JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1717-12-01
Notification. 1. Hermed vil mand atter have, den allerede bekiendte ædle Sundheds Thee recommenderit for Skiørbug, langvarig Hoste, Brystsyge og i andre Tilfælde meget god at bruge, og tienner til Efterrætning, at der er ikkun lidet deraf til overs, saa vel og, at den Lysthavende kand bekomme samme i alt uforsaltet hos Christian Dassow, nu logerende i lille Kongens-Gade hos Sal. Johan Andresens efterlatte Enke, og koster Pundet 14 Mark Courant. Sammesteds er og at bekomme den berømte Tand=Mediciu som i et Øyeblik stiller Pinen, a Portion 2 Mark 8 Skilling. Saa vel og den vidtberømte hvide Universal-Balsam a Qvantum 2 Mark, og skal den Kiøbende nyde rigtig Efterretning om des Nytte og Brug. 2. Meldes hermed den Elskende til Efterretning, at afgangne Matthias Reinfranks Enkes Brøgger=Gaard med tilhørende Brøgger=Redskab og tvende Leie-Vaaninger, beliggende her udi Farve-Gaden, er tilkjøbs, Vilkaarne med hvilke den skal sælges, kand erfares hos benævnte Enke, som udi samme Gaard boer.
Nye Tidender, 1718-01-01
Danmark.
Nye Tidender, 1718-01-01
Kiøbenhavn. som Hans Kongl. Mayst. de haver allernaadigst i næst forleden Aar den 15 Martii ophøyet denne Kongel. Residents Stads Sogne-Præster i Rang og Gang med ConsistorialRaadenne, efter Rangs-Forordningens Formælding af den 11 Febr. 1717 saa haver og Hans Mayst. i Naade ogsaa behaget samme Dag og Aar at give sine Consistorial Assessorer Rangen med dennem. Saaledes og Hans Kongl. Mayst. den 24 Decembr. næst forleden Maaned haver det allernaadigst behaget at stadfæste sine Regiments-Qvarteer-Mestere deres Rang med PremierLieutenanterne, efter deres Bestallings Dag og Datum Den 3 i denne Maaned haver Hans Mayst. allernaadigst gidet Hr. Jacob Lodberg forhen Sogne-Præst til vor Frue-Kirke her i Staden, samt StiftsProvst i Siælland og Provst udi Sokkelunds-Herret at være herefter Bistop i Fyens Stift i afgangne Mag. Christian Muses Sted. Samme Dag Hans Mayst. haver allernaad. forleent Mag. Søren Sevel forhen SognePræst til Holmenskirke sammestæds saa og Proust ved SøeEstaten og Guarnisonen her i Staden, Kalds-Brev at være i Velbemælte her Jacob Lodbergs Sted. Selv samme Dag Hans Mayst. allernaadigst haver givet Hr. Corfitz Schurman, forhen Capellan til St. Nicolai Kirke, Kalds-Brev at være herefter udi fornævnte Mag. Søren Sevels Sted.
Nye Tidender, 1718-01-01
Den 7ditto haver Hans Kongl. Mayst. allernaadigst bestilt Monsr. Hans Wandal at være
Nye Tidender, 1718-01-01
Professor Philosophie ved Kiøbenhavns Universitet og med Tiden, naar det ham kand tilfalde, Professor Theologi Den 10 ditto Hans Kongl. Mayst. og allernaadigst haver ladet udstedde Forordningen om Mtricul-Skatten og Rytterholds-Penge, saavelsom Oxe og Fleske-Skatten i Danmark for Aar 1718. Samme Dag Hans Mayst. haver allernaadigst forordnet Monsr. Hans Just Sevel ligeledes at være Professor saasom benævnte Professor Hans Wandal.
Nye Tidender, 1718-01-01
Den 17 haver Hans Mayst. allernaadigst forordnet Monsr. Johan Sigismund Lilienpalm til Svanøe til at være Hans Mayst. Justice-Raad. Samme Dag Hans Kongl.
Nye Tidender, 1718-01-01
Mayst. i Naade haver behaget at beskikke sin Over-Førster Monsr. Johan Berndt Clodii at være Hans Mayst. Jægermester. Den 24 dito haver Hans Mayst. ladet udstæde sin allernaadigste Forordning om Skatternes Paabud i Norge for Aar 1718. Den 28 Dito ligesaa Forordningen anlangende nogle imod Missions-Collegium udgivne nærgaaende Bøgger og Skrifter, saavelsom de herefterdags kunde udgives, deres Confiscation, med videre.
Nye Tidender, 1718-01-01
Udi Kongl. Mayst. og Universitets Privilegerede Boogtrykkerie ere udi denne Maaned alle Kongel. Forordninger og aabne Breve for næst afvigte Aar 1717 tilsammen ved Prenten blevne forfærdigede.
Nye Tidender, 1718-01-01
Sverrig. Stokholm. Fra Skaane have vi denne Maaned haft de Tidender, hvorledes at vores Konge udi Lund havde været udi Raadslag med sine herfra didkaldede Raad, som holdte det forraadsomst, at Hans Mayst. formaaede det saa vidt, det Hans Mayst. paa føieligste Maade fik Fred med Kongerne af Danmark og Engelland, om endskiønt Hans Mayst. skulde tabe det derved, som med Tiden kunde vindes igien, hvilket Kongen da noget nær samtykte, som var gandske imod Varon Gørts Hans Raad og Betænkende; Men nu fornemmes med sidste Post, at Kongen havde forkast sine Raads Raad, og være nu mere tilbøielig at anhøre Baron Gørts Hans Raad og Forslag, hvilket deraf skal være kommet, eftersom Arve=Prindsen af Hessen-Cassel, som Kongen haver udnævnt til sin Ypperste Høvding og Generalissimus over sine Tropper til Vands og Lands, holder nu Baron Gørtses Partie, imidlertid raadslaaes der endnu udi Lund snart daglig Dag, og bliver der snart ingen kaldet til Raads med uden den Franske Gesandt Græven af la Marqve og Baron Gørts, dog naar alting paa beste Maader er overlagt og sluttet, synes Hans Mayst. er bedre Raad og Middel til en Fred, end giøre den, foruden at afstaae noget af sin Rættighed, med Kaarden i Haanden. Saasom de Herrer Gen. Staterne have paa Tapetet, om ikke Kongen vil efterlade det tilladte Caperie, at ville seende tillige med Store Brittaniens Konge en stærk Orlogs-Flode af Øster-Søen paa tilstundende Vaar til deres Undersaatters Handels Sikkerhed, sammestæds, lader det sig ej ansee, at de Gen. Staters Resident skal faae nogen Adgang igien her til Hove, til med vil Kongen have først af de Herrer Staterne for Baron Gørts Hans Arrest, de havde paalagt ham i Holland, tvert imod deres Alliance, de have sluttet med vores Konge. Fornøjelse Ingermanland. Petersborg. Hans Cariske Mayst. haver udi næstforleden Decembr. Maaned herfra begivet sig paa Reisen af sin Residents-Stad Moscau. For Hans Mayst. Bortreise er den for nogen Tiid siden bortdøde Princesse Natallia, Czarens Syster, Hendes Liig med en prægtig Liigbegængelse bragt til Jorde. Hans Cariske Mayst. fuldte Liget udi en kostelig Slede, som var med en broderet Himmel over, og forespændt med 6 Heste, havende paa den Høiere Side af sig Hr. Gen. Admiral Aprarin og til venstre Side Fyrsten Mentikof, for sig Græven af Mantueof, hvorpaa alle Høje Betiente og Raad fuldte. Desligeste foer Hendes Mayst. Czarinden med alle Hendes Hof-Damer udi mange prægtige Carosser derefter, ved denne Liig-Begængelse var over alt nogle 1000 tændte Fakler at see, som gav Begængelsen en herlig Anseelse.
Nye Tidender, 1718-01-01
Rygtet forsvinder nu her aldeles om en Fred med Sverrig, dette uagtet, haver Czaren udsendt Ordre af sine Grændser mod Tyrkiet og Tartariet at giøre saadanne Anstalter, at mand der kand paa Foraaret med en mægtig Armee staae i Marken til at angribe sin Fiende, hvortil Hans Mayst. saa meget des mere tilskyndes, saasom at her fra Kongen af Persien er særdeles Sendebud indkommet til Czaren, at samme Konge forsikrede Czaren at vilde da med Vaaben og Værie, angribe det Armeniske Rige, som hannem af Tyrken var frataget, saa at Caren paa den Maade kand beholde Ryggen fri ved det Caspiske Haf til at angribe Tyrken og hielpe til at fordeele den mægtige Tyrkiske Kriigsmagt, hand vil paa Foraaret føre mod Christenheden. Her saa vel som i Finland giøres store Tilrustninger til Krigen mod Sverrig. Førend Czarens Bortreise ad
Nye Tidender, 1718-01-01
Moscou haver det end og behaget Hans Mayst. at forære Carovitsens Prinds, til hvem Caren bær stor Kiærlighed, med Hans Mayst. Brystbillede rigeligen med Diamanter udziiret, og bestilt ham for det første til at være Sergeant ved Czarens Guarde. Handverks-Folkene, som ere forskrevne hid fra Frankerige haver Hans Mayst. gjordt et stoor Udskud paa, hvoraf 24 formedelst deres Udygtighed ere casserede, Resten som ikke aldeles kunde svare til det de have udgivet sig for, bliver i Tieniste staaende for halv Besolding med de Vilkaar, at om de ikke saa vil lade sig nøje da at faae fri forlov at drage hvor dem lyster. Fra Moskau drager Czaren af Vernits, der at foranstalte sin mægtige Skibs Bygning.
Nye Tidender, 1718-01-01
Tydskland. Vien, det seer her ikke ud til en Fred mellem Kæiseren og Tyrken, efterdi mand meere bereder sig til Krigen end Freden, og haver Hans Kæiserl. Mayst. evil det opholde sig med nogle Miner, som den Store Sultan under et Skin giør til en Fred, saasom mand af de mellem Prinds Eugenius og Sultanens Udsendte Freds-Fuldmægtige vexlede Breve vel seer, at det ei er Alvor, at Tyrken vil have Fred, efterdi Kongen af Spanien haver forsikret Tyrken med al sin KrigsMagt at angribe Kæiserens Lande udi Jtalien. Desforuden Prinds Ragotsky, imedens hand var udi Frankerige, Polen og Pryssen, haver under Haanden betinget i sin Tieniste adskillige Christne, Officerer, med dennem at føre en Armee i Marken mod Kæiseren under den Titul, som den Store Sultan, har givet ham, af Konge til Siebenburgen. Jmidlertid venter. mand dog her i Hoffet sidste Giensvar fra det forsamlede Tyrkiske store Raad eller Divan udi Adrianopel, paa Prinds Eugenii sidste Brev, enten til en Fred eller Kriig. Ængelland.
Nye Tidender, 1718-01-01
London. Herved Hoffet er saavel Kongen, som derved værende fremmede Potentaters Gesandter betænkt paa allehaande Forslag til at stifte Fred og Roe mellem Kæjseren og den Ottomanniske Poort, eller og mellem Kæiseren og Kongen af Spanien, om hvilket sidste den nu nyeligen igien fra Frankerige hidkomne Gesandt Abeden du Bois, som haver fuldmagt baade fra Kongen af Frankerige og Spanien, sig meget bemøjer, imidlertid værves her alle Matroser og Officerer for Esqvadrene, som baade skal gaa af Øster-Søen og det Midtlandiske Haf, ad hvilket sidste 13 Orlogs-Skibe udi Kæiserens Tieniste ere forjættede at skulle gaae. Mand taler her adskilligt, hvorfore Kongen haver ophævet Parlamentet Sæde til en Tiid. Prindsen af Walles og Hans Gemahl holde endnu Hof udi det Granthamiske Huus, foruden at vilde betræde deres Gemakker og Værelser udi Sanct James.
Nye Tidender, 1718-01-01
Baron Bernstorph haver tidt og ofte besøgt Prindsen af Walles og eftertragtet at bevege Hans Kongl. Høyhed til at undergive sig de Forslag, som Kongen haver ved ham forestillet Prindsen, det dog samme Prinds haver veigret sig ved Kongen lader derfor ei heller nogen tale med sig som besøge og holde det med Prindsen.
Nye Tidender, 1718-01-01
Frankerige. Paris. Som Breve mælde fra Constantinopel af den 20 Novembr. da skal der udi det store Raad eller Divan under Haanden være besluttet endnu at vove et Feldt-Tog mod Kæjseren, alligevel der lades som mand vilde giøre Fred. Som det sluttes, da skal formedelst den Uroe, mand forventer sig i Jtalien mellem kæseren og Kongen af Spanien, her i Riget, tilværves 10 Mand til hvert Regiment til Foods og 5 Mand til hvert Regiment til Hest, saasom Vores Konge tillige med Kongen af Store Brittanien ere Forlovere for at styre til Fred og Roe udi Jtalien.
Nye Tidender, 1718-01-01
Polen. Varskau, fra Caminiek haver mand de visse Tidender, at Tyrken efter Ordre havde uformodentligen forlat deres Fæstning Coczim, hvis befæstning siden Aar 1713, haver kost 36000 Sækker Løve-Dalere. Moscoviterne ere vi nu her i Egnen fri for. Neder-Landene.
Nye Tidender, 1718-01-01
Græven-Hag, nogle her ved Hoffet værende fremmede Potentaters Gesandter vilde forsikre, at der visseligen inden kort Tiid skulde blive en General Fred stiftet udi Norden, og var intet videre som der udi kunde nu hindre, end at paa finde Raad og Middel til at bevæge Kongen af Ængelland til paa en god Maade at afstaae Hertugdommene Brehmen og Fehrden til Kongen af Sverrig. Svol. Først i denne Maaned er til Staden en Vild Pige indbragt, som ansees at være henved 18 Aar gammel, hvilken mand paa et Bierg ikke vidt fra Cranenborgs Herlighed haver fundet og fanget, som ræt kand siges, at være et Vildt QvindeKiøn. Bønderne, som der i Egnen nogen Tiid siden hende have faaet i Øiesyn, men ikke kunde komme hende nær, havde i disse Dage hen ved 100 Mand forsamlet sig saaledes med et Garn, og saasom andet Vildt opfanget hende; Hunsynes ej at have født sig af andet end Bladerne paa Træene i Skovene og noget Melk, som Bønderne Deels bragte paa Bierget for at fange hende og hun Deels kunde komme til at Patte af Kiøerne, saasom hun ej eftertragter andet at æde og drikke. Da hun blev fangen var hun gandske nogen, og havde et Velte af Straae om Hendes Lænder, men Hendes Hud er meget stort og Haard; Hun stammer nogle uforstaaelige Dord ud og Konen, som Hun nu er i Huset, hos, bevidner, at Hun ikke er af end ond Natur. Denne sandfærdige Historie, giver Folk Anledning til allehaande Tanker. Jndvaanerne her og udi denne Egn komme Dagligen at beskue Hende, mand kand dog intet vist slutte om Hende, førend Hun haver lært Sproget for at udsige Hendes Leilighed. Nord-Albingen eller Neder-Elben.
Nye Tidender, 1718-01-01
Som Brevene her indkomne fra Norge formælde af den 21 Decembr. i næstforleden Aar, de er den Kongl. Danske paa Grændserne liggende Armee, Guldskee Lof, i god Tilstand, og ynskeede, at Fienden maatte angribe den i sine Posteringer, hvorfra og blev berettet, at derfra var udsendt tvende Partier ind i Fiendens Land og bragte over 4000 Høvder smaat og stort Fæ til Bytte med sig tilbage, foruden Adskillige Fanger med deres Løsøre, hvilket formodede, at Fienden skulde betænke sig førend at hand skulde faae Mood til at giøre noget Jndfald udi
Nye Tidender, 1718-01-01
Norge. Fra Gottenborg skrives, at der skulde endnu være 4 eller 5 Capere i Søen, og vare af forrige i Søen værende Capere tvende Moscovie-Fahrer der opbragte, saa var og den 25 Ditto, som andre Breve formælde, saa stor en Vand-Flode der, som udi Mands Minde ikke haver været, saa ikke aleneste Træe, og andre gode Vahre ere bortspyllede, men end og nogle Capere og andre Skibe komne paa Klipperne at staae og i Stykker slagne. Som fra Skaane fornemmes, da haver Kongen af Sverrig, for at give sine Over-Officerer des større Mood og Mands Hierte, efter deres Fortieniste ophøyet 14 Oberster til at være General-Majorer, Desligeste i deres og andres Sted bestilt 21 Oberster ogsaa fremdeles andre Officerer ladet opstige udi de ledig værende Pladser, saasom Hans Mayst. ikke alene efter deres Alder, men og Fortieniste haver kiendt dem at være værdige til.
Nye Tidender, 1718-01-02
Danmark.
Nye Tidender, 1718-01-02
Kiøbenhavn. den 11 i denne Maaned haver Hans Kongl. Majest. i Naade forlent Sr. Hanns Michelsen Raadmands Bestelling her udi denne Kongl. ResidentsStad Kiøbenhavn. Den 14 ditto haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst ladet udstedde Forordningen om prømte Assistence at skee af Rettens Betiente til efterstaaende Told og Consumtion af Oplaget, samt resterende Skatters Jnddrivelse hos de Skyldige. Samme Dag ligesaa ladet udstedde sit allernaadigste Forbud for dem, som nyde Udviisning af Hans Kongl. Majests. Skove, at de ej maae afhænde, i Favne skiære eller udføre saadan deres allemaadigst givende Udviisning. Selvsamme Dag det og haver allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. at beskikke Coert Friis til at være Secreterer udi Slots=Loven i Norge.
Nye Tidender, 1718-01-02
Norge. Frederichs-Stad. Vi havde her udi Egnen i denne Maaned ved denne nu vedvarende Frosformodet os et stoort Anfald af de mange her paa Grændserne staaende Svenske Tropper, som hid og did der ere i Bevegelse saasom de vel ikke paa et Stæd kunde finde deres Føde og Foe ring, formedelst den usigelige store Trang for Levnets-Middeler og Ophold, der iblant dennem skal yppe sig, som derfore og deels forløbe deres Compagnier; Dog have de udi tvende Partier hvert af 500 Mand listet sig over Jsen hen af Friderichs-Hal paa et sært Anslag, men saaledes af den der for Fæstningen staaende Postering, som bestood af 30 Mand, blevne imodtagne, at de over Hals og Hovet maatte vende tilbage, efterladende sig af deres Folk 4 døde, 2 qvæste og dertil en Overløbere. Ellers leve vi her i god Rolighed for Fienden, ei frygtende for hannem, om hand maatte komme, saa vi have her paa Posteringerne et got Folk, vel forsynet med Proviant og anden Tilfornødenhed fra Danmark, saasom sidste Tilførsel derfra lykkeligen og vel ogsaa her under Landet er havnet. Herforuden er falden saa dyb en Snee, som ikke Mand kand mindes udi 50 Aar, saa at om end Fienden fik Leilighed at trænge sig ind her i Riget, maatte hand blive bestikkende i Sneen, saa dette Vinter-Feld-Tog for Svensken vel skal have en Ende, og i hvilket som maatte være, skal hand dog dapper blive imodtagen.
Nye Tidender, 1718-01-02
Sverrig. Stokholm. Fra Skaane have vi i denne Maaned intet videre, end at vores Konge holder der sine Tropper i stædse Bevegelse, nu betænkt paa et, nu paa andet Anslag, hvoraf mand endnu ej fornemmer til noget Uddrag: Carls-Crones Havn lader Hans Majest. efter Vejrligets Leilighed endnu stærkere befæste, at ingen Bombardering skal kunde giøre den der inde værende Orlogs-Flode nogen Skade: Der arbeidedes end og med stor Vindskibelighed paa en Esqvadres Udrustning, som i næstfølgende Maaned skal kunde være seilfærdig og frem for nogens være i Øster-Søen paa et visse Anslag. Kongen holder mesten Hof udi Lund i Skaane, raad slaaendes der tidt og ofte med sine Raad og den Kongl. Franske Gesandt, Græven de la Marqve, som stædse søger at overtale Hans Majest. ved adskillige gode Forslag til at giøre en Fred med de Nordiske høje Allierede. Med Caren vilde mand tale om, at der skulde faaes Fred, men det lader sig ikke ansee, ti Hans Kongl. Majest. ingenlunde vil lade sig sige at vil slippe Reval og dens Havn, den dog Czaren vilde give Kongen andenstæds god Fornøielse for igien; Men der vil derfor intet blive af, saasom Czaren lader ydermeere med store Omkostninger atter opføre og befæste samme Havn. Jngermanland. Petersborg. Fra Moscau haver mand her i denne Maaned, hvorledes at Hans Cariske Majest. den sidste Dag i næstforleden Aar der under Almuens Fryde Røst var ankommen og af Hans Majests. høje Betiente forud imodtagen, hvor da Hans Majest. siden har randsaget sine Undersaatters Forhold, hvad sig mellem dem udi saa lang Hans Majests. Fraværelse kand have tildraget, og paa det enhver Carens Undersaatter efter deres Stand og Vilkaar, i hvad for Ansøgning de maatte have, kand vide at angive sig, haver Czaren givet Fyrsten Menzikof Ordre i Hænde, at indrette visse Collegia og Raad, paa den Maade, som uden Lands skeer ved Potentaternes Hof, at kiende og dømme i de mellem dem værende Tvistigheder, saavel som at tage Carens Jndkomster og Udgifter, samt hvis Sager, Forbund og Alliancer Czaren og fremmede Potentater imellem maatte være, foruden Handelens og Vandelens ydermere Opkomst, i agt: Altsaa haver Hans Cariske Majest. (1) beskikket Græve Galloskin, som Præsident med sine Tilforordnede at tage de udlændske Sager i agt, og under ham ViceCancelleren, Baron Skaphiro, til Vice-Præsident, (2) ved Finnance-Kammeret, Prinds Demetrius Galezin, tilforne Gouverneur i Kion, at være Præsident og Baron NirofVice-Præsident, (3) udi Justice-Kammeret Græve Mantueof, Geheime Raad, Præstdent, og Monsr. Bremer fra Riga Vice-Præsident, (4) udi Revisions Collegio, Præsident, Hr. Jakob Dolgoruky, (5) udi Kriigs Collegio, Prinds Menzikof, Præsident og Gen. Weide Vice-Præsident, (6) udi Admiralitetet Græve Apraxin at være Præsident, (7) GeheimeRaad Tolstoy Prædisent og Vice-Præsident Monsr. Schmit udi Commerce-Collegio, (8) udi Stats-Contoiret Græve Manzin Pauskin at være Præsident, 9) over Manufacturerne og skue-Pengene Monsr. Bous, General af Attolleriet at være Præsident. Et hvert Collegium skal af Russiske og fremmede Adelhave 4 Raad, 4 Assessorer, en Notarium Publicum, en Registratorem og Commissionaire. efter Sagernes Beskaffenhed.
Nye Tidender, 1718-01-02
Vi vente Hans Majest. vel med det første her tilbage, men som Hans Majests. Prinds tillige med Geheime Raad Tolstay, uden Lands fra drager lige til Hans Cariske Majest. i Moscau, did hen herfra og Carinden, som befinder sig fructsommelig haver begivet sig paa Ve sen, vil det vel lente noget, dog Carinden agter at der ligge i Barsel-Seng. Tyrken føjer Caren meget, at hand ikke skal bryde Freden med hannem, hvorfore hand advarer Czaren om Tartarernes modtvillige Jndfald udi Casan, som hand siger at skee imod Tyrkens Villie, og at Hans Cariske Majest. med sin Kriigs-Magt, som hand vel kand, vilde lade passe paa dem og straffe dem.
Nye Tidender, 1718-01-02
Polen. Varskau. Jhvorvel de Moscoviter have Carens udtrykkelig Ordre at trekke sig ud af dette Rige og Litthauen, dennem og er anviist Veien, hvilken de skal gaae, saa følge de hverken Ordre eller Vej, men holde ved at blive Undersaatterne paa hvilken Vei de tage, ydermere besværlige.
Nye Tidender, 1718-01-02
Vores Crones Feldt-Herre haver de visse Tidender, at det Store Raad Divan haver samtydig besluttet, fremdeles at føre Krigen dette Aar ud mod den Romerske Kæiser og Christenheden, ingenlunde at være til Sinds at holde det, som det for det første til en Freds-Forhandling haver forsættet, saasom og Kongen af Spanien ophidser Tyrken meget ved sine udsendte Bud at ef frastaae Krigen, men vove endnu et Feldt-Slag mod Kæiseren, som Kongen af Spanien agter paa den anden Side i Jtalien med Krigen at hiemsøge, eragtendes, at Tyrken altid kand faae saadan en Fred, som Kæiseren vil unde ham. Polsk Pryssen. Dantsig. Først i denne Maaned have sig her adskillige Polske Herrer og Høvdinger indfundet. og deels deres Fuldmægtige, som lader sig omsee efter adskillige store og beleilige Huse, hvoraf Rygtet haver forøget sig, at der mod Maji-Maaneds Begyndelse her i Staden mellem de Nordiske Potentater skulde holdes en Forsamling til en FredsForhandling, og bestyrkes disse Tidender meget derved, at mand
Nye Tidender, 1718-01-02
her haver Breve fra Berlin, at saaledes alt var aftaldt med Kongen af Polen samt Pryssen, og Caren, naar de andre deres Samtykke dertil maatte komme og Kæiseren til Megling vilde i slig Samqvem lade sine Fuldmægtige tiltræde.
Nye Tidender, 1718-01-02
Frankerige. Paris. Regenten haver end og i denne Maaned med stor Jver og Alvor ladet afstraffe mangfoldige Personer, som mod hans strænge Forbud dobble og spille i Kaart. Paven vil intet efterlade af sin Myndighed, hand paastaaer at have i den Franske Kirke, og vil ikke antage den Udtydning og Forklaring, som Clereciet der i Riget til at komme til Samdrægtighed vil giøre over Pavens Lærdom, saa mand frygter, at det omsider vil falde ud til en Skilsmisse mellem den Romerske og Franske Kirke. Søe-Officererne, som havde faaet Hiem-Lov, ere beordrede hver at indfinde sig paa sin Plads. Vores Tropper begynde alt at giøre sig færdige til et Tog hen af de Jtalienske Grændser, hvor der siges at skal en Armee komme at staae, henved 40000 Mand, for at forekomme, som det siges, den Uroe, som mand venter sig der mellem Kæiseren og Kongen af Spanien, saasom Frankerige saavel som Ængelland ere Forlovere for, at der imellem disse Potentater skal holdes Fred og Roe. Under Haanden hører mand dog her til Hove, at Kongen af Spanien ei skal have saa stor Uræt i hans Foretagende.
Nye Tidender, 1718-01-02
Spanien. Cadix. Kriigs-Rustningen forøger sig her i Riget Dag fra Dag, saa den bliver fuld mægtig, der beregnes til at være allerede 10000 Mand til Hest og 45000 Mand til Foods paa Benene, foruden 40 Orlogs-Skibe, hvis Udrustning dagligen arbejdes paa men mand troer ikke at saa stor Kriigs-Magt skal kunde undværes af Riget, efterdi Portugal under Haanden og laver sig til en Krig, saasom en Allierede med Kæiseren, havende alt afsagt de Venetianer hans Hielp med sin Flode mod Tyrken det tilkommende Søe-Tog.