, ledsagede af Sir Robert og et talrigt Følge af Militaire og Civile. Kl. 7 om Aftenen vare Consulerne tilbage i Tanger. Denne høitidelige Liigbegjængelse skal have gjort et dybt Jndtryk paa Maurerne, som et Vidnesbyrd, ikke blot om den Afdødes Værd, men tillige om den Enighed og det hjertelige Forhold, der saa lykkeligen bestaaer mellem alle christne Nationer.