Berlingske Tidende, 1797-11-03
At Fredsunderhandlingerne med Engelland ganske ere afbrudte veed man; men hvorledes det staaer til med Underhandlingerne i Udine, er endnu en Hemmelighed. Freds projecter finder man her og der; men bestemte Efterretninger mangle ganske. - Redacteuren for i Gaar melder følgende Forandring i Gesandtskabs- og Ministerposterne: General Cauclaux, Minister i Neapel, er bleven kaldet tilbage, og Treilhard er kommet i hans Sted. General Perignon er ligeledes kaldet tilbage fra Madrid og har faaet den forrige Marine Minister Truauet til Efterfølger. Perocheel, forhen Charce de Affaire i Sverrig, er bleven udnævnt til Gesandtskabs-Secretair. Pleville Lepelay, Marine Minister, er befordret til en Contra=Admirals Grad, - Derved bliver tillige Rygtet igiendrevet, at Truguet igien skulle blive Marine Minister. - Man venter nu her at Underhandlingerne med de Nordamericanske Friestater skulle blive aabnede. - For at sætte Publicum istand til at dømme behørigen derom, bliver denne Sag foreløbende sat i Lys i Redacteuren. Besværingerne grunde sig paa Handelstractaten, som America den 19de November 1794 lod slutte ved Mr. Jay i London, og som den 24de Junii 1795 blev antaget af Senatet. Forfatteren af Opsatsen deeler America i 2 Partier, i de Engelskfindedes, som for største Deelen bestaaer af Kiøbmænd, og udgiør Fleerheden, og i de mere Fransksindedes, som bestaaer af Jordegods Eierne. Nogle Stridigheder, som America efter den ved Frankrig erholdte Fred med Engelænderne havde, foranledigede at Mr. Jan blev sendt til London. Denne lodsig forlede til at raade sit Land til ommeldte Tractat, som, efter Forfatterens Mening, begunstiger Engeland til Skade, for Frankrige, Holland og Sverrig, og i mange Artikler strider mod den forhen sluttede Tractat med Frankrige, og i Besenderlighed Handelstractaten af 1778. De Franske forødede i dette Aar Penge og Blod for Amerikanerne mod Engeland, og 1794 sluttede Americanerne en meget fordeelagtig Tractat med Engelænderne, medens disse berrigede de Franske. - Den i Begyndelsen af nærværende Krig tilbudne Fornyelse af Alliancen imellem Frankrige og America undveg den sidste. Dette med benævnte Tractat maatte smerte Fran rige. Begge Deele bebudede den hidtil værende Forbindelsen Brydelse. For des nærmere at bevise dette gaaer Forfatteren. dentelte Artikler igiennem viser deres Fordeelagtighed for Engeland og deres Skadelighed for Frankrige, og slutter med de Ord: at denne Fremsættelse skulle tiene til at bedømme rigtigere den Opførsel, som den franske Regiering paa nærværende Tid maatte lagttage mod de fra Philladelphia ankomne Underhandlere. Commissionens Beretning angaaende Forslagene mod de Ex=Adelige af Boullan har bragt alle vore Journalister i Bevægelse Sammes egentlige Artikler vare følgende: 1) Deforrige Ex Adelige ere ingen franske Borgere. De kunne kun blive det, ligesom de Fremmede, i Kraft af de i Constitutionens 10de Artikel foreskrevne Formaliteter. 2) Enhver forhen Adelig, og alle ninge Personer, som ville indskrives i Borgeridten, maae undertegne følgende Erklæring: "Som Menneske og Republikaner foragter jeg den Fordom, som streder efter Fødsels Fortrin, og den, som troer og understøtter samme. Jeg veed, at jeg, i det jeg bliver en fransk Borger, forpligter mig til at bekiæmne Kongedømmets Tilbagevendelse og de Priviligerte; Og jeg erklærer, at jeg vil holde disse Forpligtelser. 3) For evig skulle de forrige Adelige, som hørte til den forrige Konges, Hs. Brødres, Dronningens og Prindserne af Blodet, deres Hof=Stater, de som have protesteret mod Adelens Afskaffelse; de, som under den sidste Konge vare Statsministre, Stadssekretairer, Statsraader, Jntendanter, Gouverneurer, Generallieutenanter, Gesandtere eller Ministre; de forrige Lemmer af det Parisiske Parlement; Præsidenterne og General=Procuratorerne ved de øvrige Parlementer; Ridderne af St. Lazarues Orden; Storkorsene af St. Ludvigs Orden; Dues og Pairs, Baroner, Grever, Marqviser og Vicomter ;de, som i de forenede Departementer beklædte Poster, som bleve besatte af Regieringen, blive fordrevne. 4) De skul tilholdes at forlade inden 4 Dage Paris, og om 20 Dage Republikens Gebeet under Straf at blive deporterte over Haven 3) Oldinge over 66 Aar ere derfra undtagne, 6) De Fordrer nes Mobilier skulle sælges, en Deel af samme erstattes dem i Vare, og den anden Deel anvendes til Krigsomkostningen 1) Fra i Dag af tilhøre deres Eiendomme Nationen. Fe ikke alt for hastigt at afgiøre disse vigtige Forslag, mod hville, Poultier selv ivrer, blev Raadslagningen for det første udsæt Fornemmelig drev Serres paa en behørig Undersøgning, paa det Frankrige kunde vide, om dets Deputerte vilde blive den Tyranner, eller dets Talmænd. - Man vender nu inen fortrinlig Opmærksomhed paa Nationalgodserne. nantsministeren har opfordret Departements Administrat rerne at haste med sammes Bortsælgelse, og at give ham hos 10de Dag Beretning derom. Han lod dem tillige vide, og det lovgivende Corps skulle med det 1ste udgive en nye Fo ordning derom. J een af de sidste Sessioner bleve be Hotellerne la Valiere, som den forrige Duschese de Chareller hidindtil havde havt i Besiddelse, tildømt Nationen, og Gotgiørelse bevilget hende for samme.