JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
J Ordinantsen paamindes og Superintendenterne, at hver i sit Stift, med Lehnsmanden, Provsten, Præsterne og Raadet i Kjøbstederne skulle oprette, som det hedder, en Menig kiste, for de Fattige, og Prædikanterne skulle formane Folket, at de skulle give det til de Fattige, hvad de før have givet til Messer, Pilgrimsgang o. s. v. Af Superintendenten, Provsten, Lehnsmanden, Præsterne og Raadet i Kjøb stederne skulle beskikkes flittige Dannemænd, som elskede Guds Ord, og som skulle være Forstandere for Kisten, og de fornævnte Diakoner skulde tiltræde, og vide naar, hvad, og hvem de skulle give, og i Sygdoms Tilfælde naar det behøvedes, raadspørges Præsterne. Disse, fattige Folks Tienere, skulle hvert Aar skiftes, dog ikke alle paa eengang, men saaledes at een eller to bleve ved Forsørgelsen, som havde lært at staae de Fattige bi. Regnskab skulde de gjøre hvert Aar paa en bestemt Tid, for Provsten, Præsterne og Raadet, dermed gjordes Gud en behagelig Gierning. Superintendenten og Lehnsmanden skulle flittig undersøge, hvorledes det gaaer med Hospitalet og de fattige Folks Kiste, og værge derom, at deri ikke fattes Noget. Man seer af dette Anførte, at man under Christian den 3die, 3 Aar efter Reformationens Jndførelse allerede havde saadanne Grundregler for et ordnet Fattigvæsen, som for en stor Deel endnu i vore Tider maae erkjendes rigtige. J de Kirkeordinantzen vedføiede 26 Artikler som bleve samtykkede og beseglede i Ribe (19de Artikel) forefindes følgende mærkværdige Ord om Hospitalet og isærdeleshed Begyndelsen til et almindeligt Hospital. Ordene ere følgende: "Og efterdi, den almægtige Gud være lovet og benedidet, at den Spitalske Syge ikke er her i Landet saa almindelig, som hun var i gammel Tid, da ville vi, at alle St. Jørgens Gaarde, og de andre smaae Hospitaler, som ere funderede til spitalske Folk, skulle lægges til det store almindelige Hospital etc. *) Man seer fremdeles, at nogle af disse St. Jørgens Hospitaler vare forlehnede paa Livstid, thi det hed At man har den Gang fulgt Ellæsens Raad i et sligt, stort almindeligt Hospital at adskille de saakaldte spedalske smitsomme Syg fra de andre Syge og Gamle fremlyser af sel gende Ord:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
De spedalske Folk, som findes i St. Jn gens Spitaler skulle føres til næste almindel Hospital, og skal hos samme Almindelig Helpital opbygges et beqvemt Huus enten i Haugen (Abbilgaarden) eller et andet beqvemt Sted, der noget udfra, i hvilket samme Huus skulle samme spedalske Folk lægges og der, fra almindeligt Hospital have deres Røgt, Spiisning og Underholdning af een Gryde, paa det at der intet skal blive fortæret og spildt til Unytte, og ikke holdes dobbelt Omkostning. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Det seer ud som at Hospitals Forstanderne i de mindre Hospitaler, den Tid ikke have bestyret deres Stiftelser med den Redelighed, som man havde forventet; thi i den 18 Artikkel hed det saaledes: og efterdi der findes stor Uskilkelighed med de Hospitaler her i Riget, at hvilke, som hertil have havt nogle Hospitaler i Vare eller Forsvar, da have de mere søgt deres igin Profit end de Fattiges; da ville vi, at dumed herefter saa holdes skal, at i hver almindelig Hospital skal tilskikkes og forordineres en god, from, gudsfrygtig Mand, hvilken som er enten ugivt og fører et godt, fromt, kyske Levnet, eller og er gift og har ingen Børn. Den samme Person skal forestaae samme Hospital, og oppe der i den 20de Artikkel, at de som have samme Hospitaler i Forlebning, skulle hvert Aar afgne til samme Almindelige Hospital. fr. Baden l. t. 9 Pontoppidan. *) At man ogsaa gav de smitsomme Syge deres tilJnventariim, sees af følgende Sted: der skal læg Vind paa at Kammer, Senge, Fade og Stald og hvad der hører til een Brug, maae forskikkes i Syge efter adskillige deres Sygdomme, syndtil hvor Frygt er paa Færde, at Sygen kan fænge, Sygen er maae af Omgængelse, fra nogle faae brede sine Kræfter til Andre. bære og forvende al den Rente og Jndkomst, vis Rente og uvis, til de Fattiges Ophold og Behof, som i samme Hospital ere, eller did ankommendes vorde, og der at have sin Klæde og føde og Opholdning, og i alle Maader meene de Fattige med Troe, og ramme deres Gavn og Bedste. Og naar en samme Forstander, der eller afgaaer, da skal hvis han efter sig lader blive hos samme Hospital, og skulle de sattige være hans Arvinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
J det 21 Capitel bliver paalagt Forstanteren at giøre gode og klare Regnskaber hvert lar, for befalingsmændene i Stifterne, Superintendenten, Sognepræsterne i hver Kjøbsted, for al den Deel, lidet eller meget, som de af samme Hospitals Rente og Jndkomst have oppebaaret og udgivet, og hedder det videre, naatte ingen Forstander Magt have at tage no en i samme Hospital af Venskab, uden den, som storligen behøver det, og det, saa lyder Or dine! "skedt med Borgermesters, Raads, og Sognepræsters Raad og Samtykke."J Ordinantsen omtales ogsaa Forstandere, til andre Hospitaler, men her menes vel Dem ad de mindre og saa kaldte St. Jørgens Hos maler, og Dem er det vel meent i den ovennævnte 18de Artikkel til Ordinantsen, naar det ledder: Den samme Forstander skal med sin Huus lue, Børn og andre Tienere opholdes af den meenige Kiste, saa dog, at der haves den Agt og Omsorg for de Syge, at denne Ophold ventes ikke til nogen Overflod. Forstanderen havde ogsaa Tilladelse til at ligge det Fornødne i Hospitalets Omegn.); i Udinantsen læses følgende: "Denne Forstanler maa ogsaa have en Vogn og seende den ud*) Dette er ligeledes befalet i den danske Lov 219. ) Jfr. Pontoppidan, annales eccl. danic. I. c. p. 355. - Saavel Forstanderen som Tiggermunkene maatte kun samle Almisse i en dem foreskreven Omkreds (intra certos terminos), hvilket derfor kaldtes at terminere. at tigge over Lehnet, at de Fattige maae ogsaa noget godt faae af Almissen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Indenlandske Efterretninger. En interessant og temmelig udførlig Oversigt over det Selskab af tyske Naturforskere og Læger, som holdt sit 7de Aars Forsamling, Berlin i forrige Maaned, læser man i overordentlige Bilage til allg. Zeit. No. 84, 85 og 86. Forsamlingens Medlemmer havde fra Begyndelsen af dannet særskilte Sektioner efter Videnskaberne; saasom: en mineralogisk, en 300. logisk, en botanisk, en anatomisk physiologisk, en physikalsk kemisk, en praktisk medicinsk, og en geografisk matematisk Sektion. Oken vil fra alle disse Sektioner erholde høistinteressante Meddelelser for sin Jsis. Den botaniske Sektion, havde valgt den ypperlige Professor i Botaniken Hornemann fra Kjøbenhavn til sin Formand. "Den fysikalsk kemiske Sektion erkjendte med Glæde i Hermbstadt sin Formand, men deelte sig i sildigere Møder i to særskilte deliberative Korps, i hvilke det gik ret levende til. J to Forsamlinger blev en stærk Opposition gjort imod Ørsteds, i den offentlige Forsamling foredragne, Elektromagnetisme, hvorved dog den Angrebne; forsvarede sig saa seierrig, at Hermbstadt erklærede Forhandlingen endt; men Ørsted, med den ham egne Humanitet, beholdt Undersøgelserne endnu aabne. - - En bekiendt Landkaarttegner havde i største Hast stukket et Oversigtskort over de Lande og Stæder, som havde afsendt Deputerede til Forsamlingen, og tilegnet Professor Ritter samme. Det udkom førend han kunde benytte Tillægget til den trykte *) Paa en slig Vogn pleiede at sidde en Krøbling, og Landsbye Præsterne, naar Vognen kom, lode sin Flid ei mangle paa at formane Folket til Kierlighedsgierninger. 1825 fra 25.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Fortegnelse over de samtlige Mænd i Selskabet, hvis Tal var: fra Rusland 1, Polen tre, Sverrig 16 (formodentlig ere de fra Riget Norge komne uretteligen inddragne), Danmark 7, England een, Frankrig, en (Botanikeren Kunth fra Paris), Holland 2, Hannover 5, Würtemberg 3, Bayern 13, Sachsen 31, de øvrige tyske Lande 43, de preussiske Stater, 141, foruden Berlin selv 198, saa at den hele Forsamling udgjorde 464 Mænd. Det sidste Møde var den 24 Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Blandt de Byer i Fædrenelandet, hvis Virksomhed og Næringsdrift betydeligt gavne Almenvellet, fortjener Nibe udentvivl at nævnes som den, der, efter sin Størrelse og øvrige Forhold, indtager en af de første Pladser. Den har ogsaa vakt vor landsfaderlige Regjerings Opmærksomhed, og de Begunstigelser, som Sildefiskeriet i Limfjorden i de senere Aar har nydt, ere, i det de erkjendes, en fornyet Spore til Fortsættelse af den Driftighed, som i en lang Række af Aar har udmærket Mænd som en N.N. Færk, en P. Cold, en C. Westergaard og flere, hvis gavnrige Virksomhed baade Byens og Omegnens mindre Formuende have saamegen. Grund til at velsigne. Om Betydeligheden af den Omsætning, som denne ene Artikel i denne ene Bye yder Fædrenelandet, vil man kunne gjøre sig et Begreb ved Udsigt over Udførelsen, af saltede Sild i Nibe, nemlig: Tidsløbet J svenske J danske Jalt. Oct. til 31 Dec. 479. 4. 881. 8 3/4. 1361. 2/8. Hs. 1826 fra 1 Maj til 30 Spt. 352. 9. 534. 11. 887. 8. V. 1826 fra 1 Oct. til 31 Dec. 74. - 635. 3 1/2. 609. 3 1/2. Hs. 1827 fra 22. Foust. Foust. Læst. Td. Læst. Td. Læst. Td. Martst. 1 Oct. 758. 6. 464. 1 3/4. 12127 3/4. V. og 8. = 170. 4 1/2. 1784 1/2. Hs. 1827 fra 1 Oct. til 31 Dec. 17. 8. 467. 6 3/4. 485. 2 3/4. Hs. 1828 fra 9. Febr. til 1 Oct. 8738. 840. 7 3/4. 1714. 3 3/4. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Det er os berettet, at man i dette Aars Foraarsfiskerie næsten kan antage ligesaamange Læster solgt færske og i de foregaaende Fiskerier omtrent det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Dette Aars Fiskerie har af de her opgivne Aaringer altsaa været det rigeste, og man kunde let fristes til at troe, at det var Dampfarten ifjor, som havde havt denne, istedetfor den dengang befrygtede Virkning, og neppe afholde sig fra at ønske, at den baade af denne og saa mange andre Grunde maatte kunne drages herhid paa ny. (Aalb. Av. 165.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Blandede Efterretninger. (1) Voltaires Tanker om Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
J et Øjeblik, da Porten spiller en saa vigtig Rolle i den politiske Verden, og Sultan Mahamud giver ligesaa meget Æmne til Samtaler, som i sin Tid Napoleon gav, vil det neppe være ubehaligt at høre, hvad een af det attende Aarhundredes største Aander, Voltaire, har sagt om det ottomanske Rige, vist nok under gandske andre Forhold end nu, men dog, da der hos Tyrkerne selv saa lidet forandrer sig, paa en endnu temmelig anvendelig Maade. Efterat vi, siger han i Issai sur les moeurs & Pesprit des nations T. 6 have ladet Tyrkerne bemægtige sig de skjønneste Himmelegne i Europa, Asien og Africa, bidrage vi til at berige dem. Venedig handlede med dem endog paa den Tid, de fratoge det Øen Cyprus og de om sidder lode Bragadino, Gouverneur i Framagusta, levende slaae. Genua, Florenz, Marseille kappes om Handelen paa Constantinopel. Disse Stæder betale med Sølv Silken og andre Producter fra Asien. De christne Kjøbmænd berige sig ved denne Handel, som man driver paa Christenhedens Bekostning. Man avler lidt Silke i Jtalien, men ingen i Frankrig. Vi have ofte seet os nødsagede til at kjøbe Kornvarer i Constantinopel; men omsider har Kunstfliden bødet paa den Ulempe, som Naturen og Efterladenheden forvoldte vore Himmelegne, og Manufacturerne have gjort den christelige, især den franske Handel paa Tyrkiet, meget fordeelagtig, trods den Mening, som næredes af Grev Marsiglider kjendte mindre til den Deel af Nationernes store Tarv, end Kjøbmændene, i London og Marseille. - De christne Nationer handle med det ottomanske Rige ligesom med hele Asien. Vi søge disse Folkeslag, der aldrig komme i vort Vesten; det er et talende Beviis paa vor Trang. Levantens Stapelstæder ere opfyldte med vore Skibe. Alle handlende christelige Nationer have Consuler der. Næsten alle have overordentlige Gesandter hos den ottomanske Port, som ingen sender til vore Hoffer. Por en betragter disse bestandige Gesandter, som in Hylding, de Christne see sig tvungne til at yde dens Vælde. Den har ofte tilføjet disse Ministere Tort, som Fyrstene i Europa bekrigede hverandre indbyrdes for, men som de stedse saae igjennem Fingre med hos det ottomanske Rige. Kong Wilhelm af Engelland sagde endog i vore Dage, at der ikke var nogen Æressolelse hos Tyrkerne. Det er Sproget af en Kjøbmand, som vil sælge sine Varer, men ikke af en Konge, som holder paa hvad man kalder Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Det tyrkiske Riges Bestyrelse er ligesaa forskellig fra vor, som Sæderne og Religionen ne det. En Deel af Storherrens Jndkomster bestaaer ikke i myntede Penge, som hos de christelige Regjeringer, men i alle de under ham saaende Landes Frembringelser. Constantinovels Canal er hvert Aar bedækket med Skibe, der bringe fra Ægypten, Grækenland, Natolien og fra alle det sorte Havs Kyster alle fornødne Evnetsmidler for Serraillet, for Janitscharerne, lor Flaaden. Man seer af Canon Name, det til sige Rigets Aarbøger, at Skatkamrets Indtægter, indtil Aaret 1683, ikke udgjorde mere end omtrent 32,000 Punge, hvilket er omtrent 40 Millioner Livres. - Disse Jndtægler ere ikke tilstrækkelige til at underholde saa lore Armeer og saa mange Officerer. Paschaerne i hver Provinds ere Fonds anviste paa Provindsen selv til at underholde Soldaterne, som Lehnene stille, men disse Fonds ere ikke betydelige. Lille Asiens eller Natoliens beløbe sig i det høieste til 12 Hundredetusind Livres, Diarbes til Hundredetusind; Aleppos er ikke meget betydeligere, Damascus's frugtbare Lande betale ikke to Hundredetusind Franker til deres Pascha; Etzeroms omtrent to hundredetusind. Hele Grækenland, som man kalder Romelien, yder sin Pascha tolv Hundredetusind Livres. Kort, alle de Jndtægter, hvormed Paschaerne og Beglebegerne underholdt de almindelige Tropper med, indtil 1583, overstege ikke 10 af vore Millioner. Moldau og Wallachiet betale deres Fyrste ikke 200,000 Livres til at underholde otte Tusind Mand i Portens Tjeneste. Capitain Pascha oppebærer ikke af de Lehn, som kaldes Zains og Tunars, der ere udbredte over alle Kysterne, mere end 800,000 Livres til Flaaden. – Man seer af Udtoget af Canon Name, at hele den tyrkiske Bestyrelse ikke engang udkrævede 60 af vore Millioner i rede Penge og denne Udgivt, siden 1683 er ikke bleven meget forøget; det er ikke en Trediedeel af hvad man i Engelland og Frankrig betaler til den offentlige Gield; men ikke destomindre er der dog i begge disse Riger en fuldkomnere Cultur, en større Konstflid, meget stærkere Pengeomløb og en meget mere levende Handel. - Hvad der imidlertid maa betragtes som skrækkeligt er, at man i Sultanens private Skatkammer regner Confiscationerne for en stor Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Sukkerplantager paa Martinique; et Land i Thurgau, Slottet Ismanning i Jsarkredse, Palaiet i München. Hun havde ladet det la fuldt bygge, og det blev et Tilflugtsted for i Mængde Ulykkelige, der enten vare blevne de lyste eller havde hanlyst sig selv. (*) Ludvig den Fjortendes Ødselhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
J det interessante Værk: Musee de Sculpture, antique, et moderne par M. le Comte de Charac meddeles et autentisk. Actstykke, der er et vigte Bidrag til Historien om Ludvig d. lade magalet, Luxus. Det er nemlig en Fortegnelse oc de Summer, som denne Monark fra A. 162. 1690 har anvendt paa Kongelige BygninEfterat Louvres Bygning, under Berninis 1 styrelse, havde kostet uendelige Summer, kon det under Perraults, hvorved Louvre endnu flevar ufuldendt, tilligemed det, der i dette Ad rum, fra A. 1664. 1679, blev anvendt paa Turierne, 10,608,969 Livres. Paa Vedligeholsen og Forskjønnelsen af Versaille, med Tilbehør, fra 1664 1690 ødsledes 81, 151,414 Livres. Pompeværkerne i Marly, de egentlige Vandledninger uberegnede, havde kostet 3,874, 864 L. Desuden medførte det Jndre af Versaille endnu andre Omkostninger. Alt tilsammentaget, Tuilerierne og Louvre iberegnede, beløb sig til den uhyre Sum 189,623,629 Mill. Franker, beregnet efter den nuværende Frankfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Følgende Skildring af en Nordmand over hans Landsmænds Anskuelser af Rangsvæsen til vist nok læses med Jnteresse. "Jeg maa, begynder han, først sige hvem jeg er, og det Standpunct, hvorpaa jeg staaer. Jeg hører ikke til de Folk, hvis Rigdom skaffer dem Anseelse, iller hvis Slægt skaffer dem Indflydelse, eller hvis gode Bord skaffer dem Venner; men jeg hører heller ikke til dem, der staae i Forgemaklet og vente Befordring, eller i det mindste Løfte derom, som maaskee aldrig opfyldes; heller ikke er jeg af dem, der af private Hensigter smigre for Embedsmændene. Jeg hører til den Classe, der gier sin Skat, gjør Ret og Skiel og er sin egen Herre. - Mit Opholdsted er Christiana, og jeg har været Borger længe nok for at see endeel Forhold fra den rette Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Ifølge vor Forfatning er alt Rangvæsen, udelukket. Paa Storthingsbænken sidder Bonden ved Siden af Statsraaden, Præsten ved Officieren. Man sidder efter Districternes alphabetiske Orden. Alle Valg ere frie. Fra denne Forsamling af Fædrenelandets Fædre er atsaa al Rangstvang udelukket. Hvad det for selve Embedsrangen, udkomne Rang-Reglenent angaaer, saa har jeg altid betvivlet dets Gyldighed, da det ei er forelagt Storthinget, og saaledes ei har passeret dets Afdelinger, forat vorde Lov. Paa flere Storthing have selve Embedsmændene været de, der have besværet sig derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
At man i Norge, som i alle andre Lande, har daarlige Embedsmænd, der ere utroe Tjenere og fortjene Foragt, det kan Jngen nægte. Braadne Kar i alle Lande. Roser sig med Torne blande Andersteds saavelsom ber. Men det gjælder ikke Embedsmændene i Almindelighed. De ere, paa faa Undtagelser nær, oplyste, fædrenelandssindede og dydige Mænd, der saavel i det offentlige som i det private Liv fortjene Agtelse og besidde Nationens Tillid, den saadanne usle Udfald, som de den Stokholmske Merkur nyelig har gjort, ei kunne skille dem ved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Naar man har noget at afgjøre i Regjeringens Departementer, saa mødes man altid med Høflighed, og man støder der sjeldnere paa hine Bulbidere af Embedsmænd, der fare løs paa den Jndtrædende, lig Lænkehunde, eller hvæse i Krogen lig Katte. Vel kan man ogsaa der møde en liden Despot, men det er sjeldent. Og de Fleste, som have havt noget at afgjøre, især med Finants, Handels- og Told Departementet, vil vist sande mine Ord. Man behandles med sand Urbanitet, og jeg har seet mine Sager saa hurtig afgjorte, som man kan vente i noget Kongeligt Collegie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Naar man undtager nogle unge Sværmere af Geistligheden, er denne almindeligviis tolerant, Fædrenelandet og Forfatningen meget hengiven, og jevn i Sæder og Vandel, hvorpaa Biskoppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
over Aggershuus Stift kan afgive et lysende Exempel. At vore Retslærde heller ikke staae tilbage, derom vidne en Mængde offentlige noksom bekjendte Handlinger, hvoraf jeg kun vil citere Christiania Politimesters den 4de November 1827. Hans Sindighed skylde mange gode Borgere Helbred og hele Lemmer. Kommer man sammen med Embedmændene. i Skatte-Lignings-Commissionerne, saa kan jeg ikke beklage mig over Opblæsthed eller Rang nykker. Deres Færd er, som deres Oprindelse, heel borgerlig. Besøger man Embedsmanden i hans huuslige Kreds, finder man samme Jevnhed. - Hans Børn gaae i de samme Skoler, som Borgerens, nyde den samme Dannelse, besidde de samme Kundskaber og have tildeels de samme Udsigter, i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Heller ikke i vore Klubber kjender man noget til Rangvæsenet. J bedderlig Enighed samle alle Classer sig, og selv fra det for fornemst anseete i Norske Selskab, som besøges af Sta ens høieste Embedsmænd, udelukkes ikke de Borgere, der staae paa et lavere Trin i Samfundet. *) Frederik den Stores Hest. Frederik den Stores Yndlingshest, Conde, døde 1804 i den Kongelige Veterinærskole i Berlin og blev 38 Aar gammel. Conde var en Vallak, af Haar en Flueskimmel, solgt 1770 i Engelland, af skjøn Bygning og aldeles uden Nykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Kongen lod den næsten dagligen føre frem og fodrede den selv med Sukker, ogsaa i Aarstiden, med Meloner og Figener. Ved denne særdeles Gunstbeviisning lærte Dyret sin Velgiører at kjende saa godt, at naar man lod den gaae frit, gik den lige hen til Kongen og forfulgte ham stedse lige til Indgangen af Palaiet. En Dag tillod Kongen den at komme ind i Salen til sig paa Slottet Sanssouci, men her traadte den nogle Bræder i Gulvet itu og blev derfor siden aldrig oftere indladt. Kongen betjente sig kun af den, naar han reed Spadseretoure eller indtil Byen. Dens svære Tjeneste var Potsdam mer Revnerne og Høstmaneuvrerne. Conde var den Hest paa hvilken Kongen i Juli 1786 gjorde sidste Forsøg paa at ride ud. Da Geheimeraad Loder i Mai 1802 besøgte Veter inær-Skolen, var Conde tilligemed de andre Heste paa en Eng og græssede. Loder yttrede, at han ønskede at see, hvad Jndtryk Trommen, der forhen havde virket saa stærkt paa Conde, nu vilde gjøre paa den. Professor Sieck, der var tilstede, lod strax Trommen røre i en af de tilstødende Artillerie-Caserner. Da Tambouren kom frem og begyndte at slaae Hvirvelen, reiste Conde sig som et Lyn fra Græsset i Veiret, spidsede Ørene, og da Grenadeer Marschen ligesom ved Vagtparaden blev slaaet, satte den sig i en kort Gallop, gallopperede hen af Engen og tilbage igjen, svingede derpaa og blev omtrent paa Halvdelen af Veien staaende, net op som den flere tusinde Gange havde gjort for Fronten af Vagtparaden. Var nogen bestemt Erindring Grund hertil, saa er det saavel med Svenske Sedler. Hensyn til denne Hest Alder (den var den 36 Aar gammel) som formedelst de store Lelemrum af 16 Aar, i hvilke den ei havde i Tjenesten for Fronten, mærkværdigt. Varet blot Tilfælde, saa var det ikke mindre 1. værdigt, at det nøie faldt saaledes ud, som den antagne Erindring virkelig havde for, Sted. Dens Skelet og udstoppede Hud ere stillede i Veterinær-Skolens Naturalie-Ca net i Berlin. a (r) Latin. Over en Kirkegaardsport ved at læse: De mortuis nil nist bene! En Læret, som spadserede med sin Eleve spurgte: "Kan Or oversætte det?" – Af de Døde ligger her Benene, svarede Eleven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Kjøbenhavns Børs, d. 28 October 178. Hamburg 2 M. - a vista 207, Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 151 - Rbd. 6 pr. Rdlr. Rigsgjeld 531 58 1/2 Rbs. A. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sal. Dito Dito. . . . . . . . . 81 814 i Varti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. 6. Dito Dito. . . . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . . 107 1/2 108 i Bance. hos enes. Linie fra neden Var ist. Veel r. S. i Bance. 3 pCt. nye danske Obligationer, 59 69 L. Stal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
Rettelser i No. 86.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-28
J Stykket: Et Par Ord om hvad en Hovedsag i en Almueskole staaer paa. 1370.