JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-08-26
- Keiseren af Østerrig ventes i næste Maaned til Mayland.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Denne Stads Universitet, som har været lukket i syv Aar, blev igienlaadnet den 22de Juli sidstieden.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Wien, den 1ste August. Man forsikkrer af vort Hof endelig har indvilget i at begge Lausigerne og den paa høire Eldbred liggende Deel af Sachsen forenes med Kongeriget Preussen. Preussen gjorde Fordring paa disse Landelefterat Schlesien var afstaaet til Frederik den Store, fordi deres Beliggenhed var det saa beleiligt. Men Skinsygen mellem Østerrig og Preussen tillod ikke den sidste Magt at udføre denne Plan. Num stunder, da Forholdenne mellem begge Hoffer ere forandrede, har, som man forsikkrer, vort Hof samtykt i denne Aftrædelse, dog med den Betingelse, at Kongen af Sachsen igjen sættes paa sin Trone, og at dens Succession sikkres hans Broder, Prinds Anton, vor Keisers Onkel, i hvis Skjebne Wienerabinettet tager den meest levende Deel. Ifølge dette skal ogsaa Rusland og Preussen paa deres Side have indvilget i at afstaae fra deres Fordring at Sechsen skulde gives til den nærværende Hertug af Sachsen Weimar, hvortil Planen var lagt.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 10de August. H. Majestæt Keiseren har allerede an at adskillige Officerer af den Keiserl. Kongel. Armee ved de Regimenter, der skulle oprettes i Jtalien. Af fremmed Tieneste ere følgende gaaede i østerrigsk Krigstieneste: den russisk Keiserl. Major Baron Drost i lige Rang, de italienske Divisionsgeneraler Pino, Polombini, Zurchi og Mazzuchali som Feltmarschallieutenander, de italienske Brigadegeneraler Villatta Rusgieri, Paini, Bertoletti, St. Andrea og Palucci, som Generalmajorer.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Strasburg, den 14de August. Under Wienercongressen og indtil de europæiske Anliggender blive endte vedbliver den franske Armee at være paa Krigsfod. Langs Rhinen og i det franske Flandern sammentrækkes for nærværende Tid mange Tropper. Ogsaa de allierede Magter forblive under Vaaben. Fra Schweitil Nordsøen er trukket en stærk Militairlinie. Overrhinen og Mase ere besatte af Østerrigerne; Preusserne staae mellem Mosel og Maas, og Engellænderne, Hannoveranerne og Hollænderne i Belgien. De langs Grændserne endnu under Vaaben værende Allierede udgiøre 200,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Antwerpen, den 13de August. Den 31te skal her holdes en Auction af en egen Art. Af Administrationen for den franske Marine skal her nemlig offentlig sælges til den Høistbydende 9 Linieskibe og 2 Fregatter, som endnu ere paa Værfterne. Blandt Linieskibene ere to paa 110, tre paa 80 og fir paa 74 Kanoner. Fregatterne ere paa 44 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Gent, den 12te August. Efter giensidige Ceremonievisiter mellem de engelske og americanske Befuldmægtigede holdtes sidste Mandag den første Sammenkomst imellem samme i de americanske Underhandleres Hotel, hvilke samme Dag havde erholdt Depescher fra deres Regiering. Hr. Goulborn skal med sit Følge beboe nogle Afdelinger af det forrige Cartheuserkloster. Dette havde givet Anledning til det falske Rygte at Congressen selv skulde holdes i Cartheuserklosteret.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Gothenborg, den 19de August. Udtog af en Proclamation til de norske Krigsmænd, "Kongen, min Herre, betaler mig at tilkiendegive Eder hans Villie med Hensyn til Eder. Sammenholder den med Eders nærværende Tilstand, og J skulle cienfinde Hr. Majestæts faderlige Tænkemaade. 1) Enhver norsk General og Officeer, af hvilkensomhelst Grad, som underkaster sig sin lovlige Konge, Kong Carl den 13de, Sverrigs og Norges Konge m. m., skal beholde sin Rang og Bestilling for Livstid, samt de Jndkomster, som dermed ere forenede. Den, som har tient i fulde 30 Aar, erholder desuden Halvparten til af sin Løn, under Navn af Pension. 2) Alle i Tienesten staaende Underofficerer og Soldater, de være hvervede, nationale. Landeværn, eller af hvad Navn nævner kan, afskediges. De have Tilladelse til at vende tilbage til deres Hiemstavn, og atter sysselsætte sig med deres sædvanlige Forretninger. De udstryges af Rullen, og ingen hverken militair eller civil Autoritet kan holde dem tilbage ved Fanerne, uden at giøre sig skyldig i Majestætsforbrydelse. 3) Enhver Underofficeer eller Soldat, som fremdeles vil forblive i Tienesten, har Lov til at gaae tilbage i samme paa sædvanlig Maade. Tienestetiden er blot fire Aar, og den som indtræder i Tienesten, erholdes i Haandpenge 10 Rbdlr. Sp. i svensk Banco, eller en tilsvarende Sum i dansk Mynt. 4) Enhver Underofficeer eller Soldat, som har tient i 20 Aar, og ikke vil tiene længere, har Ret til at erholde en Persion, som betales af Staten, og som bestemmes af Kongen og Nationen. 5) Forpligtelsen til Krigstienesten ophører naar man har fyldt det 25de Aar, saafremt ei en af Kongen og Nationen givet Lov maatte bestemme det anderledes : Hovedqvarte et Vestgaarden, den 5te August 1814. Carl Johan Bulletin.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Hovedqvarterret Frederikestad, den 16de August.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 10de August. Fienderne, som vare fordrevne fra alle øvrige Punkter af Thuusin, havde beholdt en Stilling foran Jssebro, som forsvaredes af stærke Batterier. Et Par, som man skulde gaae igiennem forat komme til Broen, forøgede Besværlighederne, som syntes uovervindelige. Generaladjutant Adierkreutz af GeneralSandels Division marscherede did med nogle Batailloner. Fienderne bleve, uagtet deres Batteriers levende og vel vedligeholdte Jld, tvungne til at overgive Øen, og i største Hast at gaae tilbage over Even. Hvad der er ubegrideligt, og man neppe skulde kunne troe, er, at vort Tab blot bestod i to Mand Dræbte, og en Officer (Lieutenant Mannerstede), en Underofficeer og 12 Mand Saarede, alle af Vestpotlands Regiment.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Hs. Excellence Feltmarschal Hr. Grevv Essen, som havde anfør denne Expedition, har endnu sit Hovedqvarteer i Halslund, hvorf. han styrer de Operationer, som en stor Deel af Armeen foretager sig Den Deeltagelse, som Feltmarschallen viser i alt hvad der angaaer Nordmandene, har ellerede vundet ham deres Fortrolighed og Hengivenhed. Jndvaanerne i de Egne, som ere besatte af vore Tropper, have med Tilfredshed erfaret, at det er Hs. Excellence, som af Kongen er bestemt til at være deres Generalgouverneur.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 11te August. Contreadmiral v. Wirsen, som af Modvind og Uveir blev nødt til at lade sin Escadre ankre paa Slesvigs Rhed, fandt der et af Fienderne overgivet Batterie med 13 attenpundige Kanoner og een ottepundig. Batteriet er i god Stand, ligeledes Kanonerne, hvis Fornagling uden Vanskelighed er bleven taget ud. Slesvig er en god Havn, meget vel forsvaret ved Batteriet.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Generallieutenant Baron Vegeseck havde Dagen iforveien sat sig i Marsch, forat angribe og fordrive de fiendtlige Tropper, som fandtes ved Trøgstad. Ved sin Ankomst til Hiørntved erfarede han ved Recognosteringer og hemmelige Speidere at Fienderne, forstærkede med den største Deel af Tropperne fra Kongsvinger, havde samlet et Corps paa 6000 Mand og 10 Kanoner. Generalen lod General Boyes Division sætte sig i Bevægelse. Kl. 10 om Formiddagen rykkede han frem, den høire Colonne anført af General Boye, den venstre at General Cederstrøm. Da vore Tropper nærmede sig begyndte Fiendernes Hovedstyrke at trække sig tilbage. Oberst Stabel blev tilbage med en Arriegarde af henved 2000 Mand og 4 Kanoner, forat giøre et Forsøg paa at forsvare Trøgstadspositionen; men den blev angrebet og taget inden kort Tid. Vi toge en Capitain og 200 Mand til Fange. Vort Tab bestod i 4 Dræbte og 8 Saarede; Fiendernes var meget stort. Deres Tropper flygtede af Blakiersveien. General Vegesaclod den 5te Brigade blive tilbage i Trogstad, forat forsvare Lækepass.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 12te August begav Generallieutenant Friherre Vegesaasig til Onstasund, forat træffe Anstalter til at foreere Overgangen over Glommen. De til Oberst Stabels Corps hørende Tropper viste, ved at stride tappert mod General Gahn, at de kunde slaae; men, da de nu ansaae Norges Forening med Sverrig for meget lykkelig for Landet, vilde de ikke meere udgyde deres Blod for en uretviis Sag, men leve som Brødre, med de Svenske. To Compagnier havde allerede kastet deres Vaaben, og Commandanten nødtes til at giøre mange Forestillinger og forsikkre, at foreningen med Sverrig snart skulde iværksættes, inden han kunde formaae sine Soldater til at gaae over Glommen.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 13de August begyndte man at bombardere Frederikssteen. Oberstlieutenant Silfwerstolpe af det svenske Artillerie blev skudt i Løbegravene. Denne tappre Officeers Død er et Tab for Armeen Han efterlader i Arv til sin talrige Familie et ærefuldt Exempel paa et nyttigt Liv, billiget Opfyldelsen af Krigsmandens og Borgerens Pligter. Hans attenaarige Søn, Underlieutenant og Tienstgiørende ved samme Batterie, stod blot nogle Skridt fra sin Fader, da denne blev truffet af Kuglen. Den ulykkelige Pagling kastede sig over Faderens blodige Liig. Da han havde ydet Naturen og Smerten denne Told overtog han igjen sin befaling ved Batteriet. - Et sieldent Exempel paa militair Disciplin, en Told, værdig en ædel Fader, hvis Søn lover at han en Dag vil ligne ham. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen har Eiænket ham Tapperhedsmedaillen, samt en aarlig Pension af 200 Rdlr., og har hos Hs. Majestæt anholdt om et Beviis paa hans høie Naade for Moderen.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Den 14de August. Generalmajor Grev Mørner fik Ordre at forcere Parsagen ved Kjølberg med sin Division. Da Broen var ødelagt lod Generalen et Detaschement af Liverenadeerre, imentets Jægere under Oberst Skjoldebrands Befaling, gaae over paa Baade. Denne kjække og modige Officeer angreb med Heftighed de meget overlegne Fiender, og fordrev dem fra Kjøbergs Herregaard, hvor han fattede Posto. Jdet Obersten med Heftighed forfulgte Fienderne blev han truffet af en Kuale i Benet. Armeen taber for Øieblikke en tapper og fortræffelig Officeer; men man har det Haab at Amputation kan undgaaes. Forstærkninger af vore Tropper vare imidlertid gaaede over, og Fienderne bleve, uagtet de vedligeholdt en jevn Jld og gjorde haardnakket Modstand, tvungne til at forlade deres Stilling og begive sig paa Flugten. Broen blev hastigen lagt, og de øvrige Tropper tilligemed Artilleriet gik over den. Fienderne syntes flere Gange at ville giøre Modstand; men da alle deres Forsøg mislykkedes, var der tilsidst intet andet tilbage for dem end en fuldkommen Flugt. Livgrenadeerregimentets og Bohusbehns Jægere have især havt Leilighed til at give Prøve paa Tapperhed i denne Affaire. Lieutenanterne v. Wal den og v. Warnstedt samt Fændrik Grev Oxenstierna ved Livgrenadererne have udmærket sig. Capitain Gilberg ved Ingenieurcorpset viste megen Virksomhed ved Broens Jstandsættelse. Vi toge en saaret Officeer, en Underofficeer og 20 Mand til Fange. Vort Tab var ubetydeligt. General Grev Mørner, som allerede havde været syg i flere Dage, vilde desuagtes selv lede Angrebet. Da Affairen var endt, og Fiendernes Stilling taget, overgav han befalingen til Oberst Hay.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen havde gjort følgende Disposttion forgt indslutte Fienderne i en Stilling mellem Moss, Jssebro og Kiølbergsbro : Et Corps paa 8000 Mand, under Generallieutenant Friherre Boyes Commando, skulde fra Trøgstad marschere over Hem næs og Høland til Feth, gaae over Glommen og indtage Christiania. General Gahns Corps, bragt til en Styrke af 4000 Mand, skulde lagttage Kongsvinger og Blakier. Disse to Corps skulde staae under General Skjoldebrands Overbefaling. Et lidet flyvende Corps skulde vedligeholde Communicationen med det Corps, som gik til Feth, og gaae over Glommen i Egnen af Onstasund.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Viceadmiral Friherre Cederstrøm skulde gaae op af Christianiafiorden, landsætte 3000 Mand i Sooner samt indtage Passet og Ørn Moss. Kronprindsen og Feltmarschal Grev v. Essen, med Generalerne Sandels, Posses, Rosenblads og Mørners Divisioner, hvis Avantgarde skulde commanderes af General Vegeseck, havde ifinde at trænge frem over Jssebro og Onsø til Carlshoved og Moss. Paa denne Maade vilde Prinds Christians Armee være bleven angrebet i Ryggen, paa Siderne og i Fronten af en betydelig Styrke, og det havde været ude med den om den endog havde kiæmpet med største Tapperhed. Prinds Christian gjorde imidlertid Forslag. Dersom vore Tropper havde rykket frem, saa vilde en afgiørende Bataille være forefaldet, hvis Udfald et havde været uvist, men den vilde have kostet mange Menneskers Liv og udbredt Sorg og Bedrøvelse over begge Rigerne. Hs. Kongel. Høihed antog de Vilkaar, som bleve foreslaaede. Den 15de August. Generalerne Skjöldebrand og Bjørnstjerna kom tilbage fra Moss, hvorhen de bleve sendte forat bringe Prinds Christian Kronprindsens Beslutning angaaende de foreslagne Vilkaar. Prinds Christian frasiger sig Regieringen. Den Søerpedition, som var befalet mod Bergen, har faaet Modordre. Generalmajor Suremain, som førte befalingen ved Frederikshalds Bombardering, lod allerede Stormstigerne sætte til da Prinds Christians befaling ankom til Commandanten at overgive Fæstningen til de svenske Tropper. Oberstlieutenant Friherre Stjernkrona, Adjutant hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, ledsagede Prinds Christians Adjutant, som bragte befalingen og Fæstningens Overgivelse, og overleverede General Suremain Ordre at besætte den. Han fandt der en Garnison af 1100 Mand af adskillige Corpser.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Rigstænderne skulle ufortøvet sammenkaldes. Sverrigs og Norges Forening skal tværksættes og igien tilveiebringe varig Ro og Held i Norden.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen har tilkiendegivet sin Tilfredhed med sin egen Stab samt med Deres Excellencer Feltmarskal Grev v. Essens og Hr. Generalmajor Adlerkrutzes Generalstaber. Hs. Kongel. Høihed roser den Jver, Virksomhed og Jnsigt, som Enhver har lagt for Dagen.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Kronprindsen har ligeledes yttret sit naadige Velbehag med Flaadens Operationer, med den Kyndighed og den kraftfulde Virksomhed, som Generaladmiral Hr. Friherre Puke, Vicerdmiral Friherre Ceder strøm og øvrige befalingsmænd og Officerer have udviist, samt med Mandskabets raske og ufortrøvne Jver.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Brandenburg, den 16de August. Jfølge Forlydende bryder den 6000 Mand stærke Division Keiserlig russiske Garder imorgen op fra Berlin for at gaae til Lübeck, hvorfra den skal indskibes til Petersburg.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
- Hs. Majestæt Keiseren af Rusland vil indtræffe til Wien den 25de September.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
London, den 16de August. J Søndags aflagde Hertugen af Berry tilligemed den franske Gesandt et Besøg hos Prindsregenten. Endnu samme Dag holdtes et Conseil i Bureauet for de udenlandske Anliggender, hvorpaa en Coureer blev afsendt til Brüssel og en anden til Paris. Jgaar afgiHertugen af Berry igien til Dover. - Parlementets Prorogation er bleven forlænget til 1ste November.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
- Den vestindiske Flaade, 200 Seilere stærk, ankom i Fredags og i Løverdags til forskellige Havne.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Blandede Efterretninger. Den bekiendte Statsraad Escolquiz, som forhen var Hovmester hos Kongen af Spanien, har nylig udgivet en spansk Oversættelse af Miltons tabte Paradis; men spanske politiske Blade giøre den bemærkning, at man gjerne kan være en fortræffelig Geistlig og god Statsraad uden at besidde Digtertalenter.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
J en Skrivelse fra London af 12te d. hedder det: "Det i Julii Maaned udkomne Værk af Colquboun "om det brittiske Riges Rigdom, Magt og Hielpekilder i enhver Verdensdeel" er en rig Samling af de nyeste og vigtigste, tildeels ved offentlig Forhandling stadfæstede Efterretninger, hvis Lige, endnu ingen anden Stat kan opvise af Mangel paa saa rige og rene Kilder, som de, den engelske Statistiker har for sig. Ved en klar Fremstilling og træffende Forbindelse veed Forfatterne at give enkelte Bimærkninger ny Jnteresse og overraskende Vigtighed. J fjorter, Capitler beregner han den nærværende Befolkning, anslaaer de aarlige ved Folkets Arbeide i alle Productionens Grene erhvervede Eiendomme, og forfølger samme i deres Fordeling paa de forskiellige Klasser, af Jndvaanerne. En særdeles udførlig behandlet Gienstand ere de offentlige Indtægter og Udgivter, saavel deres tilligere Historie, som i den nyere og nyeste fra Aaret 1760 til 1813. Et eget Capitel handler om Nationalgielden, og indeholder tillige bemærkninger over Funderingsystemmet. Derpaa afhandles i sex forskiellige Capitler de engelske Billande i Europa, de nordamericanske Colonier, de engelske og de erobrede Colonier i Vestindien, Colonierne i Africa, Besiddelserne i det indiske Ocean og Eiendommene i Ny Sydwallis. J det sidste beskriver Forfatteren de rige Hielpekilder, Nationer eier, til at anvise tienestefrie Officerer og Soldater af Land og Søetaten efter Freden fordeelagtige og belønnende Erhvervsmidler. Endelig er et e betydeligt Anhang indrømmet det engelske Ostindien, hvortil føiet adskillige vigtige Parlementsacter angaaende de derværende Besiddelsen og Handelen derpaa. Ethvert Capitel er forsynet med nøiagtig beregnede statistiske Tabeller, hvis Resultater, uagtet Forfatteren ikke altid tillægger dem bogstavelig Tilforladelighed, dog stedse ligge Sand Sandheden nær.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Af de mangfoldige statistiske bemærkninger, som disse Tabeller indeholde, meddeles her nogle Folkemængden af de brittiske Besiddelser i alle fem Verdensdele anslaaes til 61 Millioner 157, 443, og med Afdrag af 1 Million 501,708 for de ved sidste Fred til Frankerig, Holland og Danmark tilbagegivne Colonier, til 59 Millioner 655,725. Deraf indeholde Storbrittannien og Jrland 10 Millioner, 456,300, og de europæiske Bilande 180,300. Antallet af Negerslaverne i de samtlige engelske og erobrede Colonier beløber sig til 1 Million 147,346. - London tæller 1 Million og 50,000 Jndvaanere, 242,040 Familier, 146, 309 Huse og 3121 under Bygning. Hovedstadens Folkemængde er fra 1801 til 1811 forøget med 150,000. For hele Engelland og Skotland beregner Fortatteren denne Tilvæxt i bemeldte til Aar til 1 Million 484,255, og Huus tallets Forøgelse til 226,457. Den productive Privateiendom i Storbrittanien og Jrland i Aaret 1812 anslaaes til 2,250 Millioner 640,000, den uproductive, bevægelige og Landeiendom til 39. Millioner, den offentlige til 89 Millioner Pund Sterling. Værdien af de enge ske Manufacturer til eget Førbrug angiver Forfatteren til 76 Millioner. Beløbet af de aarlige udførte Manufacturvarer anslaaes til 40 Millioner Pund Sterling. Summen af de engelske Efendomme i Ostindien beregner Forfatteren til 1072 Millioner 427,75 Pund Sterling, hvoraf 31 Millioner 396,661 ere Compagniets, alt det øvrige Privatformue.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Udenlandske Efterretninger. Odense, den 23de August. Afvigte Fredag Aften Kl. 8 opkom en ulykkelig Jldebrand i Skalkendrup Præstegaard ved Nyborg, som i faa Timer lagde alle 3 Længder af den skiønne Ladehuusbygning i Aske. Aarsagen til Jlden, som først udbrød i Taget paa den søndre Længde, veed man ikke. Alle Vogne som og 5 Sviin opbrændte. Derimod lykkedes det, ved de fra Nyborg og flere af Omegnens Herregaarde tilkiende Sprøiter, saavelsom de utroligste Anstrængelser, at faae det teglhængte Stuehuus og den største Deel Jndboe reddet, uagtet Jlden havde antændt Tømmeret samt nogle Lægter og Vinduer i samme. Til Lykke kom intet Menneske til Skade; ligesom Kornet ei heller var indkiørt. Præsten, Hr. Kiøbye, var selv fraværende, da denne sørgelige Begivenhed indtraf. Mærkeligt er det iøvrigt, at dette var 3die Gang i et halvt Aarhundrede, at denne Præstegaard er bleven hiemsøgt af Luerne.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Kiøbenhavns Vexelcours, den 26de August. Hamburg, 554 1/2 Procent. K. S. 558 1/2. - L. S. London, 22 R. s. K. S. Species, 555.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Kiøbenhavn, den 26de August. Da den ved Krigen foranledigede interimistiske Commission for Siellands, Lollands og flere Øers Providering, der tillige var overdraget Staden Kiøbenhavns Forsyning med Levnetsmidler, nu, de Freden er vendt tilbage, er ophæver, og det altsaa paaligger Magistraten at opfylde den 25 §. i Jnstruxen af 28de August 1795, saa bringes herved i Erindring hvad i Reglementet af 5te Juni 1771, og Reskriptet af 17de Marts 1784 er befalet, nemlig: 1) At samtlige Laugsbagere, ved hver November Maaneds Udgang, bør have i Forraad paa deres Lofter, hver især, i det mindste 200 Tdr. Rug og 50 Tdr. Hvede, under den i Placaten af 1ste September 1783 fastsatte Straf 2) At Fribagerne, under deres Privilegiers Forbrydelse, bør til samme Tid have i det mindste 50 Tdr. Rug hver for sig i Forraad, og 3) At enhver Spekhøker, under hans Borgerskabs Fortabelse, skal ved hvert Aars November Maaneds Udgang have i Forraad, i det mindste 3 Tdr. Smør, 2 Skpd. Flesk, 2 Skpd. Oste, 3 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Byggryn og 1 Tdr. Havregryn, med Tilføiende : at dedstrengt og ved gientagne Undersøgelser vil vorde paaseet, at Enhver har det saaledes befalede Forraad. De, som maatte være i det modsatte Tilfælde, ville blive behandlede efter Anordningernes Forskrivt.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Ligeledes bringes herved i Erindring, hvad i allerhøieste Resolution af 9de Maji 1787 allernaadigst er befalet, nemlig : at Enhver der nedsætter sig som Brændeviinsbrænder heri Staden skal være pligtig at have ved Skibsfartens Slutning i ethvert Aar et Forraad af i det mindste 15 Tønder Hvede for hvert Kar han bruger. Kiøbenhavns Raadstue, den 26de August 1814. J Forbindelse med Rigsbankens Bekiendtgjørelse af 21de Febr. sidstleden, betreffende Committee=Sedlers Modtagelse ved Udredelsen, af danske Bank=Hæftelses Renter for Terminerne i Aaret 1813, tilkiendegives herved, at ligeledes for Betalings-Terminerne i Aare 1814 og fremdeles, indtil anden Bestemmelse maatte giøres, en femte Deel af bemeldte Renters Beløb kan afdrages med de nævnte Committee=Sedler, som modtages for deres paalydende Sum. De som have betalt Renten for afvigte April Termin, og ved saadan Betaling ikke kunnet bruge tilnævnte Sedler, vil kunne til Octo er Termin anbringe dem for to femte Dele af deres da forfaldne enters Beløb. Rigsbanken, den 20de August 1814. Rosenstand-Goiske. v. Schmidt Phieldsk. Shönheyder. Lind. Feilberg.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Fra 3die Juni til 1ste Juli d. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 91. Par, fødte 157 Drenge, 129 Piger, ialt 286 Børn; døde 90 Mænd, 83 Qvinder, 54 Drenge, 48 Piger, ialt 275 Personer, altsaa ere 11 flere fødte end døde. 21 ere døde af Alderdom, 2 Barselseng, 3 af Blodstyrtning, 1 af Brystkrampe (Asthma), 60 af Brysser (Langede, 1 af Bretung (Opten), 1 Denkar, 3 af Durkiøb, 4 Dødfødte, 3 af Feder (hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber), 9 af Forraadnelsesfeber, 1 af Galdefeber, 9 af Gigt (Værk, tør Værk), 1 af Guulsot (Leversyge), 1 af Hoste, 5 af indvortes Svaghed, 2 af Kighoste, 1 af Koldbrand, 11 af Krampe, 1 af Kræft, 2 af langvarig Svaghed, 1 Mavepine (Kolik), 12 af Nervefeber, 5 af Nervesyge, 45 Nyfødte, 1 af Orm, 18 af Slag (Krampeslag), 3 af Slagflod (Apoplexie), 1 af Steen, 1 af Sting, (Pleuris, Sidesting, Hold), 13 af Svindsot (Tæring, tærende Syge), 2 af Trødske, 7 af Tandpine, 1 ved en ulykkelig Hændelse, 14 af Vattersot, 1 af venerisk Syge, de øvrige af uanmeldte Sygdomme. Den 22de August imod Aften kom en russisk keiserlig Fregat herpaa Rheden fra Østersøen, og den 23de om Morgenen gik den under Seil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1814-08-26
Skipper Sammel Fabritius, Skipper Joh. Putta og Skipper Samuel Mageland, alle fra Findland med Finsk Trælast, Trævare og Trækar; Capitain Andr. P. Ulrich af Kiøbenhavn, Capitain H. C. Hansen af dito, Capitain C. H. Lykke af Colding, alle fra Riga, og Capitain J. Hermansen af Holland fra Liehau, alle med Rug og lidet Hamp, Hør og Blaar; Capitain Andr. Petersen af Kiøbenhavn fra Petersborg med Olie, Sæbe og Potaske.