Viborger Samler, 1844-08-27
Stænderforsamlingen i Viborg. Da Schyttes Andragende (see forrige Nummer af denne Tidende) derpaa fattes under Afstemning, blev Udfaldet følgende: 1) Comiteens forandrede Jndstilling: "At Hans Majestæt allernaadigst vilde indkalde de fire Stænderforsamlinger til en extraordinair Session saa snart som muligt i 1845, for at udvælge de ovennævnte Delegerede til, i Forening med de af Regjeringen dertil Udvalgte, paa nærmere befaling at træde sammen i det Øiemed, deels at medvirke til Ordningen af de indbyrdes Forhold imellem Statens forskjellige Dele, og deels for at udarbeide Forslag til en Statseenheden og alle Hans Majestæts Undersaatters Vel betryggende Udvikling af Stænderinstitutionen, til senere Forelæggelse for de enkelte Stænderforsamlinger, blev, med Forbehold af at stemme over de Delegeredes Antal og Maaden, hvorpaa de skulle vælges, antaget med 45 Stemmer mod 3, 2) Comiteens første Amendement: "At hver Stænderforsamling udvælger 6 paa den Maade, at een udvælges ved separat Valg af de Deputerede for hver Valgelasse, og at 3de udnævnes af Forsamlingen in pleno;" antaget med 39 Stemmer mod 9. 3) Comiteens andet Amendement: "At Hans Majestæt i Alt udnævner et Antal af 8 Mænd enten i eller udenfor Stænderforsamlingerne;" antaget med 40 Stemmer mod 8, 4) Kjøbmand Rees Amendement: "At der i Comiteens Majoritets Jndstilling foran Ordene Udvikling af Stænderinstitutionen sættes Ordet "folkelig, forkastet med 29 Stemmer mod 19, 5) Professor Larsen's af Comiteen optagne Amendement: "At der i Motiverne til Forsamlingens allerunderdanigste Andragende fremsættes og nærmere udvikles Nødvendigheden af, at Hs. Majestæt først og fornemmelig vilde træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger til Statseenhedens Opretholdelse, navnlig ved at anordne virksomme Forholdsregler imod de statsopløsende Bestræbelser, der saalænge have holdt Hs. Majestæts Undersaatter i Uro og Spænding;" antaget eenstemmigen med 48 Stemmer;" 6) Comiteens Minoritets dissentierende Jndstilling: "At det i Præmisserne til Forsamlingens Andragende udtales: at der hersker en Trang i Nationen til en Udvikling af Stænder-Jnstitutionen, som leder til en friere Statsform, og, om Meningerne end ere deelte om Betimeligheden af, samt Midlerne hvorved og Maaden hvorpaa en saadan Udvikling af Jnstitutionen kan og bør skee, dog idetmindste alle samle sig i en fælles Attraa efter at erholde en besluttende Medvirken paa Statens finantsielle Anliggender; forkastet med 26 Stemmer mod 22. Paa derom af Præsidenten rettet Forespørgsel, erklærede Kammerherre Benzon, at han, efter det Udfald, Sagen nu havde faaet, ingen Paastand, gjorde paa, at det skulde sættes under Afstemning, om Petition skulde indgives. Men da Kjøbmand Müller vedblev sit Forlangende om, at der herover skulde afstemmes, stillede Præsidenten under Afstemning: Skal Petitionen indgives, hvilket Spørgsmaal med 47 Stemmer mod i blev besvaret bekræftende. Syv og tredivte Møde, den 22de August 1844. Sagen betræffende Professor Larsens Andragende ang. en Kundgjørelse med Hensyn til den bestaaende danske Statseenhed blev foretaget til foreløbig Behandling. Comiteebetænkningen gjentager, hvad Prof. Larsen ved Sagens indledende Forhandlinger meddeelte Forsamlingen om det slesvigholsteenske Parties Opfattelse af den den slesvigske Forsamling, 14de Decbr. 1842, meddeelte kongelige Erklæring (see nærværende Tidende Nr. 122), – og indstiller til Forsamlingen, at denne vil indgaae til Hs. Maj. Kongen med en allerunderdanigst Petition om: "Ardet maatte blive kundgjort for samtlige Hs. Majestæts Undersaatter, at det ingenlunde har været Meningen med hine til den slesvigske Stænderforsamling afgivne Erklæringer, at indrømme Noget til Præjudice for den bestaaende danske Stats eenhed, og navnligen ikke at opgive den danske Krones Ret til Hertugdømmet Slesvigs stedse adskillelige Forbindelse med samme."