JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Wien, vom 28 Januar. Von St. Polten vernimmt man, das daselbst ein Tobacksuberrenter auf die Spur 4 fremder Tobackschwarzer gekommen, die er auch oberhalb St. Polten angehalten; diese aber alsbald in vom Perde gerissen, das Pferdt todtgeschossen, sodann augeschnitteen, das Eingeweyde herausgenommen, den Ueberrenter an Hande und Fussegebunden, ins hole Pferd dergestalt gelegt, datz er mit den Kopf herausgekukt, hiernachst die Haut zugeheftet, und in folcher Stellung in einen Hohl weg geschleppet, allwo nach der Zeit eine Frauvorbey gegangen, welche geglaubt, dieser unglückliche Mensch lige unter dem Pferde, wie ste solches aber anders befunden, har sie seldiges zu St. Polten gemeldet; der Abdecker aber har sich so gleich das todte Perd zugeeignet, und des Ueber renters Frau har 30 Fl. an denselden bezahlen mussen, bevor er ihren Mann aus socher Gefangenschaft befreyen wollen.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Neapolis, vom 13 Januar. Der Englische Resident hat bey dem Könige eine Privataudienz gehabt, und sich darinnen mit Sr. Majestat uber die Maasregeln besprochen, welche er zu nehmen hat, Falls Franzosische Schiffe in unsern Haven Zuflucht suchen solten. Man slebet hier ein Königl Edict, nach welchem den Weibern, Müttern, Schwestern und Kindern der Officiers, welche das Unglück gehabt, von den emporten Ruderknechten als Slaven nach Algier geführet, oder in dem Tumulte getødtet zu mer den, die Halfte ihres Soldes gegeben werden soll. Se. Majestat haben es hierbey noch nicht bemenden lassen, sondern den Angehørigen dieser Unglückseligen noch mehrere Gadenbezeugungen, verliehen.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Rom, vom 17 Januar. Nachdem sich zu der isigen Carnevalszeit, da Schauspiele augeführet werden, bey Anmeisung der Logen zwischen dem Franzosischen Gesandten und der Gemahlin des Venetianischen Botschafters auf dem Theatro Argenting, einige Verdruslichket hervor gethan, inden lettere No. 13, understerer No. 19. dabey erhalten, sorist dieselbe dahin vermittelt worden, das die Gesandtschaften nicht zu der Austheilung der Logen gezogen, sondern ihnen frey stehen soll, welchen Ort sie wollen, nach eigenem Gefallen für sich zu erwehlen, ohne eine Rangordnung daben zu beobachten, und wird es nicht allein dieses Jahr, sondern auch in den følgenden Jahren also damit gehalten werden. Schreiben ans Prada in Roussillon, vom 11 Januar.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Versailles, vom 30 Januar. Den Kaufleuten zu Dunkirchen, und allen andern dieses Reichs, welche an den Küsten wohnen, haben St. Majestat erlaubet, zum Dienste der Krone Kapers auszurusten, welchen gegen den 1sten Mar; die Freyheitsbriese sollen ausgefertiget werden, mit der Versicherung, dats, wennes während der Zeit zu einer friedlichen Unterhandlung kommen solte, alsdann der König ihnen die Kosten vergaten würde. Es werden noch immer mehrere platte Fahrzeuge zum Truppentransport in den Haven, welche England gegen uber liegen, gebauet, welches uns eine Vorhabende Landung warscheinlich macht. Jn unsern Grenzvestungen versammlet man grose Trains von Artillerie, und füllet die Magazine mit allem Fleise an Alle Truppen im Jnnern des Königreichs haben Befehl, sich auf den ersten Wink nach der Niedermaas marschfertig zu halten, und einige Corps davon sind schon wirklich auf dem Marsche. Wahrend dieser Anstalten erhalt der Herr Rouille ein Schreiben aus London, vom 19 dieses, worinn gemeldet wird, dass in der Nacht vom 16ten auf den 17ten ein Tractatzwischen Grossbrittannien und Sr. Majestat dem Könige von Preussen, ge schlossen worden, welcher gerade dahin gebet, alle die Maassregeln uber den Hausen zuwersen, die der König genommen har, sich durch den Weg der Waffen die Genugthuung zu verschaffen, welche er vergebens von den Englandern gefordert hat. Seildem man diese unerwartette Neuigkeit von London erhalten har, sind 2 Couriers in weniger als 16 Stunden nach Berlin agefertiget worden; imgleichen ist einer an unsere beyden Minister im Haag, einer nach Düsseldorf an den Baron von Zuckmantel, Minister Sr. Majestat bey dem Churfürsten von der Pfalz, einer nach Norden, und einer nach Wien an den Vicomte d'Aubeterre mit Depeschen abgegangen. Da der Herr von Linean, welchen der Kong zu seinem Residenten in Danzig ernannt hat, seit dem Octobermonat krank ist, und St. Majestat diesen Posten nicht langer offen lassen konnen; so haben Sie einem andern ernannt.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
London, vom 27 Januar. Man versichert, das in dem Tractate, welcher zwischen diesem Hofe und dem Hofe zu Berlin geschlossen worden, mit vestgestellet sey, das unser Hof eine Summe von 20000 Pund Sterl. zu Ersesung des erlittenen Schadens, welchen die Königl. Preussischen Unterthanen bey den Capturen der Englander im lettern Kriege erlitten haben, auszahle, und das Se Majestat von Preussen im Gegentheil den Rückstand des Capitals und der Jnteressen auf Schlesien den hiesigen Eigenthumern werden ausahlen lassen. Am Freytage har das Unterhaus meiner Comitte den Plan zu Hebung der Subsidien von 2 Millionen Pund Sterl. theils durch Annuitaten und theilsdurch eine Lotterie bevilliget. Gestern Morgen vurde in der Bank der Anfang mit der Einschreibung gemacht, und gestern Abend waren bereits 800000 Pf. Sterl. angeseichnet. Ein Franzosisches Schiff von St. Domingo ist durch unser Kriegschiff, die Hindin, zu Jamaica angebracht worden.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Bayreuth, vom 31 Januar. Aus Siebenbürgen haben wir unterm 11ten dieses die betrubte Nachricht erhalten, dat ans der Moldau und Wallachey die Pest in dasige Gegend geschleppet, und deswegen Cronstadt und Bistritz bereits gesperret worden. Mit Hermanstadt har manzwar ein gleiches vorgenommen; doch solles nur ans Vorsicht geschehen, und diese Stadt noch nicht angesteket seyn. Man braucht auch sonst alle Anstalten, dem weitern Einreisen dieses Uebelsvorzukommen, und har deswegen einen Cordon gezogen, welcher durch das Jnfanterie-Regiment Heinrich Daun bewahret wird. Es sind auch alle Jahrmarkte verbotten.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Dresden, vom 4 Februar. Der hiesige Kongl. Kunst-Wasser-Baumeister und Hofbötticher Krause har hier eine nene Walsermachine inventiret und zu Stande gebracht. Sie bestehet aus zwey grosen holzernen mit starken eisernen Reifen belegten Pontons, und ist herder Elbbrücke rechter Hand, menn man von der Stadt Dresden nach Neustadt gebet, zwischen dem andern Schwiebogen, in dem Strom augesetet, und vor einigen Tagen zum ersteenmal probiret worden. Diese Pontons sind in Form langer Fasser gemacht, welche den Augenblick, so bald sig in den Fluss gebracht werden, mit Wasser erfüllet sind, das sodann der Trieb und hausige Auswurs desselben, vermoge eines grosen Rades, in die applicirten Schleuche, unauf hørlich und so lange manes brauchet, in Bewegung bleibet, und an Ort und Stelle, woges nothig ist, mit der starksten Forcehingetrieben wird.
Berlingske Tidende, 1756-02-16
Berlin, vom 7 Februar. Gestern legte der Hof die Trauer wegen JhroHochfürstl. Durchl. der hochseligen Herzoginn, Albertinen Friederiken, von Holstein=Gottorp, anDer hier befindliche Herzog von Nivernis fortigte dieser Tagen die Königl. Franzosischen Cabinets-Couriers, die Herren Friedebourg und laRoze, nach Paris und Hamburg ab.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
No. 1 Kiøbenhavnske Danske Fiender, Fredagen, den 20 Februar. Continuationen af Artikelen fra Astracan. Den 27 Jun. Da Achmed Schach havde erholdt en anseelig Førsterkning fra Candahar, forføyede han sig fra Mesched til Nischabur, hvor fra han om fire Dage agter at angribe Astrabat, fordi Muham. Chas. Chan havde med 3000 Mand under sin Fætters Muham. Weli Chans Anførsel deels ladet dræbe deels fange nogle af ham paa Fouragering udsendte Folk, og ført de fangne til Astrabat, hvor Serdat selv, men i største Frygt og Fare for Achmed Schach, befinder sig, helst da de Tropper, paa hvilke han forhen forlod sig ere overgaaen til Achmed Schach, og man neppe kan troe at den Avganskiske Asad Chan, som med sine Tropper opholder sig mellem Casvin og Tegran, vil tage hans Partie imod Achmed Schach. Den 29 Aug. Nogle sige at Asad Chan har tilsendt Muham. ChasChan 10000 Mand, men andre berette tvertimod at det er kun et falske Rygte, og at Asad Chan har beleyret Tal Chiara i 3 heele Maaneder, men formedelst en tapper Modstand intet kundet udrette, hvoraf er at slutte at han med sine Folk ikke har kundet hielpe andre, og endskiønt han omsider har indtaget Stædet, saa ere dog ingen Tropper sendt til Serdar. Man siger ogsaa at Amir Gumi Chan har udbedet sig hos Asad Chan 4000 Mand, under Forevending dermed at ville beskytte sine Lande, men hans Hensigt skal være at erobre Provintzen, Rascht, hvor man og sterk frygter for ham. Achmed Schachs Armee skal, efter nogle ved Sibsevar fangne deres Udsigende, bestaae af 60000 Mand, meest Awganzer, og iblandt samme 20000 med Panzer. Jsmasel Schach er saa foragtet at ingen meere vil erkiende ham foren Schach. (Resten følger.)
Berlingske Tidende, 1756-02-20
London den 6 Febr. Siden de Franske paa en Maade, som strider imod af naturlig billighed have gjort Arrest paa vores Skibe i deres Havne, er ald Haab om Forlig forsvunden. Vi have hidindtil taget de franske Skibe allene i den aabne Søe hvor de kunde værge sig det beste som dem mueligt var. En af vore Skibs Capitainer har skreven fra Dynkirchen, at alle Engelske Officerer og Matroser ere indsluttede i en meget snever og hæslig Fængsel. Dog ere alle her ved et got Mod; thi dersom Nøden det udkræver, kand vi allene tage 2 Mand af et hvert Kirke-Sogn i Engeland, som beløbe sig til 11000, og deraf udgjøre et Corps af 22000 Recruter, Matrosernes Tal her er voxet til 60000, og tilligemed Søe Tropperne formeres dagligen. Bergskotterne faaer man at tillade paa nogle Uger at dække Bord for de Franske og deres Edvard, i Fald det behager dem, men vi vil derpaa smukt indfinde os naar Confecturerne kommer frem, uden derover at forsømme noget Hiemme. Fra Dynkirken berettes, at de sig der befindende Hollandske Skibe ogsaa ere blevne arreterede, som og, at alle Ting skal til Martii Maaneds Begyndelse være ferdige til en Landgang.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
En Skrivelse fra Paris af 3 Febr. Anstalterne til at forsamle en Armee i Flandern og ved Mosel ere nu forgiæves og den Umage er spildt, som man har gjort sig ved visse Tydske Hoffer for at forskaffe vore Tropper Giennemmarch og god Qvarteer. Det var nu en Skam, om man vilde aldeles ingen Expedition foretage sig; men dersom samme faaer et slet Udfald, vil det blive os til større Skade end et ufordeelagtigt Forlig. Maaskee man vil sætte Forsøg paa begge Deele. Formodentligen vil man vove en Landgang, og tillige paa samme Tid befordre Freds-Underhandlingen. At giøre Landgang paa de Engelske Kyster, det maae være i Engelland selv eller i Skotland, er en let Sag. Vores Flode kan amusere sig med den Engelske, indtil samme er sat i Verk man kan ogsaa bryde ind paa meere end just paa eet Sted allene. Men her er Spørsmaal, hvorledes vi vil i saa Fald forsvare os, og komme lykkeligen tilbage? Dog hvem veed hvad der imidlertid kan tildrage sig. Skotlænderne vil strax tage vores Partie, saasnart vi medbringe Prætendenten. Syvhundrede Fartøyer ere ferdige til Transporten, og 60000 Mand af de beste Tropper ere udvalgte til at tiltræde dette Kryds-Tog, Heele Engelland kan ungefehr udredde 70000 Mand regulerede Tropper, som dog meestendeels ere nyehvervede Folk. Man synes kun at ville true os med de Tydske Hielpe-Tropper. Vi kan alletider sætte til og dog have nok i reserve. Jmidlertid kan dog, det som mindst ventes indfalde.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Altona den 12 Febr. Man har af Historien efterregnet at der siden 1750 i og omkring Europa har yttret sig over 80 Jordskiælve, af hvilke adskillige have haft ulykkelige Virkninger, men de fleeste foraarsaget større Skrækend Skade. Detvate af 1ste Nov. forgangen Aar har holdt ved i 61 Dage, nemlig fra den 1 Nov. til 31 Dec. J samme Tid ere Stødene deraf meere og mindre heftige fra de østlige Kyster af Occano indtil de inderste Provintzer i Tydskland, og fra Jsland af fast indtil Tropicum Cancri, hvilket er en Distance fra Vesten til Østen paa 4000 og fra Sønden til Norden paa 2000 Mile. Af de Naturkyndiges rigtige Observationer merkes, at Jordskielvene skee enten fra Vesten til Østen eller fra Østen til Vesten, men aldrig til Synden eller Norden. J det 33te Aar efter Christi Fødsel, eller i det 17de Keyser Tiberii Regierings Aar, havde man et Jordskjælv, hvilket holdes for det allerforskrækkeligste af alle dem, man endnu har havt Efterretning om. Tolv af de fornemste Stæder i Asien bleve formedelst samme gandske ødelagde og til intet. Ligesom den imellem Engeland og Preussen sluttede Tractat har foraarsaget stor Forundring og Opsigt i Europa, saa vil en anden, som næsten ligeledes er ferdig at sluttes, ikke sætte Folk i mindre Attention.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Rensborg den 18 Febr. Sidste Mandags Aften Klok. halv 10, havde, vider en meget sterk Storm, og tillige to forskrækkelige Tordenslag, af hvilke det første syntes at være noget langt borte; men det andet, som fulgte strax paa et forfærdeligt Lyn, var saa meget desto grueligere, saa at endog den heele Stad blev over samme sat i største Frygt og Forskrækkelse, og det saa meget desmere, som den stærke Storm derpaa paa det hæftigste tiltog, og der tillige faldt Hagel af Størrelse som Vælske Nødder. Dog har man ikke erfaret at derved er skeet nogen Skade.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Corsør den 19 Febr. Den Ridende Post, som i Søndags Middag her til Staden fra Kiøbenhavn ankom, maatte blive beliggende her til i Tirsdags Morgen Kl. 8, som var den 17de hujus, formedelst en overmaade haard contraire Vesten Vind, der continuerlig vedvarede fra Løverdagen af Kiøbenhavn den 9 Febr.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
J Onsdags fandt Monarchen Behag udi at tage den Danske Comoedie i allerhøyeste og naadigste Øyesyn, og i Morgen agte begge Majesteterne at beære det Jtalienske Theatre med deres allerhøyeste Nærværelse, da der paa samme skal opføres Lucius Papirius og en nye Ballet af 3 pas de deux.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Fra Flensborg, erfares, at der den 16 hujus foruden en meget hæftig og forskrækkelig Nordvest Vind om Aftenen Kl. 10, yttrede sig tillige en sterk Torden og Lynen, som slog ned i Hiørnet af Kirke-Taarnet til Grundhofft, og lagde samme tilligemed Kirken gandske i Aske. Herforuden er ved particulair Skrivelse derfra til en vis Mand her indberettet, at der sammestæds for 12 a 16 Dage siden skal være kommen tilflydendes 6 Huuse, 300 Stkr. Faar, og endeel Horn=Qvæg og Heste, om dette saa forholder sig vil Tiden udviise.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
For nogle Dage siden begik et i Børnehuuset indsat Fruentimmer et græsseligt Mord paa et lidet DrengeBarn 8 Uger gammel, som af Moderen paa en halv Times Tid var hende leveret til Opsyn. Halsen paa ham havde hun overskaaren, saa intet uden den blotte Hud holdte Hovedet til Kroppen. Denne Misgierning siger hun at have gjort, fordi hun var klæd af sit Liv. Hun er tilforn for begangen Tyverie bleven kagpidsket og brændemærket.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Vexel=Cours. London, 5 Rdlr. 14 s. a 13 s., et Pd. St. Amsterdam, 15 1/4 a 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 19 a 18 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
NOTITICATION. Ved Skifteholden af min Sal. Formand i Embedet, Samuel Bugge, efter forrige Pakhuusskriver ved Altens Handel i Findmarken Christen And, skal efter Beretning hans 3 Sønner Peder And, Andreas And og Jacob Severin And, være tilfaldet i Arv hver 407 Rdlr. 2 mk. og en halv Skilling, hvilken Capital skal for det meeste være bestaaende hos en Kiøbmand i Tronhiem, ved Navn Lars Pedersen, Lassen, uden at derfor her paa Stædet, hvor Arven er falden, findes nogen tilstrækkelig Forsikring, for saavidt mig til Datum er bevidst. Hvorfor da nu forbemeldte Peder And, Andreas And og Jacob Severin And skal efter Beretning allerede være af den Alder, at de efter Loven bør selv annamme deres Gods, enten med eller uden Curator, saa advares de herved 3de Postdage efter hinanden udi de Danske Aviser, ufortøvet lovligen at søge deres Arv, i fald de ikke vil tilskrive sig selv den Skade deres Forsømmelse ved en eller anden Hændelse i Tiden maatte kunde foraarsage. Talvig udi Vest=Finmarken d. 22 Oct. 1755. Hans Paus. H. K. Majests. Sorenskriver i Findmarken.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Hos Frantz Christ. Mumme, paa Børsen som ogsaa paa det Kongl. Weysenh. Boglader er at faae tilkjøbs J. A. Cramers K. Hofpr. Vier Predigten, von der Schwelgeren, von den Götklichen Gerichten, bey Gelegenheit des Erdbebens von Lissabon, von der Nachfolge Christi, von der Ernenerung des Taufbundes, Median 8 for 2 mk. Danske. Skoleholderen Allerups opbyggelige og Poetiske Tanker, under bekiendte og behagelige Melodier, over de 10 Guds Bud med deres Beslutnings Ord 2 Mod. 20. v. 5. 6. findes tilkiøbs hos Autor selv ved Holmens fattige Skole udi Nyeboder for 6 s. stykket; i store Strandstræde hos Studiosus, Mr. Fogh til Mag. Lemvigs; paa Borchens Collegio hos Mr. Høyer, paa Frederichsberg hos Mr. Weischer, og udi Aalborg hos Msr. Tødsleuf, Fuldmægtig ved PostContoiret sammestæds. De øvrige Catechismi Deele af lige Indretning skal med det første leveres under Pressen.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
AVERTISSEMENS. Hermed giøres bekiendt at det Holtegaard (beliggende i Siellands stift paa Kiøbenhavns amt allernaadigst forundte privilegium paa at brøgge og brænde bliver tirsdag d. 2 Mart kl. 11 paa Kiøbenhavns amtstue ved offentlig auction opraabt til bortforpagtning fra 1 May udi 3de eller 6 aar ligesom liebhaberne det maatte forlange, og ere conditionerne forinden auctionen at faae til eftersyn saavel paa Kiøbenhavns amtstue, som og paa Holte gaard hos fuldmægtigen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Udi General-Forsamlingen for participanterne i Aardals kaaber værk sidstafvigte 28 Jan. er besluttet og fastsadt, at til dette verks anleggende drift aarlig skal ti skydes paa hver enkelt portion 13 Rdlr., og samme tilskudder gandske præcise at erlægges udi 2de terminer, nemlig til 11 Junii og 11 Decbr. hver gang halvparten, saalænge indtil værket kunde holde sig selv. Den første betalings termin angaaer fra sidstleden 11 Decbr., siden der nødvendig forud maa giøres tilskud førend arbeydet kand begynde, og bliver derfor denne termins tilskud med 6 og en halv rdlr. af hver portion straxsen at erlegge. Betalingen behager de høye og respective participantere hvilke have ladet sig indtegne her paa stædet at erlægge til den Kongl. fuldmægtig udi det Bergenhuusiske distriets Contoir paa Rentekammeret, Jacob Qvist, imod qvittering; men hos de Bergenske participantere, imodtages tilskudderne af den Kongel. stifts amtskriver Sr. Søren Klow, efter den foranstaltning som derom er bleven føyet. Kiøbenhavn d. 17 Febr. 1756. Corfitz Numsen Raadmand udi Christiansand og Mathias Abel byefoged sammestæds, lader som skifteforvaltere herved giøre bekiendt, at Enroulerings Chefen udi Christiansands district, Capitaine Otto Meyer sidstleden 15 Debr. ugift ved døden er afgaaen, og hans boe samme dag tagen under behørig forseilling, til videre skifte behandling efter hannem, men da arvingerne som efter den kundskab der haves af stervboets papirer, skal være 3de brødre navnlig Frederich og Christian Meyer, begge udi Kongl. krigs tieneste, og Bendix Meyer, som haver været eller er præst i eller ved Ribe, alle ere fraværende, saa vorder de, saavelsom den sal. Capitaines debi= og creditorer herved 3de postdage efter hinanden indkaldede, ved dem selv eller committerede at møde inden saadan tid som loven foresiger, de første med beviser om deres arverræt, og de sidste med saadanne som loven efter død mand udkræver, da enhver efter befindende kan formode sig. at vederfares hvad ræt er.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Ligeledes indkalder bemelte skifte forvaltere arvingerne samt debi= og Creditorerne efter her afdøde borger og guldsmed Anders Rørring, hvis efterladte enke Anna Cathrina Stellsen, ikke om de førstes antal eller opholds stæd kan give nogen kundskab, anderledes end hendes sal. mand skal have en søster, navnlig Elisabeth Rørring, der paa denne tid skal tiene hos toldskriver Storm paa kulv-torvet i Kiøbenhavn, denne og om flere brødre og søstre maatte være, ville indfinde sig inden den i loven præscriberede tid, med beviser om deres arveræt, og hvad videre de kunde have at erindre, da boet ellers ikke befindes i den tilstand, at det kan taale den bekostning som et ordentlig proclama udfordrer.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Skiftet efter Sl. Sr. Niels Jørgensen Møller, som er begyndt den 17 Mart. 1751, men formedelst sine aarsager endnu ey har været at bringe til endelighed, er af Skifteforvalteren, Hr. Kammerherre von Bulow berammet at vorde sluttet næstkommende 21 April paa Brandtberggaard i Collerup sogn, Tørrild hered Coldinghuus amt ved Weile, hvilket til den ende publiceres, at enhver kan vide at lagttage sin derved havende ret og i sær de, som vel have anmeldt deres fordringer, men ey endnu ført den dem paalagde beviis, i rette tid dermed vilde indfinde sig, om de ellers vil, at skifteretten derudi skal afsige en endelig, kiendelse. Ulrich Christian Heide, Capitaine ved Hr. General=Major Rømlings Norske geworbene Jnfanterie=Regimente og PremierLieutenant Hermand Egeberg ved dito regimente, som anordnede skifteforvaltere udi stervboet efter afgang. Premierl. Egert Christian Stockfledt, lader hermed bekiendtgiøre, at efterdi stervboet er befunden udi de omstændigheder, at det ikke taaler nogen bekostning til ordentlig proclama, saa indvarsles 3de postdage efter hinanden udi aviserne, alle og enhver som kunde have noget at fodre, eller være skyldig til bemelte stervboe, at de inden den i loven determinerede tid ville behage at indfinde sig hos mig Capit. Heide udi Leyeret under Kongs Wingers Fæstning, da enhver skal vederfares hvad lov og ræt medfører. Kongs Winger den 4 Febr. 1756. U. C. Heide. H. Egeberg. Udi Etatsraadinde Esmarks gaard ved gammel strand, ligeover for vragebroen, ere de underste værelser til leye at bekomme, til førstkommende Paaske fløttetid, som for nærværende tid beboes af Hr. Capitain Bechmand.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Da for nærværende tid ved Hr. Etatsraad Wewers tømmerplads, fregatten Frideriens Qvintus kaldever beliggende, som føres af Capitain Hans With, og udi førstkommende Martii maaned (næst Gud, agter at gaae til St. Thomas i Westindien, saa bekiendtgiøres hermed, hvem som maatte have noget derhen at ville forsende, de da ville behage at melde sig hos forbemelte Capitain boende paa Christianshavn udi Muurmester Conrades gaard i Overgaden neden vandet, hvor da med ham om fragten kan blive accorderet. J den gaard paa lille Kiøbmager gade nest hos Viinhandler Sr. Foss, hvor den Kongl. og Churfyrstelige Resident S. T. Hr. vil Reiche er boende, kan bekommes værelser, for en eller flere familier, saa og stalderum med andre leyligheder til leye, og derom hos garver Kinsborg paa gl. mynt faaes underretning og accord vorde truffen.
Berlingske Tidende, 1756-02-20
Paa den Kongelige Danske Skueplads bliver tirsdagen d. 24. Febr. opført Comoedien den Ugudelige. Oversat efter Monsr. Molieres Don Juan og le Festin de Pierre med 5 stykk. tilhørende Bauetter. La serva Padrona en Jntaliensk Jntermerze. Og bliver indkomsterne Trouppen til deeling. Schhard Stochsleth Sorenskriver over Rachestad giør hermed vitterlig at da Studiosus Lars Strømberg, som sammesteds for nogen tid siden ved døden er afgaaen, og da hans efterlatte stervboe ey kan taale noget ordentlig proclama, saa averteres herved saavel credi= som Debitorer, at møde eller møde lade forinden 4 May 1759, da skiftet efter bem. Strømberg bliver sluttet paa gaarden Fladestad og enhver vedkommende behandlet efter lov og Eckard Stoltet. Fladestad d. 5 Febr. 1756.