JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Det var just den sidste Dag af Ferterne, da Frederik vankede om med sin Ven paa Kornmarkerne. Endnu havde han ikke hørt et Ord af Anthons Mund om sin Fader, og at spørge, vovede han ikke. Denne Aften gik han med Anthon op paa en Bakke, hvorfra man i Vesten kunde see F., hvor Frederiks Fader boede. Men veemodig Glæde betragtede han sin Fødegn i Aftensolens Glands, Ak, hvormeget smukkere vilde Du ikke forekomme mig, kjere Soel, sukkede han, som Du ikke gik ned over min Faders Vrede Anthon blev tørt, tog sin Vens Haand med et stumt, deeltagende Blik, og førte ham med dyb Taushed hjem. Da Frederik traadte ind, var det første hans Hie mødte, den ommeldte ulykkelige Werner, som nu var Hovmester hos Grev M. Frederik betragtede ham forundret, og troede ikke sine egne Øine, thi Werners Udseende var saa sundt og blomstrende, som det nogensinde havde været. Er Du virkelig, raabte han, den samme Werner, som Werner. Den selvsamme, kjereste Frederik, naar jeg undtager en Smule Bleghvidt, og Kjønrøg. Frederik. Hvorledes, Din Sygdom var kun en Forstillelse? Werner. Forlad mig, kjereste Frederik, Nu efter modnere Overlæg haver jeg alle pias frandes; thi hvor de mislykkes, gjøre de det Onde, de skulde eurere, end mere haardnakket; men den Gang Frederik, O, nu bliver alting klart for mig. Det var en Aftale mellem Dig og Anthon, for at vække min Siel af dens Slummer. (Til Anthon). Du, ædle Ven, Du var aldrig sjunken saaledes som jeg, Du nedlod Dig kun til mig, for at hielpe mig op. Det har jeg Blinde ikke for kunnet see, Hvor kunde og en Siel, som var sløvet af Dorskhed, besidde en saadan Styrke, som Din Til den begge O, tak, tak, ædle Venner, Eder maa jeg tilskrive det, at jeg nu ikke er min Fader ganske uværdig. Og Du Anthon nu ved jeg det vist - Du har ogsaa været den skjulte Velgiører, der bestandig i den yderste Nød hialp mig med Penge. Anthon, Nei, kjereste Frederik, Men nu skal Du lære at kjende Din Velgjører. Han aabnede her Døren til et Sideværelse, og - Frederik styrtede i en allerede for lang Tid siden forsonet Faders Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Et besynderligt Avertissement. Adresseavisen for i Løverdags har Oldermanden for Kobbersmedlauget ladet bekjendtgjøre: Da der ofte i disse Tidender averteres om at kjøbe gammelt Kobber af saadanne Folk, som ikke høre til Lauget, saa kunne saadant let føre Publicum paa den Tanke, at Lauget ikke brød sig om denne Handel. For nu at forekomme dette bekjendtgjøres: at Kobbersmed laugets Mestere bestandig kjøbe gammelt Kobber, som en Ting, de nødvendig behøve til deres Profession, og at de af den Aarsag betale den høieste Priis, enhver anden, der igjen skal sælge Kobberet, kan give. Det er sært nok, at et heelt Laug, som dog maa bestaae af mange kloge Folk, kan raisonere saaledes. For det første, hvad Begreb gjør de respective Kobbersmedlang sig om Publicum, naar det troer, at dette let kan føres paa den Tanke, at Lauget ikke bryder sig om denne Handel, fordi saadanne Folk, som ikke høre til deres Samfund, avertere om at kjøbe Kobbern. For det andet. Hvorledes kan Lauget med Bestemthed sige, at det betaler den høieste Priis, som enhver anden, der igjen skal sælge Kobberet, kan give Er der da ingen anden Maade, at blive af med Kobber paa, end at sælge det i Kjøbenhavn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Blandede Nyheder. Jndvaanerne paa Nyor, en Øe tæt ved Møen, have i Slutningen af Julii Maaned om Aftenen i et stærk Tordenveir med Regn mistet omtrent 500 Faar og 8 Kalve paa en besynderlig Maade. Man lod efter gammel Skik og Brug Faarene Dag og Nat gaae uden Tilsyn paa en Græsgang ved Øens Udside. Den stærke Regn bragte Faarene, Lammene og Kalvene til at klynge sig sammen ved Strandbredden, hvor Vandets Voxen og Tiltagen ved Regnen lettede de yderste fra Jorden, kort, disse Skabninger vare saa store Faare= og Kalbehoveder, at de i denne urolige Nat betroede deres Liv til Havets Bølger, og dreve alle bort Man erfarede et Par Dage derefter, at en Flensborger Skipper havde fundet et Par af dem drive omkring i Søen i en Tilstand, som de vare døde, og nogle ere drevne op ved Kjøge. Jkke et eneste af dem vendte tilbage fra denne Vandring. Disse Øebeboere have ogsaa engang for 30 Aar siden liidt et saadant Tab, uden at Ordsproget: "Af Skade bliver man klog kunde anvendes paa dem; thi de have endnu ikke lært at bygge Faarehuse, som dog ere saa nødvendige her. Jmidlertid læres dog heraf, at de Siellandske Faar ere klogere end de Ny forske, thi 20 Sjællandske, som her gik paa Græs, tyede ind til Byen og bleve derfor ene i Behold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Til Handelshuset Dunfeld allene ventes der i Aar, efter Viborg-Avisen, 17 Ostindiefarere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Søndagen den 5 Augustii, da det tordnede saa stærkt her i Kjøbenhavn havde man og saa i Viborg stærk Torden og Lynild, hvilken der slog ned i Søen og paa en tilgrændsende Tofte, uden at gjøre nogen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
J Dag otte Dage druknede en Skipper fra Flensborg ved Middelfarts Sund. Han blev kastet ud af Seilene ved Skibets Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Skibet ligger nu der ved Stranden med en Ladning Muur= og Teglsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
J Aaret 1803 er der ved Fridericia avlet 123,388 Pund Tobaksblade af 48 Plantere. Efter den befalede Sortering er der befundet af første Sort 53,607 Pund, af anden Sort 69,781. Pund, for hvilket alt der er tilstaaet i Præmie 447 Rdlr. 3 Mk. 11 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Efter Provindsialaviserne skal Hr. Kammerraad Withs Underretning om luft eller vind tørret Malts Tilberedning vinde saa almindeligt et bifald, at Herr Kammerraaden skal være i Begreb med at foranstalte det tredie Oplag, endskjønt det sidste har været 1000 Exempl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
I Ribe-Avisen findes følgende: Hos Undertegnede faaes Bastarder, ynglet af en Canariefugl og en Stillits, Hanner og Hunner, top vede og slethovede endeel nye gode physicalske og mechaniske Jnstrumenter, saavel til Legemets Helbredelse og Sundhed, som til Sandsernes Forlystelse, saa og de forhen meldte gode og nyttige Arbeids= og Studerelamper med Væger, samt er jeg til Tjeneste, efter Forlangende, med Vaccineren, Aareladen &c. og hvad som til Chirurgien henhører. NB. Al Misundelse og Fordomme maa tilsidesættes, da enhver God og Veltænkende skal finde sig fornøiet med at prøve og kjende mig. D. Simensen, Chirurgus og Physicus."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Søndagen den 5 Augusti var der i Odense en liden Jordrystelse. En Strækning af den nye Chausee ved den nye Odenseske Canal sand 24 Alen i Længden, omtrent 5 Alen, og skjød derved Tørvegrunden saa høit op i Canalen, at tre Skibe, som ligge ved Bassinet, maae forblive der, indtil der bliver opmudret for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Directionen for Brandassupancecompagniet for Meubler og Effecter i Kjøbenhavn, har tilkjendegivet Brandassurancecompagniet i Aarhuus= og Randers Amter, at den af nogle af Aarhuus Stifts Geistlighed forlangte Assurance kan gjerne modtages, uden derved at overtræde Octroyens Bydende i §. 10, endskiønt denne Geistlighed har et imellem sig selv oprettet Brand societet, naar blot enhver Præst paa sin Angivelse anfører, om han er Medlem af dette Societet, og da forbinder sig til at lade afgaae i sin Erstatning af Compagniet, hvad han beviisligen faaer godtgjort af Societetet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
J Aalborg er der declareret Mariage imellem Hr. Kammerjunker og Capitain A. G. v. Moltke og Jomfru Amalia Oldenburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Det Aalborgske Skydeselskab vedbliver at bekjendtgjøre de vundne Præmier, der for det meste bestaae af sande Snarreviberier. Gaa ledes har en Kjøbmand bundet en Sax og en Toldbetjent et Tandskikkerhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Den Franske Gesandt i Kjøbenhavn, Hr. d'Aguessen har nylig ved en Audience overleveret H. M. Kongen sit nye CreditioJ Zeitung für die elegante Welt findes et pudseerligt Fragment af en Reise i Jsland, Forfatteren gik fra Engelland til Jsland, for der at finde Guld. Jndbyggerne boe under Jorden; om Sommeren er det her varmere end i Africa; man spiller Skat paa store Bjørneskind, der ligge udbredte paa Guldet a., og naar man kjører paa Landet, kommer en eller anden godmodig Jslænder frem af sin underjordiske Bolig og byder den Reisende til Gjæst &c. Det kan man kalde at lyve med Eftertryk Dessalines, Negernes Anfører paa St. Doming, søger nu paa adskillige Maader at indhylle sig i udvortes Glands. Han har ladet oprette en Æreslegion, som bestaaer af 5000 Mand; hans Livvagt og alle de Officierer, som i det mindste have Rang med Bataillonschefer, ere Medlemmer deraf. J deres Eed maa de sværge Bonaparte, og alle Franske evigt Had. Han har ladet slaae Guld- og Sølvmynter med sit Brystbillede. Alle Mynter med Bonapartes billede har han ladet forbyde under Livsstraf, og enhver, som har nogen deraf, har der samme Straf maattet aflevere dem inden en vis Tid. J alt har han ladet dræbe 5000 Blanke, Qvinder og Børn iberegnede. To Danske og en Svensk, som havde løskjøbt sig med deres hele Formue, bleve siden myrdede af Negerne. Dessalines vil under Dødsstraf forbyde Givtermaal imellem Negere og blanke Fruentimmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Nyes. ha. 17 Augustii, 1804. Udgiver og forlagt af J. Wersel10) ydedag. og Wiøre paa denne Tid af Aarer ikke sjelden Vidne til et dæmmeligt Syn, som endog, efter et offentligt Blad, nyligen skal have virket saa stærk paa en Haandværksmands Verver, at han nogle Timer derefter døde. Natmandens Folk gaae, som bekjendt, i Hundedagene omkring Gaderne og slaae alle de Hunde ihiel, der komme dem for Vine, Skrækkelige Følger af gale Hundes Bid og Hundenes utrolige Formerelse Hovedstaden have været den første Aarsag til dette ubehagelige Middel. Men desuagtet har man dog Grund til at spørge, Skal dette væmmelige Myrderie paa vore Gader vedvare for bestandig, Og kan man vel med Føie antage, at den tilsigtede Nytte opnaaes derved? Uagtet der nu i en Række af Aar er ført Krig mod disse Dyr og mange Tusinde af dem ere blevne dræbte, saa vrimle vore Gader dog hele Aaret igjennem med alle muelige Carricaturer af Hunde. En Generation slaaes ihiel og en anden voxer op igjen ligesom af Jorden. Man gaaer stundom ikke til Skridt, uden at blive forfulgt af en gjøende Hund. Aarsagen dertil er let at indsee. Enhver veed, at man kun i Hundedagene gaaer paa Jagt efter Hunde, og at det skeer inden Kl. 7. om Morgenen. Hvad er altsaa rimeligere, end at enhver, som ikke vil miste sin Hund, holder den paa den Ti inde, og at det kun er enkelte Deserteurer, der falde som Slagtoffre, Vilde man endelig standse Hundeslægtens Formerelse ved aarligen at anrette et saadant Blodbad, saa maatte det skee paa en Tid, hvor Fienden ikke ventede noget Angreb, At ville antage, at en Hund ikke ligesaa vel kan blive gal for og efter Hundedagene som i Hundedagene, synes virkelig at være en Modsigelse mod Erfaringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Saalænge som Lægerne ikke kjende noget sikkert Middel for den gyselige Vandskræk, er det høist nødvendigt at forekomme Hundenes overhaandtagende Formerelse. Dersom man kunde slaae Hunde lige saa let som man slaaer Fluer ihiel, saa vilde dette Middel være det probateste. Men da dette ikke er Tilfældet, saa maatte man, efter min individnelle Mening, vælge en anden Vei til at formindske dem. At see Natmandens Folk med store Knipler at dræbe Dyr paa offentlige Gader, er et Syn, der kunde gjøre alt for ubehagelige Virkninger paa nervesvage Mennesker og især paa frugtsommelige Fruentimmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Hovedspørgsmaalet bliver her: Hvortil gavne de mange Tusinde Hunde, som Kjøbenhavn er opfyldt med Man kan bestemt svare. Jkke til andet, end til endnu mere at for dyre Livets første Fornødenheder for den Fattige. De store Hunde, som vore Friskfyrføre overalt med sig som deres Sancho Pansa, og som de til Frokost endog fore med Bakkelser hos Conditorerne, stifte næsten ikke mere Nytte end mange af deres Herrer, og fortære langt mere, end man troer. De smaa Skjødehunde, som disse Damer gjøre til deres Selskab, stifte heller ikke større Gavn. At paalægge de Folk, der finde Fornøielse i at holde Lysthunde, enten at betale en aarlig Afgivt i det mindste af 10 Rdlr. for hver Hund, eller at lade deres Hunde skyde ihiel, vilde maaskee være det passeligste Middel til efterhaanden at formindske Hundenes AnDet forstaaer sig af sig selv, at Port tal. hunde og andre nyttige Hunde burde være fritagne for denne Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Hvor nyttigt et Dyr end en Hund, ifør paa Landet og paa Reiser, er, saa kan man dog ikke negte, at mange Menneskers overdrev ge Forkjerlighed for disse Dyr er høist latterlig Den Modesyge, at have en stor Pudelhund i Hælene paa sig, vil især nu, da Belli har oprettet et ordentligt Hundecademie, snarere tiltage end aftage. Historien viser desuden, at en saadan overdreven Hengivenhed for Hunde endog kan have en vigtig Jndflydelse paa Staters. Vel og Vee Pave Clemens den Syvende vilde ikke tillade, Skilsmissen imellem Henrik den Ottende af Engelland og hans Gemalinde, dog blev han omsider bange for Kongens verdslige Arm, og var i Begreb med at give efter. Henrik sendte nu en Grev Wiltshire, der var meget forgabet i Hunde, som Gesandt til Rom. Da Gesandten, skulde have Audience, maatte hans Hund, der var uadskillelig fra ham, følge med ham ind i Salen. Paven ratte Ministeren Foden, som denne efter gammel Sædvane skulde kysse. Hunden, der ikke var vant til saadanne Ceremonier, og ivrigen vaagede over sit Kalds Pligter, troede, at den hellige Fader vilde overfalde hans Herre, og bed ham derfor vældigen i Taaen. Paven blev smævred, Audiencen ophævet, og Venskabet brudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Blandede Nyheder. K. H. Arveprindsen har siden den 6 d. M. opholdt sig med sin Familie i Pyrmont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
J Østbirk Kirke i Aarhuus Amt er der en Begravelse, hvori der findes sex Kister, Ligene ere af den Grevelige Trampiske Familie. Begravelsens Bygning, som i 16 til 18 Aar ikke har været repareret, er yderst brøstfældig, og da intet er henlagt til dens Reparering, saa har vedkommende Kirkeeier ladet tilkjendegive dem af den Trampiske Familie, som endnu ere i Live, at saafremt de ikke lade denne Begravelse reparere og sætte i forsvarlig Stand inden medio November, eller Kisterne med Ligene inden den Tid afhente, blive de nedsatte i Jorden paa Kirkegaarden. Aler. H. Fiedelich & Comp. følge en Farvestof under Navn af Trondhjemsk Conchenille, der frembringer samme Skatteringer, som de udenlandske af Dyreriger og er langt mindre bekostelig. J Viborg koster i denne Tid en Tønde Rug 6 Rdlr. 32 s., Kartofler Tønden 4 Rdlr. 64 s. og Smør Pundet 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
J Aftes gav Hr. Agent Erichsen, et stort Skildpaddetractement hos Hr. Rau Mechanicus Walstrøm i Bergen gik den 5 d. M. over Vandet i en af ham forfærdiget Lædermachine, 1 1/2 Alen i Diameter. De der vilde see det, maatte tage billetter. Samme Aften foreviste han i sit Logie mechaniske Taffelkonster, og gik til Slutning med hare Fødder paa gloende Jern. Hvor længe vil han vel holde det ud¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Den 13 Augusti lod Grev Laurvig paa Gaarden Bramstad ved Arendal ved offentlig Auction sælge 2000 Egetræer, tjenlige til Skibsbyggerie, som ere fældede i hans Skove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Hr. Stephanson, Trondhjem har bekjendtgjort, at han nu har seet Prøver af Silkepiberør, som ere forfærdigede af en Skrædersvend ved Navn Johan Helkan. De give i Smukhed ikke de udenlandske noget efter, og man kan haabe, at vi med Tiden ville blive befriede for at sende Penge ud af Landet for disse Sager, især naar denne Skrædersvend for billig Betaling vil oplære andre i denne Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
J Trondhjemsatisen lader en Mand bekjendtgjøre: Snustobak i Blydaaser og Hollandsk Tobak – af det Snaps, som kaldes Lit. - faaes tilkjøbs hos Undertegnede imod contant Betaling. - Ordsproget: enhver Kjøbmand roser sine Varer, lader sig neppe anvende paa denne Tobakshandler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Hr. Stephanson klager i Trondhjemsavisen, over, at ikke en eneste Trondhjemmer lægger sig efter at forfærdige Kamme, uagtet det er en Artikel, som der aarlig gaaer store Summer ud af Landet for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Antallet af Eleverne i den borgerlige Realskole i Trondhjem har tiltaget saa meget, at den næsten ikke har Rum for flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Efter næsten to Aars Ophold i Bjergstaden Kongsberg underkastede Hr. Albert Lassen, Candidatus Theologi, sig Examen i de mineralogiske og øvrige Videnskaber, som foredrages i Seminariet og fik Caracteren, meget beqvem. Han skal være den første Candidat, som uden Hensyn til, nogensinde at opoffre sig til dette Fag, har taget Examen i disse Videnskaber. Anmelderen i de Norske Jntelligencesedler ønsker at flere maatte følge hans Exempel, da man derved kunde haabe, at gjøre heldige Opdagelser i saa klippefuldt et Land som Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Den Danske Fregat Najaden paa 44 Canoner er nylig ankommen til Marseille og holder der i Nærheden Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Det første Stykke, som Theatret for denne Saison aabnes med, er Qvaksalveren, et Lystspil af Kotzebue, oversat af Hr. N. T. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Den Russiske Flaade, som skal ligge ved Kjøgebugt, har givet vore politiske Kandestødere megen Stof til courieuse Discourser. Nogle mene, at der er store Ting i Gjære, og at denne Flaade har en vigtig Bestemmelse, andre troe, at den kun er løben ud for at øve sig. Bloyds Evening post findes en interessant Efterretning om den i Paris nylig afdøde. berømte Bogtrykker og Skrivtstøber Didot. Han har indrettet adskillige fortræffelige Papiirmøller, opfundet en ny Presse, hvortil der kun behøves een Mand, og adskillige Bogtrykkerredskaber, som bruges i de fleste Trykkerier. Han er, som for er sagt, Opfinderen af den saa yndede Diddiske Skrivt, Han var drivtig indtil sin sidste Levetid. Endnu sit 73 Aar stod han op om Morgenen Kl. 4 og anvendte 5 Timer af Dagen til at corrigere Starotypudgaven af Montagnes Værk, som hans Søn udgiver, og hvortil han har forfattet et fuldstændigt Register.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
J Paris har man, nu opfundet en Maade, at tilkjendegive sit Mishag i Skuespihuset paa. Da man for ikke længe siden gav Tribunen Nizas forhen udbasunede Stykke: Peter den Store, begyndte Parterret at pibe. Politiemesteren, som var tilstede, lod en Deel af Piberne arrestere. Nu begyndte hele Parterret at gabe saa lydelig, at Politiemesteren, tilsidst ogsaa maatte gabe, og da den endnu ikke gives nogen Lov, som forbyder at gabe paa Parterret, saa blev Stykket udgabet istedet for udpebet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
En Scheridan i Engelland har opfundet et Apparat, hvori man uden Speil kan fremstille de Personer eller Gjenstande, som. holdes for samme. Han har viist hele Hoffet sin Opfindelse og vundet stort bifald. 1 En Dreng paa 12 Aar, ved Navn Beg gjør i denne Tid megen Opsigt i Engelland som theatralsk Genie. Han spiller de vanskeligste Roller af Shakespeares Stykker meget mesterligen. Han har spillet i Jrland og opvækker nu i Edinburg almindelig Beundring. Om Morgenen spiller han ofte med Børn Skorsteen, og om Aftenen seer man ham som Richard den Tredie. Han fremtræder paa Theatret som et overnaturligt Væsen. Forstanderen for det Edinburgske Theater yttrede i Førstningen nogen Frygt for, at hans Stemme vilde være for spag. Bryd Dem om ingen Ting, svarede det lille Theatervidunder: "mit Spil vil i saa Fald bøde paa denne Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Keiserinden af Frankrige (Bonapartes Gemalinde) har 10 Lieus fra Namur seet sig nødt til paa sin Reise midt om Natten at stige ud af Vognen og gaae et godt Stykke til Fods i Regnveir, fordi Veien var for slet. Men ved hendes Ankomst til Aachen have Jndbyggerne ogsaa tilfulde søgt at holde hende skadesløs for disse Ubehageligheder, Man har, efter hendes Begjering, opført Tydske Skuespil. Carl den Stores Fest høitideligholdtes ved at bære hans collossalske Figur igjennem Gaderne. Keiserinden tog Carl den Stores jordiske Levninger og de Reliquier, som gjemmes i den Aachenske Domkirke, i Øiesyn. Blandt disse var der et lille Skriin, som ikke har været aabnet siden 1326, og som man kaldte: Nali me tangere grør ikke ved mig); man havde mange overtroiske Jdeer om det, og det skulde kun aabnes ved en overordentlig Leilighed. Keiserinden aabnede Skrinet, hvilket fordum adskillige Domherrer ikke have seet sig istand til, og Experimentet løb meget vel af Man fandt i Skrinet nogle Reliquier. .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
Ridderholmskirken i Stockholm, hvor den Kongelige Familie begraves, indrettes nu meget prægtig til Sorgehøitideligheden for Hertugen af Ostgothland, hvis Liig man venter der med det første fra Montpellier. - Hr. Skjoldebrand har udgivet en meget interessant Beskrivelse over Vandfaldet og Canalen Troll hætten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
De vigtigste Nyheder, som de i Afteankomne Engelske Tidender have medbragt, ere følgende: Paa Trinidat har der i Junii Maaned været en Jldsvaade, som har ødelagt den dyrkede Halvdeel af Øen. Den havde, da Efterretningen gik derfra, allerede raset i fem Uger. Skaden er meget betydelig. Siden 1785 har der ikke hersket saa stor en Tørke paa denne Øe som i Aar. Ogsaa den Tid brændte det der, men Landet var den Gang langt fra ikke saa dyrket som nu Aarsagen. til Branden er ubekjendt. Man mener imidlertid, at det er skeet ved hugget Favneved, som har tændt Jld paa Skovene. Den Russiske Escadre, som er gaaen til de syv forenede Øer, skal være bestemt til at forekomme Uroligheder, som man befrygter der. Paa den Russiske Commanderendes Forespørgsel skal Porten have svaret, at Rusland, nu da det levede i Fred med hele Europa, ikke kunde formenes at lade en Flaade passere Dardanellerne, men at den i Tilfælde af Krig, ikke kunde tilstede det denne Frihed. Udgivterne til den Franske Armee i Hannover skal reduceres fra 16000 til 360000 Rdle, maanedligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-17
den sidste Moniteur findes i Anledning af Russernes Expedition til de syde forenede Der er Stykke, hvori der undersøges, hvor det kunne være gavnligt for Rusland, vidt nogensinde at fore Krig med Frankrige Blandt de mange, nyere Fallissements i hamborg er nu sær et, som det største man i lang Tid har hørt, D. H. Womas, med 1274, 800 Mark Banco. Ved de Hamborgske Fallissements kaber. ge i Kjøbenhavn for sin Golditæt agtet Handelshuus 30 til 40,000 Rdlr. Trykt hos Pr. H. Höeckes Enke kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-20
Neyest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-20
jøbenhavn. No. 118. Den 20 Augustii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Majeskantens Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-08-20
ved Breves Afhentelse af og Udlevering til urigtige Personer, fortiente virkelig at afhielpes var det end paa en Maade, som var orbunden med Bekostning. Det vilde være at ne at intet Bred blev udleveret paa Por huset, men at der blev antaget saa mangt ud, at Brevene strax efter Postens Ankomst unde vare omleverede. Nu for Tiden betale Værepenge for ethvert Brev, 2 s. Men saa Fald burde der vel betales mindre for Overleveringen, da Jndtægten i det Hele naturligviis vilde forøges ved denne Jndretning. Nytten, som dette vilde kaste af sig, ligger aabenbar for Dagen. Jngen Uvedkommende vilde da kunne udspionere andres Anliggender, ingen Bedrager indløse Breve af Vigtighed.