JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
J dette Øyeblik høres det Rygte, at Fyrste Marajeny har forladt det tyrkiske Partie, og hyldet begge Keyserhofferne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Mastricht, den 28 November. Hr. General von Schlieffen har paa Marchen til Lüttich været saa uheldig at styrte med Hesten og brække det ene Been. Generallieutenant von Riedesal har huuset ham, og sørger for hans Opkomst saasnart mueligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Nu gaaer Rygtet, at de Preussiske Executionstropper allerede have naaet Lüttich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Haag, den 28 November. De Brabantske Patrioters Anliggender begynde at faae en Consistence, der maae giøre hele Europa opmærksomt, og synes at forudspaae een af de Revolutioner, hvorpaa vor Tidsalder giver saa mærkelige Exempler. Da de Brabantske Stænder have erklæret sig for uafhængige, saa kunne de tillige sanctionere alle de Misfornøyedes Foretagender og Beslutninger. En Deputation af benævnte Stænder opholder sig endnu i Breda, og dirigerer derfra alle den Armees Operationer, der med hver Dag bliver kiendeligen større, og hvis Siæl den bekiendte van der Noot er. Denne Deputation har, efter Gents Erobring, i al Stilhed, men af ubekiendte Aarsager, afskediget Prinds Louis de Ligne, Fyrstens yngste Søn, den har ogsaa besluttet at oprette en staaende Armee af 20000 Mand med tilhørende Krigs-Commissariat. Under disse Omstændigheder lader det, som Keiseren saa godt som har mistet de skiønne østerrigske Nederlande, og der er nu ikkun 3 store Stæder tilbage, nemlig Brüssel, Antwerpen og Luxemburg. Af disse vil Brussel formodentlig blive det sidste, Patrioterne ville angribe, siden General d'Alton trækker alle sine Tropper sammen der, og ey allene med et frygteligt Artillerie vil forsvare sig udenfra, men endog i Staden selv fra Gade til Gade har anlagt Forskandsninger. De for Patrioternes Overmagt vigende smaae Keyserlige Garnisoner have taget deres Tilflugt deels til fransk og deels til hollandsk Grund. Saaledes har Garnisonen fra Hazegraes valgt Sas van Gent, hvor man ogsaa modtog den, efterat den havde strækket Gevær. Hvorefter Hazegraes blev besat af 200 Patrioter, og deres Fane op plantet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Fra Aachen har man Efterretning, at Pøbelen i Lüttich nu virkeligen lader Oprørsfanen vaye; at den har bemægtiget sig Arsenalets Vaaben og Kanoner, oprevet Broesteenene, og sammensvoret sig at stikke Staden i Brand paa fire Stæder, dersom man angriber dem. – Man kan let tænke, hvorledes den gode og roelige Borger maa være til Mode ved saadanne Tilberedelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Fra Westphalen, den 28 November. Man melder fra Holland, at der til Haag ere ankomne nogle fornemme Brabanter, der have Adgang til Personer, af høy Rang sammestæds, og, ligesom deres Suite, bære Arveprindsen af Oraniens Portrait paa Brystet. Jblandt andre Gisninger i Anledning af dette Syn vil man viide, at disse Herrer have i Commission at tilbyde Arveprindsen af Oranien Statholderværdighed over Brabant, og at Patrioterne ville af bemeldte Provinds danne en Republik efter Hollands Mønster. Hvorvidt denne Formodning er grundet eller ikke, vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Amsterdam, den 1 December. Endnu den 25de November vare de Keiserlige Tropper Mester af Namur. Jnsurgenterne holde deres Hensigter, hemmelig. Nogle troe, at de have noget i Sinde imod Luxemburg; andre derimod, at de først ville i Færd med Namur, hvor de troe at have fleest Venner, men hvor Scenen dog maaskee vil blive ligesaa blodig som i Gent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Generalmajor von Schrøder, som er stærkt blesseret, er reyst igjennem Namur til Givet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Kiøbenhavn, den 11 December. Onsdagen den 16de December førstkommende, bliver Bal varee en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer, Klokken 6 1/2 Slet om Aftenen. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domino, vilde i Forveyen indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, da billetterne med enhvers Navn paategnet, kan afhentes i den saa kaldede Procuratorstue, samme Dags Formiddag fra Klokken 9 til 1 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
Den 9de December er hidtilværende Copiist i det 1ste Schlesvigske Contoir, Frantz Friedrich Hasse, udnævnt til Fuldmægtig i det 1ste Holsteenske Contoir ved Rentekammeret. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1790, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det kongelige Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. ligeledes kan og bekommes: Tydelig Spørsmaal og Giensvar over D. M. Luthers lille Catechismus, hvorudi Christendommens Kierne kortelig bliver afhandlet; samt danske Matricul Beregning med Tabeller af Prof. J. Dinesen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-11
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 23de December förstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretage Auction paa endeel overblevne Provisions-Sorter, som med Skibene i Aar ere hiemkomne, nemlig: Arrak, saltet OxeKiød, saltet røget Flæsk, Smör, og haardt Ostindisk Brød; thi vilde de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort, ligesom Varene 3de Dage før Auctionen kan eftersees hos Compagniets Material-Forvalter Eschemoes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Kjøbenhavns No. Aar un. nihuus. Post-Tidender. lille men. Mandagen, den 14 December. geresaavel ugenlig at Sukker 10 Van Kasser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Constantinopel, den 8 October. Den tyrkiske Flaade i Archipelagus ligger ved Paros, og den Algierske ved Scio. - Oberst Brentand, der er gaaet i Svensk Tieneste, er her ankommet, og har i Gaar i en offentlig Audience overleveret Kaimakanen sit Creditiv som Kongel. Svensk Minister. Han er blevet modtaget med stor Distinction, og har faaet en kostbar Pelts til Præsent. Formodentligen skal han hielpe til at arbeyde paa Planen til de forestaaende Krigsoperationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Bucharest, den 8 November. Bojarerne have foræret Prindsen af Coburg, ved hans Ankomst hertil, en prægtig Ridehest med et rigt broderet blaat fløyels Skaberak, og selv sat ham op paa Hesten, med Anmodning, at han vilde bruge den. De forbandt sig ogsaa til at give hver Keyserlig Soldat 2 1/2 Pund Kjød og 3 Krentzer om Dagen. Mawrojen troede gandske vist, at han i god Roe kunde tilbragt Vinteren her, og blev derfor saa forbauset, da han fik de Keyserliges Anmarch at høre, at han ey vidste, hvilket han først skulde giøre. Til hans endnu større Forvirring ankom de Keiserlige Tropper endda 2 Dage tidligere, end han formodede; thi Prindsen af Coburg havde, for des hastigere at naae Bucharest, i de 3 sidste Dage givet Tropperne et Tillæg af sin egen Lomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Vor Keyserlige Garnison bestaaer for nærværende Tid af 8 Batailloner og 2 Divisioner, der virkeligen have bedre Vinterqvarterer, end i de beqvemmeste og fredeligst Stæder. J denne store og vidtløftige Stad, der har 22000 Huuse og 380 Kirker, findes Overflod af alle Ting; Handelen florerer, og en Ocka Viin kiøbes, ligesom Pundet af det bedste Kiød, for 3 Kreutzer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Rom, den 21 November. Fra Corsica haves Efterretning, at det Rygte, at den Franske Nationalforsamling vilde give Genueserne bemeldte Øe til Hypothek for et hos dem giørende Laan, har fremskyndet en fuldstændig Revolution sammestæds. Corsica nerne have nemlig ey allene bemægtiget sig Citadellet ved Bastia, men ogsaa alle andre Citadeller paa deres Øe, afvæbnet det franske Militaire, ja ere endog i Begreb med at seende det ved første Leylighed til Marseille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Lemberg, den 24 November. For et Øyeblik siden fik Greve Brigido en Stafette fra Kredsamtet Zamose med den Beretning, at en tøileløs Sværm fra det republicanske Pohlen var faldet ind i Alt Zamose, havde myrdet Toldcassereren, dødelig saaret Controlleuren, skaaret Ørerne af Jnspecteuren, plyndret henved 15000 Gylden af Cassen, og derpaa forføyet sig tilbage. Endskiøndt man desværre ikke kan tvivle om Sagens Rigtighed, saa troer man dog ingenlunde, at disse Røvere have været rette Pohlske Soldater, men anseer dem foren Bande af maaskee flere Nationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Paris, den 30 November. Den 23de hujus var det atter meget uroeligt her i Staden, og intet Menneske var sikker paa Gaderne. Hertil til skal Nationalforsamlingens og Borgerskabets Repræsentantes Beslutning, at afgive alle Sølv=Skoespænder til Skatkammeret, have givet Anledning. Paa en næsten mordersk Maade foretoge nogle forvovne Karle og Matroner sig at rive Skoespænderne og Ørenringene fra de Borgere og Borgerkoner, der lode sig see paa Gaden. Nogle af disse Røvere bleve nedlagte paa Stædet, andre arresterte; og den følgende Dag gjorde endeligen et skarpt Edict fra Municipaliteten en Ende paa dette Røverie, En anden Tumult den 23de bestod deri, at henved hundrede Arbeyds karle mødte udenfor Nationalforsamlingens Sal, og forlangede at indlades, for enten at faae Arbeyde eller Brød uden Arbeyde. Det hialp ikke, at den vagthavende Officeer forestillede dem, at Nationalforsamlingen ikke behøvede Arbeydsfolk, og at den beskæftigede sig med at forfatte almindelige Love, der skulde tilveyebringe bedre Orden og Lyksalighed for alle Stænder. Arbeydsfolkene svarede med Skriigen og Trusler; men da Officeren tilsidst paa en alvorlig Maade fortalte dem, at de først maatte have baade ham selv og hans hele Vagt til Livs, førend de kunde vente at komme ind, trak de sig tilbage, men truede med at komme saa mandstærke igien, at Vagten ikke skulde forbyde dem Veyen oftere Neppe vare disse Folk vel borte, førend en stakkels gammel Kone forlangede at indlades for Nationalforsamlingen, og foredrage den Ting, der vilde opvække den til almindelig Medynk. Da man ogsaa nægtede hende Indgangen, gav hun sig til at skriige saa høyt og giøre en saadan Støy, at Kongen hørde det i sit Gemak, og lod spørge, hvad der var paa Færde. Med nogle Penge fik man hende snart tilfredsstillet, og det har siden været roeligt igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Med de fra Havre, Rouen og St. Valery her ankomne tre overordentlige Courerer have vi nu faaet fuldkommen Vished, at Hovedstaden ikke kan fattes Kornvarer i denne Vinter, da der til bemeldte tre Havne ere ankomne 28 store Kornskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Det første Ark af den paa Prænt udkommende Liste over det Kongelige Skatkammers Pensionister nævner 86 Personer, der have i det mindste 20000 Livres, og tilsammen 2 Millioner og 895623 Livres. Endnu udkomme der 4 Art af denne smukke Fortegnelse. Til et Begreb om denne uhyre Udgivt anføres her nogle af de vigtigste Ex præsident d'Aligre, en Herre, der selv har 500000 Livres i Jndkomster, faaer aarlig 30000 Livres i Pension, Exminister Bertin 69000; Hertugen af Chatelet, som har 400000 Livres aarlig Jndkomst, 28500; Hertugen af Fronsac40000; Enke Marechalinde de Muy 42000; Enke-Grevinden af Vergennes 24000; den hovedrige Greve af St. Priest 30500; Ex Seglbevareren Miromesnil 67080; Ex Controlleur de Fleur, 65702; Exminister le Noir, der har en halv Millions aarlig Jndkomst, 47500, ligesaa Marechal de Castries, der ligesaalidet behøver det, 25000; Greve Löwenthal, en naturlig Søn af den berømte Marechal, 23000, den gamle Præsident Mole, med sin 16 Millioners Formue, 20000; Exminister Breteuil 91729. den riige de Calonne 42000; Hertugen af Polignac 80000, og hans Oncle de Comille 24000; Hertugen af Nivernøis Cardinal Mazarius Arving, 22000, Marechal de Segur, 83300; Marechal Broglio 70000, den Kongelige Kammertiener Thieray, 37336; Exminister Sartine 86720 &c. &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Alle de udenlands værende Pensionister skulle komme tilbage, opholde sig i Frankerige, eller og miste deres Pensioner. Allene den i Jtalien levende Exprincipalminister, Ærkebiskoppen af Sens, skal aarligen trække en halv Million Livres ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Jblandt de 3 Dueller, vi her i forrige Uge have havt, 2 har den imellem den Svenske Ambassadeur, Hr. von Staal, og Hr. de Casales gjort størst Opsigt. Hr. von Staal er vel blesseret, men uden al Fare. Hertugen af Aiguillon, der sloges med Hr. Gleizen, een af de Deputerte, har faaet to dygtige Blessurer. Den tredie Duel imellem to Nationaldeputerte Hr. Blomard og Dache, er gaaet taaleligst af, da Hr. Dache ikkun fik en gandske ubetydelig Blessure. – Af dette seer man imidlertid, hvor langt vi endnu ere fra den rette Enighed. Frankfurt, den 2 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
J nogle Nederrhinske Tidender meldes, at den bekiendte Hendrich van der Noot havde den 23de November med 4 Prælater været forsamlet i en Landsbye ved Gent, hvor de vilde publiceret et nyt Manifest, og hvor van der Noot har villet overtale en vis Cardinal til at erklære en Religionskrig, og excommunicere Greve von Trautmannsdorf, Greve d'Alton &c., men at man har igien bragt ham paa andre Tanker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Mecheln, den 2 December. Siden Gents Erobring, og siden de Flandernske Stænder have gjort det afgiørende Skridt, gandske at unddrage sig fra Keiserens Herredømme, har Patrioternes Partie faaet en betydelig Tilvext. Ogsaa den Brabantske Adel, som hidtil ey har villet yttret sig, har nu taget formeligen Deel i Revolutionen, og sendt Generaldeputationen i Gent tvende med behørig Fuldmagt forsynede Deputerede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Antwerpen have Borgerne anlagt Nationalcocarden; og dog har Gouvernementet ladet dem, ligesom de Brüsselske Borgere, tilbagelevere de dem fratagne Geværer. Man beklager meget, at Gouvernementet ey før har brugt denne milde Behandling, men ladet Sagen gaae til det yderste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Brüssel, den 3 December. Den 59de Artikel af Jøyelse Entree (den gamle Grundlov, som hidtil enhver Brabanisk Hertug ved Regieringens Tiltrædelse har maattet beredige) lyder som bekiendt saaledes: "Skulde Hs. Majestæt enten gandske eller tildeels ophøre med at lagttage disse (i de foregaaende 58 Artikler, anførte Privilegier, saa følger deraf, at hans Undersaatte i saa Fald ophøre med at vise ham den tilbørlige Lydighed, indtil den dem tilføyede Uret er dem igien blevet godtgjort." Det er ligesaa bekiendt, at Keiseren i sin Regierings-Tiid har foretaget adskilligt, som han ansaae gavnligt for Staten, endskiøndt det ikke stemmede overeens med Joyense Entree, og at han tilsidst erklærede denne Statsgrundlov for ophævet. Brabanterne toge derimod heraf Anledning til at slutte, at Joseph havde forbrudt sin Souverainitet. For nu at bevise det Modsatte, har vort Gouvernement allerede i forrige Maaned udgivet et meget mærkværdigt Skrivt, men som intet Udtog vil taale. Hidtil er alting her stille. General von Meerschens Corps har trukket sig tilbage. Nogle meene, at en paa 10 Dage sluttet Vaabenstilstand er Skyld deri, andre troe, og det med større Rimelighed, at Generalen frygtede for at blive afskaaret af 3000 Mand Keiserlige Tropper, som i Søndags marcherede fra Løewen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Rotterdam, den 5 December. Man vil her paastaae, at der er et Forliig paa Tapetet imellem Keiseren og hans misfornøyede Nederlændere. Deels Keiserens naadige Erklæringer, og deels Jnsurgenternes Uvirksomhed, siden de bleve Mester af Gent og Diest, giøre dette Forliig rimeligt, hvortil Jnsurgenterne skal have foreslaaet Keiseren følgende Betingelser: 1.) Alle Tropper, der sædvanligen pleye ligge i Garnison i de østerrigske Nederlande, skulle friefindes for den Keyseren aflagte Eed, og tages i Staaternes Eed; 2) Staden og Castellet Luxemburg skal, ligesom Castellet ved Antwerpen, inden sex Ugers Forløb afstaaes til Staaterne, og besættes af deres Tropper. De øvrige Tropper skulle inden samme Tid rømme Nederlandene, efer i Forveien at have med rede Penge betalt deres Gield; 3) Alle Omkostninger, der under Uroelighederne ere medgaaede, skulle betales, eller indeholdes af de bevilgende Subsidier; 4) Staaterne skulle beholde deres gamle Rettighed, selv efter Omstændighederne at bevilge eller afslaae Subsidierne; 5.) De skulle til alle Tider, og saa ofte Landets Jnteresse fordrer det, kunne forsamle sig, uden dertil at behøve Gouvernementets Samtykke; 6.) De Brabantske Raad skulle herefter beskikkes af Staaterne og Statslemmerne efter deres respective Classer; og 7.) Naar Keyseren som Brabantsk Hertug fører Krig, skulle Staterne ey være forbundne til nogen Krigsudgivt, førend de i Forveien derom ere spurgte til Raads, og førend de dertil have givet deres Samtykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Kiøbenhavn, den 14 December. Den 9de September er Candidatus Juris, Hinrich Nicolaus Steen, beskikket til Postmester i Preez. Den 22de September ere Candidati Juris, Johann Jochim Claussen, i Bredstedt, og Anton Dressen i Jtzehoe, beskikkede til Underrets Advocater i Hertugdømmene. Den 9de October er Doctor Medicinæ og Professor Johann Christoph Unzer i Altona, beskikket til Physicus sammesteds. Doctor Medicinæ Jacob Mumsen til Physicus i Herskabet Pinneberg. Under 11te December d. A. er Feldmarechal, Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Hr. Carl Prinds til Hessen-Cassel, udnævnt til Præsident i det Kongel. Generalitets og Commissariats-Collegio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
J Tallotteriets 464de Trækning i Altona, den 10de December, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Vinden. 1/2 Varme. 7 Decbr. V. N. V. V. N. V. V. N. V. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Udi afvigte Uge, fra den 5te December til den 12te dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 21 Par. Fødte Drenge 20. Piger 26. Tilsammen fødte 46. Døde Mænd 14. Qvinder 9. Drenge 9. Piger 15, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Brystsyge 11. Feber 2. Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 2. Kopper 5. Orm 1. Slag 11. Sovesyge. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 2 Vattersoet 1. Tilsammen døde 47. Altsaa 1 fleer død end født. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere for Aaret 1790, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det frie for den sædvanlige Priis, Stykket 4 Mk. 4 Kongel. Bogtrys., ligeledes kan og bekommes: Tydelig Spørsmaal og Giensvar over D. M. Luthers lille Catechismus, hvorudi Christendommens Kierne kortelig bliver afhandlet; samt danske Matriculs Beregning med Tabeller af Prof. J. Dinesen. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. C. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkildde Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-14
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octraierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 23de December förstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction paa endeel overblevne Provisions Sorter, som med Skibene i Aar ere hiemkomne, nemlig: Arrak, saltet OxeKiød, saltet røget Flæsk, Smör, og haardt Ostindisk Brød; thi vilde de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort, ligesom Varene 3de Dage før Auctionen kan eftersens hos Campagniets Material-Forvalter Eschemoes,
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-18
Kiøbenhavns No. Aar. ran, Post-Tidender, som er at Fredagen, den 18 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-18
Paris, den 30 November. J Forgaars blev den af Hr. Recker forfattede detaillerte Fortegnelse over det Kongelige Skatkammers Jndtægt og Udgivt for d. A. November og December Maaneder Nationalforsamlingen forelagt, hvoraf erfares, at begge disse Maaneders Jndtægt ikkun kan anslaaes til 40 Millioner, derimod beløber Udgivten sig til 130 Millioner; altsaa en Defect af 90 Millioner. De vigtigste UdgivtsRubriker lyde saaledes: Til de Kongl. Skatkammer-Engagements 2 Mill. 800000 Livres, Krigsdepartementet 13 Mill. 800000; Søedepartementet 11 Mill. 800000; det udenlandske Departement 1 Mill. 500000, Kongens, Dronningens og den Kongelige Families Huus-Etat 3 Mill. 600000, Pensioner 3 Mill. 400000; Broer og Chausseer, 1 Mill. 600000; til Underholdning for 3600 brødløse Arbeydere i Paris 460000, Laanet i Holland for Amerikanerne 2 Mill. 900000; Understøttelse for de Hollandske Emigranter 120000; Arbeydet paa Cherbourg 800000. Nationalforsamlingens Deputertes Gage (hvorved endda maa mærkes, at disse have endnu tilgode for Julii, August, September og October) 1 Mill. 300000; Bygningsomkostningerne til Nationalforsamlingens store Sal 150000; udenlandske Kornopkiøbs=Contracter allene for Paris 13 Millioner; Præmier og andre overordentlige Understøttelser 400000; Greven af Artois Livrenter 220000; til Qvartalgage for det Kongl. Skatkammer og alle øvrige Bureaux 1 Million; Rescriptioner for Generalcassererne 2 Mill. 400000; Understøttelse for de Tienstgiørende 2 Mill. 100000; den Parisiske Garde 900000; Forskud til Staden Paris til at betale den Franske Garde o. s. v. 1 Million; det Kongl. Bibliothek og Haugerne 60000; Conseilets Gehalt 50000; Renovations- og Lygte-Penge 300000; Academierne 35000, det Kongl. Trykkerie 20000; Hospitalerne og Hittebørnshuuset 200000; den Kongl. Stald etat 60000; Veterinairskolen 23000, forfaldne Actier og Renter til det Ostindiske Compagnie 270000 &c. &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-12-18
De mangfoldige periodiske Blade, som dagligen udkomme her i Staden, og, siden de skrive til Fordeel for det herskende System, have fuldkomment Friesprog, ere opfyldte med Forslage, det eene pudseerligere end det andet. Saaledes er det faldet een ind at foreslaae, at man, efter Grækernes og Romernes Exempel, skulde oprette en Bataillon Nationalgarde af 540 ærværdige Parisere, der i det ringeste maatte være over deres 60de Aar, og dertil af hver District vælge 9 saadanne Mænd. Disse Veteraner skulde derefter imellem sig vælge deres Officerer, og Nationalforsamlingen opfordres offentligen til at tage dette nye Corps i sin Beskyttelse. – En anden projecterer en Finantsplan, der skulde bestaae af 7 Continer i 7 paa hinanden følgende Aar, og hvorved Capitalerne aldrig skulde cessere, men tilfalde Arvingerne. Vel skulde Actionairerne ikkun have 3 Procent Jnteresse, men de Uheldigste af dem maatte dog tilsidst profitere 400 Livres, og Staten skulde ved benævnte Continer ikke vinde mindre end 1570 Millioner. – En tredie Projectmager, i hvis Øren Titlerne: Hertug, Greve a. skurer umaneerligen, især naar de høres hvert Øyeblik i en Nationalforsamling, foreslaaer at ophæve alle Hertugs-Greve Marquis og Baron-Titler, og overhovedet afskaffe alt arveligt Adelskab. Derimod tilstaaer han enhver, der giør sig værdig til sand Adel, Titelen Ædle, dog kun for en saadans Livstid og for hans egen Person. Kongen lader han beholde Prædicatet Majestæt, og Prindserne af den regierende Linie "Kongelig Høyhed; men forresten vil han, i Stedet for Titlerne Excellence og Eminence, tillægge Statsministrene Prædicatet "Deres Aarvaagenhed; Ærkebiskopperne og Biskopperne "Deres Opbyggelighed; Marechallerne "Deres Erfarenhed; Parlementspræsidentene "Deres Retskaffenhed; og Gesandtene "Deres Viished. Alle Ridderordener vil han ligeledes have afskaffet, men tilstaaer dog Kongen en Soel, og Prindserne en enkelt Stierne.