Københavns Adresseavis, 1797-07-31
Den 15 Mai seilede Capt. Bille med sin under Commando havende Fregatte Najaden ind i Bajen ved Tripolis for at recognoscere Havnen, og for at underrette sig om det der liggende Antal af bevæbnede Skibe. Han modtog Fæstningens Jld, som dog ingen Virkning gjorde, og krydsede derpaa tilbage, efterat have opnaaet sin Hensigt. - Den 16de om Morgenen stod Capitainen med Fregatten igien ind mod Staden Tripolis, og saae endeel Skibe, som seilede ham i Møde, hvilke dog formedelst Stille igien ankrede. - Mod Middagen reiste der sig en frisk østlig Vind, af denne benyttede Capitainen sig, stor ind mod de Skibe, der laae for Anker, for nøie at undersøge deres Styrke. – Neppe havde han passeret et Steenrev, som udgjør Jndløbet til Havnen, før følgende 6 Skibe modtoge ham med en stærk Jld: 1) et Fregatskib paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stykker 12 pundige og 8 Stkr. 8 pundige. 2) Et dito paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stkr. 12 pundige og 8 Stkr. 6 pundige. 3) Et dito, taklet som en Pollak, paa 28 Kanoner, hvoraf 18 Stkr. 12 pundige og 10 Stkr. 6 pundige. 4) Et Priis skib paa 18 Kanoner, hvoraf 4 Stkr. 18 pundige og 14 Stkr. 12 pundige. 5) En Chebeque paa 12 6 pundige Kanoner. 6) En Kanonbaad paa 6 6 pundige Kanoner. Commandeuren af Fregatten stod ned mod disse Skibe, vendte paa Siden, anbragte sit fulde Lag, og gav dem endog nogle Skud agter ind, han passerede derpaa tilbage, over Steenrevet; de 6 tripolitanske Skibe lettede da Ankere, og fulgte efter ham, Capitain Bille braste op og ventede dem. De 5 holdte en tæt sluttet Linie, og angrebe med megen Heftighed, imidlertid kom Briggen Sarpen commanderet af Capitain Lieutenant Holck, og en liden paa Malta udrustet Chebeque ned til Fregatten, Slaget begyndte Klokken 5 1/2 om Eftermiddagen og varede til 7 ½, da alle de fiendtlige Skibe med en forfærdelig Skrigen og Støien holdte tvers ned paa Fregatten, for om mueligt at entre, men forgleves. Et 3mastet Skib takket, som en Polaqve, hvilket seilede meget godt, jog stærkt ind paa Briggen, og truede med Entring, dette nødede Capt. Bille til at komme Bringen til Hielp. Briggens Kanoner og Fregattens Komme tvang det Tripolitanske Skib til at forlade sit formeentlige Bytte. Fregatten seilede tæt agter om det, kastede Granater ned paa det fra Mer sen, og gav det sit fulde Lag, hvilket gjorde den Virkning at det knagede overalt i Skibet, Agterskibet blev ganske forskudt, Krydsraaen faldt ned, og Briggen skiød dets Klyverbom over Borde. Mørket faldt imidlertid paa, de tripolitanske Skibe flygtede ind til Landet, og Frygt for at Briggen eller Chebeqven skulde i Mørket overrumples, hindrede Capitain Bille fra at forfølge Fienden, og at giøre nogle af deres Skibe til Prise, som han ellers ufeilbarlig havde gjort. De tripolitanske Skibe vare vel armerede og overordentlig stærk bemandede, Kanonskuddene vare vel sigtede fra dem, men saa høit, at kun Fregattens Seil og Takkelage har lidt, Briggens Seil vare især giennemborede af Flinteskud. Da Pachaen faa Dage efter dette Slag tilbød Fred, og samme den paa følgende 31 Mai blev sluttet, sattes Capitain Bille istand til fuldkommen at underrette sig og Antallet og Calibren af Kanonerne paa de Skibe, med hvilke han sloges. Han erfarede desuden, at Skibene havde lidt meget, et af dem havde 8 Grundskud, og et andet 2, desuden vare Raaer og Krydstænger skudte i Stykker. Tripolitanernes Folketab var meget betydeligt, paa Polaken var over 100 Døde og mange Saarede, og de øvrige Skibe havde i Forhold mange Døde og Saarede.