JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-04-25
- Den provisoriske Regiering har givet de i dette Øieblik forsamlede Conscriberede Tilladelse at gaae hiem. Samme Tilladelse gieldes ogsaa for de Batailloner af den nye Udskrivning, som ethvert Departement har leveret, saavelsom for Landstormen. Samme Regiering har bekiendtgjort følgende Beslutning: Art. I. Alle Sindbilleder, Tegn og Vaabensmykker, som hentyde paa Bonapartes Regiering, skulle borttages og afskaffes allevegne hvor de maatte findes. 2. Denne Borttagelse skal skee ved Personer, som dertil ere udnævnte af Politiet, uden at Privatfolk maae være behielpelige eller forekomme dem. 3. Jngen Proclamation, ingen Tidende eller noget somhelst Flyveblad maa tillade sig fornærmende Udtryk imod den styrtede Regiering, da Fædrenelandets Sag er for ædel til, at man skulde betiene sig at de Hielpemidler, hvoraf den forrige Regiering gjorde Brug. Parts, den 4de April 1814. Fyrsten af Benevent &c. Dupont de Remours, Generalsecretate. Den provisoriske Regiering, som den 1ste April indsattes af Senatet, udnævnte strax følgende Commissairer for Administrationen: for Retspleien Henrion de Pensey, for de udenlandske Anliggender Grev Laforest, og til hans Medhielper Baron Durant, for det Jndre Grev Bengnat, og indtil hans Ankomst Hr. Beneist, for Krigsvæsenet og hvad dertil hører General Duvent, for Søvasenet Grev Ma lovet og indtil hans Ankomst Hr. Jurien, for Finantserne og den offentlige Skat Daron Louis, Statsraad, for den provisoriske Regierings almindelige Politie Hr. Dupent de Nemours, Medlem af Jnstitutet, og Hr. Rous de la Børte til hans Medhielper. Da Hr. de Vallette havde bortfiernet sig, udnævntes Hr. Dourienne, forhen Statsraad, til Generalpostdirecteur. General Dessoles fik, som bekiendt, Overbefaling over Nationalgarden i Paris og Stinedepartsmentet. - Da Bonaparte siden den 24de en Tidlang havde besat Stæderne Chaumont, Bar sur Aube og Troyes, geraadede den svenske General Skjoldebrand og den østerrigske Minister Grev v. Wessenberg, som vilde begive sig til de Allieredes Hovedqvarteer, i fransk Fangenskab. Sidstnævnte er allerede frigivet. Bonaparte underholdt sig med ham paa hans sædvanlige korte, skarpe Maade. "Der ere formange af dem imod mig, skal han have sagt; det er Tid at Alt ophører. Jeg gaaer til Paris, der vil jeg slutte Fred. Pariserne og de Franske fortiene ikke mine Anstrængelser. - Jeg kan ingen Vogn give Dem, i hele Hovedqvarteret ere kun fire, som vi selv nødvendig behøve. - Han selv var kold og ufølsem; men de, der omgave ham, desto mere forsagte.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
- Her i Staden skal oprettes et Cavalleriecorps under Navn af den Kongelige Garde. Det skal udgiøre en Deel af Parises Nationalgaarde, som staaer under General Dessoles Commando.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
London, den 5te April. Den Coureer, som ankom hertil den 4de d. medbringer Bonapartes Contrafredsproject. Det skal have indeholdt følgende Punkter: J. Bonaparte fordrede Jtalien. Engen Beauharnois skulde vedblive at være Konge, og at beholde Venedig, der, som bekiendt, i Lünevillefreden blev aftraadt til Østerrig. 2) Han forlangte Rhinen til Grændselinie. Nederlandent skulde være forenede med Frankrig, og han Herre over Antwerpen og Schelde. 3) Holland vilde han afstaae; men han gjorde Fordringer, hvorved dette Land blot vilde blevet afhængigt af Navn. Han fordrede Nimmegen og en Deel af Waallinien 4) Endelig forlangte han Skadesløsholdelse for Adskillige af hans Familie, som maatte afstaae Besiddelser eller Fordringer; Skaderløs, holdelse for Joseph Bonaparte for Tabet af Kongeriget Spanien; Skadesholdelse for Hieronymus Bonaparte for Tabet af Kongerige Westphalen, for Louis Napoleon; for Storhertugen af Cleve og Berg; for Engen Beauharnets, for Afstaaelsen af hans Fordringer, paa Storhertugdømmet Frankfurt efter Erkebiskoppen og Storhertugen, af Frankfurt Carl v. Dalbergs Død. - Da de Allieredes Befuldmægtigede ikke vilde give deres Samtykke til dette Mosproject, kaldte Benaparte strax sin Minister tilbage.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den 9de April. Jdaa har Bureauet for de udenlandske Sager faaet Depescher fra Lord Viscount Catheart, som melde, at Napoleon Bonaparte har frasagt sig Frankrigs og Jtaliens Krone i følgendende Udtryk: "Da de allierede Magter have erklæret, at Keiser Napoleon er den eeneste hindring for Gienoprettelsen af Frankrig en Europas Fred, saa erklærer Keiser Rapoleon, sin Eed tro, at han for sig og sine Efterkommere afstaaer Frankrigs og Jtaliens Trone, og at der intet versonligt Offer gives, var det end hans Liv, som han jo er beredvillig til at bringe Frankrigs Vel.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Vi have franske Blade til 7de d. Moniteuren af 6te indeholder : 1) befaling fra den provisoriske Regiering at rydde alle Hindring af Veien for Pavens Hiemreise til sine Stater, og at yde ham alle Æresbeviisninger; 2) befaling at sætte Jnfanten Don Carlos i Frihed og sende ham ti bage til Spanien. Skrivelse fra Marschal Hertugen af Belluno (Vie tor) til Fyrsten af Benevent: Min Herre! Jeg kom til Paris, forat vorde helbredet for et er haardt Saar, som jeg erholdt i Slaget ved Cravne. Jeg venter kun derpaa, forat tilbyde Frankrigs provisoriske Regiering min Tieneste. De kunne regne paa min Troskab og Samtykke i alt, hvad de ville giøre for mit Fædrenelands Sikkerhed og Ære.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Marschal Hertugen af BeliunoI dette Øieblik (Kl. 4) ankom et Jilbud hertil fra Frankrig. Det bar den hvide Cocarde, og overdringer den officielle Efterretnin, at Bonaparte har frasagt sig den høieste Magt, og at han vil begive sig til Øen Elda.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
- De americanske Krigsfanger, som hidtil bragtes til de nordlige engelske Colonier i America, og hvoraf der alene i Halifax ere 9,500, skulle, ifølge en Skrivelse fra sidstnævnte Stad, bringes over til Engelland.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den americanske Fregat Esser paa 38 Kanoner er, efter en blodig i Fægtning, taget i Sydhavet af den engelske Fregat Phøbe.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Gens, den 1ste April. Lyons Nøgler ere af Keiser Franz ved en Coureer, som ankom til Wien den 31te Marts, oversendte til Hofkrigsraadet, med Ordre at de skulle forvares i det Keiserl. Tøihuus. Den 28de sløifedes Fortet i Ecluse.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den 29de ankom den første Post fra Lyon til Gens, efterat Forbindelsen mellem disse to Stæder havde været afbrudt i tre Maaneder. Idag forlod General Budna vor Stad og lykkede fremad til Chambern.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Om de nyeste Tildragelser bekiendtgjordes her den 29de Marts følgende Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1814-04-25
General Prindsen af Coburg har den 26de Marts bemægtiget sig Staden St. Etienne. Dette store Vaabenmanufactur er altsaa nu de Allieredes Magt. Stærke Detaschementer ere rykkede frem langs Loire.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den østerrigske Sydarmee under Cavalleriegeneral Prindsen af Hessen Homburgs Anførsel havde den 25de sine Forposter i St. Rampert, Beaurepaire og la Coste. Marschal Augerran havde ladet en Deel af sin Armer passere Rhone i Tournen og Saras i Retning af Annonay.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Generallieutenant v. Wimpsen, som over Camplere og Grensblegaaer af Lyon til, vil idag have besat Meirens. . Den Avantgarde, som under General Grev v. Kleberbergs Commando marscherede fra Rumilly over Aix til Chambery, rykkede igaae ind i sidstnævnte Stad, i samme Øieblik da Avantgarden af General de Hardeges Colonne indtraf dertil af Beauvoisiaveien fra Lyon De østerrigske Poster strøifede af Montmeillanveien lige til Jøiet. Fienderne have trukket sig tilbage til Montmeillian.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Basel, den 2den April. Man siger, at der ved Befort (hvis Overgivelse endnu ikke har stadfæstet sig og Colmar samles Strøifecorps, forat dæmpe de i nogle Egne af Frankrig udbrudte Uroligheder. De vildledte Bønder lægge megen hindring i Veien for den store Armees Operationer, idet de giøre Forbindelsen med Base og mellem de forskellige Corps usikker. En nen af Chaumont og Vesoul kan ekke mere passeres af enkelte Militairpersoner eller Reisende. J Chaumont er endog indrykket en Jnsurgenthob. Langres truedes allerede for fom Dage siden af et Corps som havde opstillet sig tre Mile derfra. Paa Vogeserne have flette lignende Hobe dannet sig, hvoraf en skal anføres af en vis TraunEn anden, som endog skal have regulatre Tropper hos sig, opholdes sig i Egnen af Befort. Det er naturligt, at disse Begivenheder drage mange Folk Personer tilbage fra Frankrig til vor Stad. Veien herfra til Diion er, som man hører, endnu aaben og sikker.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den 3die April. Adskillige østerrigske, russiske, wartembergske og frankfurtske Regimenter ere atter marscherede hertgiennemLængere nede ere ligeledes Tropper gaaede paa andre Broer over Rhinen til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Den 30te Marts vare Gesandtskaberne igien forsamlede i Brich, Jmidlertid er dog Landdagens formelige Constituering opsat nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Jtalien, den 1ste April. Pave Pius den syvende, som Bonaparte har holdt i Fangenskab siden Aaret 1809, og som han i Begyndelsen af indeværende Aar lod bringe til Savona i det Genuesiske, er den 25de Marts ved TaroBredder, ikke langt fra Parma, af de franske Forposter bleven overleveret til Forposterne af den østerrigske Division under General GrevNugent, og har derpaa fortsat sin Reise til ReggiøPaa Krigsskuepladsen er intet af Betydenhed forefaldet. Hvormeget man end i Toskana længes efter at see Storhertugen, hvem Omstændighederne endnu have hendret at vende tilbage til fine Stater, er man dog meget vel tilfreds med den af Kongen af Neapel indrettede provisoriske Regiering, da denne med udmærket Mildhed, tilbagegiver Landet den ene af sine gamle Friheder efter den anden, og paa en kraftig Maade har vidst at forebygge de Uordener, som Regieringsskifte saa let medfører. Hvis det mere kommer til Krigerske Optrin i Jtalien, saa vil det drøikke skee førend de allierede Hæres Øverstoefalende have aftalt det Nodvendige. Lord Bentink, som staaer i Spidsen for de i Livorno landede Britter, indtraf den 15de i Kongen af Neapels Hovedqvarter, i Regio, havde en lang Audients hos ham den 16de, spille daglig ved hans Taffel, og var i hans Følge ved den Revne, som han den 19de holdt over sin Garde og en Deel af Divisionen Kicasena. J Slutningen af Marts var Lord Bentink i den Keiserl. østerrigske Feltmarschal Grev v. Bellegardes Hovedqvarteer, hvor han blev medtaget med alle de Æresbeviisninger, der skyldes hans Hof og hans Rang.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
- Jfølge Alliancetractaten mellem Keiseren af Østerrig og Kongen af Neapel, skal sidstnævnte have Overcommanden over de lønnede Armeer i Jtalien, hvis han selv befinder sig i Spidsen for sine Trøsper; i andet Fald skal en østerrigsk Generalfeltmarschal eller Generalfelttøimester have den øverste Commando. Begge Parter love, at hverken den ene eller den anden af dem vil slutte Vaabenstilstand eller bred uden hans Alleredes Samtykke. - Keiseren af Østerrig tilbage giver alle de neapolitanske Krigssanger, han har i sin Magt, og vi ligeledes anvende sine bona officia hos de Allierede, forat formaae dem til det samme. - Tractaten er underskrevet af Marzio Mastrill, Hertug af Galle a. paa neapolitansk, og af Adam Aldert Greve af Reipperg samt Felex Greve af Mier paa østerrigsk Side.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Verona, den 28de Marts. De engelskeficilianske lette Tropper brøde den 13de Marts og fra Livorno til Pisa. Fra Catalonien ventes endnu 4 til 5 Tdatailloner og fra Paiermo en ny Armee tvision.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Prindsesse Elisa har ved Engellændernes Ankomst fundet sig bevaget til at forlade sine Stater, og er under neapolitansk Escorte afreist til Snug, hvorfra hun over Turin fortsatte sin Reise til Paris. J Turin udheilede hun nogle Øieblikke hos sin Svoger Prinds Borghist. De Franske rømme Golso della Spzia, og overgive det til en af de Allieredes Commissarer. 1500 til 2000 Galletslaver, som ere der i Forvartog, og som Commissairen ikke vilde modtage, føres til Genu.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
J Genna sælge de Franske de Militairsager, som de har de sammen bragt til denne Pladses Forsvar.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Kiøbenhavn, den 25de April. Under 18de dennes er Brandmester Kramp i Gaastad allernaadigst bleven udnævnt til Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Under 1800 April d. A. er udfærdiget en Kongelig Fuldmagt for Contre-Admiral og Deputeret i det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium Kammerherre Steen Andersen Bille, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt Oberst og Commandant i Nyborg Fæstning Christopher v. Lønborg, at fordre 14 til vedkommende Kongelige svenske Befuldmægtigede at overgive Norges Fæstninger, faste Pladser, offentlige Kasser og Damainer.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Fredagen den 22de April forelæste Hr. Professor Ørsted i det Danske Videnskabernes Selskab et Forslag til nye danske chemiske Kunstord. Anordning, som bestemmer, hvad Bekiendere af den mosaiske Religion, der opholde sig i Kongeriget Danmark, have at iagtage : Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark a., giøre vitterligt, at Vi have fundet for godt et give følgende Bestemmelser med Hensyn til de Bekiendere af den mosaiske Religion, der opholde sig i Vort Rige Danmark.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
De af den mosaiske Religions Bekiendere, der ere fødte i Vort Rige Danmark, eller have erholdt Tilladelse til at boesætte sig sammesteds, skulle nyde lige Adgang med Vore øvrige Undersaatter til at ernære sig paa enhver lovlig Maade; hvorimod de og, forsaavidt Vi ikke ved denne Vor Anordning derfra have giort Undtagelse, skulle i alle Maader rette sig efter Landets borgerlige Love, saa at de, i en tet borgerligt Anliggende, kunne indskyde sig under de mosaiske Løve eller de saakaldte ratinske Forskrivter og Vedtægter. Heraf følger, at de, i Henseende til Skiftevæsenet, Fattigvæsenet samt Skolevæsenet (Religions-Underviisningen undtagen) saavelsom i ethvert andet Anliggende, der et staaer i uadskillelig Forbindelse med Religionen, skulle henhøre under det Steds Jurisdiction og Øvrighed, hvor de ere borsatte, dog med de Undtagelser, som i Henseende til den mosatske Religionsbekiendere i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn ere fastsatte i det af Os under Dags Dato udgivne Reglement. Strax efter denne Vor Anordnings Kundgiørelse skal Politieøvrigheden, enhver i sit Embeds District, optage et Mandtal over alle der hiemmehørende Bekiendere af den mosaiske Region, i hvilket Mandtal enhver bør være anført med et Familie Navn, hvilket Søn efter Fader uforandret skal føre. Dette Mandtal, som i øvrigt bør være affattet overentsstemmende med det Schrma, der under Litr. A. er vedføiet denne Vor Anordning, skal Politiemesteren i Kiøbenhavn i directe, men paa de øvrige Steder igiennem Overøvrigheden, indsende til Vor Danske Cancellie, og lige Mandtal bør derefter paa samme Maade aarligen optages og inden Januer Vinaneds Udgang indsendes.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Alle Gieldsbreve, Testamenter, Ægtepagter, samt alle andre Dacumenter, som oprettes af den mosaiske Religions Bekiendere, skulle, naar de Vedkommende ville vente, at der skal tillægges Dorumentet Gyldighed, skrives i det danske eller tydske Sprog med gotheske ener latinske Bogstaver, og de, der udstæde slige Documenter, skulle betene sig af den i Vort Rige og Vore Lande almindeliggieldener Tids hun. Paa lige Maade skulle de Handelsbøger, hvilke Bekjendere af den mosaiske Religion maatte føre eller lade føre, hvis der skal tillagges dem nogen Troeværdighed, skrives i det danske eller tydske Sp og med gothiske eller lati ske Begstaver, og den ovennævnte Bestemmelse i Henseende til Tidstegningen ogsaa der lagttages. Hvis et saadant Document eller en Handelsdog tillige er affattet i et landet Sarog eller paa anden Maade, en som befalet, bør de Tvistigde er, hvilke i Anledning af samme maatte opstaae, alene paakiendes i let er det Document eller den Handelsbro, der er affattet i Overeensstemmelse med denne Anordnings Forskrivt.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Alle officielle Protocoller, hvilke af et mosaisk Religions Samfund, Efter hvad der i det følgende befales, skulle holdes til Oplysning om Personernes Alder, Ægteskab, Dødsfald eller anden Gienstand, hvor som det i borgerlige Al aarender kan blive Spørgsmaal skulle ligeledes i føres i det danske eller tydske Sprog med gothiske eller taling. Bog haver og efter den almindelige i Vort Rige og Vore Lande gieldende Tidsregning. Disse officielle Protocoller skulle desuden være authotiserede i Kiøbenhavn af Magistraten og udenfor samme af Amtmanden, hvilke Øvrigheder skulle have nøie Jndseende med, at ProJocollerne virkeligen blive førte paa den foreskrevne Maade, og i modsat Fald drage de Vedkommende til Ansvar. Æ tepagter og Testamenter, som Bekiendere af den mosaiske Religjen efter denne Ver Anordnings Bekiendtgjørelse oprette, og som indeholde Bestemmelser, der ere udenfor eller stride imod de ønske fores Forskrivter, Kulle ikke medføre nogen Forbindtlighed eller Kraft, med mindre de blive forsynede med Vor allernaadigste Confirmation P. Æ reparter og Testamenter, som, ved denne Anordnings Kant giørelse, allerede maatte være oprettede, skulle, naar de inden er Aars Forløb, indsendes til Vort Danske Cancellie, mod ordrette Over lettelser, om de ikke ere affattede i det danske Sprog, og med sidemlede Gienparter af Oversættelsen, efter Omstændighederne blive for harde med allernaadigst Confirmation, om de end i noget maatte være vigende fra de Regler, som ellers gielde for slige Documenters Conmation; hvorimod de, der ikke paa saadan Maade inden forberørte stids Forlød indsendes til Confirmation, ville, forsaavidt de ikke have hiemmel i Landets Love, blive at ansee som aldeles ugyldige. Jntet Ægteskab, som er stridende imod de danske Love, maa tilstædes hellem Bekiendere af den mosaiske Religion, med mindre dertil haves hor særdeles allerhøieste Tilladelse. Skildsmisse fra Bord og Seng imellem Bekiendere af den mosaiske keligion maa ikke skee paa anden Maade, end ved Øvrighedens, i hvereenestemmelse med Forordningen af 23de Mai 1800, meddeelte hvilling, og intet Ægteskab maa aldeles ophæves, uden ved Dom eller Cancellier Byefoged-Embedet i Slagelse. 3de Copilstpladser i Skifte= og Brevskriver-Contoiret under den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret. Damsholdt Sognekald paa Møen, 400 Rbdlr. J Følge Res 18de Marts 1814 svares til Formanden, efter Naadsensaar. en aarlig Pension af 50 Tdr. Rug og 100 Tdr. Byg d. Penge efter hver Aars Capitelstaxt.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Befordringer og Afg. Under det danske Cancellie. Den 13de April er LandsOverrets Prokurator og forrige Kapitain S. Fogh udnævnt til virkelig Cancellieraad. Den 19de: Cancelliesecretair og Cancellist M. Lange til Assessor i Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn.¬
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Paa det Kongelige Theater opføres: Torsdag, den 28de: Vennen paa Reisen, nyt originalt Lystsøll i 1 Act af Hr. Professor Høegh Guldberg; og : En Tie mes Ægteskab, Syngestykke i 1 Act af Etienne, oversat til DAlayracs Musik, ved Hr. N. T. Bruun. Jm en Stykkerne: En Entree, Fredag, den 29de: Epigrammet, Comoedie i 4 Acter af Kobebue, frit oversal ved Hr. N. T. Bruun; og : En Catroe. Løverdag, den 30te April Kl. 7, bliver paa det Kongelige Theater, til Jndtægt for Hr. N. T. Bruun, opført: Crispas Forvandlinger, er misk Syngestykke i 3 Acter, tildeels efter Hauteroches Grispen medicin, og til Musik af Mezart, Mehul og Pær ved Hr. N. T. Bruun; og Balletten: Fanden er løs, comp. af Ridder Hr. Balletmester Gacotti, Musikken af Ridder Hr. Concertmester Schall.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
De, som ville bære Hr. Bruun med deres Nærværelse ved denne Forrestilling, ville behagelig henvende dem paa lille Kiøbmagergade No. 81 anden Sal, hvor daglig erholdes Billetter.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Barom. Therm. Vinden. 17 April 28. o. 5 11, 1 Varme. S. S. O. 13 ----28. 1. 3 11. 9 - V. S. V. 19 - 128. 1. 5 113, 2 - O. S. O. 2 - 128. o. 2 112. 8 - N. O. 22 - 128. o. 6 a 7, 8 - Underretning om Spergelens Dyrkning og Nytte.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
J afvigte Aar blev paa Edelgave ved Roestilde, i sandmuldet uddreven Jord, saaet 2 Lpd. 6 Pd. Spergelfrø fra Leipzig paa en Tøde Land. Jorden var bleven pløiet let om Efteraaret tilforn, og dyvere pløiet, og fiin harvet sidst i April. Frøet blev saaet først i Mai, mellem Havre og Bygsædtiden, og med en let Harve nedharvet. Efter den Udsæd høstedes 6 Læs Hør a 50 Lpd.; deraf bleve fire Læs udtorskne, som gaae 2 Td. 2 Skpr. reent Frø. Høet fortæredes med Begiærlighed af Qvæget, men i Særdeleshed af Faarene, men det var seent at afslaae og rent at veire. Efter at det var bleven høstet, var Overfladen af Jorden saa skiør og reen som efter stærk tilgroet Ette eller De hvedesæd. Deraf erfares, at den Foderurt passende dyrkes i sendig Jord ei tienlig til Kiøver, eller i en uddreven Ager, som man ei kan giødske, men alligevel vil benytte til Halmlæd; thi efter Speral avles ligesaa god Rug som efter Boghvede. Til Tøiring eller Græsning er den fortrina, da Qvæget giver baade meere og fet ere Melk end efter naturlig Græs. Frøet er ligesaa tienligt til Brændeviin som Boghvede. Disse Erfaringer ere bekræftede ved Exempler saavel fra Siælland, som fra Ringkiøbings Amt, hvor den længe har været dyrket. Mege godt Spergelfrø er at bekomme for 1 Rdlr. d. C. hos Madsen, Hønet af Badstuestræde og Vimmelskaftet, paa samme Sted bekommes meget got Hør= og Hampefrø til Sæd. Begtrup, Professor. sin Kone, C. L. fød Kost, blev i Dag lykkelig forløst med en Søn.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Vi hvorom fraverende Slægt og Venner underrettes Friderikskilde ved Sorøe, den 18de April 1814. P. N. Nyegaard. Christiane Sletting. Tidlig i Din Alders favre Vaar Offre vi Dig Savnets bittre Taare, Odingen, hvis Hu til Herren staaer, Fader, som Dig risk de saa saare, Glutten, som i stamme Madernavn, Vi, mod hvem Du Moderpligt og yldte, Sørge, at Du sank i Dødens Favn, Du, som troelig Dyd og Pligter hyldte. Strid nedrinder Taaren ved Dit Muld, Sukke stige mod den Evighøie. Ædel var Du, blid og vennebuld, Fromhed smalle af Dit lyse Øl. Held os dog at i forgjulde Bryst, Lyder Havets Stemme : "Vi skal møde Hist i Evighedens Morgenrøde Moder, Dig vor tabte Leyd og Lys. dagen den 20de April, om Aftenen Kl. 10 Slet, maatte jeg 2den ing føle det sørgelige at blive derover en god og retskaffen Kone PouBenditte, fød Svendsen, i sit Alders 36te Aar. Hendes Kiær somhed savnes af mig og 3 smaa Børn. anandborg, den 23de April 1814. Voigt, Distrikts Chirurg.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
min kiære Mand, Capitain Lorenz Fribert til Anneberggaard, er den 2de dennes ved Døden afgaaen her i Staden i en Alder af 32 Aar fra sig og 5 uso sørgede Børn, efter et Sygeleie af omtrent 4 Uger, af en hastig og stærk Tæring, bekiendtgiøres herved sørgelige for Slægt og Venner, frabedende mig al Condolener. Kiøbenhavn, de 24de April 1814. A. C. Fribert, fød Trøiel. det blev m. e Lod at bekiendtgiøre Familie og Venner, at den Dveieste Grad af ægteskabelig og huuslig Lykke, blev tilintetgjort, i det den alvise Gude Dag Eftermiddag, efter 2 Timers hæftig Brystkrampe, hiemkaldte min inderlig elskede dyrebare Mand Jens Møller, i sit Alders 56de og vores 21de Ægteskabs Aar, til evig uforstyrret Glæde. Ord kan ikke beskrive mine og min elskede eneste Datters Følelser. Overbeviist om vore Venners Deeltagelse, frabeder jeg mig al Bevidnelse derom, Aalborg, den 17de April 1814. B. M. sal. Møllers, fød Andrup.
Berlingske Tidende, 1814-04-25
Litter atur. Etatsraad, Professor og Ridder Bugges ForelæsninEger over den rene eller abstracte Mathematik, 2den Deel, indeholdende : Gometrie, Stercometrie og Trigonometrie, samt Alcebras Anvendelse paa samme; 2den forøgede og forbedrede Udgave, med 19 Kobbere, er nu udkommen paa mit Forlag og koster heftet 4 Rbdlr. 2 Mk.