Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-28
Nogle faa nye Udkastanordninger ville dog endnu blive Dem forelagte, tildeels foranledigede ved de af Dem indgivne Petitioner. Jblandt disse nye Udkast er dog kun Et af Vigtighed, det som skal indeholde Grundlaget for den Communalforfatning, Kongen vil give sin Hovedstad. Dennes Communalforfatning var, hvad der allerede tidligere er blevet forklaret, og maatte fremdeles blive saa væsentlig forskjellig fra de øvrige Stæders, at den ikke kunde blive Gjenstand for samme Lov som disses. Jmidlertid fandt Kongen, at Hovedstadens Communalvæsen ikke mindre end de øvrige Kjøbstæders maatte ordnes paa en til Tidsforholdene svarende Maade. Navnlig ansaaes det fornødent, at ogsaa dens Jndvaanere erholdt samme Re som de øvrige Kjøbstæders Borgere til ved frit Valg, som Tid efter anden fornyedes, at udnævne de Mænd, der paa deres Vegne skulle under Øvrighedens Medvirkning bestyre Communens Anliggender. Vel har man hos Stadens hidtilværende Repræsentanter ingenlunde sporet Mangel paa Sympathi med deres Medborgeres Jnteresser, eller paa Jver og Kraft til at gjøre disse gjeldende og i Særdeleshed kan man vel med Føie paastaae, at uagtet de selv, under Medvirkning af Stadens Øvrighed, har besat de Pladser, som efterhaanden blive ledige i deres Raad, saa ere disse dog i det Hele blevne besatte saaledes, som Borgerskabet, naar det derom havde været samlet, vilde have kunnet billige det; thi det har været dem en Æres= og Samvittighedssag kun at indtage saadanne Mænd i deres Raad, som ved Jndsigt, Retsindighed og Selvstændighed gave dem og det øvrige Borgersamfund Haab om en heldig Medvirkning i de offentlige Anliggender. Den opmærksomme og billige Jagttager vil vistnok ogsaa erkjende, at dette i Særdeleshed er traadt klart frem i de Valg, som ere foregaaede de senere Aar. Men om end den gode Aand saaledes tildeels har afhjulpet Formens Ufuldkommenhed, saa burde det sig ikke, at Hovedstaden skulde være enten uden den større Betryggelse for en god Bestyrelse, som frie og til en vis Tid indskrænkede Valg kunde give, eller uden den Leilighed til en større Udvikling af Almeenaanden, som deraf lod sig vente. Saasnart derfor Kongen havde bekræftet den under 24 Octbr. f. A. udkomne, Anordning angaaende den oekonomiske Bestyrelse i de øvrige Kjøbstæder, blev der i Overeensstemmelse med hvad der allerede tidligere var bebudet, strax lagt Haand paa et foreløbigt Udkast til en lignende Anordning for Kjøbenhavn, hvilket tilligemed nogle yderligere bemærkninger angaaende visse tvivlsomme Hovedpunkter blev forelagt Stadens Øvrighed og de nuværende Borgerrepræsentanter, for at tjene til en Ledetraad ved deres Betænkninger over denne vigtige Sag. Efterat disse Betænkninger ere indkomne og Sagen derefter yderligere er blevet overveiet og bearbeidet i det af Kongens Collegier, hvorfra Sagen bliver Allerhøistsamme at foredrage, vil et yderligere Udkast snart være modent til at forelægges Kongen, og det omtvivles ikke at det og ikke lang Tid vil kunne forelægges Dem, mine høitagtede Medborgere, til Raadgivning. De raadgivende Provindsialstænder for Nørre-Jylland have med en Flid og Omhu, som fortjener den meest levende Erkjendelse, gjennemarbeidet alle de samme forelagte og for en Deel omfattende og vanskelige Sager i en Tid af kun nogle Dage over 3 Maaneder. Jeg tvivler ikke paa, at De, høitagtede Medborgere, ville være istand til at fuldføre det inden for den samme af Kongen satte Grændse; thi det kan ikke feile, at ligesom det i 1836 kom hine Provindsialstænder meget tilgode, at de allerede fra den Stændertidende, som herfra udgik, kjendte saavel Lovudkastene med Motiverne som alle de Forhandlinger der havde fundet Sted ved de her forsamlede Provindsialstænder, det saaledes ogsaa meget vil lette Arbeidet for Disse, at Sagerne tidligere have været under de jydske Stænders Behandling. Tiden er desuden saaledes afpasset efter Forholdene og alle Medlemmernes egen Beqvemmelighed, at enhver Udsættelse over den engang bestemte Tid let kunde blive særdeles ubeqvem for Mange.