JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Kiøbenhavns virksomme Politidirektør har indskiærpet alle Vedkommende Plakaten af 13de Novbr. 1810 og flere Lovbud mod adskillige Gadeuordener, der begaaes saavel af Haandværksdrenge som andre Børn, hvoraf de der besøge Skolerne ikke ere undtagne, saasom ved at forfølge hinanden med Støi og Skrig, trække med de saakaldte Drager, hvorved Heste blive Skye og løbske, Vinduer og Gadelygter ituslagne, Steenkasten, Pidskesmelden, Bold spil, Vands og andre Ureenligheders Udbredelse med smaae Haandsprøiter, der vanzire Bygninger, Porte og Dørre, ved Ridsen af Knive eller andre Jnstrumenter, eller ved Paaskrivter og usædelige Figurer, saavelsom ved den utidige og skadefroe Brug, som Malerdrengene giøre af Farver i Forbigaaende o. s. fr. da de Drenge, som træffes i disse eller lignende Uordener, blive anseete med korporlig Straf og deres Forældre eller Foresatte uden Undtagelse med Mulkter. Endelig trues de Forældre med Straf, der vise den utilgivelige Skiødesløshed, at lade smaae Børn gaae paa Gaden uden Opsigt. Ligeledes har Politiet bragt de flere Politielove i Erindring imod utilladelig Jagen paa Gaderne af Kiørende og Ridende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
J Søndags døde paa det almindelige Hospital i Kbh. et Fruentimmer af Vandskræk. Hun var for omtrent en Maaned siden blevet bidt af en gal Hund, og troede sig allerede helbredet, da dette skrækkelige Tilfælde igien brød ud, og blev hendes Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
J det Hele er i det mindste i Sielland, indhøstet en tredie Deel mere end i Fjor. Landmanden har lagt Mærke til, at Egerne, Skovmusene og andre smaae Dyr allerede have tilberedt deres Vinterleie og begivet sig til Hvile; hvoraf de, efter en gammel Erfaring slutte, at vi- Disse Prognokunde vente en tidlig og haard Vinter. stica synes især at virke paa Brændehandlere, der allerede have forhøiet Prisen paa Brændet. Præsidenterne for det Kgle, Landhuusholdningselskab, have under 4 Aug. sidstl. udførlig tilskrevet det Kale. Rentekammer i et for Agerdyrkningen høist vigtigt Anliggende, og med Hensyn til den almindelig erkiendte Sætning: at den grændseløse Mark=Ufred, der finder Sted især om Efteraaret, er en af de betydeligste Hindringer for et forbedret Agerbrug, indstillet til Kollegiets indsigtsfulde Bedømmelse, hvorvidt en Omarbeidelse og Forkortning af nærværende Hegnsanordning maatte synes hensigts passende. Til de i bemeldte Skrivelse anførte Forslag, hører især : 1) at det bestemt befaledes: at Ævret skulde ophøre og til en vis Tid efter Anordningens Bekiendtgiørelse ikke meere maatte finde Sted - herved bemærkes: a) at denne Tidspunkt blev saa længe i Forveien bekiendt, at Vedkommende kunde faae Tid til at træffe de fornødne Foranstaltninger, b) At Bondens Børn, som ere saa voxne at de kunne bruges til Vogtning, saalænge indtil denne er ophørt fritages for Skolegang, c) Det vil blive vanskeligt tildeels umuligt for Brugere af smaae Huuslodder at finde Eftergræsning til deres Kreature paa egen Jord; men disse maatte da see at forskaffe sig denne paa større Lodder, imod at tage Deel i Vogtningen, andet Arbeide eller Betaling. 2,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
At det blev en almindelig Pligt for enhver Eier af Kreature til alle Aarets Tider, naar han ei havde dem inden for sikkert Hegn, da at holde dem tøirede eller under forsvarlig Vogt, og som en Følge deraf: at enhver Avlsbruger, enten hans Loder indhegnet eller ikke, som finder fremmed Kreatur i sine Marker eller paa sin Lod, har Ret til, hele Aaret igiennem at optage det og derved bruge den i Anordningen befalede eller tilladte Fremgangsmaade - herved bemærkes: a) Sviin kunne maaskee erklæres aldeles fredløse eller med disse forholdes i Analogie af Anordningerne af 8 Septbr. 1812 og Septbr. 1813 om løse unge Hingster og Klaphingster samt løse gamle Vædere, b) Naturligviis vedbliver Skadeserstatning. i øvrigt maatte vel efter dette Princip de i Forordningens 32. F. benævnte Modificationer af Optagningspenge bortfalde. som ere grundede paa den større eller mindre Fare, Jordbrugerne ere udsatte for at lide ved Ufreden; men derimod bestemmes en almindelig Optagningspenge for hvert Slags Kreature, som i Rigsbankpenge Sølvværdie kunde modereres efter Middeltallet af samtlige i Anordningen befalede. 3) Enhver som ikke har indsat sin Lod med forordnet Hegn, eller om noget er opført da i Forhold til det manglende, skulde være pligtig at tage Deel i Opførelsen og Vedligeholdelsen af det Udhegn, i hvilket han for Udskiftningen var lodtagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
J denne Anledning har bemeldte Kammer under 26 Aug. tilskrevet samtlige Amtmænd, om angaaende denne Gienstand at afgive deres Betænkning. Stage, den 5te Septbr. Den 21de August sidstleden, var een af Møens lykkelige Dage, Hendes Kongelige Høihed, Hertuginde Lonise Augusta med sine to Sønner, Deres Durchlanchtigheder Hertug Christian og Prinds Friderich af Augustenborg kom hertil og reiste herfra til Nordfeldt, hvor Høistsamme forblev til den 23de August. Ved Ankomsten til Nord feldt blev Hs. K. H. modtaget med en Sang, udført af Kammerherre von Bülows ældste Datter og accompagneret af til Stemmer. Cours, den 26 Septbr. Hamb. 2 M. 621, a vista 630, Amsterdam 2 M. 590, London 2 M. 25 entrediedeel Rbd.,a vista 25 enhalv. Spec. 625. - Specier solgtes til 3 trefierdedeel Rbmk., for Commitesedler blev givet (med Rente, 69 trefierdedeel pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Jndsendt.) Forsøg til Besvarelse af den i Stiftsavisen, No. 76 indrykkede merehantilske Opgave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Jndsenderen af Opgaven synes at have havt til Hensigt, at ville raillere over Dhrr. Landprangeres - eller rettere, over de i Landsbyerne etablerede Grossereres og Kiøbmænds Jndsigter i Arithmetiken, naar at disse give for en Tønde Smør, i deres Handelsdistricter 36 a 37 Rd. H. Cour. og sælge, samme igien i Altona for 35 a 36 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Naar man efter billighed antager, at Priserne i Altona saavelsom i alle store Handelstæder ere variable efter Conjuncturene, saa at ingen bestemt kan calculere efter samme, kan ofte den meest indsigtsfulde Handelmand blive nødt til at sælge under sin Jndkiøbspriis og altsaa tilføies Tab. Men - kan det bestemt anføres som Tab for en Kiøbmand paa Landet naar han sælger en Ting for 36 Rd. i Mtona den har kostet ham 37 Rd. hiemme, aldeles ikke -, det synes blot saa for Kiøbmænd som boe i Stæderne og svare Told Consumption samt Næringsskat, men Tilfældet er gandske det modsatte for Kiøbmændene paa Landet - den an alligevel bestemt fortiene. - 1) Kiøbmændene paa Landet yde sielden andre Afgivter end af deres Gaarde, har altsaa deres udstrakte Handel frie for alle Afgivter og Paalæg - ikke engang Bøgers Førelse medfører dem synderlig Udgivet, da de fleste i Bøgers Sted brug=Bielkerne og Panelene i Værelserne, hvor Kridtet giør Tienes, istedet for Blek, Pen og Papiir, hvorved betydelig om Aar og Dag spares. - 2) Saaledes som Sidstmeldte bevise deres occonomiske Maade at føre Handel og Bøger, saaledes have de ogsaa egne Maader at giøre sig Fortieneste paa, blandt andre denne, at skabe Smør af Træe, - De staae nemlig i venskabelig Forbindelse med Landsbyebødkerne, hvilke efter Ordre giøre Smør=Foustagerne stærkere som det kaldes, ved at lade samme vete fra 3 indtil 6 Pd. mere, end hvad den almindelige Vægter, der gives som Thara, naar nu Kiøbmændene i Altona og Hamborg, ikke bruge den nødvendige Forsigtighed at udtømme Foustagerne, og man blot vil antage 3 Pd. Træsmør paa hver saa kaldet Otting eller ensiettedeel Tønde, udgjør dette 18 Pd., som efter en Priis af 8 Ls. H. C. pr. Pd. er 3 Rd. Holst. C., som bliver givet i blind Avance paa Tønden, 3) Betalings maaden til Bonden for hans Producter er ogsaa profitabel for Landsbyekiøbmanden. Jstedet for Penge, eller Nødvendigheds=Vare, erholder Bonden Manufakturvare, maalte med Hamborger Alen, der differerer 9 enhalv Alen paa 100 Alen, og Colonialvare veiede med Hamborger Vægt, der disferere 3 ettolvtedeel Pd. paa 1000 Pd. imod d. Maal og Vægt naar dertil endnu lægges den betydelige Besvarelse af Tolden, kan Dherrer Landsbyekiøbmænd altid staae ved at betale de fleste Udførselsvare 10 a 15 Procent dyrere end Kiøbstæd=Handelmanden. Herved er altsaa, saavel som ved de 2de foregaaende Poster, oplyst: at det ikke kan ansees som virkeligt Tab, at Landsbyekiøbmændene undertiden sælge Udførselsvare 3 Procent lettere end deres Jndkiøb, naar Salget blot skeer i Hamborg eller Altona; thi saa er ved samme Leilighed lagt Hindringer for Landets Kiøbstæder at concurers med dem, og deres active Handel kan paa den Maade bestandig forere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Den ubekiendte Jndsender af Opgaven i Avisen Nr. 76 synes derfor ikke at røbe synderlig Kundskab om Landsbyekiøbmændenes Handel, skiøndt han med den gamle Benævnelse af Landprangere vil stige til Hest. Sandsynligviis veed han, at næsten hver Landsbye, især omkring Ribe, eier en saadan Skat eller Perle. En liden Skildring af dem, kunde maaskee være ham velkommen og tillige lede ham til rettere Omdømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Dhrr. Landsbyekiøbmænd ere alle oprindelig enten Bønder eller Bønderdrenge som have lært at læse og skrive; men have fundet det for besværligt at arbeide i deres naturlige og saa hæderlige Fag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Saaledes som der i Kjøbstæderne kan gives Gros= og Detail Handlere, saaledes existerer i Landsbyerne Kiøbmænd med Concess og Kiøbmænd uden Concess. a) Kiøbmænd med Concessforsynede, have Tilladelse ved det Kongl. allernaadigste Reglement af 6te Juni 1755 for Hertugdommene, at maae, som Høkere, forsyne Bønderne med de nødvendigste Vare, saasom: Salt, Tiære, Sæbe, Jern, Fisk r., kort alle Høkervare, denne Handel drive de nu ikke synderlig, men lade Bonden for det meste hente disse Artikler i Kiøbstæderne. Derimod have de i den seenere Tid forskaffet sig (det er fatalt at Tilladelsen ikke vides og altsaa ikke kan paaberaabes) aabne Boder der trods de i Kiøbstæder. ne ere forsynede med Manufactur= og Colonial=Vare, som af dem selv ere indkiøbte i Hamborg og Altona og tilbagebragte med de for deres Regning først befragtede Skibe med Producter til ovenmeldte Stæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
J den senere Tid have enkelte af disse Concess=Kiøbmænd gjort Ind= og Udklarering ved Ribe Toldstæd, og derved beviist, at de har meere Force i at erportere, end Kiøbstaden Ribe. Hvo som desuden kiender deres Handelsgenie saavelsom Praxis i Ind= og Udførsel og naturliqvis indrømmer Umuligheden for det active Toldopsyn at være allesteds nærværende. eller at kunne vaage Nætter med Dage afbrudt, kan sikkert muliplicere Ind= saavelsom Udførselen med 3 a 5 til Hæder forLandsbyekiøbmændenes florerende active Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Adskillige Anholdelser af Toldvæsenet, der have medført Confiscationer, have jo ikke været de brave Landsbyekiøbmænd velkomne, men - ved en udstrakt Handel bør hverken beregnes eller føles saadant Tab. v) Kiøbmændene uden Concesseligne i et og alt de foregaaende i Hønseende til Handelsdriftighed, og bestaae for det meste af opvorne Bønderdrenge; disse drive Handelen meere Ancognito; reise ikke selv til Hamborg eller Altona, men overdrage Skipperne Commission. Da tillige enkelte Concess Kiøbmænd ogsaa bruge denne Maade at lade Skipperne være Commissionairer, bede disse i Forening med hine omSkippernes lykkelige Ankomst, især have de som oftest J. P. i Bønnen. Det besynderlige er imidlertid, at Venskabet. er saa svagt imellem Concesse og uden Concesse Kiøbmænd, da de dog arbeide til samme Maal. Sluttelig dersom Dhrr. Landsbyskiøbmænd, med Conces- og uden Concess, Landsbyebødkerne og Skipperne som Commissionairer, maatte finde at denne Skildring havde truffet saa godt, at de samtlige ønskede at offentliggjøre deres Tilfredshed med Forfatteren, saa vilde han usigelig glæde sig om sligt skede, og da til behagelig Giengield, forøgge samt forandre det gamle Ordsprog: "man kaster en Steen iblandt en Flok. ... den piber, som den rammer, saaledes: "man kastede en Steen blandt en Flok..... og de preb alle. Koe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Prædikanterne. I Domkirken paa 19de Søndag efter Trint., Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Copulerede. I Domkirken, den 29 Septbr. Skrædersvend Peder Bundesen og Pigen Maren Bertelsdatter. Samme Dag, Ungkarl Søren Pedersen af Holleschou med Pigen. aren Jepsdatter. Aars Tidsfiin T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Da 3die Qvartal af Ribe Stifts Avis udgaaer med denne Maaned, saa ville de Abonnentere, som erholde Avisen tilsendt her fra Bogtrykkeriet, behagelig med Første, og saaledes uden videre Paamindelse indsende Betalingen tilligemed de dem tilstillede Regninger. - De som ikke allerede holde Avisen, men ønske at faae den nu med Octbr. Qvartals Begyndelse, ville behagelig lade sig tegne snarest mueligt. Ribe, den 29de Septbr. 1815. Udgiveren. Begraphist og historisk Læsevog for Landsbyeskolerne og Provst Rasches Anviisning til at forene den evangelskekristelige Palmebog, samt den vibelsk Historie med den forordnede Lærebog, andet Oplag, ere nu igjen at faae her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at sælge min iboende Halv=Gaard, beliggende i Tofelund Sogn, Rømet Bye. Gaarden kan tiltrædes 1 Novbr eller 1 Mai. Dens aarlige Udsæd er 7 a 8 Tønder Rug, 3 Tønder Byg 10 a 12 Tønder Havre, 3 a 4 Tønder Boghvede. Paa Gaarden kan holdes 4 Heste, 6 Køer og 12 a 14 Qvier eller Stude. Dersom Kiøberen ønsker det kan endeel af Capitalen blive staaende i Gaarden. Rømet, d. 29 Septbr. 1815. Jacob Jacobsen. En Slagbænk til 2 Personer og en liden Belægger Kakkelovn attraaes til Leie for denne Vinter. Hvo som at de 2 Ting, ville behage at melde sig i Aviserpeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Markmanden i Vestervested har for en 6 a 7 Uger siden optaget 2de Lam, et Væderlam og et Gimmerlam, begge uklippede. Eieren kan erholde samme udleverede imod at opgive Mærkerne, betale dette Avertissement og øvrige Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Tirsdag den 24de Octbr. næstkommende Formiddag Kl. 9 bliver paa Kielkier ved Weile foretaget og holdet offentlig Auction, i Følge Frue Brigadeerinde HallingsBegjæring, over en Deel Sengeklæder, Kiøkkentøi, samt en Deel Ind= og Udboe, iten en Deel Bygnings Materialier, saa og nogle gamle, men brugelige Vinduer m.m. som alt paa Auctions Stædet bliver at erfare. Liebhavere ville behage at give Mode bemeldte Tid og Sted hvor Auctionen vorder fremmed efter de da forud betiendtgiørende Conditioner. Wellen 22de Septbr. 1815. Dahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Mandagen den 2den Octbr. næstkommende og efterfølgende Dage, bliver paa Stamhuset Rosenholm i Østerliisberg Herred Randers Amt afholdt offentlig Auction, over afgangne Hr. Kammerherre Storkors af Dannebrogen Baron J. de Rosenkrantz's efterladte betydelige Bohave, Jnd. og Udboe, hvoraf i Særdeleshed fortiener at nævnes Sølv, Plet, Kaaber Messing, Tin, Porcellain og Jerntøi, Meubler, Dækketøi, Sengeklæder og Linned, foruden Grubekiedler paa 4, 3, 2 og Tds Rum, andre og almindelige Huusholdningsredskaber, samt en Reisetareth, med Kufferter, Kjøre= og Arbeidsvogne med meget mere. Auctionen tager sin Begyndelse bemeldte Dag og Sted. Formiddagen Kl. 10 slet og fremmes efter almindelige, for Kiøberne billige Conditioner, som da bliver bekiendtgjorte. Hvilket herved bekiendtgiøres, til de Lysthavendes behagelige Efterretning. Jensen. Randers den 26 August 1815. Const, Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Tøverdagen den 30te Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Raadstuen her i Ribe toretaget offentlig Licitation over Anskaffelsen af 3 Vægtere, anunderinger, 4 Par Støvler til Vægterne og en Kiole til Arrestforvareren; alt efter de Conditioner som paa Licitationsstedet skal blive bekiendtgjorte. De Lysthavendville behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted. mun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-29
Ribe, den 25de S. Onsdagen den 4de Octbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter afgangne Snedker, Huusmand, Hans Christensen i Sønderfardrup afholdt offentlig Auction over en Deel Snedkerhaandværkotor af Høvledænk, Høvle og Sauge m.v. et Skattol, Kister, Stole Borde, nogle Sengeklæder, noget Kiøkkentøi og Trækar, nogle Faar og Lam. Ligeledes bliver opbuden til Bortleielse for et halvt Aar bemældte afgangne Snedker Hans Christensens Huus i Sønderfardrup, tilligemed den indavlede fornødne Brændsel og Foder til 1 a 2 Køer, hvis det ikke forinden bliver bortlemt underhaanden. De Lysthavende indbydes at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Condition nerne skal vorde bekiendtgjorte. Ribe den 22 Sept. 1815. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
(Af Hamb. og Altona Aviser ) London, den 28 Septbr. Efterhaanden begynde vore Blade at rykke frem med vort Ministeriums Tanker og Fredstractaten med Frankrig, for at bearbeide den offentlige Mening. Chroniele indeholder følgende Artikel. Hvad Fredstractaten med Frankrig, angaaer, saa synes en Artikel meget sandsynlig, nemlig den, ifølge hvilken Frankrigs Jntegritet skal respecteres. Vi troe ei, at, saa hielpeløs og afhængig af de Allierede Ludvig den 18de end er, han vil give sit Minde til at Frankrig udstyrkes, da han derved vilde tabe sine Under aatters Tillid, hvorved Europas Roe atter blev truet. (Det er mærkværdigt, hvilket Sprog vore Blade nu føre. - Frankrig har altsaa Privilegium paa at begynde Krig. Seirer det, saa maae det beholde sine Crobringer; men overvindes de franske Armeer, saa hedder det: man maae ei fratage Frankrig Noget, ei engang tidligere erobrede Provindser; thi derved vilde man irritere Folket, og da er det ude med Europas Roe. Besynderligt, Just England fører dette Sprog).De samme Tidender yttre fremdeles. De Allierede grebe til Vaaben, for at rive Magten af dens Hænder, som saa længe havde misbrugt den. Nu er Napoleon. afsat, hans Tilhængere afvæbnede og adspredte. At ville afvæbne og svække det nuværende Frankrig er alt saa at bekrige Nationen. De Allierede have altsaa en Ret til at besætte de franske Fæstninger; thi i dette Tilfælde vilde Ludvig faae Anseelse af, at han havde solgt en Deel af sit Rige, for at paalægge sine Undersaatter fremmede Lænker. (Vistnok have de Allierede erklæret, kuns at bekrige Usurpatoren og hans Tilhængere. Men fandt de ei hele Nationen under Vaaben, og vilde ikke endog den uskyldigste Franskmand have erklæret sig for Napoleon, hvis denne havde vundet Seier ved belle Alliance, Denne Nation, som gierne havde tilintetgjort sine Naboer, tør man nu, da den er overvunden, en giøre nogen Anmodning, der kunde krænke, dens Forfængelighed, ret ligesom Østerrigs og Preussens Nationer paa en Tid, da deres Fyrster sluttede ufordeelagtige Fredsbetingelser, et havde følt sig krænkede)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Sir Fammes Ped skal i October afgaae med en Fregat og flere mindre Fartøier til Kysten af Africa, for at giøre Jagt paa alle Skibe, der drive Slavehandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Den franske Regiering skal have besluttet at giøre Ende paa denne Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Capt. Tuckey vil bivaane den nye Mission i det Jndre af Aftica. Han skal især undersøge Floden Congo Løb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Vore Blade yttre sig meget bitteri om den asiatiske Pragt, med hvilken Lord Moira i Selskab med Lade London bereiser vore ostindiske Besiddelser. Hans Følge er overmaade talrigt og glimrende. 200 Elephanter og 1000 Kammeler følge Toget belæssede med Telte og andre Gienstænde. Efter Forlydende skal Lord Melville komme i Moiras Sted i Ostindien. Det indiske Compagnie afsender congremske Raketter, til Bengalen, Madras og Bombay. Af de forfarneste Fyrværkere ved Ansenalet i Woolwich skulle flere afsendes, for at betjene dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
De americanske Kapere staae Insurgenterne i Carthageng bi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
De americanske Tidender indeholde en Fredstractat, med Creek Jndianerne og de forenede Stater, hvorved hine forbinde sig til at ophæve al Samqvem med den brittiske Regiering, at antage Lovsa=Floden til Grændse, at tilstaae Americanerne fri Handel og Skibsfart paa Creek=Vandene, og tillade Americanerne at beholde deres gamle militaire Post i Creek=Landet. Americanerne skulle derimod gratis komme dem til Hjælp med Levnes midler i den nærværende Hungersnød, indtil de have indhøstet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Hert. af Orleans er reist til Paris. Han er did kaldet af Kongen af Frankrig, for at bivaane Aabningen af begge Kamrenes Session, hvor ogsaa da nuværende franske Ministeriums Skjebne skal afgjøns. Mellem Hofferne i Madrid og Lissabon skal være opkommen Misforstaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Her har i denne Sommer hersket stor Tørke, saa at Græsset næsten overalt er afsvedet. Det samme har havt Sted i Portugal. I America har ogsat hersket stor Veir-Forskjellighed. Den 7de Aug. var saa stærk Frost i Qvebeck, at Agurker, Bønner og slige Vegetabilier aldeles ødelagdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Paris, den 18de Septbr. Gensdarmeriet skal herefter bestaae af 24 Legioner, tilsammen af 18010 Mand, der ere inddeelte i 1550 Brigader til Hest, hver paa 8 Mand, og i 620 Brigader til Fods, hver paa 8 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Cheferne for de allierede Tropper, som blive i Frankrig, ere efter Forlydende Gen. Frimont for den østerrigske Armee, Gen. Woronzow for Russerne og Touenzie for Preusserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Keiser Alexander har i Leiren ved Vertus udstedt en Armeebefaling, hvori han for nyligen tilkiendegiver Tropperne deres Tilbagemarsch til Fædrelandet. Han takker dem for deres Tienesteiver og den gode Tilstand, hvori han har fundet dem ved Revnen, men især for den strænge Krigstugt, som er iagttaget af dem i fremmede Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
De til St. Helena bestemte Commissairer fra de Allierede skulle samles i en Engelsk Havn, for at reise sammen. Den franske Commissair, Montchenu er ifærd med at drage bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Af Privatbreve fra Maltha veed man, at Savar, og Lallemand ere ankomne did.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Keiseren af Østerrig vil reise den 24de, som man forsikrer, til Diion, for at holde Nevne over sin ved Genlis samlede Armee. Keiseren af Rusland vil ligeledes reise did, men er gaae til Mayland, men derimod begive sig over Berlin til Warschau. Kongen af Preus fen vil ogsaa den 24de reise bort. Alt lader formode, siger Garette de France, at Freds-Underhandlingerne ere endte med de Allierede, og at alle store Vanskeligheder ere hævede. Ogsaa tales om en Handels-Tractat med England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Hertugen af Otranto, (Fouche) har overleveret Kongen sin Dimission. Man anfører flere Personer, der skulle komme i hans Sted. Ligeledes vil man vide, at Krigsministeren (Gouvion St. Cyr) skal gaae af. Der tales ogsaa om flere Forandringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Besætningen paa Elba er, 700 Mand stærk, kommen til Toulon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Keiseren af Rusland har bekiendtgjort, at de Enker, og Faderløse, som ere blevne ulykkelige ved Krigen i Elsatz, og ville drage til Rusland, skulle blive godt modtagne i Taurien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Som det hedder venter Hr. v. Chateaubriand blot paa Aabningen af begge Kamre, for offentligen at anklage Fouchs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
En Deel af de allierede Tropper drage nu i Frankrig i Vinterqvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-03
Wien, den 16de Septbr. Den 14de d. M. undertegnede Erkehertuginde Maria Louise en diplomatisk Act, hvori hun paa det høitideligste frasagde sig for sin Person den keiserlige Majestæts=Titel, og i sit og sin Søns Navn al Fordring paa Frankrigs Trone. Hendes Titel er for Fremtiden Erkehertuginde af Østerrig og Hertuginde af Parma keiserlig Høihed. Hendes Søn skal kaldes Arveprinds af Parma.