JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Subskription til de nødlidende Jrlændere. Jeg tillader mig herved at gjøre mine Landsmænd og Medchristne, som have noget tilovers for deres nødlidende Medmennesker, opmærksomme paa den Subscription, der i Herrens Navn er begyndt til at lindre de arme Jrlænderes store Nød, idet jeg tilføier, at den Kgl. storbritanniske Gesandt i Kjøbenhavn, med den meest levende Anerkjendelse har modtaget Efterretningen herom, og med den største Beredvillighed lovet at ville befordre de Bidrag, som maatte blive ham tilstillede i ovennævnte Øiemed, til deres Bestemmelse. Jeg har troet at burde bringe dette til Fleres Kundskab ved at benytte et mere udbredt Blad, idet jeg dog tillader mig at henvise dem, som maatte ønske nærmere Underretning om ovennævnte Subscription, til "Christeligt Folkeblad No. 21. Sluttelig vil jeg her kun gjentage, hvad jeg har udtalt i bemeldte Blad No. 23: "Saa gjælder det da nu, kjære Venner og Medchristne, kun om, at vi snarest muligt faae vore Bidrag samlede og indsendte. Jeg haaber, at dette vil kunne skee paa den Maade, jeg i dette Blad No. 21 tillod mig at foreslaae, men er forresten med Glæde villig, som skyldig, til at modtage og indsende alle de Bidrag, som maatte blive mig tilsendt fra Landets forskjellige Egne. Lad os kun ikke tøve. Det gjælder og at redde Menneskers Liv; – men hver Dag døe Nogle af dem, som vi vilde hjælpe. Den barmhiertige Gud see i Naade til dem og til os Alle for JesuChristi Skyld!" Lønborg Præstegaard (pr. Varde eller Ringkjøbing). den 12te Marts 1847. J. Victor Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Da saamange nu have antegnet sig som Medlemmer af den projecterede landoeconomiske Forening for Veile Amt, at denne ifølge Lovudkastet maa ansees som constitueret; saa indbydes disse til et Møde i Veile hos Hr. Gjæstgiver Brandt d. 23de d. M., om Formiddagen Kl. 11, ved hvilket vil blive tagen Bestemmelse, om de Forandringer i Lovene som ved fleste Stemmer maatte ønskes; ligesom og Bestyrelsen for samme vil blive at udvælge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Det forventes at samtlige antegnede Medlemmer ville give Møde, i andet Fald maa de Fraværende være tilfreds med de Bestemmelser, som af de Mødende blive tagne. Ligeledes indbydes de af Veile Amts Landmænd og Kjøbstædbeboere, der interessere sig for Sagen, og som endnu ikke have ladet sig antegne, ved dette Møde at slutte sig til Foreningen, der ønskes saa talrig som muligt for at dens Birksomhed, ved Fleres Deeltagelse kunde vorde heldbringende i et større Omfang, og saaledes Amtsraadets Bestræbelse for ogsaa at virke i denne Retning maatte vorde erkjendt og paaskjønnet. Vin, Stoustrup, Bøgelund, d. 16de Marts 1837. Jngversen. Hansen. Betzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Ved den i "Iris's Anliggender d. 10de d. M. afholdte Generalforsamling blev af Forsamlingen vedtaget: at Jris paa dets Farter i anstundende Sommer skulde assureres for Søskade, saavel paa Skib som Maskinerier, indtil et Beløb af 80,000 Rbd.; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de fraværende Actionairer. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 11te Marts 1847. F. Wulff. N. Ostenfeldt. F. Simoni. Erik Bruun. J. P. Hemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
J Henhold til vor Bekjendtgjørelse af 4de f. M., bringes herved til offentlig Kundskab: at "Iris" begynder sine Farter d. 23de d. M. i den sædvanlige Route, saaledes at den bemeldte Dags Eftermiddag afgaaer til Aalborg, med mindre Jislæg i Liimfjorden, som endnu ikke er aaben, skulde blive til Hinder for at komme til Aalborg, i hvilket Tilfælde "Iris" afgaaer Onsd. Morgen d. 23de dennes Kl. 6 til Aarhuus, retournerer derfra til Kjøbenhavn og Torsdagen, afgaaer atter til Aarhuus Løverdag Morgen den 27de og retournerer derfra Mandagen d. 29de om Aftenen, hvornæst Dampskibet den følgende Tirsdag, den 30te, om Eftermiddagen Kl. 6, afgaaer til Aalborg. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 15de Marts 1847. F. Wulff. N. Ostenfeldt. F. Simoni. Erik Bruun. J. P. Hemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver det Peder Jensen Udsen tilhørende Huus med Have i Haarup By, Todberg Sogn, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Mandagen den 3die, 17de og 31te Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i Huset, som agtes solgt. Hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. – Rougs 2. Herredscontoir i Randers, den 13de Marts 1847. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Løverdagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Th. Meineche i hans iboende Gaard i Greenaa bortsælge ved offentlig Auction 70 a 80 Kreaturer, hvoriblandt endeel unge og gode Meierikøer, som kælve i April og Mai førstkommende, senest; tillige Qvier, og Køer, som ikke ere med Kalv. Endeel af disse Kreaturer kan, og Kjøberen ønsker det, blive sat paa Foder paa Benzon til nogle Dage i Mai førstkommende, uden Betaling. Ved samme Auction bortsælges: 2 store lysebrune Hopper, 6 a 8 Aar, 2 sorte hvidfødede Hopper, 10 a 12 Aar, 1 stor sort Hest, 9 Aar, en ditto, 10 Aar, i sortblisset Hoppe, 9 Aar, 1 stor bruun Hest, 5 Aar, i bruun Hoppe, 5 Aar, 1 bruunstjernet Hoppe, 7 Aar, samt 2 Sosviin med Grise, 2 Galtsviin, endeel saltet Flæsk og Kjød i større og mindre Partier, som Kjøberne ønske det; og 4 a 5 Favne storkløvet Bøgebrænde. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til medio Oct. d. A. Greenaa, den 12te Marts 1847. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Auction over en Landeiendom. Ifølge Vedkommendes Reqvisition bliver Gaarden Ormehøi i Rorup Sogn, Vends Herred, med Fjeldsted Kirke, 2 Fæstehuse i Fjeldsted Sogn samt et Fæstehuus i Nørreaabye, Sogn, opbuden til Bortsalg ved een offentlig Auction som afholdes paa bemeldte Ormehøi, Torsdagen den 8de April førstk., Form. Kl. 10, efter Conditioner, som forinden ere henlagte til almindeligt Eftersyn paa Postgaarden i Odense, og paa Undertegnedes Embedscontoir her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
J Henhold til den Beskrivelse over bemeldte Eiendomme, som herfra er meddeelt i den Hempelske Avis No. 50 a 3die d. M., hvor ogsaa Gaardens omtrentlige Areal af Jordtilliggende, dens Beliggenhed og øvrige Beskaffenhed m. m. findes fuldstændig anført, tilføies her, at Opraab for de forskjellige Eiendomme skeer deels separat, deels samlet, samt at Conditionerne for Kjøbesummens Udbetaling ere særdeles favorable for den eventnelle Kjøber, idet en betydelig Deel af samme kan blive indestaaende i Eiendommen. Thi indbydes Lysthavende. Wends Herreds Cont. i Middelfart, d. 15de Marts 1847. Wedel-Heinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
J Forbindelse med den foreløbige Annonce i denne Tidendes M 30, 32 og 36 d. A. bekjendtgjøres herved: at Hovedgaarden Petersholm nu agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som – efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur - afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 19de April 1846, om Formiddagen Kl. 11, hvortil Lysthavende herved indbydes, da Eiendommen, vil blive solgt saafremt antageligt Bud skeer. Gaardens Kjønne Beliggenhed, neppe 1/2 Miil fra Veile, er almindelig bekjendt. Samtlige dens Bygninger ere af Grundmuur, og Vaaningsbygningerne indrettede for enhver dannet Familie. Gaardens underliggende Eiendomme af Ager, Eng og Skov have et Areal af circa 30 Tdr. Land geom. M., der skylde af circa 26 Tdr. 5 Skpr. Ager og EngsHartkorn samt Skovskyld circa 3 Skpr., hvoraf c. 23 Tdr. ere privilegeret Hartkorn. Jorderne, som ere i god Cultur og Gjødningskraft, ere tjenlige til al Slags Sæd, Engene frugtbare, og Skovene, der kunne afgive betydeligt til Salg, vel behandlede. Conditionerne for Salget ville 3 Uger forinden Auctionen findes til Eftersyn hos Hr. Kammerassessor C. P. Berthelsen i Kjøbenhavn, paa Postgaarden i Odense, hos Gjæstgiverne Madsen i Kolding og Larsen i Aarhuus, samt hos Cancelliraad Anchersen i Veile, der tillige meddeler nærmere Oplysninger og Eiendommen, og Salget, naar man personlig eller i portofrie Breve, henvender sig til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afd. Skipper Niels Block og Enke bliver den Boet tilhørende een Trediedeel af Jagten de 5 Sødskende, med staaende og løbende Redskaber, beliggende her i Havnen, drægtig 11 Commercelæster, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes paa Horsens Raadstue, Mandagen den 22de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 5te Marts 1847. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Gaardmand Rasmus Rasmussen af Dorup i Boer ladegaard Sogn, bliver ved Auction, som afholdes i selve Eiendommen Torsdagen den 25de denne Maaned, bortsolgt Boets faste Eiendom, nemlig en Gaard i bemeldte Dørup af gammel Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 112 Alb., Skovskyld 1 1/2 Alb., ny Do. 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Den aarlige Udsæd har hidtil været 6 Tdr. Rug. 2 1/2 Td. Byg, 10 Tdr. Havre, 2 1/2 Td. Boghvede, foruden Kartofler. Aarlig avles omtrent 20 Læs Ho. Den fornødne Tørveskiær haves til Eiendommen. Efter Salg af den faste Eiendom vil samme Dag blive bortsolgt Boets Løsøre, bestaaende af: Køer, Heste, Plove, Harver, Borde, Stole, m. m. m. hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med bemærkning: at Auctionen tager sin Begyndelse Formidd. Kl. 9, præcis. Thyrsting-Wrads Herreders Contoir i Brædstrup Hunderup. den 5te Marts 1847. At jeg Undertegnede har nedsat mig som practiserende Læge og Fødselshjælper i Veile og har taget Bolig i afdøde Dr. Jespersens Leilighed, hos Mad. Voldemar i Nørregade, bekjendtgjøres herved. Ørbech, Den 15de Marts 1817. Land, med et chirRomersk Eement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
af Fredens Mølles Fabrik haves paa Oplag hos J. S. Borch i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Dampskibet "Løven begynder dets ugentlige Farter mellem Kiel og Snoghøi den 23de Marts og afgaaer fremdeles som sædvanlig hver Tirsdag Morgen Kl. 6 fra Kiel, og hver Onsdag Morgen Kl. 5 fra Snoghøi, saa at de Reisende fra Snoghøi samme Dag kunne naae Hamborg ved at afgaae med Banetoget fra Kiel om Eftermiddagen Kl. 4 1/2. Anløbstederne blive Aarøesund, Hardeshøi og Sønderborg. Deligencerne fra Kjøbenhavn og Aalborg indtræffe her paa Snoghøi Tirsdag Aften, og afgaae igjen herfra til begge Steder Onsdag Morgen; de staae altsaa i den nøieste Forbindelse med Dampskibet. Snoghøi, den 10de Marts 1847. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Et Sted, beliggende østen for Ingerslev Skole, tet ved Byen, bestaaende af 3 1/2 Skp. Hartkorn, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Stuehuset bestaaer af 5 Fag nyt opbygget Bindingsværk, og Udhuset er ligeledes 5 Fag. Et lille Skovkrat, et godt Engskifte, fornøden Jldebrændsel, samt en smuk Have med mange Frugttræer, hører til Stedet. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til undertegn de Eier. Niels Pedersen, paa Ingerslev Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Hos en Forpagter paa en større Gaard i det Sydlige af Jylland kunne 2 unge Mennesker, der have Lyst til Landvæsenet, erholde Kost, Logis og Alt frit i Huset, mod en aarlig Betaling for hver af 200. Dersom de ville tage Deel med i Arbeidet, da er Betalingen 150 R. Billet mrk. Landmand indlægges paa denne Tidendes Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
En dannet, veløvet og duelig Huusholder, af fat Alder, søger Plads som saadan til 1ste Mai, eller og for om fordres. Adressecontoiret anviser. Mærk. Strax eller til 1ste Mai søges en Subst tut, til Ginnerup Skole. Dhrr. Seminarister der kunde attraae denne Plads, vilde behage at henvende dem til Skolelærer, og Kirkesanger Schmidt i Ginnerup pr. Greenaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Tapeter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Formedelst Oprømning sælges endeel Tapet papirer for billig Priis hos E. N. Kirkerups Enke. Daguerreotypmaskine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Paa Grund af indtrufne Omstændigheder er en udmærket Daguerreotypmaskine med alle dertil hörende Apparater tilkjöbs for en billig Priis og paa favorable Vilkaar, naar man snarest muligt henvender sig til Instrumentmager Kirchhoff i Aarhus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Jeg tager mig herved den Frihed at anbefale mig til Enhver som ønsker sig portraiteret. Prøver af mit Arbeide ligge til Eftersyn paa min Bolig. ærbødigst Odder, den 16de Marts 1847. P. A. Behrmann, Daguerretyvist. Jagten "St. Jørgen, Capt. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Af Umyndiges Midler under Moesgaard Godses Overformynderi kan mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans 110 Rbd. 85 s., naar man derom henvender sig til Overformynderen, Procurator Dahl. – Aarhuus, den 16de Marts 1817.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Aflysning. Huuslærerpladsen paa en Herregaard i Nærheden af Veile, og Gartnerpladsen p. Williamsborg, ere begge besatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Musicalske Leie Noder. Paa Udlaanet af Musicalier, for alle Jnstrumenter, modtages fremdeles Abonnement hos Undertegnede. Contingentet er 4 2s aarlig. D. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-19
Nyt Leiebibliothek i Veile. Til næstkommende 1ste April agter Undertegnede at etablere et Leiebibliothek af æsthetiske Bøger her i Byen, der vil blive grundlagt med aldeles nye Sager og stadig vorde suppleret med det Nyeste og Bedste af den danske og tydske Literaturs Frembringelser i denne Retning. Abonnementsprisen er 1 Rbd. qvartaliter. Conditionerne, der forøvrigt omtrentlig ere de sædvanlige, hvorefter slige Bøger udleies, ligge til behageligt Eftersyn i min Boglade. Veile, den 18de Februar 1847. Tygge Kjer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
No 46. Løverdagen den 20 e Marts. Kongelig privilegeret Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Blandinger. Ogsaa i Belgien hersker en høist betænkelig Stemning. J Lüttich er forefaldet saa betydelige Excesser, at alle Vagter vare fordoblede og hele Politiet paa Benene baade Nat og Dag. Krigsministeren har udfærdiget strænge befalinger til alle Pladscommandanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Vi staae i hele Belgien - hedder det paa en vulkansk Grund; Frygten og Angsten har blandt de høiere og mellemste Klasser naaet en høi Grad. Hvor man kommer, høres det Spørgsmaal: Hvad skal det blive til med os i de 5 Maaneder indtil Høsten, Nøden blandt de arbeidende Klasser tager til med hver Dag, og dermed tillige Forbittrelsen og Tilbøielighed til Oprørsforsøg." J Brugge var den 2den Marts et betydeligt Opløb. En Bager, som tillige er Kornhandler, havde paadraget sig Folkets Forbittrelse i den Grad, at man ødelagde hans Huus, sønderslog hans Jndbeosv. Og da Øvrigheden lod Militairet rykke ud, blev det reent galt; flere andre Bagere maatte lide samme Skjæbne. Saaledes varede det ved indtil ud paa Natten, og den 4de om Aftenen gjentoges de samme Optøier. Ogsaa i Brüssel og Antwerpen gjærer det stærkt blandt de lavere Folkeklasser. J sidstnævnte Stad har man ved offentlige Placater truet Spekulanterne og flere Andre med Folkets Hævn. De Facta - siger Bladet "Sun" – som man beretter os og Hungersnøden i Jrland, ere næsten altfor rædsomme til at kunne optages i en Avis. Selv i Dublin, Jrlands Hovedstad, døe Folk af Hunger. Saaledes blev der i disse Dage holdt Dødskue over et Ægtepars Liig, hvorved Juryen erkjendte, at disse Folk vare døde en langsom Hungersdød. De havde efterladt sig fem smaae Børn. Deres Bolig var liig en Svinesti, en Mødding havde været Leiet for denne Familie, der hverken eiede Straa eller Seng. Paa Landet er det endnu værre, thi der døe Menneskene ubemærket i Hundrede, ja Tusindeviis. Om eet af disse Dødsfald skriver Dr. Donovan i Skibbereen: "Jeg besøgte nylig en fattig Familie, der bestod af et Par gl. Folk, fire Døttre og en Søn. Moder og Døttre sad i det blotte Linned omkring en Tørveild. De havde ikke et Knippe Straa til at lægge sig paa. Paa mit Spørgsmaal efter Sønnen svaredes, at han var ude for at begrave sin Fader. Jeg gik ud til ham, og fandt ham saa svag, at han næppe kunde staae paa sine Been. Han havde bedækket Liget med Løv og Grene, og jeg væltede nogle Stene derover. Nogle Dage derefter vare baade Moder og Søn døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
J Pariser-Forstaden St. Antoine har man atter opdaget anarchiske Tendentser, med vild-communistiske Planer. J Gader og paa Boulevarder vare udstroede smaae Papirsedler med de Ord: "Lad os sætte Jld paa, indtil der ingen Modstand længere findes imod at dele Landeiendommene og deres Producter." Man skal tillige have fundet en Brandstiftermaskine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Da Enkedronning Christine - hedder det i en fransk Avis – nylig indfandt sig i Dronning Jsabellats (Datterens) Gemak, for at forelægge hende dHrr. Mons's og Vidals, disse Moderens intime Venners, Udnævnelse til Ministre, gjorde Jsabella uventet Modstand og erklærede, at hun ikke vilde underskrive disse Udnævnelser. Enkedronningen blev rasende, og tillod sig mod Datterens tilstedeværende Gemaal, DonFranzisco, de meest fornærmelige Yttringer, som f. E.:"J ham have vi ogsaa truffet det ulykkeligste Valg, som var muligt; han anmasser sig meere end der vedkommer ham; han lader sig lede af Henriques, der bør jages ud af Spanien;" osv. Men Prinds Franziskols Svar var ikke mindre høfligt og sluttede med den Forsikkring, at der ikke var noget Held for Spanien at vente, saalænge et Fruentimmer som Enkedronningen befandt sig paa spansk Grund. Om Aftenen indfandt Dronning Jsabella sig rigtignok paa Bal men hendes Gemal ikke. Jsabella syntes at være meget angreben, og faldt kort efter Ankomsten i Besvimelse. Nu tales der atter meget om en Skilsmisse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Efter Middagstaflet trækker den franske Kongefamilie sig tilbage i et Værelse ved Siden af Thron salen. Dyb Stilhed; ingen levende Conversation. Dronningen og hendes Svigerdøttre sidde om det runde Arbeidsbord midt i Gemakket; Enhver stille sysselsat med sit Arbeide. Hertuginden af Orleans, den Altidsørgende, tager næsten aldrig Deel i nogen Samtale. Hertuginden af Remours er en munter, livfuld Dame med Rosenkinder og med Lokker, der falde hende ned paa Skuldrene. Med Møie finder hun sig i den kongelige Salons Kjedsommelighed. Nu og da lykkes det hende, ved en lille Spøg at aflokke Selskabet et Smiil; Latter hører man aldrig. Prindsessen af Jonville er, efter alle Digteres og Kunstneres Dom, en meget smuk Dame. Hvor contrasterer hendes store, tankefulde Øie, mørkt som Midnatten, hendes kulsorte Haar, hendes blege Kind og hendes ranke Skikkelse, mod hendes fyldige, blomstrende Naboerske fra Sachsen, Hun har herlige Aandsanlæg, men de ere ikke uddannede. Det veed hun ogsaa selv meget vel, og derfor underholder hun sig kun lidet med Fremmede. Familien kalder hende Ørkenens Rose." Hertuginden af Anmale er Dronningens Yndling. Med sin italienske Bevægelighed fortæller hun, levende gesticulerende, om det sidste Jertegn i Neapel, og hvad Pater Joseph, hendes Barndomssynders Skriftefader, har sagt. Hun har blonde Haar, er lille, og viser Spor af legemlige Lidelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Nu kommer Blomsten fra la Granja, nys flyttet fra Sydens varme Luft til Thuilleriernes kolde Pynte Ramme. Hertuginden af Montpensier. Hun er netop fjorten Aar gammel; det arme Barn er fordømt til at være stum; Alt, hvad hun forstaaer, er, at tale spansk og at dandse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
De Jndfødte i de sydaustralske Kolonier have udmærket smukke Tænder, og mange Englændere meget daarlige eller slet ingen. En speculativ Englænder, som bemærkede, at de Jndfødte gjerne lode sig udtrække deres Tænder for en Kniv, en Smule Tobak, en Ørenring, en Flaske Brændeviin osv., har benyttet sig af denne Opdagelse, og sendt en Masse af de skjønneste sydaustralske Mennesketænder til London, hvor de have fundet en rivende Afsætning og betales af Tandlægerne med uhyre høie Priser. Mange nye Bestillinger ere nu gjorte. Gud naade de stakkels Sydaustralere; de Fleste af dem ville snart blive tandløse!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
I den persiske Stad Khol døde nylig Prinds Murad Ali, den persiske Shach Feth Alis 85de Søn. Bemeldte Monark havde 104 Børn, af hvilke 39 endnu ere levende. Mellem Bridport og Torrington styrtede nys, ved Aftenstid, en Omnibus, med elleve Personer inden og en Kone paa det udvendige Sæde, i Strømmen, som løber ved Siden af Veien. Vandet var paa dette Sted tyve Fod dybt. Kun Konen og Een af Passagererne, som undkom gjennem Vinduet, bleve frelste; de øvrige ti Personer druknede Alle. Da man med megen Møie havde bragt Omnibussen i Land, viste de ligesom i et Nøgle liggende Liig, at Vognen, for deres Død, havde været Skuepladsen for en forbittret Kamp, hvori Enhver havde opbudet alle sine Kræfter, for at undgaae Døden. Det franske Blad "Corsaire-Satan – omtrent af samme Tendents som vor Corsar - indeholdt fornylig en skjændig Bagvaskelse og Jules Janinsunge smukke Kone, der skulde være antruffen i en conversation criminelle med En af hans Venner. Da Jules Janin efter en Undersøgelse paa det Bestemteste var bleven overbeviist og Begges Uskyldighed, anlagde han Sag mod benævnte Blad og tvende andre, der ligeledes have optaget Bagvaskelsen. Sagen kom for den 5te Marts og Jules Janins Advocat forlangte 5000 Fr. i Erstatning af "Corsaire-Satand, ligesaameget af "France theatrale og 2000 Fr. af Furet. Kongens Advocat, Hr. Mahon, androg paa den strængeste lovlige Straf (et Aars Fængsel og 2000 Fr. Mulct), da denne Art Forseelser destoværre bliver altfor hyppig. Retten havde udsat sin Dom til den 13de (Flp.) dennes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Characteristisk for Frankrig er den af forskjellige Journaler meddeelte Notits, at der nys, i Underviisnings Ministeriet, meldte sig en Skolemester, for at hæve en ham tillagt Pension, og at han ikke var istand til at underskrive en ham forelagt Qvittering, da han ikke kunde skrive sit eget Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
J en af det belgiske Repræsentantkammers sidste Sessioner henledte Hr. Dumortier Kammerets og Landets Opmærksomhed paa Hr. van Hecke's Opfindelse, hvorved Luftseiladsens Problem skal være løst. Han fremlagde en Beretning fra Videnskabernes Academi i Paris, hvori denne Opfindelse characteriseres som et umaadeligt Fremskridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
Dr. Hammer i Mannheim har ladet en Barselkone, som laa i de frygteligste Smerter, indaande Svovlæther. Hun var atten Aar gammel, og det var hendes første Nedkomst. J to Minuter indgandede hun Ætheren og syntes derpaa at slumre. J Løbet af tyve Minuter var hun forløst. Den unge Kone vaktes af de behageligste Drømme ved den Nyfødtes Graad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-20
J England har man begyndt at lade Heste, som ikke ville lade sig skoe, indaande Svovlæther. Man kan da foretage sig med dem hvad man vil.