Berlingske Tidende, 1778-05-01
De til Forsendelse med Posten af Sølv Bæger af 3 Rdlrs Værdie til den af dem, som i Rodninger udretter det meste. Han har desuden anlagt en god Frugthave, og i Særdeleshed udmærket sig ved Planteringer af vilde Træer langs Veiene; og endelig har han alt i afvigte Aar ladet forfærdige 300 Alen uldene og linnede Tøier, hvoraf en Deel af lige Godhed med det udenlandske, alle spundne vævede og farvede i hans eget Huus. For saadanne hans betydelige Fortienester, er han bleven belønnet med den største Præmie at 150 Rdlr. 2) Hr. Lieutenant von Steenersen af det første Oplandske National Infanterie Regiment, har i en Tid af 7 Aar saaleledes forbedret sin Eiendoms Gaard Lie i Gusdall udi Gulbrandsdalen, at han nu derpaa underholder 10 a 12 Stykker Fæe og 2 a 3 Heste meere end forrige Eiere. J afvigte Aar har han igiennem bekostelig Gravning og Steenrydning opdyrket 8 Maal eller 19208 Qvadrat Alen vild og udyrket Mark til Agerland, og anvendt den deraf udrensede Steen henved 3000 Læs, deels til at opfylde tvende Dale af et Maals Vidde, som han med 1/2 Alen tyk Jord overalt har bedækket, og deels til at dæmme imod Jordbrud og en Eivs Oversvømmelse, Han har end videre af uduelig Udmark opryddet 14 Mælinge, a 12544 Qvadrat Alen til Engeland, og til en nye Huusmands=Pladses Oprettelse endnu optaget 2de Maal Ager. Ved at bortfæste 2de andre Pladser paa Livs Tid, har han foranlediget 2 1/2 Maals Oprydning af en saa besværlig Grund, at den først efter 1000 Læs Steens Asvæltning har kundet blive brugbar til Ager. Han har desuden opbygget 2de Pladser, samt et Fæehuus med en svær Steen=Muur under. Og endelig har han paa sine Eiendeele anlagt 2240 Alen Grund venter eller Vandaflednings Grøfter. Paa 19 1/2 Maal nye Jord, har han avlet 12 Fold Blandkorn og over 10 Fold Byg samt paa 3637 Qvadrat Alen anden Jord 29 1/2 Tønder bedste Art Potatos. Og er han for disse sine Bestræbelser tilkiendt den mellemste Præmie af 100 Rdlr. 3) Hr. Lieutenant Ellef von Fougner af det tredie Syndenfieldske Dragon Regiment, den samme som i Aarene 1775 og 1776 er tilkiendt Præmium, har i afvigte Aar paa sin Gaard i Lunde i Gusdal opgravet 13963 Qvadrat Alen udyrket Jord til Agerland og deraf for det meste ved Minering udryddet 2400 Læs Steen, som han har forbrugt til at opfylde 643. Alen optagne Grundveiter, til at opføre 84 Alen gode Steengierder og endelig til at ophøie en Dahl, hvorved 2de forhen adskildte Agre sammenføies. Videre har han i afvigte Aar af Udmark ladet rydde til Eng 16 Mælinger, og opgravet til Ager for en nye Huusmands=Plads over et Maal Jord. Af Potatos har han avlet 34 Tønder, af Hamp 34 Lispund og af Lii 14 1/2 Lispund. Saa har han og til Bedste for Sognets Huusmænd udsat Præmier af Kornvahre, tilsammen 5 Tønder, for Rug-Avling, Steenbrydning, Giødsels Formerelse, Kaal=Haugers Anlæg med videre; hvorfor han er anseet værdig at nyde den mindste Præmie af 50 Rdlr. Meddeilerne til ovenanførte Præmier have været: 4) Hr. Capitain von Schleppegrell af det andet Smaalehn. ske National Infanterie Regiment, som foruden det i Aaret 1776 anmeldte betydelige Arbeide, hvormed han har forbedret Brunlang Gaard, Grevskabet Laurvig tilhørende, har end videre i afvigte Aar med 368 Favner 1 1/2 Alen brede og 1 Alen sænkeret dybe Grøfter inddiget 220 nænforrige Aar optagne Favner Myhr, og endnu opryddet 165 Favner med Løvskov bevoxet Myhreland, det han har ladet giennemskiære med 477 Favner tilstrækkeligen dybe og brede Grøfter, og paa den Maade inddeele i 11 Agre, som med den af Grøfterne opkastede Jord ere blevne jævnede og forhøiede. 5) Hr. Capitain von Bierch af det første Smaalehuske National Infanterie Regiment har i en Tid af 3 Aar ved Rodhugning, Digers Optagelse, Giødsels Formerelse og andre nyttige Anlæg sat sin Gaard Herrefosser i Rachestad Sogn udSmaalehnene i meget god Stand, og i forrige Aar ei allene opdyrket en med Vie og Krat begroet Mohr af 69718 Qvadrat Alen, men endog 29144 Qvadrat Alen mosebundet Engeland, saavelsom 14508 Qvadrat Alen andet udyrket Land til en Huusmands Plads, og allerede oppløiet de 2de sidste Strækninger til Ager, ligesom desuden baade af Ager og Engoparbeidet en Hoben Steen; til Huusmænd har han sidstleden Aar uddeelt 10 Tønder Potatos, og agter til næste Sommer ligeledes iblandt Almuen at uddeele Biestader, hvoraf han af vigte Aar selv besad 18 Stykker. 6) Sognepræst til Sandsværd Hr. Provst Klem, har i afvigte Aar paa sin Eiendoms Gaard Grydemarch i BotneSogn, Jarlsberg Grevskab, af Myhr og Skovlænde optaget Ager til 10 Tønders Sædeland allerede pløiet og giødslet, anlagt derigiennem 180 Favner Grøfter 2 1/2 Alen dybe, og af de efter nedfældte Træer opgravne Rødder opsat, til Besparelse af sædvanlig Giærdesfang, 129 Favner saa kaldede Stubbe Giærder. Saa har han og opført en Stald og et med GiødselKjælder forsynet Fæehuus, begge udminerede af fast Bierg og med den deraf faldne Steen opmurede. Og endnu fortiener at anføres som velfortiente Borgere og duelige Landmænd, skiøndt for saavidt de ikke staae i virkelig Kongelig Tieneste, til Præmier uberetttigede: 7) Hr. Kapitain v. Kraft, dimitteret med Pension fra det første Oplandske Jnfanterie Regiment, som i Aarene 1774, 15 og 1776, har forbedret sin Gaard Sylte i Ringeboe i Gulbrandsdalen med 16 Maal nye Ager, optagen af en saa sternig Udmark, at han af den udryddede Steen ei allene har opsat 1800 Alen Steengierder 2 1/2 Alen høie og 2 Alen brede i Bunden, hvoraf 600 Alen i afvigte Aar; men endog af samme og andre Steenrydninger indhegnet Gaardsrum og Fæegaard, og endnu deraf opbygget et grundmuret Tørkehuus, Bryggerhuus og andre smaae Huuse, samt Underbygning til Hæstestald. Fæe= og Faarehuus, foruden nogle Tusinde Læs Steen anvend til at formuure en Dahl imod Jordbrud af en igiennem hans Eiendeele løbende Flom Bæk, videre har han i Udmarken, paa lige besværlig Maade ovarbeidet 2de Huusmænd Pladse, hver allerede til 4 a 5 Maal, og endnu sidstleden Somme opbrudt 2de Maal Agre, for derpaa at anlægge en tredie Plads. 3) Hr. Jørgen Walter, Opsynsmand over endeel Saug bruge i Schods-Elven, og Eier af Gaarden Dramdal paa Ef ger, Buscheruds Amt, har i Aarene 1776 og 1777 paa bemeldte sin Gaard forvandlet 18291 Qvadrat Favne, deels særdeles steenig, og deels med stærk Skov begroet Grund til godt Agerland, udtørret det derpaa stillestaaende af Biergsted samlede Vand med 1051 Favner forsvarlige Diger, og opsat 351 Favner Steengierde af tilstrækkelig Høide og Brede. Slutningen af den Tale, som Lord North holdt den 18de Febr. i Parlementets Underhuus, angaaende hans Forslag til Forliig med de Americanske Colonier. (See Martii og April Maaneds maanedlige Stats=Tidende.) det er Ulykken ved denne Krig, som er indviklet i saa mange Parlements=Affairer, at den udfordrer ofsentlige Skrit. Vore Hielpemidlers Tilstand er noksom bekiendt. Altsaa kan denne Bevilgning i den Henseende ey paa nogen Maade geraade os til Skade. Vort Land= og Søemagt er anseelig; vort Forliis kan oprettes, den fornødne Hielp kan forskaffes. Vore Told-Jntrader have ingen Formindskelse lidt. Men hvorfor er denne Bevilgning ikke allerede for længe siden bleven meddeelt? Jeg lader mig gierne gefalde, at mit hidtilværende Forhold bliver undersøgt. Jeg har aldrig foreslaaet en Taxe. Da den Ulykke traf mig (jeg betiener mig med Flid af dette Udtryk, i hvordan man endog maatte forklare samme), at blive sat i mit nu værende Embede, troede jeg, at der var endnu en Gnist af Haab tilbage, at Colonierne skulle vende tilbage til deres Pligt. Det var min Marime, ey at bestemme noget om America, hverken at foreslaae eller igienkalde Taxer, hverken at gaae frem af eller tilbage, men at iagttage en ganske Stiltienhed. Men da det var fornødent, at give det Ostindiske Compagnie Ret til at sælge deres Thee i America, holdt jeg det ikke for billigt at op have Taxen. Dog formindskede jeg den. Ophævelsen skulle have været unyttig: thi America frygtede for, at det Ostindiske Compagnie skalle sælge til ringere Priser, end deres Snigehandlere. De besværgede sig, at det er et Monopolium; de havde virkelig og nu Vahrene for lettere Priis end forhen. Dersom de holdt dette for en Besværing, saa var de i Stand, til, at besværge sig over alting. Da Krigen var begyndt, holdt jeg det for nødvendigt, at forene med vor Magt en Freds=Commission, og Commissarierne vare duelige og ærlige Mænd, Mænd, som elskede Fred, Mænd, til hvilke America havde Fortroelighed, og af hvilke man med Rimelighed kunde haabe, at de skulle kunde udvirke et Forliig. Dog bragte denne Commission intet i Stand. Men hvorfor har jeg ikke fremsat mine Forslag, saasnart Sværdet blev trukket, jeg tilstaaer, jeg troede, at Krigen skulle snart faae Ende, og jeg skulle have gjort det, dersom America var bragt til en uvilkaarlig Underkastelse; men ulykkelige Tilfælde, et slet Forhold, eller en stærkere Americansk Magt, end man havde formodet, og som ingen kunde forudsee, vare Aarsager til, at Krigen har vedvaret indtil nu. Jeg skal aldrig inddrømme, at Regieringen har bedraget Publicum ved uvirksomme Messerers Fuldforrelse. Den Efterretning, som er bleven forelagt Parlementet, er fuldstændig; Parlementet har faaet alle fornødne Papirer, for derpaa at kunde grunde sin Dom. Der ere ingen andre Papirer tilbage, end allene saadanne, som man for Skrivernes Skyld ikke uden Fare havde kundet forevise. Men derudi bestaaer den brugte List, at Regieringen sagde, at Krigen skulle efter sammes Meening snart blive endt. Vi havde en anseenArmee og Søemagt; Sir William Howes Armee var den Washingtonske overlegen, og General Bargoynes Armee ved Fortet Edward stærkere end den fiendtlige. Parlementet kiendte den udsendte Magt ligesaa get som Ministeren. Ministerium lovede, at Armeen skulle blive completteret, og den er bleven completteret. Ministerium lovede, at forskaffe de til Krigstienesten fornødne Penge, og de ere anskaffede. Publicum er altsaa allene ved Udfaldet bleven bedraget. Man vil maaskee spørge, hvad Virkningen af dette Forslag formodentlig torde blive. Den visse Virkning kan jeg ikke angive, men man skal med billighed giøre noget, for at udvirke Fred. Jeg indseer ikke, hvad man ellers kunde inddrømme, uden at tilstaae America en fuldkommen Uafhængighed. Men hvad vilde Følgen af denne Uafhængighed blive? Jeg kan ikke see ind i Fremtiden, men den vil formodentlig føre mange Ulytter med sig. Uafhængighed, tilligemed en inderlig Kierlighed imellem dem og os var en vanskelig Sag; - derimod i Forbindelse med vore Fiender, høystfordervelig. Af deres Uafhængighed vilde reise sig en farlig Søemagt, samt en stor Fare for vore øvrige Eiendomme. Jeg er ikke af den Meening, at vi maae indrømme samme, saalænge vore Kræfter ere endnu ikke ganske udtømmede. Uafhængighed vilde ey blive nyttig for America det kan ikke være saa lykkelig, ikke saa roelig; det kan ikke have saa mange personlige Friheder, som naar det bliver dependerende af os. Dersom det blev afhængig, saa vilde det faae svære Byrder at bære, langt sværere, end de, som det hidindtil har baaret, og den personlige Frihed vilde blive indskrænket. Dets nuværende Situation er i Ligning med vores, tie Gange besværligere. De Americanske Forpagtere ere ganske ruinerede, og, da alle Livets Fornødenheder sælges til den høyeste Priis, saa ere de nødsagne til at sælge deres Lands=Producter Forholdsviis for meget let Priis. Jeg veed vist, at i Albann har et Pund Thee, en Artikel, som er der uundværlig, koster 16, og en Buschel Salt 30 Rdlr. Jeg troer, at Folk, der ere i saadan Tilstand, skal være tilbøyelige til Fred, naar de 4. De til Forsendelse med Posten allene priv. kan erholde den paa billige Vilkaar. Jeg foreslaaer desaarsag følgende Poster, 1) at Kongen ved en Bill bliver autoriseret til at udnævne Commissarier med den fornødne Fuldmagt, at gribe til saadanne Messyrer, hvorved den Uorden, som nu hersker i nogle Americanske Colonier og Provintzer, kan hæves. 2) At dette Forslag skal overlades en Commission til Overveyelse, 3) at det maatte tillades, at overlevere en Bill, som forklarer det Stor Brittanniske Parlements Villie og Sindelav, i Henseende til Udøvelsen af den Ret at paalægge de Americanske Colonier, Plantager og Provinzer, Taxer. Disse Propositioner bleve med almindelig bifald samtykte.