JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Holland. Admiral de Winther ligger nu fuldkommen seilfærdig i Texelen med sin hele Flode. Capitulationen, efter hvilken vor Republik tager 25000 Mand Franske Tropper i sin Sold, er nu virkelig istanddragt, men der er marscheret saa mange Franske Tropper til Belgien, saa man tvivler næsten paa, at der i alle 7 Provindser befinder sig 25000 Mand. Det almindelige Conforderationsudskud har skreven til Generalstaterne, at naar der ikke hastig blev anskaffet Penge til at betale Tropperne med, maatte Fædrenelandet gaae forloren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Tydskland. Fra Basel. Den 23de Julii blev Freden sluttet imellem Spanien og Frankrig, ved Gesandterne Barthelemy og Chevalier d'Yriarte. Dette er et vigtig Skridt for Frankrig, der kan give alt, en anden Vending. Denne Efterretning kom til Paris den 28de Julii og den 1ste August til Berlin. Betingelserne bliver først efter Ratificationen bekiendtgjort. Man vil imidlertid vide, at den Preussisk Franske Fredstractat vil derved live taget til Mynster, at en Grændselinie skal trækkes og at Havnen Passage skal aftrædes til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Fra Frankfurt am Mayn. Det Keiserlige Ratifications=Decret i Fredssagerne, skal alt være ankommen til Regensburg, og Augsburg skal deri være bestemt til Fredscongressens Holdelse. Efter et offentlig Blad, skal Statsminister von Hardenberg af Kongen af Preussen have faaet i Commission at giøre de tienligste Jndledninger til en almindelig Fred, hvori Huset Østerrig skal være indbegreben, og som i Besynderlighed skal have Hensyn paa, at hindre Franskmændenes Overgang over Rhinen. Den til Basel med en stor Sulte ankomne Grev von Rhoden, skal være bestemt til Preussisk Gesandt i Paris. Uagtet alle Fredsudsigter, bliver dog Festningen Maynz forsynet med Levnetsmidler paa 16 Maaneder, og 2 Kirker bliver forvandlede i Magaziner. Freden imellem Frankrig, Churpfalz, Zeybrücken og Saarbrücken, skal saa godt som alt være sluttet. De Hannoverske Fangers Lod i Frankrig skal være meget traurig. En Gemeen faaer daglig 10 Sous i Papiir Penge, hvilket i Myndt udgiør en 6te Deel af en Skilling. Dertil faaer de uspiselig Havrebrød. Officererne gaaer det ikke bedre. En Capitain faaer daglig 6 Livres i Papiir. Dette udgjør en Groschen. En Lieutenant og Fændrik det halve, derved ikke den mindste Frihed og elændige Huller at sove i Adskilligt. Med en fra Nantes og Dynkirken, paa Elven ankommen Skipper, har man den Efterretning, at de franske Tropper har bemægtiget sig Stæderne Bilbao og Pampelona i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
J Cagliari, Hovedstaden paa Sardinien, skal der den 5te Julii være udbrudt et almindelig Oprør, hvorved General Jntendanten og Commandanten for Canonererne ere bevne myrdede. Vice Kongen og de Kongelige Tropper, skal de dog have sparet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Porten lader 40,000 Mand marschere mod de Belgrader Rebellere og den oprørske Pascha af Widdin. Tolv Svenske Officeerer giver de paa europæisk Maneer i Constantinopel oprettede Tropper, Underviisning. Ludvig den 16des Datter, skal efter hendes Udvexling overgives til hendes Tante, Erkehertuginde Christine. Af det Franske Linieskib Alcide, skal Engelænder ne kun have reddet 250 Mand de andre 400, ere alle omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
General Kellermann skal nu igien være i Besiddelse af Bernhards Bierget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Der siges at den franske Consul i Amsterdam, har opdaget de til Banqven der pantsatte Sardiniske Diamanter, som man vurderer paa 2 Millioner Hollandske Gylden, og at disse Diamanter nu, uagtet alModforestilling fra det Amsterdammer Municipalitet, skal sælges for fransk Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Bekiendtgiørelser. Et Sted for en liden Familie, hvori er 3 a 4 beboelige Værelser, helst med lidet Haugeplads til, som kunde tiltrædes næstanstundende Michaeli, søges til Leie; man ønskede gjerne at faae det enten paa Meilgade, Graven, Studsgade eller Rosensgade. De som have et saadant Sted, ville behageligst henvende dem til Bogtrykker Lund, som har i Commision at leie det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Med høie Øvrighedens Tilladelse, haver Mecanicus, Paulson den Ære, Torsdagen den 13de, Fredagen den 14de og Søndagen den 16de August, for denne Byes høie og respective Jndvaanere, at aabne sit Konst=Kabinet, som bestaaer i adskillige hidtil i denne Art ikke seete mechaniske Konstykker og physicalske Experimenter. Derefter viser han den paa mange store Theatre med saameget biefald seete Stigedands samt meget mere Seeværdigt, som de trykte Placater vidtløftigere formelder. Den Yndest han er bleven beæret med, og det Biefald han har nydt, ved de største Hoffer i Europa, 1 mange andre store Stæder, som og her i Landet overalt hvor han har været, (hvilket hans gode Attester fra alle Stæders Øvrigheds Personer viser) giver ham det smigrende Haab, ogsaa her at erhverve sig almindelig biefald, hvortil alle hans Bestræbelser sigter. Selv-Eier Gaarden i Skanderborg Ladegaard, udi nye Aarhuus Amt, afgangne Hr. Mathias Wedeles Stærvboetilhørende, bestaaende af Hartkorn Jordskyld 6 Tdr. og Skovskyld 3 Fkr. 2 to trediedeel Alb. samt een Gaarden tilhørende Parcell af den tæt til Gaarden grændsende Hæste hauge, der er Hovedgaards Taxt, bestaaende af Hartkorn Jordskyld 6 Skpr. 1 Fkr. og Skovskyld tre fierdedeel Alb. item 3de Engstykker i saa kaldet Tvereng, ved FoerslevsSpang; bliver ved 3de Auctioner den 11te, 19de, og 21de September næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet opraabt i Stærvboe=Gaarden, og ved sidste Auction bortsolgt, efter de Conditioner som forinden Auctionerne er at faae til Eftersyn: hos S. T. Hr. Postmæster og Appoteqver Klein i Sorøe i Sælland. Hr. Postmæster Holm i Aarhuus. Hr. Postmæster Schaldemoese i Horsens. Hr. Procurater Holst paa Saraberg ved Skanderborg, der tillige foreviser Liebhaberne Eiendommene. Og hos og undertegnede. Det meldes eller til Liebhabernes behagelige Efterretning, at Gaarden har en smuk Situation, at dens Jorder ere udskiftede af Fælledskab og indhægnede, at Gaardens Jorder ere meget gode, ligesom og Høe=Au let anseelig, og med Gaardens Kiøb, følger dette Aars saavel Høe, som Korn-Jndavling. Gaardens Bygninger er for faae Aar siden af nye opført, og indrettet til Beboelse for en honet Famillie, ligesom dens Bygninger i Brandcassen, er forsikret for 5420 Rdr. Paa Gaardens Grund ere 3de Huusmænds Famillier som forretter aarlig et betydelig Antal Arbeidesdage til Gaarden. Til Gaarden saavel som Hæste=Hauge Parcellen er anseelig Skov. Naar Auctionen over Eiendommen den 21de September næstkommende er forbie, begynder strax Auctionen over Stærvboens betydelige Jndboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Skatoller, Commoder, Speile, Sængeklæder, Dækketøi og Linnet, der alt er saa got som nyk, item Gaardens Besætning, bestaaende af endeel Bæster og endeel meget gode Kiør. Toustrup Mølle og Frysenborg, den 10 August 1795. A. Busch. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Et Speil i forgyldt Ramme, er bleven glemt i en Kramboed her i Olufs Markedet; Eieren deraf kan bekomme samme hos Ræmisch, im. dette Avertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Hos Kiøbmand Kiersgaard paa Meilgade, er nyelig hiemkomne Citroner at bekomme for billig Priis. J følge Kongelig allernaadigst Bevilgning af 8de Mai d. A. som er læst ved Mariager Byeting den 27de f. M. og for Nørre Jyllands Landsting den 26 Junii, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Major Matthias v. Boegh i Mariager, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tiids Forløb, sub poena præclus et perpetui silentii, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Mariager den 16de Julii 1795. H. Tetens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-12
Løverdagen den 22de Augustii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver paa Nissumgaard i Hylke Sogn ved Skanderborg, foretaget Auction over samme Gaard og dens Hartkorn, Hovedgaards Taxt 17 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 2 sytten fire og tyvende deel Alb. Agger og Eng, en fierdendeel Album Skovskyld, med derved liggende Heede Mølle, hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Album, Skovskyld 2 Skpr. 1 Album, Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 3. Fkr., og Kongens Anpart Tiende af 7 Tdr. 3 Skpr. 2 en halv Album, samt Kirkens Tiende af 23 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr. tre fjortende deel Alb. Hartkorn i Ring Closter, og dito af det saa kaldede Skaarup Taunnestrup Jord 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 2 tre fierdedeel Alb. som alt om mueligt agtes borsolgt enten separat eller samlet, og Hovedgaardens Eiendomme i smaae og større Parceller af 2 til 7 Tønder, Hartkorn, med Bygning, eller Tømmer til samme, Gaarden og Eiendommene, om sælges samlet, kan muelig tiltrædes næste Michaeli med den indaulede Afgrøde, ellers til 1te Mai 1796. Fæehøveder kan foruden behøvende Bæstet fores og græsses omtrent 50 Stkr. Eiendommene er saa bekiendt af fortrinlig Godhed, at samme ikke behøver at nær nes for Bekiendte, og vil af Ubekiendte selv kunde erfares. Conditionerne bliver i øvrigt paa Auctions Stedet bekiendtgjort. Nissumgaard den 30te Julii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Kiøbenhavn. Til Geheimeraad og Stiftamtmand Hr. Ove Hoeg Guldberg samt Biskop Doctor Theologi Hr. Hector Frederich Janson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Pro Memoria. Foranlediget af en hertil indkommen Forespørgsel, om: hvorvidt Stifternes Øvrighed havde at besatte dem med den i Følge Jndbydelsen af 1ste Julii d. A. foretagende Collect til de Brandlidte her i Staden i og om der skal saavel i Kiøbstæderne som paa Landet ombæres Collect Bøger, eller om ikkun allene i Kiøbstæderne? og Bækken=Collecterne allene skee paa Landet, skulle man herved til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende tienstligst melde: At den vedkommende Øvrighed er i dette Tilfælde, som sædvanligt, Stiftamtmanden og Biskoppen, og at Jnd samlingen baade i Kiøbstæderne og paa Landet bør skee saavel ved Collect Bøger som Bækkeners Udsættelse. Dog synes det rigtigst, at Collect Bogen i ethvert Sogn circulerer iblandt dem, der ere udenfor Bonde, standen, men at Bønderne, som ville subscribere, en ten indbydes til at tegne sig deri hos Præsten, eller og paa Godserne kunne sammes Eiere eller Besiddere, anmodes, at lade Collect Bøgerne ombære i Byerne blandt Godsets Bønder. Det Kongl. Danske Cancellie den 8 August 1795. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Ved Kongel. Resolution af 29de f. M. er det allernaadigst tilladt, at Hestehude herefter maa udføres til fremmede Steder imod at erlægge i Told ved Udførselen 12 s. Dansk af Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Den 20de August gik Briggen den flyvende Fisk og Kutteren Forsvar under Seil til Nordsøen. Rygtet siger at Nicolai Kirke igien skal opbygges, og Taarnet forsynes med en Kuppel uden Spiir. J samme Anledning er udkommen en Sang til dette Taarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Aarhuus. Jndpasserede. Den 14de Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftamtmand Hoegh Guldberg. Hr. Amtsforvalter Giødesen og Mad. Wissenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Samme Dato ankom fra Callundborg Smakskipper Lars Hansen og Peder Rasmussen. Den 15de Skipper Jørgen Christensen fra Norge med Tømmerlast og Skipper Rasmus Allerøe med Kalk. Samme Dato afseglede Skipper Peder Schibye til Norge med Kornlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Den 16de dennes har det behaget den Allerhøieste, efter en langvarig Sygdom at bortkalde min høitelskte Mand Rector Jens R. Clausen paa Kongsberg, udi hans Alders 62 et halv Aar. Dette for mig og 4 Børn saa smertelige Dødsfald bekientgiøres herved vores Familie, frabedende mig al Condolation. Kongsberg, den 15de Julii 1795. Bodel. Kirstine sal. Clausens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Udenlandsk. Frankrig. Fra Folkerepræsentanterne Anquis og Meillan har vi Skrivelse under 18de Julii fra den erobrede Stad Vittoria, hvori berettes: at General Moncey ved en ferm Maneuvre adskildte den spanske Armee, og at 2 af vore Colonner forfølger den Deel som var bestemt til at forsvare Biscaya, men denne trak sig til Bilbao, hvor Spanierne ikke kan holde sig, og hvorom med første skal blive indsendt mærmere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Fredspunkterne som Borger Barthelem og den spanske Gesandt Don d'Yriarte, have indgaaet med hinanden, ere følgende: 1) Der skal være Fred, Venskab og god Forstaaelse imellem den Franske Republik og Spanien. 2) Fra denne Tractats Ratifications Dato, skal alle Fiendtligheder ophøre imellem begge Magter, og al Hielp til en fiendtlig Magt være sig Contingent af Mennesker, Proviant, Penge, Munition, og Skibe, ophøre. 3) Begge Magter maa ikke tillade fiendtlige Tropper Giennemmarsch over deres Gebeeter. 4 til 6) Republiken giver Kongen af Spanien 14 Dage efter Tractatens Ratification, alle de Erobringer igien tilbage, som de i denne Krig har gjort paa det Spanske Gebeet. Contributioner, Leverancer og Krigsomkostninger ophører 14 Dage efter denne Tractats Undetskrivelse. Alt Tilbagestaaende og derfor givne skriftlige Forsikringer, er da uden Virkning, og alt hvad som efter den Tid bliver forlangt eller hævet, skal enten tilbagegives eller betales med rede Penge. 7 og 8) Begge Magter udnævner Commissairer til en Grænsetractats Udfærdigelse, og en Maaned efter Ratificationens Udvexling, maae paa Grændserne ikke findes flere Tropper end der var, før Krigen begyndte. 9) Til Skadeholdelse for den ved 4 Art. bestemte Tilbagegivelse, aftræder Kongen af Spanien til den franske Republik, den heele Spanske Andeel af Øen St. Domingo. En Maaned efter denne Tractats Publication paa benævnte Øe, skal de Spanske Tropper rømme alle af dem besadte Pladser, Havne og Establissements og overlevere dem til den Franske Republik, med deres tilhørende Kanoner, Munition &c. De Spansk Jndvaanere, som ikke vil blive paa Øen, kan forlade samme efter et Aars Forløb. 10) De Jndividuer af begge Nationer, hvis Eiendomme i Anledning af Krigen ere confiscerede, skal samme igien tilbagegives, saa skal og den promteste Justitz i Anledning af Gieldsfordringer blive haandthævet. 11) Jndtil en nye Handelstractat bliver sluttet, skal Handelen drives paa den gamle Fod. Enhver Fransk Borger kan igjen reise tilbage til Spanien og drive sin Handel der som før, ligesom enhver Spaask kan giøre det samme i Frankrig. 12 og 13) Alle Krigsfanger, (Portugiserne ved den Spanske Armee ind begreben.) uden at see paa Mængde og Charge, skal i det seeneste inden 2 Maaneder efter denne TractatsRatification blive udvexlede. 14) Den ved denne Tractat imellem Spanien og Frankrig stipulerede Fred, Venskab og gode Forstaaese, skal og have Sted imellem Kongen af Spanien og de foreenede Nederlandes Provindser, som Frankrigs Allierede. 15) Den Franske Republik antager Spaniens Mægling, til FredensJstandbringelse for Portugal, Neapolis, Sardinien, Parma og de øvrige Jtalienske Stater. 16) Republiken vil og antage Kongen af Spaniens bona officia, til Beste for de andre krigførende Magter, som i Anledning af Fredens Tilveiebringelse vil henvende sig til Spanien. 17) Denne Tractats Ratification skal inden en Maaned fra Dato, eller om muligt før, udvexles. Basel, den 22de Julii 1795. Barthelm. d'Yriarte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Den 30te Julii havde den venetianiske Gesandt, Qvirini, sin Tiltrædelses Andience for Conventen, og blev af den anerkiendt i sin Værdighed. J sit Svar til Præsidenten, anførte han den 14de Artikel i den Spanske Fredstractat, som et Beviis paa Republidens Redelighed mod sine Bundtsforvandtere. Cormartin og de øvrige Chouanschefs, som for nogen Tid siden bleve arresterede i Rennes, og siden efter sadt fængslede i Cherbourg, ankom den 29de Julii til Paris. De vare alle meget nedslagne, undtagen Cormartin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Den arresterede Conventdeputerede Robert Lindet, som havde været et Medlem af Robespierres grusomme Velfærdsudskud, er igjen sadt paa frie Fod, da 2de indkomne Adresser fra Evreux og Pont-Eveqve, roser ham som en Menneskeven, der reddede 50 Borgeres og Huusfædres Liv, som skulle have været indstillede for Robespierres Blodtribunal. Conventen som tilskriver Desertionen fra Armeerne, blot et øiebliklig Ønske at see deres Hiem, har decreteret General=Pardon, for alle de som ere deserterede til det Jndre Frankrig, og om 10 Dage igien begiver sig til deres Corps. Førend Festen den 27de begyndte, lagde en af de Deputeerte, en prægtig Sabel paa Præsidentens Bord, og sagde derved: at Sultan Robespierre havde, efter Davids Angivelse, bestilt den til sig selv i Fior, og man kunne deraf see, at denne for Republiken saa occonomiske Mand, har ikke været saaledes for sig selv. Conventen beundrede denne Sabels Skiønhed, men blev fortrydelig paa den misbrugte Jnscription, Friehed og Lighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Commissionen af de Elleve lod den 31de Julii bekiendtgiøre for Conventet sit Forslag, at de Emigrerte, for bestandig skulle være forviste Fædrelandet. Med Discussionen over Constitutionsacten er man nu næsten færdig, og man følger den første Plan som Commissionen indgav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Holland. J en Skrivelse fra de Bataviske Gesandtere Meyer og Blauw til Generalstaterne, angaaende Emigranternes Landgang og deres Ødelæggelse, skriver de iblandt andet: "At det Engelske Ministerium, ikke havde anden Nytte af dette Project, end paa en ubarmhiertig og unyttig Maade at mangfoldiggiøre den Menneskelige Elendighed, og derved at give et Beviis paa, hvilke Gruesomheder Mennesket er i Stand til at udføre, som at fornægter Menneskeligheden, for med Magt at giennemdrive et politiske System, og uden mindste Betænkelighed bruger alle Midler dertil, hvor skammelige og uhørtede endog ere. Vi saae alt forud, at det engelske Ministerium i denne Operation maatte have et dobbelt Øiemeed, nemlig: enten derved at oppuste den indvortes Krig og sætte alt i Fyr og Flamme, eller, naar dette ikke lykkedes, da i det mindste ved denne Operation at finde en Leilighed, hvorved det paa en Maade kunde blive skilt ved Emigranterne, som man med saa megen Listighed havde lokket ud af deres Fædreneland, og at overlevere dem til den visse og sikkre Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Genua. Franskmændene giør nu alle mulige Anstalter til at forstærke deres italienske Armee. Til den Ende er Garnisonerne fra Aix, Toulon, Mar seile, Antibes a. paa Marschen. Derforuden har de Conventdeputerede i Nizza udskreven en Reqvisttion i hele Provence. General Kellermann skal have skreven til den Østerrigske General Devins og beklaget sig over at Østerrigerne masacrerede de saarede fangne franske Soldater. General Devins har derpaa svaret: Dette skeede blot af de yderst raae Soldater, som enten vare Tyrker af Fødsel eller fra den Tyrkiske Grændse, men han skulle forhindre, at det ikke meere skedte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Tydskland. Fra: Regensborg. Den fra München igjen her tilbagekomne Keiserlige Minister, Grev von Lehrbach, har ladet Rigstads=Collegiet insinuere: "At han underveis havde faaet hastig befaling, at begive sig hertil, og at haste paa Fredsdeliberationernes Endelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Fra Hanau. Efter Rygtet, lader Franskmændene alle Kanoner og Jernværk, hvilket endog bliver afbrudt paa Lavetterne og Landbroerne, bortføre paa Vogne fra Festningen Rhinsels, ligesom og flere af Franskmændenes Foretagende lader formode, at de med det første agter at trække derfra. Derimod indrettes alt i Churfyrstendømmet Trier paa Fransk. Fra Frankfurt am Mayn. J vor Statsristretto, som udgik den 3 August, meldes: "At Keiseren vil ikke tillade at en Kongel. Prindsesse af Frankrig, skal udvexles imod de af Conventen foreslaaede fangne Deputerede. Men naar Conventen vil forlange Penge for hende, i hvor mange de forlange, saa vil han indlade sig i Forliig med dem." Hvor vidt dette er grundet eller ei, siges ei god for. Fra Strasburg Den 23de Julii ankom hertil fra Paris B. Richard Brunk, Udgiver af adskillige græske og latinske Autores. Under Jacobiner=Regieringen blev denne ærværdige Olding, som var sig ingen anden Forbrydelse bevidst, end at han besad Videnskaber og Retskaffenhed, slæbt fra et Fængsel i et andet, deels i Strasburg, deels i Besancon og Dion, hvor han paa det afskyeligste blev mishandlet De som vanskabede vor Münsterkirke, berøvede den de skiønneste Alderdommens Mindemærker, og paa sadt det berømte Münstertaarn en rød Hue, der nu er bleven farved, staar nu for Districtsdomstolene. B. Zimmermann, der var endog berømt, som Professor i Heidelberg og Præst i Wisloch, har allerede i nogle Dage været i Forhør for den piinlige Ret i Strasburg, efter at han nu i 18 Maaneder har vansmægtet i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Fra Wesel. De fladbundede Fartøier som Franskmændene har samlet ved Arnheim, kommer nu opaf Rhinen forbie vores Stad. De ere alle ladte med Materialier til Broers Bygning. De bringer og en flydende Broe med, som trækkes af Heste, de andre har Seil. Efter et Blad her, har Franskmændene sadt alle Heste og Vogne i Requisition i de preussiske Lande paa hiin Side Rhinen. Blot det lille Cleviske District, har maattet levere 900.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Adskilligt. Ved Luzerner Søen i Schweitz, er en Bondebye af 30 Gaarde, som laae imellem Bierget Riggi og Søen, siunken ned i Søen. Bevægelsen skeede saa langsom at Bønderne fik baade deres Qvæg og Huusgeraad reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Den 31de Julii har Tolddirectionen i Danzig frigiven 2400 Læster Hvede til Udførsel, hvoraf allerede henimod 600 Læster ere kiøbte for 855 a 900 fl. efter Bonitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Bekiendtgiørelser. Med høie Øvrighedens Tilladelse, haver Mecanicus, Paulson den Ære, Søndagen den 16de, Mandagen den 17de og Tirsdagen den 18de August, for denne Byes høie og respective Jndvaanere, at aabne sit Konst=Kabinet, som bestaaer i adskillige hidtil i denne Art ikke seete mechaniske Konstykker, magnetiske og physicalske Experimenter, saa opfører han og hver af disse Aftener forskiellige Balancekonster, Eqvilibres og Solodandse, og bliver Tirsdag Aften den sidste Gang han fremviser sine Konststykker her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Da Forpagtningen af Lillerupgaarden og Elling=Lodden, er udløben til 1ste Mai 1796, agter underskrevne Eier, i følge Kongelig Tilladelse, at bortsælge disse Eiendomme, som alt er af Lillerupholms fri Hovedgaards Taxt, ved offentlig Auction enten samlede eller udi Parceller. Lillerupgaarden er udsadt udi 6 store og Elling=Lodden i 6 mindre Parceller. Med Parcellerne paa Lillerup Mark følger alle paa Gaarden værende Bygninger. Eiendommene ligge omtrent midt imellem Horsens og Schanderborg, i Nærheden af Landeveien, ere fortrinlige baade til Græs og Korn. Med Parcellerne følge de paa samme værende Skovparter. Auctionen over Lillerupgaards Eiendomme, holdes paa Gaarden Mandagen den 21de September førstkommende, og over Elling=Loden udi Holmsgaard, Dagen efter, nemlig den 22de September, hver Dag Kl. 10 slet, om Formiddagen. Conditionerne kan 3 Uger forinden Auctionerne faaes til Eftersyn her paa Gaarden, hvorfra Eiendommene paa forlangende bliver foreviist. Urup den 10de August 1795. Schmidten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-08-15
Mandagen den 24de August førstkommende, lader Poul Hansen Nørgaard, Beendreier, i hans iboende Gaard paa Rosensgade i Aarhuus, ved offentlig Auction bortsælge den største Deel af hans Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Speile, Linnet, Sengeklæder Fruentimmergangklæder, Kobber, Tin, Messing, Jern, Steen og Træekar, med meere; samt hans Dreier Værktøi som forhen i disse Tidender No. 62 findes beskrevet; saa bliver og tillige solgt en Deel Kramvahre, bestaaende af Sirtser, Cattuner og videre.