Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-10
Nyeste Post-Efterretninger. Det er til stor Profit naar man ved udenlandske Aviser begynder med at læse dem bag fra, da man derved bliver ofte frie for at uleilige sig med Efterretninger som fortælles i de foregaaende Blade, eftersom man i de sidste faaer at vide, at de ere opdigtede, saaledes var hele London kommen i Bevægelse ved en Efterretning fra Rio Janeiro om at 8 Franske Fregatter og 3 Slupper vare ankomne dertil og at 2 Orlogskibe og flere Fregatter vare i Vente. Man formodede, at Ankomsten af denne stærke Søemagt havde til Formaal efter en hemmelig Aftale med Keiseren at forhindre Constitutionens Jndførsel, og man begyndte saameget mere at fatte Mistillid til Keiserens Oprigtighed, som han tøver saalænge med at iværksætte denne Constitution. Efterretningen blev almindelig troet og Bladet Coureren trøstede blot med, at Stemningen imod Portugal var alt for stærk i Brasilien til at selv denne Krigsmagt kunde udrette noget. Efterretningen foraarsagede dog en overordentlig Skræk paa Stocktorvet; da man ansaae den som Forbuddet paa et Fredsbrud mod Frankerige, og Statspapirerne faldt betydeligt; men det var kun en Overgang, da man snart blev opklaret om, at det hele var en Opdigtelse; og den sidste Engelske Post har medbragt en officiel Forkyndelse i eet af de ministerielle Blade om, at der kun er kommen 3 Franske Fregatter til Rio Janeiro, hvoraf den ene er bestemt til at tage Forfriskninger ombord og afseile til det store Ocean og selv de Franske Blade giendrive Efterretningen som aldeles ugrundet. Anledningen til dens Udbredelse har formodentlig ikke været andet end en Speculation paa at trykke Fonds ned for et Øieblik, da de ere stegne saa høit, for derpaa at kunne opkiøbe Stocks med Fordeel. Af den samme Kilde kan maaskee ogsaa følgende Efterretning udledes, som man ved overordentlig Leilighed fra London har faaet i Paris den 28de April, nemlig at det Rygte er almindeligt, at de store continentale Magter have gjort Forestilling til England angaaende dens Protestation imod enhver Biestand, som man vil forunde Spanien for igien at erobre sine Colonier. Man vilde derpaa vide, at det Engelske Ministerium havde for paa det hurtigste at bringe Sagen til Afgiørelse strax besluttet, at erkiende de Amerikanske Provinsers Uafhængighed. Ligeledes skulle Breve fra Madrid af 21de melde: at Sir William ACourt var afreist til Aranjue for at overlevere til det Spanske Hof en Note fra hans Regiering af det Jndhold: at England ikke længere kunde udsætte Erkiendelsen af Amerikanske Staters Uafhængighed. Denne Efterretning kan som sagt maaskee blot være en Følge af Søeculationer i Statspapirerne; men det er ogsaa muligt at der er noget grundet deri; thi det er mærkeligt, at der berettes fra Odessa, altsaa fra en ganske anden Kant, at der skal staae i en Note, som i Enden af Marts Maaned er tilsendt. det Engelske Hof fra det Russiske, som Svar paa det bekiendte Memorandum fra Hr. Canning om Colonial=Anliggenderne, at Rusland ikke vil erkiende de Amerikanske Provinsers Uafhængighed, selv ikke i det Tilfælde, at en høi Person vil sætte sig i Spidsen for en Bevægelse af dette Slags. (Man holder denne Udeladelse for at være sandfærdig; ogsaa har den en indvortes Sandsynlighed, da det er høist troeligt, at de politiske Forhandlinger om de Græske og Amerikanske Anliggender staae i en indbyrdes Forbindelse med hinanden og holde hinanden i en Balance). Omtalte Efterretning fra Odessa beretter tillige, ifølge private Breve fra Petersborg af 3de April: at man vel ikke hører noget tale i Publikum om Hr. v. Tatitschefs Mission og at der bliver overhovedet kun lidet talt om de Græske Anliggender, men man holder det i de diplomatiske Circler for at være sikkert, at det Russiske Cabinet er gunstigt stemt for, at der oprettes Christelige Provinser i Norca, som forblive skalskyldige til Porten. Derer sikkert en hemmelig Knude opkommen, som foraarsager Vanskeligheder; thi uagtet man nu har Efterretninger fra Constantinopel, som naae til den 3die April saa høres aldeles intet om at de Tyrkiske Armeer begynde at sætte sig i Marsch til Grækenland. Det lader til at Hovedvanskeligheden stikker i, at Rusland bestemt forlanger, at Moldau og Wallachiet skulde strax rømmes; men at Porten er bange for at afsende sine Armeer til de sydlige Egne og tillige at lade disse to Lande staae aabne. Denne Regiering, som er saa lidet bekiendt med de Europæiske Hoffers sande Tænkemaade og som er saa mistænkelig, seer maaskee i dette Forslag ikke andet end en Krigslist. Lord Strangford og den Østerriske Jnternuntius Hr. von Ottenfels have nyeligen derfor ogsaa aflagt et Besøg hos den syge Saida Effendi og den første skal endog have overleveret ham en formelig Note desangaaende. Portens Misfornøielse med England vedvarer imidlertid, da private Breve fra Archipelet melde: at der er ankommen nye Tilførsler til Grækenland af Vaaben, og Munition. – Det synes at have lykkedes Hr. v. Minzagi at faae berigtiget Stridighederne imellem Rusland og Porten om de Russiske Undersaatters Handel, han har udvirket, at den gamle Tarif er bleven saalænge lagt til Grund indtil en nye kan blive udarbeidet, og at formaae Sultanen til at udstæde et Hattischerisk ifølge hvilket ingen Jøde kan meere beklæde noget offentligt Embede, da man især tilskriver deres Udsugelser de mange Undertrykkelser, som de Christnes Handel har været underkastet. Hr. v. Minzagi har nu opfordret de Russiske Undersaattere til at de angaaende Handelen skulle henvende sig til ham og ikke længere til den Østerrigske Jnternuntins. De Græske Anliggender ere endnu ikke bragte paa Bane i Conferencerne; thi Porten som forventer de bedste Resultater af sin nærværende store Udrustninger og af den Hielp. som Paschaen af Ægypten har lovet, vil først probere Krigslykken. Under alle Omstændigheder vil det forestaaende Feldtog blive afgiørende for Grækernes Sag. Fra dette Land har man denne Gang ikke den mindste Nyehed. Derimod hedder det i de allernyeste Breve fra Constantinopel: at man har begyndt at presse i Værts- og Kaffehusene alle de Omløbere og Lediggængere, som man har kunne faae fat paa, hvoriblandt der ogsaa er Christne, for at bruge dem i Søetienesten, imod Grækerne. Man kan imidlertid let forestille sig hvad det vil blive for Matroser og hvad man kan forvente af Flaadens Evolutioner, imidlertid synes det at Capudan Paschas Afseiling er nær forestaaende.