Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-07-18
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Viborg. Efterat Man i Tirsdagssavisen har læst hvorledes en af de af Hs. Majestæt udvalgte Deputerede (Hr. Kammerherre Benzon til Christiansval, kan tale, vil det vistnok ikke være Læserne ubehageligt, at see hvorledes en anden, ligeledes af Hs. Majestæt udvalgt Deputeret, har udtalt sig i Adressesagen, vi mene nemlig Biskop Tage Müller, der talte saalunde: "Jeg har kun faa Ord at sige, og bør saa meget mindre opholde Forsamlingen længe, som det egentlig kun er en Erklæring for min egen Person, jeg agter at afgive. Ved sidste Sessions Begyndelse udtalte jeg mig imod en Adresse, fordi jeg ansaae Affattelsen af en saadan for særdeles vanskelig naar den skulde have den ægte Betydning, og ei slaae ind paa Petitionernes Vei, som jeg mener at den ikke bør betræde. J Almindelighed taget har jeg nu ikke forandret denne min Anskuelse; men hvad Man anseerfor rigtigt i Almindelighed, maa ofte vige for Omstændighedernes Magt, og saaledes er det da ogsaa min Overbeviisning, at en Adresse nu bør indgives. At Forsamlingen ogsaa i denne Adresse kan og bør udtale, hvad der især ligger den, som Provindsens Repræsentant, paa Hjerte, er min fulde Mening; kun vil jeg inderlig ønske, at det maa skee uden Bitterhed, som jeg befrygter snarere vil skade, end gavne den gode Sag. den Egn, hvor jeg har mit Opholdsted, har jeg havt megen Leilighed til at erfare, at en uhyggelig Stemning har gjort sig gieldende, og jeg har ikke truffet Nogen, som jo med Smerte har omtalt Sprogpatentet, idet Man antager - og jeg kan ikke negte, at jeg deeler denne Anskuelse – at, hvis det var blevet tilladt Enhver, som vilde benytte det danske Sprog, at gjøre det, vilde saagodt som Alle have havt saa megen Erkjendelse af det Mislige i at bruge 2 Sprog i en Stænderforsamling, at de af sig selv og af god Villie vilde have benyttet det tydske, naar de der tiltroede sig den behørige Færdighed. Jdet jeg altsaa denne Gang stemmer for en Adresse er det mit hjerteligste Ønske og min Bøn, at Gud vil give Forsamlingen Kraft og Naade til at være Sandheden tro i Kjærlighed, et apostolisk Ord, som vel tør lade sig høre ved denne Leilighed her i Forsamlingen."- J det tredie Møde den 11 Juli anmeldte Præsidenten (Høiesteretsassessor Bruun, en Mand, der af Alle, der kjende ham, høiagtes som en værdig Broder til Agent Bruun i Assens), at han blandt de private Andragender havde modtaget følgende: 1) fra Prof. Larsen: Andragende fra Adjunkt Adler, Agent Bruun, Prof. Clausen, Kammerraad Drewsen, Etatsr. Estrup, Justitsr. Fleischer, Raadmand Hansen, Etatsr. Hvidt, Prokurator Jespersen, Gaardeier Kirk, Apotheker Køster, Prof. Larsen, Gross. Meinert, Sognef. Petersen, Overkrigsc. Qvist, Prof. Schouw, Etatsr. Brink-Seidelin, Godseier Tutein, Lector Wegener og Justitsraad With, betræffende at forestille Hs. Maj. den paatrængende Nødvendighed af, at saadanne Foranstaltninger træffes med Hensyn til Hertugdommet Slesvig, at den danske Nationalitet i Hertugdømmet kan erholde den Betryggelse, som den nu aldeles savner, navnlig ved Haandhævelse af det danske Sprogs frie Brug i alle offentlige Forhold, ved Stiftelse af danske Underviisningsanstalter, og ved Omdannelse af de høiere Regjerings- og Retsautoriteter, 2) Olie møller Schytte: Andragende om, at Stænderne ville petitionere Hs. Maj. om, gjennem en kraftig, folkelig og fædrelandsfindet Statsadministration at ville træffe de Foranstaltninger til Statseenhedens Opretholdelse, som ere uundgaaelig nødvendige, dersom den Fare, der truer Fædrelandet, skal afværges, og at Hs. Maj. i Forbindelse hermed allern, vil opfylde sit tro Folks almindelige, gjennem Stænderne udtalte, Ønsker om en til Tidens Krav svarende friere Udvikling af vore Samfundsforhold. 3) Prof. Larsen: Andragende fra Prof. Schouw, angaaende, at Stænderforsamlingen vilde besvære sig over Cancelliets Fremgangsmaade ved at beslaglægge Blade uden at lade Domstolene afgjøre Jndholdets Lovstridighed eller Lovlighed. 4) Prokurator Jespersen: Andragende om, at den i Anordningen 28 Mai 1831 §6 lovede nærmere Bestemmelse nu maatte gives derhen, at de danske Provindsialstænderforsamlinger erholde de samme Rettigheder, som Patent 31 Mai d. A. hjemler Stænderforsamlingerne i Hertugdom merne, 5) Fabrikant Dalgas: Andr. af samme Jndhold. J samme Møde gjorde Gaardeier Black - i Anledning af at der dennegang i Forsamlingen savnedes tvende Deputerede for de mindre Landeiendomsbesiddere - det Spørgsmaal til den kongel. Commissarius, om en Valg directeur kan og maa udsætte Valget saalænge han lyster, og om det ikke i modsat Fald kunde tilkjendegives samtlige Valgdirecteurer, at de strax efter indtraadt Vacance have at foranstalte nyt Valg. - Den kgl. Commiss. Det opkastede Spørgsmaal besvarer sig vel af sig selv derhen, at det er Valgdirecteurens Pligt i Overeensstemmelse med det til ham udfærdigede kgl. Commissorium og Anordningerne at iværksætte Alt med den behørige Hurtighed, forsaavidt det kan bestaae med Jagttagelsen, af de lovbefalede Former. Hvad isærdeleshed det af den Deputerede omtalte Valg angaaer, da blev der gjennem Cancelliet givet Ordre til dets Foretagelse, saasnart det kom til Collegiets Kundskab, at den forrige Deputerede for det 16de Landdistrikt, for hvilket der ingen Suppleant havdes, paa Grund af Eiendomssalg var fratraadt. Forresten troer jeg ikke, at Valgdirecteuren har gjort sig skyldig i nogen Forsømmelse; han er bekjendt som en Mand, der nøiagtigen opfylder sine Pligter, og han har personligen meddeelt mig, hvorledes det er ham utilregneligt, at Valgets Fuldbyrdelse har trukket sig mere i Langdrag, end han havde ventet. Efterat Overrets prokurator Jespersen havde bekræftet Rigtigheden af hvad den kgl. Commissarius i denne Sag havde anført, tilføiede Præsidenten: "Jeg maa, da dette Tilfælde ikke staaer isoleret, ansee det for ønskeligt, om en almindelig Bestemmelse maatte blive truffen, hvorved det blev muligt at foretage nye Valg tidligere end det nu i Regelen lader sig gjøre; thi naar først Stænderforsamlingen allerede er indkaldt og Distriktet ingen Deputeret har, er det efter de nugjeldende Bestemmelser ingenlunde altid Valgdirecteurens Skyld, at Valget ikke betimelig bliver tilendebragt. Denne Ulempe hidrører for en Deel derfra, at den almindelige Revision af Valglisterne først skal foretages i Mai Maaned, og ikke strax i Aarets Begyndelse; thi da Stænderforsamlingerne hidtil stedse ere blevne sammenkaldte først paa Sommeren eller Efteraaret, vilde ved dette sidste opnaaes, at Valglisterne vare i behørig Orden, inden Sammenkaldelses-Patentet udkom, naar da et nyt Valg skulde foretages i et Distrikt, vilde dette kunne skee betimeligt, da der saa kun vilde blive Spørgsmaal om at foretage de Forandringer i Valglisterne, som vare indtrufne fra Aarets Begyndelse indtil Patentets Emanation; det er nemlig i Almindelighed først da, at der bliver Spørgsmaal om at fratræde eller at undskylde sig for at møde paa Grund af Forfald. - Den kgl. Commiss. Dersom der skulde foretages en saadan Forandring, maatte derom indgives et formeligt Forslag. Jøvrigt maa jeg bemærke, at naar Fdg. 1834 har bestemt, at Valglisterne skulle revideres og bringes i Orden i Mai Maaned, saa er Grunden hertil den, at Fogs § 4 har bestemt den 1 Mai som den Tid, hvorefter det skal bedømmes, om En har havt en saadan Eiendom i 2 Aar, som udkræves til Valgbarhed. At foreskrive, at Revisionen skulde foretages ved Aarets Begyndelse, vilde ogsaa have det mod sig, at Retsbetjentene paa denne Tid af Aaret have saa mangfoldige andre Forretninger, at det kunde blive vanskeligt for dem at overkomme hiint Arbeide. Jeg maa iøvrigt bemærke, at derikke vilde være saa mange Anledninger til at Pladser forblive henstaaende ubesatte, naar de udvalgte Deputerede eller Suppleanter, som ere bestemte for ikke at møde, betimeligen erklærede dette. Det blev dernæst besluttet, at Petitionscommitteen skulde bestaae af 5 Medlemmer, hvortil valgtes Biskop T. Müller og Kammerraad Aagaard, Begge med 39 St., Cancellieraad Møller med 24, samt Provst Møller og Cancellieraad Jngerslev, Begge med 14 St. Den kgl. Commissarius forelagde derefter Udkast til en Forordning, ang. Jndførelse af almindelig Værnepligt. (Dette Lovudkast med tilhørende "Motiver, er sluttet i No. 12 af Stændertidenden.)