JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-12-17
Bey der Zidiften Königlichen allein priviligirten Kopenbagener Lotterey zum allgemeinen Nutzen, a. deren Plan de Dato 25 Oct. a. c. bereits vorhin publiciret morden, sind die Collecteurs mie folgt: Jn Copenhagen. Hr. Ober=und Garnisons-Auditeur Hermann Andreas Pitzler, wohnhaft in der kleinen Strandstrate, Hr. Controilleur J. F. Baumgarten, logirend en dem Hotel Sr. Hochfreyherl. Excellenz des Herrn Geheime=Raths von Bernstorf, in der Konginn Breik=Strate; Weinhandler Hr. Andreas Collin, wohnhaft auf der Wasserkunst: Hr. Zacharias Zedeler, Buchhalter und Theehandler, inder Wimmelichaft; Hr. Severi Ferslev Porcelainhandler, wohnhaft auf der Osterstrate. Niels Collin, in seines Vaters des Herrn CantzeleyRath und Lottere=Jnspecteur Collins Hof in der Konigin Breitstrasse. Hr. Ursin Thombsen, in der Dybenstrasse; Hr. Ole Andreas Smith in der Burgerstrate. Jlem auf Christianshaven der Vorsteher des ErziehungsHauses, Hr. Knud Broust; Jn Seeland. Callundburg, Hr. Postmester Weygaard; Corför, Hr. Rasmus Langeland; Helsingør, Hr. Emanuel Balling; Hillerød, Hr. Jürgen Brandt; Holbeck, Hr. Apothecker Linde. Kiøge, Hr. Caspar Feddersen; Nestved, Hr. Niels Lynge; Ringsted, Hr. Rasmus Haagensen. Roeskilde, Hr. Birkrichter Broegaard; Schielschiør, Hr. Stadtschreiber Paynak. Sorde Mad. sel. Stadtschreiber, Marcus Mathiesens. Slagelse, Hr. Bürgermester Smith; Wordingburg, Hr. Morten Børring. Jn Colland, Falster, und Møen. Naschow, Hr. Peder Hansen Lønborg; Nyekiøbing, Hr. Carl Huusher. Stege, Hr. Stadtvogt Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1764-12-17
Jn Fuhn Langeland und Ærøe. Assens, Hr. Postmester Langhoff, Faaburg, Hr. Kanzeleyrath Møllmarck; Middelfart, Hr. Agent Jvarsen; Nyeburg, Hr. Rasmus Baggesen. Odensee, Hr. Postmester Melby; Svenburg, Madame Rasmussen; Rudkiøbing, Hr. Stadtschreiber Schroter. Ærreskiøbing, Hr. Bürgermester Brolund. Jm Jütland. Aalborg, Hr. Andreas Lodberg und Hr. Simon Britzleuft; Aarhuus, Hr. Postmeister Weigner. Colding, Hr. Christian Lund, Fidericia, Hr. Conradt Martfeld; Grænaae Hr. Stadtvogt N. C. Behr, Hobroe Hr. Canzeleysecretair Votz; Holstebroe, Hr. H. N. Bernsdorf. Horsens, Hr. Rathmann Bierring. Randers, Hr. Søren Nødring; Ribe, Hr. Postmester Wulisberg; Schive, Hr. Bertel Mogensen, Weyle, Hr. Zöllner und Postmester Staal; Wiburg, Hr. Peter Lind.
Berlingske Tidende, 1764-12-17
Jn Norwegen. Ahrendal, Hr. Johann Beck ; Bergen. Hr. Johann Weiner; Bragnatz, Hr. Caspar Holm; Christiania, Hr. Rasmus Dybwad; Christiansand, Hr. Rathmann Lund, Friderichshall, Hr. Christian Friis Eilschow. Friederichstadt, Hr. Hans Kiørboe. Kongsberg, Hr. Kammer=Assessor Riegels; Kragerde Hr. Stadtschreiber D. Barth. Laurvigen, Hr. Apotheker Lisberg; Moss, Hr. Zollinspecteur Kiørboe. Orster=Riiser, Hr. Thomas Hammer. Steen, Hr. Rector Winther Stavanger, Hr. Munnerichreider Friedrich Rosenkilde. Strømsøe, Hr. Hans Jacob Priebst. Tønsberg, Hr. Ditlev Bull, Trontheim, Hr. Rathman Alstrup. Jn Holstein. Altona, Hr. Rathsherr Eichier; Apenrade, Hr. Stadtvigt Wenmaring; Bremen, Hr. J. C. Steding: Burg in Femmern, Hr. Advocat Horckel; Eckerniorde, Hr. Stadtvoigt Schlüter; Elmshorn, Hr. Secretair J. Lauterud: Flensburg, Hr. P. Nissen und F. Jebsen; Friederichstadt, Hr. Postmester Schmidt; Glückstadt, S. P. F. Rommundt; Hadersleben, Hr. Postmester Broersen; Hamburg, Herr Albert Gerkens; Husum, Hr. Hans Friderich Papke; Jnzehoe, Hr. Postmester Engelhard; Lübeck, Hr. Hermann Henrich Voeg; Oldenburg, Hr. Postmester Romer; Rendsburg, Hr. Jfrael Jsaac; Segeberg, Hr. Gottlied Semler; Schleswig, Hr. Stadtvolgt Jordening; Tøndern, Hr. Postmester Lange. Tönningen, Hr. Jnger Haack. Kopenhagen, den 10ten December 1764. Jonas Collin, Jhro Königl. Majestat Kanzelleyrath, und Lotteri=Inspecteur.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
London, den 7de December. Man er betænkt paa nye Indretninger i Henseende til Colonierne i America, og disse maa have faaet Nys derom; thi man læser allerede et Skrift, som sigter til at oplyse hvad Fare det skulle have at bebyrde Colonierne over deres Evne, med Skatter &c. Skriftet har den Titel: De Brittanniske Coloniers Rettigheder, beviste og stadfæstede; det indeholder en veltalende Stiil, og protesterer iblant andet heftig imod at Slags Forandring i Regierings=Maaden, men derhos tillige imod alle Foregivender, som mistænke dem for at være tilbøyelige til at unddrage sig fra det Engelske Herredom, og at leveusundergivne. Colonierne have derhos opdraget deres Agenter her at giøre alvorlige Forestillinger ved Ministerio, til at afværge Regieringens Forandring og utaalelige Paalægger. Man taler og at lade indføre i disse Colonier, Banco=Sed lers Brug, under visse Jndskrænkelser. Nu da Parle, mentets Forsamlings=Tid nærmer sig, begynder den nu værende Forfatter af Nord=Breton at angribe Ministerio uden Naade: Han tragter at indprente Almuen, at Ministerio har Anslage fore, som ere farlige for dens Frihed og Fortrine: Han dadler strængelig den sidste Fred og dem som have befordret den; forsikrer og med Tillid, at Frankrige og Spanien have sutet mindre end Sindelag til at holde Freden, men søge alle me at faae Luft, for at bryde løs igien ved første Leylighed &c. Endelig stræber han at bevise, at der er ingen Velfærd for Landet at haabe, dersom ikke de gamle Ministere komme til Roset igien. Man forsikrer at Hoffet har nylig beordret sine Ministere i Paris og Madrit at fordre af disse tvende Hoffer formelige Forklaringer over adskillige Foranstaltninger af samme Hof ser, hvilke opvække Mistanke. Det Portugisiske Hof har her antaget i sin Tieneste en Mængde Land= og Søe-Officierer, samt Soldater og Matroser. De 1000 Pd. Sterl. Belønling som Regieringen har udlovet til Angiveren, giør at manbogter dem nøye, som maatte ville rive til sig, og siden lade sig betale efter eget Tykke, de Fødevahre, som nu efter Tilladelse for skes ind fra Jrland; imidlertid have Kornvahrene ikke i mange har været saa rare her, som de nu ere. Nu da Sagen angaaende Bispedømmet Osnabrücks Administration under Prints Biskoppens Mindreaarighed er næsten bragt i Rigtighed agter man at give Regieringen i Hannover de fornødne Forholds Ordrer desangaaende, og hedder det, at Jndkomsterne af Bispedømmet skal gaae i de offentlige Fonds. Fra Charlestown mældes under 13de September, at Gouverneuren sammesteds har lagt 14 Pd. 5 Skill. 9 Ps. Sterl. Afgift paa hver Neger som did bliver indført, hvilken Afgift skal begynde fra 1ste Januari 1766, og vedvare i 3 Aar.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Aix, den 23de November. Den 20de hujus om Aftenen ere 333 Breve indleverede paa Posthuset, addresserede til Post-Directeurerne i de 333 dette Kongeriges fornemmeste Stæder. Det er at formode at Brevene have ingen Underskrift, og Directionen for vores Post samt har ved en opslagen Placat underrettet Vedkommende, at Brevene blive ikke bortsendte, uden at de først blive franqverede: Ventelig skeer dette ikke.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Paris, den 3die December. Den Kongel. Minister og Statssecretair, Grave af St. Florentin, har paa Kongens Vegne givet Parlementet af Toulouse følgende Svar under 22de Octobr., paa dets Forestilling, i den Sag angaaende Hertugen af Fitz=James. "Mine Herrer, Kongen har ladet sig give Beretning af de Forestillinger under sidstleden 4de Augustii, som De have tilstillet mig for Hs. Majest. Hs. Majest. har befalet mig at tilkiendegive Dem, at han ikke kan andet end misbillige det Had, som De fortfare at yttre imod Hertugen af Fitz=James, hvilken ikke i alt det som han har øvet i Toulouse, har gjort andet, end at følge de Ordrer, som Hs. Majest. havde givet ham. Hs. Majest. vil gierne troe, at Deres brugte Opførsel, hvilken er den som har foranlediget disse Ordrers Execution, har ikke haft anden Grund end Deres Troeskab; men Hs. Majest. troer tillige, at dersom samme Ordrer, hvilke de vigtigste Omstændigheder have tvunget Ham til at give, havde syntes Dem at være for haarde, burde De at have taget Tilflugt til Hs. Majests Godhed, uden derfor at forfølge Hertugen, hos hvilken det havde blevet at efterlade sin Pligt, dersom han havde undladt at exeqvere dem.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Efter denne Erklæring, som Hs. Majest. har befalet mig at meddeele Dem, haaber han af Eders Hørighed, at denne Sag og dens Følger bliver ikke mere anket &c." Den 1ste hujus vare alle Parlements=Kammerne forsamlede, da blev registreret en Kongel. Forordning, dateret i forrige Maaned, i Følge hvilken Jesuiter=Societetet ikke længer har Sted her i Riget; dog tillades Lemmerne af dette Societet at opholde sig i Riget som Privat=Personer, naar de rette sig efter Landets Love. For Resten er det befalet, at al Slags criminel Procedure, som er anhængiggjort i Henseende til dem, skal være ophævet. Denne Forordning blev registreret ligefrem, uden nogen Erindring eller Jndskrænkelse; men derimod blev udfærdiget en særskildt Resolution, hvilken paalegger de Jesuiter, som befinde sig i den Stand at de kunde føre sig til Nytte den Frihed at opholde sig i Riget, at forføye sig til deres Føde=Bispedom, og ikke at torde komme Paris nærmere end paa 10 Mile, samt at de hver 6te Maaned skulle fremstille sig for den Kongel. General=Procureurs Substituter i Stifterne og Amterne. For Resten tilholdes de bemeldte Substituter at have nøye Jnd seende med at Jesuiterne efterleve de Kongel. Love og Anordninger, samt føre sig op som gode og troe Undersaattere. Det vilde Dyr, som man har dræbt i Provincen Gevandan, er til en Erindring bleven udstoppet, saa og afskildret i Legems Størrelse. Samme Dyr opholder sig eensomt i Huler og Klyfter udi Biergene, eller i Huller som det selv graver sig i Jorden: Det er saa vildt af Natur, at om det endskiønt bliver fanget ganske ungt, kan det dog aldrig tæmmes: Dets Øyne glimre i Mørke, og man troer derfor at det seer bedre ved Natten, end ved Dagen. Den Lyd som det giver fra sig, ligner Brølen af en Kalv. Det nærer sig af Rov, ligesom Ulven, men er stær, kere og dristigere, angriber Mennesker og Dyr, forsvarer sig imod Løver, imod Panther=Dyr, og undertvinger Biørne: Naar det fattes Rov, roder det med Fødderne Jorden op derhvor Folk eller Dyr ligge begravne, og søder sig deraf: Det opholder sig fast i alle hidsige Egne af Asien og Africa. J Aarene 1754, 1755 og 1756 har man seet et i Provincen Lionis og der omkring. Man fortæller mange fabelagtige Ting om det te Dyr, blant andet, at det kan efterabe Menneskenes Stemme; legger Mærke til Hyrdernes Navn; kalder dem ved Navn; kan giøre dem ubevægelige, at det gjør Hyrdinderne forliebte; giør at de forglemme og forlade deres Hjorde, m.m. d., hvilket vel kunde tildrage sig uden en Hyaenes Medvirkning.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Petersborg, den 13de Novbr. Anledningen til den Frihed til Korns Udførsel, som Staderne Riga, Narwa og Archangel have erholdet, er denne, at en stor Deel af vores Armee befinder sig uden for Riget, og at samme Corps vel torde blive forøget længere hen, hvorudover Fortæringen i Riget selv er og vil blive saa meget mindre. Hs. Keiserlige Majestæt har beæret Fyrsten Sulkowsky med St. Alexander=Ordenen, og har foræret sit Portrait, besadt med Diamanter, til Græven Oginsky, begge Pohlske Herrer, som nu ere reyste hiem igien.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Lissabon, den 6te Novembr. J forrige Uge lod man paa en offentlig Plads opbrænde et anseeligt Partie Cambrai=Tøyer og uægte Perler fra Frankrige, og det efter Commerce=Collegii Ordre. Amsterdam, den 8de December.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Man har Breve fra Nantes under 24de November, at Skibet de Hoop, ført af Skipper Syde Jmels, er forulykket imellem samme Stad og Orient, fra hvilket sidste Sted det kom hidad. Kuns en Mand er bleven reddet. Ved Majorca have 4 Skibe forgaaet, blant hvilke et Dansk, hvilket man troer at være J. C. Helmers, fra Hamborg til Marseille.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Wien, den 1ste December. Den Keiserl. Kongel. Gesandt ved det Churbayerske Hof. Græve Potazski Lichtenstein, har faaet en kostbar Guld=Daase besat med Brillanter, til Foræring af den Romerske Konge- og skal nu reyse til München, hvor man siger at han ved den høye Vielses=Act skal betræde en Gesandtes Plads, samt at Prints Clemmens af Bayern skal besørge Procuraturen i den Romerske Konges Navn. Jmidlertid at man er beskæftiget i Henseende til denne Formæhling, er det ligesom stille med Erkehertug Leopolds, og man veed endnu ikke sikkert om dette Bi lager bliver holdt i Jnspurg, helst da man vil have erfaret at den høye Brud har yttret stor Længsel efter at see Wien. De seeneste Breve fra Siebenbürgen mælde, at en slem Sygdom grasserer iblant Tyrkerne, hvorfore, og til at afværge al Uorden, man har trakt en Cordon paa Grændserne fra Keiserl. Kongel. Side.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Regensburg, den 6te December. Den 3de hujus lod Chur=Manz dictere i Rigs=Forsamlingen en Skrivelse fra Hs. Høyfyrstel. Durchl. den regierende Hr. Landgræve af Hessencassel, i hvilken, Høystsamme henholder, sig til alt det som Han par Dictaturam har ladet indkomme for den almindelige Rigs=Forsamling i April Maaned 1762, i Henseende til den Renunciation som Han i sin Tid har gjort paa Grævskabet Hanau. Men derhos og fremfører en formeliProtestation og Reservation af sin Ret imod det som er foretaget under 13de October dette Aar, af Hendes Kongel. Høyhed Hs. Frue Gemahlinde og Hs. Durchl. Hendes Hr. Arve prints, ved Regieringens Af= og Tiltrædelse, som er grundet paa bemeldte Renunciation, og hvilken i alle Tidender er bleven bekiendtgjort; med den videre tilføyede Erklæring, at Høystsamme ikke har i Sinde at frafalde den Paatale, som denne Sag er lagt Hs. Keiserl. Majestæt og hele Riget for Øynene, men venter derover at erlange en retfærdig Kiendelse.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Warschau, den 3die December. For at føye sig efter Hoffets Ønske vil Kronstormarechaller, Græve Bielinski frasige sig dette sit Embede formedelst sin høy Alder, da Fyrste Lubomirski skal komme i hans Sted, og i den nes Sted igien, som Kron=General=Qvarteermester, Græven Branitzki, Starost af Halicz, som har gjort sig berømt ved at forfølge Kron=Armeen. (Andre fortælle denne Afstaaelse til Fyrsten Lubomirski, at skulle skee paa bemeldte Maade af Kronstorfeldtherren Græve Branickii, fra denne sin Værdighed. Den 26de November, som den Dag efter Kronningen, hyldede denne Stads Magistrat og de Deputerede fra de fornemmeste Stæder i Kongeriget den nye Konge, hvilket skeede med et høytideligt Optog. Da, blant andre Ceremonier herved denne Stads Magistrat overleverede Kongen Nøglerne til Stadens Porte, leverede han dem tilbage igien med disse Ord: Jeg giver Eder Stadens Nøgler tilbage, lader Retfærdigheds Porte staae aabne. Hs. Majestæt udvalgte ved denne Leylighed 10 gyldenne Riddere, 4 af Magistraten i Cracau og 6 af Magistraten i Warschau. Under Tilbagetoget fra det store Torv, hvor Hyldingen skeede, kastede Kronstorskatmesteren en heel Deel Guld og Sølv Erindrings=Penge iblant Pøbelen: Samme Myndter vare store som Tympser, slagne paa Myndten i Staden Thorn, og bliver altsaa at giøre Forskiæl paa disse, og dem som ere myndtede i Engeland. Disse Thornske have paa den ene Side, Stanislaus Augustus D. G. Rex Polonia M. D. L. electus unanimi gentis voto VII Septemb. coronatuXXVNovemb. Anno CCLXIV Varsovie. Paa den anden Side er en ordentlig Krone med Omskrift: Hanc jussifortuna mereri. Krongarden har nu bekommet nye Fahner, med Hs. nu regierende Majests. Navn i Træk, samme ere indviede af Fyrst=Biskoppen til Posen, og Naglerne indslagne af Kongen, Regiments=Cheffen, og de øvrige Stabs=Officierer. J Dag begynder Kronnings Rigsdagen og dermed tager det hafte Jnterregnum ganske Ende; Mage til samme Jnterregnum skal neppe findes i Historien, i sær at imidlertid den offentlige Roelighed i Riget er bevaret uforrykket, ja saa meget mærkværdigere i Provincen Preussen, at der end ikke har været foranstaltet den sædvanlige Jnterregnums=Ret, og man dog fornemmelig der har seet Rolighed og Sikkerhed at herske. De Russiske og Preussiske Gesandtskaber, understyttede af de Engelske og Danske Residenter her, have atter overgivet til Hoffet ganske eftertrykkelige Forestillinger angaaende Disidenterne i Riget, hvorudover hos Fyrsten=Primas er bleven holdet Conserence imellem Gesandterne, i adskillige Senatorers og Landbudes Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Stockholm, deg 10de og 13de Decbr. Rigsdagsmands Valg: Af Præstestanden. For Linkøpings Stift, Biskoppen D. Filenius, Dom Provsten D. Levin Møller, Provsten i Risinge, Mag. Laur. Wangel, Provsten Mag. C. M. Eckman, og Sognepræsten Mag. P. Meurling. Af Borgerstanden Bogemester Hakan Neander for Østad; Borgem. Svend Bremer for Grenna; Handelsmand Lars Kamp for Marstrand; Borgem. Kørning for Hudvigswall; Borgem. Jsrael Pehrsson Gad for Schøfde; Ombudsmand H. Giøthberg for Ahlingschs. Af Bøndestanden: Næmdemand Per Hansson i Skottla, af Høreda Sockn, for Norra og Sødra Wedboe, samt Wista Herreder. Næmdemand Bengt Gustafson udi Stenstorp, for Kakinds, Valla, Wilske og Gudhems Herreder i Westergothland. J Tweta og Westre Herreder, Næmdemand og Rustholler Johan Friderich Swahn. Moo Herred, Joseph Hansson. Dito Øsbo og Wæsbo Herreder, Lars Persson i Kiporp. Summerbo Herred, Jonas Bengtsson i Dannewara. Man erfarer at Stæderne og Provincerne udvælge denne Gang til Rigsdagsmænd mange Personer, som aldrig forhen have bilvaanet Rigsdagen: Skulle Valget til Rigsdags=Marechal, og til de Vælgere af hver Stand, som udsøge DeputationsLemmerne, falde ligesaa uformodet ud, torde denne Rigsdags Forsamling blive een af de mærkværdigste som have faldet for, siden Regieringens nye Indretning. Det er forunderligt, blant andet, at Borgmester Gustaw Kierman, som ofte, og med stor Anseelse, har bivaanet Rigsdagen, er denne Gang endnu ikke bleven udvalgt til Rigsdags Mand for nogen af Stæderne. Cour=Dagene her ved Hoffet, som hidindtil have været hver Tirsdag og Fredag, blive herefter hver Mandag og Torsdag.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Franken, den 1ste December. Efterretninger fra det Würtembergiske mælde, at den Keyserlige Gesandt gjør sig al optænkelig Umage at udvirke et Forliig imellem Hertugen og hans Landstænder, men man troer at samme vil endnu forhale nogen Tid; Thi Stænderne, som ellers have tilstaaet Hertugen alt hvad ham efter Landets Jndretning tilkommer, ville ikke bevilge nogen nye Paalæg, førende Gielden er ganske afbetalt. Hertugen derimod synes ikke at have i Sinde at ville give meget efter af sine Fordringer.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Breitenbach, den 10de Decbr. Den 8de hujus er Frue Friderica Louisa Amne, fød Grævinde til Castell, Frue til Herskabet Brettenburg, den Kongel. Danske Kammer=Herre og Oberste Hr. Græve af Ranzau hans Gemahlinde, bleven lykkelig forløst paa det Høygrævel. Slot her, med en ung Græve, hvilken i Dag er døbt, og givet de Navne Hans August.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Altona, den 13de Decembr. Man erfarer fra Hamborg at Hs. K. H. Prints Henrich af Preussen er der ankommen i Forgaars, dog incognito; og fra Danzig, at derigiennem er ført en Transport Penge fra Berlin til Kønigsberg, til Hielp for de Nødlidende der.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Helsingøer, den 20de Decbr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 16de hujus, O. Tollefsen af Moss fra ibidem til Kiøbenhavn med Bræder. Den 17de Dito. M. C. Smith af Kiøbenhavn fra ibidem til Tranqvebar og Canton med Støkgods.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Kiøbenhavn, den 21de December. Den 7de December har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Studiosus Ole Levyn til at være succederende Sogne=Præst for Jersie og Søllerød Meenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Hendes Kongel. Majestæt Enke=Dronningen har sidstleden 28de November, som Hendes Majestæts høye Fødsels=Dag, behaget at tilstille Frue Kammerherreinde og Ritterhauptmann, inde von Reitzenstein den høye Orden de Union parfaite.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Under 18de hujus har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udstædet en Forordning, angaaende hvorledes LandEiendomme i Norge maa adskilles. Hs. Majestæt seer allernaadigst gierne, at Aasæderne i Norge adskilles i mindre og flere Deele, hvorved baade Landet kan bedre dyrkes, og Jndbyggernes Antal forøges. J Henseende dertil, og paa det at Byrden af de Kongel. Skatter og andre offentlige Udgi ter som hæfte paa Skylden; kunde stedse blive lige imellem alle Opsidderne, befales: At naar nogen Jordebrugs=Eier efterdags fra sin Gaard vil afhænde nogen Plads eller Deel, som efter Matricterne under Gaarden ligger og henhører, skal først af vedkommende Sorenskriver og Mænd, imod lovlig Betaling. ved en Lovformelig Forretning beskrives en saadan Plads eller Deels Strækning, Grandser og Herlighed, og derhos tillige fastsættes, hvor meget Hovedgaarden i sin Skyld ved saadan Abalienation burde afgaae, og det fraskildte Stykke igien paa lægges, hvorefter saavel Kiøber som Sælger til de Kongel. Skatter og andre af Jorde=Godset gaaende Afgifter enhver for sin ansatte Deel bliver ansvarlig. Og maa intet Skiøde, som paa saadant separeret Stykke meddeeles Kiøberen, læses til Tinge, forinden samme Stykke ved Rettens Middel paa foreskrevne Maade er bleven skyldsat; hvilke Forandringer Stedets Foged, efter at disse Forretninger af Amtmanden ere approberede, til Efterretning ved Rente=Kammeret, skal anføre udi sin ved Regnskabet aarlig indsendende Extract Matricul. Dog er under deslige Abalienationer ingen Herligheder af forstaae, som under Gaarden ere matriculerede, saasom samme ey maa separeres fra Grunden.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Under samme 7de hujus og i Følge af samme Kongel. Resolution af Dato 11te Junii sidstleden, som Tidenden Nr. 100; den 14de hujus formælder, har det høylovlige Rente=Kammer Collegium ved en tydsk Placat ophævet den 56, i Stemplet Papiirs Forordningen for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, dateret 1ste Mai 1703, saa at man og der kan, for en Capital som paa en gang laanes, indrette saa mange Forskrivelser paa behørig Stemplet Papiir, som Debi= og Creditor tilfælles finde for Got.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
Denne Stads Høy= og Velædle Magistrat har under 17de hujus bekiendtgjort følgende Brød=Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden sig have at rette: Raspede Brød for 2 Skilling skal veye 8 Lod; det af de privilegerede Franske Bagere bagende Fransk Brød, skal for 2 Sill. veye 12 1/2 Lod. Hvede Brød, for 1 Skill., skal veye 7 Lod; Hvede-Simler 5 Lod. Saasom Bagerne forhen have baget Simler og Strømper af Hvede= og Rug Meel, hvorved er brugt en temmelig Deel Hvede=Meel, da dog den Kongel. Befaling er, at Simler og Strømper skal bages af sigted Rug Meel; saaer anordnet, at i Steden for Simler og Strømper skal ba ges runde sigted Skiønroggen Brød, som skal for 1 Skill. vey 9 Lod; Kavringer for 1 Skill. 6 Lod; Rug=Brød for 2 Sk. skal vede 32 Lod, som giør for 1 Sk. 16 Lod; grove Kapringer, som nu almindelig kaldes Skofter, for 1 Skill. 22 Lod. Bagerne forbydes og hermed alvorligen advares, under 2 Rixdaler Straf, ikke at mænge nogen Slags Kornvahre tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men enhver Slags for sig selv forbage. Ey heller maa de mænge enten Kli eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rug=Brød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne herefterdags, under vedbør, lig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa hvis Brød, som af dennem bliver baget og forhandlet, paa det der kan har ves Underretning, om ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød haver baget og dertil bør være ansvarlig Og saafremt nogen kan overbevise Bagerne at have baget noget Slags Brod af mindre Vægt end denne Taxt formælder og til lader kunde de saadant hos Kongelige Majestæts JusticeRaad og Politiemester Horn angive og vedbørlig Ret forvente.
Berlingske Tidende, 1764-12-21
De som have erholdet Kongelig allernaadigst Tilladelse at lad bage og sælge Rug=Brød her i Staden, skal under lige Straf være pligtige baade at sætte deres Mærke paa Brødene, og at sælge dem efter foranførste Taxt.