Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-02
J Madison-County har Committeen i Livingstone gaaet hen og hængt en Neger, som man beskyldte for at være deelagtig i en Sammensværgelse mod de Hvide. Staten Texas paa den nordvestlige Side af den mericanske Havdugt og paa Grændsen af de forenede nordamericanske Stater, er i fuld Opstand; denne Stat synes at ville skille sig fra det mexicanske Statsforbund. En General Coss, der var sendt til Mexico for at dæmpe Jnsurrectionen, var den 4de Octbr. landet med 400 Md., søgte at forene sig med Regjeringstropperne i det Jndre af Teras, og havde udstædt en Proclamation, hvori han erklærer at ville indføre et militair Herredømme, afvæbne Borgerne, confiscere Rebellernes Gods o. s. v., men Jndvaanerne i Teras skulle have besluttet at kjempe paa Liv og Død. Politil! Det synes som om der siden Toplitzer-Conferentsen er opstaaet en Spænding mellem det russiske Cabinet og det Franske, eller rettere sagt mellem de absolute Magter og Engeland og Frankerig. Det halvministerielle Blad J. des Debats har i den senere Tid indeholdt en temmelig skarp Polemik mod Keiser Nicholaus, især med Hensyn til den til de Deputerede fra Warschan holdte Tale. Bladet National paastaaer ogsaa at en Sætning i samme er udeladt, hvori Frankerig, bliver behandlet med Ringeagt, og det franske Cabinets Politik bliver skildret som falsk, samt Cheferne for det nye franske Dynastie bittert criticeret, denne Critik skal være kommen for Vedkommendes Øren, og have foranlediget Angrebet i J. des Debats. Det heed i Paris at den russiske Gesandt skal have forlangt at den franske Regjering skulle disavonere hvad der har staaet i sidstnævnte Blad, og den russiske Gesandt skal have gjentaget sin Reclamation af 120 Mill. Franks som Liqvidation for Storhertugdømmet Warschau. Saavel Frankerig, som Engeland er interesseret i Qvæstionen om de orientalske Anliggender. Grev Durhams Sendelse til St. Petersburg, skal i Særdeleshed angaae saavel denne Sag, som de græske og persiske Anliggender. For nogen Tid siden taltes der om en Misforstaaelse mellem den franske og neapolitanske Regjering, i Anledning af en i neapolitanske Blade mod Frankerig rettet Artikkel, nu erfarer man og saa at der er opstaaet en alvorlig Spænding, mellem Hertugen af Modena og det engelske Cabinet, fordi at den engelske Regjering skal have beklaget sig over den lidet skaansomme Maade, hvori den omtales i Journaler og trykte Skrifter, men Hertugen skal have nægtet Satisfaction, paa Grund af at de engelske Blade ikke skaaner ham mere, end modenesiske Bladede engelske Ministre; imidlertid venter man Afbrydelsen af alle diplomatiske Forbindelser mellem Hofferne i London og Modena, og Hertugen vil saaledes formodentlig lægge sig ud med begge Søemagter - thi Frankerig har denne Potentat en Miniature jo endnu ikke villet anerkjende. Der fortælles, at den sardiniske Eskadre skulle til Foraaret forene sig med den Russiske, for at agere imod den forenede engelske og franske Flaade, men Hoffet i Turen vil muligens selv komme til at bruge sine Krigskibe, da den i Sardinien udbrudte, Opstand skal være af Betydenhed; betydelige Troppeafdelinger sendes til Genua, for derfra at indskibes til hiin Øe, man siger, at Sardinierne forlange Hævdelsen af nogle gamle Privelegier og Rettigheder, som Regjeringen næg(N. 3t.) ter dem.