JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Jfølge Dom og Udlæg bliver Auction 3 Gange foretaget over Jørgen Jacobsens Huus i Brylle, hvis tilliggende Jord staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., Fredagen den 13 og 27 Novbr. samt 11 Decbr. næstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet i Huset. C. A. Falbe Odense den 24 October 1818.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Jfølge Forlig og derefter skeet Udlæg, bliver 3 Auctioner afholdte over Peder Pedersen Bolts Gaard i Tommerup, der staaer for omtrent 2 1/2 Tde. Hartkorn Ager og Eng og 3 Fdkr. Skovskyld, Fredagene den 13 og 27 Novbr. samt 11 Decbr. næstkommende, hver Gang om Middagen Kl. 12 slet. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet i Gaarden. Odense den 24 October 1818. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Jfølge Forlangende af Selveier-Gaardmand Jørgen Jensen i Kielstrup, bliver Fredagen den 6 Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i dennes Gaard, holdt offentlig Auction over nogle Parceller af Gaardens Jorder, efter Konditioner, som erfares paa Auctionsstedet. Parcellerne forevises iforveien af Eieren. - Odense den 24 Octobr. 1818. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
J Følge Dom og Udlæg bliver det saakaldte Mavrehauge, huus i Brendekilde Sogn, tilhørende Huusmand Hans Thomsen, og hvis tilliggende Jord staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Skp. 2 Fdk. 1 Alb., og Skovskyld 1 3/5 Alb., stillet til offentliAuction tre Gange, nemlig Tirsdagene den 10de og 24 Novbr. samt 3 Decbr. næstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10slet. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet i Huset. Odense den 24 Octbr. 1818. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Subskription. Lovarde Slot og Bye, det danske ArmeekontingentHovedqvarteer i Frankerig, og Fæstningen Banchain, der og er besat af danske Tropper, begge tegnede af mig selv under mit Ophold paa Stedet, agter jeg at lade stikke i Kobbei Tudschmaneer ved en af Parises duligste Konstnere saaledes: at de kunne blive færdige mod Slutningen af Aaret, om jeg eller erholder et tilstrækkeligt Antal af Subskribentere. Hvert al disse 2 Kobbere bliver 1 1/2 Tomme i Længden og 9 1/2 Tomme i Breden. Subskriptionen gjelder for dem begge samled og staaer aaben til November Maaneds Udgang. Prisen bliver for begge Stykker 2 Rbd. 2 Mk. i Sølvmynt. Subskribentsamlere erholde paa hvert 10de Exemplar det 11te frit Man behager at tegne sig hos Adjunct Brohm, Fuldmægtig Store, eller paa Adressekontoiret. - Marchiennes i Septbr. 1818. Eduard Storch,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Premierlieutenant ved 2det indske Regim Tirsdagen den 3 November førstkommende, Formiddag Kl. 12, bliver en Stamhuset Moltkenborg tilhørendende fæsteledig Bondegaard i Brenderup Bye og Gudbjerg Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Td. 6 Skp., stillet til offentlig Auction til Bortfæstning paa Livstid, efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet i Brenderup skal vorde bekjendtgjorte og fra nu af ere til Eftersyn, saavel hos Hr. Forvalter Marckmann paa Moltkenborg som hos undertegnede Auctionsdirekteur. Krumstrup den 25 October 1818. Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Næstkommende Tirsdag den 10 Novbr., Formiddag Kl. 10 slet, agtes afdøde Lars Madsens Fæstegaard i Sønder Næraas ved offentlig Auction bortsolgt. Auctionen holdes i Gaarden, der staaer for Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Album, efter Konditioner, som kundgjøres paa Auctionsstedet og forinden ere til Eftersyn hos Forvalteren paa Søebyesøegaard. - Odense den 26 Octbr. 1818. Friestedt. Til forestaaende Vinter tager Undertegnede sig den Frihed at rekommandere sig med alle Sorter Vinter- og Bundtmagerarbeide, nemlig: Kaabebesætning af blaa Ræve brune Ræve=, Zobel=, Hermeling, Graaværk, Jlder=, sibiriske Lammeskind, Bjørneskind, Hamster= og Stuppeskind og af flere Sorter Skind fra 2 Rbmk. til 12 Rbmk. Alen, KaabeUnderfoer af flere Sorter Skind og til forskjellige Priser, alle Sorter Dame=Vinterskoe og Halvstøvler af Sælbundeskind og Safian, alle Sorter Vinterkaskjetter af forskjellige Skind og Facon, Buxeseeler af Safian og Baand m.m. De mueligst billige Priser, gode Varer og reel Behandling lover jeg stedse. Tillige har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at jeg er fløttet fra Nørregade til Korsgade No. 2 paa første Sal hos Madame - Odense den 24 October 1818. Thiel. Schmartsbrem, Bundtmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Hvor nogle Tdr. Land i større eller mindre 1. 1. V. parceller, af enhver erkjendt for ypper ig god by falden Jord, er at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, anvises af Sognefogden Rasmus Jensen i Veystrup. Jorden er beliggende i Veystrup Bye ved Svendborg, særdeles tjenlig for enhver Haandværksmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Fredagen den 30 Octbr. bliver den maanedlige Generalforsamling i den ældste Klub, hvor da tillige Balbostyrere vælges for denne Vinter og Kontingentet for samme Tid erlægges. Eieren til en gammel sort Hest, der blev solgt af Gaardmand Jacob Jørgensen i Bederslev under Kjørup Gods, men til hvem veed han ikke, kan afhente bemeldte Hest hos ovennævnte Gaardmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
J Følge Hs. Majestæt Kongens allernaadigste Bevilling, 9 i f. M. har Directionen for Nationalbanken under 30te næstefter indkaldt Alle og Enhver, som maatte være Jhændehavere af Rigsbanktegn for tolv Rigsbankstilling, at melde dem fra Mandagen den 19 October til Onsdagen den 28 October d. A., som er den sidste Jndløsningsdag hos den Embedsmand, hvor Renten af Rigsbankhæftelserne erlægges, som da, naar disse Tegn ikke skjønnes at være eftergjorte, omvexler dem imod Rigsbanksedler eller andre Rigsbanktegn. Samme Direktion har derhos bekjendtgjort, at de af ommeldte Rigsbanktegn for 12 Skilling, som ikke inden fornævnte Tid anbydes til Omvexling, falde under intet Paaskud Banken til Last, og kunne ikke længere gielde i Betalinger. Ved offentligen at bekjendtgjøre dette, meldes tillige at Kassereren ved Odense Kjøbstæds Fattigvæsen, Hr. Hansen, er den Mand, hvor de indkaldte Rigsbanktegn for 12 Stilling her i Odense skal anbydes til Omvexling. Ligeledes anmodes enhver Huusfader, at bringe Jndholden, af denne Bekjendtgjørelse til sine Tienders Kundskab. Odense Raadstue den 14 October 1818. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Fredagen den 30 Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Odense Raadstue foretaget Skiftesamling i Tømmermester Peder Thorsens Opbudsboe; hvilket herved bekjendtgjøres til Kreditorernes og andre Vedkommendes Efter- Odense Raadstue den 21 Octbr. 1818. retning. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-26
Undertegnede er fløttet til Frue Vispinde Hansens Gaard i Vestergade Nr. 257-258. - Odense den 27 Octbr. 1818. Dr. Helweg, Distriktschirurg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
No. 152. Fyens Stifts 47 Aargang. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis, med Brevposten, som forsendes overalt Hertugdømmene. Danmart og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Redigeres, trykkes og forlægges 11 October 1818. Tirsdagen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Jndhold: Fædrelandet: Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Fædrelandet. Kongehuset. Onsdagen den 21 dennes behagede den Hs. Majestæt Kongen i en privat Audienz, af den Kongelige franske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, Greve de la Ferronnays, at modtage den Kongelige franske Helligaands Ordenstegn, som Hs. Ma Kongen af Frankerig, tilligemed en Skrivelse til Hs. Majestæt havde hidsendt ved den første Officiant ved de Konge. lige franske Ordeners Kapitel, der geleidede Gesandten ved Overleveringen. Efter Audientsen havde Greve de la Feronnays den Ære at spise ved Deres Majestaters Taffel. - Hoffet var i Galla.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Offentlige Foranstaltninger. Ved Ordreaf 16 Octbr. 1818 er Kammerherre Adam Wilhelm Grev af Moltke, Deputeret i Rentekammeret, Ridder af Dannebrogen, beskikket til, i hans Faders afg. Geheime-Statsminister Overkammerherre Joachim Godske Greve af Moltkes Sted, at være Kurator ved Valløe Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsroer i Septbr. Maaned afsagt Dom i første Jnstants udi : og ved Kjøbenhavns Politieret udi 8 Tyvssager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Directionen for Nationalbanken lader de Debitorer, som staae tilbage med et halvt Aars Renter og derover af deres Banken gjorte Laan, offentlig anmode om at indbetalinden næstkommende 11 December Termin de resterende Renter skadesløs, da de dem laante Kapitaler i Mange heraf ansees som forfaldne til Betaling og Panterne blive realiserede i Overeensstemmelse med Octroyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
De ved Forligelseskommissionerne paa de danske Øer i Vestindien i Aaret 1817 foretagne Sager beløbe sig til 2021, hvoraf 1302 ere forligte eller hævede, 719 til Retten henviste og 329 dertil indstævnte. Paa Færøern, ere ved Forligelseskommissionerne foretagne 15 Sager, hvoraf 9 ere forligte eller hævede, 2 udsatte, 4 til Retten henviste og ligesaa mange til samme Tid indstævnte, samt af Politiesager, forsaavidt saadanne kunne forliges, 5 foretagne, hvoraf 3 ere forligte, 1 udsat og 1 paadømt. En delig ere ved Forligelseskommissionerne i Jsland foretagne 50 Sager, hvoraf 37 ere forligte eller hævede, 5 udsatte 8 til Retten henviste og 1 dertil indstævnt, desuden ere af Politiesager 4 foretagne og forligte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Videnskabelighed. Striden for og imod to af vore navnkundige Digtere (der blot henregnes under denne Rubrik, forsaavidt den føres af Musernes egne Børn vedvarer endnu med stigende Bitterhed i Kjøbenhavnske Blade. De fleste Anfald skee først med latinske Vaaben, som Man derefter ikke glemmer at fordanske. Veteranen Thomas Thaarup har ogsaa i en Epistel ladet det Kjøbenhavnske Universitets høie Fædre hilse mange Gange, og bede om at drage Omsorg for, at hine lykkelige Tider, da sand Lærdom tilligemed høi Grad af Humanitet blomstrede ved Akademiet, atter maatte vende tilbage, samt forebygge, at ikke denne vor Tidsalders ungdomme. lige Kaadhed skal gaae over til fanatisk, for den offentlige Rolighed og Videnskaberne ødelæggende Rasenhed." Fra de Tolv (som de kalde sig) - der først udæskede Baggesen til at forsvare sin Kritik af Ochlenschlagers Værker, ler ogsaa udkommet en ny Hilsen til det Antal Videnskabsdyrkere ved Kjøbenhavns Universitet, som have paataget sig Baggesens Sag, hvorunder de nu nævne sig og ere da følgende: A. C. Audelbach, P. M. Wøller, C. Hauch, C. Lutken, C. Flor, W. R. Dich, mann, N. B. Krarup, J. Brøchner, G.A. Dichman, L. A. Abrahams, N. C. Mühl og L. C. Westengaard. En af de Tolv, Kand. Theol. P.M. Møller, har desuden udgivet en særskilt Erklæring, hvori han anklager Modpartiet for Studenterpræsning m.m. og lader falde et Ord om, at Grundtvig skulde være Forfatter af Erklæringen fra et Antal Videnskabsdyrkere. Herpaa læses atter med og uden Navne Svar og Trudsieom de Ting, som skulle komme, og fra alle Sider ruster Man sig til drabelig Vaabenfærd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
J Skilderietlæses en høist smigrende Indbydelse til Nicolai Frederik Severin Grundtvig af Jens Jmmanuel Baggesen, hvor Denne yttrer, at der vel om Poesiens Uvæsen kan opstaae en ham Hofteskaalen kostende Strid med hiin sande og store Digter, men neppe om dens Væsen, og derhos helligen erklærer: "at det eneste himmelske Digt af Dannevirkes aandelige Opbygger: Paaske=Lilien, har ikke blot for mit Hoved og Hjerte mere Værd end alle Øhlenschlagers Skuespil og Sange; men at jeg har Øieblikke, hvori jeg heller gad have skrevet dette ene høie, dybe, aandrige, tankefulde, med intet andet lignelige Qvad, end mine egne samtlige, paa min Kritiks Guldvægt deraf opvippede danske Digte. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
En dansk Reisende, som i forrige Aar besøgde Normandiet i Frankerig, har ikke allene bemærket en frappant i Lighed imellem Bøndergaardene i denne Provinds og de danske, men og at mangfoldige Vendinger og Udtryk i det Franske, sam tales i Normandiet, røbe deres danske Herkomst, og ere næsten forstaaeligere for en Dansk end for en 1 Jndfødt fra et andet Departement. Saaledes findes her og mange Byer, hvis Navne endes paa hee (bæk hans (bye, a og ey (Øe) &c., og sandsynlig ere Levninger fra de saakaldte Normanner, som i det 10de Aarhundrede oversvømmede Normandlet, og om hvilke det i Frankernes Bøn hedte: fra de rædsomme Normanner frie Os Herre Gud! Tildragelser. J Onsdags Morges vare nogle Fiskere, paa Sildefangst imellem Skovshoved og den svenske Kyst, omtrent 2 Mile ude i Søen. J de fire Garn de havde udkastet, indviklede sig en Hai, som de dræbte med Baadshagen, og bragte i Land. Den er nu offentligen udstillet til Skue paa Vragerbroen. Af Vægt er den 300 Pd. og af Længde 4 Alen. Halslægten har 15 Arter. - Den Fangedes langagtige Krop er næsten valtseformig. Den har ingen Skjæl, og da den er en Unge, saa er den endnu ganske glat overalt. Tænderne ere meget tynde og spidse, og aldeles ikke skikkede til at tygge Rovet, men blot til at holde det fast til den faaer samme nedsluget. Af Skindet beredes Chagrin, men det kan ogsaa bruges saavel til Læder som til at polere med. Kjødet er ildelugtende, men af den fede Lever kan der koges Tran.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Det asiatiske Kompagnie udreder nu en Expedition til Ostindien. Skibet hedder Christiansborg og føres af Kapitain Ørmberg. Mariboe d. 20 Octbr. Fra Kellernes saaes igaar Middag en Jagt i fuld Lue. Om Folkene ere reddede vides endnu ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Skroget af den mellem Anholt og Aarhuus forliiste Jagt Anne Margrethe er indbragt til Grenaae. Ogsaa Prædikestolen til Anholts Kirke tilligemed nogle andre Sager er kastet i Land der i Nærheden. De to Skibbrudne have ikke allene offentlig takket den brave Skipper Hans Steen fra Horsens, som reddede deres Liv, men derhos meget foragtelig omtalt Skipper Søren Lauritzen fra Veile, som seilede dem tæt forbi uden at gjøre sig ringeste Umage for deres Redning. Herpaa har den Mand i Weile, for hvem Skipper Lauritzen farer, atter taget denne i Forsvar, roser han for hans stedse udviste ordentlige og duelige Opførsel og Konduite, men forklarer at Fartøiet var gammelt, bygget paa Klink og havde faaet Lekagie paa Overreisen, saa han ikke saae Mulighed til at redde de Forulykkede uden sin egen Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
J Viborg Stift cirkulerer i denne Tid et Forslag fra en Herredsfoged til at faae den overhaandtagende Landeplage af omløbende, arbeidsføre Betlere standset, ved at holde 6 ridende Politibetjente i Herredet, der idelig skulde paa trouillere i Distriktet, for at opbringe alle Vagabonder. Bekostningen skulde afholdes deels ved frivillig Subskription og deels ved et Paalæg paa Hartkornet, der dog ikke formenes at ville overstige 32 s. af Tdr. Harkorn. Selv har Herredsfogden tegnet sig for et Bidrag af 200 Rbdlr. N. V. aarlig til denne Indretning, om han end skulde vorde forflyttet. - Der er vel Jngen, der kunde drage denne Jndretnings Nytte i Tvivl, besparende for enhver Landboer vilde den vist nok blive. Mange Tyverier og Jldsvaader vilde og derved afværges. Haabe bør Man derfor, at flere Politimestere paa Landet ville tage Deel i Sagen; thi da vild den lettere iværksættes. Disse Sværme af Lediggjænger, vilde ikke forstyrre og beskatte den rolige Landmand og den virkelige Nødlidende og Fattige vilde da bedre kunne hielpe og underholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Blandinger. Som et Middel til at fordrive de saa skadelige Kornorme tilraades i Oekon. Korrespondent at lægge Stykker af skrællede Løg nogle Dage i det udspredt Korn, og derefter vende det, hvilken Operation gjentage tre Gange, da saa ingen Jnsekt eller Orm vil vove sig deri, Det anbefales og at lægge i Korndyngen frisk knospende Hyld, da døe Ormene eller gaae bort, eller lade Lugerne staae aabne, da oppille Spurvene Ormene (mon ikke Kornet med?) Man kan paa samme Maade med Løg befrie Hveden fra Brand, naar Midlet anvendes efter at den først er udvasket og spredt paa et luftigt Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Følgende Spørgsmaal, som læses i Viborger Samler, høres i denne Tid saa almindeligt, at Man nok maa længes efter at see det besvaret: "J Anledning af, at de Kongel. Oppebørselsbetjente, ved Rigsbanktegnenes Jndløsning, som lyde paa Tolv Skilling, ere af Nationalbanken beføiede til at indløse dem, der ikke kjendeligen skjønnes at være eftergjorte, tillader vist nok Enhver, som faaer endeel tilbage uindløste med den Beskeed, at de ere falske, sig det Spørgsmaal. Da Nationalbanken ingensinde har opgivet kjendelige Tegn paa de falske, i det mindste ikke det Man nu antager, kan den da forlange, at de saakaldte falske, der for Modtagerne vare umulige at kjende fra de ægte, nu skal, til Tab for Almuesmanden, vorde uindløste og unyttige 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Odense. Oplysningen - dette de sidst svundne Decenniers Almeen=Løsen - synes nu saa venne- og værgeløs at Man frit tør hakke paa den i hverandet Blad. Jsær gaaer det løs paa Skole underviisningen, som Man uden Sky beskylder for at fordærve Folket. Den mindste Bondedreng - siges der - kan nu opregne flere Plancter paa sine Fingre, end fordum selv en Degn eller Klokker havde hørt tale om sit hele Liv. Naar en saaledes oplært Dreng er tolv Aar gammel, saa kan han maale sin Fader og Moder, Skjeppen fuld, og naar han er sexten - ja - saa kan han bryde Landsen med hvem det skal være.) Det var godt - hedder det videre - om Bondedrengen, istedetfor at lære hvor de andre Verdensdele ligger, hvad Behageligheder de indeholde frem for vores, lærte at gjøre en Plov, Harve, Grev, Skovl o. s. v. *) (Det bedste varvel, at det Ene lærtes uden at det Andet forsømtes.) Man gaaer endog saa vidt at beklage, at de fordums Dage, da Barnet pressedes i Svøb og Alting saa at sige var klædt i Fiskebeens skjørter og Snørliv, ere forsvundne. Naar Man idelig hører disse, kle Skraal gjentages og saa sjelden gjendrives, kunde Man fristes til at spørge: "om da Oplysningens Talsmænd iblandt Os sove eller ere uddøde, om Sjælens Forædling ikke bør være Menneskets høieste Jd her i Jordlivet? om Kundskaber da skulle være et Prærogativ for Enkelte, og kun disse have Ret til at hæve sig over Dyret, om Regjeringens ædle Omhu for Almueunderviisningen ikke fortjener af Alle taknemmelig at paaskjønnes og velsignes, Uden at ville smigre vor Tids Feil og Daarligheder, tør Man vel antage, at den i det Hele ikke er værre end Fortiden, og at Oplysningen i det mindste ikke fordærver Mennesket. Ogsaa kunde Man fordre, at de, som ville give Stemme i saa vigtige Anliggender, selv burde kjende 1 ver nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for 24 Octbr. 1818, Pag. 1438.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
1) Se Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for 24 Octbr. 1811. Pag. 1438.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
1) Politievennen af 17 Octbr. 1818, Passage. Noget til hvad de tale om. Men dette er sandelig langt, fra Tilfældet. Ved blot at kaste et Øie ind i vore Almueskoler, vilde Man nemlig snart overbevise sig om, at i de fleste af disse (om ikke i alle) kun læres det for Mennesket høist Nødtørftige, skjøndt Man ikke just seer nogen Skad, deraf, om Bondedrengen blev gjort opmærksom paa det sjælsopløftende ved Beskuelsen af den stjernefulde Himmel. Men hvor utidige hine Beskyldninger om Almuebørns for vid tdrevne Oplysning i sig selv ere, vil blandt andet kunne skjønnes af en virkelig Samtale, Anmelderen nylig paa en Lystvandring havde med en ellers ikke eenfoldig Bonde. dreng paa fjorten Aar. Efter at have indledt Samtalen, og spurgt hvor han gik i Skole, samt derpaa faaet Svar, vedblev Anmelderen saaledes: Hvad lære J vel i Skolen? Drengen: Vilærer saa meget, som Vi itteforstaaer, (Man mærker af dette Svar den Trøst, Børnene almindelig faae hjemme af Forældre og Foresatte, som ogsaa gjøre deres til at gjøre dem Skolegangen forhadt). Anm. J hvilke Bøger læses der da i Skolen? Drengen. Ja, der læses i saamange. Vi skal lære Vers af Psalmebogen, og saa har Vi Lærrebogen og Bibelhistorien, som Vi Altsammen skal lære. Nu maa Man dog nok spørge, hvad den allerstrængeste Oplysningsfjende har paa denne Lærdom at udsætte, eller om han maaskee vil, at Bonden hverken skal være et tænkende Menneske eller en Kristen, men fodes, opvoxe og døe ligesom det Umælende?! Thi andet Facit kan der dog ikke udbringes af den evige Skjælden og Smelden paa et S. H.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
forbedret Skolevæsen. Avertissements. Rasmus Andreasen, af den saakaldte sorte Skoemager=Familie i Tommerup, 25 Aar gammel, taler Dansk og fyensk Dialekt ogsaa lidet Plattydsk, liden af Vext, undersætsig og stærk af Bygning, mørkt Haar, blaa Øine, kort opstaaende Næse, rundt Ansigt og fortsmudseet af Huden, dristig Blik, indbrændt eller skaaren mange Tegn paa Brystet og Armene samt Haandledene, skun er paa Bogstavet R, paaklædt ved Undvigelsen i en blaae kort Trøie med hvide Knapper, en Vergarns grønstribet Vest, et rødt Halsklæde, sort Hat paa Hovedet, vide Lærreds=Buxer med Beenknapper i langs ned paa Siderne, uldne Sokker og Træskoe paa Fødderne. Peder Knudsen, Skoemagerdreng, fød i Odense, gammel 20 Aar, temmelig høi af Vext, middelmaadig af Bygning, bruunt Haar, blaa Øine, skye Blik, kaster Øinene ned, lidet koparret og pluskjævet, taler Dansk, har en svag Stemme, langsom Udtale iført ved Undvigelsen en kort brunmeleret Trøie, en stribet Vest, vide lange Buxer, sort rund Hat, uldne Strømper paa Benene, men intet Skoetøi paa Fødderne. Jens Pallesen, Matros, fød paa Samsøe, gammel 28 a 29 Aar, taler Dansk med samsøisk Dialekt, hurtig Udtale, temmelig høi, smekker og klein af Bygning, skarp af Ansigt, bleeg af Udseende, sort Haar, blaae Øine, iført ved Undvigelsen en brunmeleret kort Trøie, stribet Vest, sort Halsklæde, blaae vide lange Buxer, sort Hat paa Hovedet, uldne Strømper paa Benene og Skoe paa Fødderne. have seet Leilighed sidstafvigte Nat at undvige her af Arresten. Kl. 2 har man sporet dem i Sanderum, en halv Miil sydvest fra Odense, hvor de have indslaget en Rude og staalet et Sølv=Kapseluhr og et lidet Barneuhr, som hangi Vinduet, Disse 3 Forbrydere, der alle tiltales for Tyverie, og af hvilke den første et Livsfange og den anden dømt til 3 Aars Fæstningsarbeide, efterlyses herved med tjenstligst An modning til Alle og Enhver, som de maatte forekomme, at de maatte vorde anholdte og under sikker Bevogtning henbragte til nærmeste Arrest, samt Underretning herom meddeelt mig, da de paagaaende Omkostninger skal blive betalte. Odense Byefoged Kontoir den 27 October 1818. Hansen, J Følge Stiftets Resolution af 24 f. M. bliver paa Vends Herreds Kontoir den 5 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10slet afholdt offentlig Licitation over 4 Steenkisters Opførelse paa Landeveien fra Strib efter Odense, efter Overslag og Konditioner, som forinden ligge til Eftersyn sammesteds. Middelfart d. 22 October 1818. C. C. Kümmel, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-10-27
Jeg kan ikke undlade at bekjendtgjøre for dem, som vil forundet mig deres Arbeide, at jeg haver etableret mig her i Byen som Kleinsmed og boer i Overgade No. 27 hos Grovsmedmester K. Nielsen; godt Arbeide og reel Behandling stal stedse findes. Odense den 27 Octbr. 1818. H. C. Christesen, Kleinsmedmester. Degneboligen i Trøstrup Korup Bye, med tilhørende Gaard= og Hauge=Plads, bliver opraabt til Bortsælgelse ved offentlig Auction næstkommende Tirsdag den 27 Octbr. og 3 Novbr., hver Gang om Formiddagen Kl. 10 i Boeligen selv, hvor ogsaa Konditionerne blive bekjendtgjorte. Odense Herredskontoir den 18 Octbr. 1818. C. A. Falbe.