Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-02-19
1) At Adgangen til Postforsendelse herefter maa staae aaben for alle i Danmark udkommende Journaler og Tidender, og ligeledes for alle udenlandske Journaler og Tidender, alene med Undtagelse af dem som nu ere eller herefter maatte blive forbudne 2) At en officiel Fortegnelse over de saaledes forbudne udenlandske Journaler og Tidender maatte vorde offentligt bekjendtgjort ved Trykken; at Exemplarer heraf stedse maatte være at faae til Eftersyn pa alle Postcontoirer, og at, som Følge heraf, Alt, hvad der ikke indeholdtes paa denne Liste, maatte ansees som tilladt. 3) At Journaler og Tidender herefter maae forsendes med alle de samme Leiligheder, som benyttes til Brevforsendelse, hvad enten denne finder Sted med Diligencer, Dagvogne, Dampskibe eller anden Befordringsmaade. 4) At Porten af de Danske Journaler og Tidender maa nedsættes til det Samme, som erlægges for de fremmede, nemlig 1 Rbd. 58 s. for en Aargang. 5) At de betydelige Udgifter som besvære Forsendelsen, saasom Provisionen m.m. til det Danske Postcontoir i Hamburg og Distributionsgebyhret, maatte blive underkastede en Revisio- og saavidt muligt lettede. 6) At den Afgift til den polytechniske Læreanstalt, som er paalagt Journaler, og Tidender, der forsendes med Posterne, maatte blive ophævet, og bemeldte Læreanstalt, hvis det behøves blive holdt skadesløs for denne Jndtægt paa anden Maade. Af disse Jndstillinger ere de fem første antagne med 58 Stemmer mod 1, den sidste med 52 Stemmer mod 7. – Derefter følge Comite-Betænkninger i Sager, der ifølge Stænderforsamlingens Beslutning, af Mangel paa Tid, ikke ere foretagne til Behandling i nærværende Session. 1) Comte Betænkning over et Andragende fra 39 Repræsentanter i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om nogle Forandringer i Trykkefriheds-Lovgivningen. Comite: Haagen, Algreen-Ussing, Reventlow, Sali cath, Tutein. Referent: Algreen-Ussing. Da de ovenfor nævnte Kjøbenhavnske Blade ogsaa i denne Sag ere komne os i Forkjøbet, ville vi kun anføre, at Comiteen havde indstillet, at Forsamlingen i en Petition til Hs. Maj. Kongen vilde andrage paa: 1) At det ved Plac. 2den Octbr. 1810 givne Forbud mod politiske Nyheder og Efterretningers Meddelelse i ikke privilegerede Blade maa vorde ophævet, og at enhver Bladudgiver maa blive berettiget til at meddele saadanne Efterretninger, ligesom dette var Tilfældet efter Forordn. 27de Septbr. 1799, samt at, som Følge deraf, den for de nu privilegerede Blade anordnede specielle Censur maa ophøre; 2) at Plac. 13de Mai 1814 maa vorde ophævet, og at der, hvad Tilsynet med Blade og Skrifter angaaer, for Eftertiden maa forholdes efter Forordn. 27de Septbr. 1799. 99 26 og 27. 2) Comte Betænkning over Agent Bruuns Forslag til Ophævelse af Aagerlovene. Comits: Bang, Haagen, Amtmand Neergaard. Referent, Haagen. J denne Sag har Majoriteten (Bang og Haagen) og Minoriteten (Amtmand Neergaard) afgivet forskjellige Vota. Majoriteten havde indstillet til Forsamlingen, at samme vilde ansøge Hs. Majestæt Kongen om, at det maatte blive taget under allernaadigst Overveielse, om enten den lovbestemte Rentefod maatte være at ophæve, eller dog i det Mindste en større Frihed indrømmes i Henseende til Brugen af Capitaler, end den, som bestaaer efter den nugjældende Rentefod. – 3) Comitte Betænkning over Kammerraad Drewsens Forslag om en friere Benyttelse af Jorder og Cancellier. Haastrups Forslag om Jndskrænkning i Henseende til jordløse Huse. Comte: Tutein, Bang, Birch, Povelsen, Drewsen. Referent, Tutein. Ogsaa i denne Sag haves forskjellige Vota af Majoriteten (Tutein, Bang, Drewsen) og Minoriteten (Birch og Povelsen. Sors. Vi have her hørt omtale, at en af Lærerne ved Borgerskolen agter at oprette en Søndagsskole, hvor han vil give Lærlinge af Haandværks standen fri Underviisning i Regning og Skrivning. Vi ønske ham til Lykke med dette Foretagende; thi det er upaatvivleligt af det Slags, der vil vise sine gavnlige Følger. Men det er ikke nok at erkjende det Gode i et saadant Foretagende; det bør ogsaa understøttes af vedkommende Skolecommission og Borger repræsentation, der, ved af og til at indfinde sig i en saadan Skole, vil yde Læreren Opmuntring og Lærlingene Agtelse for det, de ved Underviisningen sysle med; thi ellers vil Skolen vanskeligen kunne bestaae. Hertil maa endnu føies, at de Mestre, hvis Lærlinge deeltage i Underviisningen, vise saamegen Velvillie for samme, at de selv anspore Lærlingene til Flid og ikke uden største Nødvendighed afholde disse fra at møde. Kun Skade, at de Timer, bemeldte Lærer, skal have valgt til Underviisningen, nemlig fra Kl. 1 til 3, ere saa uheldige, at Skolen derved vil finde stor Vanskelighed i at begynde. Dog tør vi haabe, at Villien til at gavne lader Manden finde en efter Lærlingenes Leilighed bedre passende Tid.