Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-02-03
Udlandet. Spanien. Chefen for den franske Armee i Spanien, Gen. Digeon, har ved en Proclamation bekjendtgjort, at, da han har bragt i Erfaring, at franske Agenter have udstædt Circulairer til de forskjellige spanske Leverandeurer for Pyrenæerarmeen, hvori de ere saa dristige at lade sig forstaae med, at disse Leverandeurers Reclamationer vilde blive anseete for Eugyldige, hvis de ikke havde en Agent i Toulouse, der kunde drive paa Afgjørelsen af deres Fordringer; saa erklærer han, at denne Paastand er falsk og at den franske Regiering slet ikke har ifinde, at fornærme omtalte Leverandeurers Jnteresse, men derimod tilfulde betale deres Fordringer, saasnart de erkjendes for rigtige. Paa en fransk Generals Forlangende har Kongen forbudet, at arrestere nogen til den franske Hærs Tjeneste hørende Person, og gjentaget den befaling punktligen at opfylde alle med Frankerig, afsluttede Tractater og Overeenskomster. Skjøndt det er vist, at den spanske Regjering ved 2 hemmelige Artikler i den sidste Overeenskomst har forpligtet sig til, deels at overholde de med de franske Generaler indgaaede Capitulationer, deels at udstæde en ny Amnestie, og den franske Gesandt gjør sig megen Umage for at bringe Samme istand, gaaede dog Raadet af Castilien, hvis Mening derom er blevennem affordret, tilværks med en saadan Langsomhed, i Man kun lover sig lidet deraf, om den og virkelig skulde lidkomme. Dog er det og mueligt, at det er Mangel paa de nødvendige Oplysninger, der har opholdt Raadet. Paa Grund af, at Jnqvisitionen ikke meere bliver oprettet i Spanien, mener Man og, at den hemmelige Statsjunta, som forrige Storinqvisitor er Præsident for, vilblive ophævet, saameget mere, som dens Bestemmelse var, at undersøge Archiverne for de hemmelige Selskaber, der da skulde lægges til Grund for Jnqvisitionstribunalets Procedurer, og dette altsaa nu ikke meere behøves. De offentlige Blade melde, at franske, hollandske, endog engelske Banqviers have paany været i Underhandling med den spanske Regjering om de af den attraaede Laan, men at alle deres Forslag ere lagte tilside. "Jngen af dem, siger et fransk Blad, vilde indlade sig uden Garantie, og deres Tilbud indskrænkede sig overhovedet ikke til et Laan, men da de forudsaae, at den spanske Regjering vilde befinde sig i den uundgaaelige Nødvendighed at forandre dens Retning, tilbøde de deres Tjeneste til at bygge Kanaler og Gader og bearbeide Bjerg værkerne, kort til at benytte de naturlige Rigdomme, som Spanien besidder, men hidtil har forsømt formedelst den fra America i saa lang Tid inddragne Tribut. Et saadant Foretagende er allerede i Virksomhed, nemlig Guadalqvivirselskabet, for hvis Regning der gaaer en Dampeorvette mellem Cadix og Barcellona." - Zen Bermudet og Ugarte faae daglig mere Jndflydelse, og Kongen har i nogle Dage ingen Privatandients givet, men henviser Alt til den første Minister. Erros Kone har paa ny bedet om Tilladelse for hendes Mand at komme til Madrid, og faaet til Svar, at det vel snart vilde blive tilstaaet ham, men endnu var Øieblikket ikke kommen. Den berømte Saarlæge Castello, der for sine politiske Meningers Skyld nylig nær var bleven forviist, nyder nu Kongens fuldkomne Tillid. Hans personlige Fjende Turlan, Kongens første Saarlæge, havde nylig en Consultation med ham om at behandle Kongens Gigt tilfælde. De vare af forskjellig Mening herom, men Kongen slog sig paa Castellos Partie, saa at denne formodentlig snart vil blive Kongens første Saarlægge. - Det er dog nu befalet, at de Officerer, der ikke ere indbegrebne med i Hærens nye Organisation, skulle udbetales en Maaneds Gage, at de kunne reise hjem, og for Fremtiden have deres Gage punktlig udbetalt. Præsidenten for Raadet af Castilien, Villela, nævnte nylig i hans Nytaarstale Ordene: Enighed, Forglemmelse og Tilgivelse; og adskillige Geistlige prædikede nu ogsaa Forglemmelse af det Forbigangne, og forlangte, at alle Spaniere skulle redelig og aabenhjertig udsone sig med Hverandre, ja Man vil endog paastaae, at de Constitutionelle blive behandlet mildere, og faae paa sine Steder endog deres Vaaben tilbage. Jmidlertid berettes ogsaa, at Henrettelserne ere igjen begyndte, at en vis Calderon, der i sit Fængsel afsang adskillige Sange, der alle endte med det Omqvæd: Døe Ferdinand og Religionen! Leve Constitutionens Venner, er bleven henrettet, og at 5 Mennesker ere hængte, som mistænkte for at være Fjender af den nærværende Regjering. - J Nærheden af Hovedstaden, begynde Røverne igjen at drive deres Væsen. Dilligencen, der skulde gaae til Sevilla, er nylig bleven overfaldet, og Man frygter, at nogle af Passagererne ere omkomne. Røverne bestaae af Bander paa 40 til 50 Mand, ere vel udrustede, og betale punktlig, hvad de reqvirere. - Paa flere Steder, hvor Øvrigheden vilde inddrive nogle fra Constitutionens Tider resterende Summer, har Man formelig forgrebet sig paa den. - Paa den cataloniske Kyst skal atter have været en Fægtning mellem et stærkt Partie Smuglere og Toldvæsenet, understøttet af de Franske.