JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-12-05
Forpagtning. Det ved Rønberg Strand under Bjørnsholms Gods anlagte Teglværk, kan til næste Foraar erholdes i Forpagtning paa 5 Aar, paa fordeelagtige Vilkaar. Hertil regnes, at, foruden Overlevering til Forpagteren af den nuhavende Ovn til circa 16,000 Steen af et stort Format, Forpagteren til Opførelse af en ny større Ovn til 40,000 Steen, saavelsom til en ny Tørrelade paa 16 Fag, vil af Eieren blive udbetalt 500 Rbd. Sedler, samt modtage de fornødne Steenmaterialier til den nye Ovn, og, at tillige i Forpagtningen følger, uden særskilt Afgift, et, umiddelbart ved Værket beliggende Boelsted, paa 1 Tde. Hartkorn, med dertil hørende fordeelagtige Tilliggende af Ager og Eng. Alt imod en moderat Forpagtningsafgift. Tørveskiær anvises til Værkets Drift, tildeels tæt ved Værket, og Forpagteren erholder overleveret Værkets nuhavende Besætning og Jnventarium. Man vilde om Forpagtningen henvende sig enten til den kongelige Godsinspecteur paa Edelsborg pr. Skanderborg, eller til Undertegnede, som gjør nærmere Paaviisning.
Viborger Samler, 1835-12-05
En duelig, ugift Gartner kan faae Ansættelse ved Bjørnsholms Have. Bjørnsholm, den 29de November 1835. Wulff, Forvalter.
Viborger Samler, 1835-12-05
Jfølge Forlig og Udlæg, samt derpaa grundet Reqvisition, bortsælges det Søren Wallerbek tilhørende, teglhængte Huus, beliggende udenfor Skive Byes Nørreport, ved en offentlig Auction, Onsdagen den 30te December førstkommende Formiddag Klokken 10. Auctionen afholdes i bemeldte Huus, hvor Lysthavende, indbydes at møde. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 2den December 1835. Rosenstand. Efter Begjering af vedkommende Værger blive de af Gaardmændene Anders Nielsen Ronboe af Mønsted og Niels Andersen Konstrup sammesteds iboende Gaarde med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme i bemeldte Mønsted By og Sogn, ved Auction, som afholdes paa selve Eiendommene, Fredagen den 11te December førstkommende Kl. 12 Middag, opraabte til Bortforpagtning paa 5 a 10 Aar efter de ved Auctionen bekjendtgjørende Conditioner. Fiends-Nørlyng-Herredscontoir. Viborg, den 28de November 1835. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1835-12-05
Efter Begjering af Hr. Procurator Chordsen til Thaliasminde som Commissionair for den i Liimfjorden i Nærheden af Ladestedet Krik i Vestervig Sogn den 20de d. M. forulykkede Jagt "Cathrine Kirstine Marie ført af Skipper S. Sønnichsen af Fahnøe, bliver hos Gaardmand Peder Nielsen i Oxenbøll Strandgaard, Tirsdagen den 15de December førstkommende, afholdt offentlig Auction over den bjergede Ladning, bestaaende af 700 Fjerdinger Smør, 3 Baller Uld, 3 Foustager Vox, 1 Pakke Faareskind og 1 Pakke Strømper, Alt mere og mindre havarerede Vahre. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Hassing-Refs-Herreders Contoir i Teglgaarden, den 30te November 1835. Fischer.
Viborger Samler, 1835-12-05
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mueligt vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Peder Malling Glud og Hustrue Mette Elisabet, Kjeldsdatter af Abildskov, Funder Sogn, Hids Herred, Viborg Amt, overeensstemmende med Placat 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 24de November 1835. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1835-12-05
Tillægsblad til Viborger Samler No. 150.
Viborger Samler, 1835-12-05
Jndenlandske Efterretninger. Hadersleben, 15de Novbr. J vor Egn bliver for nærværende Tid holdt en stor Jagtfest til Ære, for D. Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborg. J hele forrige Uge har det i Haderslev Amt, Jægernes Paradiis, særdeles talrige JagtPersonale samt Dilettanter og øvrige Tilbehør været i uafladelig Bevægelse, og det synes, at denne Herlighed endnu ikke er tilende. At Bønderne have været sammenkaldte paa sædvanlig Viis, behøver næsten ikke at bemærkes, da det desværre synes at være antaget som Regel, at en uoverskuelig Tros af Mennesker er fornøden til at give en saadan Fest den tilbørlige Glands. - Men det Sørgeligste ved Sagen er at Bønderne ved saadan Leilighed blive personligt mishandlede paa den afskyeligste Maade, saa at man næsten skulde troe, at Livegenskabets Tid er vendt tilbage. Vel hedder det, at der for Begyndelsen af den sidste Jagtfest var bleven uddeelt den Parolbefaling, at Jngen maatte understaae sig, at prygle Bønderne!; men hvorlidet man bryder sig om deslige Ordrer, fordi man maaskee troer, at det ikke dermed er saa nøie meent, viste desværre Følgerne allerede af den første Dags Klapjagt. Blandt den Mængde, som Hunde opstillede Bønder, befandt sig et Par som vare traadte ud af Geledet for at banke deres Hænder, eftersom det just var meget koldt. Dette maa have opvakt nogle Jægeres Mishag, thi der kom strax et Par af dem sprængende hid. Men istedetfor at straffe de Skyldige, faldt de, formodentlig i Tjenesteiver, over en Tredie, som stod gandske rolig, og mishandlede ham med Hundepidsten saalænge indtil han laae blodig paa Jorden. Og muligt havde han maattet opgive Aanden under disse Uhyrers Nævehug og Pidskeslag, hvis ikke hans Sidemænd havde befriet ham af deres Kløer. Jlde tilredt blev han bragt hjem, og ligger endnu tilsengs Denne skjændige Begivenhed gjorde ikke noget Skaar i den glimrende Fest, men over By og Land raabes høit af Uvillie derover, og sandelig, det er paa høie Tid, at dette Uvæsen standses. (Aar. Av. efter K. C.)J Eckernförde har nylig tildraget sig en interessant Toldhistorie. Foermand Joachim Trede fra Flensburg var kommen dertil med Fragtgods; Toldassistenten indfandt sig strax for at visitere Vognen, og der befandtes 10 Topper Sukker, hvorpaa der ingen Passeerseddel havdes. Toldassistenten lagde Beslag derpaa, medens Foermanden protesterede derimod, i den Formening, at han ingen Passeerseddel behøvede, eftersom han ikke umiddelbart var kommen fra noget Toldsted eller ogsaa, hvis det var fornødent, kunde forskaffe den sidenefter. Jmidlertid lod Toldassistenten tage Sukkeret af Vognen og sætte det ind i Vognmand Bandholzs Forstue, hvorpaa han gik bort for at hente Nogen, der kunde bringe Sukkeret hen til Pakhuset, da Trede vægrede sig derved. Men i hans Fraværelse blev Sukkeret stiaalet bort fra Forstuen. Nu er det Spørgsmaalet, om ikke Toldbetienten bør erstatte Foermanden det bortstiaalne Sukker, Ved Tallotteriets 1245de Trækning i Wandsbeck, den 1ste Decbr., udkom følgende Nummere: Paa 2den Søndag i Advent prædiker Hr. Pastor Johansen i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1835-12-05
Domme. afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 30te November 1835.
Viborger Samler, 1835-12-05
J Sagen No. 101. Ldsoppkt. Otterstrøm befalet for Stiftsøvrigheden over Aarhuus Stift, contra: Ldsoppkt. Lykke befalet for Cancellieraad, suspenderet Hospitalsforstander Kjer i Horsens.
Viborger Samler, 1835-12-05
(Hovedcitanterne, Stiftamtmanden og Biskoppen over Aarhuus Stift, som Directeurer for dette Stifts offentlige Stiftelser, paaanke under nærværende Sag til Stadfæstelse en ved Horsens Byetingsret den 23de Decbr. f. A. afsagt Dom, hvorved Contracitanten, Cancellieraad, suspenderet Hospitalsforstander Kjær i Horsens, er tilpligtet at betale dem paa vedkommende offentlige Stiftelsers Vegne 4,462 Rbd. 3 Mk. S. og T. og 18,382 Rbd. 2 Mk. 6 s. Sølv med Renter, som udgjør Restbeløbet med paaløbne Renter af Contracitantens Skyld efter tvende af ham i sin Tid udstædte Obligationer med Pant i Urup Hovedgaard m.v.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at af de paastævnte 4,462 Rbd. 3 Mk. S. og T. blive de 1,912 Rbd. 3 Mk. fra Juni Termin 1834 indtil Betaling skeer alene at forrente med 4 pC., samt at Process. Omkostn. for Underretten ophæves, naar undtages, at Contracitanten bør betale i Salarium til Hovedcitanternes befalede Sagforer, Procurator Holst, 20 Rbd. Solv. Saa betaler han og i Salarium, til Hovedcitanternes befalede Sagfører for Overretten, Procurator Otterstrom, 20 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for sidstnævnte Jnstants iøvrigt ligeledes ophæves. Det Jdømte udredes inden 6te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-12-05
Ved Horsens Kjøbstæds Byetingsret den 23de Decbr. 1834 er af Overauditeur, Borgermester og Byefoged Ræder dømt saaledes: "Jndstævnte Cancellieraad og suspenderet Hospitalsforstander. Kjær i Horsens, bør til Directionen for Aarhuus Stifts offentlige Midler betale de paastævnte 4,462 Rbd. 3 Mk. S. og T. og 18,382 Rbd. 2 Mk. 6 s. Sølv med Renter 5 pCt. af førstnævnte og 4 pCt. af sidstnævnte Sum, beregnede fra Juni Termin 1834, indtil Betaling skeer; saa betaler han fremdeles til Retten det Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt eller endnu bør erlægges, og til den Kongelige Kasse det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt eller endnu bor forbruges, hvis Sagen for Directionens Vedkommende ikke havde været beneficeret, ligesom han endelig til Overkrigscommissair Procurator Holst, som befalet Sagfører, betaler et Salarium af 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter L."J Sagen No. 210.
Viborger Samler, 1835-12-05
Ldsovprpkt. Jespersen mødte for Opsynsmand Hagen eller Hagensen paa Fabrikentrepreneur. Salmonsens Fabrik i Viborg, contra: Mødte Væverlærlingerne Niels Hansen Nielsen og J. H. Bentzen paa bemeldte Fabrik med Værge, Skrædermester Fischer i Viborg. (Angaaer, hvorvidt Bomuldsfabrik-Entrepreneur Salmonsen i Viborg har været berettiget til ved hans Fabrik, hvor de Jndstevnte Niels Hansen Nielsen, og J. H. Bentzen ere ansatte som Væverlærlinge, at ansætte Citanten, Hagen eller Hagensen, som Opsynsmand med Ret til, at denne sidste efter eget Skjønnende maa give Lærlingerne ved Fabrikken corporlig Revselse, naar de antages ved deres Forhold at have forskyldt en saadan.)
Viborger Samler, 1835-12-05
Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Proscessens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-12-05
Ved Viborg Kjøbstæds Politieret den 31te Juli 1835 er af Justitsraad Borgermester og Byefoged Vett dømt saaledes: "Contracitanten Hagen bør under det Forhold, hvori han for Tiden staaer til Hovedcitanterne, Væverlærlingerne Niels Hansen Nielsen og J. H. Bentzen, være uberettiget til paa egen Haand at give dem corporlig Revselse. Benævnte Væverlærling J. H. Bentzen bør for Hagens Tiltale i Contrasogsmaalet fri at være, og bør Hagen betale Hovedcitanterne saavel Hoved som Contrasøgsmaalets Omkostninger skadesløs, efter Placaten 1ste Mai 1822. Det Jdømte at udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-12-05
J Sagen No. 239.
Viborger Samler, 1835-12-05
Ldsopprøvepktr. Jespersen som Actor, ctr.: Ldsopptr. Otterstrøm, Defenfor for Arrestanterne Søren Sørensen og Anders Therkildsen. (Der Begge tiltales for begaaet Tyveie.) Dom. "Arrestanten Søren Sørensen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Med Hensyn til Arrestanten Anders Therkildsen og Actionens Omkostninger bor Herredstingsdommen ved Magt at stande; dog saaledes, at Salariet til Actor og Defensor ved Underretten nedsættes forden Første til 4 og for den Sidste til 3 Rbd. Sølv. J Salarium til Actor ved Overretten, Prøveprocurator Jespersen, betale Arrestanterne en for begge og begge for en 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-12-05
Ved Sønder og Mols Herreders Extraret den 5te October 1835 er af Overauditeur Bye- og Herredsfoged Stephensen dømt saaledes: "Arrestanten, Smedesvend Søren Sørensen, bor hensættes til Fæstningsarbeide i 4 Aar. Arrestanten, Forbedringshuusfange Anders Terkildsen, bør for videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog bør han in solidum med Søren Sørensen, udrede alle af Actionen og deres Arrest flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarier til Actor, Procurator Olsen, 8 Rbd. og Defensor, Procurator Seidelin, 6 Rbd. Sølv, samt Diætpenge til den Første efter Overøvrighedens Bestemmelse. At efterkommes under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 253. Ldsovprkt. Holm som Actor, contra: Ldsovprit. Møller, Defensor for Ane Kirstine Pedersdatter af Nørresundbye. (Der sigtes for uhjemlet Besiddelse af et Par hos hende forefundne Fruentimmerskoe.) Dom: "Tiltalte Ane Kirstine Pedersdatter, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger, derunder indbefattede de i Underretsdommen ommeldte Salarier og endvidere i Salair til Actor for Overretten, Prit. Holm, 5 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1835-12-05
Ved Aalborg Kjøbstæds og Nørre Sundbye, Birks Extraret den 10de October 1835 er af Cancellieraad Byefoged og Birkedommer Wølfferdt dømt saaledes: "Tiltalte Ane Kirstine Pedersdatter af Nørre Sundbye bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at hun betaler alle af denne Action flydende Omkostninger skadesløs, hvoriblandt i Salair til Actor, Prkt. Møller, 3 Rbd. og til Defensor, Prkt. Sparre, 2 Rbd., alt Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven
Viborger Samler, 1835-12-08
1835. No. 151. 63de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadige MILL. Tiborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 8de December. Tirsdagen den gis. AmmunaaAmmunaaRedigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-12-08
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Hr. Jsturiz er af Dronningen bekræftet som Præsident og Hr. Antonio Gonzale, som Vicepræsident for Procuradorernes Kammer. Forelæggelsen af Valgloven tilligemed Commissions-Beretningerne paafulgte den 21de f. M. og valte stor Tilfredshed, især da man af Hoftidenden maa slutte, at Cortes's Virksomhed foruden denne Gjenstand vil indskrænke sig til Lovforslagene om Pressefrihed og Ministrenes Ansvarlighed. Madrid var rolig. 10 Grander have i en Adresse til Dronningen tilbudt 5000 Uniformer for Hæren, og Kjøbmandsstanden i Malaga har i een Dag sammenbragt 300,000 Realer. Derimod melde franske Blade af 29de f. M.,at Recruteringen i flere Provindser gaae slet fra Haanden, hvorover man ikke maa undre sig, da de kongelige Frivillige endnu under Fra Barmindo, havde udgjort 300,000 Mand. Dronningen havde bestemt det forhen af "Rebellerne" Don Carlos og Don Sebastian beboede Pallads til Optagelsen af det nystiftede "Unions Collegium" (Forsørgelsesanstalt for faldne Patrioters Efterladte). Den 24de f. M. angreb Segastibelig med tre Kanoner det lille ved S. Sebastian liggende Fort Arrambari og tog det efter 8 Timers Beleiring; man troer, at Carlisterne ville anvende det samme Skyts mod Behobie; de have allerede oprettet nogle Batterier. – Det engelske Cavallerie har havt sin første Fægtning med Rebellerne, af hvilke det omtrent dræbte 20 og fangede 30 Mand. – Jfølge Breve fra Bayonne af 23de f. M. var Dronningens Generaler den 16de med et Tab af 500 Døde og 400 Saarede atter fortrængt fra Estella. – Jfølge Breve fra Saragossa af 18de ere de derværende Autoriteter allerede skredne til at seqvestrere de carlistiske Eiendomme og have gjort Begyndelsen med Erkebiskoppen. Paa flere Puncter ere Recruterne løbne bort, for at støde til Carlisterne. – Jfølge Breve fra Barcelona af 21de Nov. ventede man der General Espinosa med 4500 Md. Jnfanterie og 800 Heste. Jfølge de sidste Beretninger stod han i Valencia. Breve fra denne Provinds melde, at Carlisthøvdingen Serrador med 3000 Mand har angrebet Staden Lucena og nær havde taget den med Storm, da han endnu i rette Tid blev fordreven af et tililende Troppecorps. Paa alle Puncter, fordoble Carlisterne deres Anstrængelser; en Colonne, paa 2000 Mand skal være trængt tvertigjennem Aragonien indtil Soria. Derimod er et Angreb af dem d. 14de med 1500 Md. paa S. Celoni aldeles mislykket. Blandt deres Anførere befandt sig en Præst. Staden Berga blev alvorligen truet af dem, og de skulle ogsaa allerede have viist sig i Lampourdans Sletter. Det hed, at Mina vilde forlægge sit Hovedqvarteer til Gerona.
Viborger Samler, 1835-12-08
Portugal. Den nye Ministerforandring er bevirket af Militairet. Da Chartet sikkrer Enhver, der har en aarlig Jndtægt af 100 Millreis, Stemmeret ved Valgene til Valgmænd, saa hørte en stor Mængde Underofficierer og simple Soldater blandt Vælgerne. Da imidlertid Aanden i Hæren var i høi Grad, antiministeriel, saa søgte man at gjøre dem denne Ret stridig. Deres Oberster paa stode deres Ret, og Municipalautoriteterne afgjorde til Fordeel for Soldaterne. Opbragt over de nu paafulgte yderst talrige Valg af Ministeriets Modstandere til Valgmænd, satte Krigsministeren flere Oberster og Officierer, der havde deeltaget i Valgene, paa halv Sold. Da Tropperne erfarede dette, bleve de saa urolige, at Officiererne kun med Møie kunde afholde dem fra Excesser; det andet Jnfanterieregiment jagede sin nye Oberst bort. Den 17de droge henved 200 Officierer til Dronningen til Palladset Necessidades, og forlangte deres Afsked, hvis deres Camerader ikke igien bleve ansatte. Uhlanerne, der vare paa Marschen til Spanien, gjorde Holdt. Nu afsatte Krigsministeren atter endnu samme Dag 18 Officierer og erklærede tilligemed Hertugen af Palmella i Ministerconseilet, at de maatte betragte Officierernes Gjenindsættelse som deres egen Afsættelse. Dronningen svarede herpaa, at hun modtog deres Resignationer, indsatte Officiererne igjen i deres Poster og overdrog Oberst Loureiro at sammensætte et nyt Cabinet. Uagtet dette Skridt af Dronningen har fundet den meest levende Anerkjendelse af Nationalgarden og Militairet, saa hersker der dog en stor Gjæring blandt Gemytterne, og en Catastrophe, der er gaaet ud fra Jnfubordination blandt Militairet, kan ikke berolige i Henseende til Portugals Fremtid. –
Viborger Samler, 1835-12-08
Det hedder, at Dronningens Formæling med Prindsen af Sachsen Coburg skal være udsat paa ubestemt Tid. Man frygtede ogsaa, at det var lykkets Geistligheden, at bringe en stor Mængde Modstandere af Constitutionen ind i Cortes.
Viborger Samler, 1835-12-08
Blandet. De diplomatiske Forbindelser mellem England og Modena ere afbrudte, da Hertugen haardnakket har nægtet den forlangte Fyldestgjørelse, og den modenesiske Presse vedbliver at haane den engelske Regjering. En Skrivelse fra Genua af 17de Novbr. i parrifiske Blade nægter paa det Bestemteste de meget udbredte Rygter om en Opstand paa Sardinien og anseer denne Opdigtelse beregnet paa at skjule en carlistisk Expedition til Catalonien eller Valencia. Til denne – hedder det – har Storhertugen af Toscana bidraget 5 Mill., Hertugen af Modena 3 Mill., den bellige Stol 1 Mill. Scudi, medens Neapel og Sardinien dreve deres Rustninger paa egen Bekostning. Ogsaa nordiske Fyrster og Fyrstinder betegnes; de Sidstnævnte skulle have skjænket deres Diamanter.
Viborger Samler, 1835-12-08
Jfølge Privatbreve har Hr. Barton virkeligen tiltraadt sin Hjemreise. Fieschis Forsvar er overdraget til Dhrr. Pasquin og Chaix d'Est-Ange. – Franske Blade tale om en hemmelig Alliancetractat mellem Rusland og America, der skal være tre Aar gammel, og hvori Rusland forpligter sig til at forskaffe America Besiddelsen af en Ø i Archipelagus, hvorimod de forenede Stater tilsikkre Rusland deres Hjælp i Tilfælde af en Kamp med de store Sømagter. -de franske Havne foretages overordentlige Sørustninger; det hedder, at 15 Linieskibe og et tilsvarende Antal Fregatter skulle afgaae til Antillerne; 20,000 Mand skulle efter Forlydende udskrives til Søtjenesten.
Viborger Samler, 1835-12-08
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 5te December. Den 2den De om Middagen Kl. 12 faldt Høiesterets Dom i Sagen: Generalfiskalen, paa Embeds Vegne, contra Professor Dr. philos. C. G. N. David. Den lyder som følger: "LandsOver- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Generalfiskalen for Høiesteret betaler Tiltalte 100 Rbd. Sølv." (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-12-08
Proceduren for Høiesteret af den Davidske Sag bivaanedes af en saa talrig Mængde Tilhørere, at Retssalen langtfra ikke kunde rumme Alle, af hvilken Grund ogsaa Dørene til Forsalen vare aabnede.
Viborger Samler, 1835-12-08
Hvor usvækket Publikums Jnteresse for denne vigtige Sag havde vedligeholdt sig, uagtet det lange Tidsløb, der var hengaaet siden dens Behandling for Hof- og Stadsretten, var ogsaa kjendeligt af den dybe Taushed og spændte Opmærksomhed, hvormed det uafbrudt fulgte Proceduren paa begge Retsdagene. Ligesom vi, med Hensyn til hiin levende Jnteresse, finde det høist tilgiveligt, at Glæden over Sagens Udfald strax, ligesom ufrivilligen og uimodstaaeligen, lydeligen gav sig Luft, saaledes kunne vi ikke andet end finde det naturligt, at denne Glæde, som ved den giensidige Meddelelse fra Mund til Mund meget snart udbredte sig i en langt videre Kreds, ogsaa yttrede sig ved en Hylding, som samme Dags Aften bragtes den Anklagedes høitbegavede Defensorer, idet nemlig en talrig Mængde, der for en stor Deel bestod af academiske Borgere, begav sig til Dhrr. Justitsraaderne Sporons og Høegh Guldbergs Bopæle og udbragte et flere Gange gientaget Vivat for "Fædrelandets Forsvarere. En Deputation af Studerende underrettede dem om den forsamlede Mængdes Hensigt, og de besvarede paa en værdig og passende Maade hiint ærefulde Kiendetegn paa Medborgeres Høiagtelse og Erkjendelse af Begges Værd og Virken i deres hæderlige Kald. – Justitsraad Spøron takkede saaledes Forsamlingen for den hædrende Opmærksomhed, man havde viist ham, og bemærkede, at han i sine Medborgeres Tillid og Agtelse stedse havde søgt sit Livs skjønneste Løn, saa at man derfor kunde dømme, hvad han maatte føle ved at møde en saadan Erkjendelse i Anledning af de Bestræbelser, han havde anvendt paa at forskaffe Sagen et heldigt Udfald. Han tilføiede dernæst, at, ligesom man paa den ene Side bør erkjende, at der har været tilstrækkelig Anledning for Regjeringen til at lade Sag anlægge og underkaste samme Domstolenes Prøvelse, saaledes kan man paa den anden Side ikke andet end glæde sig over, at Domstolene have givet et nyt Beviis paa, at de aldrig fælde Nogen som strafskyldig uden fuldkommen Overbeviisning om hans Brøde. Han udbragte derpaa et "Leve for Kongen" og for "Danmarks Høiesteret", der med Enthusiasme blev gjentaget af den forsamlede Mængde.
Viborger Samler, 1835-12-08
Justitsraad Høegh Guldberg bevidnede sin Taksigelse for det overraskende og smigrende Beviis, den tilstedeværende Forsamling havde givet ham paa sin Agtelse og Velvillie, men bemærkede derhos, at han tilfulde følte, at han langtfra ikke fortjente den Hylding, man havde viist ham. Han tilføiede, at det heller ikke var enten hans Collega eller ham, der kunde siges, at være Aarsag til Sagens heldige Udfald, men at det var den retfærdige Sag selv, der havde seiret, og, ligesom man heri maa see et uomstødeligt Beviis paa den Sandhed, at Danmark besidder en Trykkefrihed, vi alle bør paaskjønne, saaledes kan man ikke andet end glæde sig over den Tryghed, med hvilken vi kunne stole paa vore Domstoles Uafhængighed og Selvstændighed i Lovenes Anvendelse. Han udbragte derpaa et Hurra for Trykkefriheden, og Danmarks Domstole", der flere Gang blev gjentaget af den forsamlede Mængde, hvornæst han, efter endnu engang at have takket for den ham viste hædrende Opmærksomhed, opfordrede Forsamlingen til at ende saaledes, som alle Danske bor ende, med et "Leve for Kongen og Fædrelandet, hvilket Forsamlingen besvarede med et mange Gange gjentaget Jubelraab, hvorpaa den skildtes ad med samme Rolighed, der uafbrudt havde hersket hele Tiden. (S. Bl.)