JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
(Jndsendt.) Tog dødenæ 105 ey 77 775 Avviæs ende Forærn Anædelig go Pasest 221 10 er Næser Bra Aur at krærov Mynt ovres Forselen. HARIS med Saværæter, to ærders PostæCorres, nær Avlæret, ryvere operegæv 7ælderca 221 Kiøn, 8 til 198861, 600de og ops og Er dens 221 Ogocovns Fæstevor, a 8 ey for usica bloper nær, 7874 16087, nerommeværeligion, ocev 1876 10 Voro, reuren de E rev Ræt Tov er Moov opliv re Ræt stiv Ro 14 809, ere med condstæs redetorens næerens Hiepedæ, et Væg Lofter, benee121 11646, ande; den No. 221 modens Ser at aldneres, 25 En 8devæ rævre demoregov engionedet, Hædicæ de ræ nær Lævres, R. en 187615 5 sten re nær oplev 4000015. Adde dig ro ende hær bær, er det af 5 A. Olsen, 8 Fade, 1 have 71, æg Rætoregæ nær en Jns; 7000 eyorgæ 22, cocoregæ Nye Movort Cæmoio. Horænder Opær og ro ocurem i enAnvigt Pædicæ og 18 Nevære 78 Asærs ozow Ræt Teg, 78 PCAvis, Nav re ædelv endomson, i det blev ævre, et rædræAgere og Væg Torv, 8 megt Bopærer, enaster Sædeye Sær, nær navre æver 2078 blev by Novo, et re nær 18 27 Xadens nær docco oprog energegærdærn, di rive Folev et re : etc. AHoregade 27. re ove nær fort opvenencoter, og æv ducts Diamerendere, er en 115 a 600000 v. Tivduren, Paa fectæde Jær, 65 og nev Saalen æcæstiadan 9000 mænden omævn (en Eng 190) diæ dere sin fore Væg 8. ocop. 7 sig stiv opJæEt de Tys pryt, boende, efær nu næv ovopæ 10 227 æftæv oplev gaar, Jepæl nore 72, Hævet ene ræyrys ny for Arnoges ovres, ny bliv evewær Volt, vre 185 a 285 Peræmellem dere, nær ærto 18 Sidægræns over nærv 270 28 2 Junares. Af Beskedenhed opgive Vi ikke for det første Vore Navne; man gjætter ellers let disse, da her i Staden, foruden Os 100 Mænd, ikke findes mange Grækere. Eftersom Vi forresten have lige stor Færdighed i alle Verdens Sprog, er det en let Sag for Os, at give saa mange Oversættelser af denne Opfordring, som fornødent gjøres, paa det at den kunde blive hele Verden vitterlig. Desaarsag ansee Vi det meest passende, at give hver Dag en Oversættelse af dette Pantoglosson, indtil Vi have gjennemgaaet alle Sprogene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Skilderie af Kjøbenhavn. Hos JslosseFemtende Aargang. No. 8. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 October 1818. Fandens Abestreger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Epilogustil Bladets Udgiver. Er, hvad jeg skrev, kun Skadelse For Pressens Blæk og Bladelse Jeg beer saa om Forladelse, Som reent Codille Bete; Men tænk hvor Haanden skjælvede; Hvorledes Luer hvælvede Sig over mig fra Helvede Og Satans Majestæt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Ved Navndag og Besøgelser, Gaae mange Tusind Spøgelser, Med Myrrha og med Røgelser. For Jordens Fyrster fram; Men mon man Offret halvede, Da Syndens Dronning kalvede Med hendes Extra-Salvede? Han fik en bitter Dram! Tak, Ven, for Rummets Givelse Til opsat Daadbeskrivelse. (Med blaa og hvidgul Stivelse) Om Keiser Belsebuth. Du veed at Krumrygs=Takkelse, Og hykkelsk Lovsangs-Hakkelse, Og feed Geburthsdags-Bakkelse Jeg laver ei, min Gut! Forfattet og sammenskrevet af Baggesens og Din ærbødige Tjene Nominativus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Til Kjøbenhavn er i denne Tid ankommen en for sin høie Alder mærkværdig Olding. Han er 108 Aar gammel, født i Polen, og af mosaisk Troesbekiendelse. I Gaar var han paa Børsen, hvor han sad paa een af Bænkene, og havde, saalænge Børstiden varede, en Samling beundrende Tilskuere omkring sig. Han er liden af Væxt, har et meget langt sneehvidt Skjæg, og seer rødmoset ud, men alle sine Tænder har han mistet. Han har engang tilforn været her i Kjøbenhavn, for 80 Aar siden. En eneste af hans Sønner er endnu i Live, og denne er 86 Aar gammel. Uagtet han er frisk og sund, og endnu besidder en, i Forhold til sin Alder, beundringsværdig Brug af alle sine Sandser, kan han dog ikke gaae over Gaden, men maa bæres eller kjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
En af vore udmærkede Konstnere maler hans Portræt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Mariboe, d. 16 Octbr. Det skjønneste Efteraars Veir, som man nogensinde kan forestille sig, med afvexlende Regn, har i Aar den gunstigste Jndflydelse paa Vintersæden, der staaer i den frodigste Vext, og paa Græsset, som meget vil afhielpe den befrygtede Fodertrang. - Ved Grevskabet Knuhtenborgs Extraret er en Mand fra Mag lemmer, tilligemed Forloverne, i denne Tid under Tiltale for Bigamie, og trende for sorte Konsters Udøvelse, den første fra Abed, de 2de andre, fra Kellernæs, samt en Kone for Qvaksalverie. - Et føegeligt Barometer paa Almuens Oplysning hist og her i Lolland. - J Aar betales en Skpe. Æbler fra Landet med 3 Rbmk., og i Mariboe med 5 Rbmk. J Sjælland koster 1 Tde. Kartofler 2 Rbd. 2 Mk., i Lolland forlanges 3 Rbd. - Paa Auctionen paa Nielstrup kostede en beklippet uld løs Bede 9 a 10 Rbdlr. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Odense. J Maynz har Hs. Høihed Prinds Christian Frederik den 23 September gjort Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig, sin Opvartning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Allerhøistsamme lod Prindsen indbyde til sit Middagstaffel, og aflagde om Eftermiddagen et Besøg hos Hs. Høihed Prindsessen. Den 24de bivaanede Hs. Høihed Revnen over den østerrigskepreussiske Garnison i Maynz, og spiste, tilligemed Hds. Høihed Prindsessen, hos Hs. Majestæt Keiseren, til Middag. Den 25de afreiste Keiseren fra Maynz paa den prægtige hertugelige nassauiske Rhinjagt. Deres Høiheder, som fulgte paa et andet Fartøi, bleve af Hs. Keiserlige Majestæt indbudne til at komme ombord i Jagten, og fulgte med Allerhøistsamme til Hertugen af Nassaus Sommerresidents Biberich, hvor Hs. Majestæt behagede at indtage et Degenner. Fra Biberich afreiste Hs. Høihed Prindsessen over Wisbaden til Frankfurt, Hans H. gik derimod, ifølge foregaaende Jndbydelse af Fyrst Metternich, og paa Hs. Majestæt Keiserens Anmodning, med Allerhøistsamme paa Rhiniagten, til Slottet Johannisberg, hvor Hs. Høihed spiste til Middag, og tog Afsked med Keiseren, for endnu samme Aften at indtræffe i Frankfurt amMayn. Den følgende Dag gjorde Hs. Høihed sin Opvartning hos Hs. Maj. Keiseren af Rusland, som strax derpaa aflagde et Besøg hos Hs. Høihed Prindsessen. Den 28de om Morgenen afreiste Deres Høiheder fra Frankfurt, og indtraf samme Dag om Aftenen i Heidelberg, hvilket Sted Høistsamme forlode den 30te, for at begive sig til Schafhausen. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Odense. Med Graabrødre Kirkes Nedbrydelse er Man nu kommet saavidt, at ogsaa den sidste Pille med den formeente Løngang er borte, hvorved Man da har faaet Syn for Sagen, at det hele Sagn om denne underjordiske Løngang ikke har været meer eller mindre, end een af de sædvanlige Ammestue-Eventyrer. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Aalborg. Paa Løgstøers Marked den 6te October, kostede 1 Lpd. Ost 4, 5 a 6 Rbmk.; Smørret 24 Rbs. Pundet; og 1 Snees Æg 20 a 24 Rbs. Formedelst det samme Dag værende stærke Regnveir, gjorde de Handlende næsten intet Marked. - Paa Bjørnsholms Markodden 9de October, vare Priserne følgende: Talgen 4 Rbd. Lpd.; Ulden 3 Mk. a 3 Mk. 4 s. Pd.; Ærter 1 Rbd. Skp.; Ost 5 Rbmk. Lpd.; Høns 3, 4 a 5 Rbmk. Stykket, en Koe kostede 12 Rbd.; Hestene solgtes fra 6 til 20 Rbd. Stykket. (Wandalls Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
J tredive Aar har Anmelderen af dette havt landlig Huusholdning. J Aarene fra 1788 og indtil 1800 gav han en Anden Karl 16 til 18 Rigsdaler, en Første Karl 20 til 24 Rigsdaler. Jndtil Krigen steeg Lønnen for den første til 24 og for den sidste 30 til 32 Rigsdlr. Men da havde Tjenestekarlene ikke store Sølvbeslagne Meerskums pibehoveder, Sølvuhre og Sølvkjeder, ungerske iblanke Støvler, Chenillier eller Klædes Klæder, Fortødslede heller ikke deres Tøn ved hyppige Sammenkomster til Gilder og Lystigheder hver Søn og Helligdag. Man røg da sjeldent Tobak, gik med Træskoe til daglig Brug, fik kun et Par Markedsstøvler hver andet eller tredie Aar, og iklædte sig i Vadmel; kort, man var nøisommere og tarveligere. Lad disse Tider komme tilbage, lad denne Stand lære at være Tienere og ikke Herrer, ikke blot fortærende men arbeidende Lemmer i Samfundet, og at finde sig, som alle Andre, i Jndskrænkning, der er nødvendig til eget og Statens Vel, da er Forslaget i Slagelse Avisen om Folke Lønning paa Landet meget rimeligt og rigtigt, og denne Stand skal have et langt sorgfriere Liv end nogen anden i Borgersamfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Blandede Effterretninger. Aachen, hvor Kongressen holdes, ligger i en frugtbar Dal, omgiven af Høie. Naar man stiger ned fra disse, enten man kommer fra Lüttich eller fra Jüllich, yde Maadhusets stolte Taarne og Domkirken et interessant Syn. Træder man ind i Aachen, saa finder man en smuk Stad, i Ordets nyere Forstand, men, den er ikke stor, næsten i lige Afstand omgivet af tykke Volde og Mure, der nu er halv forfaldne, og smaa romerske Taarne. Bag Voldene, der for det meste ere anlagde af de Franske, findes skjønne Haugeanlæg, der ere Badegjæsternes Yndlingsspadseregange. Domkirken er historisk mærkværdig og den paa Begyndelse af den tidligste sachsiske Bygningskonst, men hverken stor eller smuk. Den gamle Kuppel, der omgiver hele Bygningen, paa det lysere gothiske Chor nær, er en ærværdig Levning af det gamle Taarn, hvormed Carl den Store prydede sin Fødestad. Nogle af de rogede MarmorSøiler, der prydede den gamle Bygning, og vare bragte til Paris, ere nu komne tilbage igjen, og forevises blandt denne Kirkes Mærkværdighed. Under Kuppelens Middelpunkt ligger Carl d. Store begravet, med den fyndige Jndskrift Carolo Magno. Lige over for hænger en uhyre stor Lysekrone af Sølv og Malm, Carl den Stores Krone kaldet, som han har foræret Kirken. Raadhuset med sine gamle Smaataarne og smaa Vinduer pryder Stadens store Torv, i Midten af dette staaer et uhyre stort Malm Bassin, hvorpaa Carl den Stores Billedstøtte af Malm kneiser. To store Ørne sammenflette deres Metalvinger om Piedestalen ved Siden af Brønden. Monarken og Ørnene vende deres Hoved mod Raadhuset, den gamle Borg, hvori Earl blev født. Denne Billedstøtte havde tillige med flere Konstværker aflagt et Besøg i Paris. Nu figurerer den moderne preussiske Ørn over Raadhuset. Man finder ved Jndgangen dertil en stor Hal med hvelvet Loft og grotesk udhugne og bemalede Mure. En bred Trappe fører til den store Sahl, hvor Kongressen 1748 blev holdt. Et uhyre stort Malerie forestiller det store diplomatiske Corps med sine Secretærer, 30 i Tallet i fuld Costume i deres Raadslægning. Gesandternes forskjellige Portræter pryde ligeledes Værelset, men den franske Gesandt mangler. Ludvig d. XV., skal udtrykkeligen have nægtet at sende det did, fordi han var utilfreds med Freden. De forskjellige Staters Vaaben ere ved særegne Skjolde betegnede paa hver Gesandts Costume, men Lilierne i Bourbonnernes Vaaben, som ogsaa findes i Engellands, Spaniens og andre Souverainers, have revolutionaire Franske allevegne kradset ud, og betegnet Stedet med en stor Blækklak. Portrættet af Maria Theresia og hendes Gemal, Franz den Første, saavel som Joseph den Anden, hænger ligeledes her paa de Mure, som engang tilhørte dem, Kongen af Preussens beskyttes af et grønt Silkeforhæng. Jndbyggerne tale forskjellige Sprog, men slet. Slet Tydsk, slet Fransk, noget Flamsk og Hollandsk, og en Blanding af den Walloniske Mundart. Aachen er saaledes et sandt Babel. Naar man gjør Nogen et Spørgsmaal paa Tydsk, saa svarer han maaskee paa Fransk, men naar man gjør ham et Spørgsmaal paa Fransk, saa svarer han paa Tydsk. Det sidste Sprog er dog almindeligst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Den svenske Ministerresident A. Palin, i Constantinopel, tilmelder i en Skrivelse af 25 Septbr. f. A. Prof. M. Norberg i Lund, at han har anstillet mangehaande Undersøgelser angaaende de ægyptiske Hjeroglypher, men at han maatte opgive dem, fordi han ikke kunde erholde Bøger fra Christenheden. Jmidlertid har han udarbeidet et Skrift, som skal uddeles blandt Ægypterne, der vel kunne trænge dertil, hvori han søger at bibringe dem skaanende Agtelse for de ægyptiske Mindemærker; han lader det trykke i det Arabiske Sprog, i Ægypten. Tyrkiet gjennemreises i denne Tid hyppigen af fremmede Consuller, Lager, græske Geistlige, der opkjøbe alleSlags Oldsager, især Mynter. Over 40,000 gamle Mynter ere blevne kjøbte paa denne Maade. Han selv har vidst at forskaffe sig 6000 af de fortrinligste, og 2000 andre især ægyptiske Monumenter. Han har ordnet dem med tilføiede Anmærkninger paa en ganske ny Maade, ved hvilken de fleste gamle Hieroglypher kunne forklares tydeligen. Nogle af hans Venner have ved kostbare Eftergravninger opdaget et Antal Statuer og Basreliefer i den panhelliske Jupiters Tempel paa Salamis og ved Phigiale i Arcadien, hvilket Altsammen er tilfaldet Kronprindsen af Bayern og Prindsessen af Wallis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Nu anstilles Eftergravninger paa Øen Milo og endnu mere i Ægypten. - En Samling af alle i Tyrkiet trykte Skrifter har Palm afsendt til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
(Oversættelse af den Græske Opfordring i forrige Numer.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
De tolv latinicerende Mænd ved Kjøbenhavns berømte Universitet og Ølenschlæger deres Lærer hilses paa en passende Maade af de 100 græcicerende Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Ofte have Vi beundret J latinicerende Mænd, af Kjøbenhavn Eders Lærdom og ualmindelige Kundskaber; ofte har Eders Beskedenhed og Sindighed, henrykket Os; men aldrig meene Vi at J have givet et saadant Beviis paa disse, som i dette Øieblik. Men da Vi baade have disse og mange andre Fuldkommenheder tilfælles med Eder, saa ønske Vi at indgaae et fuldkomnere og inderligere Bekjendtskab med Eder, thi Vi ere ligesom J, lærde Folk og fleerkyndige, og saa beskedne at ikke letteligen nogen overgaaer Os deri, men især ere Vi det imod Os selv; ogsaa heri ligne vi Eder. Men da J have viist, at jo usædvanligere og sjældnere det Sprog er, i hvilket man taler eller skriver, desto lærdere og viseligere maae det, man fremfører, nødvendigen blive, saa udfordre Vi Eder til at disputere med Os paa Græsk, især om Ølenschlæger Eders Lærer, Baggesen og andre berømte Mænd, eller og om Eder selv, hvis det Eder saa behager; thi om Personer og ikke om Meninger ville Vi disputere og overalt uden Fornuftgrunde; thi saaledes finde J det maaskee beqvemmest for Eder, da saadanne Grunde ellers alletider medføre en Ubehagelighed og Besværlighed for frie Folk, som baade J og Viere. Vi ville fra begge Sider samles til hvilken som helst Tid og Sted, J maatte finde forgodt at bestemme, saafremt ikke Nogen, som formener sig at være endnu lærdere end Vi, udfordrer Os til at disputere paa Hebraisk eller Arabisk, eller et andet endnu sjeldnere Sprog, thi i saa Fald see Vi os ei istand til at møde Eder. Men skulde J ikke møde, saa see Vi Os beføiede til at kalde Eder med hvilket som helst Navn Vi finde for Godt, thi da er det klart at J ikke besidde den Visdom, som J have omtalet eller villet indbilde Andre at J eie og at J have vundet saare lidet ved Eders Lærers Underviisning. For 12, 2den Brev, ron 18 foroes8 Hæstærte, coppe Liv, rov evpocopræ væ Gry Græ ey en 78 fores orondis han: A. ævre 78 og rer Auslære. ey en 78 deres Væn: J. TT– 7000 d. 270 78 re og Aar. - CarysV. og - chere. OIERAION MNSTER. Mænd, besiæller, Maanens Søster. Mangefarvet Mynster var Danner i Vædskens Af Opverdens Æther Draabe Billed; Han Aande drog. Stander Regnbue Sorg er mig Mynster Stribe braget Svar om Hierte; Lige over for Lysets Dronning. Mørk farer Tale. Maals af Port; Hvem kan Vennekab Bagved lyseblaa Biergtinde Med velgjorte Ord fortælle Skiller Sol sig Odins Slægt. Da svinder Dag; Rødblaa svinder. leg red over Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Regnbue. Paa Ranas Hest; Drager lord over Drog jeg hen imod Dække, Nat. Danske Strande; Saa er Mænds Lif Fremmed var jeg Paa Frodes ; Mangefarvet Af Guddomsglands Manglede Ven Og Veiviser. Gienstraaling; Dödens Nat Du var Mynster Den formørker, Den som raltte Da Aanden vender Vennehaand, Til Alfader. Den Vanraade. Lys var det Straale Nu en sort Sörge skygge Af Livets Sol Og klarskinnende. Vild mig fører Ad Vei skummel. Kummer lindred, Og Vanmægtig. Stande Stave Væderqvægede, Paa Sten huggne, Den som formørked Læses om Tider, Dødens Skygge. Længst henrundne; Ei som disse, Men ingen vil, For Eftertid. Der intet Liv, Mer" end Mynster. Ander end fordklumps. Mand berømmes. Aand dragende,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 October. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 260. Amsterdam 2 M. 236 1/2, a vista - . London 2 M. 10 1/2. Paris - . Spec. 267. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 2 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 3/4 a 99 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 92 3/4. Norske Rigsbanks. 22 1/2 a 23. Svenske Sedler. 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. scothos Ho Femtende Aargang. No. 85. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 October 1818. Nikolat Fredrik Severin Grundtvig. Aanders Øine Jert skinnende Tylts Trøsk-Trevler, ei blende: Tænkeren, seer han og ei Hjertet, som slaaer i mit Bryst, Er han og ikke min Ven, er vist min ædleste Fiende; Neppe paa Vink af Jert Raad vender han modmig sin Dyst. Ydrasil skygger. J Skyggen maaskee jeg traadde ham Foden; Skjult og er mig hvorhen vender sig Kjæmperens Hu Kun et veed jeg, J lethensmuldrende Knolde ved Roden, Træde vi sammen i Kreds, træde vi Eder itu Forfatteren af ovenstaaende Sinddigt har Grund til at troe, at Bibelens eensomme danske Kjæmpe ikke mindre vil vende sit Ords tveæggede Sværd imod ham, den eensomme Fornuftens, Forstandens, og Smagens, for saavidt hedenske Stridsmand, i nærværende Litteraturens Sjæles og Legemers Oprør, end imod de maaskee baade ham og mig uværdige høirøstede Galinger og deres stumme Mester. Men da en ikke blot over Legemer men Sjæle høinet Aand hæver os begge, hvis og i tilsyneladende modsatte Retninger, til eet evigt Foreningspunkt, vil min timelige Strid med ham udentvivl blive Jakobs ved Vadstedet Jabok, da han blev tilbage for sig selv allene, og der brødes en Mand med ham indtil det dagedes. Om Poesiens Uvæsen kan maaskee opstaae en mig Hofteskaalen kostende Strid med denne sande store Digter, men neppe om dens Væsen, naar jeg for alle de fædrenelandske Læsere, jeg ønsker at behage, for hele det Publicum jeg ønsker at yndes og mindes af, midt i vor timelige Misforstaaelse helligen erklærer, at, saa høit jeg ogsaa skatter den hensovne Øhlenslægers Nordiske Digte, Grundtvigs i samme Aand og Tone ere min Digtersands endnu kjærere, og at det eneste himmelske Digt af Dannevirkes aandelige Opbygger: Paaske-Lilien, har ikke blot baade for mit Hoved og Hierte meere Værd end alle Øhlenschlagers Skuespil og Sange; men at jeg har Øieblikke, hvori jeg heller gaf have skrevet dette eene høie, dybe, aandrige, tankefulde, med intet andet lignelige Qvad, end mine egne samtlige, paa min Kritiks Guldvægt deraf opvippede danske Digte. Jens Jmmanuel Baggesen. Om det nye Opdragelsessystem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
J hvilken Tidsalder har man vel ogsaa havt flere Genier blandt unge Mennesker end netop i den nuværende, Ægget vil lære Hønen, fordi det kan lære den, og det kommer ikke an paa, enten man er Æg eller Høne, naar kun det, man lærer, er rigtigt og sundt. Hvor gammelt var det kloge lybske Barn, da det kunde et halvt Dusin Sprog Professor Witte - da han holdt Forelæsninger i Berlin, Man er kommet, saavidt i vore Dage, at Aandsmodenhed ikke mere bedømmes efter Aar, og det er netop den tidlige Modenhed, som udmærker vor Ungdom saavel i aandig som physisk Henseende, ja det er denne tidlige Modenhed, vi allerede nu høste saa herlige Frugter af. En Naturforsker har engang gjort den bemærkning, at dersom vor Slægt saaledes vedbliver at gaae tilbage i physisk Kraft, saa maa den tilsidst blive til Pygmæer, men jeg tør paatage mig at bevise, at dersom den saaledes vedbliver at gaae frem i Aandskraft, maa den tilsidst blive til lutter aandige Kjæmper. Kunde det end antages at den i physisk Kraft er gaaet for et Øieblik tilbage, saa kan det dog rikke mægtes, at den opvoxende Slægt i physisk Henseende lover saare meget. Tacitus siger om de gamle Tydske, at de først agtede sig for Mænd i det tredivte Aar, men vore unge Mennesker ansee sig allerede i deres fjortende for at være det, og kan man vel forlange mere? – Mange af vore Skoler ere sande græske Gymnasier. Hvor mange Athleter findes ikke blandt Skolepeblinger? Hvilken Raskhed og Samdrægtighed vise de ikke i deres Conspirationer Det er mig langtfra ikke ubekiendt, at man har bebreidet en Deel af vor Ungdom en vis lav Pøbelaand, der, som man paastaaer, ved meer end een Leilighed, yttrer sig; men hvad kalder man Pøbelaand, Ere gamle, fyndige Udtryk pøbelagtig fordi de ere brugelige blandt Pøbelen, Vare de ikke engang Folkets førend de bleve Pøbelens Og overalt, er det ikke fra disse lavere Regioner, de uvurderligste Sprogskatte lade sig hente, Har Bogsproget ikke hentet sit Ordforraad fra Almuesproget? Hvad er altsaa Pøbel udtryk, Pøbelaand, Pøbeladfærd andet end det spure Guld, saaledes som det kommer fra Gruben selv, Den Tid er kommen, da det Sentimentale (den franske Høflighed) bør fortrænges af det Nave (den fri fordærvede Natur). Volkethumlichsket, er det jo, som nyere tydske Skribenter uophørligen skrige paa. Hvad er mere folkeligt eller volksthumlich end det, der kommer lige fra Folket? Hvad er Pøbel andet end Peuple paa Fransk, og mon vi i dette Tilfælde ikke kunne sige: "al vor Fortræd er Fransk, Havde man istedet for Pøbel eller Peuple ladet os beholde vort gode gamle danske Ord Folk, saa var vor Ungdom undgaaet hine Bebreidelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Hvad jeg hidtil har anført til vor Opdragelses Berømmelse gjeldte især kun den mandlige Ungdom, men henvende vi vort Blik paa den qvindelige, saa finde vi hos den ikke færre fortrinlige Egenskaber, der ene skyldes vort nyere Opdragelsessystem.