JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-09-02
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt HertugdømmenSlesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Juni Maaned 1833, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-02
Hvede Rug Byg Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. Rbd. s. Rbd. s.S. og 2 b. og T. Kiøbenhavn . . . . .
Berlingske Tidende, 1833-09-02
Helsingøer .... Holbek . . . . . Kallundborg . . . Kiøge . . . . . . Korsøer . . . . . Wordingborg.
Berlingske Tidende, 1833-09-02
Nestved . . . . . Stege . . . . . . . Nakskov . . . . . Nyested . . . . . Nyekiøbing paa Fals Stubbekiøbing. . . Odense . . . . . . . . Assens . . . . . . . Nyeborg . . . . . . Svendborg . . . . Faaborg . . . . . . Rudkiøbing . . . . . Aalborg. . . . . . Aarhuus..... Horsens . . . . . . Randers . . . . . Hobroe . . . . Thisted . . . . . . Weile. . . . . . . . . Kolding . . . . . . . . . Fredericia . . . . . . . . . rede S. Hertugdømmene. Flensborg . . . . . . . . Tøndern....... Apenrade . . . . . . . Eckernforde . . . . Glückstadt . . . . . Kiel . . . . . . . . . Rendsborg . . . . . Jøehoe . . . . . . . . . Sønderborg . . . . . . . Rd. s.S. HC. SoNo. No.
Berlingske Tidende, 1833-09-02
Altona...... la 3 Læst a 3 Læst. a 45 p. Læst. 33 Læst.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. de nyeste Begivenheder i Schweiz fortjene en opmærksom Undersøgelse. Men for at lære deres Oprindelse og successive Udvikling at kjende, er det nødvendigt, at gaae noget tilbage i Tiden.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Det er et paafaldende Factum, at denne ældgamle Republik, gjennem Aarhundreder bekjendt ved dens indvortes Friheds og vortes Uafhængigheds Aand, kunde vorde Skuepladsen for Misbrug og Adelsprivilegier; men netop dette var Tilfældet med Schweiz i Aaret 1813, da denne Republik, aldeles forskjellig sta Schweiz, som det var i fordums Dage, gik ud af Sejerherrernes restaurerende Hænder. Bourbonernes Fald i Frankrige tilintetgjorde de gamle Misbrug. Saaledes fortolkede Schweizerne det og benyttede Exemplet. Den 23de November 1830 begyndte i de meest oplyste og liberaleste Cantoner en Regeneration, der atter grundfæstede Borgerfrihed og satte Retten i Stedet for hine forhadte Privilegier. Dette Resultat fremvirkedes i de fleste Cantoner uden Voldsomhed. Bern, Zirich, Luzern, Solothurn, Thurgau, ArganFreiburg, Wallis, Schaffhausen, St. Gallen (tildeels), gjorde i deres Constitutioner meer eller mindre heldige, meer eller mindre fuldstændige, Forandringer. Aristocratiet, altfor afmægtigt og altfor frygtsomt til at kæmpe mod Folkets Ønsker og disses Energie, forsagede overalt den tilsnegne Vælde, og man saae det store Raad i Bern, denne Typus for Landets Fendal=Aristoratier, nødtvungen opgive den Magt, som det i sex Aarhundreder havde usurperet. Med Undtagelse af en transitorisk og snart undertrykt Reaction i den sidste Canton bare hine gavnlige Reformer deres Frugter allevegne kappedes man om at indføre administrative Forbedringer, der betryggede den dybeste Fred, selv paa de Steder, hvor den største Exaltation havde viist sig. Jmidlertid havde to andre Cantoner fulgt Bevægelsen, uden dertil at medbringe Viisdoms og Forsonligheds Aand. Base og Schwy; bleve snart Skuepladsen for en harmfuld Kamp imellem Landskabernes Democratie og Byernes Aristocratie (og Patricierne, de saakaldte "Junkere). Disse to det helvetiske Statslegemes blødende Saar have efterhaanden udvidet sig meer og meer. Vi ville følge Begivenhedernes Gang. Den 6te November 1830 forenede de saakaldte ydre Districter, sig, der høre til Schwyz, den helvetiske Uafhængigheds Vugge, og i Besynderlighed de fire vigtigste, Kissnacht, March, Einsteden og Pfession, for, efter andre Cantoners Exempel, at fordre deres Constitutions Reform. Deres Reclamationer vare retfær lige. De vilde med Flækken Schwy; dele de politiske Rettigheder og constitutionelle Garantier, som de havde mistet. Det goistiske Borgerskab forkastede haardnakket disse saa billige Fordringer. Striden begyndte imellem Byen og Districterne.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
J Basel, en Bye, som beboes af Kjøbmænd, der tildeels ere Millionærer; Stoltheds og Misbruges Sæde, hvor Laugen, og Gilderne, Monopol paa offentlige Embeder og Valgrettighed, Repræsentationens ulige Fordeling og deslige, havde constitueret et sand Localtyrannie, blev Trangen til en ny Constitution følt af alle Folkeclasser.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Den 4de Januar 1831 erklærede Landsognene, repræsenterede af Flækken Liestal, ved tre Tusinde energiske Stemmer, at Tiden til Reformer nu var kommen. Landskabet udgjorde to Trediedele af Folkemængden og havde i Cantonsraadet ikkun 64 Deputerede mod 79. Dets Borgere fordrede, at repræsenteres ved fem Syvdele af Deputationen. Disse Fordringer bleve forkastede; en Collision paafulgte, i hvilken den første Uret var paa det demokratiske Parties Side. Omsider samtykte Borgerskabet i at modificere Constitutionen; man forligte sig, og nye Valg vare Resultatet af Reformen. Hvad skeete? Democratiet følte sin moralske Svaghed. Af Mangel paa Subjecter blandt dem selv, valgte Landsognene ofte Candidater i Byen. Aristocratiet burde have holdt sig indenfor visse Grændser, Democratiet burde have viist Resignation. Derved vilde man have faaet en afgjørende Erfaring, grundlagt en saadan Forening, som det almene Vel bød. Lidenskabelighed nødte Viisdommens Raad til Tavshed. Borgerskabet tabte deres Fordeele, fordi de gjorde overspændte Fordringer. Skamfuldhed over at see sig skuffet, opirrede Landsognene atter."(Slutningen følger i Morgen.)
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Paris, den 25de August. Den i nyere Tid ved sine Missioner bekjendte Namik=Pascha ventes hertil i Dag, som tyrkisk Gesandt.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Wien, den 24de August. Der paastaaes nu for ganske vist, at Hertuginden af Berry inden føje Tid vil begive sig til Kong Carl Ades Familie, og degge hendes Børn i Prag.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Af de emigrerede Polakker, som hidtil have været dislocerede i Galizien, ere nogle Hundrede, efter deres eget Forlangende, nyelig transporterede til Triest, og allerede paa Nordameritanske Skibe seilede til Nordamerikas forenede Fristater, for der at søge et nyt Hjem.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Jfølge Breve fra Belgrad skal ogsaa Servien være mindet i Ruslands nyeste Tractat imed Porten. De Sonverninitetsrettigheder, som hidtil vare Porten tilstaaede, ere derved forsaavidt radificerede, at ingen tyrkiske Garnisoner for Fremtiden skulle ligge i de fire befæstede Byer, Schabatz, Semendria, Unitza og Solop; disse Stæder skulle inden et Aars Forløb rømmes at Tyrkerne og overleveres til den Serviske Regjering; fremdeles skulde Fæstningen og Byen Belgrads Forhold, Bestemmelsen, af den aarlige Tribut, ligesom af alle Serviske Anliggender, de finitivt ordnes og tilendebringes ved Forhandlinger i Petersborg. istedetfor som hidtil i Constantinopel, i Tyrkiske og i Serviske befuldmægtigedes Overværelse.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Fra At exændrien have vi i lang Tid ingen Efterretninger, af Betydelighed havt. Over Livorno meldes i Dag, at Chefen for Handelshuset Tossiza i Ægypten, Hr. Michael Tossiza, er af den Græske Regjering udnævnt til sammes Generalconsul i Ægypten; han var netop i Begreb med at afgaae med Vicekongens Suite til Canton, og derfra begive sig til Nauplion, for at modtage sine Instructioner.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Madrid, den 15de August. Don Miguel og Don Carlos ventes daglig hertil fra Portugal. Don Carlos skal have ansøgt om at maatte boe med sin Familie i Andalusien, men Kongen har befalet, at han skal begive sig til Jtalien, og vil end ikke tillade Jnfantens Børn, at komme tilbage til Madrid. Politiet skal have faaet Befaling til at fængsle alle dem, den vove at tale om Kongens Sygdom eller om Portugal.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Hamborg, den 31te August. H. M. Kongen af Preussen er i Gaar reist fra Berlin til Schmedt, hvorhen den Kongelige Familie begiver sig i Dag H. M. Keiseren af Rusland agtede, den 27de d. M., med et Keiserligt Dampskib at forlade Petersborg og vil sandsynligviis i Dag eller i disse Dage ankomme til Stettin, opholde sig i Schwedt een eller to Dage med de Allerhøieste og Høieste Herskaber, og derefter begive sig til Bøhmen, for at besøge Reise ren af Østerrige. Den 7de Septbr. reise de Allerhøieste og Høieste Herskaber til Revnen ved Magdeborg. - H. M. Keiseren af Ruslands Fraværelse vil neppe vare længer end 4re Uger.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Efter Forlydende vil Hs. Preussiske Majestæt ledsage Sin Keiserlige Svigersøn til Bøhmen, og Hs. M. Keiseren af Rusland derefter bivaane den store Revne ved Berlin.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Christiania, den 2de August. Den 20de d. M. besluttede Storthinget: "Af det nuværende Overskud i Statscassen skal 300,000 Spec. i Sølv, eller hvilken større Sum kan undværes, anvendes til at afbetale det med Hambro og Søn i Aaret 1822 afsluttede 6 pCt. Statslaan, ved at opsige et dertil svarende Beløb i Partial=Obligationer; og, forsaavidt sammes Jhændehavere skulde være tilhøjelige til at ombytte dem mod 4 pCt. Obligationer, ved fortsat Opsigelse af Partial=Obligationer til det Beløb, som ifølge heraf ikke benyttes til at indløse de forhen opsagte 3000 Rdlr. Hamb. Bco. - Fremdeles : At 100,000 Species Sølv strax skal anvendes til Jndskud i den Norske Bank, for at forøgSeddelmassen, i Overeensstemmelse med Loven af 24de Juli 1827. - Endvidere : At, dersom Statscassen i indeværende Budgets Termin erholder et end større Overskud, skal samme anvendes til Afbetaling paa de 15000 Species, som Statscassen skylder til den Norske Bank. J Morgen ventes Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen tilbage fra Bergen.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Kjøbenhavn, den 3die September. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg ankom hertil Kl. 2 i Morges.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik med høje Gemalinde ankom i høieste Velgaaende til Odense i Løverdags den 31te August.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Reisende. Til og fra Kjøbenhavn. Hidkomne den 30te Ananst: Handlende Tranberg og Regimentschirurg Mallern fra Malm, Ritmester Ukke fra Horsens Capitain Naundeff fra Helsingøer, Student Egeriis fra Kjøge, Kjøbmand Daase fra Nestved, Procurator Ahrenden fra Vordingborg, Strømpehandler Fieldred fra Jylland, Kiøbmand Kolderne fra Callunsborg, Justitsraad Sal tow fra Svre, Landmand Schack fra Svendborg, Afreiste den 30te August, Kjøbmand Collin og Uhrmager Karell til Landscrone, Jnspecteur Prom til Nestved, Pastor Lindharth til Kjøge, Partienliers Fordes og Campbell til Gothenborg, Handlende Hoffmann ConsuEdelberg, Handlende Edelberg til Lübeck, Major Thestrup til Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Dampskibet Prinds Carl afgik til Sverrig og Norge den 30te August Kl. 4 Eftermiddag med følgende Passagerer: Til Gothenborg, Kjøbmand Feill, Nr. Palmis. Til Frederiksværn, Kammerherre og Kammerhereinde Løvenskjold med 2 Døttre, Baron Seckendorff, Baron Hoff Rosencrone, Mad. Dahl. Til Christiania : Skuespillerne Spindler og Nielsen, Jfr. Schrøder, Kjøbmand Moe, Handelsfuldmægtig Christiansen.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Forgaars Eftermiddags Al. 6 fra Kiel, medhavende: Generalinde Ohlrogge; Kgl. dansk Gesandt ved det preussiske Hof, Grev Reventlow; Ritmester Breckholdt, Hofagent Waage Petersen; Kammerjunker Bülow; Kjøbmændene Kiekkegaard, Jørgel, Liebmann, Filick. Tunder og Bang; Oberst Bram med Datter og Søn; Cancellieraad Schmidt med 2 Børn; Jomfrue Gram; Hr. Bockmann, Peters Blaise, Lobse, Luders og Hochbrandt. Fra Møen og Falster: Kjøbmændenne Overbek og Bendix; Districtlæge Haderup; Bogholder Martine; Gjæstgiver Thomsen; R. Larsen.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Brod=Taxt, hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette:
Berlingske Tidende, 1833-09-03
1 Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 14 Lod, Qvintin Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod 1 Qvintin En Hvedestmle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 14 Lod=Qvintin En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod - Qvintin Et Rundebrød for 2 s. i Rigsvanktegn, skal veie 8 Lod =Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod i Qvintin. Hvedervebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod, Qvintin Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal vede 3 Lod 2 Qvintin. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 20 Lod, Qvintin Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal vede 10 Lod - Qvintin. Rugtvebakker, vel giennemterede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 13 Lod =Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel giennemtørrede, for 1 s. 1 Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 1 Qvintin. i Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 30 sk. i Rigsbanktegn, skal vede 12 Pund. Et dito til 20 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 10 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænde nogen Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger undet Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa de Brød, som af dem bliver dagen og forhandler, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have daget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteurer angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme vele et halvt Løs ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikker af 23de Juli 1683, 5. 18, bestemte Sagepenge for det Bred, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for døer 24 Pund udvaar Brød, og for at ælte og tilderede Deien 2 s. 1 Rigsbankten, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning at Meel og Smør behøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te August 1833. Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1833-09-03
De Subscriptionsplaner, som ere blevne udstædte angaaende Prægningen af en Skuemønt til Minde og Hans Majestæt Kongens lykkelige Helbredelse og Tilbagekomst til Hovedstaden den 3die August d. A., udbedes tilbagesendte til den 10de d. M., enten til Hr. Redacteur Jetsmark paa Adressecomptoiret eller Hr. Berling og Hr. Fuldmægtig Rolff paa det berlingske Comptoir, eller til Undertegnede, for at Skuemøntens Størrelse kan blive bestemt i Forhold til de tegnede Bidrag. P. C. Müller. B. Thortsen, H. E. Freund, Biskop. Stadshauptmand. Professor. Kl. 12 Middag. Barom. Tverm. Vinden. 25 August. 27, 11. 5, 15, 0 Varme. N. V. 28. - og 1. o -N. V. N. V. S. V. 3 - 27, 9, o. 1 11, 2 - S. (n ondartet Skarlagensfeber, som den 13de Dennes berøvede os vor høitelskede Datterson, Otto Schleppegrell, i den favre Barndoms=Alder af 3 ½ Aar, lod os 8 Dage efter, den 2de, friste den end tungere Skjæbne, at see vor Alderdoms Støtte og Haab, vor ældste Søn, Christian Frederik Adrian Baron Jnel, Lieutenant i Slesvigske Curasseer=Regiment, nedstige i Graven, i en Alder af neppe 33 Aar. Pludseligt bortreves han fra os og en høitelske, Pige, med hvem vi dybt føle og begræde hans Tab. Hans Barndom skiænkede os kun Glæder; hans Ungdom vakte skiønne Forhaabninger for vor og hans Fremtid. Den Alt styrende vilde det anderledes. Vor Velsignelse følger ham i Graven, og med Tillid til den Algode bede vi om Kraft for os og hans dybtsaarede Forlovede til christeligt at bære vor tunge Tilskikkelse. Ottilia Baronesse Juel. Christian Frederik, Baron Juel. fød Bekker. venrisen. Katskov.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Svar paa Christen Oplids Bemærkninger, i No. 204 af Berlingste politiske og Avertissements=Tidende. 1) Det er aabenbar Logn og Usandhed, at jeg har været beskyldt for Brugen af falsk Vægt, eller iøvrigt sigtet, for nogen slet Handling, uden hvad Christen Hvilds sorte Ondskab, alene har søgt at tillægge mig, da han, under den Tuienske Sag, efter den noksom bekiendte pro forma Licitations-Forretning, (hvorom Udførligere ved anden kellighed, faldt ind paa mig. 2) Det er fremdeles Logn og Usandhed, det Christen Holid anfører, at han allerede i Retten haver overbeviist mig om, at min Klage til Cancelliet er lognagtig. 3) Det er derimod ikke Løgn eller Usandhed, at Christen Hotid i sin Stæsning til Retten, af Dato 23de Dennes, har hvad han allerede i Avisen har forkyndt, gjort Paastand paa at jeg skal bede mine 3 Mk. infame Bøder og arbeide i 2 Aar i Meens Tugt og Forbedringshuus, men for hvilken Paastand jeg skal være ham Mand for, han skal komme til at bøde. 4) Det er heller ikke Legn eller Usandhed, et Christen Hvlid ver Nakskows Byetings Extra-Ret, under 23de Dennes, er for bedragerisk eller misligt Forhold mod sine Committenter, dømt til at bød 100 Rbd. Sølv til Nakskows Byes Fattigkasse, og at betale Sagens lovlige Omkostninger hvoriblandt i Salair 10 Rbd., og videre til Justitskassen 5 Rbd., og 5 Rbd. til Fattigkassen for sin grove Skrivemaade under Sagen; med hvilken Dom jeg tør vente at Justitien ikke lader det blive, da dens Conclusion ikke staaer i noget passende Forhold til dens Præmisser, hvorefter Christen Hvild ufelbarligen maatte have sin Bestalling, som Procurator forbrudt. 5) Hvad det smukke Stykke angaaer, som der skal være mig bediceret, saavelsom hvad han i Avisen iøvrigt haver anbragt, da skal jeg i den Sag, hvorunder Christen Hviid vil vadske sig reen for det jeg har sagt om ham i min Bog, nærmere forklare mig, efter som samme der vil blive mig for vidtløftig, Ugesom jeg ogsaa forbeholder mig min Ret, til under bemeldte Sag, at drage Christen Holid til Ansvar efter Lovens Strænghed, for hans fornærmelige og ærekrænkende Beskyldninger mod mig, i det ovennævnte No. af denne Avis. J. C. Jensen. Nakskow, den 29de August 1833. Et Apothek, helst i Siælland eller Fyen, ønskes tilkiøbs. Man henvende Sisig i portoftie Breve til Procurator Nyegaard, boende i Goldersgaden No. 330, og opgiver de Vilkaar under hvilke Salg kan finde Sted.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Nogle duelige Møllespende, en Lygtig Avlskarl, som har tjent længe og I eet Sted, en Kudsk, som har staaet ved Cavalleriet og skifter formedelst at Herskabet ikke længere holder Eqvipage, samt en Huusholderske, som kan bestyre, saavel en herskabelig, som landlig Huusholdning, og kan kog og bage, ønske dem Condition til 1ste November, og anvises af Stads fæstemand Jørgensen i Hyskenstrædet No. 147, i Kiøbenhavn, hvor de res Anbefalinger kan eftersees.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Paa Hartvigs Vexel=Contoir paa Østergade Nr. 66, første Sal, vexles og omvexles alle Sorter Mynter, samt kiøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Obligationer, samt Speciesfonds og Actier, alt til Dagens Børspriser. En nye og vel indrettet Boepæl med betrukne Værelser, Kielder og andre Beqvemmeligheder, hvoriblandt nye og gode Udhuusbygninger, kan, paa meget favorable Vilkaar, erholdes tilkiøbs naar Vedkommende herom behage at henvende sig til Undertegnede. Til Stedet, som er beliggende særdeles plaisant og kan tiltrædes strax, hører et Areal af circa 14 Tdr. Land veldyrkede Jorder, hvoraf kan forres og græsses 4 Køer og 2 Heste, for uden Smaakreaturer af Faar og Sviin. Alkestrup Hovedgaard pr. Holbek, den 21de August 1833. Lützhøft, Godsforvalter.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Licitation. Mandagen den 9de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, Da bliver, efter det Kongelige Rentekammers Foranstaltning, paa Raadstuen her i Byen, foretagen Licitation over Opførselsen af en nye Skole i Jyderup Bye i Wiig Sogn, under det Kongelige odsherredske Gods, efter Overslag, Tegning og Conditioner, som paa Licitationsstedet ville blive fremlagte, og som fra i Dag af ere til Eftersyn paa Skolepatronen, Justitsraad Jnspecteur Petersens Contoir her i Byen. Det anmærkes, at Skolen Vaaningshuus skal opføres af Grundmuur og dets Udhuus af Bindingsværk, samt at Overslaget udgiør 2681 Rbd. 1 Mk. 11 s. Repræs. Bye- og Birkecontoiret i Nyekiøbing i Siælland, den 26de August 1833. J. H. Berner.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Auctioner. Løverdagen den 7de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4,2 bliver ved offentlig Auction 3die Gang opbuden og saafremt antagelige Bud skeer, absolut bortsolgt: Huset No. 111 i Holmensgade, udi Øster=Qvarteer her i Staden, tilhørende afgangne Skoemagermester Johan Henningsen og efterlevende Hustrue, Ane Marie Henningsen, født Bang, deres fælleds Boe. - Det bemærkes: at der paa 1ste Prioritet i bemeldte forhen beskrevne Huus, er indestaaende 5600 Rbd. Sølv af offentlige Midler, og at samme er assureret i Brandkassen for 2900 Rbd. Sølv. - For denne Eiendom, som er vurderet for 14,000 Rbd. Sølv, er ved 2den Auction budet 1500 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes i Stue=Etagen og Auctions=Conditionerne, VurderingsForretningen og Adkomst=Documenterne, ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, Boets Curator, boende i Snaregaden No. 11, første Sal. Kiøbenhavn, den 2den Septbr. 1833. C. M. Winther, Archivarius.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Efter Skifteforvalterens Begiæring afholdes 3de Auctioner over Kiøbmand LEdvard Sidenius's Stervboes Huus No. 160 i Søndergaden, bestaaende af : et Forhuus paa 5 Fag med Grund og Hauge, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 16de September d. A.,) Middag Kl. 12. den 30te, 2den - den 14de October. - 3die -De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, den 3die i fornævnte Huus, hvilket herved bekiendtgiøres paa den i Placaten af 22de April 1817, foreskrevne Maade. Marieboe Byfoged-Contoir, den 15de August 1833. Valentin.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, afholdes 3de Auctioner over E Skoemager Christofter Jensens Eiendom No. 103 i Mellemgaden fra Torvet, bestaaende af 10 Fag Huus, Grund og Hauge, nemlig : 1ste Auction Mandagen den 16de September d. A., Formiddag den 30te September - 2den -) Kl. 11. 3die -- den 14de October. -De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men den tredie Auction i fornævnte Huus; hvilket herved bekiendtgiøres paa den i Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade. Marieboe Byefoged-Contoir, den 15de August 1833. Valentin.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
J følge Bestemmelse under Skiftet efter her i Byen afdøde Dagleie Paul Abraham Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue, bliver det Boet tilhørende Huus, beliggende paa denne Byes Adelgade under No. 30 Litr. B. med tilhørende Baghuus og Hauge, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes Onsdagen den 13de Septbr. samt 2den og 16de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction paa Stedet, Hvilket herved saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Bogense Byefogedcontoir, den 26de August 1833. Baadsgaard.
Berlingske Tidende, 1833-09-03
en Laurs Mortensen forhen tilhørende Gaard i Emborg Bye, RysD Sogn, som senere af Stiftamtmand Thygeson har vævet bortforpagtet til Mads Sørensen, bliver, efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, stillet til 3de Auctioner, der afholdes : Mandagen den 30te Septbr., ) 1833, hver Dags 14de October ) Formiddag. og - - 23de f. M. ) Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredsthingstedet i Brædstrup og den 3die Auction udi selve Gaarden. Jorderne ere skyldsatte for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 1/4 Alb., og i Kiøbet følger Gaardens Sæd og Avl, samt Konge- og Kirketiender. Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreds=Contoir, den 24de August 1833. Wittusen.