JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
J norske Blade skal der, ifølge Aftonbladet være Tale og en Reclamation fra den danske Regjerings Side til den norske, angaaende en navngiven norsk Borgers Udlevering, paa Grund af nogle Yttringer, navnlig om den danske Presses fortrykte Tilstand, med mere Andet, som bemeldte norske Borger, der er født dansk, skal have udladt sig med i et Selskab i Stockholm, i hvilket en ved den danske Legation ansat Person var tilstede, og som derom havde gjort Jndberetning. (Hemp. A.) Som et Beviis paa hvor lidet vor Historie er bekjendt i Udlandet kan anføres en mærkelig Yttring af den ellers saa velredigerede Augsb. Allg. Zeit. Ved at anføre Hertugen af Wellingtons Yttringer: at St. Jean d'Acres og Fortet San Jean de Ulloas Jndtagelse ere de eneste ham bekjendte Exempler paa, at Skibe kunne udrette noget Betydeligt imod Fæstningsmure, tilføier Avisen med stor Vigtighed, at Kjøbenhavns Bombardement ogsaa beviser dette, uden at den Omstændighed, at Wellington dengang selv var med, kan bringe den til at vakle i sin klippefaste Tro, skjøndt det dog ellers er velbekjendt, at den engelske Flaades Kugler og Bomber ikke gjorde os nogen Skade. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Natten til den 26de dennes Kl. 1 1/2 er Kabinets secretair hos Hs. Maj. Kongen, Etatsraad Feddersen, bortkaldt ved en pludselig Død i en Alder (Dagen.) af ikkun 54 Aar. Nettoindtægtet af den af Hr. Prume d. 19de de til Fordeel for Brændselsforeningen givne Concert i det kgl. Ridehuus, har udgjort den betydelige (Dagen.) Sum af 1480 Rbd. 82 Sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Man fortæller, at Professor Prume forleden blev indbuden tilaften hos en fremmed Minister, med Betydning, at han endeligen maatte medtage sin Violin. Jeg beklager" - svarede Kunstneren – at jeg ikke kan have den Ære, hvad min Violin angaaer, da souperer den aldrig." (Aarh. Av.) Strax da Carl Bernhards Novelle Gamle Minder udkom, kjøbte en Skomagermester tvende Expl. af denne Bog, hvilke han udleiede for 12 Sk. hver Dag. Ved dette Foretagende har han tjent (Aalb. Av.) 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Consul P. de Coninck i Kjøbenhavn søger gjennem Aviserne Oplysning om en vis Christian Christiansen Becher, Søn af Skibsbygmester Becher paa Christianshavn og Gjertrud Lorens, født den 7de Juli 1756. J sit 18de Aar giftede han sig som Styrmand; men forlod kort efter sin Kone; gik i hollandsk Tjeneste, hvor han blev Overstyrmand og siden Lieutenant. 1796 indgik han her et andet Ægteskab og blev Fader til en Datter Helena Catharina. Efterat være afskediget 1799 afgik han fra Texelen 1803 som Overstyrmand paa en privat Chinafarer, og de sidste Efterretninger, man har fra ham, ere fra Cap af 30te Novbr. 1804. Consul de Coninck ønsker sig ogsaa opgivet, om bemeldte C. C. Becher endnu skulde have arveberettigede Slægtninge her i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Fra Aalborg meldes under 23de Febr.: Brugen af Steenkul som Kakkelovns-Varmemiddel havde ogsaa her i disse Dage nær kostet en Mand Livet. Han havde nemlig ved, før en forestaaende Nattevaagen, at begive sig tilseng, opvarmet sit Soveværelse med Steenkul og havde været uforsigtig nok til at omdreie Spiellet for at beholde Varmen i Værelset. Da man siden (Kl. 6) kom for at vække ham, befandtes hele Værelset i Røg og Manden i en aldeles bevidstløs Tilstand, i hvilken han blev lagt paa Sygehuset, hvor Lægen ved Aareladning fik Livsaanderne tilbagekaldte, saa at han, dog først om Natten Kl. 2, atter kunde komme noget til Bevidsthed igjen og befinder han sig nu heldigviis atter i Bedring. Exempler paa Farligheden af at anvende Steenkul til Kakkelovnsvarme har allerede oftere været omtalt, og bør saaledes vistnok tjene (Aalb. Av.) til fremtidig Advarsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Hertugen af Augustenborg - siger Corfaren, er saamæn gaaet saa vidt i sin Humanitet, at han høitidelig og paa det Bestemteste har erklæret, at Jøderne ere hans Medmennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Om Fattigvæsenet hedder det i f. Bl.: Hvo der var saa lykkelig som Fattigvæsenet. Det skal bespise de Fattige - Bespiisningsanstalten befrier det for denne Umage; det skal give de Fattige Brændsel - Kongen og Kjøbenhavns Borgere gjøre det; det skal give dem Huusly - Vartou Loft er stort. - O. Du lykkelige Fattigvæsen. - Men sig mig dog: Hvad bestiller Du, rige Knast, medens de Andre saaledes have overtaget Dine Forretninger? – Fattigvæsenet: Jeg opgjør mine Regnskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Professorerne Schouw og Forchhammer ere ifølge kgl. Resolution beordrede til at indtræde som Medlemmer af Forstexaminations-Commissionen (Berl. Tid.) i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
J Præstø er Postmesteren, Krigsassessor Bad styber, suspenderet, og hans Bo taget under Skifterets Behandling. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Da det ved allerhøieste Resolution af 6te Juni f. A. er bestemt, at det hidtil under det danske Cancellies Bestyrelse staaende Justitsfond, fra 1ste Januar d. A. skal ophøre og dets Midler saavelsom den til Fondet paabudne Afgift fra samme Tid tilflyde Finantserne, er det nu af Cancelliet blevet paalagt Amtmændene for Fremtiden at indsende den Rigtighed, som for bemeldte Afgift aflægges, til Rentekammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Under 18de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Cand. theol. C. F. Steenstrup til personel Capellan hos Sognepræsten for Gudum, Lille vorde og Seigflod Menigheder i Viborg Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Hans Majestæt har under 25de dennes allern. udnævnt Cand. jur. Kammerjunker M. H. Rosenørn til Cancellist i det Kgl. danske Cancelli, samt beskikket Cand. theol. C. Søtoft til personel Capellan hos Sognepræsten for Lumbye Menighed i Fyen, Amtsprovst Lütken, og Sognepræst for Sønder-Kirkebye og Sønder=Alslev Menigheder paa Falster, P. A. H. Jürgensen til tillige at være Provst for Falsters Provstie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Den 18de d. M. vedtoges for Stiftamtet en imellem Bestyreren af Baroniet Sønderkarle, Kammerherre Baron Rosenørn Lehn og 25 af de hoveripligtige Fæstebønder til Hovedgaarden Høibygaard oprettet Forening om disses Fritagelse for at forrette Hoveri in natura, fra 1ste Mai d. A.,med Undtagelse af Møgagning, Veihoveriet, Klap jagten og Landgildekornets Skibning, mod en moderat aarlig Afgift i Korn og Penge. Med 23 andre af bemeldte Gaards Bønder er en lignende Forening tidligere indgaaet, og det er at vente, at Resten af Hoveriet paa Baroniet ved Bestyrelsens Omhu for Bøndernes Vel, om føie Tid vil blive afløst. Ligeledes er i disse Dage den sidste Rest af Naturalhoveriet paa Grevskabet Hardenberg Reventlow ophævet, og vi tør saaledes haabe, inden kort Tid at see hele Lolland befriet for de sidste Levninger af Fæstebøndernes forrige Trællestand, ligesom dette ogsaa allerede er Tilfældet paa Falster, med Undtagelse af det Classenske Fideicommis ses Godser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Blandinger. Den 10de dennes om Eftermiddagen blev den engelske Kronprindsesse i Bukingham Palladset med stor Høitidelighed baaren til Daaben. Fadderne vare Enkedronningen, Hertuginden af Gloucester, Hertuginden af Kent, Kongen af Belgien og Hertugen af Susser; Hertugen af Wellington, der vel er kommet sig, men dog seer meget angreben ud, repræsenterede den fraværende Hertug af Sachsen-Coburg-Gotha. Endvidere saae man Hertugen og Prindsen Georg af Cambringe og Prinds Edvard af Sachsen Weimar, Ministrene, de geistlige Herrer, Hofcavallerer, Hofdamer o. s. v. Ceremonien foregik i den store Thronsal, hvor der var opreist et Alter, som var drapperet med guldbroderet skarlagenrødt Fløiel. Kirkekar af Guld vare opstillede overalt, og Døbefondet, i Form af en Vandlilie, prydet med mange Vaaben, var af forgyldt Sølv. Døbevandet var fra Jordanfloden og sendt Dronningen til Daaben. Borde, Topper, Stole, Alting var indrettet med kongelig Pragt. Dronningmoderen straalede af Brillanter og Diamanter, Ærkebiskoppen af Canterbury forrettede den hellige Handling; flere høie Geistlige stode ham bi. Den lille Kronprindsesse laae ganske stille i den høiærværdige Herres Arme, i hans vide Klæder og da han dæggede for hende, troede hun vist, det var hendes Amme. Paa Ærkebispens Spørgsmaal, gav Enkedronningen hende Navnene Victoria Ade lade Maria Louise. Efter Ceremonien spistes i Malerie-Galleriet af Guld og Sølv. Jblandt de Herligheder, der stode paa det straalende Taffel, udmærkede sig Døbekagen, støbt af Sukker, ved sit uhyre Omfang; den forestillede en Klippe, op ad hvilken Neptunus drev sine vælige Gangere; i Vognen sad Britania, med Kronprindsessen i Armen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Baron Potet har i et Møde den 1ste dennes forestillet det Kgl. Videnskabers Academ i Paris et Menneske, som har været døvstum fra Fødselen af, men som under Baronens Behandling nu baade kan høre og tale. Han helbreder ved Magnetismus og er ofte istand til, i meget kort Tid at curere de Døvstumme; han har allerede helbredet 18. Hans Fremgangsmaade skal være meget eiendommelig. Han har opfordret Academiet til at prøve samme, og dette har udnævnt en egen Commission til denne Undersøgelse. Man er i Paris meget spændt paa Udfaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Biskoppen af Ermelands Morder, Kühnapfel, er, ifølge den preussiske Criminallovgivnings Forskrift, bleven ført omkring paa hvert Punct af Skuepladsen for hans blodige Daad. Med uhørt Ligegyldighed og Følesløshed betegnede han hver Plet, hvor han havde fuldbragt noget Grueligt, og talte derom, som om noget ganske Almindeligt. Han førtes ogsaa til sine Forældres Huus, for at paavise Et og Andet, som staaer i Forbindelse med hans Forbrydelse. Hans Moder er bleven vanvittig af Sorg over ham; han hørte hende larme og rase, men det rørte ham ikke. Han føler ikke den mindste Anger, men beklager kun, at Herren fra Berlin - Politiraad Duncker – har forstaaet at aflokke ham en Bekjendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
J Carantilly i Frankrig faldt en beskjænket Mand i en Dam ved Slottet, og var nær ved at drukne, da hans Nabo lykkeligviis kom tilgaaende, og med stor Fare frelste hans Liv. Begge begave sig til et nærliggende Værtshuus, hvor den Frelste dog kun forblev kort Tid, medens Frelseren, lykkelig over sin gode Gierning, holdt ud til Aften og da begav sig bort med en dygtig Ruus. Næste Morgen fandt man ham druknet paa selvsamme Sted, hvor han havde trukket sin Nabo op af Vandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Ved Gothenborg have for nogle Dage siden, da en Bondedreng midt og Formiddagen paa en kort Tid forlod sin Slæde og sine Heste, tre Ulve overfaldet og fortæret Hestene. Medens de endnu vare beskjæftigede hermed, kom Drengen tilbage, ledsaget af sin Hund; ogsaa denne greb de og sprang med den tilbage til Skoven. - Ved Christianssand. er Posten bleven forfulgt af 5 Ulve, som ikke vilde tage Flugten, skjøndt der blev skudt efter dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
En engelsk Landsbypræst i Blevel i Grevskabet Orford, havde forleden følgende Hændelse. Ved Midnatstid vakt af den første Slummer ved en Larm udenfor Døren, springer han strax ud af Sengen og iler, uagtet Mørket, ud i Forstuen, hvor han render saa stærkt imod et Menneske, at den Ubekjendte, (en i Huset indtrængt Tyv) styrter til Jorden. Præsten, en behjertet Mand, kaster sig flux over ham, og sætter, for at hindre ham i at komme op igjen, sit ene Knæ paa Struben af ham, medens han giver sig til at raabe om Hjælp, for at vække en Neven, der sover i et Sideværelse; men istedetfor derved at skaffe sig den forventede Bistand, hidkalder hans Raab Røverens Medhjælper. Til Lykke lader denne sig imidlertid skuffe af Mørket, antager den paa Gulvet liggende rallende Mand for den overfaldne Præst, og bi bringer sin egen Staldbroder flere Knivstik. J det Samme iler ogsaa Præstens Neven til med Lys og overvælder med Onklens Hjælp Røveren, som nu i Forening med den haardt saarede Kammerat overleveres til Øvrigheden. Skurkene vare et Par slette Subjekter fra Landsbyen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 a 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den paa Høiesteretsordenen for Aaret 1840 under de 27 anførte Sag: Fabriqueur A. C. Fibiger mod Kammerjunker og Toldinspecteur Rawert, i hvilken inden den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret den 27de Mai 1839. er kjendt for Ret:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
De af Hovedcitanten, Kammerjunker og Toldinspecteur Rawert, paaankede, af Contracitanten, Fabriqueur A. C. Fibiger, om og imod ham brugte Udladelser i de tvende under Sagen omhandlede Skrivelser af 14de August 1837. og 16de Februar f. A. samt i tvende af Contracitanten i Bladet Kjøbenhavnsposten N 51 og 53 for 20de og 22de Februar f. A. indrykkede Annoncer, forsaavidt disse Udladelser ifølge det Foregaaende ere befundne at være fornærmelige, saa og de fra Contracitantens Side paaankede Yttringer i den af Hovedcitanten i bemeldte Blads No. 49 for 18de Februar f. A. indførte Artikel at det bragtes i Erfaring, at Melet ved Jndførselen til Staden var angivet til Consumtions Erlæggelse som sigtet og ikke som fiint samt at Contracitanten søgte at beskytte sig imod denne Forseelse ved Benægtelse, bør døde og magtesløse at være, og bør Contracitanten for sit i foranførte Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen af 27de September 1799. 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være, dog at Contracitanten endvidere betaler det Retsgebyhr og Skriversalarium, som Hovedcitanten skulde have erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papir, som af denne skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret, og derhos udrede i Salarium til Hovedcitantens befalede Sagfører, Prøveprocurator Kraft, 30 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. er i Høiesteret Tirsdagen den 16de Februar 1841 afsagt saadan Dom: Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at den af Jndstævnte brugte Yttring, at Citanten havde forvansket den omhandlede Anholdelsessags Sammenhæng, ogsaa bør være død og magtesløs. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 17de Februar 1811. Hammerich. Paa Adressecontoiret faaes for 8 Sk.:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Emilies Hjemreise, Vaudeville-Monolog. En Variation af Professor Heibergs Emilies Hjertebanken." Udført som Afskeds-Epilog af Madame Orla mundt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Af Overdyrlæge Dieterichs nyeste Dyr lægebog kunne endnu nogle Exemplarer erholdes paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
At Tallotterie-Collecteur Wied i Sarkjøbing. er ansat som Classelotterie-Collecteur i bemeldte Bye, bekjendtgiøres herved. Det Kongelige kjøbenhavnske Classelotteries Jnspectorat, den 20de Februar 1841. J. Chr. Riise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Auction. Foreløbigen bliver herved bekjendtgjort, at der i de første Dage af førstkommende April Maaned vil blive afholdt en offentlig Auction i Karlebye Præstegaard over adskilligt Bohave og Avlsredskaber samt over et Antal Kreature, hvoriblandt fire unge brune Hopper. - Auctionens Dag og Datum vil nærmere blive offentliggjort i denne Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved Falsters Birketingsret og Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten i Kjøbenhavn, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Stiftsprovst Hans Resen Steenstrup, Provst over Falster, til at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for den constituerede Provst over Falster, Hr. Sognepræst Jürgensen i Sønder-Kirkebye pr. Nykjøbing, eller for Undertegnede; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Paa samtlige myndige Arvingers Vegne. Taars Præstegaard pr. Saxkjøbing den 22de Februar 1841. P. Steenstrup, Sognepræst for Taars pr. Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Ved Proclama af 22de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa her i Byen afdøde Brolægger Jørgen Pedersens og efterlevende Enke Ane Pedersdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Kjøbstads Skifteret den 25de Februar 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-28
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Forpagter Christen Jensen paa Steensgaard i Lollands Nørre-Herred indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 25de Februar 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Lollands Falsters stest, Tidende. No 28.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Tirsdagen den 2 Marts
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Da vi Provindsbeboere ikkun modtage Fædrelandet eengang ugentlig med Pakkeposten, maae vi foreløbig efter Berl. Tid. meddele Følgende: Fædrelandet meddeler i sit Fredagsnumer (den 26de Febr.) nogle fartiske Oplysninger angaaende den lehmannske Sag. Jblandt det hidtil Ubekjendte heraf udhæve vi, hvad Fædrel." siger og den holdte Tales Virkning. Denne, mener Red. af Fædrel.", kan optræde som Vidne om dens Aand og om den Stemning, hvorfra den udsprang, og den kan paavises i mange enkelte Smaatræk. Af saadanne anfører Fædrel." en smuk, gammel Bondes Yttring, ved sin Bortgang: at nu havde han hørt mangen en Prædiken, men saadan som i Dag havde han endnu aldrig været i Kirke – og dernæst, at en stor Deel Bønder drak Champagne; hvilket Fædrel." kalder et uhyre Saltomortale fra BrændeviinetsRegion ind i den meest spirituelle af alle Nydelser, og anseer for at være et for den finere Menneskekundskab dobbelt bevisende Vidnesbyrd om en livligere og friskere Tankebevægelse." - Enhver, som var tilstøde ved det drewsenske Møde, vil kunne bekræfte dette og forøge de anførte Smaatræk i det Mangfoldige. Den, uagtet Veltalenhedens Jld, dog i høi Grad godmodige Tone i det hele Foredrag vidnede klarlig om, at ingen Lidenskabelighed, ingen Bitterhed beherskede Taleren. Det er vel muligt, at en enkelt i den crasseste Servilisme stivnet Herre har følt sig forbittret over det frimodige Sprog; men selv en Saadan vil ikke kunne nægte, at Talens Jndtryk paa de forsamlede Bønder, hvor forskjellige disses Meninger end kunde være om dens Gjenstand, var saa langt fra stormende Ophidselse, som Himlen er fra Jorden. Der herskede en livlig og munter Stemning forenet med Betænksomhed og rolig Overveielse. Bønderne ere desværre alt for meget vante til at betragte sig selv som Mennesker af en ringere Art end de Fornemme, men nu følte de sig paa eengang ligesom opløftede i en høiere, renere Luft; de vare blevne oplyste - sagde de – om det, de aldrig før havde tænkt rigtig paa. Sammenligningen med Præsternes Prædikener var meget almindelig og høres endnu daglig. Ved Bortgangen fra Raadstuen, hørte vi saadanne Yttringer: "Det er da et yndigt Menneske til at prædike, den Lehmann, – Han kunde gjøre sin Tale, ligesom vor Præst, uden BogEr han Præst," spurgte Een; Nei, jeg kjender jo godt Lehmann af Aviserne, han er Procurator, svarede en Anden o. s. v. Den Stemning, som bragte en Deel af Bønderne istedetfor at søge Skjænkestuerne eller strax at reise hjem, til at tilbringe Eftermiddagen i Hr. Thomsens Gjestgivergaard, som ellers kun pleier at besøges af de Kjoleklædte, udtalte sig paa det Tydeligste i følgende Ord, hvormed en Bonde, som er bekjendt for sin strenge Orden og Sparsomhed, besvarede Forslaget at drikke Viin. Ja i Dag giver jeg Viin, og jeg skal blive her til sidste Mand, for det er den meest priselige Dag jeg har levet!" Endelig bemærke vi, at Kongens Skaal hjerteligt blev drukken, i denne Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Collegialtidenden for 27de f. M. indeholder Bestemmelsen og Repartition deels af den extraordinaire Bekostning paa Anskaffelsen af Fourage til Landmilitairetaten i Danmark for Octbr. for 1840 til 1841, deels af Marschpenge for Landsoldaterne for 1841. Hertil skal, ifølge en Placat af 14de f.M., i Forbindelse med Landskatten og i samme Terminer som denne, opkræves 48 Rbs. pr. Td. uprivilegeret Ager- og Engs-Hartkorn og 2 Rbs. pr. Td. uprivilegeret Skov- og Mølle-Skylds-Hartkorn. Jfølge Horsens Avis ere de optagne Forhører i Anledning af Magister Lindbergs Proces med Hr. Pastor Bøttger i Barrit nu tilendebragte og skulle, efter Forlydende, og som man havde fuld Grund til at vente, være faldne ud aldeles til Fordeel for Præstens Fremstilling af Sagen, og navnlig skulle Ansøgningerne i Nordisk Kirke-Tidende ikke saa aldeles svare til Origina(Kbhpst.) len. (1)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Da Ordenscapitulet og dets Administration i Anledning af Bogholderens, Justitsraad Smidts dødelige Afgang, i denne Tid er en jevnlig Gjenstand for Conversation, saa troe vi, at følgende Oplysninger, som vi have fra en meget paalidelig Kilde, om de Administrations-Udgivter, hvormed denne Indretning er belastet, ikke turde være uinteressante. Under den afdøde Capituls=Secretair, Conferentsraad Mantheys Bestyrelse, eller rigtigere udtrykt, efter hans Forslag, fandt man det nødvendigt at have en Gaard til – at opbevare Capitulets Archiv. En saadan Gaard blev indkjøbt ved Philosophgangen, og den skal omtrent staae Capitulets Kasse i 20,000 Rbd., hvoraf Renten udgjør . . . . . . . . . . . . . . 800 Rbd. Skatterne af denne Eiendom skulle omtrent være . . . . . . . . . . . . . Det ved Capitulet ansatte Personales Lønning omtrent . . . . . 4500 Tilsammen 5800 Rbd. Si foruden Brændedeputater, Udgivter til Lys, Papiir, Bygningsreparationer a., hvilket tilsammen uden Overdrivelse kan anslaaes til 500 Rbd. aarlig. De fleste, og deriblandt vel selv Vennerne af den conservative Reform, ville vist indrømme, at det er vel høie Administrations-Udgivter for et Jnstitut, hvis Forretninger, ifølge deres Natur, ikke ere af Vigtighed for Samfundet, og heller ikke kunne være omfattende eller indviklede. Og der er vel faa Statsindretninger, hvor det vil være lettere at paapege hensigtsmæssige Besparelser end ved denne; thi det turde dog vel være udenfor al Tvivl, at Ordenscapitulet maa kunne faae sit Archiv opbevaret for en billigere Priis end 1400 Rbd. om Aaret (vi ansætte 100 Rbd. til Bygnings-Reparationer). Det Simpleste synes at være, at det opbevaredes i en af Collegial=Bygningerne, eller, hvis det ansees absolut fornødent, at Ordens-Capituls Secretairen har Archivet hos sig, at der da tilstaaes ham en passende Godtgjørelse for at levere Locale. Ogsaa hvad Personalets Antal og Gagering angaaer, turde det ikke være vanskeligt efterhaanden at træffe Jndskrænkninger, og der er for Tiden en meget passende Leilighed ved Bogholderens Død. Denne Embedsmand var tillagt 1300 Rbd. om Aaret, og at Arbeidet just ikke maa være meget besværligt, fremgaaer af, at hans Bestalling skal have indeholdt den besynderlige Clausul, at han kun var forpligtet til at være tre Gange om Ugen paa Contoiret. (Det hidrørte sandsynligviis fra, at han tillige var Hofkasserer hos Enkedronningen.) Hvorledes Goddædigheden bliver misbrugt, derpaa indeholder Politivennen af 20de Februar d. A. et staaende Beviis. Som bekjendt er der i Kjøbenhavn sammentraadt en Forening til at understøtte de Trængende med Brændsel. Samme Dag, da den første Uddeling fandt Sted, indtraadte Tøveir, og Politivennen beretter, at man skal have seet flere Koner og Mænd vandre med deres Brændesække ligefra Uddeelingstedet hen til Høkere forat sælge Brændet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-02
Af den Frisindedes Løverdagsnumer erfares, at Dagens tidligere Medarbeider, Hr. Cand. jur H. Trojel, har indstævnet Hr. Claudius Rosenhoff for det 2det Vidnekammer.