JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
En Mand har for Cancelliet andraget, at han under 9de Febr. 1808 med et Godses forrige Eier indgik en Forpagtningscontract, i hvis 20de Post er bestemt, at han til Sikkerhed forAfgiftens rigtige Betaling m.v. hos Eieren skulde deponere 3000 Rdlr. De, hvilken Capital skulde liqvideres i sidste Aars Afgift, hvilke 3000 Rdlr., samme Dag som Contracten underskreves, bleve udbetalte. Da Godseieren under 25 Junii 1811 har tilskjøder en Anden Godset, og denne nu har paastaaet, at han ikkun kunde være pligtig til at lade den ovenmeldte Capital omskrive til Rigsbankpenge, i Forhold til den Tid, da han blev Godsets Eier, saa har Forpagteren forespurgt, om han ikke maatte være berettiget til at erholde denne Sum omskreven efter Forpagtnings ContracteusDatum, efter hvilken Tid han maa tilsvare den sidstnævnte Afgift. Collegiet har derpaa svaret, at, da den ham tilhørende Capital, efter den afsluttede Contracts 20de Post's udtrykkelige Lydelse, saaledes som samme er bleven Cancelliet meddeelt, skal ligvideres i det sidste Aars ForpagtningsAfgift, saa skjønnes ikke rettere, end at det maa flyde heraf, at nuværende Godseier ikke kan fordre denne Afgift erlagt med mere end det residuum, som bliver tilbage, naar 3000 Rdlr. (som er en homogen Størrelse med Forpagtnings-Summen) derfra afkortes. Frdn. af 5te Jan. sidstleden I. 35, som han skal paaberaabe sig, kan formeentligt heri ikke gjøre Udslag til hans Fordeel, siden bemeldte 3000 Rdlr. ikke ere at ansee, som en paa Godset haftende Gield, men som en Forudbetaling af et nomen activum, som bemeldte Godseier tilligemed Godset har erhvervet, hvilket nomen activum han desuden ved at beregne Kjøbesummen ikke har havt Anledning til at vurdere efter en anden Maalestok, end den Sum, der heri skulle komme til Afkortning. J øvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Postefterretninger. Hamborg, d. 27de August. Marschal Prindsen af Schmuhl er den 23de rykket ind i Schwerin, efter at have afskaaret de Svenske fra Generalerne Dornberg og Walmoden. Disse sidste have draget sig tilbage til Neustadt, og de Svenske til Wismar. Mellem de franske og danske Tropper hersker fuldkomneste Overeensstemmelse. Alt have adskillige Fægtninger fundet Sted mellem Fienden og denne Nations Tropper, og de Danske have fortjent deres Allieredes Høiagtelse. Prinds Frederik af Hessen har personlig havt en Fægtning ved Schwerin, og med stor Tapperhed tilbageslaaet det fiendtlige Cavalleries Angreb. Oberst Waldeck vilde ikke forlade sit Corps, skjøndt han var saaret. General Loison er den 25 indrykket i Wismar, og i Gaar brudt op derfra til Rostock. De Svenske trække sig tilsomst tilbage. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Keiser Napoleons Hovedqvarteer var den 18. Aug. i Görlitz. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Magdeburg, den 30 Aug. Fiendtlighederne skulde begynde igjen d. 17de d. M.; men Russerne, og Preusserne angreb d. 16de. De troede at overraske den Franske Armee, men bleve allevegne til D. 21de ankom Keiseren til Arbagedrevne. meen og lod Fienden angribe, Fyrsten af Moskwa angreb General Sacken ved Worms, paa hiinSide Bunzlau, og bragte ham i Deronte. General Sebastini gjorde et meget skjønt Cavallerie Angreb. General Laurision satte over Bober; Divisionen Maison drev Fienden ud af hans Positioner og forfulgte ham til paa hiin Side Goldberg. Fienden flygtede overalt. J Fægtningerne ved Lahn, Siebenreichen, og Wolfhavn have de Allierede mistet 15 til 18,000 Mand Døde, Saarede og Fanger. Man har frataget dem over 2000 Fanger og 6 Canoner. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
D. 16 Aug. ankom den Ruff. Keiser til Prag. Man ventede der Kongen af Preussen. - Franske Forposter befinde sig i Bølmen. - Wiener Hoftidenden indeholder et Manifest. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Declaration. Fra den Til, Freden mellem Danmark og Sverrig var sluttet i Jonkoping, har Hs. Maj. oprigtig og uafladelig bestræbt Sig for at vedligeholde Venskab og god Forstaaelse med dette Naboerige; men har tillige ikke kunnet dølge for Sig Selv, at den svenske Regjering, langt fra at besjeles af samme Aand, kun alt for ofte har givet Beviser paaret modsat Sindelav. Ved hiin Fred havde Sverrig forbunden sig til, at bortfjerne Dannemarks Fienders Krigskibe og Krydsere fra sine Kyster. De vedbleve imidlertid, ei allene at anholdt danske Skibe tet under den svenske Kyst, men toge dem endog i svenske Havne. Den danske Regjerings gjentagne Besværinger over det Tab, som derved tilføiedes Danmarks og Norges Handel, bleve sjelden besvarede, aldrig afhjulpne. Den svenske Kyst i Kattegattet forblev saaledes efter Freden i den samme fiendtlige Stilling til Dannemarks Skibsfart, hvori den havde været under Krigen, Krigserklæringen, som den svenske Regiering lod sig formaae til at udstæde mod England, frembragte i den Henseende aldeles ingen Forandring; og, efterat Freden igjen var sluttet med Storbritannien, udbredte Faren for den danske Skibsfart sig over hele den svenske Kyst. Den danske Soemand kunde haabe, under et venskabeligt Naboelands Kyster, at være betrygget mod Overfald og Opbringelse. Han maatte troe, at en Regjering, der ikke sjelden brammer med Frihed og Selvstændighed, vilde, for sin egen Værdigheds Skyld, hævde sine Territorial=Rettigheder mod enhver Former melse. Men han fandt sig skuffet i sin Forventning, naar han i Farens Øieblik søgte Beskyttelse og Redning paa svensk Grund, hvor Fiendens bevæbnede Fartøier ubehindrede ventede paa deres Bytte. Berøvet sin Eiendom og ofte forfulgt af Fienden, endog op i Landet, kunde han blot beklage sit Tab, men maatte tillige føle en billig Harme over Naboelandets Uvirksomhed i at beskytte sine Kyster, Den Bestemmelse i Fredstraktaten, at al Eiendom, tilhørende begge Staters gjensidige Undersaatter, der ved Krigens Udbrudi var lagt under Beslag, skulde friegives, blev fra Danmarks Side iværksat uden Ophold og med den strængeste Nøiagtighed. Derimod tilbageholdes endnu fra den Tid flere danske Undersaatters Eiendomme i Sverrig. De ofte fornyede Reklamationer om sammes Udlevering, eller Erstatning for Værdien, have kun tilveiebragt intetsigen. de Udflugter eller Lovier om Godtgjørelse, som man hidtil forgiæves har haabet at see opfyldte. Mon Sverrig lod det ikke forblive ved disse Beviser allene paa sit uvenskabelige Sindelav mod Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
J Begyndelsen af forrige Aar sluttedes mellem det svenske og russiske Hof et Forbund, der siden blev stadfæstet i Aabo, og hvorved Sverrig erholdt Forsikkring om Ruslands Bistand til at udføre den allerede lagte Plan, at bemægtige sig Kongeriget Norge. Til samme Hensigt blev et lignende Forbund senere henisluttet mellem Sverrig og Storbritannien. Førend man imidlertid skred til gabenbare Fiendtligheder, vilde man ikke lave lempeligere Midler uforsøgte. Ved listege og troløse Bekjendtgjørelser, som fra Sverrig, bleve Tid efter anden indsendte til Norge, søgte man at friste dette Riges Jndbyggere til at unddrage sig fra de retmæssige Arvekonges Herredømme. Paa samme Tid blev et stort Antal Skibe, som for den danske Regjerings og adskillige Privates Regning efterhaanden afgik med Kornladninger til Norge, tilbageholdt i svenske Havne, hvor de havde segt Tilflugt, deels formedelst Storm og Søeskade, deels for at undgaae fiendtlige Krydsere. Alle Forestillinger, som bleve gjorte mod denne voldsomme og for Norges Jndbyggere grusomme Foranstaltning, vare aldeles frugtesløse. Den ligesaa haanende, som paa disse Kornladninger anvendelige Forevending, "at Kornudførselen fra Sverrig var forbudt, var det eneste Svar, som fra Sverriges Side blev givet. Hensigten med at hindre Korntilførsel til Norge var umiskjendelig. Nordmanden skulde ved Hungeren tvinges til at underkaste sig Sverrigs Herredømme. Stolen Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke. de paa sine mægtige Allierede indes den svenske Regjering, ved at gjøre Hs. Majest. det Forslag, at afstaae Norge, imod holde andre Lande, hvoraf Sverrig i Leier i Besiddelse, og bedet ingen fri Raadighed har eller kan vente. Da nu den spengjering hverken ved bedragelige Forslag, der ofte vare forbundne Trudsler, eller ved sine gjentagne Forsøg paa at friste Nordmatil Utroskab og Frafald, kunde naae sit Maal, lagde den sin Mi nøielse for Dagen, ved at ophæve de ministerielle og Handelsfordelser mellem begge Stater. Man paalagde Hs. Majestæts deffaires i Stokholm at begive sig bort, og den herværende sig Mission blev tilbagekaldt. Den danske Generalconsul blev i ledes bortviist fra Gothenborg. Kort Tid derefter afbrød den si ske Regjering al Samfærsel mellem begge Stater, Sverrig har saaledes allerede tilintetgjort enhver venskabelig Forbindelser, Danmark. Adgangen til de svenske Stater var spærret for end dansk Undersaat. Man gik nu videre. Den sædvanlige og Traktater sikkrede Postgang mellem Danmark og Norge gjen Sverrig blev standset. Man forbød svenske Skibe at betale 9 sunds Told, hvortil Hans Majestæt, ifølge de ældre Traktater, Sverrig, der paa nye ere stadfæstede ved Fredsslutningen i Jenping, har den upaatvivleligste Ret. Dog ikke nok, at svenske 6 de paa denne Maade fritoges for den Forpligtelse, at erlægge Til i Øresund, svenske bevæbnede Fartøier have endog med Magt hind andre Nationers Skibe fra at klarere ved Øresunds Toldkamm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-04
Helsingøer. Endelig har en svensk Sorofficier skrivtlig erklære den Kongel. Gouverneur paa Bornholm, at have Ordre til at bringe alle Skibe under dansk Flag, og at hindre Samfærselen, lem Christiansøe og Bornholm. Ogsaa er en Kongelig Soeoss, kort Tid derefter, paa sin Reise fra Bornholm til Kjøbenhavn aaben Søe bleven anholdt af en spensk Brig, og bragt til Vi hvorfra han endnu ikke er kommen her tilbage. Efterat den sy Regjering paa saa mange Maader ei alene har tilsidesat enhver boelig Pligt mod Danmark, og ophævet alle de Forbindelsen, sædvanligviis finde Sted mellem Naboer og Stater, der leve Forstaaelse med hinanden; men endog aabenbarligen brudt For mellem begge Riger, deels ved at tilføie de Kongelige Underrigbetydeligt Tab, og end mere ved at indgaae Forbindelser med gens Fiender, som sigte til at underkaste sig Kongeriget Norge, Hans Majestæt Sig, skjønt ugjerne tvungen at gribe til Vaa for med Magt at afværge alle videre Fornærmelser af en Regjeder alt længe har udøvet Fiendtligheder mod de danske Stater Kongelige Undersaatter. De udforderlige befalinger i den Hi ende ere allerede udstædte til Hans Majestæts Søe- og Landm. Aldrig var en Forsvarskrig retfærdigere. Adrig har nogen Al ring med større Langmodighed og Overbærelse dvælet at anviVaabens Magt, for at hævde Statens Sikkerhed og værne omdersaatternes Eiendom. Kun Nødvendigheden har kunnet hin Hans Majestæt til en Beslutning, der strider mod Hans Hjerstilelser. Men disse maae vige for den høiere Pligt, at beskytte de af Forsynet betroede Stater og Undersaatter mod ufremæsked troløse Angreb fra en Regierings Side, hvis fiendtlige PlankiDanmark ere hele Europa bekiendte. Hans Majestæt, der altid Tryghed stoler paa Sit elskede Folks urokkelige Troskab og Heng hed, har ikke villet tilkiøbe Sig en haanlig og usikker Fred ved O af Sine troe og tappre Nordmænd, men Han ønsker intet heller at den svenske Regiering ved at erstatte det Tab, der er bleven Majestæts Undersaatter tilføiet, og ved at antage og følge fra Grundsætninger, vil give Anledning til, at den gode Forstaaelse lem begge Nationer, der tiener til deres gjensidige Fordeel, igine vorde tilveiebragt. Kjøbenhavn, den 3die September 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Fod Reise- Tiende Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 7 September 1813. Com Gjemme Systemet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Vi befinde os i dette Øieblik i en høist sørgelig Handelscrisis. Ligesom vor Pengecours med hver Dag forværrer sig og synes hidtil at trodse enhver Dæmning, stige Priserne paa alle muelige Fornøden. heder til den meest uhørte Høide. Enhver skynder sig at kjøbe, fordi det, han kjøber dyrt i Dag, er godt Kjøb i Morgen, enhver holder paa sine Varer og vil ikke skille sig ved dem, fordi det, han sælger dyrt i Dag, er godt Kjøb i Morgen. Overdreven Ængstelighed paa den ene Side og grændseløs Vindesyge paa den anden, frembringer saaledes en Tilstand, der har stor Lighed med en Beleiring. Staten udhungres saa at sige af egne Borgere. – Naar alle ville kjøbe og saa ville sælge maa der nødvendig opstaae en Mangel, der, skjønt fremkonstlet, dog er ligesaa sørgelig i sine Virkninger, som den naturlige. Ja, den er endog værre, thi en uheldig Høst afløses som oftest af en heldig og man kan sige her med Kong David: det er bedre at falde i Guds Hænder end i Menneskenes. Den fremkonstlede Mangel har, under Tidsomstændigheder som de nærværende, ingen Grændser. Hvor Concurrencen mangler, der formaaer Himlens bedste Velsignelse intet imod Pugeraandens Rase lie. Gjemme Systemet ødelægger, og maa efterhaanden ødelægge, enhver Stat, der befinder sig i Krigstilstand. Kommer endnu dertil, at tusinde Uvedkommende give sig af med at opkjøbe alle muelige Fornødenheder, for at gjemme dem, saa bliver det Onde dobbelt stort. Søger manikke i Tide at forekomme denne Gjemme Manies alt for stærke Udbredelse, saa kunne Følgerne deraf blive lige saa skadelige som de, der flyde af et forstyrret Pengevæsen. Jntet er i denne Tid almindeligere, end at skyde Skylden for Alting paa Pengevæsenet. Hver Bid, vi skulle nyde, beregnes os af enhver, lig fra Bonden til Grossereren, efter Coursen. Men hvad er i dette Øieblik denne Cours for et Fantom, Den er ikke Resultatet af Transactioner i Banco paa Børsen; det kommer blot an paa, hvormeget Peer eller Poul vil give for en Specie, og derefter reguleres Priserne paa alle Varer, ligefra de Æg, Bonden bringer til Torv, indtil den Caffe og Thee, der sælges paa Børsen. Enhver beregner Coursen paa sin Viis, og antager den saakaldte gjængse Priis paa Specier for Maalestok. Paa denne Maade arbeider man gjensidigen og indbyrdes paa at svække vore Repræsentativers Credit, og gjør sig selv hver Dag fattigere, medens man taabeligen troer, at man beriger sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Jndenlandske Efterretninger. Som en Følge af de nu mellem Danmark og Sverrig udbrudte Fiendtligheder, har Hs. Majest. den 3 Septbr. ved Parolen allernaadigst tilkjendegivet, at Krigen med Sverrig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme den 4de Septbr. har befalet, at alle svenske Undersaatter, som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Erklæringen mod Sverrig har nu lagt den Svenske Politiks Underfundighed for Dagen, og hvilken Dansk Mand ønskede ikke langt hellere at see i dette Cabinet Danmark aabenbare Fiende end dets maskerede Ven, Længe nok har vor Regjering med Lansmodighed seet Svenske Skibe opbringe vore til Norge bestemte Kornladninger, i den Hensigt at udhungre Søsterlandet, og ved Hunger at tvinge det til Frafald; seet, den Svenske Regjering paa tusinde Maader krænke og fornærme vore Rettigheder, og glemme enhver Pligt, som den ene venskabelige Stat skylder den anden. At imidlertid denne Regjering har viist samme Adfærd mod Europas mægtigste Stat, og at Danmark ikke er den eneste den har krænket, sees tydeligst af den i Begyndelsen af indeværende Aar i Stokholm indkomne Jndberetning til Kongen af Sverrig fra Ministeren for de udenlandske Anliggender, hvori findes indført den Samtale, som Ministeren Frih. v. Lagerbielke skal have havt med Keiser Napoleon i October 1810, da Ministeren blev indladt til Audiencen om Morgenen Kl. 9, og Hertugen af Cadore var hos Keiseren. De selv deri Monarken tillagte Ord til Ministeren, vise noksom, hvilken Rolle Sverrig i de sidste Aar har spillet. Nylig er udkommen: Til Fædrenelandet om dets Tarv og Fare, ved Pastor N. F. St. Grundtvig, og faaes for 3 Mark Rbp. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
J Tidsskriftet Athene for Augusti læses en Efterretning om den Kongl. botaniske Haves nærværende Forfatning, og de Udvidelser og Forbedringer den har erholdt i den sildigere Tid, samt om en udkommende Fortegnelse over dens Planter, af Prof. Hornemann. Allerede i Aaret 1805 var den tiltagende Mængde af Planter saa stor, at man, da Grændserne ikke kunde udvides, maatte, for at vinde Plads, udrydde de for en botanisk Have undværlige Træer. Der vandtes Plads til flere Hundrede Buske og Træer, og i de systematiske Qvarterer for flere end 1800 perennerende, bienne og annuelle Planter. 1811 skienkede Kongen Haven et Stykke Jord fra Gammel-Holm, af 2600 Alen. Ved Hs. Ms Gavmildhed, har den ogsaa 1803 faaet et varmt Væxthuus, som er 71 1/2 Fod bredt og 10 1/2 høit. Det er inddeelt i 3 Afdelinger og rummer 2000 Planter. Disse have imidlertid tiltaget saa meget, at deres Mængde gjør et nyt Væxthuus nødvendigt. Haven, som i Aaret 1801 ikke eiede over 5000 virkelig forskjellige Arter, eier nu 7500. Kun faa deraf ere indkjøbte, den største Deel er enten skjenket af Reisende og andre Havens Velyndere eller tilbyttet mod Frøsorter og levende Planter fra de fortrinligste Haver i Europa. Havens aarlige Udsæd, foruden dens egne Frø, beløber sig til mere end 2000. Til Giengield for de Frosorter, den erholder, udsendes en betydelig Mængde Frø. J Aaret 1811 udsendtes 10,909 Arter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
J Gaar udkom i Classelotteriets 5te Classes Trækning: No. 42340 med høieste Gevinst (50,000 Rdlr.) hos Hr. Cancellieraad Schneider. Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn kommer nu, ved sin fortjente Directeur, Major og Ridder d'Auchamps utrættelige Bestræbelser, med hver Dag den Fuldkommenhed nærmere, som man længe har ønsket denne Straffeanstalt, men som Omstændigheder lagde saa mange hindringer i Veien for. Ligesom der allerede tilforn ved Directionens Omsorg blev indrettet et Skomagerværksted, et Snedkerværksted a., saaledes er her ogsaa nylig bleven indrettet et Smedeværksted, som nu er i fuld Drivt, og staaer under en Smedemesters Bestyrelse. Jkke at tale om, at Stiftelsen vinder særdeles meget ved, saaledes at kunne faae af sine egne Lemmer forfærdiget alt hvad den til eget Brug behøver, saa er det tillige til stor Lettelse for Fangerne ved deres Jndsættelse, strax at kunne fortsætte det Haandværk, som de enten have lært eller føle fortrinlig Lyst til. Jstedet for at man fordum saae her alle Lemmer af begge Kjøn, uden Forskiel sysselsatte med Spinding, saa moder man nu, naar man kommer udenfor Spindestuerne, næsten overalt en Jndustrie, der mindst lader os formode, at vi befinde os i et Straffe= og Fangehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Under den 27de Augusti d. A. er udfærdiget Jnstruction for det Kongel. medicinske chirurgiske Sundheds=Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Dette Raisonnement viser, at der her er liden Uldhandel, thi skjøndt Søbonden er hverken meget vittig Speculant, eller gad meget umage sig med Omtanke, saa kom han dog ellers vel efter, at han for det engelske Faars 7 Pd. Uld, a 48 s. fik 3 Rd., for hvilke han kunde kjøbe sig mere end 16 Pd. grov Uld a 20 sk., eller saa meget som der vilde voxe paa 4 a 5 Stykker af de smaae norske Faar. Gjeder holdes paa selve Ørlandet saa godt som slet ikke, fordi Gjedeavlen forudsætter Skov til Beit, som man her ikke har. (Fortsættes).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
J disse Dage sælges ved offentlig Auction den for sit Sværmerie bekjendte og nylig afdøde Ex præst Seebergs Bøger, for det meste af theologisk Jndhold. Mærkeligt er det, at uagtet han netop havde indkjøbt dem for at redde dem fra at rives i Stykker, sælges de nu, fordi Papiret er saa dyrt, for største Delen som Maculatur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corr.) Magdeburg d. 25de Aug. Den 16de havde Brig. Gener. Jachi med 8 Regimenter Jtalienere en Fægtning ved Lahn, hvori han udmærkede sig hæderlig. D. 19de gik de Allierede ved Zober over Bober, og angreb Gener. Lauriston ved Siebenreich. De Franske, der kun bestode af 3 Compagnier, trak sig ved Goldberg tilbage; men Gener. Laurision gik hurtig løs paa Fienden, hvorpaa der begyndte en levende Fægtning, hvori to Trediedele af Corpset Langeron, der bestod af lutter Russer, tog Deel. 3 Franske Brigader, hvoriblandt man blev den af Divisionen Rochambeau, anført af Gener. Lafitte, vaer, angreb med Bajonetten. Samme Dag blev Divisionen Albert af Fyrsten af Mos kas Corps angreben af Gener. Sacken, der blev kastet tilbage. D. 21de ankom Keiseren til Armeen og lod Fienden angribe (See Side 1134).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Samme Dag havde Divisionen Dombrowski slaaet et Corps Partiegjængere foran Wittenberg og dræbt mange Fiender. Denne Division bestaaer af gamle polske Soldater, og har et fortræffeligt Cavallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Dresden d. 16 Aug. Gener. Vandamme er ankommen her, og siden i Gaar ankomme her bestandig Tropper af hvert Slags Vaaben. Kongen af Neapel er afreist i Dag herfra. Hert. af Bassano er her bestandig, og synes ikke at lave sig til Afreise. Zerbst d. 20de Aug. J vor Egn begyndte Fiendtlighederne d. 17de. Det var 800 Cosakker, der fra d. 16de af udsendte deres Patrouiller indtil Roslau og imod Coswig langs med Elben. D. 18de lod Gener. Dombrowski de Russ. Forposter angribe og trængte dem tilbage bag Jnterborgk, Belzig og Zerst, hvilke Stæder de Franske igjen toge i Besiddelse. Et Corps af adskillige Tusinde Mand, under Gener. Winzingerode og Gener. Urock og Benkendorf, trak sig tilbage over Luckenwalde og Brück. D. 18de vare kun endnu 1800 Cosakker tilbage i den sidste Stad, som de Franske Tropper have udjaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Da Prindsen af Schmuhl havde erfaret, at en Svensk Division, under Gener, Vegesack, vilde trænge frem fra Gadebusch til Lübeck, saa sendte han Gener. Loison imod ham. Ved sammes Nærmelse trak Fienden sig tilbage til Wismar, hvorhen Gener. Loison forfulgte ham, og hvor samme Natten fra den 26de til 26de rykkede ind med hele sin Division. Gener, Vegesack havde allerede, som det syntes, trukket sig tilbage til Rostock, og var paa Tilbagemarschen til Rostock, hvorhen Prindsen i Gaar har ladet marschere Tropper. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Det fiendtlige Corps, som d. 21de var bleven slaaet foran Marsow, har trukket sig til Neustadt, og har ladet nogle 100 Mand lette Cavallerie følge vore Bevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Prag d. 16 Aug. Grev Narbonne, een af de to Franske Befuldmægtigede ved Kongressen, er afreist herfra. De Tropper, som længe have staaet i Troppau, have maattet trække sig nærmere hen mod Prag. J. Chotom (i Moldau) hersker en pestartig Sygdom. (Paa de østerr. Grændser ere allerede de fornødne Forsigtighedsregler blevne valgte).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Würzburg d. 22 Aug. Et stort Antal gamle Tropper, der skulle udgjøre en Deel af det Bayerske Armeecorps, ventes ufortøvet. Divis. Gener. Grev Mishand, der skal commandere sammes Cavallerie, befinder sig siden nogle Dage i Frankfurt, for at modtage de fra Spanien tilbagekommende Cavallerieregimenter, af hvilke 6000 M. ere bestemte for dette Armeecorps, og meget snart ville indtræffe her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Frankfurt d. 25 Aug. Keiser Napoleon har begivet sig til Løvenborg (i Førstendømmet Jauer i Schlesien. Han angreb Fienden paa den høire Bredde af Bober, og fordrev ham fra alle hans Positioner. Prindsen af Moskwa, Hert. af Ragusa og Hert. af Tarent have gjort samme Bevægelser og slaaet Fienden over Bober. D. 19de har Keiseren forjaget Fienden fra Gabel, og d. 21de slaaet ham ved Bober (en Flod i Nedre-Schlesien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-07
Fra London gjendrives det Rygte, at Pesten skulde have yttret sig i Wapping Districtet, som aldeles ugrundet. - Det hedte der, at de forenede Stater under Penge- og Fængselstraf vil forbyde al Samfærsel med Engelland.