JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Handels=Efterretninger. De khvnske Underhandlinger om en Nedsættelse i Sundtolden have (som det hedder i H. N. 3) en ønskelig Fremgang. - Urtekræmmerne Fouquier Tainville Schou og Josva Proschi have opgivet deres Boer til Skifterettens Behandling. - Dansk Rug er i Norge solgt for 3 1/2 Sp. og 2radet Byg til 23. og brad. dito til 2 3/8. Skibs=Efterretninger. Et Handelshuus i Hamborg: Voldsen, og to Handelsmænd i Husum: Asmussen, og Voldsen, have, for at tilveiebringe en hurtig, for Handelen vigtig Forbindelse mellem Hamborg og Flensborg, forenet sig om at oprette en Dampskibsfart imellem Hamborg og Husum. - F. Bohn, Skonnerten Magdalene, af Neustadt, best. til Leith med 1356 Tdr. Byg, kom paa Grund ved Langeland, men kom af igjen efter at have udkastet en Deel af Ladningen. - Hvorvel der endnu ligger store Iisflagger ved Toldboden, ere disse dog ikke til nogen Hinder for Seiladsen, og Farvandet kan betragtes som aldeles aabent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Torvepriser. J Kjøbenhavn den 7de Marts, Hvede 6 Rbd. a 7 Rbd. 3 Mk. Rug 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk. Byg 20 a 22 Mk. 8 s. Havre 16 Mk. a 18 Mk. 8 s. Tdn. Haderslev den 9de Marts: Hvede 14 Mk. Cour. Rug 7 Mk. Byg 5 Mk. 8 s. Havre 5 Mk. 4 s. Raps 16 Mk. Tdn. Randers den 7de Marts: Rug 20 a 21 Mk. Byg Gradet 14 a 16 Mk. Havre 11 a 13 Mk. Tdn. Befordringer og Afgang. Overkrigscommissair, og Tøihuusforvalter Gullmann i Rendsborg udnævnt til Postmester i Lütjenburg. Foged Hedde, R. af D., til Posterpediteur i Brunsbüttel. Consumtionskasserer i Ringsted, Capt. Moltke, til Consumtions-Jnspecteur. sammesteds. Dødsfald. Kongl. Capelmusicus Joseph Frøhlich 43 Aar), Rosine Gustmeyer, Kobbersmed Thiel, Sophi Riber, Joh. Holst, J. F. Terkildsen, Alle i Khvn. Styrmand Rosenvinge i Helsingøer. Kunstgartner Charles Heronard (22 Aar) paa Fredensborg. Kjøbm. og Borgerrepræsentant Egeriis (32 Aar gl.) i Kjøge. Caroline Hagemann (3 Aar) i Odense. Nissine Rehders i SkjævePrstard. Grethe Lassen i Aalborg. M. Carstensen f. Bondorph i Thisted. Sophie Ammersen f. Schmidt (Degnens Kone) i Torrild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Copulerede. I Viborg den 3die Marts : Hr. Kirbeværge J. Hagemann og Jomfrue Anne M. Seyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
J Skibet Kirke ved Veile den 10de Marts : Hr. Skolelærer og fung. Kirkesanger i Bredsten Niels ChristianBjerrum og Jomfru Christiane Marie, Sophie Bus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Ved Tallotteriets 1367de Trækning i Altona udkom: No. 71. 49. 41. 54. 57.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Handelsfuldmægtig Wilcken, Frøken Heramb, Kjøbmand Westergaard, Jomfru Nerger, N. Fjelrad, C. Nielsen og E. Jensen. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kjøbmand Bendix, Frøken Bay, Handelsbogholder Gjedde, Proprietair la Cour. J. Rosenberg. Forlangte Jndrykkelser. Hvad er Aarsag til saamegen Fattigdom, Man hører saa idelig Klage over Fattigskattens Størrelse, Bebreidelser over de Mænd der bestyre Fattigvæsenet, og sandt er det, at man for en Deel kan have Aarsag dertil. Hvor Antallet af de Fattiges Børn er saa stort, at disse kun den halve Dag kunne gaae i Skole, hendrive de som oftest den anden halve i Ørkesløshed. De fattige Forældre have Jntet hvormed de kunne beskjæftige dem, og hvor der saa tillige sees igjennem Fingre med Betleriet, stryge de ulykkelige Drenge om, thi for dem haves ingen Haandgierningsskole, de lære tidligt at lyve, stiæle &c. Endelig kommer en saadan Dreng i Lære, uden at man veed hvortil han er brugbar, han er ikke vant til Stadighed, til at bruge Haanden, hans Tanke er aldrig vakt; han kommer i Kast med andre ældre Læredrenge, opdragne som han - og Følgen bliver: Elendighed! Lad Haandgierningsskoler oprettes, hvor de ikke endnu ere, de ere jo befalede i Skoleanordningen, men ikke allevegne satte i Gang, og man vil see høist velgjørende Frugter deraf "). Mange Hundrede ville reddes derved for det borgerlige Samfund! 2) En Prøveskole af den omhandlede Art, i en af Jyllands Kjøbstæder, har allerede ved 3 Maaneders Arbeide viist hvad derved vil kunne udrettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Jndsendt Spørgsmaal. Naar Kongen har befalet, at der den 16de Jan. d. A. i alle Landets Kirker skulde holdes Sørgegudstjeneste først i Hovedkirken og derefter i Annexkirkerne", maa man da ikke forundre sig over at Præsten Petersen i Aarhuus Stiftstidende No. 27 for d. A. udbryder: "Ja man kjender Præster, der paa den Dag prædikede i alle deres tre Kirker,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Bekjendtgjørelser. Aar 1840 Mandagen den 2den Marts blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen No. 11 3/4, Major af Husar-Regimentet C. W. v. Funch, Ridder af Dannebroge, contra: Redacteuren af Bladet Raketten, F. Steenberg, og saaledes: kjendt for Ret: De ovenfor ommeldte i Bladet Raketten No. 297 og 299 for f. A. indrykkede fornærmelige Udladelser og Beskyldninger bør være døde og magtesløse, saa at de ikke komme Citanten, Major af Husar-Regimentet C.W. v. Funch, Ridder af Dannebroge, til Skade paa Ære, Charge, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Indstævnte, Redacteuren af Bladet Raketten, F. Steenberg, for sit i saa Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være Censur undergiven i 2 Aar. Saa bør han og udrede det Retsgebyhr og Skriver salair samt Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været erlagt og forbrugt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, og i Salarium til Citantens beskikkede Sagfører, Prokurator Lange, 12 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 s. 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, d. 7de Marts 1840. Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Auction over Udsætterheste. J Følge allerhøieste Resolution af 1ste Marts 1840 lader Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner ved offentlig Auction førstkommende Løverdag den 14de d. M., Eftermiddag Kl. 2 slet, bortsælge 35 Udsætterhefte. Auctionen, afholdes uden for Aarhuus Byes Vesterport, hvor de Lysthavende ville møde. Torsdagen den 19de Marts 1820, Formiddag Kl. 11 1/2 lader det Slesvigske Curasseer-Regiment ved Auction, som afholdes paa Raadstuepladsen i Horsens, bortsælge 16 Udsætterhefte. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 12te Marts 1840. T. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Torsdagen den 26de d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver Licitation. paa Tinghuset i Hammel afholdt Licitation over Opførelsen af en ny Steenbro ved Snorum, paa Veien mellem Randers og Rye. Conditioner og Overslag ere forinden Licitationen til Eftersyn her paa Contoiret. Frysenborg Birkecontoir, den 11te Marts 1840. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Auction over Hovedgaarden Dronninggaard. Ifølge Ordre fra Directionen for Statsgielden og den synkende Fond afholdes Tirsdagen den 24de Marts førstkommende, Kl. 11 Formiddag, offentlig Auction paa Hovedgaarden Dronninggaard i Hjørring Amt, til Bortsalg af bemeldte Gaard med Underliggende, nemlig: 1. Dronninggaard med Hartkorn, ufri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 58 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 ½ Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn, ufri Hovedgaardstaxt 1 Skp. 2 Fdk. 1/4 Alb., saakaldet priviligeret Hartkorn 1 Skp. 2 Fdk. og contribuabelt 14 Tdr. 7 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., samt Skovskylds Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. 3. Konge- og Kirke-, Korn- samt Qvægtienden af Bøn I Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning dergodset. og Jnventarium. Det bemærkes, at 1/2 Deel af Kjøbesummen bliver at udbetale i 11te Decbr. Termin 1840, og at Approbation strax vil vorde meddeelt, saafremt det høieste Bud i det Mindste beløber til den Sum, som af Statsgjeldsdirectionen bestemmes i et forseglet Brev til Godsinspecteuren, der først aabnes, naar Hammerslag er givet. Conditionerne ligge iøvrigt fra næstkommende 1ste Marts til Eftersyn i det Jydske=Lollandske Landvæsens Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg; Gjestgiver Strøm i Odense, Gjestgiver Petersen i Haderslev; Avisredactionen i Altona; Gjestgiver Petersen i Aalborg, og hos Forvalter Silkeborg, paa Dronninggaard, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen over samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Efter Reqvirentens Begjæring bliver den til den 13de og 27de dennes samt den 10de April førstkommende berammede Auction over det Jens Nielsen Møller, tilhørende Huus i Spørring, med Tilliggende, herved tilbagekaldt. Hasle &c. Herredscontoir, den 12te Marts 1830. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
J April Maaned dette Aar, Dagen vil nærmere vorde offentlig bekjendtgjort, afholdes Auction paa Schaarupgaard ved Aarhuus over 100 a 120 Køer, Heste, Vogne, Plouge, Harver, Meierieredskaber, med meget mere. Schæferie til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Paa Grund af anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge mit Schæferie, bestaaende af 256 Faar, nemlig: 151 Moder=Faar, 104 Beder og 1 Buk, som alle ere i den ypperligste Tilstand, af en fortrinlig udmærket Race, og kunne dagligen tages i Øiesyn herpaa Gaarden. – Angaaende Salget afgjøres det Fornødne med undertegnede Eier. Katholm pr. Grenaae, den 9de Marts 1840. Johan unde, Schefer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
God Græsning til 30 Stude kan i anstundende Sommer erholdes paa Mariager Kloster, naar derom underhandles med Poulsen. Toradet Byg og hvid Havre, begge Sorter af fortrinlig Qvalitet til Sædekorn, kan erholdes paa Christinedahl. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Ved Placat af 27de Novbr. f. A. er det vigtige Hverv at søge at standse det overhaandtagne for Landmanden og for Kjøbstædmanden lige fordærvelige Bissekræmmerie, blevet overdraget især til Landets Sognefogder. Anledning af denne nye Lov have Sognefogderne i Eldboe, Brusk og Holmanns Herreder gjort et hæderligt og følgeværdigt Skridt, idet de offentligen have erklæret, at de som ærekjære Mænd have i Sinde i alle Maader at opfylde de dem af Kongen paalagte Pligter ved at paagribe Bissekræmmere og andre Omløbere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Undertegnede Borger-Repræsentanter i Horsens ere overbeviste om at denne Egn tæller ligesaa agtværdige og ærekjære Sognefogder, der med samme Samvittighedsfuldhed og Jver ville adlyde Kongens Bud, for at fremme hele Samfundets Vel. For disse Mænd vil egen Tilfredshed og den almindelige Stemme vistnok være tilstrækkelig Løn, men da vi have anseet det rigtigt, ogsaa fra vor Side at bidrage til en saa vigtig Sags Fremme, erklære vi herved, at ligesom vi, stedse med Opmærksomhed ville følge den enkelte Sognefogeds Bestræbelser, og gjerne med Raad og Daad ville bistaae enhver af dem, saaledes ville vi være betænkte paa, paa passende Maade, at hædre de Sognefogder i en Omkreds af 3 Mile om Byen, som maatte udmærke sig med Jver i at paagribe og forfølge Bissekræmmerne, og ere vi, i de første 2 Aar, ogsaa villige til af et i dette Øiemed samlet Fond, at tilstaae passende Penge=Belønninger, om disse hellere ønskes. Horsens Raadstue, den 24de Februar 1040. Borger=Repræsentanterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Hollandsk Kløverfrøe, rød og hvid, i bedste nye Vare, kan faaes saavel i større som i mindre Partier hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Søde Appelsiner kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Blomsterfrøe og alle Sorter godt Haugefrøe kan faaes meget billig ved Vesterport, No. 639. Jahnsens hurtigseilende Paquet No. 1, der føres af Skipper N. Michelsen, ligger under Ladning i Kjøbenhavn til Aarhuus, for snarest mueligt at afgaae. W. J. A. Leverkshuusen. Paquetten "De tvende Venner, Skipper W. Thomsen, bliver seilfærdig Onsdagen den 18de Marts til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer. Fra April Maaneds Begyndelse agter jeg for en meget billig Betaling at oprette en Tegneskole for Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
De som ønsker at freqventere denne Underviisning, bedes snarest mulig at henvende dem til Undertegnede. Th.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Hos Undertegnede sammenlimes Glas og Porcellain, Uth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Et ungt Menneske, for Tiden Fuldmægtig paa en juridisk Embedsmands Contoir, ønsker sig en lignende Empløi til 1ste Mai. De bedste Recommandationer kunne produceres. Adressekontoiret i Aarhuus giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Natten imellem den 2den og 3die dennes er af Taget paa Wedslet Kirke udbrækket og bortstiaalet en stor Blye plade paa 3 Alens Længde, og 2 mindre dito, hver af 1 1/2 Alens Længde, tilsammen nye, og oplagte i sidste Sommer, af Vægt omtrent 4 1/2 Lpd. Den som kan meddele saadanne Oplysninger, som kan bevirke Tyvens Paagribelse eller Opdagelse, erholder af Undertegnede en passende Belønning. De Herrer Handlende, og Andre til hvem sligt Blye maatte blive falbudet, anmodes om at være opmærksomme paa de Falbydende, og at gjøre de fornødne Meddelelser snarest mueligt til nærmeste Politiemester, saavelsom til mig, saafremt dertil skulle være Anledning. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 5te Marts 1840. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-13
Til Pastor St. Blicher er modtaget med sidste Pakkepost 1 Rbd. fra to Venner paa Fanøe, hvilken jeg idag har tilsendt Hr. Elmenhoff i Randers. Aarhuus, den 12te Marts 1840. A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Skad No 43. Løverdagen. den 14de Marts. med Brevposterne. Den til Forsendelse, allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stiftveilende Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Blandinger. J Baillyele-Tour har en Skovriders Kone født en Pige, der forøvrigt er regelmæssigt skabt, men har fire Øine, nemlig to paa det sædvanlige Sted og to i lige Frastand noget derunder. (Bliver Pigen smuk, hvilken Forvirring vil hun da ikke anrette i den mandlige Verden, da allerede to Øine tidt kunne gjøre Ulykker nok, Monologer under fire Øine, det er ogsaa noget Nyt.)J Edinburg er død et ugift Fruentimmer, Mis Jane Jnnes, som efterlader sig en Formue af 8000,000 Pd. Sterl. og Eiendomme i forskjellige Egne af Skotland til et Beløb af 1,200,000 Pund, altsaa ialt to Millioner Pund. Den gode Dame var meget sparsom, og nænnede ikke at tænde et Lys, da hun en Aften skulde gaae op af en Trappe, hvisaarsag hun gjorde et Fald, som havde hendes Død til Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Den største nulevende Kjæmpe opholder sig i Boston. Han hedder Hamilew og maaler ni Fod. Men han er temmelig vanskabt. Paa hvert Been har han to Knæer, og kan lægge sig ned paa dem Begge. Han er nitteen Aar gammel og Søn af en Matros i Philladelphia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
En for ikke længe siden i Philladelphia henrettet Morder har, ved et formeligt Testament, skjænket sin Pandeskal til Hr. Booth, den første tragiske Skuespiller i Amerika, for at han stedse kan bruge den som Hamlet, i Scenen med Graverkarlen. Ombord paa det nylig opbrændte amerikanske Dampskib "Lexenton var ogsaa en Moder med to Børn. I Ulykkens Øieblik udviklede denne Qvindes moderlige Kjerlighed en saadan ophøiet Kraft, at flere af Passagererne, forglemmende deres egen Fare, omgave den ulykkelige Moder og hialp at anbringe hende med begge hendes Børn paa en Bomuldssæk, det eneste tilbageværende Redningsmiddel, som de ellers havde reserveret sig selv. Men neppe var Sækken med Varsomhed firet ned i Vandet, før en Bølge rev eet af Børnene ud af Moderens Armee. Hierteskjærende var Synet af Moderens Fortvivlelse, idet hun, convulsivisk omklamrende sit andet Barn, maatte see det første synke, uden at kunne frelse det. Snart forsagede imidlertid Kræfterne hende, og da ogsaa det andet Barn blev hende frarevet, og Livet saaledes ingen Værd mere havde for hende, styrtede hun sig selv frivillig bagefter, for at følge sine Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
I Paris vare for et Aar siden, to unge Mennesker dødeligt forelskede i hinanden. De talte kunom Flugt og Selvmord, fordi de ikke kunde ægte hinanden lige paa Stedet. Efter et halvt Aars Forløb var Kjærligheden afkjølet, og Pigen var saa fornuftig, at ægte en anden Mand, som bød hende et sorgfrit Liv. Det var nu meget godt, men nu vilde hun ogsaa gjerne have de Breve igjen, hun havde skrevet til sin forrige Kjæreste, delige, romantiske, gandske elskovs smægtende Breve. Den unge Mand gav dem ikke fra sig, men har dem stedse paa sit Bryst. Hvad skeer, Den unge Mand gaaer en Aften hjem fra Theatret; en Tyv overfalder ham og fratager ham hans Brevtaske. Der ligger en Banknote paa 1000 Fr. deri; men hvad bryder man sig om Pengene, naar kun Brevene ere der, Langtud paa Natten kommer den unge Mand hjem. Hvad finder han her, Sine Penge, sin Brevtaske, men ikke sine Breve. Hans gamle Kjæreste havde ladet dem skjæle. Der er nu desangaaende gjort en mærkværdig Proces anhængig; thi den unge Mand vurderer sine Breve til en halv Million Fr., og erklærer man ikke ham for afsindig, saa maa den skjønne Brud betale, der er ikke Andet forEn ung juridisk Student i Paris, Alexandre S., af meget agtværdig Familie og udmærket ved sine personlige Egenskaber, kom for et Par Uger siden i Ordstrid med en af sine Kammerater, sandsynligviis over en meget ubetydelig Gjenstand. Alexander blev udfordret af Modparten, men meente at han ikke burde modtage Udfordringen. Han erholdt da en Morgen, et Brev, der synes at have foraarsaget hans Død. Brevet var meget laconisk og indeholdt kun følgende Sætning: "Dersom De er en Nar, beklager jeg Dem: dersom De er feig, foragter jeg Dem." Dette gjorde en skrækkelig Virkning paa det unge Menneske og exalterede hans Egenkjærlighed til et Slags Vanvid. Han havde troet at burde afslaae Duellen, og han tog sin Tilflugt til Selvmord. Han indelukkede sig paa sit Værelse og tog en Ragekniv frem for at skjære Halsen over paa sig. De forskjellige Snit man har bemærket paa hans Hals, synes at tilkjendegive, at hans Haand ikke har været sikker; et eneste bredt og dybt Saar vidner om, at han tilsidst har gjort en voldsom Anstrængelse. Jmidlertid indfandt Døden sig kun langsomt, skjøndt hans Blod flød i strømmeviis henad Gulvet, og den Ulykkelige havde endnu Kraft til at stige op i Vinduet og styrte sig ned fra femte Etage paa Gaden. Han blev bragt til Thos pice de lu Pitie, hvor han døde tre Timer efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Den berømte tragiske Skuespillerinde Dem. Rachel har, fra en høi Velynder, modtaget en Present, der udmærket sig ligesaameget ved sin sindrige Sammenstilling, som ved sin Pragt. Den bestaaer i et riigt Diadem med sex store deri indfattede Ædelstene, hvis Begyndelsesbogstaver danne et Akrostichon, der udtaler Kunstnerindens Navn. J denne sindrige Combination ere tillige Navnene paa hendes Glandsroller at læse, nemlig: Rogne. Rubis. Amethiste. Amendide. Cornoline. Camille. Hematite. Hermione. Emerunde. Emilie. Lopis-Laxuli. – Loodice. Dem. Rachel har havt en stor Skræk. Om Natten vaagner hun pludseligt: Gulvet i hendes Værelse ryger og brænder! Der var Jldløs i Auber's store Kunst= og Papiirudsalg, som ligger lige under hendes Sovekammer. Plasonden var allerede nedstyrtet, og Loftet brændte. Dog fik man Jlden dæmpet, inden den greb videre om sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
De første dramatiske Kunstnerinder i Paris ere Jødinder. Den Rachel er endnu stedse Publikums Yndling. En anden Jødinde, Dem. Nathan, brillerer i Operen; ligeledes Dem. Falcon, der ogsaa er en Jødinde. En fjerde Jødinde, der i Vinter debuterer i den store Oper, er Madame Garcia, der, efter alle Kienderes Dom, skal være den første Sangerinde i Europa. Hun heed før Mela Meyer og er gift med Malibran's Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
For nogle Dage siden styrtede en ung Pige sig igjen ned fra Triumphbuen Etoile i Paris. Hun faldt imidlertid ikke heelt ned, men kun paa en Ge sim, hvor hun dog brækkede Lemmerne, saa at hun døde kort efter at hun var bragt paa Hospitalet. Man har hverken kunne erfare hendes Herkomst eller Aarsagen til den skrækkelige Gierning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
En engelsk Cavalleri=Officier har for det zoologi ske Selskab anmeldt følgende mærkelige Exempel paa Jnstinct for Heste: J hans Eskadron findes en gammel Hest, der har saa daarlige Tænder, at den ikke længere kan tygge Foderet; men de andre Heste, der staae paa høire og venstre Side af den, tygge det til den. Hele Eskadronens Mandskab, Officerer og Gemene, have i to Maaneder iagttaget denne Mærkværdighed, og seet hine to Heste tygge baade Havre og Hø, som de derpaa kastede for deres gamle Kammerat, der ikke selv kunde tygge meere. Ved Formælingen i London indbragte et eneste Huus med 42 Vinduer, i een Time, 20,000 Pd. St. J Jtalien døde for kort Tid siden en Kone i sin Alders 143 Aar, efterat hun havde havt 8 Mænd. Den sidste - den Lykkelige - overlevede hende endelig. Didascalia" fortæller følgende vidunderlige Drøm: En Hr. Thornton drømte en Nat togange, at hans Gartner myrdede Huusholdersken. Han farer op- og iler med Lys ned til det Sted, hvor han i Drømme havde seet Gierningen fuldbyrdes. Klokken var fire det var Maaneskin og koldt. Jdet han, gjennem Kjøkkenet, vil gaae den korteste Vei til Haven, finder han Huusholdersken pyntet, og hun kaster just sin Kaabe om sig, som om hun vilde reise bort. Paa hans Spørgsmaal aabenbarer hun, at hun staaer i Begreb at lade sig vie til Gartneren, der holder med en Vogn ved Enden af Haven, for at kjøre med hende til en Nabopræst. Thornton sagde, han havde Jntet mod Giftermaalet, men misbilligede dets Hemmeligholdelse, hun skulde blot tøve nogle Øieblikke til han kom igien, da han først vilde tale med Gartneren. Da han kom til det af hende betegnede Sted, var der hverken Gartner eller Vogn. Han gik videre til det Sted, han havde seet i Drømme, og her faae han en Mand, som vendte Ryggen til ham, arbeide meget tilfærdigt paa en Grav. Sagte nærmede Thornton sig og griber Manden i Skulderen. Denne seer sig forfærdet om, gjenkjender sin Herre, og falder i Afmagt. Resten kan man tænke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Kjøbmand Thielemann i Brüssel har slugt en Vexel, som blev ham præsenteret til Udbetaling. Patienten skal, paa en Smule Vexelfeber nær, befinde sig fuldkommen vel. For halvandet Aar siden tildrog det sig, som Læserne maaskee erindre, i det Preussiske, at en ung, smuk Kone, gift med en riig Godseier, blev fængslet, fordi hun snigmordersk, ved et Pistolstud, skulde have dræbt sin tidligere Elster, som forfulgie hende med stor Paatrængenhed. Processen svævede for Landsoverretten, og den unge Kones Defenfor androg paa, umiddelbart at forelægge Kongen Sagen. Hs. Majestæt har derpaa gjort sig bekjendt med Acterne, og nu befalet, at den Anklagede skal frigives, da der i Sagen hersker stor Uklarhed og fattes gandske sikkre, Beviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
Ved Bayreuth lever en Skrædermadame, som søgte at afvænne sin Mand fra Drik. J Begyndelsen gjorde hun ham venlige Forestillinger; da det ikke hialp, gik hun efter ham i Værtshusene, tog Flasken fra ham, og bad Værten ikke skjænke meere for den Drukkenbolt. Skræderen blev vred, og gav Konen et Øresigen. Nu blev ogsaa hun vred, og kastede Skræderen under Bordet. Derover bleve nu hans Drikkebrødre meget forbittrede og skjældte hende ud. Da kastede hun en Smed, en Tømmermand og en Snedker ligeledes under Bordet, og truede dem paa Livet, hvis de vovede at komme frem mere. Skræderen, som slet ikke vidste, hvilken Kone han havde, drak fra den Tid af ikke mere. Men nu sidder hun i Værtshuset og drikker, og har fri Fortæring, fordi Alle strømme til, at see den stærke Kone. Hun hedder Wilhelmine, og er fem Fod, ti Tommer høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-03-14
En ung Mand i Leipzig har paa sin Dødsseng bekjendt, at Tabet af hans Syn og hans tidlige Død hidrører derfra, at han ideligt har ryget stærke Cigarrer. Man aabnede hans Liig, og fandt hans Lunge saa fortørret som brændt Læder.