Berlingske Tidende, 1759-06-01
Den 25. dito har Hr. Politiemesteren her i denne Kongel. Residentze, Hr. Etats-Raad Torm, under Dags Dato ved en Placat ladet bekiendtgiøre, at som det er bragt i Erfaring, at Favnsætterne paastaaer af Skipperne, der her sælger Brændeved, det største og beste Stykke Brændeved, saa og at de tillade, og holder Folk at afpille Bark og Spaaner af Brændeveddet, saavel førend det kommer i Favnemaalet, som naar det tages deraf, beraabende sig paa, at det har været en gammel Skik og Sædvane, der alt er de Kiøbende til Fornærmelse og Skade, da dog den Kongel. Allernaadigste Forordning af 5 May 1683 udtrykkeligen befaler, at Favnsætterne, uden Falskhed og Bedragerie, saavel for Sælgeren som Kiøberen, skal sætte Brændeveddet, som de bør og for deres Umage at nyde 2 Skilling for en Favn enkelt og 4 Skilling for dobbelt Brændeved at sætte i Favnemaalet, og ey videre, saa, for at forekomme denne utilladelige og selvraadige Omgang af Favnsætteene, advares og tilholdes Skipperne eller Sælgerne, der losser Brændeved her i Staden, at de ikke understaae sig at give Favnsætterne noget, lidet eller stort Stykke Brændeved under vedbørlig Tiltale og Straf. Favnsætterne ey at understaae dem at tage eller forlange Brændeved enten af Sælgerne eller Kiøberne, under hvad Navn nævnes kan, og at de tæt pakke Brændet sammen i Favnemaalet, uden Huller, samt Junii Maaneds samt ikke at tillade Kiærlinger, eller andre Uvedkommende, at opholde sig ved Favnemaalene, førend en Time efter all Favnsætning paa den Side af Havnen den Dag er forbie, for ikke at pille Bark eller Spaaner af Brændeveddet, alt under vedbørlig Straf. Resten, af Efterretningen om Basseterres Jndtagelse, paa Guadeloupe. Vi skikkede derpaa, vore Bomber den heele Dag og Nat over, uden Ophør i Fortet og Byen, og den følgende Morgen Klokken 8 (den 24. Jan.) stod Byen i Lys Lue, og Jlden fra Citadellet og de 2 smaae Batterier var ikke meere saa stærk som Aftenen tilforn. Ethvert Bombardeer-Skib har i det mindste kastet 140 Bomber derind, uden at regne Carcasser. Dette er den tredie Gang, at dette Fort af la Basseterre er blevet brændt af Engellænderne. Den første Gang var i Aaret 1691 og anden Gang 1703, Men da har hverken Angrebet eller Jndtagelsen været saa priselig Da Skibet Ripon havde holdt sig noget for nær Kysten, lige over for et Batterie paa 6 Kanoner, der laae paa den Nordre Side af Byen, og var bragt til at tie, saa har en ulykkelig Vindflange sat det paa Land. Saasnart Fienden saae denne Hendelse, vilde han, som billigt, føre sig den til Nytte, forsamlede et stort Antal Folk i de Forskansninger, som laae lige over for Skibet, slæbede Kanoner derhen med egne Hænder, og fyrede saa forskrekkelig baade af Kanonerne og med Musquetteriet paa Skibet, at det syntes ugiørligt at redde det. Officiererne og de Gemeene gjorde ved denne Leilighed deres yderste Fliid, den største Deel gjorde en Hagel-Jld paa Fienden, hvilket giorde Ham megen Uleyhed, medens andre slæbede Ankerne bag Skibet, og flyttede Kanonerne, for at bringe Skibet i Høyden; Endelig kom det og løst, efter at det havde været i 13 Timer i denne mislige Tilstand; hvilket dog ikke skeede uden stor Forliis paa vor Side, thi endskiønt kun 2 af vore Folk bleve dræbte, saa have derimod næsten alle de, som ere blevne saarede, faaet meget farlige Saar. Dersom ikke Skibene Berwick og Bristol havde kommet Rippon til Hielp, saa var dette blevet igiennemboret paa Stedet, og ikke en eeneste Mand deraf reddet. Henimod Middag satte vi Tropper i Land og toge Byen i Besiddelse Vi have fundet alle Kanoner paa Citadellet fornaglede. Gouverneuren og Jndvaanerne tilligemed de bevæbnede Negres havde 2 Timer før vor Udskibning begivet sig til Skovs, hvor de ere endnu og vægere sig for at overgive sig, fordi de, som de sige ere vel forsikrede om, at der skal komme Hielp til den fra Frankrig. Vor Commandant lod den Franske Gouverneur strax i Begyndelsen slige, at han ville give ham 5 Dage at betænke sig i; og, saafremt han lod denne Tiid gaae til Ende uden at overgive sig, ville man bruge Krigs-Retten imod Besetningen og Jndvaanerne, og lade dem alle springe over Staats=Tidender for Aar 1759. over Klingen. Denne Trudsel uagtet har den Franske Gouverneur ved en Trompeter ladet svare at han havde besluttet at forsvare sig til det yderste. Det Sted, som Gouverneuren med Besetningen har begivet sig til, kan man ey komme til paa nogen Side. En heel Armee, som ville forsøge paa at angribe det, skulle staae største Fare, og 100 Mand ville være nok til at ødelegge den. Vi vide, at Jndvaanerne paa denne Øe for meer end 3 Maaneder siden have bragt Provision og deres beste Sager derhen. Negrene begive sig om Natten ned fra Biergene, for at dræbe vore Soldater paa deres Poster. Desuden begynde vi at faae en Deel syge. Man forsikkrer, at naar vi ikke kunne bringe det dertil, at vi undertvinge heele Øen, saa ere Jndbyggerne dog ey forarmede, uagtet Bomberne have ødelagt og forbrændt Byen, saasom de have bragt med sig i Skoven Eiendeele for meer end 300000 Pd. Sterl. Kirken og Jesuiter Collegium ere ikke afbrændte.