JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Da Olshausen blev arresteret – hedder det fra Kiel – bleve, som bekjendt, ogsaa hans Værelser og Papirer forseglede, paa Politiets Opfordring, ved Under, Politi- og Criminal=Rettens Actuar, Hr. Ku bel, uagtet han kun paa Domstolenes Reqvisition er pligtig til at foretage en i Privatretten saa dybt indgribende Forholdsregel. Forseglingen selv udførte Hr. Kubel ikke engang med den ellers almindelige Skaansel, idet han, til Baandenes befæstning, uden Hensyn indslog Søm i de bedste Meubler og anbragte Seglene paa de meest iøinefaldende Steder, saa at de mishandlede Meubler ganske uden Nødvendighed ere blevne spolerede, medens de ved Anlæggelsen af Kryds baand og Seglenes Anbringelse paa Bagsiden godt kunde have været skaanede. At Hr. Kubel forsætligt skulde have gjort dette, for at krænke Hr. Olshausen, er ikke antageligt, da O. egentlig er Skyld i, at K. fik sit nuværende Embede, hvilket O. tidligere selv beklædte; saa at K. følgelig snarere maatte føle sig forpligtet til Taknemmelighed imod ham. Olshausen har imidlertid af Foranførte taget Anledning til at indgive en dobbelt Klage imod Kubel for Overskridelse af Embedsmyndighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Flensborgs agtværdige Stænderdeputerede, Senator Nielsen, har ved sin kraftige Optræden for Landets sande Vel hidtil paa den meest glimrende Maade retfærdiggjort de om ham nærede Forventninger. Hans sande Anskuelser og det, som virkelig tjener til Landets Vel, hans i ligefrem Tallemaade foredragne slaaende Grunde, hvorved han oftere bragte sine raptungede Modstandere – nemlig Tiedemann og Gulich – til Taushed, have fundet den meest levende Anerkjendelse hos alle sande Fædrelandsvenner. Jsær var hans Foredrag udmærket ved Discussionen over den af Gulich proponerede Adresse. (Flensb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Fra Kiel meldes, at der paa det academiske Consistoriums Andragende om Lærefrihedens Opretholdelse nu skal være kommen den Resolution: at det ingenlunde har været Hensigten at indskrænke samme, men at man venter, at der i Foredragene tages vedbørligt Hensyn til de bestaaende Love og Anordninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Advocat Koch i Segeberg, der var Medlem af den sidste holsteenske Stænderforsamling, er bleven nægtet Bestalling som Overrets=Advocat, omendskjøndt han har bestaaet den anordnede Prøve for Overretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Det kongelige Forbud mod Hamb. Neue Zeitung, eluderes allerede paa alle Maader af Separatist-Partiet, der hverken respecterer kgl. Forordninger eller Befalinger. J Flensborg har man seet hele Pakker fulde af den nævnte Tidende. Ja, man havde endog i flere Forstuer der i Byen fundet henkastet hele (Aftbl.) Bundter af det forbudne Blad. Fra Veile skrives i Byens Avis. Af de mange Bissekræmmere, der efter Rygte nu atter og til stor Fordærvelse for Bondestanden, især den tjenende og mindre formuende Classe, flakke og paa Landet, blev for 14 Dage siden anholdt En af Controlleur Rheinlænder fra Herning, og, tilligemed hans Kram, indbragt hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Veile Avis" beretter, at en Fæstehuusmands Kone paa Ørum Mark, Sindberg Sogn, har født tre velskabte Børn, 2 Drenge og 1 Pige, som Alle leve Ogsaa ved Randers er en Chaussee=Opsynsmands Kone, i Sønder-Borup, ligeledes i denne Tid nedkommen med Trillinger (alle Tre Drenge), der vel ved Fødselen vare raske, men siden ere døde. (Rd. Av.) Tirsdag Aften, den 17de Novbr., 5 M. før Kl. 7, saae man i Horsens et sjeldent og smukt Luftsyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Paa den nordvestlige Himmel var nemlig et overmaade stærkt Nordlys, pludseligt opsteg i Vesten en Lyssøile af c. 5 til 6 Sr. Brede. Den gik op imellem Stjernebillederne Lyren og Ørnen, lige i Mælkeveien, midt over Svanen, og endte sig først paa den sydostlige Side af Casiopen. Bemeldte interessante Luftsyn (Hors. Av.) vedvarede i 1 1/2 Minut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Fra Hjørring skrives: "Jgaar Aftes (17de) var Himlen saa overspændt af Nordlys, der straalede i forskjellige Retninger, at det næsten var saa lyst, som under Maaneskin. En Jldkugle foer hen af Himlen fra Øst til Vest, efterladende sig en lang Jldhale, indtil den forsvandt bag Horizonten; den udbredte et klart og gjennemtrængende Lys." (Det samme Luftsyn saaes ogsaa bemeldte Aften her i Aarhuus.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Ogsaa Borgerrepræsentanterne i Horsens have afsendt en Petition til den jydske Stænderforsamling i Anledning af Værnepligtsagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Den slesvigske Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Med Stafet var der den 16de de, ankommet et allerhøieste Rescript til den kgl. Commissarius. Dette Rescript, der endnu samme Aften tilstilledes Præsidenten, skal indeholde den kgl. Befaling til Commissarius, at han skal sørge for, at Stænderforsamlingen ikke videre maa befatte sig med Privatpropositioner, saalænge den ikke fuldstændig har absolveret alle de forelagte kongl. Lovndkast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Hs. D. Prinds Friedrich af Augustenborg (Hertugens Broder, Hertugdømmernes forhenv. Statholder, og desaarsag forhindret i at indtage sin Plads i Stændersalen som Deputeret for Staden Eckernførde, er nu kommen til Slesvig, for at afløse sin Suppleant, Advocat Lübbes, der, formedelst Forretninger i sit Hjem, ikke kan blive der længere. En anden Deputeret, Petersen fra Dalbye, har ligesom Lübbes forladt Forsamlingen, formodentlig fordi han ofte vaklede og ikke vidste, hvilket Parti han skulde holde sig til. Med ham er ogsaa Posselt afreist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Skibs-Efterretninger. Den Enkemad. Nisted i Aalborg tilhørende Slup Maria, ført af Capt. K. J. Brasch af Aarhuus, er den 12te de, om Natten totalt forliist ved Jndløbet til Themsen. Mandskabet reddedes i Storbaaden og optoges af en engelsk Brig; men Skibet, der heldigviis var assureret, blev et Rov for Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Handels-Efterretninger. En beklagelig Skjæbne. har ramt den driftige, dygtige og værdige Kjøbmand C.H. Schalburg i Nyborg, idet han har seet sig nødsaget til at opgive sit Bo til Skifterettens Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Der siges, at den Sommerske Fallit i Kjøbenhavn og nogle lidte Tab har været Foranledningen dertil. Saameget mere smerteligt vil dette erfares af Mandens talrige Venner, da denne, hindret ved Sygdom, ei selv kan (H. Av.) varetage det derved Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Kornpriserne i Randers vare i Løverdags folgende: Rug 6 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 4 Mk.; 2d. Byg 4 Rbd. 3 Mk.; dito d. 3 Rbd. 5 Mk.; Havre 19 a 20 Mk. pr. Tønde, Alt efter Qvalitet, hos Kjøbmændene. Oxe kjøb kostede paa Torvet 8 a 10 s., Smør 20 a 21 s. Pd. Horsens Torvepriser den 19de ds.: Rug 6 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 4 Mk.; Havre 18 a 19 Mk.; Kartofler 2 Rbd. Tønden; Oxekjød 7 a 8 Mk., Flæsk 10 a 11 Mk. Lpd. Smør 19 a 21 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Aarhuus Torvepriser den 21de Novbr. Rug 6 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 4 Mk.; Byg 2d. 27. a 28 Mk.; Havre 18 a 20 Mk. Tdn., Kartofler 26 a 28 s. Skpn. Kjøb 8 a 9 s., Flæsk 10 a 12 s., Smør 20 a 21 s. Pd. Ost 6 a 7 Mk. Lpd. Æg 28 s. Sn. Landeiendomssalg. Gaarden Phonixborg (mellem Veile og Kolding) er i denne Tid solgt af Eieren Hr. Jessen til Hr. Felberg af Hamborg for 68,000 Rbd. og Hr. Jessen har igjen afkjøbt Hr. Propr. Brechling Hovedgaarden Hvolgaard (2 Miil fra Veile) med underliggende Huse for 87,000 Rbd. (Md.) - Hovedgaarden Schjervad er solgt af Proprietair Risom, Eier af Schaarupgaard ved Aarhuus, til Forpagter Reergaard paa Meilgaard, for 71,000 Rbd. (Aalb. Av.) – Dueholm Hovedgaard og Mølle paa Morsø med Besætning er i denne Tid solgt af Agent Nyholm til Kammerjunker v. Holstein for 76000 Rbd. (Thst. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Copulerede i Aarhuus Domkirke d. 24de Nov., Snedkermester Hans Richard Bjørn og Jfr. Birgitte Nielsen. Aarhuus den 25de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Det af Borgerrepræsentanterne her i Byen til den jydske Stænderforsamling indgivne Andragende, Værnepligten betræffende, er saalydende: "Til Provindsial=Stænderne for Nørre-Jylland i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Det den ærede Stænderforsamling forelagte Udkast til en Anordning og Jndførelse af almindelig Værnepligt eller en ny Recrutteringslov, ifølge hvilken Udskrivning til Land- og Sø-Krigstjenesten herefter skulde skee af alle Stænder, fyldestgiør saalidet vore Forventninger og denne vigtige Gjenstand, at vi undertegnede Borgerrepræsentanter i Aarhuus, paa Byens Vegne, ikke kunne afholde os fra, til den ærede Forsamling at fremkomme med nærværende Andragende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Naar der maatte være vundet Noget ved den forelagte Lov med Hensyn til Hovedøiemedet: Landets Forsvar, ved en forøget Styrke, og forbedret Organisation, da skulde vi ingenlunde have bestridt Rigtigheden af den Sætning, at alle Borgere i Staten, uden Hensyn til de forskjellige Stænder, hvori de inddeeles, maa være lige pligtige at bære Vaaben, og stille sig i Rækken, naar det gjælder om at forsvare Fædrelandet, eller at opretholde dets Anseelse og Ære mod fremmede Magters Angreb. Men dette skjønnes ikke at blive Tilfældet efter den paatænkte nye Lov, i det denne alene angaaer en forandret Recrutteringsmaade, for den samme militaire Styrke som hidtil, og har kun til Hensigt at udvide Værnepligtsbyrden til alle Stænder, og navnlig Kjøbstæderne. Hovedideen, som man ved en Forandring i det Bestaaende havde tænkt sig, er saaledes aldeles forbigaaet, nemlig almindelig væbning : enhver ung, vaabendygtig Mands Oplærelse og fremtidige Øvelse i Vaabnenes Brug, forbunden med en saadan Omorganisation af det Hele, at Staten til enhver Tid og paa ethvert Sted kunde opbyde de fornødne Stridskræfter, naar Forsvarsvæsenet maatte udkræve det. Naar der paa saadan Maade ikke er paatænkt at forskaffe Landet en forøget militair Styrke, og den hidtilværende Recrutteringsmasse er mere end tilstrækkelig for at vedligeholde den Hær, der antages at burde holdes under Vaaben, da troe vi at være fuldkommen berettigede til at slutte, at Statsoiemedet ikke fordrer at Værnepligten udvides til de hidtil frie Stænder, eller at den betages Kjøbstæderne den vigtigste Rettighed, der endnu er levnet dem, efterat de paa mange Maader, i den senere Tid, have lidt Jndskrænkninger i deres gjennem Aarhundreder lovbegrundede Rettigheder, navnlig med Tilladelse til Handel, Brændeviinsbrænderier og Haandværksdrivt paa Landet. Det vil derhos være indlysende for den ærede Stænderforsamling, at Værnepligten paa Kjøbstædernes Beboere vilde for disse være en Byrde langt større end den er for Bonden eller den hidtil værnepligtige Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
For de unge Mennesker, hvis Bestemmelse er Embedsveien eller de borgerlige Næringsveie i Kjøbstæderne, vil en Afbrydelse paa flere Aar, for at gjøre Værnepligten Fyldest, hvorved de saaledes ganske udrives fra deres Studering eller anden paabegyndte Livsbane, have en høist skadelig Jndflydelse paa Opnaaelsen af deres Formaal, da det Hul, som derved opstaaer, vanskeligen vil kunde udfyldes. Naar Bondekarlen, efter at have udtjent, vender tilbage til sit Hjem, har han ikke tabt noget ved det Mellemrum, hvori han har været fraværende, fordi hans Beskjæftigelser ere af den Natur, at den engang vundne Dygtighed dertil ikke kan lide ved at afbrydes paa en Tid, der ikke er længere end den, hvori Recruten erholder sin Dannelse, og derefter forbliver til fast Tjeneste. Han nyder derhos endog større Agtelse blandt sine Jevnlige end den, der ikke har forladt Hjemmet, og har han staaet i Tjenesteforhold for han blev udskreven, vil det ikke mangle ham paa Leilighed til at indtræde deri paany, hvorimod det er høist sandsynligt, at naar Udskrivningen udvides til den i Kjøbstæderne fødte Ungdom, ville Embedsmænd, Kjøbmænd og Andre helst søge deres Medhjulp blandt dem, som ved Loddet eller af anden Aarsag ere blevne fritagne, og da Folkemængden allerede nu er tiltagen i den Grad, at der, til alle de Stillinger der tilbyde Udkomme, findes Concurrenter, er det at forudsee, at især Contoirister og Handelsbetjente, efter at have udtjent ved Hæren, ikke letteligen ville finde Pladse aabne, hvori de igjen kunde indtræde, og følgeligen vilde savne Midler til at ernære sigDet er derhos en Gjenstand, som ikke tør lades ude af Betragtning, at Bondekarlen er langt mere skikket til at præstere hvad man fordrer af Soldaten, end Kjøbstædernes Ungdom nogensinde vil blive. Hiin er fra Barndommen vant til et Liv, som hærder Legemet, da hans Beskjæftigelser medføre, at han den største Deel af Aaret maa færdes i den frie Luft, og det dermed forbundne Arbeide udvikler hans Kræfter. Naar derimod Drengen i Kjøbstaden har forladt Skoler, og han ikke anvendes til Studering eller i Søfarten, pladseres han som oftest paa et Contoir, i en Boutik, eller paa et Værksted, og skjøndt Sundheden vistnok ogsaa paa disse Steder kan vedligeholdes, befordres dog ikke derved udviklingen af hans physiske Kraft saaledes at han vil være skikket til med Udholdenhed at udføre grovere Arbeider, saalidet som han vænnes til at taale alle Veirligets Afvexlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Da almeen væbning ikke er funden anvendelig, og der saaledes ikke opnaaes nogen forøget Styrke eller udvidet Forsvar for Fædrelandet, har Sagen aldeles ikke nogen Sympathie i Nationen, udført paa den Maade Lovudkastet antyder, og selv de ivrigste Talsmænd, eller de saakaldte Bondevenner, have ikke kunnet fremføre noget andet tilstrækkelig begrundet Motiv for Værnepligtens Udvidelse til de derfor fritagne Stænder, end Ophævelse af den hidtil stedfundne Ulighed, hvilken dog, hvad Kjøbstæderne angaaer, i visse Henseender erstattes paa anden Maade, navnlig ved at disse bære, uden Deeltagelse af Landet, den saare trykkende Jndqvarterings byrde. Men naar der saaledes, som oftere berørt, savnes den Betingelse, hvorunder det, efter vort Skjønnende, alene kunde være beføiet at fratage Nogen sin hidtil havte Rettighed, nemlig: for Statsøiemedets eller Almeenvellets Skyld, – eftersom der kun er paatænkt Forandring i Recrutteringen, da nære vi det Haab, at hans Majestæt med den samme Retfærdighedsfolelse, som er udtalt med Hensyn til det frie og ufrie Hartkorns Egalisering, Fæstegodsets tvungne Overgang til Selveiendom, og ved flere Leiligheder, at hans Majestæt ikke vil tillade, at nogen Stands erhvervede Rettigheder eller Privilegier berøves Besidderne, i alt Fald uden fuldkommen Vederlag, – ogsaa vil beskjærme Kjøbstædernes Rettigheder, der ikke mindre ville respecteres af Landsfaderen end de andre Hans Undersaatter maatte være i Besiddelse af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Vi ansee ikke alene den Kjøbstæderne hidtil tilkommende Fritagelse for Værnepligten for en personlig, men tillige tildeels som en reel Rettighed, idet at mange Familier netop have tilkjøbt sig Eiendomme og taget Bopæl i Kjøbstæderne for at bevirke deres Sønner, med Opoffrelse af andre Goder for Familien, den Fritagelse for Værnepligt, som er tilstaaet Kjøbstadens Beboere. Disse Familiers Antal ere mange, og det forekommer os, at ville være ubilligt og uretfærdigt imod disse, at betage dem den Rettighed, hvorfor de ofte have opgivet eller forandret Livstilling, naar der ingen trængende Nødvendighed er forhaanden. Med Hensyn hertil, og da 18 Aars Alderen er, hvad den ærede Stænderforsamling ogsaa tidligere har erkjendt, saa langt fremrykket, at der for mange unge Mennesker allerede i denne Alder og længe for, som oftest fra det 8de Aar, er lagt en Livsplan, som vilde forrykkes maaskee for deres hele Liv, naar Værnepligten blev dem paalagt, saa troe vi, at det vil findes billigt og stemmende med Retfærdighed, at Loven i intet Tilfælde gjøres gjældende for dem, som ere fødte paa den Tid den maatte udkomme. I Henhold til det Foranførte anholde vi hos den ærede Stænderforsamling om, at den vil andrage paa: principaliter: at det forelagte Udkast ikke udkommer som Lov, og subsidialiter, at Loven ikke kommer til at gjælde dem, som ere fødte for Loven emanerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Borgerrepræsentantskabet i Aarhuus, den 9de November 1846. M. G. Bech. J. P. Hammershøi. C. Holstebro. J. Liisberg. P. Mørch. P. Herskind. Theilgaard. A. Grarup. Carl Bentzen. F. Beck. J. Lund. Thomasine Stellfeld f. Bidsted. Saa er de Dødeliges Liv: Et Vaarglimt kun fra Almagts: "Blive, Der lyser kort og fage; Brat slukkes Livets varme Glød, Men op af Gravens mørke Skjød Fremspire Haabets Dage. Akt mangen frodig Spire brød Paa Jorden her den kolde Død, Mens Vennens hede Taare. Ved Gravens tause Hvilested, Flød fra forgrædte Øie ned Paa mangen Elsktes Baare. Men Dødens Engel svæver buld Hen over Gravens kolde Muld Og lindrer Hjertets Kummer: Den Kime, her jeg lagde ned, Den spirer hist i Evighed "Bag Dødens korte Slummer. "Jeg løser kun det trange Baand, "Jeg hæver den forklarte Aand "Paa Lysets lette Vinger "Did til et bedre Fædreland, "Der lyser hist bag Tidens Rand, "Den Elskede jeg bringer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 29de November, Kl. 7, afholdes. Bal i Selskabet Polyhymnia, hvortil Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Billet a 1 - hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Balinspectionen. Mandagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10, foretages Auction i Riis=Skov over et Parti Ege, tjenlige til Bygningstømmer og andet Gavningstræ, saavelsom over noget Udluftning og Gjærdsel. Liebhavere anmodes at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus Byfogedcontoir, den 20de Novbr. 1836. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Tirsdagen den 1ste Decbr. førstk., om Form. Kl. 11, bliver paa Raadstuen, efter Begjæring af Brolægnings commissionen heri Byen, afholdt Licitation over Anskaffelsen af 2 a 300 Favne spaltede Brosteen, 2 a 300 løbende Alen Fortogsfliser, 20 a 100 Cubikfavne Brosand. Conditionerne kunne forinden erfares paa Kæmner contoiret. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 21de Novbr. 1846. Høe, const. Mandagen den 7de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dage, bliver paa Raadhuset. heri Byen afholdt offentlig Auction over: endeel af Grændsetoldvæsenet anholdte Varer, bestaaende af Brændeviin og Manufacturvarer, iblandt hvilke sidste findes endeel gode Sirtser og Tørklæder af forskjellige Sorter, Auctionen begynder med Brændevinet. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Kolding, den 17de Novbr. 1846. Saxild, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Tirsdagen den 15de Decbr. afholdes offentlig Auction i Moesgaard Skov over en Mængde større og mindre BøgeUdluftningsbunker, samt Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningsbrug. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10 og Mødestedet er paa Gaarden, hvor Lysthavende, indbydes at møde. Moesgaard, den 23de Rovbr. 1846. Ifølge Bestemmelse under Skiftebehandlingen af Møller Søren Poulsens og afdøde Hustrues Dorthea Elisabeth for Hansens fælleds Bo, blive de Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: Vandmøllen Odder Overmølle kaldet, beliggende i Odder By, ansat for Mølleskylds Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., samt af nyt opførte Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Et Stykke Jord paa Snærrild Mark, Odder Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr., og Et Huus i Odder By med tilliggende Haugeplads, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Onsdagen den 16de og 30te December førstkommende, samt 13de Januar 1847, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Aarhuus. men den tredie Auction afholdes i Stervbostedet i Odder, hvor tillige, naar Boets faste Eiendomme ere solgte, Boets Meubler og Effecter, Heste, Køer, Sviin og Faar, Vogne, Avlsredskaber, med mere, forauctioneres. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og ere forinden, tilligemed Adkomstbrevene, til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 17de Novbr. 1846. Rosenstand. Den Stervboet efter Rasmus Sørensen Bangs Enke, Anne Nielsdatter, tilhørende Gaard i Ølst, med Hartkorn efter den ny Matricul 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., og den bemeldte Bo ligeledes tilhørende Parcel paa Bruusgaard Mark med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., opbydes. til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 26de November 1836, 3die December - og 2den 15de hver Dags Formiddag Kl. 11. - Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men tredie Auction i Stervbogaarden i Øst. Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 13de Novbr. 1836. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Ifølge Begjæring af Enken og de myndige Arvinger efter afdøde Proprietair C. G. Schnakenburg til "Elisalyst, bliver Gaarden "Donneruplund i Give Sogn, Veile Amt, stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 28de December d. A., om Formiddagen Kl. 11, og vil absolut Bortsalg finde Sted, naar nogenlunde antageligt Bud skeer. Gaarden er beliggende 3 1/2 Miil fra Kjøbstaden Veile, dens Bygninger ere for Størstedelen Grundmuur og for faa Aar siden af Nyt opførte, ligesom Vaaningshuset er herskabeligt indrettet. Gaardens underliggende Eiendomme, der skylde af Hovedgaardstaxt Ager og Eng 7 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/5 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., have et Areal af c. 520 Tdr. Land Ager, Eng og Skov, og medfølger tillige Kirke-, Korn- og Qvægtienden af 21 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. contribuabelt Hartkorn i Give Sogn, ligesom ogsaa en Eng, der hidtil har hørt under Gaarden "Søndergaard i Give. Conditionerne, hvoriblandt Pengevilkaarene ere særdeles favorable, kunne forinden Salget erfares hos Cancelliraad Procurator Anchersen i Veile samt hos Hr. W. Schnakenburg paa Elisalyst, pr. Veile, der tillige foreviser Eiendommen. Herredsfogderiet for Norvang Torrild Herreder i Veile, den 21de Novbr. 1846. W. W. Stockfleth. Jfølge en i Boet efter afgangne Enkemadame Qvistgaard tagen Beslutning bliver den bemeldte Bo tilhørende for sin smukke Beliggenhed bekjendte og særdeles vel vedligeholdte Eiendom, Gamle Skivehuus, med Tilliggende, i Februar Maaned næste Aar stillet til Bortsalg ved een Auction saaledes, at den tiltrædes 1ste April næstefter, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres. Salling Herreders Contoir, den 20de November 1846. Willemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Ved Proclama, som i Dag er læst i Aarhuus Bythingsret og senere vil vorde læst i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter Underlæge i 3die Dragon-Regiment, Steffen Øllgaard Baggesen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for undertegnede Skifteret at anmelde og ligitimere deres Krav, hvilket herved i Henhold til Pl. 2den Juni 1819 endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 19de November 1846. J. Chr. Høe, Engelsted. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Creditorerne i Dødsboet efter Fæstehuusmand Niels Christoffersen, og Hustrue Kirsten Mogens datter af Ugelbølle, indkaldes med 12 Ugers Varsel tilat anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Wosnæsgaard, den 20de November 1846. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst for vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i afdøde Værtshuusholder og Landmaaler Jens Høyriis af Borum, under Frysenborg Gods, hans Bo indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med bemærkning: at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den første Onsdag i December Maaned dette Aar, og i Marts og Juni Maaneder næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Dyrhuset, den 10de November 1846. Bud, committ. Skifteforv.