JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Efter et høist uhjemlet Rygte skulde Don Miguel den 2de Nybr., med 1000 Mand Infanteri og 100 Ryttere, være indtruffen i Valenza, hvorfor General Rodil, som commanderer det spanske Observationscorps, og, som befrygtede en Demonstration af hine, besluttede at foretage en Recognoscer, ring indtil Miranda i Portugal. Efter Sandsynlighed er i denne Beretning D. Miguel forvexlet med Don Carlos, hvis ellers ikke den hele Tildragelse er opdigtet. Om Sidstnævntes Opholdsted vides Jntet med fuldkommen Vished, rimeligviis er han endnu i Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Oppositionsbladene lade ikke ubenyttet den gode Leilighed, Striden, om Landets materielle og moralske Tilstand, i det ministerielle Journaler, frembyder, til at dadle Ministeriet og dets Tilhængere. Folkesouverinitets=Principet fremstilles i 12 sin hele Rigorisme. "Man skulde tænke, hedder det, at den saa lovpriste moralske Orden, efter sit egentlige Væsen maatte bestaae i den offentlige Menings Overeensstemmelse med Lovene og Jnstitutionerne. For desaarsag at bedømme hvem den stedfindende moralske Uorden bør tilskrives, behøver man lot at vide, hvor der egentlig forfatter disse Love, thi Lovgiverens Kald er skarpt foreskrevet, han skal efter den offenten lige Menings Dictat nedsskrive sine Love. Vil han ikke det saa er han en Forbryder, kan han det ikke, er han uduelig Derfor tale man os ikke om den Ringeagt, en eller anden Deel af Nationen nærer mod Lovgivningen; thi aldrig formaae Kamrene eller Regjeringen at tilotere sig Folkets Aa telse. De maa fortjene samme, og denne Fortjeneste turde vanskelig fremspire af den Rettighed, de ønske sig, til endnu mere end hidtil, at maatte opfylde Fængslerne. Aldrig er gen Nation Skyld i nogensomhelst moralsk eller materie den, enhver Urolighed, enhver Forstyrrelse i den selskabelige Tilstand er meget mere nødvendigviis kun Regierinerne at tilskrive; thi hvo vilde vove at være mod dem, naar de rettede sig efter den offentlige Mening." Senere omtales Juli Rehvolutionen, hvis sande Tendents formenes at være forfellet, og det hedder nu videre :J og udenfor Kamrene følger den moralske Uorden nødvendig af den Anmasselse, at ville forvandle Nationens Souverainitet til en parlamentarisk Konge, og Kamrene gere kun Souverainens Organer, ikke Souverainen selv. Naar man blot holder fast ved dette Princip, saa vil den moralske Orden komme af sig selv. Derimod forer det nærværende ministerielle System til Depotisme og hvad mere er, med Hensyn til vor Tidsforhold, vel endog til Rehvolution. Tøy skilland.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
I Darmstadt har en Bekjendtgjørelse fra Ministeriet af 13de Dennes, indrykket i Regjerings=Bladet, tiltrukket sig stor Opmærksomhed. Den lyder saaledes: "Paa den femere Tid er det faldet i det Storhertugelige Stats Ministeriums Lod, hvorvel det har Aarsag til at være fuldkommen tilfreds med Fleertallet af Statens og Kirkens Tjeneres Forhold, oftere at gjøre den bedrøvelige Erfaring, at enkelte Embedsmænd, istedetfor at handle i Stats-Regjeringens System og Aand, meget mere har lagt for Dagen en visModtvillighed, i det de, deels paa offentlige Steder, eller i deres Undergivnes Nærværelse, have underkastet Statsgjøringens Forholdsregler og Foranstaltninger en krænkende Kiøtik, deels offentlig, deels skjult have taget Deel i Handling ger, som snart umiddelbart, snart middelbart, skulde vise Regjeringen Misbilligelse eller Trods; deels endog ere komme til saadanne offentlige Yttringer, som paa en farlig Maade al berøre Storhertugdømmets Forfatning, og navnlig sammes Grundrille det monarkiske Princip. Ved en saadanne Opførsel bliver altid, skulde den end ikke avle noget Brudske i Troskaben mod Hans K. Høihed Storhertugen, Embeds Værdigheden læderet, Tilliden til den offentlige Bestyrelse undergravet, og denne paa en høist skadelig Maade forstyr, ret og svækket i sin hele Virksomhed, medens det unægtelig er enhver Embedsmands Pligt, til hvilken Afdeling af Statsbestyrelsen han end henhører, som Medlem af den hele Forsikening af alle Statens Tjenere, ikke alene ved Opfyldelsen, af sit specielle Kald, men tillige ved sin hele Handlemgade at stræbe efter, at den offentlige Tjeneste ved en harmonerende Samvirken af alle dens Lemmer bliver befordret og holdt i Ære. Ministeriet vil derfor stedse have et vaagent Øi med de i offentlige Embeder Ansattes Forhold i omtalte Henseende, og ved alle Ansøgninger om Ansættelse, Befordring eller Gage-Forhøielse, ikke alene see paa den Ansøgendes Duelighed til, eller i, det specielle Embede, men til lige paa hans Opførsel i Almindelighed. Hs. Kongl. Høihed Storhertugen har befalet at gjøre dette offentlig bekjendt for at alle Statens, Kirkens og øvrige offentlige Tjenere kunne vide derefter sig at rette."
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Polen. Fra Varschau meldes, at den ved en Keiserlig Ukase for Kongeriget bestemte Udskrivning af Recrutter, nu har tage sin Begyndelse. Den møder store Vanskeligheder, idet Landet, i Forhold til sin Befolkning, ikkun formaaer at bring et ringe Antal vaabenført Mandskab paa Benene. Som Aarsag hertil anføres den ulyksalige Revolutions=Krig, som bortrev saa mange unge og kraftfulde Mænd, og bevægede andre til Udvandring, og desuden Polakkernes Modbydelighed for Tjenesten. I den Hensigt at unddrage sig samme, skal mange Jndivider være flygtede ind i Skovene, uagtet de paa denne Aarstid løbe Fare for at omkomme af Kulde og Hunger. Mange søge ogsaa at smutte over den østerrigske eller preussiske Grændse, hvor de dog, om det end lykkes dem at naae derhen, ifølge Overeenskomst for saadant Tilfælde, blive udleverede af de respective Øvrigheder. Jøvrigt hersker i hele Kongeriget den dybeste Rolighed. Flet fornemme Polakker, som nylig have ansøgt om Tilladelse at tilbringe Vinteren i Udlandet, have erholdt samme, dog paa den Betingelse, hverken at vælge Frankrig, Belgien eller Schweiz til deres fremtidige Opholdsteder. F. en .
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Mine Jagttagelser over Homsorgthiken. Af Hofraad, Dr. med. G. Hr. Mühlendein, nan lig brunsvigsk Livlæge, Assessor ved Over-Sundheds=Collegiet i Brunsvig. (Slutning.) le: Da jeg havde gjennemlæst dem, og seet nogle Forsøg som stadfæstede Hahnsmanns Lære, holdt kjendet for Pligt at tale derom med mine specielle Colleger, og at opfordre dem til en almindelig Prøvelse. Men istedet for at blive høit, fi jeg korte Svar, man erklærede det tem ud for taabelig Snok, uagtet disse Herrer lidet eller intet havde læst, endnu mindre anstillet det ringeste Forsøg ved Sygesengen. Hahnemanns mathemathiske Benævnelse af Medimindgifterne forrykkede Hovederne saa meget, at de ikke engang vare i Stand til rigtig at eftertænke hvorledes Sagen egentlig var meent. Man gjorde sig at mulig Umage forat gjøre Homodpathiken og mig latterlige; Een paastod. at naar Homoopathiken var sand, saa maatte den hidtil lærte Physiologie ikke være sandt, en Anden, om den ogsaa en sand, maa den dog forbydes. En Tredie paastod: han befandt sig meget vel ved Allopathiken, som indbragte ham Penge, og derfor vilde han heller ikke forlade den; en Fjerde vilde med en hemmeligt fra en af mine Syge borttaget Indgift Aconit, hvilken han, som sundt Menneske, uden mindste Spor kunde nedsluge, give et Beviis for at en saadan Dosis intet kunde virke, i et andet Tilfælde gjorde den Samme et Forsøg med Svovl, for dermed at frembringe virkelig Frat, og da dette ikke skede, og heller ikke kunde skee, saa troede han at have slaaet hele Homoopathiken paa Flugten, men beviste kun herved sin hele Uvidenhed til selve Sagen imedens hans ikke snattede Patienter høit beundrede ham og gientoge hans Vaas. En anden gav mod Kighoste let Decoct skeefuldviis, og paastod paa denne Maade at have behandlet Sygdommen homoopatisk, men ikke helbredet den. Endnu en Anden, som i min Nærværelse hos en Syg, tilstod, at han intet forstod af Homsopathiken, borttog hemmelig fra en af mine Patienter nogle Pulvere, løb dermed i den offentlige Klub, og kastede dem paa Bordet med disse Ord: hvad kan vel saadant Snavs hjelpen og det i Overværelse af en Syg, som han i 16 Aar forgiæves havde behandlet for Trangbrystighed, og som jeg senere helbrede ved Homoopathiken. Alle mulige Midler anvendtes for at fravende mig Syge, ja selv fremmede Familier, som droge herhid, og vilde antage mig til Læge, bleve, ved alle Slags smukke Grunde, fraraadede, paa det de ikke skulde løbe Fare for at bruge Giftkuren; men disse Familier antoge mig dog senere til Læge, da de vare blevne bedre under de rettede. Men alt dette opmuntrede mig kun desmere til at blive mit Forsæt tro, at fortsætte Homsopathikens Studium, og lio mere jeg prøvede den ved Sygesengen, jo mere saae jeg denne Lægemethodes Sandhed stadfæstet, og jeg tilgiver ikke saalene mine Modstandere alle disse Synder, men takker dem endog, da jeg derved har vundet i ægte Kundskab og indre Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Nogle af mine Colleger, skjøndt de ikke gjorde Forsøg, vare dog billigere og blandede sig ikke personlig i Stildeen; nogle læste Skrifterne hos mig, fordi de ikke kunde faae den andensteds, overlod mig Patienter til homsopathisk Behandling og lagttoge Udfaldene, men havde ikke Mod nok til egne Forsøg ved Sygesengen, da de frygtede for at blive gjort forhadte af de slettænkende Læger, og derved tabe Kunder; næsten alle herværende Læger, tredive i Tallet, have siden den Tid indført en strængere Diæt hos deres Syge, fordi de troe at denne er den eneste Aarsag til de nægtelige homopalhiske Helbredelser, de give ogsaa minde Medicin=Dosis en før, uden dog egentlig at kjende den rene Læge MiddellærHvilken Gevinst kunde ikke fremkomme, naar det hele Con pus medicorum, troligen følgende sin Eed, ærligen prøvede de homsopatiske Grundsætninger, bøde hverandre Hænderne til nøiagtig Udforskning af de nendelig mang Midlers Virkninger, og derpaa anvendte dem til lidende Medbrødtes Vel. Hvilke Fordeele vilde det ikke give, naar Lærerne fra Kathedret redeligt og fordomsfrit prøvede disse Sandheder fra Naturens og den ægte Erfarings Synspunkt, og ikke efter deres egne Yndlingsanskuelser, følgeligen ikke indprænke deres Disciple Modbydelighed, for denne Lære. Mandmaa dog vente, at deres Samvittighed engang vil vaagne og deres Øiner blive aabnede. Derfor fortjene Læger, som Hahnemann, Stapf, Grotz, Hartlaub Mori Müller, Rau, Rummel, Schweikert, Frantz, Trincks og alle de Øvrige, hvilke med Grunde og Beviser have talte Sandhedens Sag, den høieste Agtelse, og det bliver en evigstaaende og paa Homsopathiken anvendelig Sætning, at Sandhed vel kan bestrides, men aldrig overvindes, naar den som denne er begrundet i Guddommen og i Natuten selv paa lade an Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Nytaarsaften prædiker i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol. Pastor Hald. J begge Kirker ringes sammen Kl. 3 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Nytaarsdag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. K. Hr. Biskop Fogtmann, i Frue Kirke Hr. Pastor Fag Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Bør sønt i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Halden u et Brkjendtgjörelser. man a. paa Leie Bibliotheket i Hobro Jnden Formening, at det vilde være behageligt for Hobro Byes Jndvaanere og Omegnens Beboere, at kunne, for en billig Betaling af 1 Rbd. qvartater, have frit Valg af Bøger, besluttede jeg atoprettenets Leie Bibliothek i Hobro, som bestaaer af Bøger, der meest egner sig til Moerskabslæsning, og som vil blive forøget med de nyeste Skrifter, saasnart jeg ved et Antal Abonnenter, seer mig nogenlundenskadesløs. Ombytningen af Bøger skeer daglig, og de øvrige Conditioner kan paa Forlangende erholdes. -Man Hobro, den 18de December 188. St. M. Cramersons Muldkommet ere Materialier til Hovedregning paa fast Grund og efter sikker Plan med Gjenvele og Nemheder, isærsk med Hensyn til Landsbyskolernes øverste Classe og til Selvøvelse, af Skolelærer C. Gottschalk, indb. 1 Rbd. Bogen, der er fordeelagtig anbefalet, som Skolebog, og 1 trykt med Kongelig allernaadigst Understøttelse, har i alSlags Maal og Vægt over 12000 enkelte Exempler med tilføiede Faciter. Dhrr. Provster og Præster samt hans Medlærere anmodes om gunstigt og godhedsfuld at andens de Mammens fale ovennævnte. Den faaes hos Boghandler Rottbøll, Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
For at undgaae Proces, erklærer jeg herved de af mig, i Fleres Overværelse, Fredagen den 6te Dennes, paa Landeveien ud fra Frederikskilde, mod Kobbersmedemester Herberg brugte Skjeldsord, at være fremsagte i Hidsighed og Overilelse, saa at de ei skal komme ham til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Aalborg, den 28de December 1833. Hans Glahn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Hvor en duelig Væverske kan erholde Condition anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Stiftsbogt lykkeriet. Friske frederikshavnske Østers kan igjen faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Den Leilighed, som Hr. Battaillonschirurg Møller m. veboer, bestaaende af 4 Værelser med Kjøkken og Spisekammer m. m., er tilleie fra næste Flyttetid. Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Fiint sigtet Bygmee, Spedelys og Kornbrændeviin af 16 a 8 Graders Styrke, sælges meget billig hos Selgen Bierring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Capt. J. Clausen, hvis Fartøi er beliggende hved Toldboden, har hidbragt en Ladning store skotske Steenkul, som er at faae til billig Priin, bog behager man at melde sig desangaaende om borde eller hos Mægler F. J. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
En i Vensyssel beliggende fortrinlig god Vand mölle, af Mölleskyld 6 Tdr. 7 Skpr., med tillig rende Jorder af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., er underhaanden at faae tilkjöbs. Om Vilkaarene accorderes med Procurator Møller i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
At jeg fortsætter min afdøde Mands Profession ved en duelig Søns Hielp, som har arbeidet paa flere berømte Værksteder, og nu er kommen hertil fra Kjøbenhavn, saa anhvefaler jeg mig med durabelt og moderne Mands= og Fruentimmer=Skomagerarbeide, til de reelleste Priser. Ærbødigst fl. Lunds Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
En særdeles god og beqvem indrettet Beboer se i Gaarden Nr. 229 ved Österaa med tilhörende Gaardsplads og øvrige Beqvemmeligheder anskes bortleiet til næste Flyttetid, hvorom Lysthavende behagentligen tille accordere med 3. J. S. Herskind & Bærentz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
NB. Boutique, Contoir og Pakboder ere ligeledes billig at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Sort Blæk, som udmærker sig ved sin Godhed, og som fra flere Contoirer er roest, præpareret af Toh. M. Melbye i Kjøb Flasken koster 2 Mk. 12 s., uden Ditto 2 Mk. 4 s.; halve Flasker 26 s., uden Ditto 18 s. Anm.: Blækket maa ei spædes med Vand, eller kommes i et fagtigt Blækhuus, Præparerede Penne Nr. 1 a 100 14 Mk., Nr. 2 12 Rbd., Nr. 3 1 Rbd., som faaes hos Rottbøll SaAdolin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Proclamatam Ved Proclama, som i Dag er læst ved Hassing, Restat da de Man (Herreders Ret, og vil vorde læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Vestervig Præstegaard ved Døden afgangne Amtsprovst, Ridder Peter Christian Bendix, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 18229, indkaldte med 12 Ugers Barsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 19de December 1833. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ved Proclama af Dags Dato, der svares vil blive læ inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Sørensen Krogh, i Kielstrup By, Hillerslev Sogn, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Madame Jnger Nielsdatter Reesen, født Duergaard- og forhen afdøde Mand, Kjøbmand Mathias Nicola Reesen, af Thisted, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formener at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Kjøbmand Poul Reesen, af Thisted, med Hjemmel i Pl. af 2den Juni 1819, indkaldte, til, inden 12 Uger, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lütshøft.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, Alle og Enhver, som formener at have Røget at fordre i Boet efter afgangne Skomager PouChristensen Lomborg, og forhen afdøde Hustru, Elisabeth Sophie Nielsdatter af Thisted, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer; og ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger, med Hjemmel i Fr. af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for mig som Skifteforvalter; hvilket herved endvider bekjendtgjøres. Thisted, den 12te Decbr. 1833. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Creditorerne i Boet efter Laurs Christensen, og se nere afdøde Hustru, Johanne Pedersdatter, i Brøds led By, i Hvetbo Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; og indkaldes Arvingerne til lige herved med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Det bemærkes derhos: at en Skiftesamling i Boet afholdes paa Herreds=Contoiret i NørreForik farlig Følger i, Formidde, anden og hvortil samtlige Boets Vedkommende herved indkaldes i møde. Hvetbo Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 21de December 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Licitation. Torsdagen den 16de Januar førstkommende, FormiddaKlokken 11, bliver, paa Raadstuen i Sæby, afholdt Licitution, til Opførselse af en Bro over Boersaa Aa, paa Landeveien mellem Sæby og Hals, efter Overslag og Condtioner, som forinden Licitationen ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Det bemærkes, at Overslagssummen er 726 Rbd., Lysthaverne indbydes. Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 24de December 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ifølge Stiftamtets Befaling, bliver, Torsdagen den 16, Januar førstkommende, Formiddag Klokken 10, afholdt og fentlig Licitation paa Thingstedet her i Byen, over Opfrelsen af en ny Bro og 5 Steenkister, paa Landeveien med lem Hobro og Løgstøer, i Gislum Herred, og en Steenkste i Store Binderup By, paa Landeveien mellem Aalbor- og Viborg. Overslagenes samlede Summa udgjør 125 Rbd. Hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Hobro, den 23de December 1833. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Auctioner. Efter vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring. stilles Gaarden Roeslund i Hellevad Sogn, Hjørring Amt af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr., og Skovskyl2 Fdkr., til Salg ved offentlig Auction, som afholdes: Fredagen den 17de Januar, Fredagen den 31te Januar og Fredagen den 14de Februar, førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die Auction paa bemeldte Gaard, Roeslund. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn her, og hos Auclitions-Reqvirenten, Cancellieraad Procurator Jensen Aalborg. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, og tillige for Pant= eller andre mulige Retshavere, lovereensstemmende med Placaten af 22de April 1817. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 24de December 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Ifølge Amtets Bestemmelse, bliver den, Peder Støvring forhen tilhørende, den Kongelige Kasse for Skatterestancer adjudicerede Gaard, Fladbirk, i Torslev Sogn, af Hartkorn 8 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb., tilligemed Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved en fjerde Auction som afholdes paa selve Eiendommen, Tirsdagen den 14de Januar førstkommende, Formiddag Klokken 11, hvilke herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares paa min Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1833-12-30
Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 21de December 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
J Frankrig, der vel endnu kan betragtes som Centralpunktet for den europæiske Politik, have i det forløbne Aar de samme Partier ladet sig spore som i de foregaaende. J. Almindelighed betragtet kan disse henføres under 2 Hoved Slags, det conservative Parti og Bevægelsens Parti, hvilke imidlertid ingenlunde ere indbyrdes enige. Til hiint høre nemlig saavel Tilhængerne af det forrige Dynastie eller Legitimisterne, som de Doctrinaire eller Vennerne af den nærværende Administration; i dette er der en mærkelig Forskjel mellem de saakaldte strængt Constitutionelle og de egentlige Republicanere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Af disse Partier har de Doctinaire eller Ministerielle det forløbne Aar havt en umiskjendelig Overvægt. Legitmisterne har i samme kun havt liden Aarsag til Glæde Ved Begyndelsen af Aaret sad deres Heltinde allerede fangen, og efterat en Begivenhed var indtruffen, som kun fremkaldte Modstandernes Spot, fjernedes hun fra Frankrig, deels vel af Familiehensyn, men tillige som et Beviis paa at Regjeringen ikke frygtede hende og hendes Parti. Sandsynligviis er dette Parti og af liden Betydenhed. Minister ren Thiers kaldte engang i de Deputeredes Kammer Bourbonnerne hvor Tids Stuarter, og skjønt det altid er noget misligt med historiske Spaadomme, fortjener en slig Yttring, dog Opmærksomhed, naar den udrinder fra en Mand i Hr. Thiers's Stilling og som paa Grund af samme maa hav nøie Kundskab til Omstændighederne. Udentvivl ligger Lig heden iøvrigt ikke blot i deres Skjæbner, men ogsaa i deres Caracteer, thi hos de fleste af Bourbonnerne synes den samme Godmodighed og Elskværdighed, der i private Forhold erhverver hengivne og trofaste Venner, at have forenets sig med den samme Jndbildning om egen Storhed og derhos Mangel paa practisk Dygtighed, hvilke alle Træk ere caracteristiske hos Jndividerne af hiin ældre og for sin tragiske Skjæbne navnkundige Kongeslægt. I de Deputeredes Kammer er iøvrigt den legitimistiske Opposition saa godt som ingen; i Pairernes Kammer torde den tælle flere Tilhængere, men dette Kammer har siden Revolutionen 1830 og ogsaa i sidste Aar for det Meste hyldet en uden Tvivl klog Passivitet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
T Kjøbenhavn, den 27de December. Julengens tvende Phænomener i Naturens og Kunstens Rige: den totale Maaneformørkelse og Hr. See manns Aftenunderholdning erhvervede sig begge PuAblicums Opmærksomhed og bifald. En skyfri, stjerneklar Himmel gjorde Aftenen efter Aarets første Frostdag ualmindelig skiøn og gav den bedste Leilighed til Jagttagelse af det interessante Naturphænomen i alle dets Stadier, saa at hoveralt paa Gader og Torve talrige Tilskuer=Grupper af alle Stænder observerede det med lydelig Beundring. Omendskjøndt denne almindelige Aftenunderholdning unægtelig talte et endnu talrigere Publikum end Hr. Seemanns, havde denne dog ingen Grund til at være utilfreds med Tallet af sit, der omtrent var saa stort som Huset kunde rumme det Om den declamatoriske Deel af Underholdningen hørt, vi en Spottefugl bemærke, at den var at betragte som en total Solformørkelse. (Kbhvnspst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
J Nr. 336 af Blatter for literarische Unterhaltung, læses, at den af Kongen af Danmark stiftede Priismedaille er tildeelt Hr. Gambart i Marseille for den af ham den 19de Juli 1832 gjorte Opdagelse af en ny Komet. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-01
Som en i Vente værende litterair Nyhed, der vil have fortrinlig Jnteresse for Yndere af Fædrelandets Digtekunst, nævnes et større poetisk Arbeide: Digtet, Amor og Psyche af Forf. til Dandserinden, og Kjærlighed ved Hoffet.