Københavns Adresseavis, 1774-06-09
Det Kongel. Landhuusholdnings Selskab. Hr. Pastor Herzberg, Sognepræst for Findaas Præstegield i Bergens Stift, haver til det Kongelige Landhuusholdings Selskab indsendt en Beretning om en af ham opfunden Maade, saavel at lave Gryn af Kartufler, som og af Grynene at koge Supper. Som Selskabet formoder denne Bekiendtgiørelse kan have sin Nytte, saa lader det samme herved meddeele til fleres Efterretning, som den er indsendt Udi en vel reenskuret Jerngryde kommer det Meel eller den Stivelse=Massa, som er tillavet af raa revne Kartufler, saa snart sidste Vand er afhældet; med den med en Træskee eller Øse opstivede, og i Panden, lagte Massa blandes lidt efter lidt reent koldt Vand, som bestandig i Panden omrøres over maadelig Kulild, indtil den hele Massa løber sammen, og seer ud som Gelee eller kogt Stivelse, dog saa tør, at den ey ved Anrørelsen klæber ved Fingrene, hvilken derpaa i et Hakkebret skieres med en Krumkniv paa samme Maade, som Kaal og andet Grønt skieres; derefter paa det Grynene desbedre kan skilles ad, vispes de udi en dyb og smal Kagge (Holk) med et saadant Riis, som ved Mad=Tillavning bruges, og saa henlegges tyndt udbredede paa Lærrets=Rammer, langsom at tørres i Stue=Varme, eller Bagerovnen, saa varm omtrent, som sterk Stue=Varme. Naar Grynene ere saaledes ganske tørre og haarde, sældes de mindste fra igiennem store Dørslage eller Soldemen de overblevne større stødes efterhaanden, som de bruges, i en Marmor=Morter med Støder af haardt Træ. Det fornemste Greb erved er at bringe alt til Gryn, som allene skeer, naar den i Panden paa Gløer staaende Massa tit og til Maade befugtes med koldt Vand, og jevnlig omrøres, æltes og opstrabes at den ey brænder ind i Panden, som og til den Ende tages for nogle Øyeblik fra Jlden, da Massen i sær fra Bunden opskrabes, hvilket, med mere, Øvelsen, snart vil lære. Man har og bemærket, at disse Gryn, behandles ved Kogningen, ligesom Sago, kommes ey i, for Vandet koger, holdes bestandig i Kog, og idelig under Kogningen omrøres, helst naar de ere fine. De kan koges i kortere Tid end Sago, med Viin, Bær=Safter eller Must, saa og i Melk, og ere omtrent ligesaa drøye, som Sago. Det vil maaskee ikke feyle, at jo en og anden Forbedring herved skulde kunde være muelig. Dersom nogen saa Fald maatte behage derom at meddele Selskabet en oplysende Underretning, vil saadant altid med megen Fornøyelse blive imodtaget. C. Martfelt, Sælskabets Sekretær. I Henseende til den i No. 77 ommeldte Maade at kløve Kampesteen, har en Ubekiendt tilskrevet Adresse=Contoiret. at et dermed gjort Forsøg ey har vildet lykkes for ham efter Ønske, og forlanget en omstændelig Efterretning, hvorledes Omgangen skal være dermed. Vi ville derfor her anføre hvad videre os derom er bekiendt. Denne Maade at kløve Steen er bekiendtgjort af det Slesiske patriotiske Selskab. Den bestaaer i følgende: Efterat Stenen er blottet fra al Jord, legger man Jld under den, indtil den er bleven næsten gloende. Derpaa tager man Gløderne og Asken bort, og slaaer med et Toug, som er blødet i Vand, paa Stenen paa de Steder, hvor man vil deele den. Naar saa Stenen er bleven kold, falder den fra hiin anden i saa mange Stykker, som man har deelt den i med Touget, hvilke ofte ere saa jevne, at man skulde troe, de vare gjorte af en Steenhugger. Selskabet melder, at denne Maade er bleven brugt af adskillige Personer med det lykkeligste Udfald, iblant andre af en Proprietær i Bierg=Egnen, der ikke allene har gjort en Mark frugthar, som var gandske skiul med store Stene, men endog med Nytte anvendt Stenene til Muur=Arbeyde, Jo koldere Touget er, desto bedre og vissere er Udfaldet. bemeldte Proprietær har gaaet tilverk paa følgende Maade: Han lod Touget ligge i 24 Timer i Vand i et Kar, og at det skulde blive desto koldere, kom han noget Salpeter derudi, Paa Stenen tegnede han med Kride, hvor han vilde have den kløvet, og baer sig saaledes af dermed: Han lod 2 Mænd holde Touget over den Stræg, hvor Kløvningen skulde skee, og lod dem trekke samme saa sterkt an som mueligt var, derpaa greb han fat i Touget, trak det oplad, og lod det saa slippe igien; paa denne Maade traf Touget Stenen med ulige meere Magt, end det ellers skulde være skeet. Nyheder.