Politivennen, 1808-01-01
Uforgribelige Tanker om Slangerups Købstedsrettigheders Nedlæggelse. For Danmark har det unægtelig været til stor Skade at dette lille Rige har næsten 100 Stæder og deraf kun 2 betydelige (nu kan man regne 3 da Holsten er indlemmet i Danmark, istedetfor, at det vilde vundet meget, ved at have kun 20 Stæder f. Ex., men alle større og kraftfuldere end de usle Ting, vi nu beære med Navnet Købstad, og nogle, 5 til 6, ret hvad man kan kalde store Handelstæder. Hvis dette antages, som den der skriver dette tør haabe, for en til Bevis utrængende Sandhed; da synes Følgen at maatte være det Ønske, at efterhaanden Antallet forringedes, ved at nedlægge de usleste og overflødige, indtil blot det passende Tal var tilbage. Af vore usle Købstæder synes Slangerup at være een af de usleste. Den egner sig ogsaa i alle Maader til at nedlægges, eller betages sine Købstadprivilegier. 1) Den er for Omegnen af ingen Nødvendighed som Købstad. Kun een Mil derfra ligger Købstaden Frederiksund, og kun to Mile derfra paa den anden Kant Frederiksborg, der vel begge ere smaae, især den første, men dog bedre Handelstæder end Slangerup. Hvad der tabtes for Bonden i længere Vej, vandtes igjen i Prisen, da Slangerup selv maae have sine Vare tildels fra Frederiksund, og dels fra Kbhvn paa Axel: Desuden veed man hel vel, at Sjællands Bonde kun lidet seer paa en eller to Mile i Vejen. 2) Jndvaanerne selv ønske ikke at beholde Købstadrettighederne. Der er kun 2 Købmænd i Byen, kun eet Vertshus, og slet intet Handverkslang; altsaa er deres Tal at ansee som intet, der egentlig have godt af Privilegierne, medens den store Hob lider ved dem, da de maae betale Konsumtion, og kunne ingen Ejendom og Udskiftning faae paa deres Jorder. 3) Byens Jorder ere ialt ved 2000 Td. Land. Et saadant Areal nærer et større Antal Landsbyfamilier, og det bedre, end dette gjør i Slangerup. 4) Den Næring, som nu egentlig Udmærker Slangerup fra en Landsby, er Brændevinsbrænderiet. Man vil sige, at Kongen altsaa tabte betydelig ved dettes Nedlæggelse. Men heller ikke dette blev Tilfældet; thi kun 8 Kædler gaae og hver af dem kan efter Middeloverslag kun holde 4 Tønder. Kongens rene Jndtægt er da omtrent af disse Brænderier 1600 Rd. Men denne tabtes ej, naar de, der nu drive Brænderier, beholdt som billigt denne Rettighed, uagtet de forbleve boende i den til Landsby forvandlede Stad, saalænge de levede, og betalede da til Kongen lige som de til Brænderi berettigede Kroejere hist og her i Sjælland. 5) Det er naturligt, at den liden Handel, Slangerup nu driver, i Tiden, om ikke strax, faldt til Frederiksund eller Frederiksborg. Did gik ogsaa tilsidst Brænderierne. Did gik Handverkerne. Der voxte Konsumtionen. Med færre Betjentere Udrettedes mere, og altsaa vandtes for Kongen og Landet ogsaa deri. 6) Naar Slangerup blev Landsby kunde de nu fælles liggende Jorder udskiftes. Hvor langt bedre disse Jorder da vilde drives end nu, vil uden videre let indlyse; og Overdrevet vilde egentlig først da begynde at drives, thi nu er Afbenyttelsen den ringeste, der kan tænkes, da hvad ingens er vil ingen ændse. For at modstride den mulige Jndvending, som Jndvaanerne kunde gjøre, at de som Købstadindvaanere ere frie for Soldatpligtighed, behøves vel ikke nogen Bevisførelse. Købstadindvaanere ere pligtige til Borgervæbning, og Forskjællen er ikke mere saa stor som forhen. Jmidlertid vilde heller ingen kunne have et Ord at indvende i denne Henseende, naar de nu levende Jndvaanere, der valgte at forblive boende paa Stedet, fritoges fra videre Vaabenpligtighed, end den de hidtil vare under. Fra alle Sider betragtet vil det altsaa findes, at Slangerups Købstadsprivilegier med Føje og til Nytte kunde betages den. Derved var da en Begyndelse gjort til at faae færre men bedre Købstæder. Næst Slangerup kunde Frederiksborg eller Hillerød nedlægges. Thi Købstæder inde i Landet fordyre kun Varene for Bonden. Naar da senere Frederiksund fulgte de to ovennævnte Stæder, da vilde Roskilde og Helsingør kjendelig tiltage i Kræfter. Kbhyn vilde vel sluge den største Del af Vindingen, men der vilde det ikke kjendes saa meget.