Københavns Adresseavis, 1773-10-06
Sælskabets Priis Materier og Præmier. Theoretiske Materier. 1. Efter Kongelig Bevilling til Finants Collegium udsættes paa sammes Anmodning følgende Sælskabet overdragne 2de Præmier: "For de to bedste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jordlods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling. For den bedste Afhandling 100 Rdlr., og for den næst bedste 50 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jorders physikalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde=Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvæg Avlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele Omgangs Maade med Jorden fra først til sidst nøyagtigst anføres, samt geledes ved Beregninger over Udgift og Jndlægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden 1ste Dec. dette Aar. Disse Præmier udsættes altsaa igien i Aar. Nogle af de i forrige Aar indkomne Priisskrifter, der havde deres Fortieneste, kunde med god Føye igien æske Præmie, naar deres Forfattere maatte behage at forandre og saaledes bestemme Afhandlingerne, at de nøyere svarer til det udsatte Priis=Spørsmaal. 2. Hvilkette de naturlige Producter, baade af Plante og Dy Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provinzer, i sær bør beslette sig paa J hvad Provinz bør visse af begge i sær opmuntres, og i hvilket Forhvid bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter, lignede mod Planter, Creaturer mod Creaturer, og disse mod hine, samt foertimod, efter den Nytte, der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemiske, vestindiske og udenlandske, et hvert Lands forskiellige Clima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom 3de Afhandlinger, een for Da nemark, een for Norge, og een for det tydske Provinger. For den bedste Afhandling om enhver at disse Materier, for hver sin Cirkel, giver Selskabet dets mindre Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Afhandlinger maatte indleveres inden 1ste Dec. 1773. J Besvaringen maatte man ey alleen see paa de Producter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Producter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten ilbørligen, eller noksom, ere blevne dyrkede og lagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vidtløftigt et Spørsmaal, i sær i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og narn lige Beskaffenhed, ey at tale og meere, ere meget ulige og forskiellige. Det modtager derfor med Fornøyse mindre Afhand inger over Stifter eller Provinzer, i mindre Strækninger af Land, og belønner dem med Sølv=Medailler i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større. Selskabet haver tager i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift her i Riget, saavelsom i Norge, har paa mange Steder sin Grund i Land=Almuens Unidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsætter Selskabet følgende Præmier: "For de bedste, ordentligste, tydeligste, og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Ageroprining Catechesmusser baade for Dannemark og Norge." Saadanne Catechismusser maatte forfattes i Spørsmaal. og Giensvar, og være saaledes skrevne, at man med Vighed, kan haabe, at deres Jndhold blev underrettende for Band standen i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel, som nye Jords Behandling. Den bedste Dyrkning af Eng og Aner blev Hovedsagen man der maatte afhandle. I Henseende til Eng maatte saavel naturlige, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, vorderes er Egnens beqvemmeste Dyrkning Maade, de bedste Planter man haver at dyrke for Creaturene, med hvad videre Høst= og Hørbiering kan være vedkommende. De væsen de Holter, som om Ageren skuld indføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den bedste Agerdyrknings=Maade, det vigtialle om GrødningsTilveyebringelse og om Grødskningen selv, om Prøgning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe, og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gerder, samt anden Jndhegning, maatte ey heller forglemmer. Tillige maatte og erindres Jordernes Renselse fra Uk ud, Rødder, Steen og andet, de bedste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med aldere. To den fordeelagtigste Tør beskiær maatte og meddeeles fornøden Anviisning; men den Materie og Qvæg Anlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent fortelig at berøre samme. Efterdi der ved adskillige Leyligheder møder en betydelig Forskiel mellem Averdyrknings=Maaden i og uden for Felled skabet, og det bedste Agerbrug ey kan finde Sted i Feil dskab, saa maatte til Slutning de tienligste Raad imod Fell dskabets Udeqvemmeligheder fremsentes, til Befordring af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig allene kan foreskrives Enemerker. Ligeledes, da Selskabet har indseet Fornødenhed af at udsætte dobbelte Premier for bemeldte Afhandlinger, nemlig baade for Dannemark og Norge, saa vil Afhandlingerne og indrettes efter hee i Riges Beskaffenhed. Følgelig, da Norges Clima, Stedernes Beliggenhed, og Landbrugets Jndretning er meget forskiellig fra Dannemark, saa maatte disse Omstændigheder ved den for Norge bestemte Ager=Catechismuses Forfatning nøye paaagtes. Enhver af disse Ager=Catechismuser bør for Hensigtens Skalv en være for vidtløftig, og derfor ey udgiøre meere end 6 til 7 Arke det høyene af Selskabets sædvanlige Tryk. Forender saadan Ager=Catechismus, som sin des at være den bedste og tienligste, giver Selskabet sin mindre Guld=Medaille eller 50 Rigsdaler og for den næst bedste Selskabets større Sølv=Medaille eller 20 Rigsdaler. Selskabet indseer, at det vil være vanskeligt, at forfatte en saadan Anviisning, der kunde passe sig til Norges heele Rige, og vil derfor endog imodtage Afhandlinger af dette Slags til Brug for bemeldte Riges enfelte Stifter, hvilke det belønner med Premier i Forhold til deres Værd og Vigtighed, og endskiønt Stedernes Forskiellighed er min dre betydelig i Dannemark, saa vil dog Selskabet ligeledes imodtage Afhandlinger for enkelte Provinser for dette Rige, paa samme Vilkaar, som om Norge meldt er, i Fad en Forfatter maatte finde sig at være færdeles erfaren i en saadan Deel af Rigets Agerdyrkning. Afhandlingerne maa være indleverede i det seenelle inden 1ste Octobr. dette Aar 1773. Da Selskabet har i Sinde at betiene sig af disse Priisskrifter til Landmandens Underretning, saa forbeholde: det sig Eiendoms Ret til de Afhandlinger det kroner eller belønner. 4. Den Betragtning, at Have Dyrkningen paa Lande paa de fleste Steder alene forsømmes, fordi Land=Almen ei er underrettet om sammes vedbørlige Drift, har bevæge, Selskabet til at udsette følgende Plands. Foren Have, Katekismus, efter den tydeligste og til Land Almuens De greb sig best passende, samt Spørsmaa og Giensvar forfattede Afhandling va en Bonde Haves tieneste Tillæg. Dyrkning og Vedligeholdelse. Samme maatte kortengen fortlare det væsentligge henhørende til en Kiøkken Frue, og Træ=Have, hvilken sidste her bemerter en Træ=Skole til videre Forplantning i Haver, paa Gierder og andensteds J Henseende til Ordenen ønster Selskabet, at de Forfattere, der maatte vælge den systematiske Orden, vilde endnu tilføye den fremsatte Underretnings Anvendelse i Tabel efter Aarets Tider, eller paa anden Maade. Rigernes Forskiellighed i Henseende til Beliggenhed og øvrige Beskaffenhed giør, at Selskabet ønsker sig en saadan Have Kareres mus for Dannemark og en anden for Norge. For enhver af dem, som findes at være den beste, giver Selskabet sig større Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Priisskrifterne maa være indkomne inden 1ste August 1774. Og blive desom enten trones eller belønnes, Selskabets Eiendom til videre Brug. 5. For den tydeligste, ordentligste og beste paa Erfaren hed grundede Afhandling om Calmue Rodens eller den Bladet Nytte imod den herskende Qvægsyge, hvorved i Særdeleshed maatte bemærkes, om Qvæget af egen Driftædet disse Blade, og om man haver fundet, at i Følge der, Qvægsygen paa de Steder, hvor disse Planter hyppiger voxe, haver været mindre heftig eller farlig, end anden steds U. Ligeledes maatte tilkiendegives, om man ved gjorte Forsøg havde befandet, at Calmue=Roden, extraberes ved Urin, havde været at god Virkning imod Sygdon, men. For faadan en Afhandling Selskabets større SølvMedaille eller 20 Rdlr. For den nest veste Selskabets mindre Sølv Medaine eller 10 Rdlr. Afhandlingen maa til Selskabet indleveres inden Udgangen af indeværende Aar 1773. 6. Da visse Malke Kiørs langvarige Seenhed eller Gol hed er til stor Skade for deres Eiere, saa fremsætter Selskadet det Spørsmaal. Er der noget tilstrækkeligt og paa beviisligge Erfaringer grundet Middel til at forvindre saa hanne Malte Kiør fra at slaae længe seen eller gol, udenat sammes Brug bliver Creaturet til nogen Hinder eller Skabe i Fremtiden enten paa Kor eller Kalv. For dette Spørsmaals ydeligt og grundige Besvarelse udsetter Selskadet sin mindre Guld Medalje eller 50 Rdlr., paa de Vilkaar at Fald elsendt en under de anmelte og attesterede Erfaria, ger tilstrækkelige, det da forbeholder sig Ret til selv at lade Middelet paa nye forsøge, før Premie tildømmes. Preman mag æstes inden 1ste Nov. indeværende Aar. For at erholde nøyere Besvaring, end allerede alvensørgesaavel har ere de altvands Fiskerier, Danne mark og Norge tjær hørionmuntre, og fra hvilke Haans har slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtigheds især dage, Hvilke ere de Hindringer, som hidtil har være imod deres aller haver paad Midler afhieldes de Forden bestemtrandling herom selskabets mindre Guld=Medal. ligeller 500 Rigsdalet. De maatte indleveres anden indeværende Aars Udgang. a. Dagenskabet hovligenerskeraropmuntre til Har Fisteriets Befordring, og den til den Ende er fornødent, at beforheelagtigste og bigste Histe Banker paa Kysterne bliver almindelig tienten saandsættes grabes følgende Premier Fordegaaer de som paa behanske eller norske Kyster opdager, ogsar Selskabet tilkiendegiver nogen hidindtil ude kiende, eller længenbrugtbrindelig Fiske=Banke eller andre særdeles fiskenge Steder, Selskabets mindre Guld=Medaje, som stat være tilland den, som opdager eller anmelder det vigtigste den Henseende. Den som angiver det meest beind ligge Fiske Sted af forbemelte Beskaffenhed. Selskabet store Sølv Meda jo eller 20 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets mindre Sølv Medalje eller 10 Rdlr. den, som til Har Fisteriets Fremme dernest paa samme Maadrøndages det anttige. Den skiønnes lette ligen, at det indberettedandkræve nøiagtigt Efterretninger, saavel som og og forindelegge Rimester eller Beviis, grundede paa igientagne Erfaringer, at de anmeldte Fiske Steders Fordeelag. tighed er upaatvivlelig. Premien æskes inden 1ste October, 9. Da Selskabet haver taget i Betragtning, at adskillige læggersgartniggende Nationer aarligen udsender et anseeligt Antal Skibe paa Valsiske=Fangst, hvoraf derimod, i Forhold til sammenvendes faare saa fra de kongelige da sk. S. rer, saa haver Selskabet, til omstændeligere Oplysning hos om for Publikum, besluttet endnu at udsætte en Premie for følgende Spørsmaals Besvarelse, da de derom til Selskabet. indsendte ikke haver være tilstrækkeligt, nemlig: at Hvilke ere de virkelige Aarsager, som forhindrer Valsisk Fang sens ønskelige Drift og Fremgang i Rigerne, og ved hvad Midler kan disse Forhindringer bestryndes af Veyen, saaledes at bemelte vigtige Fiskerier derved merkelig befordres Selskabet saae gierne, at de indsendte Afgandlinger tillige grundigen maatte vises af hvad betydelig Nytte denne Vindskibeligheds Green er for Staten. For dette Spørsmaa er beste og tydeligste Besvarelse, Selskabets min dre Guld Medalje eller 50 Rdlr. Pendskrifterne maa være indlevered anden 1ste Decemberandeværende Aar 1773. 10. For den grundigste og noyagtigste Efterretning om Saa=Kilder, hvorudi Solens Mængde og Styrke tilligemed Kildernes formodentlige Varighed maatte bestemmes Desforuden maatte Forfatterne elskendegive Egnens Beskaffenhed med Beleyligher for Brændsel og Tegneport, samt lade medfølge Prøver af den Sole og det Salt, deres Priis skrifter handler om. Det forstaaer sig selv, at Afhandlingerne bør indeholde brugbare Forslag til Saltvertere Jndret. ning, Landsenere antagergaaede linger vilde og agter egen og sande . og en for Kongensgadste Pappiger overgger og handling er de evig og gre Sild og sees og mindre Guld Medailler og Afgandinger. sendes inden de Sengende Til nogetraade Bød paa og ing allekomme. Selskabet have bemærket ved Landemmes Man Bryggen og Dagen og det bleven belægte paa at med samme den fornødne Under en nag og de for udsætter og Premien le For den tydeligste og paaende Anviisning til den beqvemmesteng og Bøndags Vesaar ingen varende. Behandlingerigaden hemelig end hingender. Den beqvemmeste Indretnag og have, Brygge og Dage. baaden paaseende tilgadervet og Myrige maae heller. res, tilligemed de igaae harigenedskaber og Haandgred. saaedes at læg og Brændser ved denne Behandling le res, og Gangen sangsaa Dette alligevel forheds Forat giøre saadan afhandlingendmægtige paster Sal. det, at gaaratterne ved Slutningen oldsmed ge og og ning ovende anprine Jndretningers Dalegge og ligning med den ædvanlige giordengangssagde han ling Salgadets store og ansdagsand og Hr. den næstbene den mindre dagle Medensberggade paa. skrifterne maa tegadendes anden nemand. Fordensdag og halvandig Gammel. ningimellem Fremmede aldrig alligt Vahre kan stedstranske, hollgadske og tygge og det Dannemar og eller de tyrste Pryggerkadigede i Hansen. genes Maaler og færdigede og heelegge hans bedsgadig giøres det aldre og smalet og eller Japantning Mands med videre med Datragtning over de Fordeles gaar det billig anden gadet vilde være for de da sande Magnigkiner og saaveler, om de arbey de efterhagelighed maa slægtiende og lang alle hos Vare af gale Sorter havsandergaden ligte. mindag Afgang paa andre Nationer alle med og ling al de hindringer, senhavn har og og Been. uldne Manu alturers Fuldkommenhed med og imode. For den fuldstændige og vidshags hansen. over denne Materie, Selse ere indtages god og saa 300 Rdlr. For den næst beste, og lade sidste o. dal eller 2 Rdlr. Saaret herpaa andre dog og sen. December lægge og Spørsmaal. . . den, som er saalunde besvare og der og agende. værgerne denne Saglærdeles gyldiggender . . . Patriot, som nøye kiender get allerhøre sagde fakturers Natur, lignede mod de Sognede og og og Varenes Debite af hvilke sammenlignede ganske Selskabet allene vil erholde den Oplagning og saa og skabet agter at søge denne Oplysning om allender anusten. rer og Fabriker Fremtiden. 14 Døde forfølgende Premie hidtil indkomne Gaar er haver været af den Beskaffenhed, at de kunde forhøre og gen Belønning; saa udsættes atter. For et skriftlig: gesaa lang og hans fordeelagtigste Arter af: se, og sengeligen angige gam og svage udante. tenagergadeningskovspitaler til Nyttefor den Ar sig og det almindelige tillige, uden forlegighed for overgangne samme Person lovbol. sine paa Ruen og Jndret. og skaares sørre Sølv=Megellaget maatte være nyt, om sigelsessigende tilegerede saa dog ladenseende til ligede Maade. Der maatte indsendes inden 1ste Octodersegler Fortsættelsen følger.) Torsk. - . legge engalsignedes og og gode at faae forladt af demand de Mantergaden No. 3.