JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Man har som er besynderligt aldeles ingen Efterretninger faaet om den nye Russiske Keiser, hvad enten hanser afreist fra Varschau til Petersborg eller til Taganrog. Fra Berlin skrives: Vi have faaet Breve, fra Varschau, som naae til den 19de Dad begivet sig fra Petersborg til Varschau; i 3 Decemberg, men som ikke omtale Hs. Majestæt Keiser, Constantin Afreise. J London vil man vide, at Keiser Alexander har paa sin Dødsseng, bekræftet Storfyrste Constantins Thronerettighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Storfyrste Michael havde inden Keiser Alexanders Dage havde han tilbagelagt Reisen; Hensigten af denne Reise skal haver været at han vilde begive sig med sin Broder Constantin til Keiser Alexander og holde en Conference med ham, inden denne kom tilbage til Petersborg. Den Franske Moniteur beretter, at Storfyrste Michael er reist tilbage til denne Stad Mons har nu Efterretninger fra Paris London og Vien om at den Russiske Keisers Død er bleven der bekiendtgjort. J Vien var Sensationen meget stor, Statspapirene faldt betydeligt og Publikum var underrettet, om denne store Begivenhed, imedens alle offentlige Blade bevaredesom den en fuldkommen Taushed. J Paris forstyrrede Efterretningen Statspapiirene og Forlystelserne: Hertuginden af Berry lod strax af bestille et Aftensselskab, og den Russiske Ambassadeur Greve Possønd Borgo havde gjort Tilbetil 74, og at de Græskersteges PC. Ministrene komstrax redelser, til at celebrere sin Monarks Fødselsdag den 23de December ved et stort Bal, da det sørgelige Budskab ankom. J London bevirkede Efterretningen, at de consoliderede Fonds faldt tillod de Russiske Obligationer fra 82 sammen for at holde Conference med hinanden. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Fra Grækenland hører man ikke en Lyd, uden at det Rygte er usandt, at den Græske Regierings Commission har taget Flugten fra Messolongi til Jante, ogsaa berettes at Grækerne have opbragt til Hydra 3 Christelige Europæiske Transportskibe med Græske Familier ombord, som Jbrahim havde afsendt til Alerandrien for at giøre til Slaver; da det er Jbrahims Plan at befolke Morea met Ægyptiske Undersaatter og at bortføre Græserne til Ægypten. Grækerne skulle have myrdet disse uchristelige Captainer paa christelige Skibs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Fra London skrives: at siden Krigen har der sandsynlig ikke været en Dag hvori de Engelske Ministre have havt meere at bestille end den 19de Decbr., da Efterretningen og Keiser Alexanders Død var ankommen til London. Uroligheden og Bevægelsen, især hos Greven af Liverpool, var ganske ubeskrivelig. Løverdagen den 17de om Aftenen Kl. 11 ankom en Tiener ved Navn Reisner fra den Brittiske Gesandt i Berlin Lord Clanvilliam med Depescher til Hr. Canning i det udenlandske Departement. Han havde først forladt Berlin den 13de Kl. 2 om Eftermiddagen, paa hvilken Tid Keiserens Død kun var bekiendt i de høiere Kredse, og Lorden havde først faaet den to Timer tilforn at vide. Strax derpaa afgik Cabinets-Coureren Villiams med deel sørgelige Budskab til Hs. Majestæt Kongen i Vindsor, og to andre bleve afsendte til Greverne Bathurst og Lie ven i Brigthon, og en fierde blev afsendt til Greve Liverpool til Combevood. Denne ligesom Hr. Robinson ankom den 18de Kl. 10 til London. Kl. 4 om Eftermiddagen blev der holdet en almindelig Conference af alle Ministrene som varede til Kl. 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Da det er bleven bekiendtgjort i Banken at Regieringen udbetaler Renten af alle Skatkammerbeviser ligesom tilforn, saa er Trængselen saa stor at man har maattet stille Vagt udenfor Banken heele Dagen igiennem, som ikke ellers er brugeligt. Ved alle de Foranstaltninger, som ere trufne saavel fra Regieringens som fra private Mænds Side begynder Ordenen og Tilliden igien at vende tilbage i Pengevæsenet, uagtet Ankomsten af den store politiske Nyehed. De consoliderede Fonds ere stegne til 81 3/4. Tilliden til Bankenterne er fuldkommen igien bragt tilveie, men Handelstanden er i stor Nød og man venter mange Fallitter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Kongen af Frankerige har befalet at der ikke maa bygges Krigskibe i Marseille for Paschaen af Ægypten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Kongen af Portugal er i betydelig Bedring. Krigskibet Leoldad er afseilet med Hr. Pereira, den nye Portugisiske Ambassadeur ved det Brasilianske Hof, som tillige overbringer Ratisikationen, af Traktaten af 29de August. – Man vil vide at det er bestemt ved en hemmelig Artikel imellem Portugal og Brasilien, at naar Kong Johan den Vi døer, saa skal Keiser don Pedros 2den Datter (nu 3 1/2 Aar) bestige Portugals Throne. - Keiseren har udnævnet General Brandt, som dirigerede Underhandlingerne i London til Greve. – Den nye Handelstraktat imellem Brasilien og England er afsluttet og skal være for detmeste overeensstemmende med den af 1810. Man siger at Sir Charles Stuart vil afreise til Buenos Ayres for at stifte Fred imellem Plata=Staterne og Brasilien. Sobolew, en meget duelig Russisk Mekaniker, har opfundet en nye Maskine for at tørre Korn, som er anbragt i Qvækernes Establissement ved den store Oseta. Den er forskjellig fra dem, som man hidindtil har brugt dertil, hele Mechanismen er langt mere simpel, og at den giver et dobbelt saa stærkt Lufttræk, som den Engelske Maskine. To Personer kunne uden Besværlighed holde den i Gang; da den kun bestaar af to Træhiul, sex Træecylindere og et Reeb og kun lidt Jern. (Udførlig beskreven i den Petersborger patriotiske Journal 1834 Mai, Pag. 332).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kongeligt Reskript af 4de dennes er befalet, at den Gade i Kiøbenhavn, som føret fra Jndgangen til det store Bibliothek hen til Broen foranNykongensgade, herefter skal benævnes "Tøihuus gaden."¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Der meldes fra Hals: Ved Hou, en Miil norden for Hals, er den 1ste dennes en liden Norsk Baad, ladet med Trælast, inddrevet uden levende Folk. J de sidste Storme ere adskillige SkibsVrag inddrevne her paa Kysten, hvoriblandt 2 meget svære Skibsmaster. J Sæbye Distrikt skal efter Rygtet være indstrandet: Et Hollandsk Smakskib, lastet med Bielker og Bygfrøe, hvormed det var kommen fra Riga. En Skonnert indstrandet med Viin fra Stettin. En Norsk Brig inddrevet uden Master.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
J Bergen har man forgiæves ventet flere Danske og Holstenere med Korn og Fødevarer, hvorover Priserne paa disse ere begyndte at stige, og dersom Tilførsel ikke snart skeer, vil en Tønde Østersøisk Rug der blive betalt med 3 Spdlr. Kjøbenhavns Bors, den 27. Decbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 209. Spec. 212. Den 7de Decbr. 1824, 227.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. (J fjor 2 Rbd. 1 Mk. 10 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter) 50 a 80 1/2 Rbd. Sedl. Jfior 88 a 88 3/4) Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820. uden Renter i rede Sølv 101 Rbdlr. - Dito i Sedl. 107 a 107 1/2 Rbdlr. 4 PC. Rigsbanks=Obligation, Renten pr. 6te Januar, 98. Norske Laautil 6 PC. 100 a 101. Dito dito til 4 Procent, Hamborger Laan 3000 Mk. 99. Dito dito 4000 k. 99. - 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 75, Norske Rigsbanksedler 189 a 190. ster 164 a 168.) Svenske Sedl. 3 Mk. 2 s. Pd. 1 Rd., Rigsgield. Francondon Apres Sager Sal FNTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
BorgerBaMandagen den 2den Januar afholdes det sædvanlige Borgerbal paa Slagelse Postgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
De af Byens Borgeren som ønske heri et beeltage, vilde behage at henvende sig til en af Undertegnede inden Fredagen den 30te d. M. Begyndelsen skeer Kl. 7, og Billetterne alleveres be Indgangen. Knudsen og Magnis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Fredagen den 23de December kommer de, om Formiddagen Kl bliver ved Auction paa Calundborg Byes Raadstug, bortsol3 Parter i det Callundborgske Færge lang, tilhörende afdøden lagutenant, Brolægnings Inspekteur J. Esseng bor, Conditionerne for Salget af bemeldig Fægelaugs Anpart, hvis aarlige Udsætte Almindeligviis udgiør Renterne af en capital paa 6 a 800 Rbdl., ere til Eftersyn, saa vi hos Hr. Postmester, Funder Callundborg, som paa Undertegnedes Comptoir i Badstuestræd, No. 128. Kiöbenhavn den 6te December 1838. A. Klein, Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Procurator. 1241 Rbd. 1 Mk. 13 s Sedler og Tegn af Antvorskov Birks Overformynderies Umyndiges Midler kunne strax imod anordnet Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Slagelse den 26de December 185. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Onsdagen den 4de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Charlottendahls Skov, ved offentlig Auction, bortsolgt en Deel Bøgetræer paa Roden, hvoraf størstedelen er tienlig til Gavngiøring. Madestedet er ved Skovfogedhuset, i bemeldte Skov. Slagelse den 30te December 1825. Birg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Førstkommende Tirsdag den 3die Fanuar 1826, bliver paa Slagelse Raadstue, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Licitation over Renovationen af de offentlige Pladse, i Slagelse Kiøbstæd for Aaret 1826; efter Conditioner, som ved Licitationen bliver fremlagt. Slagelse den 31te Dræmber 1825. Ende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Førstkommende Tirsdag den 3die Januar 1826, bliver paa Slagelse Raadstue Formiddag Kl. 10, afholdt ofsetlig Auction over Oppebørselen af det Slagelse Kiøb slæb tilhørende Portbrænde og Tors alternatio paa 1 el lere Aar, efter Conditioner som ved Auctionen fremlægges. Slagelse den 31te December 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
J Adresseavisen Nr. 204, og i flere offentlige Blade har Borgemester i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch ved et Avertissement eneste Periode af 17 Linier, kundgiørk: at han skylder (hvem,) herved foreløbigen at underrette Publicum om at han har saggivet misse. Til Giengielde for den Opmærksomhed han paa min Bekostning vil vise Publicum – hvoraf ogsaa jeg er en integrerende Deel bekiendtgiøres herved, at den anden Udgave af Fiint, Borgemesteren saa forhadte Skrift, udkommer i næste Maaned, forøget med Tillæg og Forerindring. Det ere Agt, deri ene og alene at underholde mig med Borgemesteren. Om min Udladelser om ham og hans Færd fortjene af ham at kaldes nærerørige og fornærmelige," derom tilkommer ham ingen Dom det er et Spørgsmaal, der skal afgjøres af – Furister. Dr. Neergaard, Genergikrigscommissair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Hos Bogtrykker Magnus i Slagelse faaes: Kathekismus for Tjenestetiende, eller Fem, og tyve Regler i Henseende til deres sædelige Opførsel og deres anstændige Adfærd mod Herskaber og Medtienere, samt nyttige Lærdomme for dem, som engang ville begynde deres egen Huusholdning, for 24 Rbs., samt Veiledning for unge Piger, af Madame Campan, oversat paa Dansk, for 4 Mk.; begge passende til Jule- og Nytaarsgaver, baade for Voxne og for Børn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
En duelig Grovsmed kan faae Huus og Ford til 1ste Mai 1826 i en Bondebye, imod at vedligeholde Eierens Smede=Arbeide; Smeden kan desuden vente sig over flødig Smedearbeide ved reel og god Behandling. Nærmere Omtale med Kammerraad Bie paa Catrinedahl pr. Holbek; men uden Beviser og Smedens Duelighed nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
En Dreng, som har Lyst til at lære Handelen, kan strax blive antaget, naar man derom henvender sig til Avis=Expeditionen i Slagelse. Den, for sin heldige Træffen, saa bekiendte Skifsnet, teur Schmitz, som er ankommen hertil og logerer paa Postgaarden hos Hr. Krigsraad Ridder Schiørt, agter i næste Uge at indtræffe til Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
Hos Glarmester Varmeren i Ringsted er griveret til Sølget Partie udmærket godt gl. Tagblye, som for sin gode Bonitet i Særdeleshed anbefales Pattemagere og Glarmester til billige Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-30
En Dreng, som har Lyst til at lære Konstdreier eller Kammager Professionen, ville herom henvende sig til Frags i Skielskiør, 8338.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES, Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 12te Varg. Mandagen d. 2. Januar 1826. No. 1. 121 Aarg. Mandagen d. 2. Januar 1826. No. 1. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Samtale i de Afdødes Rige imellem Alexander og Napoleon. Den 1ste December 1825. Alexanders Aand hæver sig over Jorden, Napoleons kommer den imøde).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Vær velkommen, ædle Fyrste, i disse Livets høiere Egne! Alexander. Hvor er jeg, og hvo er det, som taler til mig? Napoleon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Det er det Menneskes Aand, som en kort Tid var Din foregivne Ven, og siden Din største Modstander, saalænge han hørte til det jordiske Livs Samfund; som tydelig indsaae, at det var fornemmelig Din Storhed, som var til Hinder for hans egen, og for Opfyldelsen af det Ønske, som dengang besiælede ham: Ønsket om at blive hele Jordens Behersker. Alexander. Ak jeg kiender Dig Men hvor svag er ikke Ligheden imellem Dit nærværende Udseende, og det Du tilforn besad den Forstand, som fremlyste af Dit Blik, viser sig nu langt klarere; og det Smiil, som dengang omgav Dine Læber, og hvori saameget bittert var blandet, har nu Udseendet af en meget ædlere og høiere Godhed. Men sig mig hvor er jeg Napoleon Endnu paa den samme Planet, som Du forhen beboede; men opløftet over de Naturens, ligesom over de Lidenskabernes Taager, som om hylle den. - See Dig omkring: Alexander. Hvor dette Syn er herligt. Hvor Blikket, skuer frit og klart til alle Sider. Saaledes har det tilforn aldrig været, uden i enkelte Øieblikke naar det var nedsunket i Phantasiens Drømme og omgivet af deres Fortryllelser. - Hvor jeg skuer vidt over Jorden, hvor Alting ligger tydeligt for mig, og hvor jeg dog tillige skuer dybt ind i Menneskenes Foretagender og det menneskelige Livs Forhold. – En saa henrykkende Følelse kiendte jeg ikke paa Jorden, uagtet alden udvortes Glands, hvori jeg levede. - Og dog maae jeg tilstaae det: jeg ventede ikke dette Opholdsted og denne Sammenkomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Kom med mig og lad os tage en Flugt med hinanden over Kloden; seer Du hiin store Deel af Jorden, hvor Biergkiæden holder to mægtige Landmasser sammen, og hindrer Havet fra at adskille dem. Den sydlige Deel af disse, som er den skiønneste paa Jorden, blev uafhængig og frie og gaaer en glimrende Cultur imøde, som en Følge af mine Foretagender og den nordlige Deel opnaaer ligeledes, ved mine Planer, Anlægget til den politiske Storhed, hvortil den fremstræber. Alexander. Det var saaledes ikke Din Hensigt at befordre Amerikas Uafhængighed,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Jngenlunde; det var blot mit Formaal middelbart eller umiddelbart at blive Herre over hele Jordkloden, og derpaa at gjøre den lykkelig. Men her følt, jeg, at en høiere Haand arbeirede imod mine Bestræbelser. Mit Angreb paa den Pyrenæiske Halvøe bevirkede Amerikas Uafhængighed; men fra det Øieblik af, at dette Formaal var opnaaet, var ogsaa Maalet for min Jordiske Storhed opnaaet; thi fra den Tid af blev Lykken, som hidindtil uafladeligen havde fulgt mig, utroe imod mig, og alle mine Bestræbelser for at beholde den vare forgiæves. Alexander. Du har virket til dette Formaals Opnaaelse for den nye Jordens Deel; til hvilke Formaals Opnaaelse har Dunda virket for den gamle?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Til at bringe Oldtidens Hommeligheder for Lyset; til at bane Culturen Veien ind i Afrika igiennem Ægypten; til at giøre Europas Forfatning mindre deelt og mere fast; til at vække Jndustrien, og derved ryste mit Fødelands mægtige Meddeilerskes Herredømme i sine Grundvolde; og i Særdeleshed, og imod min Villie til at befordre Din Storhed. Endelig ved at tage de Joniske Øer i Besiddelse til at vække Friehedskiærligheden hos det Græske Folk, og derved bane Veien til at Culturen vender tilbage til sine gamle Egne i Europa og Asien. - Men Alt tog dog en anden Gang end det var min oprindelige Hensigt. Alexander. Hvor besynderligt, jeg har Jordens største Erobrers, Aleranders den Stores, Navn, og var dog Fredens Ven; men uagtet min Kiærlighed til Fred, blev det dog min Lod, at træde i hans Fodspor, og ved blot at benytte den tilbudte Leilighed at forøge mit Rige ved vigtigere Erobringer end nogen af mine krigerigske Formænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Vi vare Krigens og Fredens Genier paa Jorden; Vi kæmpede imod hinanden ligesom Elementerne, og som alle Naturens Kræfter. Det er vor uendelige Fader forbeholdet af vor, som af det Heles Kamp, at udvikle Orden og Harmonie. Ved hans Beskyttelse blev Du min Overvinder. - O! Fredens elskelige Genius vær vedkommen i disse Fredens og Kiærlighedens Egne, Alexander. Jeg føler min nærværende Tilstands Lyksalighed; thi hvad er Keiserkronens Glands; hvad er al Fordens Herlighed imod den Sallighed jeg nu nyder, men tillad mig et Spørgsmaal: Du veed hvor høit jeg elskede mit Folk, og hvor ivrigt jeg arbeidede for at bringe det i en blomstrende og lykkelig Forfatning. Mangfoldigt er det Gode, som jeg allerede havde udrettet; men store og omfattende vare de Planer til dets Vei som jeg endnu havde foresat mig at udføre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Det var mit Ønske, at alle Jordens Nationer skulle glædes med mit eget Folk i Fredens Lye. Af hvilken Aarsag var det da vel Albestyrerens Villie at kalde mig bort fra Midten af min velgiørende Løbebane i mit Livs modne og kraftfulde Alder?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Napoleon. Du ville erindre Dig, at Du forlader Forden i det samme Aar af det nærværende Aarhundrede, som Din store Forgiænger, hiin berømte Peter i det forrige; denne beundringsværdige Mand, hvis Blikke vare henvendte mod Sønden, som imod Norden; Du, som han, efterlader Dine Efterfølgere store Forberedelser til vigtige Foreta4 Lader hos endnu inden vi fortsætte. gender. vor Samtale kaste et Blik ud over den vestlige Jordens Halvkugle, hvorover vi svæve: Krigen plagede den, imedens den østlige mød Fredens Rolighed; Du seer hvorledes Krigen og Freden afvexle med hinanden som Mørket og Lyset paa disse tvende Halvkugler. - Men vi ville begive os til de høiere Egne; Jordbeboerne maae ikke lytte til vore Betragtninger, som de ikke taale at høre. Du seer, at det nyes Aar, Begyndelsen, til en nye Afdeling afavort Aarhundrede nærmer sig; vi ville ilendet imødet og være opmærksomme paa hvilket Begivenheder det bringer med sig til Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
levang Nyeste Post Efterretninger. Den eneste politiske Betragtning, som man hører i Anledning af den Russiske Keisers Død, læses i det Engelske Blad Star, som forresten er en ministeriel Tidende, og lyder saaledes: Vi haabe pel, at Keiser Constantin vil fortsætte sin Broders fredelige Politik; men sikkert er det, at det sømmer sig, for England at være forberedet paa alle Tilfælde, og til Lykke er vores Energie og vore Hielpemidler tilstrækkelige for alle mødende Omstændigheden. Vi ville derfor ikke forundre os over om vi faae at høre, at der bliver givet Ordre til at nogle Krigskibe skulle hurtig udrustes, endskiøndt der kan ingen Tvivl være og vort Lands Synsmaade og Hensigter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Efterretningen og Keiserens Død har giort et meget sørgeligt Jndtryk ved Hoffet i Baden, hvor Keiserinde Elisabeths Moder endnu opholder sig. Prinds Gustav, Søn af den forrige Konge af Sverrig er den 17de Decbr. afreist fra Carlsrude til Mailand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Det er mærkværdigt: at der berettes fra Odessa at der i dette Øieblik er indløben en Misforstaaelse imellem den Russiske og Tyrkiske Regiering; at den Russiske Legations=Sekretair i Constantinopel Hr. von Minciaky havde allerede den 7de November overleveret en Note til Reis-Effend hvor han har besværet sig over at de Beslib-Agas ere, kort efter at de have forladt Fyrstendømmerne Moldau og Vallachiet, ganske uformodentlig vendte tilbage og have selv begaaet gruelige Excesser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Hr. von Minciaky har meddeelt en Afskrift af sine Besværinger til de øvrige christelige Gesandte, og man troer at Østerrigs og Frankerigs Ministre have allerede indgivet til Porten ligesaadanne Besværinger. – Efterretningerne fra Constantinopel naae forresten til den 29de November og indeholde: at Mufti er bleven ganske uventet afsat; man veed ikke Aarsagen dertil og tillige forskiellige ufordeelagtige Rygter for Grækerne; nemlig at de Grækere, som have giort Landgang paa Candia ere blevne overfaldne og nedsablede; at Napoli di Romania skal have forlangt at capitulere; at 3 Medlemmer af den Græske Regiering ere blevne myrdede, at der hersker en stor Giæring paa Hydra; at Capudan Pascha har forsynet Patras og Lepanto med Levnetsmidler og er derpaa afseilet til Messolongi for i Forbindelse med Nedschid Pascha at foretage sig en Storm paa denne Stad, og endelig berettes at Jbrahim har nu under sin Commando 15,830 Mand og at han kun har fra sin første Landgang indtil den 1ste September mistet i de forskiellige Fægtninger 1400 Mand. – Jmidlertid lader det til at de Ægyptiske Tropper havde gjort bedre i at blive hjemme end at komme til Grækenland; thi der berettes fra Cairo under 3de October at 60,000 Arabere have gjort Opstand og slaget de Ægyptiske Tropper, som stode i dette Land og frataget dem deres hele Bagage og alt deres Forraad, selv Paschaen af Mecca er bleven nødt til at forlade denne Stad, saa at Vicekongen maae sende ham nye Tropper til Hielp. Ogsaa erfares at Grækerne have fat Tropper i Land paa Øen Cypern og bemægtiget sig der Staden og Castellet Limasol.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
De nyeste Efterretninger, som man har i det Græske Blad Lovens Ven skildre ingenlunde de Græske Anliggender, som at være i en saa fortvivlet Tilstand – J Corfu vilde man vide den 15de November: at Jussuf Pascha er bleven afsat fra sin Host som Commandant i Patras, og at Abdul Pascha er udnævnt i hans Sted, fordi Redschid Pascha havde klaget over ham, at han ikke tilbørlig havde understøttet ham de Gange da han havde løbet Storm paa Messolongi. - Redschids Armee ligesom Fæstningerne Patras og Lepanto have lidt meget ved at Tilførsler ere blevne dem afskaarne fra Søesiden, deels ved de blokerede Græske Skibe og deels ved den Strenghed hvormed den Brittiske Lord-Overkommissair paa de Joniske Øer vaager over Neutraliteten. - De arme Grækere havde glædet sig meget over at Jbrahim havde forladt Tripolizza og begivet sig til Søekysten; men de erfarede snart til deres Skræk, at Aarsagen var at den Ottomanniske Flaade var ankommen med friske Hielpetropper. – Et Østerrigsk Krigsskib, som var ankommen til Den Melosobragte Budskabet derom, og Commodore Accurtis Officere lode Grækerne vide, at be res Glæde vilde koste dem Strømme af Blod og Taarer, og at de ikke nu længere kunde giøre Regning paa nogen Hielp; men Grækerne have, som det hedder, allerede for længe siden blot sat deres Tillid til deres Gud og deres Frelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Fra Algier berettes: at Kablerne, Landets gamle Jndbyggere, have gjort Opstand og slaget Deyens Tropper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Fra Madrid skrives: at den Franske Regiering forlanger med meget Alvorlighed, at den Spanske skal afdrage til den 7 1/2 Millioner paa de 34, som Spanien har erkiendet at være Frankerig skyldig for Omkostningerne paa Expeditionen i Aaret 1823.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Kongen har derfor ved et Dekret af 22de November paalagt Handelstanden i Rigets forskiellige Steder at betale aarlig 10 Millioner Realer til Statens Fornødenheder under Navn af Handelens Subsidier. – Hr. Za er afreist til sin Bestemmelse. – J Madrid har Folket gjort Allarm fordi Brødpriserne ere stegne. Oprørene omringede Slottet. Kongen viiste sig paa Altanen og spurgte hvad de vilde; de raabte: bedre Kiøb paa Brødet. Kongen lovede dem det; og siden den Tid streife Patrouiller omkring i Hovedstaden og man venter nu at Brødpriserne vine blive nedsatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-01-02
Lord Cochrane opholder sig fornærværende Tid i Brussel. - Giæringen i Pengevæssenet i England begynder nu at sætte sig.