JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Fra vor Frelsers Klosters Terrasse har man en Udsigt til Jerusalem med dets Omgivelser. Nærmest ligger den hellige Gravs Kirke, og paa den sydostlige Ende af den fjerneste Muur sees den prægtige Moschee, som staaer paa samme Plads, hvor engang Salomons Tempel var bygget. Nøiagtigen betegnede man den Reisende alle de Steder, hvor Christi Lidelser havde fundet Sted. Man viste ham den Plet, hvor Pilatus's Huus havde staaet. Den pragtfulde Mængde Kupler, Palladser, Kirker og Klostere, som Synet af denne Stad tilbyder, begrændses i Østen af Oliebjergets steile og pyramideformige Høie, ligesom i Sønden, af Bjerget Zions høje Toppe; imellem disse Bjerge seer man hist og her Bækken Kidrons skummende Løb. J Klosteret findes en smuk Kirke og et Bibliothek. Den hellige Gravs Kirke tør ikke tages i Øiesyn uden Beyens Tilladelse, som maa betales af hver Christen med 50 ægyptiske Piastre somtrent 15 Specier). Den er en betydelig, pragtfuld Bygning, og paa Søilerne og Facaden nær, paa hvilken man seer meget skjønne Basreliefer, et Værk af den nyere Bygningskonst, thi den største Deel af den gamle Bygning er ødelagt ved en Jldsvaade 1810. Den første Gjenstand, man gjøres opmærksom paa ved Jndtrædelsen, er en hvid Marmorplade paa Gulvet, omgivet med et Gitterværk. Paa dette Sted skal Frelserens Legeme være blevet salvet af Joseph fra Arimatha. Derpaa træder man ind i et Slags kredsformigt Capel under Kupplens Middelpunkt. Sidevæggene ere af Verdantico og Indgangen med samme Marmorart beklædte. 21 Sølvlamper hængte rundt omkring det hellige Sted, der, som man troer, indbefatter Christi Grav, ved Siden af hvilken, paa et Bord af hvidt Marmor, adskillige Vaser med Blomster staae. Den hellige Grav er bedækket med en mahogniefarvet Plade og bevogtedes af en bedaget Munk. Kirken indbefatter Sacristier og Capeller for alle christne Secter. Een af Klosterets Munke sover hver Nat i Sacristiet af det Capel, han hører til. Endskiønt Kirken mangler Vinduer, saa er den dog fuldkommen luftig, og tilstrækkeligen oplyst ved en oventil i Bygningen anbragt Lygte. - Fra Kirken begav den Reisende sig til Vis sacra, og paa Tilbageveien kom han igjennem adskillige snevre og næsten ganske øde Gader, opfyldte med hele Dynger af Ureenlighed, som Tyrkerne aldrig tage bort, men overlade til Solens Jndvirkning. De deraf opstigende raadne Dunster, betragtes som en medvirkende Aarsag til Pesten. Endeligen kom han til en forfalden Bygning, hvorfra den paa Templets Grund staaende Moschee bedst lader sig overskue, og videre tør ingen Christen komme. J denne Moschee skal der, efter de vagthavende tyrkiske Soldaters Efterretning, endnu findes i Moscheen vel vedligeholdte Søiler af rødt og hvidt Marmor. Een af dem fortalte fremdeles, at enhver Christen, der blev truffen i det Jndre af Moscheen, vilde uundgaaeligen blive straffet paa Livet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Brødrene Bennecke i Berlin have afsluttet et Laan af 900,000 Rdl. H. B. til 70 Rdlr. for hvert 100 og svarende 5 pCt. aarlig Rente, med det norske Storthing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Hertugen af Kent, Kongen af Engellands 4de Søn, er ved Døden afgaaet i en Alder af 62 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Kjøbenhavns Børs d. 8 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 270, a vista 273. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 268. Specier solgtes til 16 Rbmk. 2 s. Oblig. 71 Svenske Sede. a 72. Norske Rigsbanksedler 19. ler 66 a 67 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Den 28de og 29de f. M. feiredes Hs. Majest. Kongens Fødselsdag i Caserneskolerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Den 28de gaves samtlige Elever i alle Directionen for Garnisonsskolevæsenet underlagte Skoler, efter Allerhøieste befaling, et godt Middagsmaaltid. J den store Sal for den indbyrdes Underviisning var dækket et Bord til de 137 Drenge i Haandarbeidsskolen efter den indbyrdes Underviisning, et andet for de 80 Piger, og i enhver af de 3 Underofficerskoler, der ere Directionen underlagte, bespistes ligeledes Eleverne. Lignende Maaltider vare foranstaltede i Artilleriets Underofficierskole paa Christianshavn og i Artilleriets Caserneskole efter den indbyrdes Underviisning (den Classenske Legatskole).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Den 29de uddeeltes Klædningsstykker til Børnene. Dertil haves kun 400 Rbdlr. om Aaret af det velgjørende Classenske Legat. Derved, at man selv havde accorderet med alle Haandværksmænd, at Kjoler og Linnedet blev syet i Haandarbeidsskolen, og ved stræng Orden og Oeconomi, var man saa heldig, at komme videre end noget Aar før Fra Antallet 217 Børn, som da vare i Skolen (nu, 9de Februari, er der 225) gik Gardens Børn, som Hs. Majest. lader klæde, og Garnisonens Syngeskoles Børn, som af Kirkens Fond ved Juletider vare nyt opklædte, samt 16, i 1820 først indtraad15 Børn; Resten, 163, fik hver en Skjorte eller Særk, et Par Skoe og et Par Strømper, og af Pigerne de syv bedste, Kjoler, de 10 derpaa følgende: Forklæder, og de 40 bedste Drenge hver et Halstørklæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Om Aanden og Methoden i St. Petri Menigheds tydske Skoler. (Slutning; see forr. No.)J October 1818 tog Real=Borgerskolen sin Begyndelse. Disciplenes Tal var dengang 66. Men allerede i Løbet af det første halve Aar blev Antallet saa stort, at der maatte tænkes paa en Udvidelse. Af 2 Klasser, som nu vare overtallige, bleve 3, og til disse kom endnu en Elementar skole, som fjerde Klasse. Da Drengebørn allerede optages i denne i deres sjette Aar, og derfra lidt efter lidt gaae over i de høiere Klasser, saa vove vi at nære det grundede Haab, engang i Tidens Løb at kunne tilbagelevere i hver Henseende brugbare og i begge Landets Sprog fuldkommen kyndige Ynglinge. For nærværende Tid udgjør Disciplenes Antal i Real-Skolen for Drengebørn 130.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Skolelønnen er i Forhold til Tiderne saa billig, at vi i denne Henseende tør maale os med Kjøbenhavns øvrige Skoler og Jnstituter. Rigtignok indtræffer her den heldige Omstændighed, at 3 værdige Mænd, Herr Etatsraad Lehmann, Herr Dr. Kochen og Herr Pastor Adler give deres Undervisning uden Betaling, hvorved Skolen sparer ikke ubetydelige Udgivter. De øvrige Lærere lønnes derimod særdeles vel, og ikke den lettere Priis, men ene Lærernes Duelighed tages ved Ansættelsen Hensyn til. Den alt for tidt gjentagne Omvexling med Lærere, er et Onde, som vi derfor hidtil ikke have prøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Jkke sjelden hører man Klage over den store Mængde af Skolebøger, der skal anskaffes, saavelsom og over de idelige Forandringer med samme og de derved betydeligen forøgede Bekostninger for Forældrene. Ogsaa i denne Henseende troe vi at have truffen de meest sparsommelige Jndretninger for vore Skoler. Af Lære- og Læsebøger bruges kun faa en større Mængde vilde heller ikke være overeensstemmende med den Aand og Methode, der hersker i vore Skoler, og som vist ikke saa let vil kunne fortrænges af en anden. De faa Bøger, som bruges, forskrive vi selv fra Altona, for at være sikkre paa, altid at have forraad deraf, naar de skulle bruges. At Stokken ligeledes er banlyst af vore Skoler, behøver vel neppe først at omtales. Ved Prygl at bringe Børnene til at begribe eller lære noget, holde vi ikke af ved Æresfølelsens Opvækkelse og Benyttelse paa en hensigtssvarende Maade, troe vi at kunne komme ligesaa vidt, som paa hiin, hist og her endnu foretrukne Vei. Charakteer bøgerne gjøre os herved ypperlige Tjeneste; med Upartiskhed, uden Hensyn og Skaansel, rævses hvad der bør rævses. Med fortrinlig godt ødsle vi ikke, da denne Characteer, efter vor Overbeviisning, kun kan være den høieste Løn for Flid og Sædelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
At Skolecommissionen har et vaaget Øjemed det Hele, forstaaer sig af sig selv; at dens enkelte Medlemmer, og især Herr Dr. Kochen, tidt og uventet indfinde sig i Skolen, virker ligge fordeelagtig paa Lærere og Disciple.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
J Henseende til Skolens Aand fortjener her fortrinlig og allerførst at bemærkes, at Underviisningen begynder hver Morgen med en kort gudelig Sang, og ligeledes hver Aften sluttes med en kort Bøn, af en i dette Øiemed af Herr Dr. Kochen udgiven Samling. Saaledes var vore Fædres Viis, der ikke troede det at være nok, blot om Søndagen, og i det Høieste endnu engang til om Ugen, at henlede Børnenes Hjerte og Sind til Gud; og at vore Fædre, i Henseende til Levnetsviisdom, ikke stode tilbage for os, haaber jeg Menneskekjenderen inddrømmer. Som et ikke mindre vigtigt Fortrin for vor Realskole maa jeg omtale her Bibelens og Pfalmebogens flittige Brug, hvorfor den fortjener Navnet: kriftelig Skole. Hr. Pastor Adler, som har den daglige Religionsunderviisning *) i begge de høiere Klasser, ligesom ogsaa i Realskolen for Pigebørn, lægger herved kun Biblen til Grund. Nøiagtig Kundskab om dens Jndhold og Aand, Grandskning over de i samme nedlagte religiøse Sandheder, deres rette Betydning, og en from, i det practiske Liv indgribende Anvendelse deraf - dette er hans Hovedøjemed; 1) Med Bibel- og Religions=Historie begynder jeg allerede i 3die Klasse, som Forberedelse til den egentlige Religions-Underviisning. fra Biblen gaaer han ud og til Biblen henfører han Alt. Den af Herr Dr. Kochen til Reformationens Jubelfest udgivne lutherske Katechismus, bruges af ham som Ledetraad ved denne Underviisning. Udsøgte Sprog af Skriften opslaaes af Ungdommen selv og læres udenad; hele Psalmer eller enkelte paa den hvergang omhandlede Materie passende Vers, indprentes Hukommelsen - en ypperlig Fremgangsmaade, hvorved der nedlægges i dens unge Siel en Skat, der selv i Alderdommen vil kunne glæde og trøste den. Den øvrige egentlig videnskabelige Underviisning giver jeg i alle 3 Klasser, med Undtagelse af Naturhistorie, Sjælelære og Geographie i første Klasse, hvor Herr Etatsraad Lehmann, Herr Dr. Kochen og Herr Brahn, Overlærer ved St. Petri Frieskole, have overtaget sig disse Underviisningsgrene. Men een og samme Aand besjæler os Alle. Jngen Udenadslæren efter bestemte Lærebøger, ingen mekanisk Over høren, som fløver Sjælen og i det høieste kun frembringer Hukommelses=Kundskaber, finder Sted. Det Jndholdsrige og det, som lover Varighed, foretrække vi det forfængelige og snart forgiængelige udvortes Skin. Vi fortælle i et tydeligt og kraftfuldt Sprog; vi igjennemspørge det Fortalte, og tvinge saaledes Ungdommen til, stedse at være agtpaagiven. Thi hjemme skal nu, uden fremmed Hielp, af enhver nedskrives, hvad der lærtes i Skolen, og Disciplen saaledes vænnes til, itide at prøve og øve egne Kræfter. Saaledes lærer Drengen at tænke, saaledes lærer han at tale og at skrive, saaledes sysselsættes han hjemme paa en meget hensigtsvarende Maade, og lærer lidt efter lidt at begribe, at Skolen egentlig kun er Forberedelsesstedet, hvor han skal samle Materialier, men at Hjemmet er Værkstedet, hvor Alt, hvad der indsamledes, skal ordnes, forbindes til et Heelt, og ligesom paa nye forarbeidet som Product af hans egen Tænkekraft, og som hans egen Aands Eiendom bringes paa Papiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Blomster og Frugter, den græske Lystspildigter Aristophanes. Ogsaa i de os tilhændekomne 11 af denne Digters 54 Lystspil lader der sig Steder udpege, som maae interessere hvert tænkende Menneske, enten for deres kjernefulde Sandhed selv, deres pudseerlige Fremstillelse af Sandheden, eller dog fordi de vise, hvorlunde han, Borger i en Fristat, vovede, for at bruge Wachlers saa rigtige Skildring, med Ørneblik at opsøge sin Fædrestads Meen og Bræk, udkaste et Naturen afstiaalet Billed af samme og tugte Øvrighed og Folk uden Skaansel." Mange vorde imidlertid saadanne Steder ikke hos ham; thi til allevegne at forstaae netop en politisk Digter hører, om end ei Andet, dog stedse den meest smaalige historiske Kundskal om Tid, Sted, Personer; saa at de Steder end- og, man har udpeegt sig som de almeentere Fan teste, ei endda heelt og altid kunne gives med den fulde Ordrethed, der ellers kan kræves af en blot Oversætter. Dog haabes: at følgende af de tre hans Lystspil, Skyerne, Frøerne og Fuglene, laante Steder ikke uden al Fornøielse skulle læses. Nikias: Beskjænket Mand har aldrig kloge Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Domosthenes: Nei, hører bare man den flane Vandmand, Bagtale Vinen, Hvad, det vover Du Den lever ei med Overlæg i Venskab, Hvad bringer bedre Liv i alle Ting? Du har vel aldrig seet, at, som man drak, blev og man rig, blev dristig, vandt Processer, var lykkeligere end Guderne og rede til at høre Venners Bønner, Skaf Du mig Perialen, Jngen Planer mig for tung da, Tankesprog skal regne fra mine Læber, og af Kneed jeg bugne. Skyerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
En Pølsekjøbmand: Jeg husker, at i mine Drengeaar begik jeg mange Gavtyvstreger. Vilde jeg narre Kokken, skreg jeg "Hvad, nu troer jeg, vi har Foraar, see den første Svale!" Min Tosse stod og gabte, medens jeg fik listet mig et Stykke Kjød til, som jeg skjulte mellem mine Been behændigt; og siden svor jeg paa, det var der ikke. Da, een af vore Talere engang belurede min Adfærd, spaaede han: den Dreng vil blive en forsvarlig Statsmand, Skyerne. Søkrates: Det har sig saa med mig, at ingensinde forstaaer jeg Ting, der ere ovenover, før jeg i min Begeistring har udtyndet hver Tanke til en Fiinhed, Luften lig omkring mig, hvorved Luft og Tanke blandes. Vil jeg herneden til begrunde Ting, der ere ovenover, seer jeg Jntet. Det er nu min Natur, men, som jeg mener, indsuger Jorden nok de fine Tanker. Skyerne. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag festligholdtes den 28de f. M. af Artillerie-Corpset paa en saare værdig og høitidelig Maade. -J den store Sal paa Gjethuset vare 300 Personer, tildeels Statens første militaire og civile Emvedsmænd, forsamlede: alle Collegiers Deputerede, Generaler, Admiraler, Stabsofficererne af Landetaten, Commandeurer og Commandeur-Capitainer af Søetaten, Præsidenten og Borgermesterne, Rector magnificus og mange Andre, vare indbudne til Festen. Den begyndte med 3 Vers af Hr. Professor Ridder Guldbergs herlige Folkesang: Saa smiller, som Barnet i Vugge." og ved denne Leilighed skjønnede man især paa Hr. Kammermusicus Kuhlaus fortræffelige Musik. Artillerie=Corpsets Officierer sang de ovennævnte 3 Vers, og uvilkaarligen ønskede enhver Tilstedeværende, at hele Danmark havde hørt den fulde, aandrige Musik, havde følt den Kraft og det Fædrelandssind, der hersker i Texten fra Begyndelsen til Enden, og da havde der neppe været Tvivl, om denne Sangs Ret til at være dansk Folkesang. - Derpaa beste Hr. Professor Ridder F. Høegh Guldberg Talestolen, og holdt med den Kraft, med det Fynd, der er ham eget, med det Udtryk, der trænger lige til Sieler, og som han saa ganske har i sin Magt, den herlige, kraftfulde Tale, som læses i Skilderiet No. 9 og 10. Kun besjelet af en eneste Følelse, den hellige for Konge og for Danmark, var alle Tilstedeværende, og ingensinde bragtes et mere hjerteligt, et fuldere, et ætligere meent "Hurra!" for vor elskede Frederik. - Efter Talen sang Corpsets Officierer de to sidste Vers af Folkesangen, og Musiken til den ne, som man først især lagde Mærke til at være tillige den skjønneste Marsch, vedblev at spille medens man forlod Salen. - Og Talerens sidste Ord gjenløde i hvert Bryst: "Gud signe Kongen, Gud signe Danmark!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Torsdagen den 10 Februari forsvarede Hr. Secretair D. N. D. Seidelin, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vester-Liisberg, Framlev og Sabroe Herreder i Aarhuus Amt sin for Doctor værdigheden i Lovkyndigheden skrevne Afhandling: de juribus fidejussoris post solutionem, ab illepræstitom secundum rei naturam legesque patrias som en Cautionistes Rettigheder, efter at han har betalt, i Overeensstemmelse med Sagens Natur og Fædrenelandets Love. De ordentlige Opponenter vare Dherrer Conferenceraad, Prof. Doctor Juris Schlegel, Ridder af Dannebrog, Professor Dr. Juris Bornemann og Prof. Dr. Juris Kolderup Rosenvinge. Af Auditoriet opponerede Dherrer Licentiatus Juris J. C. Kall, Notarius ved det juridiske Facultet og Cand. Juris Bruun. Respondens var Hr. Studiosus Juris Dreyer. Disputatsen begyndte Kl. 10 Formiddag og ophørte Kl. 3, hvorpaa den atter begyndte Kl. 8. og vedvarede til Kl. 7. Acten foregik i Regentskirken. J Dag raabtes med Brunkarse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Aalborg, d. 4 Febr. Capituls-Taxten paa Afgrøden i afvigte Aar 1819, er for Aalborg Stift sat saaledes: For Wensyssel og Hann-Herrederne: Rug a Tønden 4 Rbd. 1 Mk. 1 s.; Byg a Td., 2 Rbd. 3 Mk. 12 s.; Havre a Td. 1 Rbd. 3 Mk.; Alt i Sølv. - For Thye og Morsøe, Rug a Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Byg a Td. 2 Rbd. 3 Mk. 6 s.; Havre a Td. 1 Rbd. 4 Mk.; Alt i Sølv. - - Det her i Tirsdags den 1ste Februar holdte Hestemarked, var besøgt af endeel Sælgere. Af ret gode Heste var der faa, og paa de, som deraf bleve solgte, vare Priserne 110 a 120 Rbd.; ringere Heste solgtes for 50 Rbd. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Ribe, d. 8 Febr. Løverdagen den 29 Jan. om Aftenen mellem Kl. 6 og 7, udbrød pludselig Jld hos Gaardmand Christen Nielsen i Seem herved Ribe, som i faa Timer ødelagde alle Huse. Konen i Huset, som laae syg, reddedes; men 9 Fæekreature, 7 Faar og et Føl bleve Rov for Luerne. Man veed endnu ikke Aarsagen til Jldebranden. - J Kirkeaaret 1819 ere i Ribe Stift, ægteviede 1173 Par, fødte af Mandkjønnet 2291. og af Qvindekjønnet 2142, ialt 4433. De Dødes Antal var 1365 af Mandkjønnet og 1359 af Qvindekjønnet, tilsammen 2724; altsaa 1709 flere fødte end døde. Blandt de Fødte 32 Par Tvillinger, 227 avlede udenfor Ægteskab, og af Dødfødte 154. Efter Anmeldelserne ere 24 omkomne ved ulykkelige Tilfælde, men 10 have ombragt sig selv. 18 oplevede en Alder mellem 90 og 100de Aar, og 1 af Qvindekjønnet opnaaede endog det 106te Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Viborg, den 5 Febr. Kyndelmissedag var usædvanlig blid med Tøe og Soelskin, men efter gammel Regel er det Tegn til mere Snee og Frost; og det gamle Ordsprog siger: "Er det ondt Veir Kyndelmissedag, da kan Bonden rive Høet ned med begge Hænder; men er det godt Veir, skal han plukke det smaat af Stakken." Den jevne Tøe har atter vedholdt nogle Dage. Det er tydeligt at see, at Vandet trækker i Jorden. Gaar Nat har Frosten atter begyndt, og det tegner til Snee. Veiene ere meget slemme, og for Fodgjængere som de gik i en Velling. - Kapitels taxten for Viborg Stift over Kornafgrøden 1819 1 Td. Rug, 5 Rbd. 8 s. Sølv, eller 7 Rbd. 29 1/2 s. Sedler og Tegn; 1 Td. Byg, 3 Rbd. 8 s. Sølv, eller 4 Rbd. 41 1/2 s. Sedl. og Tegn; 1 Td. Havre: 2 Rbd. 20 s. Sølv, eller 3 Rbd. 17 s. Sdl. og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 266. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Oblig. 71. a 72. Norske Rigsbanksedler 18. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-12
Bekjendtgjørelse. Da mit Cabinet nu forener de mærkværdigste og paa Naturskjønhed, rigeste Panoramer, saa har jeg ikke villet undlade, at gjøre det ærede Publicum opmærksomt derpaa. Ogsaa tager jeg mig ved denne Leilighed den Frihed at bekjendtgjøre, at disse ere de sidste nye Forandringer, og at det ikke vil vare længe, førend jeg tiltræder min Afreise herfra Staden. Forestillingerne blive I.) Den prægtige St. Stephanskirke i Wien paa Christi Legemsfest. 2.) Vilhelmshøien ved HessenCassel. 3.) Det store Vandfald i Traunfloden, med dens Skibsfart. A.) Heidelberg, seet fra Bjerget, ved Siden af Ruinerne, med Udsigt over hele Staden og Egnen. 5.) Ny Prospect af Jungfernstig. 6.) Salzburg. 7.) Potsdam. 8.) Michaelis Kirketaarnet i Hamborg, seet i sin hele Størrelse. Cornelius Suhr, fra Hamborg. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Nyeste Crilderieaf Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 14. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Februari 1820. Et Forslag til de jydske Heders Opdyrkning. Under Danmarks nuværende Forfatning, da der tales og skrives saa meget om Almeenhedens trange Kaar, da saa mange Anordninger søge at lette Statsborgeren de offentlige Byrder og Afgifter, især Commune-Afgifter, da man fra alle Egne af Danmark hører Klager over de trykkende Fattigskatte, som aarligen forøges ved de mange, som melde sig, saavel enkelte Personer, som hele Familier, for at modtage Hjelp af det Offentlige skulde det, siger jeg, under nuværende Conjuncturer ikke være muligt, at sætte en Deel af saadanne Mennesker, som deels af Mangel paa Fortjeneste, og deels af Magelighed udsuge den vindskibelige Statsborger, istand til, ved Arbeide, at fortjene det nødvendige til sig og sine?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Dette Spørgsmaal har i de senere Aar været Gienstanden for mangen tænkende Mands Granskning, ligesom det længe har været Gienstanden for det Offentliges Bestræbelser at indrette Arbeidsanstalter, for saadanne Personer, som vel kunde arbeide, men dog hellere lode sig underholde af det Offentlige, enten ved at gjennembetle Landet eller at søge paa en eller anden Skingrund, at komme ind under den almindelige Forsørgelse, hvilken Misbrug, uagtet de mange velgjørende Anordninger i denne Anledning, ei saa gandske har været at hemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Hvor velgjørende end saadanne Arbeidsanstalter virkelig vilde være for det Offentlige, troer jeg dog, saavidt mig er bekiendt, kun meget faa ere indrettede, som rimeligviis har sin Grund i de ei ubetydelige Bekostninger, der ere forbundne med en saadan Jndretnings Opførelse; og troer jeg, om det ogsaa blev muligt at opføre en Saadan i ethvert Stift af Danmark, vilde den dog vist ikke være tilstrækkelig til at modtage alle dem, Stiftet vilde see sig beføiet at sende derhen. Men det er uden for min Plan, her at afhandle saadanne Indretningers Gavnlighed og Muligheden af at udføre en saadan Plan i sin hele Udstrækning; men derimod har jeg fordristet mig til at søge at udvikle, om der ikke i Midten af gamle Danmark skulde findes en riig Kilde, hvor Mangen, som nu hendriver sin Tid og øder sin Kraft i Sviir og Lediggang, kunde øse Næring for sig og sine og tillige gavne Staten. Afdøde Kong Frederik den 4de, men især Kong Frederik den 6te synes selv ved priselige Lovbestemmelser (den første nemlig ved Forordn. af 26de Maji 1723, og den sidste ved en Liignende af 30te November 1751) at have givet os et Vink. - Erfaring har imidlertid desværre viist, at disse velmeente Lovbud kun slet have fyldestgjort deres Hensigt; det tydeligste Beviis, herfor har man, naar man gjennemreiser den betydelige Strækning af Jylland, som hidtil har ligget udyrket. - Uagtet de mange virkeligt betydelige Rettigheder Forordn. af 30te November 1761 tilstaaer enhver, som vil nedsætte sig og opdyrke de jydske Heder er der dog faa eller ingen Danske, som have benyttet sig deraf, kun fra Naboestaten Tydskland indfandt der sig nogle som fik Privilegium, nedsatte sig og opdyrkede en liden Plet, som hidtil rigelig, ved Beboernes Flid og Vindskibelighed, har frembragt Næring for dem og deres Afkom i flere Led.