JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Den franske Revolution ødelagde Satans Rige tildeels over hele Europa, (altsaa ogsaa paa Falster, og siden den Tid har Han forholdt sig temmelig rolig, og det er kun sjelden Vi ere blevne beærede med Hans Fabrikata. Saaledes gik Alting saa nogenlunde godt i en Række af Aar, da kom Lollands-Falsters Stiftstidende den 11te October 1845, med Hr. Magister Lindbergs Avertissement, hvori Han indbyder "De som endnu troe paa den Herre Christus som Lyset osv., og ønske Hans Fjende, Herren i Mørkets osv. Rige indskrænket til at give Møde. Hr. 19, De skulde have seet, hvilken græsselig Virkning det lille Ord endnu gjorde. Hvad mig selv angaaer, da blev jeg meget altereret. "Saa skal da ogsaa. . . . . havde jeg nær sagt; her troe Vi paa Falster, at der er Fred og ingen Fare, og saa er Satan alligevel saa mægtig, at en Præst bruger det Ord endnu om Vor Tro paa Christus! Jeg ventede næste Dag at høre Kampraabet mod Fanden, men Alt var roligt, de Danske (altsaa ogsaa Falstringerne) ere en godmodig Nation, de tænke: "ere Vi høflige imod Fanden, saa er Han kanskee ogsaa høflig imod Os" – Herregud, tænkte jeg, skal det saadan gaae hen? – det var dog en Skam, og saa var det, jeg i min Enfoldighed skrev den lille Vise, da jeg veed, at Mange lægge meere Mærke til og heller læse Poeste end Prosa. Visen har De jo læst, Hr. 19, det skulde glæde mig, hvis den har behaget Dem, og hvis jeg med disse Linier har opfyldt Deres Anmodning? F. S. Skulde der være noget mere i den lille Vise, Hr. 19 ønsker oplyst, skal det stedse være Jndsenderen kjært at meddele Saadant. D. S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
(Jndsendt fra Lolland.)Der gaaer i disse Dage en Fortælling fra Mund, til Mund i en vis Egn af Lolland om en Handel, der skal være passeret imellem en Kjøbmand og en Bonde her paa Øen og som er af en saa mærkelig Natur, at den vel kunde egne sig til Omtale igjennem Pressen. Fortællingen har rigtignok, som naturligt, endeel Variationer; i Hovedsagen gaaer den imidlertid ud paa Følgende: En Bonde under Grevskabet K. kom fornylig en Aftenstund, i beruset Tilstand, i Kjøbstaden M. i Selskab blandt Andre med en Kjøbmand, som vi her ville betegne ved A.; Talen faldt paa Bondens Fæstegaard, og efter en meget kort Underhandling blev Kjøbmanden enig med Bonden om en Handel, ifølge hvilken Bonden skulde erhverve sin Gaard i Arvefæste og derefter afhænde den til A., med den hele indavlede Sæd, Besætning af Heste, Vogne, Avlsredskaber m.v., for en Kjøbesum af 4,000 Rbd., Da Bondens Kone senere bliver underrettet og Handelen, tager hun til M., for dog at erfare, om det virkelig ogsaa er X.s Alvor med denne Handel. Han forsikkrer hende dette meget bestemt, men erklærer sig dog, paa hendes Anmodning, villig til at lade Handelen gaae tilbage, imod en Godtgjørelse, og reiser derpaa med en Procurator til Bondens Hjem, hvor denne ved et lovformeligt Document forpligter sig til, for at forblive i Besiddelsen af sin Gaard, at betale X. en Godtgjørelse af 1000 Rbd., af hvilke Halvdelen udrededes strax ved en Obligation. X. vendte nu hjem med vundet Spil; han var saare fornøiet over sit brillante Kjøbmandskab, og gjorde sig ikke lidet tyk af sit Snille, men - han fik snart forvunden sin Seier den almindelige Mening vendte sig imod ham, den forkaster hans Færd; han følte, at hvad han havde vundet i Gods, tabte han tifold i Agtelse. Maa det end have været haardt for ham, at give Slip paa den kjære Vinding, saa besluttede han sig dog nu til at gjøre den afsluttede Overeenskomst med Bonden ugyldig, under den Betingelse, at denne erlægger en ret anseelig Kiendelse til sit Sogns Fattigkasse og til Kirken og Fattigkassen, i M. Der forsikkres imidlertid, at Vedkommende paa Kirkens Vegne ville nægte at modtage den Gave, der saaledes er tiltænkt den. Kirken - raisonnere de, som det forekommer os, med en meget rigtig Tact – er vel fattig; men med Penge, der paa den Maade ere bragte tilveie, bør Herrens Huus ikke ophjælpes." – Saaledes fortælles Historien almindeligst. Er den urigtig, da er der jo nu givet Paagjældende Leilighed til at berigtige den. J modsat Tilfælde være den Misbilligelse, med hvilken, som Hr. A. nok vil erfare, hans Fremfærd nu i en videre Kreds vil blive bedømt af alle Retsindige, en i Sandhed fortjent Straf for dette hans, ikke overlede, men, ifølge dets Natur, vistnok overlagte Skridt, og en fremtidig Advarsel for ham og Andre, som kunde fristes af Mammon eller paa anden Maade, om at tage sig ivare ogsaa for - den offentlige Revselse 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
AVERTISSEMENTS. Reiseselskab til Taaderup imorgen Eftermiddag søges. Det bemærkes, at Veien lægges over Ourupgaard og Sønder Kirkeby. Billet, mærket "Hellig, bedes indlagt paa Adressecontoiret inden Kl. 10 imorgen Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Malt, Undertegnede er bestandig forsynet med godt Malt som saavel sælges som ombyttes med Byg for 3 Mk. pr. Tde. H. P. Roed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Kornbrændeviin sælges bestandig til billig Priis H. P. Roed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Drank kan bestandig faaes hos H. P. Roed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Et lille bruunt uldent Halvtørklæde med lodden Kant er tabt ved gaae fra Østergade til Langgade. En passende Douceur loves Finderen, naar denne henvender sig paa Bogtrykkeriet, hvorfra Eierinden anvises.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Til Efterretning for de Veifarende bekjendtgjøres, at fra d. 23de d. M. og indtil videre er den mindre Landevei imellem Stubbekjøbing og Grønsund afspærret for Kjørende og Ridende fra bemeldte Kjøbstad til det Sted imellem den og Dure, hvor den nye Vandmølle er under Bygning. Passagen skeer imidlertid over Carlsfeldt. Falsters Birk, Nykjøbing, d. 16de October 1845. Pontoppidan. At 424 Rbd. 5 Mk. 13 s. af Fuglse Herreds Overormynderies Midler kunne erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed, bekjendtgjøres. Rødby, den 16de October 1845. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Forpagtnings-Auction. Onsdagen den 26de November d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Skiørringegaard paa Falster, bemeldte Gaards Avling og Hollænderie opbudne til Bortforpagtning paa 18 Aar fra 1ste Mai 1846 til 1ste Mai 1864. Til Gaarden, der staaer for Nye Matriculs Hartkorn 83 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb., og Gammelskat 357 Rbdlr. 1 s., samt er beliggende omtrent midt imellem Kjøbstæderne Nyekiøbing og Stubbekiøbing, hører et Areal af omtrent 600 Tdr. Pløieland af meget god Bonitet, god Beliggenhed for Vandets Fald og i saare kraftig Tilstand, samt circa 175 Tdr. Land Eng af forskjellig Beskaffenhed. Forpagteren overleveres 130 Køer af god Race, og 5 Tyre, samt den til Gaardens Drivt fornødne Besætning og Jnventarium, saasom 24 særdeles gode Arbeidsheste, 12 Arbeidsvogne, 12 Par Høsthauger, 6 Par Fjeldehauger, 5 a 6 Slæder, 14 Svingplouge, 12 forskjellige Harver, 3 Tromler, 12 Par Seeler med Tilbehør, Grimer, Dækkener med Gjorde, en Tærskemaskine og Kjærneværk samt Maltkølle, Skjærekister, Kornrendsemaskiner, fuldstændigt Huggeredskab, Bødker redskab og Meierieredskab, indmurede Kjedler, samt en Deel andre til Avls- og Meierivæsenet nødvendige Jnventarier, hvilket Alt er i en god og velvedligeholdt Tilstand. Hoveriet er ophævet, med Undtagelse af Gjødningsskjørselen, 1 Spænddag og 2 Gangdage til Vand stæders Rendsning samt 9 Kornægter af hver af Godsets 47 Gaarde, hvilket Naturalarbeide overlades Forpagteren uden Godtgjørelse. Conditionerne for denne Forpagtning ere, fra Dato, til Eftersyn paa selve Gaarden, og ville, om kort Tid, findes henlagte i Hotel du Nord og Tre Hjorter i Kjøbenhavn, samt paa Gjæstgivergaardene i Roeskilde, Slagelse, Kjøge, Vordingborg, Kallundborg, Nyborg, Odense, Aarhuus, Randers og Viborg, i Nykjøbing paa Falster, i Maribo og Nakskov, samt i Gaabense Færgegaard, ligesom ogsaa Exemplarer af bemeldte Conditioner til samme Tid ville kunne erholdes tilsendte, naar man derom i portofrie Breve henvender sig til Godsforvalter Müller paa Skiørringegaard, pr. Stubbekiøbing. Eiendommen med dens Tilliggende og Tilhørende forevises for Liebhavere, naarsomhelst ønskes. Falsters Birk, den 16de October 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Ovenstaaende Avertissement bedes optaget 3 Gange i Hempels Aviis og Aarhuus=Stiftstidende, samt Regning herfor tilstillet Justitsraad Stampe paa Skiørringegaard pr. Stubbekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
At der Løverdagen den 1ste November d. A., om Formiddagen Kl. 10, og indtil videre den første Løverdag i hver Maaned ved samme Tid, afholdes Skiftesamlinger paa Mariboe Raadstue i Kjøbmand Ditlev Leonhard Kølles til Deeling, mellem Creditorerne overgivne Fallitbo, det bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Mariboe Skifteret, den 15de October 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Mandagen d. 3die og Tirsdagen d. 4de Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Halsted Præstegaard bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Mahogni og andre Meubler, 1 6 Octavs Pianoforte, Kakkelovne, Linned og Sengeklæder, Kobbertøi hvoriblandt en stor Bryggerkjedel, Messing og Træetøi, 1 Wienervogn, nogle Arbeidsvogne og Avlsredskaber, samt Heste, Køer, fede Gjæs, Ung og Pattegrise m.v. alt mod Credit til 1ste Februar 1846, hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende at Meublerne, Pianofortoet, Wienervognen og Hestene sælges den første Auctionsdag. Nakskov, den 16de October 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-18
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Jørgen Madsen Kappels Enke, Ane Pedersdatter, i Gunsløv og forhen afdøde Mand indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 16de October 1845. Portoppidan. Trykt i W. F. Haabs Entes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Lollands Falsters Saft, Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 19 Mandagen den 20. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Vel er det sandt, at en Kronprinds i Almindelighed hos Folket vækker Forhaabninger, som han i Egenskab af Konge stundom skuffer – i Danmark kjende vi i senere Tider lykkeligviis ikke til Sligt, vel er det historisk begrundet, at Frankrigs Henrik IV i Annalerne staaer høiere som Prætendent end som Konge; men desuagtet fæster det unge saavelsom det gamle Danmarsit alvorsfulde Blik paa den elskværdige Personlighed, der i sin Tid skal bære Fædrelandets Krone. J denne Retning har visselig Odense Communalbestyrelse, paa Byens Vegne, d. 15de de overrakt Hs. kgl. H. Kronprindsen Diplom som Stadens Æresborger, - og det er sjeldent, at man, uden at smigre, kan sige: han fortjener en saadan Æresbeviisning. Prindsen har i de fleste af Rigets Provindser den samme Popularitet som Prindsen af Jonville har i Frankrig, aaben, ligefrem, ærlig, trofast, og trofast dansk, medfølende ved Fattiges Lidelser, agtes han af enhver Borger. Det er derfor aldeles rigtigt, at Odenses Borgerrepræsentanter have af Taknemmelighed, og saa at sige: paa det danske Folks Vegne, givet den ophøiede Fyrste Æresdiplomet, og det er ligesaa smukt handlet af Hs. kongl. Høihed, at han har modtaget det: ifald vi ikke havde nogen Forviisning derom iforveien, da veed vi nu med Bestemthed, hvad vi forlængst formodede: Hs. kongl. Høihed modtager med Glæde Æresborgerretten som dansk Borger. Diplomeoverraktes Hs. kgl. Høihed af Borgermesteren, Etatsraad Ridder Reimuth. Samtlige Laug (hvoriblandt det talrige Skyttelaug) mødte paa Torvet og afgik derfra til Slottet. Laugene havde deres Faner og "Velkomster og bare, med Undtagelse af Skyttelauget, der har sin grønne Kokarde, den danske Kokarde. Efter Overleveringen var der stort Taffel paa Slottet, om Aftenen Fakkeltog, samt Bal paa Raadstuen. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Det er særdeles glædeligt, at den saa vidt udbredte "Augsburger allgemeine Zeitung" har aabnet sine Spalter for en stadig Correspondence fra Kjøbenhavn i dansk Aand, hvorved flere af vore meest anseete Mænd have sat sig som Opgave, at møde de Bagvaskelser og Sandheds Fordreielser, hvorfor de danske Forhold i saa lang Tid have været Gjenstand i tydske Blade, uden at disse have været at bevæge til at optage noget Gjensvar. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Rhederiet for Dampskibet Frederik den Sjette har nu modtaget Underretning, at det stormende Veir, vi have havt efter Strandingen, har tilintetgjort Haabet om at bjerge Skibet, og man var derfor beskjæftiget med at redde af Maskineriet og Jnventariet saa meget som muligt. Der forsikkres, at Jngen har mindre Skyld i Strandingen, end Skibets Fører, Lieutenant Tuxen, som tvertimod har gjort Alt for at afvende Faren, medens Skibet, da det stødte, var under Commando af dets tvende bekjendte Mænd eller Lodser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
J sidste Nr. af Folkebladet er optaget et Forslag, til Kartoflernes Præservaiton. Det simpleste, mest uskyldige og lettest overkommelige Middel mod al Forraadnelse, siger Jndsenderen, er Trækul. Naar en Dyreryg er bleven lidt for gammel, lægger Kokkepigen den en Nat i Kul, og den bliver atter frisk, Chirurgerne læge putride Saar med Kulpulver, naar man sætter Træstol per i fugtig Jord, anbrænder man deres Overflade, og ved denne Forkulling sikkres de for Forraadnelse, naar Vand indeholder raadne Dyre= eller Plantestoffer, renses dette, ved at sies igjennem et Lag Kul, ja man kommer blot Trækul i Vandkarrene og rører dem i Vandet, derved befries det for den onde Lugt. Der er saaledes Rimelighed for, at Kul ogsaa vil kunne sikkre den sunde Kartoffel mod den herskende Smittee, og standse de angrebnes videre Fordærvelse. Mit Raad er derfor at udbrede et lag Trækul i Kielderen og Kulerne, hvor Kartoflerne skulle gjemmes; at lægge Kartoflerne derpaa i ikke altfor tykke Lag, afvexlende med Kullag, saa at Kullene kunne indsuge Kartoflernes Uddunstning (Sved) og saaledes standse Fremgangen af Opløsningen, naar de dertil skulle være tilbøielige. Dette Middel, som Theorien tilbyder, har de Fortrin for dem, som hidtil ere bekjendtgjort: 1) at det overalt er ved Haanden og udfordrer ingen Tilberedning; 2) at det under alle Omstændigheder er absolut uskadeligt; 3) at det lader sig anvende i det Store, saavelsom i det Smaa; 4) at det er ikke bekosteligt, – ja det koster i Grunden ikke Noget, fordi Kullene forblive lige saa gode og brugelige, efter at de have været benyttede blandt Kartoflerne, som hvis de havde været gjemte for sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Ved at opsætte nogle Stakitter paa den Deel af Kronborg Fæstnings Glacie, som vender ud imod Havnen og som nu er afstaaet til Helsingør, ere Arbeibeiderne, ved at grave et Hul til en Stolpe, stødte paa en Muur, og da denne blev gjennembrudt, opdagede man en underjordisk Gang, der i flere retvinklede Bøininger og med saa korte Sidegange fører indad mod Fæstningen. Gangen, der er omtrent to Alen høi og hvælvet, kan passeres 5060 Alen, men er derpaa sammenstyr(Hels. Av.) tet og fyldt med Jord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Nykjøbing Skibsliste fra 13de til 20de October. Jndklarerede: Jagtbaaden De 4 Brødre, P. Cronborg, af Nyham, fra Halmstad med Trælast; Jagtbaaden Een Søster, M. Johnson, af Nyham, fra Halmstad med Trælast; Jagten Lykkens Prøve, A. N. Jørgensen, af Svendborg, fra Stubbekjøbing ball.; Jagten Fisken, H. A. Bøye, af Marstall, fra Kjøbenhavn ball.; Jagten Ingeborg, H. K. Hansen, af Marstall, fra Stubbekjøbing ball.; Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, fra Kiel med Stykgods; Jagten De 4 Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, fra Lübeck med Stykgods; Baaden Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, fra Kiel med Stykgods; Jagten Christiane Holm, R. C. Minor, af og fra Marstall ball.; Jagten Karen Walborg, N. Andersen, af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Kirstine, I. Albertsen, af Marstall, fra Kiel med Stykgods. Udklarerede: Elisabeth Juul, J. Marqvardt, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Jagten Magdalena, N. C. Stylsvig, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde m.v.; Jagten De 4 Brødre, C. H. W. Bay, af Marstall, til Nestved ball.; Jagten Ellen Ring, J. R. Nielsen, af Svendborg, til Flensborg med Korn og Frø, Jagtbaaden De 4 Brødre, P. Cronborg, af Nyham, til Halmstad ball.; Jagtbaaden Een Søster, M. Johnson, af Nyham, til Halmstad ball.; Jagten Lykkens Prøve, A. N. Jørgensen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; Jagten Marie Lucie, A. M. Schrøder, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn og Brænde m.v.; Jagten Christiane Holm, R. C. Minor, af Marstall, til Vordingborg med Korn; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, til Kiel med Korn; Jagten Fisken, H. A. Bøye, af Marstall, til Stubbekjøbing med Korn; Jagten Jngeborg, H. K. Hansen, af Marstall, til Stubbekjøbing med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Kjøbenhavns Torvepriser den 18de Octbr. 1845. - Rug, 5 Rbd. 64 s. a 6 Rbd. - s.; Hvede, 8 Rbd. - s. a 8 Rbd. 32 s.; Byg, 2 radet, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 48 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 80 sk. a 4 Rbd. - s.; Havre, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 32 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. - s. a 2 Rbd. 16 s.; grønsaltet dito, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 26 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 30 sk. a 32 s.; Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. 64 s. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Blandinger. Ved Warschau blev en ny Meiemaskine for kort siden prøvet og funden fortræffelig. Den meier alene saa meget som 50 Høstkarle i lige Tid. Man sendte Opfinderen, ved en Deputation af Landsbypiger, en Høstkrands. Ved denne Leilighed yttrede en af Pigerne trohiertigt: "Kunde vi blot ogsaa bortmeie Moskoviterne En slet Karl, som hørte dette, angav det med den!" for Politiet; Pigen blev strax hentet, indspærret og føleligt tugtet. Først efter nogle Dages Forløb blev den arme Pige forhørt, og saa oplystes det da, at det er nogle Jnsecter, der især opholde sig i Kjøkkenerne, som i Folkesproget kaldes Moskoviter. Pigen havde imidlertid faaet sine Hug, og derved blev det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Den tydske Prof. Brorson bemærkede (ifølge Neue Zeit. af 4de ds.) i en af de sidste Forelæsninger, han holdt i Magdeborg, at naar man igjennem et Hydrogen=Mikroskop, som forstørrede 20 Mill. Gange, betragtede en Draabe Menneskeblod, saa vilde man deri iagttage i Miniatur alle Dyrarter, som nu existere paa Jorden, eller som have existeret under de forskjellige Skabelsesperioder fra Millioner Aars Begyndelse. J et sundt Menneskes Blod vare alle disse Smaadyr rolige og fredelige, men i et sygt Menneskes baredes de indbyrdes ganske forskrækkeligt. Anførelsen af denne Omstændighed skulde til Oplysning for hans Paastand godt gjøre, at Mennesket i sig bære Universets Grund-Urstof. Fremdeles paastod han, at naar man kastede en død Kat i en Vandpyt og lod den blive opløst heri, saa vilde man i en af denne Pyts Vanddraaber finde alle de Species af de til Katteslægten hørende Dyrearter, der hidtil have existeret, men Allesammen i en ophidset, rasende og hverandre indbyrdes bekæmpende Tilstand. De lavere Dyrearters Legeme bliver sammensat af animalulæ, som de selv, men det menneskelige Legeme af alle paa et lavere Trin staaende Skabninger. (Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Hr. Magister Lindberg har som bekjendt ivret og arbeidet meget imod enhver Yttring, som paa nogen Maade kunde synes at indeholde Ønsket om en saakaldet indskrænket Regjeringsforfatning; men af hans Bekjendtgjørelse i N. 125 erfares, at han dog med Hensyn til Satans Rige ønsker en Jndskrænkning, altsaa vel et Slags Constitution. Han gaaer saaledes ikke saavidt som Fleertallet af Falsters Beboere, der mene, at Statens og derved Kongens Magt netop vilde styrkes ved constitutionelle Former, men ønske Satans Rige aldeles tilintetgjort, forsaavidt det endnu maatte være tilDen Beskyldning, som ofte - og, hvis vi ikke feile, af Magister Lindberg selv – er gjort det constitutionelle Parties Ordførere, at de ville tage Magten fra Kongen eller bane sig selv Veien til at blive Ministre i hans indskrænkede Rige, kan dog vel ikke her anvendes paa Magisteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
(Jndsendt fra Lolland.) Efter hvad der privat er os meddeelt, forsøgte Hr. Procurator Aagaard paa Binitze ved Lollands Landboforenings Møde den 18de dennes at forsvare den afham og Flere i de offentlige Blade indrykkede Protest i Anledning af den i sin Tid fra Foreningen til Hr. Etatsraad Bang indsendte Adresse. Ved denne Leilighed brugte Hr. Aagaard det samme smukke Udtryk, "Dumhed, som i en af ham tidligere skreaen Artikel i Lollandsposten i denne Sag. Foreningens Formand, Hr. Gaardfæster H. Olesen i Sæddinge, viste imidlertid ved sit Tilsvar i Sagen, at der paa ingen Maade var begaaet nogen Dumhed hverken af Foreningen eller Comiteen, idet man ret vel havde været sig bevidst hvad man havde foretaget sig ved hiint Skridt, som var skeet efter nøieste Overveielse, samt under Iagttagelse af de foreskrevne Former. Den temmelig talrige Mængde til stedeværende Medlemmer, med Undtagelse maaskee af nogle enkelte, tilkjendegav ved flere bifaldsyttringer, at de vare af samme Mening som Formanden. Heller ikke vi kunne indrømme, at nogen "Dumhed er begaaet af Foreningen i denne Sag, eftersom herfor mangler ethvert Beviis, med mindre det Argument, som Hr. Aagaard, ved nævnte Møde skal have betjent sig af, kan ansees herfor, nemlig: "at det var en Dumhed, at Foreningen fornærmede en Mand som Hr. Etatsraad Bang, der ved sin nye Stilling som Deputeret i Rentekammeret havde saa væsentlig Jndflydelse paa Bondestandens Skjæbne." En herlig Compliment for Hædersmanden Hr. Etatsraard Bang. De troer dog vel aldrig for Alvor, Hr. Procurator Aagaard, at Hr. Etatsraaden skulde være i Besiddelse af saa lille en Sjæl, at han, fordi han maaskee er bleven lidt vred paa den lollandske Landboforening, derfor skulde bruge sin Jndflydelse i Collegiet til at skade den hele danske Bondestand, Skulde dette være Tilfældet – ja da tilstaae vi gjerne, at det var "Dumhed af Foreningen, at gjøre Hædersmanden, Hr. Etatsraad Bang vred; men vi kunne dog ingenlunde troe saadant. Et Par Spørgsmaal om Noget, som man maatte ønske at der ikke behøvede at spørges om.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
Naar den femte Paragraph i Anordningen af 26de Marts sidstl. om Søn- og Helligdagens Overholdelse udtrykkelig bestemmer, at indtil Kl. 9 om Søndag Formiddag kunne Kjød, Brød og Mælk, og andre saadanne Fornødenheder, som af mange Familier daglig maa anskaffes, falholdes saavel i vedkommende Næringsdrivendes Boder, som ved Omførsel i Husene, – med hvad Ret kan da en Politimester forbyde al Kjøbmandshandel hele Søndag Formiddag? Er Anordningen om Søn- og Helligdagenes Overholdelse ikke at forstaae paa samme Mariebo og Rødby, som i Lollands Falsters Stifts andre Kjøbstæder,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-20
AVERTISSEMENTS. Den 10de October blev Præmiepløiningen af Bonde foreningen paa Falster afholdt paa Gaardmand Hans Kyllings Mark i Nørre Ørsløv. Der mødte 14 Pløiere og til 8 af disse blev der uddeelt Præmier, nemlig saaledes: 1ste Præmie til Rasmus Pedersen i Nørre Ørsløv, 5 Rbd.; 2den til Ole Jørgensen i N. Ørsløv, 4 Rbd.; 3die til Gabriel Hansen i Systofte, 3 Rbd.; 4de til Hans Pedersen i N. Ørsløv, 2 Rbd. 3 Mk.; 5te og 6te til Morten Rasmussen i Taaderup og Peder Nielsen i Systofte, hver 2 Rbd.; 7de til Hans Pedersen i Taaderup, 1 Rbd. 3 Mk.; 8de til Niels Olesen i N. Ørsløv 1 Rbd. Foreningen har endnu i Beholdning 12 Rbd. 1 Mk. 8 s., som til Foraaret agtes uddeelt iblandt Selskabets mandlige Tyende for nyttigt Haandgierningsarbeide i de lange Vinteraftener og andre Frihedstimer. Taaderup, den 16de October 1845. Niels Hansen, p. t. Formand. Sammenkomster af Landmænd fra Nakskov Omegn.