Berlingske Tidende, 1806-03-24
Fortsættelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1806. (See Nr. 22.) 11. a. For at befordre Indhegningers Varighed, Sko vennes Besparelse, og tillige, saavidt muligt, en nyt, Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet, det tienligt at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og giver derfor følgende Premier: For den største Mængde af gode og varige Steengierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 400 Favne, 30 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Ening med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 300, 200 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftviis. For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 10 Rdlr. For ForGierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allerindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 9 Qvarteer, over Jorden, eller Forordningsmassige og efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil blive i de mindste 1/2 Alen brede, og i ovrigt saa jevne paa Siderne som muligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelse paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegielder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie forsaadanne Gierderæskes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig, at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premierne maa æskes inden December Maaneds Udgang 1807. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 1 Rdlr. Rdlr. for næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. ForÆskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang 1807. Og da nogle tusinde Tønder Sædeland ved en flittig Steentydning kunne vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rigelige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekierdtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte nødvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kunne og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt Gierde lige med 3 Favne enkelt. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet. kke anseer for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Premie, derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordenes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligge til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være medeelte i flere end tre Parter, og om de tilhøre en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskab, en saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Jnddegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan, De af klovede eller sprængte Steen opsatte Gierder ville ande Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor al saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden sidste December 1806 maatte indleveres. Jfald nogen Proprietair vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 50 Rdlr., 30 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 300, 200 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring, for deres Flid, hvis Evne og Tid ei tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: Fordenstørste Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne satte i ovenanførte Tid af en Bondeeller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark. 1. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, ved med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iværksætte saa vigtige Forbedringer, som for enenkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde blevet umueligt; saa udsættes: 100 Rdlr. fordet Selskab af flere Personer eller førden Bye, som i ovenomskrevne Lid haver sat den storste Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 4000 Favne 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd det have taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 12. Da S. kovene i Norge ikke noksom kunne spares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1805 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierdestavre i 6. ger eller un Stammer. For ei mindre end 200 Favne, 20 Ar For - - 100 - 10 -Med Attester maatte bevises saavel Gierders Længde, som og et alle Stavrene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden sidste December 1826. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges Stifter. 13. Selskabet har med Fornøielse erfaret, hvorledes Dyrkningen af Kløverlæd paa mange Steder er udbredt, det uddeler derfor ikke længere Premier for denne Avl paa samme Maade som hidtil; men da det ikke destomindre er vigtigt til denne Avls Udbredelse og Vedligeholdelse, at der lægges Vind paa at avle godt Kløverfrøe, saa udlover Selskabet: For den, som i Aaret 1806 avler den største Mængge godt Kløverfrøe, ei mindre end 50 Lispund, 25 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 30 Lispund, 15 Rdlr. Forikke mindre end 20 Lispund, 10 Rdle. Disse Premier udsættes særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark. Saavel Folk af Bondestanden, som uden for Bondestanden, kunne konkurrere til disse Premier, og de sidste erholde Medailler istedet for Penge. Attesterne maae bevise den avlede og afsatte Mængde af Kløverfrøe, ligesom og at Frøet har været af den Beskaffenhed, at Kiøberne dermed have været fornøiede, i hvilken Henseende Premierne ikke kunne æskes inden November Maaneds Udgangende. De, som eengang have vundet den høieste Premie, kunne ciæskottere for denne Avl. 14. Selskabet formoder, at adskillige af vore inden landske Græsarter ved Dyrkning kunne forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: