JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Den Ministeriel Forandring, som, efter offentlige Blades Beretning, nyelig er foregaaet i Engelland, har, efter Sigende, havt en anden til Følge, hvis Virkninger maaskee kunne blive af uberegnelig Vigtighed. Man vil nemlig have sikker Efterretning, at den berygtede Canning, Hoveddrivefjeren til den største Deel af de Ulykker, der i de senere Aar have ramt vort Fædreneland, har resigneret sin Post, efterat han i Forveien havde havt en Duel, som uden Tvivl var foranlediget ved forskjellige politiske Meninger. Maatte denne Tidende snart bekræftes, og med den tillige Haabet, at Cannings Eftermænd ville vise et fredeligere Sindelav og større Tilbøielighed til at skienke deres Fædreneland den Rolighed igjen, hvortil det sikkert ikke trænger mindre end det øvrige Europa, Vore Sømænd i Fransk Tjeneste have ved adskillige Leiligheder udmærket sig saa hæderligen paa Schelde, at saavel Prindsen af Ponte-Corvo som Admiral Mistes i en Skrivelse til Hs. Maj. Kongen have nævnt dem med udmærket Roes og anbefalet Hs. Maj. samtlige Officierer. Randohr, en Mand, der, hvor meget han end her til Lands deels med, deels uden Grund, er bleven nedreven, dog hidtil er den, som med meest Sagkundskab og Upartiskhed har skrevet om de skjønne Konsters Tilstand i Dannemark, siger om den Spenglerske Maleriesamling, at den indeholder meget Godt, og at den overhoved er rig paa Stykker af Tydske Mestere. Stykkerne var den Gang, Ramdohr saae dem, opstillede i fire Værelser. Moses, som slaaer Vand ud af Klip ven, af v. Rottenhammer anseer han for et Hovedstykke i denne Samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Udenlandske Efterretninger. Endelig bringe de Tydske Tidender os den Efterretning fra Stockholm, at Freden imellem Rusland og Sverrig er sluttet d. 17 Sept. i Frederiksham, men uden dog at nævne Vilkaarene, hvorpaa den er sluttet. Som Hovedbetingelser, anføres de Svenske Havnes Lykkelse for Engelske Skibe (ved hvilken nogle kun ville forstaae Krigsskibe) og Finlands Afstaaelse. Skulde det virkelig være saa, at Sverrig skal overlade Rusland, hele Finland med Torneaa indbegrebet og Aalands verne, saa mister det ikke allene en Provinds, som i sex Aarhundrede har tilhørt den Svenske Krone, men tillige 1/2 Deel af sit Fladeindhold, 1/2 Deel af sin Befolkning og det vigtigste Forraadskammer for dets mindre frugtbare Provindser. Regner man at Sverrig, deels ved Gustavs bekostelige Reiser, deels ved hans Egensindighed og Krigslyst, siden han begyndte at blande sig i Europas Anliggender, har mistet: Wismar med dets District, 60 Mile og 11200 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Pommern med Hen Rügen 20 - 106,000 Finland, 3500 700,000 - saa udgjør dets Totaltab, 3576 Mile og 817,200 Jndb. Hvad Fædres Klogskab og Tapperhed ved hele Aarhundrede tilvandt Sverrig blev saaledes et Offer for nogle faa Aars uklog Regjering. Hvilket lærerigt Exempel for Førster. - Om Underhandlingerne mellem Dannemark og Sverrig vides endnu intet bestemt, men man troer at de have god Fremgang og ville med det første blive tilendebragte. Vor Gesandt Geheimeraad Blome er imidlertid kommen tilbage fra Frederiksham til Petersborg. – Efter de i Stockholm indløbne Beretninger fra det Svenske Gesandtskab i Paris, vil Tilladelsen at indføre Svenske Producter i de Østersøiske Havne møde ny Vanskeligheder, men man haaber dog, at ogsaa disse snart ville blive ryddede of Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Fra Østerrige haves endnu bestandig ingen Efterretninger om Underhandlingernes sande Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Keiser Franz Svar paa de Forslag, den Franske Keiser har oversendt ham ved General Bubna, var d. 20 Sept. endnu ikke indløbet. Da Napoleon leverede General Bubna Skrivelsen med disse Forslag, sagde han til ham: "overbring Deres Souverain disse Betingelser. Han maa finde dem billige, antager han dem ikke, saa begynde vi igjen at slaaes. – J Wien og dets Nabolav mærkedes nogle Bevægelser blandt de Franske Tropper, der syntes at bevise, at man er berede paa Alt. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Keiser Franz har udnævne General Bellegarde, Generalfeldttøimester Sr. Colowrat Krakowsky og Gener. Førsten af Lichtenstein til Feldtmarchaller. - Blandt de Franske Tropper, som siden nogen Tid drage fra Strasburg til det Østerrigske, findes især meget ridende Artillerie. – Skulde Freden ikke komme istand, skal en betydelig Armee, under Hertugen af Abrantes, fra Dresden af agere mod Bøhmen. Den Sachsiske Regjering er bleven opfordret til fra nu af at sørge for en Armees Underhold paa 60,000 Mand, og er nu ivrig sysselsat med denne Gjenstand. - Den Bud skabs-Linie, der skal oprettes fra Ling til Strasburg, bestaaer ikke af egentlige Telegrapher, men af Militairposter, der opstilles paa Taarne i 1/2 til 1 Miils Frastand fra hinanden, og meddele hverandre ved Hielp af 3 Faner af blaa, rød og hvid Farve, visse Løsen, hvis Betydning ligesom ved Telegrapherne, kun er de ved Endepuncterne af Linien ansatte Directorer bekjendt. - Det Østerrigske Corps, som anføres af Gener. Fresnel, har faaet befaling, at begive sig fra Ungern til Bøhmen. Generalen er allerede reist did, og tager sit Hovedqvarteer i Ollmitz. Førsten af Hohenzollerns Corps har samme Bestemmelse; Gener. Hillers har forladt sin Stilling ved Pesth, for igjen at besætte Egnen af Comorn, som Generalerne Fresneel og Hohenzollern have forladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Fra London haves Efterretninger, der gaae til d. 16 Sept. Grev Carham er kommen der tilbage d. 16de. - Sverrigs Havne i Østersøen troer man, som en Følge af dets Fred med Rusland, ville blive lukkede for Engelske Skibe. - Paa Walcheren, bliver en Besætning af 20 Regimenter tilbage. Wellesleys Corps var efter de seneste Beretninger, hensmeltet til 15,000 Mand og Gener. Cranfurds beløb sig til 7000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
J Tyrkiet vedblive Russerne at være ligesaa heldige som de hidtil vare det i Finland. 30,000 Mand beleire Jomail, og skiønt Besætningen forsvarer sig tappert, troer man dog ikke, at den vil lade det komme til en Storm. Den Russiske Armee dækker Beleiringen med adskillige Corps mod den fremrykkende Storvizier, hvis Armee er rykket frem indtil Silistria, medens et andet Tyrkisk Corps drager langs med det sorte Hav til Varna. Man kan derfor snart vente et stort Slag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Den Svenske Hofetat skal indskrænkes og istedet for at Hoffets Jndkomster tilforn vare 500,000 Rd. Bco blive de nu kun 266,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Den Efterretning fra det Svenske Gesandtskab i Paris, at Keiser Napoleon har ladet lægge Beslag paa alle Svenske Skibe i Stralsund og har sendt en Befaling i samme Øiemed til alle andre Havne, har gjort stor Opsigt paa Børsen i Stockholm. Men man veed endnu ikke om denne befaling strækker sig til alle Østersøiske eller blot til Pommerske Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Anecdote. Colonialvarers og Engelske Manufacturfrembringelsers Jndførsel i Hamborg er i denne Tid, som bekjendt, meget strængt forbuden, og de Franske Douanierer vaage med største Jver over dette Forbuds Overholdelse. Jmidlertid finde Smughandlere dog her, som allevegne, imellemstunder Leilighed til at skuffe disse Betjenteres Opmærksomhed, og betjene sig i dette Øiemed af alle Slags Konstgreb, for at indsmugle forbudne Varer. En Mand havde nyligen fundet paa, at komme en Deel Caffebønner i en stor Generalbas, og med denne under Armen at practisere dem ind i Hamborg, uden at Douaniererne, der antoge ham for en Spillemand, mærkede der. Det lykkedes ham saa godt, og han blev tilsidst saa dristig, at han ofte kom fem, sex Gange ind af Porten med sin Bas under Armen. En af Denaniererne, som ikke kunde faae det i sit Hoved, at Manden bestandig havde saa travelmed sin Generalbas, fattede Mistanke til ham og standsede ham en Dag med de Ord: "TeneMosis, Spiel Sie mikenmalen lustet Stik auf die Brumbas! For at Lielve sig ud af sin Forlegenhed, begyndte Manden nu at spille op, men i det samme styrtede Caffebønnerne ud af Bassen, og enhver indseer nu let hvad Fol gen var.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Det er bekjendt, siger Argus af 21de f. M.,at selv det Engelske Ministeriums heftigste Tilhængere have betragtet den Americanske Embargo som et dødeligt Saar for Engelland. Selv mange Kjøbmænd ansaae dette Americanernes Skridt for en stor Ulykke for Landet og holdt Cabinetsordrene for en maskeret Krig. Alle Borgerclasser i Engelland føle Virkningen deraf, da deels de Americanske paa Producter mangle, deels en stor Mængde Varer ikke kan afsættes mere i America. Engelland følte det Skadelige her saa meget, at det saae sig nødsaget til, omsider at sende Hr. Erskinei Begyndelsen af April til de Americanske Stater. De første Forslag, der gjordes Præsidenten, vare simple. De bebudede Ønsket at underhandle med den Americanske Regjering og at Hs. Dritt-Maj vilde give Erstatning for den Fornærmelse, der var tilføiet det Americanske Flag, desuden vilde man ogsaa tilbagekalde Cabinetsordrene af Jan. og Nov. 1807. Præsidenten antog disse Forslag og Congressen sanctionerede dem. Embargen blev ophævet og en Mængde Gods udløb fra American, ske Havne, da pludselig Hr. Erskines Tractat blev forkastet. Heri seer man tydelig den Engelske Regjerings Aand. Saasnart den saae, at tilstrækkelige Skibsfornødenheder for den Engelske Sømagt og raa Producter for Handelen paa America i tilstrækkelig Mængde vare ankomne i de Engelske Havne, tilintetgjorde den den høitideligste Tractat og blokerede alle Europæiske Havne. Denne Krænkelse have alle sande Americanere følt paa det stærkeste. Hele Nationen er opbragt derover, da den anseer de Engelske Cabinetsordres for et aabenbart Jndgreb i deres Uafhængighed. Engellænderne have meget længe, især siden 1793, søgt at indskrænke den Americanske Handel. Men aldrig have de drevet det saa vidt som nu. Den Engelske Regjering erklærer reent ud, at den ikke kan frafalde sine Cabinetsordves, men det er ogsaa sandsynligt, at America aldrig vil underkaste sig dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
I Anledning af Ønsket i No. 101, Selskabet for indenlandsk Konstflid angaaende. Dette Ønske var dobbelt, nemlig, deels at det 1808 i Marts stiftede Selskab for indenlandsk Konseftid vilde udgive sine Forhandlinger paa Tryk, og deels at Handelstidenden, maatte være Stedet, hvori de bleve indrykkede. Den første Punkt er upaatvivlelig hver Læser enig i den anden derimod mener Jndsenderen der kunde være Noget at erindre ved Lad Handelstidenden end nu, da moxen al Handel formedelst Krigen er standser, godt kunne rumme alle de Jndustrie Efterretninger, som bemeldte Selskab kunde ville have Publicum meddeelt, saa vilde det muligen ikke vare længe. Freden maa vi jo dog haabe igjen vil indfinde sig, og med den Handel og Vandel Kloden rundt, og da kan man vel vente, at den Mængde danske Consuler og Handelsagentersom Landet lønner, vil forsyne Handelstidendens Redacteur med saa stort et Forraad af Data og Notitser, at der bliver kun en meget indskrænket Plads til Efterretninger om indenlandsk Konstflid. Jeg vilde derfor heller foreslaae Selskabet, at henvende sig med sine Bekjendtgjørelser til Commissionen, som bestyrer Ugebladet Borgervennen. Naar Noget trykkes, skeer det jo for at det skal vorde læst, og gemeenlig ønsker man at det maa blive læst af jo flere jo bedre. Men jeg veed ikke rettere, end at Borgervennens Publicum er uden Sammenligning (i det mindste i Kjøbenhavn) meget større end Handelstidendens ", og bemeldte Jndustrie=Efterretninger fik altsaa derved en saameget desto større Publicitet, *) Det er det upaatvivleligen. Men kun Skade, at Borgervennen holdes af mange og læses af faa. Statstidenden er det Blad, som i dette Øieblik, baade i Kjøbenhavn og Provindserne, har de fleste Læsere og var det passeligste Sted for saadanne Bekjendtgjørelser. Jøvrigt hedder det nu, at Selskabet for indenlandsk Konsttid agter at udgive et eget Blad. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-07
Med dette Numer sluttes sjette Aargangs fjerde Qvartal. Bladet udkommer to Gange ugentlig, der tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 10 October, 1809 Et Par Ord om en ny dramatisk Journal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Med Konstneren hendøer her Trylleriet, Og som i Øret Lyden brat sig taber. Forsvinder Øieblikkets snelle Skabning, Og intet Monument dens Minde gjemmer. Tung Konsten er, forgængelig dens Roes. Ei rækker sildig Efterslægt Actøren, Sin Krands. Vel ligger det i den underfulde Konsts Natur, at den paa ingen Maade i hele sit Væsen kan overleveres Efterslægten, at det er kun den nærværende Tilskuer, der er istand til at fatte den ganske og hvem den ganske meddeler sig; men ligesom Historien kan reise en stor og sjelden Daad, hvis Beslutning og Udførelse var et Øieblik Værk, et forgængeligt Minde, skjønt Daaden selv forsvandt *) Schillers Prolog ved det weimarske Theaters Gjen aabning. med Øieblikket, saaledes kan der ogsaa om den theatralske Konsts øieblikkelige Tryllerier sættes varigere Minder, og overleveres Efterslægten mere af den store Skuespiller end hans blotte Navn. Overalt, enhver Bestræbelse til den endnu saa almindeligt miskjendte Konsts Erkiendelse bør være os velkommen. Jeg mener her ikke blot den theatralske Konst. Det er ikke blot den, det er Alt hvad under Navnet Konst i dets ædleste bemærkelse indbefattes, man saalænge og saa besynderligt har miskjendt. Udentvivl har den ulykkelige Modsætning af Konst og Natur, som prange Begreber, have indført i Hverdagsproget, for en Deel Skyld i denne Miskjendelse. Der var en Tid, da man for den sande Konst antog et Væsen, som udmærkede sig ved en gammel Matrones Stivhed og Peenhed og ved bestandigt efter Evne at forstyrre den tvangløse Naturs Yndigheder. Saa ganske forglemte man, at denne sande Konst, evig ung og skjøn som Naturen, er selv intet andet end en høiere, ædlere Natur. Og endnu møder man med Kulde, endnu henregner man blandt Hverdagslivets andre sløvende Fornøielser denne guddommelige Gave, der er nedsendt fra Himlen, for igjen at hæve vor sjunkne Aand op til sit Udspring. Det er den, som nærer Religionens hellige Lue i vor Barm og som leder vor Aand til at skue udenforHverdagsnaturens indknebne Grændser ind i et dunkelt Helligt, riigt paa trøstefulde Anelser og styrkende Haab. Og enhver ny Stræben til den ne Guddomsgaves Erkjendelse, til dens ene rigtige Vurderen skulde ikke være fortienstlig, ikke ønskelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Det er især fra disse Synspunkter en dramatisk Journal forekom mig, ikke at ville være en overflødig Tilvæxt for vor Literatur. Maaskee vil kun lidet af det her Sagte være nyt for den, der endnu erindrer sig hvad vor fortjenstrige danske Tilskuer for fire Aar siden har talt om samme Materie. Men muligt kunde dog ogsaa dette Lidet bidrage til den gode Sags Fremme, og saaledes være det da nedlagt som en Skjærv paa Konstens Alter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
I Anledning af noget i Dagen No. 173.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
(Jndsendt.)Der skrives og regnes saameget nu omstunder om Fattiges Forsørgelse, at Man maatte ønske den Sag var bragt i det rene, for ikke at faae meere Papiir i det urene. Endskiøndt Sagen er af Vigtighed synes det dog at den bliver gjort vigtigere end den er. Man begynder med Theorien istedet for Man burde begynde med Praxis; dette er bagvendt. Man skulde lade de Fattige selv opsætte deres Kiøkkenseddel, og, ligesom andre Folk, sætte Tæring efter Næring. Det er bekiendt, at den allerstørste Deel af de kjøbenhavnske Fattige ikke gider arbeide, hverken lidet eller meget; deres Antal og evige Omflytninger gjør det umueligt for enhver Forsørgelse at komme efter deres sande Trang. Ogsaa er det bekiendt, at Directionen for Kiøbenhavns Fattigvæsen har, ved Kiøbet af Bidstrupgaard, havt til Hensigt, der at stifte en Kolonie for sande Trængende af Kiøbenhavns Bye, og derved ophøre med al Forsynelse og Forsørgelse, i selve Kiøbenhavn, Hospitalerne undtagne. Der er, sandt at sige, neppe nogen rigtigere Udvei; - paa denne Maade kom man til at kiende sine Folk, da kunde den sædelige og skikkelige blive udmærket, og fortrinlig hiulpen, ligesom de ægte Kiæltringer, da ogsaa kunde blive udmærkede og enhver behandlet aldeles efter Fortieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Da Spørgsmaalet, for nærværende Tid, synes blot at gaae ud paa, hvormeget en Dagdrivers Vom kan rumme, vover Man at foreslaae efterskrevne Æde= og Drikke Varer som passende og tilstrækkelige i et velordnet Fattigvæsen. Beregningen er for een Person saaledes: Kaffe med behørig Sukker og Græsfløde, 1 Kontoirkop hver Morgen, 2 dito om Eftermiddagen; ristet, Franskbrød for 2 1/2 Skill. daglig, Brændeviin, 2 1/2 Pægel daglig, Øl til 5 Rdlr. Tønden, 2 Stob daglig: Rug, 3 Tønder aarlig, hvem der ikke arbeider har desmere Tid til at æde; Oxekiød uden Been, 1 1/2 Pd. daglig, Flæsk ligesaa 1/2 Pd. daglig, pillede Erter (kun to Dage om Ugen for Vinde Skyld) hver Dag 1 Pot; Sagogryn eller Perlegryn, 1/2 Pd. daglig: fersk Fisk for 4 Mk. 1 1/2 Skill. ugentlig, Tobak for 2 Skill. daglig, Lommepenge 1 Mk. daglig. - Familier med Børn bør desuden have en Pøs Bouillon eller Kraftsuppe til Middag syv Gange om Ugen, frie Komoedie 6 Gange om Vinteren, og om Sommeren 3 Dage frie Befordring til og fra Dyrehaven. Det hele vilde beløbe sig til en Bagatel af 350,000 Rd. 77 Skilling, siger og skriver blot trehundrede og halvtredsindstyve Tusinde Rigsdaler 1/2 Skilling aarlig. - Men hvad var dette imod den Glæde, at høre 15,000 Dagdrivere, paa engang, lovprise deres uforglemmelige Ven og Talsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Indenlandske Efterretninger. Under d. 3 October er igjennem det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn udfærdiget et Patent, indeholdende Bestemmelser ved Udskrivningen til Landmilitair=Tienesten, for Hertugdommerne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Slesvig og Holsteen, af følgende Jndhold: Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen i Henseende til Udskrivningen til Landmilitair=Tienesten at resolvere følgende: I. Det til Rekruteringen af Regimenternes og Korpsernes Linie-Batailloner for Aaret 1810 fornødne Contingent skal tages iblandt de, ved Sessionerne for Aarene 1808 og 1809, som Reserve-Soldater antegnede militairpligtige, samt iblandt Reserverne, fra de 24 aarige indtil de 20-aarige, og det paa den Maade, at den ældste stedse udskrives førend den yngre. 2. Ved Udskrivningen paa Sessionerne til Regimenternes og Korpsernes Linie=Batailloner skal for hver tiende Mand, en Overcomplet udskrives og gives Nummer, saaledes at baade de Sessions=Deputerede og Mandskabet strax kan vide, hvem der skal træde i Nummer ved Regimentet eller Korpset, saafremt der imellem Sessionerne, skulde blive Vakance. Dog skulle de saaledes udskrevne Overkomplettes Forpligtelse ikke vedvare længere end til den næste Session, da de igjen skulle behandles som Reserver. J øvrigt skal Tiden, i hvilken de Overcomplette ere i Exerceerskolen, for at øves i Vaaben, regnes dem tilgode, naar de siden efter udtages til Tjenesten. 3. Paa de nu forestaaende Sessioner skal det afgjøres, i hvilken Orden de Overcomplette, i Følge de gieldende Anordninger med Hensyn til deres personlige Stilling, Forbindelser og Alder, skulle, naar Vakancer indtreffe, udtages til virkelig Tjeneste ved de annekterede Batailloner, og skal i Overeensstemmelse hermed (§. 2) gives dem et Nummer. 4. Strax efter Sessionerne skulle Landkrigs-Commissairerne udfærdige fuldstændige Lister over alle, til ethvert annekteret Compagnie hørende Tienstgjørende og Overcomplette, hvilke Lister skulle forfattes in duplo efter en dem tilstillet Formular. Af disse Lister beholder Landkrigs=Commissairen det eene Exemplar, det andet tilstiller han Compagnie-Chefen, som igjen overleverer Bataillons-Commanderen en bekræftet Afskrift deraf, for at denne kan, efter samtlige Compagnie-Lister forfærdige en Bataillons Liste, hvilken tilstilles Regiments-Chefen. 5. J disse Compagnie-Lister skulle de Overcomplette gives Nummere, i Forhold til deres Tienstpligtighed, saaledes at den nærmest pligtige stedse anføres førend de seenere pligtige. 6. Naar det til Regimenternes og Korpsernes Linie-Batailloner udskrevne Mandskab er tilstrækkeligen øvet i Vaaben, skulle de, der ved Sessionen ere antegnede til Afgang fra Regimenternes og Korpsernes Linie-Batailloner som udtjente, naar de ere udskrevne til Tjeneste ved de annecterede Batailloner, føres til Bataillonerne under Commando. Fra disse erholder derefter et lige Antal af det ved Sessionen til Afgang fra de annecterede Batailloners tjenstgjørende Classe antegnede Mandskab, uopholdelig Tilladelse, at reise hjem, for at træde over i Reserve Classen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Udenlandske Efterretninger. Fra Sverrig haves Efterretninger, der gaae til d. 24 Sept. og gjøre os noget nøiere bekiendte med den sluttede, men endnu ikke ratificere de, Fredstractat mellem dette Rige og Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-10
Sverrigs tilkommende Grændser dannes nu af Aalands=Hav, den Bothniske Bugt og Torneaa og Muonio-Floden indtil de Norske Grændser. Tractatens Ratificationer udvexles inden fire Uger i Petersborg. Kongen af Sverrig forpligter sig til at lukke sine Havne for Engelske Krigs- og Handelskibe. Jmidlertid har han dog forbeholdt sig at indføre Salt og Colonialvarer. Til de øvrige Overeenskomster, der skulle træffes i Henseende til Fastlandssystemet, i Underhandlingerne med den Franske Keiser og Kongen af Dannemark, har den Russiske Keiser allerede forud givet sit bifald. Paa de sidste Forslag, som det Svenske Hof har gjort Dannemark, er endnu intet Svar indløbet, men man ventede at det ikke vil udeblive længe. - Hvorvidt de anførte Fredsbetingelser ville finde Keisernes bifald er noget, som endog gran seende Mænd endnu ere uenige om. Adskillige ville vide, at Tractaten ikke er bleven ratificeret, og søge at bestyrke denne deres Mening med den Grund, at hverken Rusland eller Frankrige, der begge betragte Engelland som deres og Europas fælles Fiende, kan tillade Sverrig at indføre Engelske Colonialvarer, da en saadan Tilladelse strider saa ganske mod Fastlandets eengang antagne System og vilde afføde tusinde Misbrug.