Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-03
(Fortsættelse fra No. 167). Committee=Betænkning over Forslaget om en Forhøielse af 50 pCt. i Brolægnings, Vand, Vægter= og Lygte=Skatten for Odense Bye, Ved at tage ovenmeldte fra Vand- og Brolægnings=Commissionen indgivne Forslag under Overveielse, har Committeen gjort sig bekjendt med den oeconomiske Bestyrelse, af de Commissionen vedkommende Forretninger, for saavidt muligt, at komme til Kundskab om nogen Besparelse kunde indføres og Skatteforhøielsen derved nedsættes. Vel ere vi ved denne Undersøgelse ikke komne til det Resultat, at nogen saa betydelig Besparelse strax kunde indføres, at Skatteforhøielsen enten kunde undgaaes eller nedsættes, men vi ere dog derhos komne til den Overbeviisning, at Besparelsen i Fremtiden, i Forbindelse med en Forandring i Bestyrelsesmaaden ville kunne opnaaes, og som begge Henseender ville være Communen til Nytte. Da imidlertid en saadan Reform og Paaviisning af Midlerne ligger udenfor det os overdragne egentlige Hverv, og vilde føre os for langt fra Hovedsagen, saa forbeholde vi os, til anden Tid og ved en særegen Jndstilling at forelægge Repræsentationen, hvad vi i saadan Retning troe at skylde de communale Jnteresser, idet vi dog iforbigaaende ville bemærke, hvad der desuden har Hjemmel i flere andre Kjøbstæders Bestyrelsesmaade, at den hele Diciplin med Natpolitiet og Vægtervæsenet burde henlægges under Politivæsenets alene Bestyrelse, medens derimod Commanden over Brandcorpset m. m. blev et borgerlig Ombud, der maatte røgtes uden Lønning, i Liighed, med hvad der gjelder for de Høistcommanderende ved Borger militairet; den herved vundne Besparelse for Communens Finantser burde formeentlig paa anden Maade komme Vand Bro= og Lygtevæsenet tilgode, idet en Reform i Bestyrelsen hovedsagentlig maatte medføre at een i Theorie og Praxis, dygtig Vandkiger eller Rendemester, og ligesaa een i Brolægningens techniske Deele kyndig Mand blev antaget, og at i Forbindelse hermed en Forbedring i Gadebelysningen fremdeles blev vedbørligen paaagtet. Under Forbeholdenhed om disse Puncter til anden Tid at fremkomme med en særegen Jndstilling, gaae vi over til selve Sagen. - J denne ere vi, ved at drøfte Communens Tarv og Fornødenhed komme til den Erkjendelse, ligeviis som Vand- og Brocommissionen, at Skatteforhøielsen qv. er en paatrængende Nødvendighed. Men da vi for Tiden ikke har kunnet finde eller paavise Resourcer, hvorved den kunde undgaaes, saa have vi stillet os den Opgave, ved en anden bedre og mere lovlig Ligningsmaade saaledes at fordeele Byrden, at alle, som retligviis deri bør deeltage ikke blive undtagne, saaledes som for endeel hidindtil, og hvorved da Byrden for den Enkelte blev mindre trykkende; idet vi ere komne til den Overbeviisning, at den i Rescripterne af 27 Juni 1806 og 18 August 1826 anordnede Ligning er mindre heldig. Ved nemlig at ligne den fornødne Skat til Vand- og Lygtevæsenet paa Husenes Fagade kommer man til modstridende Resultater og haandgribelige Ubilligheder. Gaarde med en mindre Fagade, have ofte betydelige Side= og Bagbygninger, af hvilke Eieren har sit vigtigste Erhverv, medens derimod andre Gaarde, med en større Fagade har mindre Locale, give mindre Udbytte og i Handel og Vandel har en mindre Værdi end de førstnævnte Eiendomme. Jmidlertid maa i disse Tilfælde, den mindre Eiendom svare en større Skat end den mere betydelige Gaard. Denne Anomali i Ligningen af Vand- og Lygteskatten er end større hvad Brolægningsskatten angaaer; thi ved Siden af Gaardenes Fagade er tillige knyttet en vis Rangforordning af Gaderne, saaledes at Hovedgadernes Huse skulle svare betydeligt mere end lignende Bygninger i Sidegaderne, og disse sidste atter svare mere end Beboerne i Stræderne. Heraf følger da blandt andet, at betydelige Eiendomme, i det man har indrangeret som en mindre Gade, og hvis Beboere holde Heste og Vogne, der daglig slide paa Brolægningen, svarer betydelig mindre end den Beboer i Hovedgaden, der har en lignende Gaard, men som dog ikke holder Eqvipage, og som saaledes Den der saaledes ikkun seer paa ikke beskadiger Gadebroen. Gadebroen, uden væsentlig at bruge eller beskadige den, kan ofte komme til at svare en høiere Brolægningsskat, end den der i Virkelighed daglig kjører paa Steenbroen, har meest Nytte af den, og som meest beskadiger den. Slige ubillige Resultater har man derfor i andre Communer søgt at undgaae ved en anden og bedre Ligningsmaade. J Kjøbenhavn f. Ex. lignes Vandskatten efter Grundsætningen for Bygningsskatten, dog ligesom her, med et Tillæg for de Næ Broringsbrugere, der consumere et større Vandforbrug. lægningsskatten lignes efter den hele Steenbroes i Maal, og paa alle som have Lod og Deel i Broen uden Hensyn til Beliggenhed, og tillige paa den Kongelige Kasse forsaavidt begge Militair=Etaterne angaaer, hvorimod Vægterskatten lignes paa Grundtaxten, efter at denne ifølge en Anordning af 21 April 1812, var bragt i Orden ved en ny og nøiagtig Grundtaxt Matricul. Grundtaxten var ogsaa Reglen for Kjøbstæderne i Fyen ifølge Forordn. af 22 Febr. 1737 indtil hvad Odense angaaer, den ovenanførte forandrede Ligning blev indført ved Rescriptet af 1806. - J de øvrige danske Kjøbstæder er den Odenseske Ligningsmaade ei heller brugelig. Derimod har man i adskillige Communer lagt Bygningernes Assurance til Grund, saasom i Helsingøer, Roeskilde, Fredericia og Horsens, medens man i andre Byer, saasom i Ringkjøbing og Storehedinge har fulgt Grundsætningen for Communeskatten, nemlig lignet Skatten paa enhver efter Formue og Leilighed. Denne sidstnævnte Ligningsmaade synes ogsaa at være den rigtigste, og stemmer heel vel med Bestemmelsen i Christian den Femtes danske Lov, i hvilken ved 3 Bogs 6 Cap. 3 Art. den Grundsætning er lagt Ligningsmændene paa Hjerte, at alle som boe i Kjøbstæderne, og i hvad Frihed de end sig kunne paaberaabe, skulle holde det vedlige, som de selv Nytte og Fordeel af have." Vel er det saa, at Reguleringen af Skatten, efter Assurance, eller efter Bygningsskatten er ulige rigtigere og bedre endefter Facaderne; men det kan derhos ikke nægtes, at ved disse Ligningsmaader, mange undgaae Beskatningen som dog have væsentlig Nytte af Vand, Bro= og Lygtevæsenet, og at følgelig ovenmeldte ligesaa retfærdige som fornuftmæssige Lovbestemmelse ikke ved saadan Ligning opnaaer sin fulde Gyldighed; dette opnaaes derimod ganske og aldeles ved at følge Reglerne for Communeskats-Ligningen, og ganske i den samme Proportion for enhver Skatteyder, forsaavidt behøves til at dække Vægter, Vand=, Lygte= og Brolægningsskatten, og hvorefter denne Skat med sin Forhøielse, ialt til et Beløb af 1874 Rbd. fordeelt paa Communeskattens Totalsumma 12,005 Rbd. ville til Exempel for indeværende Aar give en Qvotient af circa 39 Skilling paa hver Rigsbankdaler Communeskat, medens dette Forhold jo vilde variere ubetydeligt, efter Communeskattens Budget, og eftersom man igjen seer Mulighed i at undvære Forhøielsen enten deelsviis eller i sin Heelhed. - Hvorledes nu Forholdene stille sig efter en saadan Udligning af Skatten, vil den ærede Forsamling erfare af den vedlagte Fortegnelse, paa hvilken endeel Skatteydere af forskjellige Klasser vil findes opførte, med sine Skattebeløb, deels efter den nu bestaaende, og deels efter den foreslaaede nye Ligning, og hvoraf vil erfares: at Forhøielsen ingenlunde bliver Gaard- og Huuseierne saa trykkende, som det ved første Øiekast skulle synes. - Hvis den ærede Forsamling imod Vente skulle finde overveiende Grunde imod denne i flere andre Communer antagne af Cancelliet sauctionerede, og i ovenmeldte Lovsted rodfæstede Ligningsmaade, da skulle vi alternativ foreslaae at Halvdelen af Vægter-, Lygte= og Brolægningsskatten lignes på Jndvaanerne efter Formue og Leilighed, og Halvdelen paa Bygningernes Assurancesum, medens vi dog derved maa bemærke, at de Jndvaanere som ikke ere Gaard= eller Huuseiere ved saadan Ligning nyder en Begunstigelse, der retfærdigviis ikke tilkommer dem, og som ei heller har nogen Hjemmel i ovenmeldte Lovsted. Sluttelig bemærkes, at vi under Udarbeidelsen af dette Forslag ere gaaede ud fra den samme Forudsætning som Vand= og Brolægningscommissionen, at nemlig den fire Afgivt, som enkelte Jndvaanere yde, for et større Vandforbrug og for Vandindledninger i egne Gaarde fremdeles vedblive, saasom denne i og for sig ubetydelige Afgivt, deels er begrundet i et Slags Contract Forhold, deels i naturlig billighed og deels bliver fulgt i andre Communer, saasom til Exempel i Kjøbenhavn, foruden det at den udtrykkelig er anordnet i de ældre for denne Commune gieldende Love. - Vores Formening og Betænkning bliver saaledes: "At Vand, Vægter=, Lygte= og Brolægningsskatten med den fornødne Forhøielse af 50 pCt. bør reparteres paa Communens Jndvaanere, efter de for Communeskatten gjeldende Regler, nemlig efter Formue og Leilighed og paa enhver der svarer Communeskat alternativ, og hvis denne Lignings maade mod Vente ikke billiges, foreslaae vi, at Skatten for sin halve Deel udlignes efter Communeskattens Ansætning, og for den øvrige Halvdeel paa Bygningernes Assurancesum, dog at denne sidstnævnte Ligning, ikke bevirker nogen Forandring i det Vidrag, som Byens Kirker hidtil have præsteret, og at Paalæget for extraordinaire Vandforbrug i begge Tilfælde vedblive. Saaledes overgives denne Committee Betænkning til den ærede Forsamlings nærmere Drøftelse, idet vi derhos remittere de i Sagen vedkommende Documenter. Odense den 1 August 1845. Chr. Hansen. S. Hansen. P. Rasmussen. H. Chr. Nielsen. Sørensen.