Viborger Samler, 1834-12-11
Ved Forhandlingerne for Pairsretten komme meget besynderlige Ting for Dagen. Saaledes har den aflagte Beretning især udførligt yttret sig over de sørgelige Tildragelser i Gaden Transnonain, angaaende hvilke Officiererne og Soldaterne af det 35te Regiment vare forhørte. Den dem tildeelte Ordre lød, ikke at give de præsumtive Deeltagere i Rebellionen nogen Pardon. Ved denne Leilighed faldt en Nationalgardist og 6 saaredes; 10 IBRARIDERICHERTIANIIIIIIISSEMEN - Soldater dræbtes og 8 saaredes, 3 Municipalgardister dræbtes og 24 saaredes, og 14 virkelige eller foregivne Jnsurgenter dræbtes. – En meget paafaldende og hidtil aldeles ubekjendt Omstændighed er den Forklaring, at 3 Cavallerieregimenter, der laae i Garnison i Luneville, vare nærved paa deres Underofficierers Opfordring at samle sig, for at marschere imod Paris og underveis at drage deres talrige Medsammensvorne fra Garnisonerne i Metz og Nan ci til sig. 80 Underofficierer vare indviklede i Complottet og 14 af dem i Processen. – Fremdeles forelæstes en vidtløftig Correspondence mellem Presse friheds-Associationen i Perpignan og Hovedselskabet. i Paris. Bladene Le Procurseur i Lyon, LeDauphindis i Grenoble og Le Peuple souvernini Marseille bleve haardt anklagede. – Den 27de foredroges Anklagepuncterne med de forskjellige Ankiagede fra Lyon. Det synes afgjort, at Republicanerne have fra Marseille indtil Chalons handlet efter fælleds Aftale, og at kun den energiske Undertrykkelse af Opstanden i Lyon har foraarsaget, at deres Forsøg aldeles sloge feil. - Menneskerettighedernes Association dannede sig i Aaret 1833. Der meddeles mange Dags befalinger fra dens Committee, der havde erklæret sig vermanent og opstillet som Princip, at holde sig til Nationalconventets Aand, hvorfor man ogsaa vedtog Erklæringen af Menneskerettighederne efter Borger Robespierres Forslag. Jnsurrection betegnedes som de Undertryktes Pligt, og der indskjærpedes de enkelte Medlemmer blind Lydighed. Associationen havde en meget regelmæssig Jndretning ligefra Centralcommitteen og indtil Sectionerne, der, foruden under deres Chefer, endnu støde under Qvinturioner. Man talte 162 eller 163 Sectioner, der førte meget revolutionaire Navne, saasom: "Toussaint Ouverture, den europæiske Opstand, den 21de Jan. Gueux, Propaaand, Louvel, 10de August, Afskaffelse af Eiendomsret, Krig mod Slottene, Get ina, St. Just, Montagne &c." J Associationen indtraad snart Splid, og Committeen forkastede Laanette og Redacteurerne af National som Fjender af Democratiet. Der dannede sig en Virksomheds-Association, for med væbnet Haand at modsætte sig Fuldbyrdelsen af Astociationsloven. Man seer fremdeles, at 132,000 Patroner ere uddeelte i Lyon, at Hr. Peterin (Redacteur af Le Procurseur de Lyon) havde villet danne et aldeles uafhængigt Forbund af de østlige Departements, at den parisiske Committee havde dømt Hr. Armand Carrel og nogle Andre til Døden formedelst deres Maadehold, og at der endeligen i Slutningen af Aaret 1833 var tilveiebragt en Udsoning. Den lynske Assoriation udbredte sig i Nabostæderne: St. Etienne, Grenoble Bourg, Auxerre, Montbrison, hvor henved 30 italienske Flygtninger toge Deel deri. Den under Navnet Mutualister bekiendte Arbeider-Association blev først i Aaret 1833 sat i Forbindelse med de politiske Associationer. Af Beretningen over de militaire Begivenheder i Lyon viser det sig, at Jnsurgenterne rigtigt nok havde ifinde, at indføre en Republik. Man talte 6000, hvoraf imidlertid ikke alle vare bevæbnede. Den største Deel deraf bestod af Jtalienere, Portugisere, Polakker, Spaniere og Tydskere. Blandt befalingsmændene var en Genser ved Navn Macigne.