JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Den moskovitiske Jndustrie vil stedse blive orientalensk i sine Fornødenheder, som i sine Ønsker, den vil blive fremmed for de Gierninger, som Demokratiet i Vester landene foranlediger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Man har grundet store Forhaabninger paa den russiske Adels Liberalisme. Opdraget i den moderne Viis domskole, synes den at forkaste enhver Jdee, som ved Vaabnenes Magt, vilde føre Barbariet tilbage, igjen. Den er, saaledes forsikkrer man os, i det Væsentlige, europæisk. Meningerne, som herske i Frankrig, Tydskland og England have aldeles indtaget den. Det tartariske Blod, som oprindeligen flød i endeel af denne Adels Aarer, er udtømt, det er nu et reent russisk Blod. Russerne ville ligesom Polakkerne, blive Nordens Franskmænd. Har ikke en nyelig opdaget Sammensværgelse tilstrækkeligt viist os, til hvilken Grad Lærdommene fra Paris's Salous og Londons Klubber have gjæret hos Lemmerne af den russiske Adel. - Vi befrygte, at dette er en af de Drømme, i hvilke man inddysser sig, for at glemme, at Rusland endnu har en lang Fremtid for sig, og at det ikke endnu har vort Europa nødigt, fordi dets Blikke og dets hele Stræben ere rettede mod Persien og Tyrkiet. Et eneste Magt System, som paa eengang omfattede begge Continenter, vil stedse blive en Drøm, som aldrig kan gaae i Opfyldelse. Napoleon drømte den og vilde indtil et vist Punkt drage Alexander med ind i sine Combinationer. Men det vil ligesaalidet staae i Russernes Magt at virkeliggjøre Jdeen om et Universalmonarkie, som nogensinde nogen anden Nation, hvis politiske Overmagt for en Tid styrede Verdens Skjebne, har formaaet at bringe den til Virkelighed. Hvad Rusland mueligen kunde bevirke, vilde være, at komme i Besiddelse af en saadan Magt, at det ustraffet kunde blande sig i de europæiske Nationers Anliggender. - Alexander førte snart Absolutismens Vaaben, snart Liberalismens Skjold, hist ind og han Frygt med hine, medens han her nærede Forhaabninger med dette. Syntes han, mod Enden af sin Regjering at staae vaabenløs, saa var dette blot, fordi han aldeles beskjeftigede sig med en Plan til sine krigerske Colonier, et Foretagende, som England med ængstlig Uroe har givet Agt paa. Russen er fremfor alting Russe. Hvortil vilde Liberalismens Lærdomme nytte ham i hans Fædreneland? Fremmede for Folkets Aand finde disse Jdeer der intetsteds noget Scho. Den russiske Adel er umaadeligt forgjeldet, men med vise Blikke ind i den fjerne Fremtid er Kronen kommen den til Hjelp. Jo mere den russiske Adel i sin Lidenskabelighed synes at udtømme Kilderne til sine Jndkomster, desto sikkrere vil Kronen benytte denne Omstændighed, til, i en Fremtid, som klogeligen er forud beregnet, at bemægtige sig en stor Deel af de Eiendomme, som tilhøre de Undersaatter, som nu have en aldeles frie Raadighed over samme. Der er ingen Tvivl om, at der siden efter vil fremstaae et Slags Vasalvæsen, vistnok ikke det gamle enropæiske Feudalsystem, men Caren vil deraf beholde saameget, som der kan være gavnligt og passeligt, hvor Een Eneste hersker, for da, under Lehnsvæsenets Former, at kunne give forgieldede Eiendomme tilbage i Eiernes Hænder, som da ville have Monarkens Høimodighed at takke for dem paa anden Haand. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Jmedens saadan en Revolution umærkeligt foregaaet blandt de store Familier, forbereder Kronen en anden Befrielse, nemlig Middelstandens, for mere umiddelbart at kunne lede den og med mere Kraft holde den til Lydighed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
J sin Car seer Russen den høieste Jdee om Mag realiseret. Ham betragter han som den umiddelbare Kilde til sin Lykke og Formue og om hans Trone vil han klynge sig med en Jver, som hidtil ikkuns var Frugten af en tilintetgjørende Disciplins Strenghed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
J denne Aand danne sig meere og meere store Selvstændigheder i Kronens Sphære. Af den vente de i kommende Krige rige Detationer, en Lod, som de ei kunde gjøre Fordring eller Regning paa, naar de bleve sig selv overladte. Dette er det tydeligt udmalede eller dog i det mindste instinetmæssigt følte Haab, som ledet den russiske Adel og fører den sin tilkommende Skjebne imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Blandinger. Det er udentvivl en Lykke for Menneskeheden, at Regjeringerne med Kraft og forhaabentlig ogsaa med Held stræbe at arbeide imod den skjeve Retning, som Jdeerne i vore Dage, især hos Ungdommen have taget. Naar Ældres Erfaring og Conduite, som det ved kan formodes, heri vil staae Regieringerne bi, vil det Onde ei kunne slaae dybe Rødder. At det iøvrigt et er stort bedre det ene Sted end det andet, derpaa seer man et Beviis i den Berliner Statstidende, hvor Preussens liberale og oplyste Monark har udstedt følgende Cabinetsordre til Krigsministeren General v. Hake: "Med stigende Mishag har jeg bemærket, at Duel lerne i Armeen snarere tage til end af. J de sidste Aar ere flere Offre, tildeels for elendige Bagateller faldne for Fordommen; Armeen har tabt haabefulde Officerer; Smerte og Kummer er bragt i Familierne. - Officerens Liv er helliget Tronens og Fødelandets Forsvar, og hvo der for en ringe Tvistighed sætter det paa Spil, han beviser, at han ei er sig sin alvorligere Bestemmelse bevidst og ikke veed at sætte sig i den rigtige Holdning, som støtter sig paa Sædelighed og sand Æresfølelse. - Jeg fordrer af Officeer-Corpset, at det ved et gjensidigt Opsyn med Cammeraders Adfærd, skal hindre Udbrud af al usædelig Opførsel, ved at vise Parterne tilrette, bilægge Tvistigheder paa en passende Maade og i Nødstilfælde gjøre Brug af de Æres-Committeer, som min Forordning af 15de Februar 1821 hjemler Ret til og drage de Skyldige for dette Forum. Det Officeer-Corps, som ved en hensigtsmæssig Behandling af slige Æressager, banlyser Dueller, erhverver sig derved Krav paa min særdeles Velvillie og lægger for Dagen, at det er beselet at den sande Æres Aand. - Jeg giør det da ogsaa til de Foresattes særdeles Pligt ved Aarvaagenhed og Belæringer at arbeid, imod en saa fordærvelig Fordom. Hvo der ei adlyder slige Advarsler, eller vel endog fordrer sin Modstander paa Pistoler, han skal føle Lovenes hele Strænghed og uden al Skaansel vil den blive behandlet, som ved forsætlig at krænke Velanstændighed eller frække Fornærmelser opægger til Tvekamp. - Jeg paalægger Dem, at bekjendtgjøre dette for Armeens Officerer med den bemærkning, at jeg har den Tillid til deres Sindelag, at de ved at banlyse forældede Fordomme og ved at vise en stedse stigende sædelig Uddannelse vil søge at forhøie den krigerske Berømmelse, den saa hæderlig har erhvervet sig. Berlin, den 13de Juni 1823. Friederich Wilhelm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
De Oldtidsminder af Bygnings- og Billedhuggerkunst, man hidtil har opdaget i America, lade aldeles ingen Tvivl længere tilbage om, at denne Verdensdeel tilforn har været beboet af langt meere civilicerede Folkeslag, end de vare, Europæerne forefandt ved den ny Verdens Opdagelse. Disse Oldtidsminder, bestaae i Ruiner af anseelige Fæstningsværker, i Billedhuggerarbeide, Hieroglypher, Mumier o. s. v. Af Basreliefs fortjener ingen saa megen Opmærksomhed, som de, der findes i Palankeh-Palladset (i Florida). Grupperne ere her ordnede næsten paa samme Maade, som paa de ægyptiske Basreliefs; men Figurene synes at høre til en ganske anden Race. Det store Palankeh=Palai er en omtrent 300 Fod lang Firkant, omgivet af en Søilegang. Murene ere 4 Fod tykke og 35 Fod høie. Det indre af Bygningen er adskilt i Gaarde, under hvilke der findes svære Hvælvinger, hvortil man stiger ned af Trapper. Murene ere overalt bedækkede med smukke Basreliefs, indhugne i Stenene. Figurerne herpaa ere af colossal Størrelse. Man har ogsaa i disse Ruiner, hvilke i Størrelse ei staae tilbage for de fleste i Europa, fundet Kobbermynter, paa hvilke der med Gravstikken ziirlig var udarbeidet Sindbilleder. - Forunderlige Skjebne for et Folk, der har efterladt saa interessante Spor om sin Tilværelse, uden ringeste Antydning enten om sit Navn, eller om sin Historie. J lang Tid vare disse amerikanske Oldtidsminder undgaaet Europæernes Opmærksomhed, fordi de enten laae skjulte i uigjennemtrængelige Skove, eller vare høit bedækkede med Jord. 1825 den 27de November foretoges en almindelig Folketælling i Norge; hvis Resultater efter Stifterne vil af følgende Tabel erfares, hvorved maa bemærkes: at den geistlige og verdslige Jnddeeling stemmer, som bekjendt, i intet Stift med hinanden, fordi Deele af enkelte Præstegield og Annexer, der i geistlig Henseende høre til et Stift, i verdslig Henseende høre til et andet. Jmidlertid er den deraf følgende Forskiel i Stifternes geistlige og verdslige Folkemængde ikke betydelig. Endnu maa bemærkes, at ved Listernes Slutning var Jndberetningen for de til Kistrands Præstegield i Vestfinmarken hørende Annexer Kautokeino og Afinavara ei indkomne, og at sammes ubetydelige Folketal derfor er ansat efter Folketællingen i Aaret 1815. a. Efter den geistlige Jnddeeling. Stift. Mk. Qvdk. J alt Agershuus 220262 231306 451568. Christiansands Bergens Tronhjems Nordlandenes og Finmarkens Amter 40341 43823 84164. b. Efter den verdslige Jnddeling. Stift. Mdk. Qvdk. J alt Agershuus Christiansands Bergens Tronhjems 73304 Nordlandenes og Finmarkens Amter 39970 43389 83359 I Kjøbstæderne Af Folketallet vare: Mdk. Qvde. J at og Ladestæderne 54371. Landdistricterne 456662. (Af Dr. og Prof. F. Holsts Skrift om de Sind svage i Norge.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Af Kjøbenhavnsvosten, den 1ste Juli. J Søndags Morges Kl. 7 foretog Dampskibet Caledonia en Lystfart til Helsingborg, hvorpaa det med havde 38 Passagerer. Paa Veien anløb det Vedbek, og ankom til Helsingborg Kl. 11 1/2. Da Leiren ved Harva først Dagen efter brød op, herskede der i Ramlosa mere Stilhed end sædvanligt, ligesom ei heller Dands eller Musik fandt Sted. Om Aftenen gave imidlertid de her bekjendte bøhmiske Bjergfolk en Concert i Brøndhuset, hvilken Dronningen af Sverrig havde bestemt at overvære, men hvorfra dog formodentlig det høist ublide Veirligt afholt Hs. Majestæt. Dampskibet afgik igjen fra Helsingborg om Natten Kl. 12 1/2, og retournerede hertil Toldboden igaar Morges henimod Kl. 5. Den svenske Minister, Kammerherre, Baron v. Hochschild gjorde Touren med samme frem- og tilbage. Paa Søndag vil Caledonia, efter Forlydende, foretage en ny Lystfart til Helsingborg. - Vor Landsmand, Violoncellisten Fr. Funck, opholder sig for Tiden i Ramlösa, hvor det skal være hans Agt at give en Concert.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Jdag (Tirsdag) ventes Hans kongl. Høihed Kronprinds Oscar til Ramlesa, hvorfra han igjen tager bort imorgen, for at begive sig til Carlscrona, hvor i hans Overværelse et Krigskib skal løbe af Stabelen. Derfra tager han til Christianstad, for at mønstre de derværende Tropper, og fortsætter derfra sin Tilbagereise til Stockholm. - Om Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs Ankomst til Ramlisa vidste man der endnu intet med Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Med det nylig udkomne 5te Bind af Christen Prams udvalgte digterigske Arbeider, samlede og udgivne af K. L. Rabbek, er dette Værk nu sluttet; men man erfarer med Fornøielse, at et "Supplementbind, med biographiske og literariske Noticer om Digteren, vil blive leveret, hvori ogsaa vil blive optaget adskillige Stykker af Pram, hvilke, om end ikke egentlige digteriske Arbeider, dog med Føie kunne fordre Sted mellem hans Vittighedsværker," og som i deres Nyhed ikke bidroge lidet til den Almeenyndest, Maanedsskriftet Minerva vandt." Blandt disse nævnes "John Thral." "Historien om, hvorledes Kong Magnus kedede sig paa Lystreisen, og "En Bog Papiirs Historie." - Det 5te Bind indeholder Digterens Hovedværk, det episke Digt: "Stærkodder;" hans sidste digterigske Arbeide: "Skuespillet Drømmeren," og endeel mindre Digte af blandet Jndhold.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Kjøbenhavn. Ved den offentligen foretagne Trækning af 3die Klasse af det 81de kongelige kjøbenhavnske Klasse=Lotterie blev Mandagen den 36te Juni 1828, overeensstemmende med Planen, udtrukket 12 Nommere, hvilke tolv Nommere udkom i følgende Orden: No. 10. 166. 112. 164. 230. 39. 34. 40.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Kjøbenhavns Havnepriser, den 28de Juni, Holstensk Hvede, 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Lollandsk Hvede, 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Holstensk Smør, 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 42 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde, 9 Rbd. - Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Favn. Cours den 1ste Juli. Hamborg 2 M. - , a vista 214. - Specier 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. - s. - Bank-Disconto 4 pCt. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 158 Rbd. Sedler. - Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsgjeld 51 1/2 a 51 3/4 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligationer (uden Renter) 85 Rbd. Sedler. - Dito Dito 79 1/2 i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 110 3/4 a 111 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligt. Renter, pr. 6te Januar 99 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. - 4 pC. Dito nye 98 1/2 i Banco. - Asiatiske Comp. Actier - i Sedl. - 3 pC. nye danske Obligationer 59 3/4 a 60 L. Strl. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk. Cours: Hamborg, den 1ste Juli. Bordeaux, 186 1/2. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 10 1/2 S.,- Cadiz 90 1/4. - Lissabon 33 1/2. - Amsterdam k. S. 35, 30, 2 M. 35, 40. - Kjøbenhavn k. S. 213. - Specier, 15 A. - Disc.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Odense. Enke Grevinde Gyldensteen er nylig ved Døden afgaaet i Lübek, hvorfra hendes Liig i disse Dage er overført her til Fyen og bisat i den grevelige Familiebegravelse. Hun var en sjelden aandfuld, med Menneske, og Verdenskundskab udrustet Dame.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Herkomsterne. (Efter Lichtwehr. "Hertha" for August 1827.)Et Æresmedlem af Storbanden, Der trodser Lovens Fred og Hegn, Og viser frem sit Ordenstegn, Ved Hosebaandet og paa Panden; Kort: en gediegen Tyveknegt (J Pøbelens gemene Talle) Tog paa, høit for"Min Fader, Mester i at blande Tofanas lægende Mirtur, Paa Steilen tidligt fik sin Pande Afbleget i den frie Natur. Vindtørret hang og svang i aaben. Begravelse min Grandpapa, Hvor, under Galgen, Ravnens Raaben, Slaaer Triller for Justitia.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Som Her og Rufferske man kjendte Min salig Moder, paa den Dag, Hun foer til Himmels, man forbrændte Tre Favne Ved i Glædesbrag. Beskeden viger, Bruden sagde, "J Rang og Roes min Æt for din; Af dem saa høit det ingen bragde; De døde bort af Medicin, Og bleve christeligt begravne; Ei deres Ligfærd maatte savne Selv Livpoeters Hæderssang.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Min Bedstefader var Grosserer, Og døde, da han femte Gang Fallerte. Rettens Commisairer. Nu, hvad han vilde taget, tog. Min Fader først var Procurator, Og snarlig blev han snild og klog, Til Egnens Skræk og Jncassator, Blev siden til Krigs-Commissair, Vandt Sedler, Specier og Ducater, Og dræbte mange fleer Soldater, End alle Fjendens Skud og Sværd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Min Moder var en stor Veninde, Af stille Fordeel, vel bekjendt Med hvad man kan og bør at vinde Ved maanedlige tolv Procent. Hun paa Desconto, Cours og Rente Og Slutteesedler var saa klog, Som man det nogen Tid kan vente, Selv af opløben Jødepog. Dog disse maae beskedne vige, For høie Rang som dine vandt.""Hurra! Partiet her er lige! Udraabte Galgens Aspirant; "Hvis ei det lykkes dem at hente Den høie Rang, som tjente. - upartiske Sandhed, Ven Feilen; Steilen: Cosmus Humanos. Hals. Den 1ste Juli indkom D. Madsen af og fra Østerriisøer, med Trælæst. T. Steendahl af og fra Christiansand med dito. - Afseilet J. Jensen af Aalborg til Sverrig med saltede Sild og Aal. Den 2den indkom C. Nielsen af Heilskou fra Kjøbenhavn med Stykgods. N. Olsen af og fra Malm med Tøndebaand. H. Christensen af Waarsaa fra Sæbye med Brænde. - Af feilet L. T. Fischer af og til Wolgast med saltede Sild. R. Michelsen af Aarøe til Kjøbenhavn med saltede Sild og Uld. G. Dahl af og til Arendal med Kornvare. Th. Jacobsen af og til Kjøbenhavn med Kornvare. J. Friis af Aalborg til Skagen, med Ballast. A. Hendrichsen af Strømstad til Norge med saltede Sild og Kjød. L. Andersen af og til Nakskou med saltede Sild. P. Robertsen af Rønne til Kjøbenhavn med Pottemagerarbeide. C. Christensen af Løgstøer til Kjøbenhavn, med saltede Sild. Den 3die indkom P. Erichsen af og fra Frederikshavn med Ballast. - Afseilet W. Lind af Aalborg til Flensborg med saltede Sild. P. Jensen af Nyekjøbing til Kjøbenhavn med Havre. J. Theilmann af Løgstøer til Kønigsberg med saltede Sild. J. Nielsen af dito til Kjøbenhavn med saltede Sild. Vinden, den 1ste Julii, omspillende med Tordenbygger; den 2den, V.; den 3die, V.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Aalborg Torvepriser, den 5te Juli. Et Lam, paa 1 Lpd., 5 a 6 Mk.; Kalvekjød, 6 a 3 s.; Herregaards=Smør, 16 a 18 s.; Bønder=Smør, 12 a 15 s., pr. Pund. - Æg, 12 s. Snesen. - Nye Kartofler 9 a 10 s. Otkr.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Aalborg Kirker. Femte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i FrueKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; til Aftensang Hr. Klokker Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Døbt. Den 29de Juni, Factor Chr. P. Høyers Søn, Peter Bonne, Fadd.: Madam Holm, Jfr. Nørgaard, Skattekasserer Lütken, Kjøbmand Bomholdt, Garvermester Petersen, Jnstitutlærer Sørensen. - Huusmand paa Eegholm, Niels Nielsens Datter, Mette Marie; Fadd.: Pigerne Mariane Jensdatter og Anne Cathrine Jvarsdatter, Huusmand paa Gjøl, Jens Nielsen, Ungkarlene Peder Christian Andersen og T. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Begravede. Den 2den Juli, Skibstømmermand Rasmus Sveies Enke, 82 Aar. - Den 3die, Madam J. F. Ravnkilde, født Hjetting, 24 Aar. - Den 4de, Skomagermester L. C. Svendsens Datter, Larsine, 13 Dage. - Den 6te, Skipper N. H. Westerness's Datter, Carolina Andrea, 13 M. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Ægteviede. Den 22de Junii, Ungkarl Niels Justesen af Lindholm og Pigen Johanne Marie EørensDøbte. Den 22de Juni, Peder Dams Datter: Anne, af Sundbye, Fadd.: Peder Nielsens Hustrue, af Sundbye, Pigen Else Marie Larsdatter, af Hvorup, Niels Gilsig, Jens Østergaard, Mathans Mortensen af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Ved Tallotteriets 1116de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 28. 65. 30. 66. 16.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst bekjendtgjøres det herved Familie og Venner, at vort eneste Barn, vor Datter, Caroline Andrea, 13 Maaneder gammel, den 2den Dennes blev os ved Døden berøvet. Aalborg, den 5te Juli 1823. M. Hansen, født Juul. N. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Hovedgaarden Kokkedahl i Hjørring Amt, tilhørende Hans Majestæt Kongens Kasse, af fri Hartkorn 37 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb. Ager og Eng, og ufri Hartkorn som bruges under Hovedgaarden 8 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., med Ager Eng- og Græsningsjorder, tilsammen af Areal omtrent 882 Tdr. Land geometrisk Maal, saavelsom dertil henlagte Korntiender af 377 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. enkelt tiendeydende Hartkorn, som indtil videre hæves i Kjerven, vil i Slutningen af næste Maaned, ifølge Høie Vedkommendes Bestemmelse vorde stillet til offentlig Auction paa Gaarden selv til Bortforpagtning paa nærmere Approbation fra næste 1ste Mai; hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres med Tilføiende, at Auctionsdagen i Stiftstidenderne nærmere vil vorde kundgjort, samt naar og hvor Conditionerne kunde erholdes til Eftersyn. Gaarden drives ved Hoverie af 40 Bønder og dens Beliggenhed tæt ved Liimfjorden og kun 4 1/2 Miil fra Aalborg, fremmer en fordeelagtig Afsætning af dens Producter. Kokkedahl den 24de Juni 1828. Efter Ordre, A. Leth.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Hovedgaarden Eskjer i Salling, tilhørende Hans Majestæt Kongens Kasse, af fri Hartkorn 27 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. med Ager-, Eng- og Græsningsjorder tilsammen af Areal omtrent 320 Tdr. Land geometrisk Maal, vil i Slutningen af næste Maaned ifølge Høie Vedkommendes Bestemmelse vorde stillet til offentlig Auction paa Gaarden selv til Bortforpagtning paa nærmere Approbation, fra næste 1ste Mai, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres med Tilføiende, at Auctionsdagen i Stiftstidenderne nærmere vil vorde kundgjort, samt naar og hvor Conditionerne kunde erholdes til Eftersyn. Gaarden er beliggende 2 Mile fra Skive, tæt ved Liimfjorden og beqvemt for Afskibning af dens Producter. Kokkedahl den 24de Juni 1828. Efter Ordre, A. Leth.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Til Reisendes Efterretning bekjendtgjøres, at Færgen ved nordre Aggersund bliver den 20de Juli d. A. sat paa Land for at digtes og tjæres, og næste 27de Juli udsat igjen. Aggersborggaard den 3die Juli 1828. Kierulf.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
De Værelser i Gaarden No. 262 i Jfr. Anne Gade, som for nærværende Tid beboes af Hr. Fuldmægtig Wesenberg, ere til anstundende Michaeli Flyttetid at faae til Leie. Hovedgaarden Meilgaard der drives ved Hoverie og er bekjendt for sit saldeles gode og betydelige Høravl samt beliggende i Nørre Herred, Randers Amt, tæt ved Udskibningstedet Treaae Mølle og omtrent 2 Mile fra Kjøbstaden Grenaae, bliver i næste Maaned stillet til Auction til Bortforpagtning paa flere Aar; hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, med Anmodning om at tage Eiendommen i Øiesyn og med Tilføiende: at Dagen paa hvilken Auctionen afholdes skal nærmere betimilig blive bekjendtgjort. Mølgaard den 28de Juni 1828. Efter høie Ordre, Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Til Leie. er en Beboelse i Kattevads Gaden, heri Byen, passende for en Præste eller anden honet Enke, hvori der er en kjøn rummelig Stue, et Sovekammer, et Spisekammer, en Garderobe og eget Kjøkken, eget Loft og Huus til Brænde, samt en liden Have, men fælleds Brønd og Gaardsplads. Til næste Michaele Flyttedag kan Stedet tiltrædes som nu beboes af Hr. Th. Jermin. Aalborg den 2den Juli 1828. Judithe Gjødwad, fød Kjellerup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Min iboende Gaard, hvorudi i mere end 50 Aar har været et betydeligt Garverie, er underhaanden at faae tilkjøbs; den ligger fordeelagtigt paa Vestergade, har en rar Aae i sin Midte, og er derfor ogsaa skikket til Brænderie og Bryggerie, og andet mere. Der have allerede meldt sig Lysthavere - flere ventes. Kjøbesummen bliver billig og kan for største Deelen blive i Gaarden indestaaende. Bergithe Falkenberg. Congo-Compoy-Haysan-Thee af Compagniets sidst hjemkomne friske og bedste Pakninger paa smaae blyforede Daaser, saavelsom i Netto=Vægt, fine Portorico & Domingo Kaffer, bedste nye Caroliner-Riis, chinesisk og ostindisk Sago, fine Manna- og Perlegryn, fiin Riismeel, tørre Kirsebær, franske Catharineblommer og Svedsker, Muskatel-Druerosiner, fine raspede Krakmandler, chinesisk Carri i smaae Blydaaser, Cajenne Peber, Soya, Macaroni, italienske Nudler, Lindser, grøn italiensk Sucat, chinesisk syltet Jngefær i hele Bojaner- og mindre, flere Sorter fine beskaarne og ubeskaarne hollandske Skrivpapirer, engelske Breve, Taffel- og Kirke-Oblater, ægte Fau de Cologne og flere fine lugtende Vande, saavelsom alle Sorter Maler, Farve- og Urtekram=Vare haves stedse til Salg til billige Priser hos Worm, Allgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Punsch-Extract af bedste Qvalitee, hvid og Bruun, paa forseglede Flasker, ankerviis og mindre, bedste Sort Bordeaux røde og hvide Vine, Rhinskviin og ægte Drye=Madera, fransk Pomerants, gammel Cognac, Rom, fiin Biskop-Extract paa hele og halve Flasker, bedste fransk Viinedike, kjøbenhansk hvid Øledike, reensmagende kjøbenhavnsk Kommen=Aqvavit, sælges stedse til billigste Priser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Smukke lysegule vestindiske, hvide chinesiske og Havanna Sukkere, fortrinlige til Syltning, sælges meget billig hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-05
Undertegnede anbefaler sig med alle Slags gode Urtekram og Speserier, saa og Maler, Farve, Fasance- og Glasvare, god Rom, Viinedike, Punschextract, flere Sorter gode røde og hvide Vine i ankere, potte- og flaskeviis, veritabel Londoner Porter og Brovnstoudt, mange Sorter fine og ordinaire Røg= og Skraatobakker samt fine Havanna Cigarrer, m. m.m., Alt til de aller billigste Priser. Rybsahm.