Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-06
Udskibningen af de hollandske Tropper fra Floden i Texel, er nu lidt efter lidt iværksat; dog blive bestandig den 1ste og 3die Bataillon af 7de Halvbrigade ombord, da de ere bestemte til Vestindien. Der er de Folk, med hvem i disse Dage paa Skibet Drechterland paa bemeldte Rheed det nysomtalte alvorlige Optrin er forefaldet, da de have revoltert mod deres Officerer, og truet at skyde dem, saafremt de talte videre om deres Forsending til Vestindien. Nogle af disse Militaire ere bragte fangne i Land at afstraffes, og Admiral de Vinter beordrede strax to Fregatter at tage dette Skib mellem sig, og ved fornyet Oprør at skyde det med Eqvi vage i Sænk. Denne strænge Forholdsregel har siden drebygget afbeklarer. Fredstinget den Fattige. og at Brüssel, den 21de September, Af de i vore Departementer liggende franske Tropper marchere alt flere og flere ind i det indre af Frankerig. Dog blive endnu bestandig saa mange tilbage, at de kunne betrygge Efterlevelsen af de nye Love, der fuldbyrdes med megen Strænghed, saa at de tilbagevendte Emigrerede bestandig mere og mere forsvinde. National; Gendarmeriet har Befaling, at opsøge, og forfølge dem overalt Vore Departements Centraladministration har faaet Befaling at bekiendtgiøre, og strængelig lade efterleve den Lov, der forbyder alle udvortes Gudstiende ad aab Paris, den 29de September. Bekymringerne or de ubeedigede Geistliges Jntriquer synes gandske at forsvinde. De, der nu udgiøre den under Navn af den catholske Kirkes National-Concilium forenede Syngde have aflagt deres Eed ved Parises Centralbureau. Disse Geistlige, blandt hvilke man, tæller, halvferdsindstyve Bisper, have det Formaal at angive Midlerne til Caholikernes indbyrdes Forening. Dette vil maaskee herefter være mindre vanskeligt, da de ikke mere ville have saamegen lage med at arbeide mod de ubeedigede Geistlige, der paa det stærkeste understøttedes af de royalistisk sinde. valtninger. Om det midlertid vil saa gandske ende Magthavere tilmande, at denne Sy gade mod Præstegiftermaal, eller Æg anden Sag), enheder synes at have givet Al ske fordeelagtig Vending. Man spaaer Paris. ved som, det er at haabe, efterlignes efter Feidens Avis giver midlertid nogle Vink at dette Haab ikke forde være saa paalidelige. Naar forhen en Sammensværgelse op sees, Ny overalt hævntørstende Mennesker med lange frankerig, fandt sig alt ned agte Denne Gang have vi ingen Udsvævelser. leden, at beklage endnu ogsaa efter Man gik der Maaneder, inden Bladet randt). Mange skrige, Scherer var Willots Kamme Moere. rat, hearus Beller. men forgieves; Regierin og de, bleve paa deres Po mad mærkes, at Moreau, ikke blev paa klærede, sig, Pichegrus Fiende, og som han vil have havt ad Værge, samt, at Hoche, idste, men har fra ham, spurade gimensvorne Ven og Handlintil Armeerne J og bebudede hanpaa sin Past. Scherer har svart i samle te: son udi 30 2697 og nom 20 ved Paris, den 22de September. Paa nogle Dage havde mar spredt, det Rygte, at i Blois, hvor de Depor- og igiennem var udbrudt en Opstand. Mand vare fra Lyon underveis til Paris. Hiandsinligt dette efter de officielle sidste Efterretninger fra Lyon and var fandt det dog Tros, indtil de nyere Beretninger kom fra Lyon, og forsikkrede det modsatte. J Marseille ere derimod forefaldne Uroelig ere, hvor Royalisterne syntes i Begyndelsen at faae 2 did siden, nalogn om och Overhaand; men da Republikanerne fik Forstærkning af tilkomne Tropper, maatte Royalisterne vige (hvorledes dette stemmer overeens med de ældre Efterretninger, at Joubert og Massena med deres Divisioner skulde have disse to Stæder inde, og tage Emigranter i tusendviis, er tungt at sige) Overalt ere Efterretningerne om de sidste Begivenheder ikke meget gunstig optagne paa adskillige Stæder. Jsær frygter man for Marseille, Avignon og Bretagne. Selv i Paris skal, trods at tilsyneladende Rolighed; Misnøyen ulme under Asken. er fra Nr. Villers i 108 Raader decreterede Finantsforslag. som mange ansee for en Statsbankerotte, er nu i Oldingsraadet, som til dets Overveielse har nedsat en Commission, bestaaende af Lecoulteux, Regnier, Vernier, Cretet, Dedelay d'Agier; Lebrun, og Pilatre. Jnscriptionerne ere midlertid af de paa man 10de J Conservateur findes en Protestation af Camille Jordan mod Septemberrevolutionen, og de mod Pichegru og Colleger gjorte Beskyldninger. J Redacteuren findes et Brev fra en Louis (som enten skal være Fauche, eller Courant) til Wurmser, hvori meget tales om Pichegru under Navn af Baptiste, men forresten umiskiendelig betegnet. Moreau skal midlertid ikke tilbage til Rhinarmeen, da man finder hans Angivelse lidt seen færdig, saa hedder det og, at Noel skal hiemkaldes fra Haag. Lamarqve og Tældt have i Lovgivningen høytidelig forsikkret, at man ikke agtede at ajournere, som Rygtet gik. at Altan har monen og mod ofver Krig i øvrige Lysenet her Underhandlingerne med Engelland ere afbrudte, da ogsaa mod Østerrig og det tydske Rige gribes igien til Vaaben. Man paastaaer at en Anledning til Underhandlingernes Afbrud have Depecher været, som fandtes, da de tvende engelske Statsbuddruknede og og mod dommene a 907, dam, 20 277 og 20 Indom. Hus Wiøn, ovalt 23de September. Den 19de kom den neapolitanske Gesandtskabssecretair hid fra Paris med Directoriets Svar hvori man paastaaer Mantuas Besiddelse, og Adige til Østerrigernes Grændse i Jtalien; samt tilføyer man at de tydske Lande paa venstre Rhlindved skulle erklæres for en unfhængig Republik. (Altonaiske Merkurius fortæller, at Cobenz herpaa er sendt til Udine med Fuldmagt at undertegne den paa Directoriets Utimatum grundede Definitid Tractat, og tilføyer man, at de keiserlige Skadesløsholdelser i Jtalien ikke blive saa glimrende, som man en Tid lang havde Føye at vente, da et gandske andet System er lagt, og ved hemmelige Artikler Keiseren andre Skadesløsholdelser bestemte. dig O. a 1 Kr. Ager var nye 6 Rd. i 10 Var det kommet til Krig vilds Østerrig været i en slein Skilling fra Jratiens Side. Buonaparte er i Besiddelse af en Række Fæstninger. Palmannova, OsorPd., Verona, Peschiera ere alle fortreffelig istandsatte af ham, og Raaden synes nu at komme til Mantua. Derimod har Østerrig slet ingen Fæstning; alting maae afgiøres ved ler Stager nu at anholts om denlanmen 10 Jan, ad Holms Paa den anden Side naaer han, formedelst Corfu, til Morea, og søger, som han selv offentlig siger, at giøre sig Grækerne til Venner. Men Porten er aldeles ikke tilfreds dermed, og Divan skal have besluttet at qvæle de i Morea giærende Urdeligheder i Fødselen. 32. 20000 1 og 110 100 Blodig ind.