Berlingske Tidende, 1788-05-30
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 43.) 18. Da det ikke kan nægtes, at Sviins Fedning, Tillæg af Gies og andre Fjeder=Dyr, tilligemed Avlen af Faar paa sin Maade indskrænkes ved de allernaadigste høipriselige Anstalter, som gjøres i Henseende til Fælledskabets Ophævelse mellem Egne, Byer og Gaarde. Men dette store Gode dog ikke derfor kan tilsidesættes, og det fornødne Tillæg af hine Kreaturer bliver ikke derfor umuelig, naar Anstalter dertil føjes paa beste Maade; saa spørges for at indsee de beqvemmeste Anlæg dertil; Efter hvad Plan og Anlæg befordrer man Tillægget af Sviin, Gies og Faar m. v., hvor Fælledskab er hævet og Indhegning bør skee, paa saa god en Maade, at den fornødne Fredning for Agerbruget ikke derved lider, men Avlen af disse Kreaturer dog paa den Maade formeres, som under disse Omstændigheder bliver best mueligt? For det beste Svar herpaa, Selskabets første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Indsendings=Tiden bliver inden Udgangen af October 1788. Bliver det vel besvaret, vil Selskabet herfor udsætte praktiske Premier. 19. For en Agerdyrknings=, Have= og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den 3die Guld=Medaille eller 25 Rdlr. Forden næst beste Afhandling om denne Sag, den første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil endog belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen at disse Kalendere udgjøre mere end 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk, Premien er forfalden til 1ste October 1788. 20. For den beste Afhandling om de fordeelagtigste Maader, at formeere Gjødningen paa, udsættes en Premie af den 1ste Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingen maatte omstændeligen forklare Maaderne, hvorpaa Gjødningen med største Nytte kunde formeeres, og tillige ved et paa Erfaringer grundet Overslag oplyse den sande og varige Fordeel deraf. Afhandlingen indsendes inden November Maaneds Begyndelse 1788. 21. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddings=Stedet for Veirligets skadelige Jndflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1788. 22. For den, som meddeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Lejlighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet atter sin første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed med Efterretning, om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei, om det ligger i Fælledskab eller ej om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke; om der i Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Eier m.m. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1788. 233. Høstpløiningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge, Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tidligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tidligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tidligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Nattefrost, som saa ofte tilintetgjør den norske Landmands beste Haab, m.v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet ligeledes formene, at den maatte være gavnlig Søndenfields, og for derom at erholde Vished, udsætter følgende Premier: Forden, som ved de paalideligste Erfaringer Søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløiet og ikke høstpløiet Agerland med tilføjet omstændelig Beretning om Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jndavlen, og Høstpløiningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikkre og velbevidnede Forsøg, udloves den 3die Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For de næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Premierne æskes inden 1ste November 1788. 24. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøiagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1.) Hvorvidt Hamps Ned sænkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillet staaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage? 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Lejlighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften, eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre=Huse eller i Ovne? J sidste Tilfælde hvor stærk Varmen skal være? Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at mærke, 3.) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuuseller en Hørovn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efter en tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste October 1788. Der som nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide der Materie og Tørre=Husets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 25. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling om Krap=Rodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Maling og Jndpakning m.v., udsætter Selskabet en Premie af 50 Rdlr. eller den anden Guld=Medaille. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger, f. Ex. de af du Hammel, d'Ambournai og Lidbek, med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1788. 26. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1788. 27. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøiagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør een eller flere Handels Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rap sat, Krap, Vald, Van, Safran m. v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For næst beste, Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rd. Premien æskes inden 1ste October 1788. 28. For den Beregning, som viser Fordelen af de saa kaldede naturlige (hjemmevoxende) eller konstige (fremmede) Foder, Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg-Avlen, i Ligning med den sædvanlige Kornavl. F. Ex. Fordelen af Qvæg avlen, af Kiør, Faar og Heste, tillagte ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græsarter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes: Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festucovina) m.v., sammenlignet mod de Fordele, som Avlen af Korn-Sorterne indbringer, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste af slige Beregninger Selskabets trediGuld Medaille eller 25 Rdlr. For den næst derefter, dets anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinter=Forring. For Exempel: af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Brassica rapa), Kaalrødder m.m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig at disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning om slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen og det, som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1ste October 1788. 29. For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme, Fugle, udsætter Selskabet atter sin anden Medaille i Guld. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her(i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur=Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gierne bleve baade nævnede med sikre systematiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vi derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed, ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifter, ne indsendes inden 1ste October 1788. 30. Selskabet ønsker at forskaffe Land=Almuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed indrettede Underviisninger om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Gies, Ænder og Kalkuner, m.v. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes atter den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne og Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt overflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøje at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst-Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. (Fortsættelsen følger.)"di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg N. a., giøre alle og enhver, som det vedkommer, vitterligt, at samtlige Børn af Vores for kort Tid siden afdøde Justitsraad og Landfoged Matthiesen paa Øen Sylt allerunderdanigst have forestillet Os, at de fandt sig foraarsagede - til kun cum beneficio legis & inventarii, at tiltræde deres Faders Efterladenskab, og derfor vedbørligen ansøgte, at Vi til den Ende vilde behage, at lade udnæde et offentlig Proclama. Da Vi nu i Naade have bevilget saadan deres Ansøgning; saa befale Vi herved alle og enhver, som formeene sig at have noget Krav og Fordring paa bemelte Justitsraad og Landfoged paa Sylt, hans Efterladenskab, samme hidrøre en qvocunqve capite vel causaa det end maatte være, behørigen, de Indenlandske inden 6, og de Udenlandske inden 12 Uger fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse Dato, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at angive dem for Vores Justitsraad og første Over-Rets Secretair Schmidt, - Slesvig, at producere de ihændehavende originale Documenter, at efterlade vidimerte Copier ved Protocollen, og for saavidt de ikke skulde være boesiddende i Vort Hertugdom"Slesvig, at beskikke Procuratores af Acta; ligesom det og bliver dem, som maatte være Debitorer til den Afdødes Stervboe, enten formedelst resterende Afgivter, foreskudte -Contribuenda, eller anden Gield, alvorligen herved paa lagt, sub pæna dupli at angive saadant for Protocollen inden ommeldte Frist, med den udtrykkelige Advarsel, at den eller de, som ikke inden den foresatte Tids Forløb vedbørligen angive deres Fordringer, skulle siden ikke meere blive hørte, men udelukte og dem for Eftertiden paalagt en bestandig Stiltienhed; hvorefter enhver Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Givet under Vort hostrykte Seil i Ober=Retten paa Vort Slot Gottorff, den 9de Mai 1788. (L. S. J. L. v. Jügert. C. G. Carstens. (L. Instten CapiSchmidt. Lobedanz en Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at Anna Jacobs Datter af Broegaard under Thim Sogn i Riber Stiet, udi en Sag, som hun agter at anlægge til Skilsmisse=Doms Erhvervelse over hendes for 11 Aar siden fra hende bortreiste Mand Laurits Pedersen, maae i Steden for den anbefalede Jndstevning til ham, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser med 6 Ugers Varsel indkalde bemelte hendes bortreyste Mand, saavel til at høre Vidner for vedkommende Under=Ret, som til at lide Dom til Skilsmisse for Tamper Retten, og om han ikke inden saadan Tids Forlad en skulle møde, eller møde lade, maae derefter uden videre gaae Dom i Sagen; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forsang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Bort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 9de Mai 1788. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.