JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Justitsraad Waitz, Controlleur ved Brevposten i Hamborg, er af Hs. Maj. udnævnt til virkelig Etatsraad, og Secretair Adler, Controlleur ved den Danske Fragtpost sammesteds, er benaadet med virkelig Cancellieraads Caracter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Helsingøer, den 15 Junii 1809. Vi havde her i Tirsdags et af de skjønne Syn, som i Fredstider er ligesaa almindeligt, som det nu er sieldent. En Koffardieslaade af mere end 100 svært ladede Skibe passerede Sundet i en sluttet Række med sagte, dog staaende, Vind og godt Veir. Fordum udbredte en saadan Flaades Ankomst nyt Liv og Munterhed hos Kjøbmænd, Commissionairer og Færgefolk, nu vare de alle ørkesløse Tilskuere ved dens Gjennemgang, kun nogle Capere sværmede om, dog i behørig Afstand; thi Flaaden var convoyeret af en stor Engelsk Fregat, to mindre Svenske Fregatter og 2 eller 3 Kutterbrigger. Flaaden passerede Fæstningen ved Middagstider, og da den holdt sig saa nær mueligt under Svensk Land og gik udenfor Fæstningens Skudvidde, blev der ikke skudt efter den Mod Aften lettede de mellem Raa og Helsingborg liggende Engelske Krigskibe, formodentlig for at forstærke Convoyen under dens Gjennemgang gjennem Flinterenden. - Om Aftenen indbragdes af to Jydske Capere et stort Amerikansk tremastet Skib. Det er ladet med 280,000 Pd. Caffe, endeel Sukker og Jndigo samt Pibestaver. Det kommer, efter Foregivende, fra Bo sion direkte, og dets Papirer lyde paa Stockholm. Men det er forsynet med en Attest fra den Danske Consul i Boston, der bevidner, at Rheder og Skipper for ham have erklæret, at skjøndt Papirerne lyde paa Stockholm, saa er det dog bestemt til Kjøbenhavn, hvor det for egen Regning agter at losse. Skibet hedder Aurora og Skipperens Navn er Mastris. Dette Skib, hvis Ladning man efter de nu gjældende Priser anslaaer til mere end 600,000 Rdlr., er altsaa den rigeste Prise, som siden Krigens Begyndelse er indbragt hertil. Om det, efter de nu værende Conjuncturer, vil blive god Prise, da Amerika har hævet Embargoen og de Amerikanske Skibe ei saa lige kan siges at være indviklede i den Engelske Smughandel, bliver et andet Spørgsmaal. – Forresten er Caperfarten i Sundet nu ikke mere det den har været. De store Skibe vide at tage sig vare, og de smaae lønner det neppe Umagen at overrumple. Vore Capere mangler det imidlertid ikke paa Dristighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
En Lods her fra Byen ved Navn Christian Hansen løb forleden Nat tæt ind under Landskrone og borttog en Svensk ballastet Jagt. Den næste Morgen løb han ind under Viigen og udskar en Svensk Nordbaad, ladet med Muursteen. Men ved begge Expeditioner vandtes liden Ære og mindre Fordeel. Det, som nu gjør de Svenske tryg, er den Formening, de staae i, at de Danske ei vil øve Caperfart mod dem, da de have standset deres Caperimod de Danske. Ved at erfare det modsatte ville de snart lære at vogte sig. - De sidst ankomne Reisende fra Norge, der have gjort Reisen gjennem Sverrig, berette, at Tilstanden i Norge er nu temmelig god og at Kornpriserne ere falden mere end det Halve. Øieblikkets Trang er altsaa hævet, men ikke Frygten for den dunkle Fremtid. Det afvigte Aar manglede Bonden ikke Sædekorn, og Landets egen Produktion, skjøndt utilstrækkelig, formindskede dog Mangelen noget. J Aar mangler Sædekornet paa adskillige Steder, og Produktionen, Aaret falde nok saa heldigt ud, vil blive mindre. Maatte snart blidere Udsigter forjage den ængstelige Frygt for Hunger fra Nordmanden, der har liidt saa meget og opofret saa meget, maatte fremfor alt vore Kjøbmænd besjeles af Patriotisme og minde Digterens Ord: Mens her den Mætte stolt i Kamp vil træde For Enken og den Faldnes Møe, J Broderlandet Mænd for Brødet græde, Og Børn i Mødres Arme døe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Regjeringen kan ikke gjøre alt; hvad der ofte var den mægtigste Regjering umueligt, bliver let formange Privates forenede Bestræbelser. - J Sverrig behandledes disse Reisende med udmærket Agtelse. Ei allene droge de frit og ubevogtede gjennem Landet, men de mødte allevegne Gjæstfrihed og forekommende Artighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
(Af Chrstiania Avis.) Strax efter Krigens Udbrud med Engelland har Undertegnede offentlig indbudet enhver som i offentlige Anliggender troede at kunne give et eller andet nyttigt Vink, at meddele ham samme. Han troer at have lagt forDagen, og haaber med fast Overbeviisning at enhver Nordmand tiltroer ham, at det hører til hans Caracteer, med Taknemmelighed at antage, og, naar Omstændighederne tillade det, efter Overbeviisning at benytte ethvert Raad, som saaledes gives ham tilkiende. Han troer derimod at det er nedenfor hans Værdighed at indlade sig paa saadanne Udfald i Almindelighed, som gjøres under Anonymitetens Skjul. følgelig ogsaa at besvare de Spørgsmaale i Særdeleshed, som i Henseende til Anvendelsen af de indkomne frivillige Gaver ere gjorte i No. 45 af Christianiæ Jntelligenssedler d. A. Spørgsmaale som ikkun kunne være rettede til Undertegnede, hvis Pligt det var at give Commissionen for Anvendelsen af disse Gaver de fornødne Jnstructioner og Forholdsregler. – J øvrigt holder Undertegnede det for Pligt imod sine Medborgere, herved offentlig at erklære, at han ved disse Gavers Anvendelse er holder sig berettiget i mindste Maade at afvige fra de fastsatte og offentlig bekjendtgjordte Bestemmelser; at han ei kan holde sig beføiet at give dem en meere udstrakt Virkning, og end mindre at angribe Capitalen, og saaledes at berøve sig de fornødne Ressoureer medens Landet er i Krig, og Aspiranternes Antal maanedlig forøges; det om føie Tid af Commissionen aflæggende offentlige Regnskab vil vise at Klogskab og Forsigtighed forbyder dette i et Øieblik, hvor Landet endnu ei er sikkret for Fiendtligheder nes Fornyelse, hvor Tabet ved hyppige Smaarægtninger af Roflotillen, saa og de muligen i fiendtlig Fangenskab eller i de militaire Lazaretter Døde, vel foranledige en forøget Udgift, da iblandt dis ses Efterladte upaatvivlelig vil findes flere, som meget trænge, og altsaa bør have Adgang til denne Understøttelse. Christiania, d. 8 Junii 1809. Christian, Prinds til Slesvig=Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Ogsaa i Christiania Avis bekjendtgjøres nu Telegraphefterretninger fra Hovedstationen Nødaasen paa Gjelden ved Moss Den Norske Regjeringscommission har fastsat, at det maa være de Pengeskydsende i Norge tilladt indtil videre at lade sig betale af de Reisende 32 s. pr. Miil for hver Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
J Trondhjems Avisen aflægge de i Trondhjem krigsfangne Skibscapitainer i det Engelske Sprog deres Tak til Brødrene Weibys for den mod dem og deres Landsmænd udviste Ædelmodighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Breve fra Danske og Norske Sømænd i Engelsk Fangenskab ere opfyldte med Klager over deres slette Behandling. Alt hvad hver Mand faaer bestaaer i 1 1/2 Pd. Brød om Dagen og 1 1/2 Pd. Kjød og 4 Spægesild hver anden Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Sex Bagere i Christiania have ladet bekjendtgjøre, at da de ere blevne forsynede med Rug til forestaaende October Maaneds Begyndelse, have de forbunden sig til, under Politiets Opsyn, at udsælge indtil den Tid, 20 Lod godt stegt Rugbrød til 4 s. og 40 Lod samme Slags til 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Klædefabrikør Koch i Kongsberg har den 26. Maji modtaget den der i Byen ved den Kongel. Fattigvæsens Direction etablerte Halm, eller Straae. hatte Fabrik, og driver nu samme for egen Regning. Moderne fine Damehatte sælges for 5 til 20 Rdlr., og grovere dito for 1 til 5 Rdlr. Stykket, om forlanges kan ogsaa leveres Baand og Blomster, paa satte efter nyeste Mode og Smag Capit. Wulffsen, som fører Caperskonnerten Danneskjold, indbragte d. 8 Junii den erobrede Engelske Canonbaad til Aalborg. Den havde bragt den Danske Besætning fra Anholt til Gothenborg og stødte paa Tilbageveien paa to smaae Jydske Capere, der, efter en kort Fægtning med en saa overlegen Magt, saae sig nødsaget til at søge Frelse i Flugten. Capit. Wulffsen, der paa samme Tid var paa et Krydstog under Sverrig, hørte Canonaden og ilede tilbage. Efter tre Timers Jagt indhentede han Fienden og begyndte Attakken. Efter tre Qvarteers Fægtning strøg Canonbaaden. Den førte 2 Canoner, 1 svær forud og 1 mindre agter, 1 Lieutenant og 20 Mand. Den fiendtlige Officier skal have været meget forbittret, da han kom ombord og hørte, at det var intet Kongeligt Skib, han havde strøget forDen 8de d. M. afreiste 18 Svenske krige fangne Fiskere fra Aalborg til Vendsyssel, og ankom igjen en Svensk Mand med Kone og 3 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
J Trondhjem have adskillige egennyttige Mennesker ulovligen opkjøbt Vadmel, Lærreder og Strømper, for siden desbedre at kunne opskrue Priserne paa disse Fornødenheder. Politiemester Blom har derfor i Trondhjems Avis opfordret enhver Retsindig, som maatte have nogen Kundskab om denne Sag, at give ham den fornødne Oplysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Udenlandske Efterretninger. Fra Krigsskuepladsen i Østerrige haves denne Gang ingen egentlige nye og vigtige Efterretninger. Begge Armeer, adskilte ved Donau, trække en frygtelig Magt sammen, og der er ingen Tvivl om, at der med det allerførste vil leveres et blodigt Slag, som maa gjøre Udslag i Sagen, Østerrigerne vedblive at ruste sig med største Jver. Erkehertug Carls Hovedqvarteer, var d. 28 Maji i Markgraf-Neusiedel, omtrent i Miil fra Esling. Erkehertug Johan var paa sit Tilbagetog d. 24 ankommen til Kormend, en Flekke i Nedreungern, 18 Mile fra Presburg. Erkehertug Ferdinand, som paa sin Retirade er draget igjennem Schlesien, har faaet befaling at følge Armeen i Mähren i forcerede Marcher. Det Franske Hovedqvarteer var endnu d. 3 Junii i Edersdorf, hvor den 14de og 15de Bulletin ere udstædte. Broerne over Donau vare den Gang fuldkommen færdige. Paa den venstre Donaubredde arbeides paa en Broskandse, der har 1600 Favne i Omfang og er forsynet med en god Vandgrøft. Fra Bologneslaaden er der ankommen Mandskab, og en Mængde krydsende Fartøier hiemsøge alle Øerne, og dække Broerne. Ogsaa forfærdiges der Penischer, der skulle hielpe at beherske Strømmen. Gen. Lauriston er med en stærk Avantgarde ankommen til Odenburg, det første Commitat Ungern, og Div. Gen. Lasalle har sit Hovedqvarteer, ligefor Presburg og sender sine Forposter indtil Altenburg (4 Mile fra Presburg), ja endog til Raab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Vicekongen af Jtalien befinder sig i Keiserens Hovedqvarteer. Gen. Mardonald, der commanderer et Corps af den Jtalienske Armee, er trukket ind i Gratz, Hovedstaden i Steyermark. Hertugen af Danzig er i Linz, Prindsen af Ponte-Corvo marcherer mod Wien, Gen. Vandamme staaer med de Würtembergske Tropper i St. Polten, Mautern og Krems. Armeen i Dalmatien, der har slaaet Fienden i forskjellige Fægtninger og taget Overgeneralen, Stoichewich, til Fange, gjøde største Fremskridt. Hertugen af Ragusa (Marmont, er den 28 f. M. ankommen i Fiume og traadt i Forbindelse med den Jtalienske Armee og Storarmeen, hvis yderste høire Punct er Armeen i Dalmatien, som rykker frem mod Wien. Foruden denne Magt er endnu en Forstærkning af 20,000 Mand paa Veien til det Østerrigske. Den Armee, som Vicekongen af Jtalten har bragt, bestaaer af 60,000, og man kan saaledes regne, at Hovedarmeen forstærkes med 80,000 friske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Østerrigerne have forladt Marschau og de Polske have atter besat denne Hovedstad. Den Polske Armee under Poniatovsky, rykker bestandig videre frem i Galligien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Sverrigs nye Constitution er d. 6 Junii bleven formelig fauctioneret og Hertugen, efterat have modtaget den enstemmig tilbudte Krone, samme Dag udraabt som Konge af Sverrig, under Navn af Carl den Trettende. Han fyldte d. 17 Oct. f. A. sit 61de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Efterat Cancelliet, i Følge en Circulaire til samtlige Stiftamtmænd, Amtmænd, Grever og Baroner samt Biskopper i Dannemark, havde modtaget Anmeldelser fra adskillige Amtmænd om Landbofruentimmer der havde udmærket sig ved virksom Deeltagelse i det Jordbrugarbeide, der ellers pleier at forrettes af Mandfolk, og derom gjort Jndberetning til Kongen, behagede det Hs. Majest. under d. 11 Febr. d. A. at resolvere, allernaadigst at ville forunde dem iblandt de anmeldte Fruentimmer, der meest have udmærket sig Gaver af Sølvarbeide fra 2 Rdlrs. til 10 Rdlrs. Værdie, og at disse Gaver skulde paa en passende høitidelig Maade af Øvrigheden overleveres dem i Hs. Majestæts Navn. De anmeldte Fruentimmer ere blevne inddeelte i 3 Classer, og Gaven for første Classe bestaaer i et Solv Snøresmykke, for anden Classe et Brystspænde, begge med Paaskrift for Landbrugsflid paa den øverste Plade, samt tillige et Par Forklæde=Spænder uden Jndskrift, og for tredie Classe i et Brystspænde med samme Jndskrift 4 Fruentimmer ere af H. M. kjendte værdige til Gaven for første Classe, 9 til Gaven for anden Classe og 3 til Gaven for tredie Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Major v. Seyffarth er til Belønning for hand tappre Forhold ved Stralsunds Jndtagelse udnævnt til Oberstlieutenant af Jnfanteriet. Ogsaa ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie og de Bornholmske Milice, Borger- og Herredscompagnier er Fændriksclassen under d. 15de d. M. ophævet, alle Fændriker udnævnte til Second-Lieutenanter, og Sec. Lieut. Classen skal forøges med saa mange Numer, som der hidtil har været reglementeret virkelige Fændriker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
J Følge Efterretninger fra Tønningen, er i disse Dage paa Eideren atter ankommet et stort Americansk Skib, hvis Ladning for største Delen bestaaer af Bomuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Bekjendtgjørelse Da Hs. Excellence Hr. General-Lieut. v. Ewald, ved allerunderdanigst at afgive til Hs. Majest. Kongen omstændelig Rapport om Staden Stralsunds Jndtagelse ved Storm af det forenede danske og hollandske Corps Tropper og den Schillske Bandes Ødelæggelse, tillige har anført de Handlinger, hvorved endeel Officierer og øvrige Militaire af det hans befaling undergivne danske Armeecorps have havt Leilighed til særdeles at udmærke sig blandt deres øvrige kjække Vaabenbrødre, saa har det allernaadigst behaget Hs. Maj. at befale mig at bekjendtgjøre følgende Udtog af General-Lieut. v. Ewalds Rapport, for at Armeen kan lære at kjende disse Tappre, som ved kjæk og høimodig Daad have erhvervet sig Hs. Majest. allernaadigste Bifald og viist sig som brave danske Krigere. De til General-Lieut. v. Evalds Generalstab henhørende Officierer, nemlig: Overqvarteermester Hs. Durchl. Prinds Wilhelm til Holsteen=Bek, Divisions=Qvarteermester Løvenørn v. Bardensleth, Capit. v. Gartner og Premier=Lieut. Baron v. Lilliencron, hvilken sidste var commanderet i det hollandske Hovedqvarteer, have saavel ved deres Anstrængelser paa Marschen som ved deres viiste Mod og gode Tjeneste under Angrebet meget udmærket sig. Oberst=Lieut. v. Fries, som formedelst sit svagelige Helbred var udsat for mange Besværligheder af Marschens Fatiquer, bidrog desuagtet meget til Expeditionens heldige Udfald. Oberst=Lieut. v. Abercron førte den 1ste Bataillon, Oldenborg med megen Bravour til Storm Angrebet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Major v. Seiffarth, som under General Lieut. v. Evalds Øine forte den 2den Bataillon Oldenborg, udmærkede sig ved sjeldent koldt Mod. Uagtet han fik en stærk Contusion og derved kastedes af Hesten, satte han sig dog strax i Spidsen af sin Bataillon og førte samme mod Fienden. Major Henrich v. Flindt, af Husar=Regim., har viist megen Conduite som Husar og Cavallerist. Lieut. v. Ewald, af Husarerne, har viist sig som en kjæk Officier. Major v. Moltke, Commandeur for det holsteenske Jnfanterie-Regiments 3die Bataillon, anførte denne med Raskhed til Stormen. Af denne Bataillon have følgende fornemmelig udmærket sig: 1. Capitain v. Onalen, Chef for Jægercompagniet. Han udgjorde med sit Compagnie endeel af Avantgarden og uagtet samme var meest exponeret, viiste Capitainen dog et urokkeligt Mod og gav derved sit Compagnie et skjønt Exempel. Ved Francker=Porten borttog han, uagtet den hæftige fiendtlige Kardetskild, et Batterie af 4 svære Canoner, og skjøndt han derved blev let blesseret, trængte han dog besjælet af lige Mod ind i Staden Stralsund. 2 Lieut. v. Rosendahl, af Jægercompagniet, opmuntrede stedse Jægerne og viiste med Ryelighed og Overlæg megen Bravour. 3. Lieut. v. Moltre af Jægercompagniet, sik en Geværkugle gjennem sin Chacot. Denne unge Mand, langt fra at blive bestyrtset herover, viiste en saadan Glæde, at Compagniet midt i Actionen tilraabte ham et Hurra. 4. Jægerne af meerbemeldte Compagnie. Schutt, Hinrichharm, P. Wiese, C. Rohr, C. Horst, J. Duncker, P. Wilckens, H. Hauschild, C. Dancker og fornemmelig A. Sellmer, udmærkede sig ved deres Mod 5. Halvmaaneblæser Fr. Scharpp, af samme Jægercompagnie, blev i Byen paa Gaden skudt af en fiendtlig Rytter en Kugle gjennem Chacoten og til samme Tid blev ham berøvet sit eneste Værge, Sabelen, men besjælet af Mod greb han et Gevær, som laae mellem Gelederne ved Siden af en Død, fyrede det af paa sin Fiende og dræbte ham. 6. Lieutenant v. Hüvinett af det 3die Compagnie, blev betydelig blesseret for ved Porten, men forlod dog ikke Compagniet, meget mere holdt han strængeste Orden i samme og opmuntrede Mandskabet til Tapperhed. 7. Commandeersergeant Loop, som commanderede en Peloton, opmuntrede stedse Folkene og holdt den skjønneste Orden. 8. Sergeant P. Rusch ligeledes. 9. Corporal Brockstedt af det 2det Compagnie blev efter Affairen indqvarteret i Stralsund hos en Enke, hvis Huus blev plyndret. Han søgte med Livsfare at forhindre dette og efterat han havde bortfjernet Plyndrerne, 6 i Tallet, vilde den beængstede Vertinde vise ham sin Taknemmelighed ved at give ham en Pung med 40 Rdlr., men høimodigen afslog han denne Gave og yttrede at han blot havde gjort sin Skyldighed. 10. Underofficier Ahrens af det 2det Compagnie, yttrede under Actionen det Ønske at han maatte rykke frem med Jægercompagniet, hvilket blev ham bevilget og udmærkede han sig meget ved denne Leilighed. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Underofficererne Freese, M. Behrens, Voss, Doose, Mordhorst, Blocker, bleve let blesserede, agtede ikke deres Saar, men viiste sig som brave Krigere. 12. Musketeer A. Schmidt strakte med sine Vaaben i Haanden alt til Jorden, som modsatte sig ham, og opmuntrede det 2det Compagnie til at følge sit Exempel. Af det oldenborgske Jnfanterie-Regiment have følgende udmærket sig: 1. Lieut. og Adjut. v. Krohn. har paa den hele Marsch Nat og Dag udført sine Pligter med utrættelig Jver. Under Actionen selv og i det Øieblik, da Colonnen blev formeret til Attaque, blev Hesten skudt under Livcompagniets Capitain, som den Dag maatte ride fordi han var bleven slaaet af en Hest. Strax sprængte Lieut. Krohn frem og forte den første Peloton af den stormende Colonne, med hvilken han ogsaa var den første Officier af Bataillonen, som trængte ind af Porten. Med den største Rolighed raabte han Mandskabet Mod til og bad dem at følge sig. 3 Byen selv blev en Cavallerietrup ved hæftig fiendtlig Geværrild nødsaget til at sprænge tilbage, men Lieutenanten opmuntrede sit Mandskab til at følge sig, hvorpaa de rykkede raskt frem og forjoge Fienden. 2 Premierlieutenant v. Muck, som commanrer det 6te Musketeer=Compagnie, har udmærket sig i enhver Henseende. Han besidder Mandskabets Kierlighed og viste sig fortrinlig modig ved Tribseer Port i Byen Stralsund, hvor det fiendtlige Jnfanterie endnu havde alle Vagter, Volde og omliggende Huse besat. Stedse trængte han med koldt Mod frem med sit Compagnie og fordrev Fienden af sine Positioner, deels med en velrettet Geværild, deels med Bajonetten, hvorved han foregik sit Mandskab med det bedste Exempel. 3. Vicecorporal Scholberg af det 1ste Compagnie, har selv skudt 2 fiendtlige Husarer, og skiønt han erholdt Streifskud paa begge Laarene, lod han sig dog ikke forbinde, men gjorde den hele Affaire med. – 4. Capitain v. Wilcken, Chef for Jægercompagniet Oldenborg, udgjorde med sit Compagnie en Deel af Avantgarden tilligemed Capitain v. Qualen, og viste megen Duelighed og Mod. – 5. Herforuden har ogsaa Regimentsfeldskiær Keil af det oldenborgske Jnfanterie-Regiment meget udmærket sig ved den Jver, hvormed han antog sig de Saaredes Pleie saavel af vore egne Tropper som de Allieredes, hvilket erhvervede ham Alles Agtelse og Kierlighed. – Af den 2den Husar Escadron 1. Vicevagtmester J. H. C. Brygmann. har viist fortrinligt Mod og Aandsnærværelse, i det han med et Par Mand, som dog endnu var langt tilbage, mødte ved et Hjørne af en Gade i Stralsund, 10 fiendtlige Husarer. Han raabte strax. Følg Følg for at bringe Fienden til at troe, at han havde mange flere Folk. Han huggede paa Stedet den Forreste af Fienden ned, og raabte til de andre, at de strax skulde kaste deres Vaaben, hvilket de ogsaa efterkom og hvorved blev gjort 9 Fanger. –2. Husarerne C. Studt af Amtet Trittan, D. F. Gamm af Nettelsee, og Anders Paulsen af Amtet Tønder, have paa flere Steder i Byen slaaet sig med en overlegen Fiende, nedsablet mange og viist sig meget brave. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Den ny Konge af Sverrig har under d. 1ste d. M. udstædt en Proclamation angaaende Landværnets Opbrud, hvori det blandt andet hedder, at Sverrig har tilbudt alle sine Fiender Fred, men at Rusland og Dannemark have vægret sig ved at indlade sig i Underhandlinger; at den førstes Krigsmagt allerede har angrebet Riget, men at Kongen iler med at tage saadanne Forholdsregler, at Landet kan blive beskyttet; at der allevegne samles en bevæbnet Magt og at en talrig Skjærgaardssande allerede er færdig til at afværge Fiendens Anfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-17
Gaar noteredes ingen Cours paa Hamborg. Banco blev betalt med 290 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-20
Jndenlandske Efterretninger. (Slutning af den i forrige Nummer afbrudte Bekjendtgjørelse. Af den 6te Husar Escadron: 1. Lieut. v. Hoffmann udmærkede sig især ved i Forening med efteranførte Husar Evers, at redde Estandarten, som var i stor Fare for at blive tagen. Lieut. nedhuggede selv 2 Fiender, hans Hest blev skudt under ham og han undgik kun ved Addresse at blive nedsablet. 2. Husar Paul Nicolai Evers blev i Følge hans til Escadronchefen givne Løvte, troeligen ved Siden af Estandartføreren og forsvarede denne, hvorved han ogsaa fik et Sabelhug over Skulderen. 3. Vicevagtmester C. C. Croyt, førte Halvdelen af Avantgarden under den faldne Lieut. v. Hanckes Commando, imod de langt overlegne Schillske Husarer, og udførte dette med megen Held og Mod. 4. Husarerne J. N. F. Kreus og W. Lern udmærkede sig i at forfølge de fiendtlige Flankører ved Tribseer=Porten, og Krens fægtede siden i Byen med det største Mod. 5. Husar. C. Bløcker blev saaret i Baghovedet af en Kardetskkugle og styrtede ned af Hesten. Da han kom til sig selv var han berøvet sine Vaaben og sin Hest. Uagtet Blodet løb ham ned af Halsen, sprang han hen og bemægtigede sig en anden Hest, vristede en fiendtlig Husar Sabelen af Haanden og ilede til sine Kammerader. 6. Husarerne C. Lorens fra Amtet Segeberg og J. Crohn fra Herskabet Pinneberg, bemægtigede sig paa Torvet en fiendtleg Officier; han bad om Livet og den tilstædeværende OberstLieut. v. Fries afholdt Husarene fra at nedhugge ham og reed videre. J. Crohn, som forgjeves opfordrede Officieren til at følge sig, og frygtede for hans Undvigelse, huggede ham saa han faldt og skjød ham siden med Pistolen. Da den Faldne af alle Tilstædeværende, som kom fra Raadhuset, blev erkjendt for at være Schill, tog Hollænderne ham op, aftog ham Ordenen og bare ham bort. Kun fordi Ordenen blev overbragt af en Hollænder, der som erfaren Kriger kjendte et saadant Vidnesbyrds Værdie, var der en kort Tid Tvivl om hvo der havde dræbt Schill. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, d. 16 Junii 1809. F. Bülow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-20
General=Adjutant og Chef for General-Adjutant Staben, Ridder af Dannebrog.