Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-12-03
Portugal. Den vigtigste Nyhed, som det engelske Dampskib Columbia, der forlod Lissabon d. 17 f. M. har medbragt, er, at Marskalk Saldanha har ladet en Afdeling af sine Tropper rykke frem til Pernes, for at ødelægge de derværende Møller, som forsynede Santarem med Meel; at de der stationerede Miguelister flygtede, enten strax eller dog efter en kort Modstand for Overmagten, og at Møllerne derefter bleve forstyrrede. Skjønt nu dette Foretagende vist nok maatte have en ufordeelagtig Jndflydelse paa D. Miguels Stilling, ansaaes dog Sagen ikke for at være af overmaade stor Betydenhed; thi deels vare endnu flere Møller tilbage, som kunde forsyne Santarem, deels stod Veien Miguelisterne aaben til Abrantes, Combra og Alenteio, saaat Tilførsel ikke kunde mangle dem, saameget mindre, som Guerillabander gjennem streifede Landet, og skaffede al den Provision, de kunde overkomme, ind i Santarem, som D. Pedro ikke var i Stand til ganske at indslutte. D. Pedro var ivrig beskjeftiget med at forstærke sin Hær; D. Miguel ophød paa sin Side alle sine Tilhængere i Masse, og derom ere de Fleste enige, at det endnu kan see langvarigt ud med denne Kamp. De Miguelister, som sloge Pedroiterne ved Alcatet de Sal, stode endnu i denne Egn, uden at vove et Angreb paa St. Udes, hvis Garnison Admiral Napier senere havde forstærket med 400 Rd., saaat det nu vilde være vanskeligt for Fienden at udrette Noget imod den. Den franske General Fremont, som i Oporto havde commanderet Artilleriet under Solignat, siden for sin Sundheds Skyld reiste til Frankerig, men nu var kommen til Lissabon, skjød sig selv d. 13de, fordi han endnu ikke havde erholdt den Ansættelse, det var ham lovet. Dette har forøget Forbittrelsen mod Ministeriet, som stedse viser Uvillie mod Fremmedes Ansættelse. Der tales atter meget om en Forandring i samme, og om denne Gienstand skal det være blevet ivrig debatteret i Statsraadet, som nu er aabnet og holdt sin første Forsamling d. 16de. Man formodede, at den næste Gienstand, som der vilde komme under Overveielse, vilde være Forholdet til Rom og Madrid, thi "Striden med den hellige Fader begyndet at virke paa Regentens Gemyt, der er en bedre Katholik, end man sædvanlig troet, og at Spanien endnu ikke har anerkjendt den nye Regjering, foruroliger denne i høi Grad. Fra Oporto erfares, at General Stubbs skulde overgive Commanden til Baron de Sa Bandeira (Genetal Torres), og at denne d. 18de skulde gaae didhen med Dampskibet Villiam 4; dog var endnu intet Officielt derom bekjendtgjort. Paa Madeira var D. Miguels Parti meget stærkt, den vel befæstede Stad, havde en miguelistisk Garnison af 2000 Md., og Commandanten, som ventede et pedroitisk Angreb, havde besluttet at forsvare sig til det Yderste. Holland og Belgien. Times meddeler en officiel Beretning fra Commandanten i Maastricht, General Dibbet, om Udfaldet af Conferentserne i Zonhoven. Alt, hvad der angaaer Skibsfarten paa Maas, er derved berigtiget, og man er kommen overeens om visse Bestemmelser med Hensyn til Garvisonens Afløsning. J den sidste Artikel er det bestemt, at denne Overeenskomst skal bestaae saalænge, som Conventionen af 21de Mai 1833 er i Kraft. Ved dette, heldige Udfald af Forhandlingerne ville, som der skrives fra Amsterdam, flere Forandringer i de hollandske Troppers Stillinger og en Formindskelse af deres Antal bevirkes - Journal de Luxenbourg indeholder en Protest fra den Luxemburgske Geistlighed imod dens Fædrenelands Udstykning, og man forsikkrer, at en lignende Protest er af den nassanske Gesandt indleveret til Forbundsdagen. Den hollandske Befuldmægtigede Oedel er afreist fra London og har faaet en Hr. Mai til Eftermand. En Commission skal oprettes, for at regulere de commertielle Forhold imellem Frankerig og Belgien; fra fransk Side ere allerede Medlemmerne, udnævnte, nemlig Ministrene Vroglio og Thiers, samt dhrr. Vintent, Grettrin og David.