JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Gaver. Hr. Agent Holck vilde være af den Godhed at uddeele dette, som er bestemt til hver Sted til den store Bededag, nemlig 15 Mk. til Spiisningskassen, som er et Fierdingaars Løn fra en Pige, fordi hun ikke gik i sin Plads hvor hun var fæstet. 4 Rdlr. til syge og sengeliggende Fattige, hver 1 Mk., for at takke Gud med mig, at den tunge Byrde er mig bleven aftaget den 20 April. De andre 4 Rdlr. til en fattig Skole, hvori de bliver oplært i Christendom, som Hr. Agent Holck selv finder for godt; men alt til den store Bededag. J. S. P. Da ingen Spiisningskasse meere er til, saa ere de tilden bestemte 15 Mk. lagte til de 4 Rdlr. til Syge og Sengeliggende, som altsaa med 6 Rdlr. 3 Mk. ere glædede til den fastsatte Dag, og ville ikke glemme med Giveren at forene deres Tak til Gud, som hielper af Nøden og lægger os ikke Byrden haardere paa, end han selv giver os Kræfter at bære den. - De andre 4 Rdlr. ere tagne Gratisiskolen til Indtægt, og ville findes anførte i det Regnskab, som for samme offentlig bliver aflagt. Giveren takkes skyldigst derfor, og tilønskes Naadeløn af Gud. pro Holck. 1 Rdlr. til Syge og Sengeliggende, fra R. C. 1 Rdlr. til Syge og Sengeliggende, fra D. D. M. 1 Rdlr. til Sygekassen fra en Barselkone, som venter en god Forløsning. 2 Rdlr. til et Middagsmaaltid paa den store Bededag til 24 Syge og Sengeliggende, fordi Gud har hiulpen min Datter af en vel overstaaet Barselseng, og at de Fattige ville bede med mig, at Gud vil bevare mine Øynes Lys, da jeg er befrygtende at de staaer Fare for at blive fordunklede, efterdi jeg i samme lider nogen Smerte. K. H. Ligeledes 1 Rdlr. til de Syge og Sengeliggende, fordi Gud har hiulpet mig af med en skarnsagtig Tienestepige, som har tient mig utroe i mit Brød. For alle disse Gaver takkes de kierlige Givere skyldigst. Herren skienke dem hver især deres fromme Ønskers Opfyldelse og glæde dem i sin Kierlighed! pro Holck. At komplettere de uforskyldte 300 Rdlr. følger herved Resten. Saa redebon er Menneskevennen til at hielpe, ogsaa denne Rest skulle jeg ikke savne. – Gud, du kiender, denne skiulte Ædelmodige; beløn for mig, velsign ham med hine, som du rørte til min Redning. Maaskee allerede har dit Forsyn udseet enhver sin Løn. Jeg kan kun takke og skiønne, - men i Evigheden, der skal jeg omarme disse mine skiulte Venner paa Jorden. Holck. For det for Gud saa tækkelige Offer, som den ubekiendte Velgiører offrede til mig og mine 6 faderløse, smaa Børn i en for mig saa haard og bestemt Flyttetid, aflægger jeg fattige Enke herved min ringe og ydmygste Taksigelse. O Herre, mæt du dine troende skiulte Børn med glade Dage, og lad deres Handlinger være dig en yndig Lugt. Christine sal. Walthers, boende i store Strandstræde Nr. 111. paa Qvistsalen.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Bekiendtgiørelse. Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har været samlet, for at bedømme de i Anledning af Priismaterierne, udsatte for forrige Aar, indkomne Skrifter. Jblandt disse tildrog sig vel et Oratorium: Goliath og David med Devise: "Gud i Hiertet, Mod i Brystet, Selskabets Opmerksomhed, formedelst en vel udtænkt Plan og rigtig anlagte Karakterer; men da det i den poetiske og musikalske Deel ikke svarede til Selskabets Fordringer, kunde Prisen ikke tilkiendes det. Dog ønsker Selskabet, at Forfatteren vil tage dette Stof paa nye for, og konkurrere til Prisen for næste Gang. - Af de uden for Priismaterierne indløbne Stykker blev Digtet over et Tordenveyr og dets Virkninger, med DeviseHøymælet Tordenen og Himlens Hvælving lyder, og Mørket synligt er af idelige Lyn, kiendt værdigt at trykkes i Selskabets Samlinger. - For indeværende Aar udsættes atter i Poesien en Priis af 50 Rdlr., eller en Medaille af samme Værd, for det bedste ratorium eller udførlige musikalske Drama, hvis Jndhold kunde tages af Passionen eller nogen anden bibelsk Historie. - Samme Priis udsættes for den bedste Satire i bunden Stiil. - J Veltalenheden, udsættes atter en Priis af 40 Rdlr., eller en Medaille af samme Værd, for den bedste Samtale over nogen politisk og moralsk Materie. Til at holde samme, maatte helst udvælges bekiendte Personer, hvis Karakter og Tænke= eller Handlingsmaade er saa bestemt i Historien, at der findes Grund til at tillægge dem visse Meeninger eller Maximer. Personerne maatte ikke indføres som talende i de Dødes Rige, men som levende fremsætte og forsvare enhver sine Tanker. Plato og Cicero give Mønstere i lærerige Dialoger, Saa lader og Haller i sin Fabius og Cato disse Roms Statsmænd undersøge med hinanden, og Aristocratiet, eller Democratiet bør have Overvægt. - Samme Priis bestemmes for den bedste Satire i ubunden Stil De for disse Priser udarbeidende Skrifter maatte indleveres inden December Maaneds Udgang d. A. Man føyer til dem en Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatterens Navn og Opholdsted. De indsendes til Professor Baden, som Selskabets Sekretær, boende paa Nørregade Nr. 237.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Da Hals Bye, som bekiendt, er beliggende ved Usseylingen af Liimfiorden i Kattegattet, og formeddeest dens talrige Indbyggere findes i mange Dele, beqvem til, derved at gjöre adskillige gode Anlæg til Stadens Nytte, af hvilke der for endeel Aar siden i afg. salig Severins Eyetid har været anlagt et Skibbygger, Verf, med mere, der længe förend min Eyetia var bleven forfalden og ophævet, altsaa haver jeg, i Betragtning Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Forordning, og derved igivne Opmuntring til Skibbyggeriets Fremme og Befordring indenrigs, med Bekostning oprettet her ved Hals et nyt Skibbygger-Vert, for derved, saavidt, som staaer i min Magt, at contribuere til det Almindeliges Bedste, og derhos tillige at kunne, anskaffe endeel derved brugende Folk og deres Familier Næringsvey og Ophold. Paa hvilket Verf nu staaer. paa Standen et Skib af Freget Bygning, hvis Kiøbs Længde er 32 Alne, og ventes færdig at løbe af Saben, med forste, samt af mig agtes bortsolgt bilfærdig. De respective Liebhabere, som maatte have Lyst til, at tilforhandle sig samme, ville behage jo for jo be ve, enten selv eller ved andre at tage Skibet i Öyesyn, og om Prisen at accordere, forhaabende, at der i alle Dele skal findes til Behag, og fra Skibe at være bygt af bedre, Dannelse og Godhed; da jeg endog kan forfihre, at hvert et Stykke Træe deri findes, er til sin Indsætning Krumhed groet, og ikke bragt dertil med Öxen, foruden det, at det dertil brugte Træe er alt af den hvide og Lige Eeg. Maatte nogen have Lyst til at accorderes med mig, om at bygge et større eller mindre biilfærdig. er jeg villig til derom at contrahere, naar Vedkommende med første derudinden vil entrere. Hals Lade Nicolai Duus. gaard den 23 April 1782. En meget fordeelagtig Mølleplads udi en af de bedste Provindser i Danmark, beliggende i allerbedste Korn=Egn, en Miil fra Kiøbstæden og Toldstedet, enten de vil gaae til Søes eller Lands, ligger fri og ubehindret for alle Vinde, paa en maadelig høy Banke, haver nogen Jord tilliggende, som kan efter Forordningen indhegnes for sig selv, hvilken er saa stor, at 1) en nødvendig og fuldkommen skikkelig Bygning kan opsættes, og med fuldkommen Gaardsrum indrettes, 2) en smuk og nyttig Hauge kan anlægges, da den ligger imod Østen og Sønden, 3) og et fuldkommen Klever=Vænge, hvoraf Eyeren kan paa Stald fore 2 Heste og 2 Køer om Sommeren, og 4) neden for en liden Græs=Eng, hvorudi med Magelighed og uden synderlig Bekostning kan faaes foruden en god Vand nings=Plads, en nyttig og smuk Fiskedam, er tilkjøbs. Nærmere Efterretning herom kan faaes hos Hr. Jens Holst, boende i No. 156 tæt ved den lille Løve ved Vesterport, som imellem Kl. 2 og 4 Slet og Eftermiddagen er at finde hiemme, hvor Conditionerne og Priserne kan for Lysthavende sees og omtales.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Proclama. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt, at Vi efter Charl Selvy af Vores kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for Nicolas Tuite Selby af Vort Eyland St. Croix i Amerika, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde saavel alle hans private Creditorer, som dem der under Firma af Mar Evoy & Selby, maatte have nogen Fordring, til ham, de i Vore Riger og Lande, samt udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt trende gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse-Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore vestindiske Eylande, samt trende gange indført i St. Croix trykke Avis, indkalde alle hans paa foranførste Eylande, boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentestad Kiøbenhavn, den 8 Martii 1782. Under Vort Signet, (L. S. R.)
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Lurdorph. P. Aagaard. Nikolai Tuite Selby af St. Croix i Amerika Bevilling, at maa i Aviserne indkalde saavel alle hans private Creditorer, som dem er under Firma af Mac Evoy & Selby maatte have nogen Fordring til ham. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt pradcolleret Man Schifter. dagen den 22 April 1782. J Følge denne kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle Nikolaus Tulte Selns Creditorer savel hans private som dem der under Firma af Maa Evop 8 Selby maatte have nogen Fordring til ham, at de inden den i Proclama fastsatte Tid indfinde sig hos Kammerherre Robert Tuite paa St. Croix, da enhver skal skee hvad Ret er.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Paa Nikolai Tulte Selbys Vegne, Charl Selby.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 15 April sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 17 dito, ere saavel Creditorerne som Arvingerne udi afdøde Snedkermester, Johan Henrich Ehlers Stervboe indkaldede med lovlig Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, hvilket herved tillige bekiendtgiøres.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 15 April sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 17 dito, ere Creditorerne udi afdøde Enke Maria Cathar na Albrechts Datters og forhen afdøde Mand Malermester Andreas Nicola Holms Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, hvilket herved tillige bekiendtgiøres.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama læst i Hof= og Stadsretten den 15 April sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 17de dito, ere Creditorerne i afdøde Brændeviinsbrænder Christen Jensen, Halls og ligeledes afdøde Hustrues Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission; hvilket herved tillige bekiendtgiøres. Da Jøderne Levin Salmonson og Jak Goldschmidt ved Døden er afgangen, saa lader de Ældste og Forstanderne for den jødiske Nation herved indkalde Credi= og Debitorerne, eller de, som maatte have noget at fordre af hvad Navn det nævnes kan, at melde dem inden 6 Uger fra Dato hos H. J. Hildesheim, boende i Antoniistræde Nr. 319. Kiøbenhavn, den 19 Martii 1783.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
J Sæbye Gaards Amt, Løve Herred, Giørlef Sogn og Bye her i Slelland, er udi et mig Major von Paase tilhørende Huusbortdød forrige Underofficeer Aage Christensens efterladte Hustru Anna Cathrine Jeppes Datter Kiær, harnfødi Jylland; og da Boet ey taaler noget ordentlig Proclama, indkaldes herved trende gange i Aviserne den Afdødes Arvinger, saavel som Credi= og Debitorer, at møde paa forbemeldte Sted inden den i Loven anbefalede Tid, da de skal nyde Ret i Følge deres Legitimation efter Loven.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama læst i Hof= og Stadsretten den 14 Januarii sidstleden, og ved Siellands Landsting den 13 Februarii næst efter, ere Creditorerne udi afg. Mad. Maria RebeceaBargum, fød Sprichs (forrige Kiøbmand Thomas Carstensen Bargums Enkes) Boe indkaldede at anmelde deres Fordringer inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, udi Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. Da Marken Mads Datter i ugift Stand ved Døden er afgaaet paa Dragøe den 11 Martii sidstleden, og hendes Boe strax af nig er taget under Behandling til behørig Skifte og Deling; saa indkaldes herved samtlige den Afdødes Arvinger, saavel om Credi= og Debitorer, at melde sig hos mig med hvis de maatte finde fornødent inden 6 Uger efter denne Proclamation, R. enhver skal vederfares Ret efter Loven. Storemaglebye paa Amager, den 20 April 1782. Gert Cornel. Backen, Skout og Skifteforvalter.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama under 28 Februarii sidstleden, og protocolleret i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, og i Kiøbenhavns Amts Birketing den 4 Martii, samt i Siellands Landsting den 20 cjusdem, ere Credi= og Debitorer efter den paa Vagtskibet ved Helsingøer ved Døden afgangne Søekapitain Rasmus Ahrendrup med Aar og Dags Varsel indkaldede til de i Loven foreskrevne Tider, at indfinde sig med Anmeldelser og behørige Legitimationer paa Kiøbenhavns AmtsContoir i No. 34 paa Nørregade hos Fuldmægtig Ibsen, ved hvem Skifteforvalteren Hr. Etatsraad og General=Auditeur Colbiørnsen lader Skiftet administrere, hvilket ydermeere herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Udi Nørre=Kirkebye Degneboelig i Nørre=Herredet paa Falster er sidstafvigte den 9 Februarii ved Døden afgangen Sophie Gulbeck, Sognedegn til Stadager og Nørre=Kirkebye, Sr. Hans Muncheboes Hustrue, hvis Arvinger for Skifterretten blev angivet at være: 1) En Søster Catharine Helvig, Gulbeck, som for omtrent 20 Aar siden skal være reyst fra Kiøbenhavn til Petersborg, og et Aars Tid derefter skal have opholdt sig i Danzig, men vides ikke, om hun er i Live eller ikke. 2) En Søster Catharine Margarete Gulbeck, ugift, og opholdende sig hos Skoleholder Erich Jørgensen i Nørre=Wedbye, paa Falster. 3) En Broder Andreas Severin Gulbeck, Snedkersvend, bortreyst for omtrent 20 Aar siden fra Kiøbenhavn til Lybeck, siden den Tid er intet hørt til ham. 4) En Broder Wincenz Christian Gulbeck, død i Wartous Hospital i Kiøbenhavn for omtrent 13 Aar siden. Hans efterladte a) Søn Wallmann Christian Gulbeck og b) en Datter, hvis Navn ikke vides, disse 2 Børn skal have været til Opdragelse hos Hr. Provst Herbst i Kongsted i Faxøe Herred i Sielland. Men, da dette Stervboe under lovlig Skifte=Behandling er befunden saa ringe og ubetydelig, at det ey formaaer at bekoste et lovbydende Proclama, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald herved trende Gange udi de kiøbenhavnske Tidender, og derved indkaldes saavel benævnte afdøde Sophie Gulbecks Arvinger, som og alle og enhver, der noget i Stervboet maatte have enten at fordre eller gielde, at de inden den i Loven befalede Tid anmelde sig i Torchildstrup Præstegaard paa Falster, da enhver kan vente sig den Medfart, som Loven og Boets Omstændigheder tillade. Torchildstrup Præstegaard paa Falster, den 17 April 1782. Søren Jngemann, Provst i Falsters Nørre=Herred.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Ved Proclama læst i Hof= og Stadsretten den 15 April sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 17de dito, ere Creditorerne i afdøde Sekretær Jonas Valentin Wegners Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, hvilket herved tillige bekiendtgiøres.
Københavns Adresseavis, 1782-04-29
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Natten imellem den 15 og 16 April sidstleden er af et Værelse i anden Etage udi en Gaard ved Bagsvær bortstiaalet en lang blaastribet Hoveddyne, en Olmerdugs dito rød= og hvidstribet med blaat Taft for Enden, 5 Stkr. Olmerdugs Hovedpuder med Dun, en stor Lærreds Overdyne med Ederduun, et nyt mørkerødt Cattuns Teppe foret med rødblommet Cattun, et Par Hørgarns Lagener mærket F. S., 3 Stkr. Blaargarns dito med dito Bogstaver, et Par Hørlærreds Pudevaar, et nyt Nanqvins Omhæng med grønne Silke Snore til en stor Bøyleseng, et blaaflammet Lærreds Omhæng til en Skak seng, et blaa= og hvidternet dito til en Himmelseng. Hvem Tyvene kan angive og paavise, loves en Belønning af 10 Rdlr.; i Fald noget af forbemeldte Tøy skulde falbydes, vilde man anholde Personen, og melde det paa Nørregade i Gaarden Nr. 30.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Med dette Blad følger No. 86. A. s. 43.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Da her, til de fra den kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn farende Coffardie=Skibe, behøves endeel Matroser; saa bekiendtgiøres samme herved for alle og enhver, som maatte have Lyst med bemelte Skibe at fare og tage Hyre, enten paa lange eller korte Farvande, at de vilde reyse hid og adressere dem til mig Underskrevne, saasnart som muligt, da dem ikke alleneste straxen skal blive forskaffet Hyre, men endog kan være forsikret paa, at blive befriede for at komme, under Hværvingen, samt en billig Reysepenge, for de paa deres Reyse hertil Staden anvendte Omkostninger. Maaneds=Gagen, som her gives, er noksom Jens Kliim, bekiendt høy og strækkelig. kongelig bestalter Waterschout. Til Jomfr. D. E. R. som den 25 April fyldte sit 30te Aar. Aldrig nød jeg større Glæde, End da Venskabs omme Kiæde Lænkede til Dig min Aand. Søde Følelser mit Hierte. Først udi Din Omgang lærte Kraften af det føde Baand. Rolig seer jeg Solen smille, Purpurrøde Straaler ile, At forkynde Dagens Lyst, Da du første Gang Veninde Lyset saae, og bød mig finde Salligheder ved Dit Bryst. Og udgaaer Ugeskriftet Patrioten Nr. 18. Varme Sukke hæftig stige. Op til Himmelen og sige, Hvad mit Hierte ønsker Dig. Fryd og Glæde, sølvgraae Alder, Alt hvad man lyksaligt kalder. Evigt slaae mit Bryst for Dig. Jnscription paa Liigpladen: Qve propius af mortem accedo, co citius Terram videre vider, aliqvandoqve in portum et longa Navigatione else venturus - Dette var Dennes herunder hvilende, Livet. Velædle og Gud hengivne. nu i Døden Sallige Hr. Jacob Boetius, forhen Kongelig Majestæts Postmester i 52 Aar, samt Borger og Brygger her i Staden i 23 Aar, hvis kiere Ægtefælle Marie Aarde efter 44 Aars fornøyelig Ægteskab før ham med 1 Barn ere indgangne i Evigheden, hans Længsel, Da han efter 83 Aars, 7 Maaneder, 3 Uger, 5 Dage, velført Levnet, den 23 April 1782. Til største Bedrøvelse
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
tvende efterladte Sønner, tvende Sønne=Sønner omskiftede Tiden med Evigheden, brugende Jacobs Ord. 1 Mos. B. 48, 21. Seg jeg ved Dødens Lee, Nu fældes mæt af Dage; Gud er i Vel og Vee Med eder her tilbage. Ved Mad. Anne Bolette Bungens Grav. Flyd ømme Taare kun til Lindring for mit Bryst, Omgiv mig dunkle Nat, indhyl mig skumle Mørke. O skiul mig for mig selv; min Gud hvo giver Styrke, At høre roeligen, den sørgelige Røst: I Dødens Havn hun er. O smertefulde Bud, Jeg svimler, segner ned, for Dødens Vælde gruer; Send fra de Himle, hvor hun Glædens Boepæl skuer, En Straale Trøst til mig Du Salighedens Gud, Torvirret, stum af Sorg, jeg ved Din Urne staaer, Jeg seer en Moders - Mands - og Børns stille Taare, Som endnu meer min Siel end mine egne saare: Ja, hvor jeg seer, en Flok af Sørge=Venner gaaer. Naar man kun nævner Dig enhver strax maalløs blev For mig, min Gud, hvad Syn, o hvilken qvælsom Scene? Jeg flyer, min Sorg flyer med, den siger mig og eene At Døden i mit Bryst selv Loven gruesom skrev. Jeg selv er trøstesløs, jeg kan ey give Trøst, Vort fælleds Tab er stort, saa raaber Venskabs Stemme; Men hvilken Bøn, hvad Magt, kan Dødens Rasen, hæmme, Naar Sverdet draget blev til Livets sidste Høst. Mod min, mod alles Bøn den var ubøyelig, Den slog - og koldt var strax det allerbedste Hierte, I Dødens Favn hun laae. Jeg her desværre lærte At Englerne, de selv ey er udødelig. Det var da Skiebnens Dom og saa er Venskabs Lod, O! meer end dyre Pligt, jeg skal dens Død begræde, Dens Død, hvis kiære Liv jeg med oprigtig Glæde, Om muligt det var, gienkiøbte med mit Blod; Men kun en Bøn, min Gud, naar hendes dyre Navn Gier ofte Gienlyd i vort sønderrevne Hierte, Da send os Trøst, formindsk den gruelige Smerte, Som dybe Rødder Slog, ved Bud om hendes Savn.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Afbrudte Tanker. ved salig Frue Knaps Død. Dig har den gruesomme Død banet Veyen udadenne Jammerdal; vi blive tilbage i Elændigheden. Skulde vi ikke græde for Dig, Jø, Elskte, det skal være min største Lise stiltiende at begræde Dit Tab. Jeg seer Dine blege Kinder; Din Mund skal ikke oftere føre venlige Samtaler med mig; Du følede med mig, naar jeg leed. Tak for Dine velmeente Raad. Dit Legeme, ziiret med en dydig Siel, Din retskafne Vandel skal være Din Roes, som Kone Moder, Syster, Veninde og Menneskeven. Enhver især begræder og beklager Din Død. Ol tag villig imod disse Taarer og velfortiente Kierlighed, Landhuusholdings=Selskabet.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Næstkommende Torsdag den 2 Mai holder det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab, sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted om Eftermiddagen Kl. 5 Slet. C. Martfelt, Selskabets Sekretær. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Førstkommende Fredag den 3 May bliver Cour ved Hoffet.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Handels=Beretninger. I Dag blev paa Børsen bortsolgt: 5 med det fulde Jndskun fournerede Actier udi Urtekræmmer=Laugets Sukker=Raffinaderie, 250 a 259 Rdlr. Circa 60 Fade Sukker, 11 a 12 s. Pd. 39 Fade Virginie=Tobak, 15 til 20 sk. Pd. 158 Sække Kaffebønner, 26 1/4 a 27 s. Pd., Told og Consumption betales aparte.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Lotterie. Torsdagen den 25 April ere i Tal=Lotteriets 265, Trækning i Altona følgende Numere udkomne: Dødsfald.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Kiøbenhavn. Den 29 April: Hr. Michael Schrøder, Mægler og Børskommissair, 60 Aar.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Gaver. 5 Rdlr. fra et Fruentimmer til at complettere den Manglende i Udgifterne ved Agent Holckes Skole.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
Herved følger 5 Rdlr. 28 s., som mangler i de 300 Rdlr., som omtales i Avisen af Hr. Agent Holck. fra den der havde ventet at Publico længe siden havde assisteret. Tak, veltænkende Givere, som ihukommer mig endog til den sidste Skilling. Din og Publicums mageløse Kierlighed imod mig, skal altid være mig i et helligt Minde, men under dette være indsluttet min Bøn til Himlen, at rige Velsignelser maatte blive eders Deel. Holck. Her indlagt følger 12 Mk. til fattige Syge at uddeele efter egen gode Villie, som er en doven og ublue skidt færdig Piges Fierdingaars Løn, hvilke hun gav for at undgaae videre ventende Skam udi Huset. C. M.
Københavns Adresseavis, 1782-04-30
For denne Gave til de fattige Syge takkes ikke mindre, end om den var given for nogen udøvet Dyd. Disse nødlidende Sengeliggende ere altid veltiente med alle Gaver, under hvad Navn de komme til deres Vederqvægelse. Vi ønske Pigen saa god Forbedring, som behøves, til at undgaae al Skam i christelige Huse. pro Holck. Disse 25 Rdlr. gives til de Fattige paa Ladegaarden, som Hr. Jnspecteur vilde være af den Godhed at uddeele efter sin bedste Skiønsomhed til de meest trængende Lemmer, saavidt dette kan tilstrække, paa den store Bededag, og at takke Gud med mig for den tunge Byrde, som mig er bleven aftagen. Gud haver frelst mig, og jeg siger Gud Lov og Tak. S. P. J. Herren til sit Navns Herliggiørelse giøre fremdeles vel imod Giveren, ligesom Gaven allerede til de Trængende er bleven uddeelt