JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
Jeg kan ikke undlade at bekjendtgjøre for mine Venner og Velyndere, at jeg Tirsdagen den 15 October flytter op i Korsgaden No. 2, hvor jeg bestandig fortsætter min Profession i forfærdiger Dameskoe af alle Koulører, som bekommes hos mig til de billigste Priser. Ligeledes faaes ogsaa Blanksværte af beste Sort 2 Rbdlr. 2 Mk. Flasken. N. Frandsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
God stor Peberrod er at bekomme tilkjøbs uden Odense Vesterport hos C. Bunger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
Allelags gode Jydepotter er at bekommer til billig Priis, hos Pottemager Cort. - Odense den 7 Novbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
Fra Pressen er udkommen. A. B. C. med Stave- og Læsesvelser, for de første Begyndere af A. F. Just, 2det Oplag(2 Ark stor). Da jeg udgav denne Bog for 3 Aar siden, sendte jeg et Exemplar af den til Deherrer Amtsprovster i Jyllands 4 Stifter, for at overlade Bedømmelsen af dens Brugbarhed, for den første Børneunderviisning i Bogstaver, Stavning og Læsning, til de Mænd til hvem Opsynet over Skolefaget er betroet. Da første Oplag, der ikke var lidet, nu var udsolgt, har jeg troet, at Lærerne, de være Forældrene selv eller Skolelærerne, fandt, at den var meget bedre skikket til Hensigten end den gamle og maaskee nogle af de nye med. Dette har bestemt mig til, at oplægge den igjen og forøge den med Navne paa Personer, trykte med Latin og Dansk, da jeg dervedtroer Bømene lettere lære at læse Skrivt o. s. v. Af Erfaring veed lieg, at de Børn, der lærte at læse efter min, læste siden meget bedre, end de der lærte efter andre Abeceter, fordi den gradviis indeholder mange og vanskelige Enstavelsesord i det første Ark. Den Jndvending har mødt mig, fra een for Skolefaget interesseret Geistlig, at det andet Ark indeholdt et Slags Læse øvelser, der lignede Vers, og, da Børn (som enhver pred) lettest og helst lærer Vers, kunde de den tilsidst udenad, der efter hans Mening ikke saa burde være. Endskjøndt jeg oprigtig troer, at ikke et Ord findes i Bogen, som jo uddannes Barnets Siel og Eftertanke og indgiver det gode, simple, moralske og religiøse Lærdomme, som og, at Hukommelsen hos Barnet særdeles meget bør øves og bruges, og derfor ansaae det endog for en Fuldkommenhed, at disse endnu ufordærvede Skabninger lærte noget nyttigt, saa har jeg, dog uden at udeligde eller forandre noget i den forrige Tert, ladet det trykke som Profa, hvormed formodentlig denne Jndvending vil falde bort Derved er vunden Plads for Navnene. For at gjøre den stærke til Brug, har jeg dertil ladet fabrikere hvidt Skrivpapiir, fire Gange saa tykt, som almindelig, des uagtet sælges den for bedre Kjøb end før, nemlig mod Kontant, og uden Rabat for 20 s. i Materie i Partier. Det er noksom bekjendt, at Fædre og Mødre, der lære Børn først at stave, lofte selv ikke kunne læse got, men kunne den gamle ABCuden, lad, og derved sige det udenad for de smaae, uden at lade dem prøve at lære Stavemaaden; ja den gamle har næsten ingen runge Eenstavelsesord og endelig, er den af et Jndhold, der slet ikke moerer Barnet, fordi det ikke forstaaer hvad det læser, Jeg har derfor saameget mere Grund til, at bede enhver det afgiver sig med den første Børneunderviisning, at bruge min ABC. Man prøve den i det mindste. Det er saa særdeles vigtigt, at Barnet lærer rigtigt at stave og læse, at jeg, der i 24 Aar var Forfatter og i de sidste 16 Aar for Almuens Oplysning, glæder mig allermeest ved at have skrevet denne tilsyneladende ubetydelige Bog. Viborg den 28 Septbr. 1816. A. F. Just.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
Sidste Svendborg Kremarked den 1 Novbr. er en Koe, at Kouleur sort med hvid Pande bortgaaet fra sin Eier Skulde Nogen kunde give nogen Oplysning om samme, er de anmodet om at henvende dem til Undertegnede, der betaler en passende Douceur for Uleiligheden. Jens Jørgensen. Boelsmand paa Ulbølle Mark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-12
En Person af fat Alder, der i endeel Aar har konditioneret deels som Skriverkarl og deels som Forvalter ved Godsadministration, saaog som Fuldmægtig og Constitueret hos en juridisk Embedsmand, ønsker sig Emploi til 1 November, enten hos len af Dhrr. Jordegodseiere eller Embedsmænd i en af Pro 3 vindserne. Fyldestgiørende Attester om Moralitet og Duelighed, kunne præsteres. Aviserpeditionen anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
No. 152. Fyens Stifts 45 Aargang. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis og med Brevposten, som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Redigeres, trykkes og forlægges 15 November 1816. Fredagen den. Tydskland (Forbundsdagens høitidelige Aabning). Frankerig (De Deputeredes Kammers første, Møde) Jndhold: Storbrittannien (Gjentagne Uroligheder) - Fædrelandet. Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Tydskland. Endelig er den for det hele tydske Statslegeme, og dermed tillige for Europa saa vigtige Forbundsdag høitidelige aabnet den 5 Octbr., ved en Tale af den østerrigske præsiderende Gesandt, Grev Buol-Schauenstein, der begynder saaledes: "Den 1 August 1806 betegner det første Riges Ophør i Europa. Rhinforbundet kom i Stedet for det tydske Keiserrige, og lod Nationer sig udslette som Stater, da var det ogsaa blevet Tydskernes Lod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Efter et flygtigt Blik paa Tydsklands ældre Tilstand fra Rudolph af Habsburgs Tider, gik han over til det den 8 Juni 1815 sluttede tydske Stats=Forbund, hvilket Man med Ære frygt maatte kalde Tydsklands Stolthed. Vel, sagde han, er Tydskland ei bestemt til at danne eet Monarkie; men ligesaalidt er et blot politisk Sikkerheds-Forbund overeensstemmende med Tidens Tarv; derfor maa det udgjøre et StatsForbund, der betrygger Nationaliteten. Han erklærede og efter Keiserens udtrykkelige befaling, at skjøndt Forbunds akten bestemmer Keiseren Forsædet paa Forbundsdagen, vil han dog ei have sig anseet anderledes end som et Medlem af Forbundet, og at derfor ingen Frygt eller Mistroe maa forstyrre den Tillid, Østerrigs Regentere stedse have søgt at fortjene af de tydske Stater; thi fjernt skulde det være fra ham, enten at hige efter Erobringer i Tydskland, eller nogen egenmægtig Jndflydelse ved Forbundet, og sin større Magt vilde han allene anvende til Vedligeholdelsen af det hele Forbunds politiske Uafhængighed. Til Slutning ønskede Gesandten, at gjensidig Tiltroe og Aabenhjertighed, maatte besjæle Forsamlingen, som da kunde være vis paa sine Arbeiders heldige Følger, og at vorde taknemmelig erindret af Efterkommerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Gesandternes Fuldmagter bleve nu fremlagte og Forbundsaktens Ratifikation oplæst, og baade før og efter Mødet blev denne Begivenhed celebreret med 101 Kanonskud og Klokkernes Ringen. Dog blev ingen offentlig Gudstjeneste i den Anledning holdt, for ei at støde hverken det ene eller det andet Religionspartie for Hovedet. Efter Mødet var stort Middagstaffel og Assemble hos Præsidenten, der og fremdeles i den løbende Uge vilde foranstalte flere Diners for Forbundsdagens diplomatiske Personale og andre udmærkede Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Det Vigtigste der i Fordundsdagens foreløbige Konserentser er bleven afhandlet, angaaer den fornødne Orden i Forretningerne. Der skal kunholdes to enten fortrolige eller formelige Møder om Ugen, nemlig hver Mandag og Torsdag om Formiddagen fra Kl. 10 til 1. Alle til Forbundsdagen indgivne Skrivelser sendes til Præsidenten, som inden 3 Ugers Forløb bringer Jndholdet i Forslag. Over skrivten til slige Indlæg eller Skrivelser bliver blot til den høie tydske Forbundsforsamling, og i Forbundsseglet staaer, keiserlig østerrigsk Forbunds Præsidial=Kancellie. J Henseende til Hertugdømmet Lauenborg, der er tilfaldet Danmark, har den danske Regjering erklæret, ogsaa at ville tiltræde det tydske Forbund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
De frie tydske Stæder Hamborg, Lübeck, Bremen og Frankfurt have vedtaget, at deres Stemmer paa Forbundsdagen skulle alternere imellem deres Gesandter hvert Fjerdingaar. Denne Maade er ogsaa vedtagen af nogle tydske Smaafyrster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Den 1 Novbr. blev den hensovede würtembergske Konges Lig høitidelig bisat i den kongelige Familie-Begravelse i Ludvigsburg. Hs. Majestæt blev, efter at have bivaanet en Koncert af Madame Catalanii, og skjænket hende 150 Louisd'ors, angrebet af en stærk Forkjølelse, som først 24 Timer før hans Død blev alvorlig, og endtes med krampe agtige Tilfælde og Slagflod. Man venter vigtige Forandringer i denne Stats Regjerings Grundsætninger; Begyndelsen er alt skeet ved at Grev Zepplin har overtaget Portefeuillen for de udenlandske Anliggender. Uagtet der symtes om Vægring af Stænderne for at hylde den nye Konge, thar Man dog grundet Haab om, at Alt vil faae et lykkeligt Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Den 4 November aabnedes det nye Deputeredes i Kammer i Paris, hvorved Tilløbet var saa stort, at Salen, hvori dog nu, ved det mindre Antal af Deputerede, kan rummes 200 Personer meer end ellers, inden nogle Øieblikker, var propfuld. Henved Kl. 12 1/2 kom Kongen, ledsaget af Prindserne af Blodet, og en stor Deel Marskaller og Hof betjente, hvoriblandt var Fyrst Talleyrand, der tog Plads ved Kongens venstre Side. Forsamlingen modtog Kongen med et gjentaget: leve Kongen leve Bourbonnerne Efterat Kantsleren i Kongens Navn havde erklæret Mødet, for aabnet, hilsede Kongen Forsamlingen, og holdt derpaa en Tale, hvori han først takkede Gud for de Velgierninger han havde viist ham og hans Folk, yttrede sin Glæde over Kongerigets indvortes Rolighed og det venskabelige Forhold med fremmede Magter, samt et af sine Børns (Hertugen af Berry) Forbindelse med en ung ogelskværdig Prindsesse, hvorved han dog ikke kunde forbigaae at berøre de Lidelser, som vandrede ved Siden af disse lykkelige Begivenheder, saasom den mislykkede Høst, de store Paalæg, der endnu vare nødvendige &c. Jmidlertid vilde Man bestræbe sig for at mulig Oekonomie, hvilket var saa meget lettere, da der, herskede den bedste Overeensstemmelse imellem den kongelige Familie, og de arbeidede alle til samme Maal. Ligeledes haabede Kongen lykkelig at kunne tilendebringe Underhandlingerne med det romerske Hof, og derved forskaffe den, franske Kirke Fred; og formaaede han end ikke at give Reliligionen dens forrige Glands igjen, saa vilde Man dog sikkre dens Tjenere deres Uafhængighed. Endelig formanede han Forsamlingen til at lade alt Had fare, og som eet Fædrelands, ja een Faders Børn arbeide paa at udslette Erindringen om de lidte Uheld. Denne Tale blev modtaget med nye Vivatraab, hvorpaa Kantsleren oplæste Edsformularen for de Deputerede, af saadant Jndhold: "Jeg sværger at være Kongen troe, og Chartet og Kongerigets Love hørig og lydig, og i Et og Alt opføre mig som en loyal Departements Deputeret egner og anstaaer, hvorefter enhver især aflagde Eden. Pairerne, som ifjor havde aflagt Eden, bleve fri derfor denne Gang. Den 6 Novbr. skulde det egentlige Arbeide i begge Kamrene begynde, hvorom Man da vist snart vil faae meere at høre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Den samme Dag, Kamrene aabnedes i Paris, have nogle Jldesindede i flere Departementer udbredt oprørske Skrivter, i hvilken Anledning der og skal anstilles Undersøgelser. Over Engelland vil Man ligeledes vide om Bevægelser i Vendeen, under Paaskud at gjøre Kongen frie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Storbrittannien. De Uroligheder, som i den senere Tid have yttret sig hist og her i Engelland, synes at tage en alvorlig Vending. flere af Londons Værtshuse har Man saaledes indpraktiseret formelige trykte Oprørssedler af følgende Jndhold: "Britter! griber til Vaaben, aabner alle Geværfabrikker, alle Assistents huse og Laaneinstituter, for at finde Vaaben og Pengel Jngen Forhøielse i Brødprisernel ingen Nationalgjeld ingen Castlereagh! af med hans Hoved, Hele Landet venter paa Signalet fra London, for at gribe til Vaaben. Staaer fast, thi ellers er Alt tabt. - NB. Trykte Sedler med Forholdsordre skulle snart følge. - J Birmingham har en Journalist, som et Blad vilde føre Mængden til Gemyt, at ikke Skatter, Pensioner, eller Regjeringens Feil vare Skyld i den nærværende trykkende Tid, for sine fædrelandskindede Bestræbelser, (thi hvad kan tænkes ulykkeligere for en Stat, end Borgerkrig?) maattet see sine Vinduer indslagne og sine Presser ødelagte af Pøbelen, der desuden begik mange Udvævelser, indtil Oprørsakten blev forelæst, og Husarernes Klinger og John Bull hjem. J Manchester, Wolverhampton, Nottingham, Glasgow o. fl. St., have lignende, dog mindre betydelige Optog fundet Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Parlamentet er atter prorogeret til d. 2 Januari i A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Fædrelandet. Tildragelser. J Tirsdags indløb den sørgelige Efterretning i Kjøbenhavn, at den danske Ostindiefarer Diana, ført af Capitain Fugl, og tilhørende Handelshuset. Watt & Gordon, med Top og Tavl er forlist den 29 Octbr. paa Yarmouths Banker, efter at have været fem Dage i Søen. Dets Værdie anslaaes til 500,000 Rbd. Det er assureret i London, Hamborg og Kjøbenhavn. Paa det første Sted for 5000 Pd. St., paa det andet for 17,000 Spec., og paa det sidste for 52,000 Rbd. N. V. Den 7 d. om Morgenen Kl. 6 hørtes i Nørresøe ved Mariboe en underlig huul Buldren, der fuldkommen lignede, skjøndt i langt høiere Grad, Lyden af et løst Skibsseil, som Vinden havde taget fat i. Formodentlig har det været, hvad der i Søesproget kaldes en ond Vind, der er faret hen over Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
2 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Kjøbenhavns Verelfours den 12 Novbr. Hamborg, 12 M. 670, k. S. 680. London 2 M. 30 Rbdlr. Specier 1760. Disse solgtes til 41 a 42 Rbmk. Kommiteesedler (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 30 a 30 12. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Ved Tallotteriets 1094 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 34, 83. 14, 69. 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
I Anledning af S. 1. Hr. Kammerherre og Grove BIL. LE BRAIIES og S. T. Frøken ANNE FALBES Bryllup, paa Frederiksgave, Fredagen den 15 November 1816. Hver Danner, som ret kjender Dydens Værd, Opsende maae, ved Ædel Bryllups-Færd, Ben luevarm til Jchovah vor Gud, Om himmelsk Held for Brudsom og for Brud, For Ædelt Brude-Par : De Rare Toe, Som Gud og Gavne-Daad vil være troe! At gjøre Godt : Det er dem Glæde, Liv Det ble Dem kjært altid til sidste Bliv. En Are-Krands : den Dydens Pryd De har, Der saa høit ædler dette Dydens Par. Høi festlig Sag: at tænke paa med Fryd At De vil sig udkaare Christen-Dyd, Som Herrens Par ved kjerlig Ægte-Aand. Naar Høiden af det fande Venskabs-Baand, De denne Dagropleve sunde maae I mange Aar til Alders Isse graae!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Paa RBERSBOR er Bryllups-Festens Fryd Der høres nu de store Glæders Lyd; Men og i Hytten lav er Smaamand glad Med Bön om Himlens Held i Glædes Qvad. Saalænge Bryllups-Sang lyder i Nord Bør Parrets Minde hædres paa vor Jord. Gud Dem velsign her med din høie Fred, Indtil de skal i Himmel-Borg faae Sted! Hannibal Maalde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Assens. Paa Søndag prædiker Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Tetens til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Avertissements. Søndagen den 17 November om Aftenen Kl. 6 1/2 gives Kour en Galla paa Slottet, for Herrer og Damer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Her i Odense er ved Døden afgaaet Student Necolai Wilhelm Johannes Schneveis, afskediget Second Lieutnant, og hans Efterladenskaber taget under Skifterettens Behandling. Men da hans Paarørende eller Arvinger ei vides, saa bliver samme tilligemed hans Kreditorer herved indkaldede i Følge Plakaten af 26 October 1792 med 12 Ugers Varsel, de Første til at legitimere deres Arveret, og de Sidste at anmelde og bevise deres Fordringer, for Undertegnede som Skifte Odense Raadstue den 12 November 1816. forvalter. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Ved Raadstue=Samling af Magistraten og Tareer=Borgerne ere paa efterskrevne Føde=Varer sat følgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Tart. et Pund godt Rugbrød = = = = = = 8 s. et Suurbrød vægtig 10 Lod. og saa fremdeles efter Vægtens Størrelse. et Pd. Oxekjød beste Stykke = = = =et Pd. dito ringere = = = = = = =et Pd. røget Flesk . . .et Pd. færsk dito . . . .et Pd. Sommer=Smør . . . . en Potte Brændeviin til 6 Grader = = = en dito Aqvavit . . . . 1 Rbd. 16 - en dito enkelt Øl = = = = en dito godt dito = = Hvilken Taxt vedkommende Udsælgere have at følge udi en Maaned fra Dato. - Odense Raadstue den 13 Novbr. 1816. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Torsdagen den 28 November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver igjen foretaget i Odense Hospital offentlig, Auction over Graabrødre Kirkes Bygninger og sammes Nedbrydelse, første Parceller og derefter samlet, efter Konditionerne ved den forrige Auction, med den Forandring, at Kjøberne fritages for at opføre Sprøitehuset, at Nedbrydelsen skal være tilendebragt og Pladsen gjort ryddelig inden 2de Aars Forløb, 1 samt at det Halve af Kjøbesummen betales 11 Decbr. 1817 og det øvrige Halve til 11 Decbr. 1818, hvorfor Kjøber eller Kjøberne maae være betænkt paa, strax paa Auctionsstedet at stille antagelig Selvskyldner=Kaution. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at Konditionerne ere at faae til Eftersyn hos Hr. Hospitalsforstander Holmer, og at Haandværter paa Landet kan efter Reskriptet paatage sig dette Arbeide. Bendz. Odense den 1 1/4 Novbr. 1816. Co
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
J Eftermiddag mellem Kl. 4 og 5 er paa Nørregaden tabt en sort Taftes Strikkepung, hvorudi nogle Nøgler m. m. Finderen anmodes at indlevere denne paa Adressekontoiret, hvorfor om forlanges betales en Doucer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Skipper Niels Jørgensen fra Odense agter om 2 a 3 Dage at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods; Man behager at melde sig hos Kjøbmand C. Friis eller ved Bassinet, paa Fartøiet. Sin Eier er frakommet en hvid Soegriis med sort Hoved for en 5 a 6 Uger siden; for Tilveiebringelsen loves en passende Doucer af Morten Cornelius ved Borregaard, Tommerup Sogn. tios Kiels Andersen i Hans Jensens Stræde No. 52 Litr.E. bekommes gode Forme- og Spealdelys til billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Da jeg har bragt i Erfaring at slette Mennesker har udspredt det usandfærdige Rygte, at jeg skulle have sat Jld paa Hospitalet i Diernisse, som for nogle Aar siden afbrændte, og jeg med gjen god Samvittighed veed, at jeg er ganske uskyldig heri, saa udloves herved en Doucør for den som beviisliggen kan angive hvem der har udspredt dette løgnagtige Rygte, og desuden kan Navnet forties om forlanges. Faaborg den 27 Sepbr. 1816. Rasmus Tillebek. under Nyborg Kjøbstæds Skiftejurisdiction er ved Døden afgaaet følgende : 1) Afdød Materialskriver Kochs Enke, 2) Gartner Knud Hansen, og 3) Enke Madame Skue; Ligeledes er under Nyborg Kirkegodses Skiftejurisdiction ved Døden afgaaet: 4) Enke Ane Rasmusdatter af Aunslev Bye, Kreditorerne i disse ubetydelige Boer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde og gotgjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Med samme Varsel indkaldes de eyentuelle Arvinger og Debitorer. Heraleb. Nyborg d. 13 November 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Da Skiftet efter Madame Løche, som heri Byen ved Døden er afgaaet, bliver foretaget her paa Byens Raadstue, Mandagen den 23 December d. A. om Formiddagen Kl. 10, saa indkaldes herved til at møde ved ommeldte Skiftets Foretagelse, alle de, der kunde have noget at fremkomme med ved Skiftet, forinden det optages til endelig Slutning. Nelleman. Svendborg den 12 Novbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Skipper Rasmus Jensen, nu for Tiden beliggende i Nyehavn de sin førende Jag agter sig om 8 Dage Skipper Rasmus Jensen, nu for Tiden beliggende i Nyehavn i Kjøbenhavn, med sin førende Jagt, agter sig om 8 Dags derfra at afseile til Odense, medtager Fragtgods og bedes de som maatte ønske Noget med, at adressere deres Breve til Skipperen eller til Poulsen No. 24 i Nyehavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Jmod tilstrækkeligt Pant i en betydelig Kjøbstæd-Eiendom ønskes 1000 Rbdlr. N. V. til Laans førstkommende December Termin. Hvo der maatte have slig en Kapital at udsætte, ombedes at melde sig paa Adressekontoiret, hvor nærmere Oplysning kan erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Kiøbmands-Gaarden No. 231 paa Vestergade er at faae til Leie, den halve Gaard strax, og til Paaske Flyttetid, bele Gaarden. Den er beqvem til hver Haandtering, men i Særdeleshed til Handelen, som den bestandig har været brugt til. Gaarden er særskilt indrettet til tvende Familier, forsynet til hver, med Kjøkken, Spisekammer, Kielder og Brændehuus. i Staldrum, betydelig Gaardsplads, Vand i Gaarden, Portindkjørsel, med videre Beqvemmeligheder. Om Leien afforderes med Undertegnede. Odense den 13 Novbr. 1816. Salomon Jensen, Kjøbmand. hos Da Gaardmand Mads Madsen uanlediget har besværet Publikum med Bekjendtgjørelse om en os mellemværende Proces, hvorved han fremdeles, paa sin Viis, haandterer med sin Næstes Ære, Navn og Rygte, saa nødsager dette mig at oplyse hans Bekjendtgjørelse med følgende Anmærkning: Gjenstand for Sagen var Mads Madsens grove Æreskjænderie mod mig, at jeg nemlig skulde have stiaalet af hans Meel, af 9 andre Mænds Meel, og beordret mine Folk at tage af Møllegjæsternes Korn til mit Brug. Disse i grove Usandheder grundede beskyldninger ere mortificerede i Dommen, som døde og magtes løse. Vel er Mads Madsen i Underretten frifunden for den over ham nedlagde Paastand : Som en Løgner at bøde sine 3 Mark, men jeg skal nærmere i Overretten søge Oplysning, om og hvorvidt der med Hensyn til nærværende Sag, kan være Undtagelse fra den Regel: at Brøde og Straf altid bør følge hinanden. Jmidlertid levner hans grove usande Paasagn og disses Mortification, ingen Tvivl, om hans rette fortjente Benævnelse. Justitien (Retfærdigheden) lader jeg gjerne undersøge, om jeg i min Næringsvei beregner mig anden eller mere Løn, end den der er hjemlet i Lov, billighed og mine Møllegjæsters frivillige Samtykke. Skulde Justitien nogensinde ville anvende sin Prøvesteen paa min Modstander, da skal det glæde mig, hvis han med Rolighed kan underkaste sig, og bestaae i Prøven? – Wissenberg Mølle d. 14 November 1816. orge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-11-15
Den 12 f. M. er anholdt i Fladstrand Byes Arrest en mistænkelig Person, der først har kaldt sig Styrmand Hansen, siden Johan Ludvig Reith, og har udgivet sig for Matros, samt at have Hjem i Frederiksborg i Sielland. De han er ankommen her til Stedet uden Pas og Beskeed, ja endog er grebet med et falskt Brev, hvorved han har hav til Hensigt at erholde Reisepenge og Kaution til at blive meddeelt Reisepas, og da hans for et Politieforhør afgivne Forklaringer ere befundne haandgribeligen falske, saa har jeg anseet det min Pligt i alle Landets offentlige Tidender at efterlysham, og derved anbefale til enhver Øvrigheds, Embedsmand, og god Borgers Opmærksomhed og mig behageligen meddelende, Underretning, om og hvorvidt denne Johan Ludvig Reith nogensteds er bekjendt fra god eller slet Side, enten som overbeviis eller mistænkt, dømt eller undvigt Forbryder, eller hvad nogensomhelst maatte vide at meddele mig angaaende hans Person og iværende Forfatning. Hans Signalement angives saaledes: Nogle og tyve Aar gammel, taler Kjøbenhavnsk Dialekt, liden af Statur, vel proportioneret af Bygning, bruun af Haar, blaae af Øine rund og fyldig af Ansigt, dristig af Blik. Ved Paagribelser, var han iført en bruun Klædestrøie, et Par hvide stidne Lærredsbuxer, Støvler paa Benene og rund Hat paa Hovedet. Fladstrand den 3 November 1816. Hansen,