JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Portugal. Over England haves ingen senere Efterretninger fra dette Land, paa hvilket nu den almindelige Opmærksomhed er henvendt, derimod erfares med et spansk Skib, som den 12te om Aftenen forlod Staden Villaconde i Provindsen, Entre Douro & Minho, at de miguelistiske Autoriteters Bestræbelser ikke har kunnet forhindre Jndvaanerne i hiin Provinds fra at træde op til Fordeel for D. Maria og proclamere hendes Regjering. Denne Jnsurrection skal derpaa med Hurtighed have forplantet sig over Provindserne Trax os Montes og Beira. Embedsmændene af civil og militair Stand tilligemed et stort Antal af Præster, Munke og andre D. Miguel hengivne Personer have taget deres Tilflugt til den spanske Provinds Gallicien og man ventede, at Generalcapitainen over denne Provinds ufortøvet vilde samlet sine Tropper ved Tun for at danne en Observationslinie paa Minhos høire Bredde. Et fransk Blad indeholder følgende Privatskrivelse angaaende de portugisiske Anliggender. "D. Miguel mangler ikke Midler til at ende Kampen seierrig. Mængden af Folket er paa hans Side. Armeen tæller 70000 Mand, hvoriblandt 30000 Mand Linietropper; den er opstillet divisions viis paa de vigtigste Punkter af Kysten; een Division staaer stod) i Oporto, en anden mellem Combra og Peniche, den tredie og fjerde i Lissabon og Omegnen, den femte bevogter Tajos venstre Bred og den sjette holder de sydlige Provindser besatte. Marinen bestaaer endnu af 21 Krigskibe med 330 Kanoner, nemlig 2 Linieskibe, 3 Corvetter, 5 Brigger, og 11 mindre. Dette er den blanke Side af Medaillen; vi vil nu ogsaa betragte den mørke: 1) D. Miguels Cabinet er slet sammensat; af hans Ministre ere nogle ildesindede og bedrage ham, andre ere udygtige og compromittere ham; desuden hade de hinanden af Hjertet, saa at de, istedet for enige og med faste Skridt at gaae løs paa samme Maal, hvilket under disse Omstændigheder er saa nødvendigt, tvertimod lægge hinanden alle mulige Hindringer iveien. Den eneste, der er D. Miguel oprigtig hengiven, er den 8laarige Grev Bastos, der bestyrer det Jndenlandske og Marinedepartementet. 2) Saa talrig endog den portugisiske Armee, er, saa mangler den dog en Anfører, og det vil neppe være muligt at finde en eneste General, der besidder Soldaternes Tillid og duer til at møde en talentfuld Modstander. 3) Finantserne ere i maadelig Tilstand. Tropperne have vel i de sidste 3 Maaneder faaet deres Sold regelmæssig, men kun ved Hielp af overordentlige Subsidier, som man har forlangt af Folket, og overordentlige Laan, som man har afpresset Handelstanden. De civile Embedsmænd erholde ingen Løn og de lavere Folkeklasser lide stor Mangel. Det bliver nu et Spørgsmaal, om Pluralitetens Hengivenhed forD. Miguel som hvilken Forfatteren ikke synes at tvivle) vil være istand til at vinde Seier over disse øieblikkelige Vanskeligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Messager opregner Resultaterne af Politiets Duelighed og Aarvaagenhed med Hensyn paa Hertuginden af Berry og hendes vigtigste Tilhængere saaledes: 1) Hertuginden har, ledsaget af Bourmont, gjennemreist Frankrig i en Calesche. 2) Hun har i 6 Uger opholdt sig i Vendee og er der maaskee endnu. 3) Hr. Bourmont er reist fra de vestlige Departements til Spanien, fra Spanien igjen til Vendee og derfra gjennem Anjon og Bretagne til Jersey. 4) Hans Søn har gjennemstrøifet de vestlige Departements, er kommen til Paris og derfra reist til Provence, for at begive sig til Sardinien og Catalonien. 5) Hertuginden har efter al Sandsynlighed opholdt sig i Paris og præsideret der i hemmelige Forsamlinger i Forstaden St. Germain. 6) Diot gjennemvandrer hele Frankrig med sine Planer og sine Commissioner, uden at bryde sig det mindste om de Stikbreve og Signalements, som ere ophængte i alle Vagtstuer. 7) De Herrer Menars og Blacas og 50 andre meere eller mindre betydelige Jndivider gaae, komme, complottere og leaf os andre Revolutionaire, uden at Politi=Agenterne formaae at arrestere dem, eller engang et Øieblik opholde eller forstyrre deres Planer. De franske Journaler af de forskjellige Partier angribe hinanden bittert i Anledning af Regjeringens nærværende Forhold til Tydskland. "Læser man, siger National, de tyske Blade, kan man, trods alle Moniteurens Benægtelser, ikke tvivle om, at jo baade det østerrigske og preussiske Cabinet, har faaet meget opmuntrende Noter fra vor Regjerings Side. Men ingen vil have forfattet disse Noter, selv Hr. Sebastiani, der ellers gjør sig det saa mageligt, som Minister for det Udenlandske, finder dog de nyeste Begivenheder, for slemme og paastaaer, at man nu ikke meere kan undvære en Conseilpræsident, der kan være Landet ansvarlig og staae inde for sine Collegers Ære. Man har spurgt, om Marschall Soult maaskee uden de Andres Vidende skulde have tilskreven de Confødererede i Frankfurt: Tilintetgjør kun Pressefriheden og de repræsentative Forfatninger; hele Frankrig, vil tilklappe Eder bifald. Men Marschallens Venner forsikkre, at han ikke er istand til et sligt Forrædderi. Ogsaa Hr. Rigny siger høit, Dette kan ei længere gaae an og allerede beskylder et vist Parti ham for at træde i Forbindelse med Bevægelsens Partii. Om de Frankfurter Beslutninger siger dette Blad fremdeles, at de have sat de contrarevolutionaire Lidenskaber i Udlandet i en saa farlig Bevægelse, at alle moderate Personer maa blive opmærksomme paa den Fare, de medføre og tilskyndes til atter at nærme sig dem, der vedvarende bleve Julirevolutionens Principer tro, for at man ikke af Frygt for indre Uordener skal udsætte sig for den værste af alle Uordener, nemlig den Orden, som hersker i Varschau og som vist vilde blive os paatvungen af en Million fremmede Bajonetter, hvis vi antage en altfor underdanig Stilling. Forbundsdagen i Frankfurt vedbliver iøvrigt sine begyndte Repressiv=Forholdsregler, hvorom Mere skal meddeles i næste Nummer.) Da Hr. v. Peyronnet i sit Fængsel i Ham læste Hr. Barthes seneste Circulaire, som Pressens Misbrug) udbrød, han: "Hvad, arver man nu dem, man har slaaet ihiel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Cholera er igjen i noget Aftagende i Paris, den 19de døde 144 og den 20de 118 Personer. Af andre Stæder, hvor Sygdommen er udbrudt, nævnes denne Gang Rotterdam.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Sverrig. Stockholm. Den 19de Juli tiltraadte Hs. Majestæt Kongen sin Reise til Norge, fulgt af den norske Statsminister Hr. Sev. Løvenskjold, Greve Brahe og de til Kongens Opvartning havende Personer. En Bekjendtgjørelse er udstedt om Regjeringen under Kongens Fraværelse, bestaaende af Kronprindsen som Ordfører, og 4 Medlemmer af Statsraadet, nemlig: Justits=Statsministeren Gev Math. Rosenblad, Statsministeren for de udenrigske Anliggender Greve Gust. af Wetterstedt, Statsraad, Over kammerjunker a. Greve Carl Axel Lovenhielm, Hofcantsler, Kammerherre a. Baron Dav. v. Schulzenheim.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Major Sødermark har i disse Dage tiltraadt en Udenrigs-Reise, for under et Ophold af nogle Aar at uddanne sit erkjendte Talent i Maler=Kunsten, og er ham til denne Reise tilstaaet et betydeligt Stipendium.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Dicteur Owen har i disse Dage til et udenlandsk Jnteressentskab solgt Dampfartøiet Stockholm, for at anvendes til en Paket=Fart imellem Lübeck og Stockholm; Kjøbesummen var 60000 Mark Banco. Høsten tegner godt, og Priserne paa Levnetsmidler ere faldne, selv i de Provindser, som nyligen vare truede med Hungersnød.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Forsigtighedsreglerne imod Cholera medføre stundom latterlige Optrin. Saaledes blev nylig en finsk Skibscapitain dømt i dobbelt Mulct, først fordi han havde en Papagøie ombord, som det ikke havde faldt ham ind at angive, og dernæst fordi denne Papagøie ikke havde bestaaet den befalede Quarantaine, for hvilken vore Toldofficianter, som de yttre, ikke engang vilde lade den russiske Ørn slippe, dersom den var ombord.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
J Egnen af Linksping hersker Mortalitet iblandt Hornqvæget, og Over-Directeuren ved Veterinair=Indretningen, Ridder Norling, har, paa befaling, undersøgt Sygdommens Beskaffenhed. En anden Qvæg-Sygdom skal være udbrudt i Wartofta-Herred i samme Lehn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Man behøver nu ikke at reise til Strømstad eller Uddewalla for at tage Søbad. J den nye, høist elegante Bade Indretning i Gothenborg findes Saltbad, hvortil Vandet føres i Baade fra den aabne Sø udenfor Winga.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Blandede Efterretninger. Lissabon og alle portugisiske Søstæder ere, ifølge Decret af Don Miguel af 5te Juli, satte i Beleirings-Tilstand. Mehemed Aly skal have gjort Porten Fredsforslag, under den Grundbetingelse: at Sultanen anerkjender ham og hans Efterkommere, som Egyptens uafhængige Beherskere, imod at han alligevel forpligtiger sig til at svare en aarlig Tribut. Sultanen skal være bleven meget fortørnet over denne sin Vasals Frækhed; men flere af Divans=Medlemmerne havde dog lagt sig den Ting bag Øret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
J Breslau er Choleras Gjenudbrud nu officiel anmeldt. J Erfurt angrebes fra 15de til 17de 14 Personer, ingen helbrededes, 5 døde og 17 vare endnu under Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Udsigterne til Korn- og Hø=Høsten i indeværende Aar ere overalt i Stavangers Amts-District særdeles lovende. Overalt i Nordre Bergenhuus=Amt ere Udsigterne til Korn-, Potetes= og Hø=Høsten særdeles gode og lovende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Kjøbenhavn. Den 26de Juli om Formiddagen Kl. 10 begyndte den aarlige Kongefugleskydning paa den Kongelige Skydebane.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Hs. Majestæt behagede tilligemed de Kongelige Prindser at beære Broderskabet med sin allerhøieste Nærværelse. Den behagede Hs. Majestæt, saavelsom Prindserne, at gjøre flere Skud til Fuglen; hvorefter Samtlige indtoge Frokost Efterat denne var endt tog Hs. Majestæt, de Kongelige Prindser og Sulte igjen bort, hvorpaa Selskabet atter bega sig ned til Pladsen og fortsatte Skydningen, ved hvilken Ringen blev nedskudt ved Hr. Lieutenant og Juveleer Christensen, Gevinsten en Sølv Flødekande, indvendig forgyldt); Hovedet ved Hr. Justitsraad og Landinspecteur Høyer, Gevinsten en Sølv Caffekande), og venstre Vinge ved Hr. Glarmester J. F. Clausen for Hr. Kammerherre og Marschal v. Moltke, (Gevinsten en Sølv Sukkerskaal.) Derpaa nedskjød Hr. Capitain og Glarmester C. F. Clausen i et Skud Halen og høire Vinge. Skudet var for Hr. Conferentsraad og Overbygningsdirecteur Hansen, som derfor erholdt Gevinsten for Halen, sen Sølv Theepotte), hvorimod der næstkommende Onsdag foretages Skiveskydning for den til høire Vinge hørende Gevinst sen Sølv Sukkerskaal indvendig forgyldt.) Endeligen nedskjød ligeledes Hr. Capitain Clausen Brystpladen, for Hr. Professor Hetsch, som derfor erholdt Kongegevinsten (to Sølv Arm=Lysestager, og saaledes afløste Hr. Justitsraad og Vicepolitidirecteur Brestrup som Selskabets Fuglekonge. De ved Frokosten afsjungne Sange til D. M. Kongen og Dronningen, D. K. Høiheder Prindserne Christian Frederik, Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand med høie Gemalinder, vare forfattede af Oehlenschlager, Chr. Winther, P. F. Wulff, Friis og Overskou.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
J Søndags, den sidste Dag i Dyrehaugstiden, indviteredes de svenske Kadetter med deres Chef, Command. Warberg, og øvrige Officerer, 16 Vogne i Tallet, ud til Dyrehaugen, spiste Frokost paa Erimitagen, besøgte derefter Sorgenfri m.m. og dinerede paa Skydebanen, hvor de mødtes af den Kgl. svensk norske Minister, Kammerherre Hochschild, danske Søofficerer og flere til Deeltagelse i Festen indbudne. Kammerjunker, Captain Kriger var Arrangementet overdraget. Om Aftenen Kl. henimod 9 hævedes Selskabet. Til indeværende Maaneds theologiske Embeds-Exammens mundtlige Prøve indstillede sig 10 Candidater, af hvilke een, Carl Ludvig Müller (Søn af Hs. H. Dr. Biskop Müller), erholdt landabilis & qvidem egregie, 5 laandabilis og 4 hand illand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Den 25de Dennes Kl. imellem 5 og 6 om Eftermiddagen var en Jldebrand paa Garveri-Stedet Marienlyst ved Strandveien; men den blev lykkeligen dæmpet. Bygningens Tag og Overdeel leed meget. Brandens Aarsag menes at have været Selv=Antændelse i det indbragte Ho af dette Aars Avl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Med Briggen Egedesminde fra Grønland, ladet med Tran, som er kommen hertil, er foruden andre Passagerer kommen den Kongelige Jnspecteur i Søndre Grønland, Hr. Capitain-Lieutenant C. Holbøll med Frue, 3 Børn og en grønlandsk Tjenerinde. Ved denne Leilighed har man bragt i Erfaring, at to af de danske Grønlandsfarere have reddet 27 Englændere, som udgjøre Resten af den oprindelig 18 Mand stærke Besætning af en uden for Strat Da viis forulykket Hvalfanger, ved at seile paa et Jisfjeld; at de 27 Reddede døde 7 ombord paa de danske Skibe, som Følge af deres i 6 Dage og 7 Nætter paa det synkefærdige Vrag udstandne Lidelser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Den 24de Dennes passerede her forbi nordfra, Yderdybet igjennem, et russisk Linieskib og en Fregat; ligeledes Dagen efter et andet russisk Linieskib. Alle 3 ere nye Skibe, byggede i Archangel. - Det Kongelige svenske Cadet skib, som laae her i Renden, afseilede ligeledes den 25de; samtlige disse Skibe gik sydefter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: By- og Raadstueskriver samt anden Raadmandsembedet i Oden Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Skibsmaaler-Embedet i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: den 8de Juni er hidtilværende Auscultant i Rentekammeret H. Stampe udnævnt til Medlem af Tiendecommissionen for Falster, og, som Landvæsenscommissair sammesteds, forundt Rang med Kammerraader.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Juli. Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Td. 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 10 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2radet Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s., Byg, bradet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. 2 s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 11 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 13 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 27de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 153 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 3/4 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 1 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 97 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 99 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 65 1/2 a 65 3/4 L. St. Hamborg, den 27de Juli. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 12 1/2 s., k. S. 13 Mk. 13 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43/8. Amsterdam 2 M. 35, 45, k. S. 35, 25. Kjøbenhavn 212. Species i danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Blandede Efterretninger. J en i Allg. Zeit. indført Skrivelse fra Stockholm hedder det iblandt Andet, at de danske Officerer, som vare tilstede ved de sidste Maneuvrer, saaes dagligen i Kongens og Kronprindsens Følge, og behandledes overhovedet paa det meest Udmærkede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Rapshøsten er begyndt i Ditmarsken; men falder ikke saa riig ud, som man havde ventet. Ogsaa de øvrige Kornsorter tegne her kun til at give en middelmaadig Høst. Hvad Qvaliteten angaaer vil den imidlertid neppe staae tilbage for den ifjor.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Natten til den 30te Dennes stødte paa Hirsholmen en Jagt fra Stege, lastet med Sild. Fartøiet er bragt af Grunden og buxeret til Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Fra den 5te til den 14de Juli ere 78 Skibe, ladede til franske og 8 til svenske og norske Havne, 1 til Emden, 1 til Bremen. De øvrige trettens Bestemmelsested var ikke bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Ankomne Skibe fra Aalborg. Den 15de Juli, Jdunna, Capt. Michelsen, den 17de, Bruderliche Harmonie, Capt. Brunckhorst, begge til Vliessingen. Den 18de, Eclipse, Capt. Young, til Danzig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Skib under Ladning i Kjøbenhavn, bestemt til Aalborg; P. Jensens. Et Par Ord til den danske Hests Berømmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
(Jndsendt til Aarhuus Stiftstidende.) Længe have vi med Taalmodighed seet, længe med Taushed taalt, længe med Koldblodighed hørt hvorledes man søger at sætte den danske Hest i et ufordeelagt, i et latterligt Lys, og dersom det ikke skal gaae vort ædleste Huusdyr, som det gaaer Svinet, som det gaaer det meest miskjendte Dyr af hele Hesteslægten, Æslet, saa bør vi tage til Gjenmæle, gribe til Forsvar for dets Værd. Jeg vil begynde med Hovedet og ende med Hale, saa skal man dog ei sige om min Tale, at den er uden Hoved og Hale. Hovedet, den vigtigste Deel, Sædet for Sandserne, Hjernens Residents, er mægtigt og imponerende. Hvad har man vel med Grund mod denne Deel at sige? Man finder det for stort, for tykt, for bredt; men skal der ikke Plads til en forsvarlig Hjerne, kan Fodret vel med Lethed, tygges uden Knokkelmasse? Er det ei godt, at Tyggemusklerne har Plads til Virksomhed? Den danske Hest behøver ikke Klid og skraaet Havre, den er istand til selv sit Foer at tygge. Havre, Hø og Halm, Bønner selv og Ærter, ja jeg tør paastaae, om det saa var Klude, Læder, Tørv, Papiir, den knuser Alt saa fint, som Meel. - Hvad er paa Ørene at sætte ud? Er det ei godt, at de i mægtigt Omfang Lyden tage op, at ogsaa den, der strømmer ind fra Siden, ei gaaer tabt. - Hvorfor skal Øiet være stort, Seer Elephanten og Rinoceros, seer Svinet ei og Hvalen, seer Krokodillen ei, seer Alken ikke skarpt, skjøndt Øiet ei er stort – J Hals og Bov er Kraften til at trække, som Tyrens stærk den er, og Manen er saa lang, saa tyk, saa bruus. - Den brede Ryg kan mægtig Rytter bær, den tykke Vom fordøier Fodret ret i Mag. En det en god Campagnehest, hvis Liv er altid tyndt - Paa sine Stolper staaer den fast! Forlanger man ei Knoger, er det ei stærke Knokler man vil have, er det paa Knokler ei at Hesten staaer, Hvad nytter det, at den kan flygtigt løbe, naar den ikke kan holde ud at staae. - Og Halen er saa lang, saa stærk, saa bruus, den vister Fluen bort med Kraft. Lad andre rose fremmed Hors, der seer man Patrioten. Jeg tænker, danske Heste til hvert Brug er de bedste, lad Andre ride Steeple chases paa englisk thorough -breed, jeg siger, Knapp, satte mich mein Danenros!
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Døde. F. C. Citner, 5 1/2 Aar; A. M. Lund, f. Bulden, 80, Aar; Jfr. M. Mollerup, 27 Aar; N. Bruun; H. F. Back, alle i Kbhvn. Smedesvend L. Kindbom, 20 Aar, fra Kbhvn. døde i Hamborg. Gjestgiver C. F. Schmidt, 58 Aar, 1 Fredensborg. Enken M. J. Thordsen, 59 Aar, i Randers. - Jfr. R. C. Bargum, 71 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Bekjendtgjørelser. At den alvise Gud Natten til den 31te Juli ved Døden bortkaldte vor elskede Moder og Svigermoder, sal. O. Krogbek, født Heilesen, i en Alder af 68 Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 31te Juli 1832. S. Krogbek. Cathrine Nitsche, S. Nitsche. født Krogbek.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Med høie Vedkommendes Tilladelse og med godhedsfuld Understøttelse, agter Undertegnede at give en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert paa det ærede Dramatiske Selskabs Theater næstkommende Onsdag. Det Nærmere vil ved Placater vorde kundgjort. Billetter a 4 Mk. og til Logen a 2 Mk. kunne erholdes i mit Logis hos Hr. Gjestgiver Brünes, samt ved Indgangen. Aalborg, den 31te Juli 1831. Nr. Werschall. Formedelst attraaende Bestemmelse, underhaanden at bortsælge mit iboende Sted, samt Leiested, beliggende uden for Vesterport, lader jeg, formedelst Forandring og Jndskrænkning af Bopæl, afholde en Løsøre Auction sidst i August Maaned. De som hos mig have Tøi henliggende, advares at indløse og afhente samme forinden Auctionen. Helene sal. Bachs. Blomstersproget, eller Blomsternes Betydning paa østerlandsk Viis. 4de Udgave, ved A. F. Elmquist. 1832. 2 Mk. Faaes Rottbøll Sadolin. Muldvarpejægeren eller Kunsten at fange Muldvarpe paa en tilforladelig, ganske sikker og morende Maade i haver og paa Enge, faaes nu igjen hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Reiseselskab til Aarhuus eller Randers ønskes sidst denne Uge. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Røgede Lax og Christiania=Ansioser ere igjen at faae Ulrik F. Torm. hos En Seminarist ønsker sig Kondition paa Landet som Huuslærer til 1ste November, helst i Egnen af Aalborg. Bogtrykkeriet giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
For en Opvarter og en voxen Dreng anviser Stiftsbog, trykkeriet Tjeneste til 1ste November d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-31
Auctioner. Ifølge Skifterettens Begjæring, bliver det Kjøbmand M. H. Prips Fallitbo tilhørende Skib, Skonnerten, Anne Margrethe, med tilhørende Jnventarium og løbende Redskaber, bortsolgt ved Auction, som afholdes paa denne Byes Skibsbrygge, Mandagen den 27de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 24de Juli 1832. Reckelmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Tyskland. Forbundsdagen i Frankfurt har atter under 5te og 19de Juli taget tvende Beslutninger, sigtende til at vedligeholde Orden og Rolighed. Den sidste angaaer blot Undertrykkelsen af de tvende Journaler Der Freisinnige" og Der Wachter af Rhein, som begge hidtil udkom i Storhertug dommet Baden. De navnlig angivne Redacteurer maa i 15 Aar ikke admitteres til at redigere noget lignende Skrift i Forbundets Stater, og den storhertugelige Regjering opfordres til strax at lade denne Beslutning iværksætte og tillige besørge oplyst, hvem der maatte være de egentlige Redacteurer af hine Blade. Den anden Beslutning af 5te Juli har se mere omfattende Hensigt og indeholder følgende Hovedpunkter : 1) Jntet Tids= eller andet Skrift, som er under 20 Ark, stort og af politisk Jndhold og som udkommer i det tydske Sprog i nogen til Forbundet ikke henhørende Stat, maa indføres eller udbredes i nogen Forbundstat uden foregaaende Tilladelse af sammes Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-01
Fra München skrives, at medens Forbundsbeslutningen der er den eneste Gienstand for Samtaler, confiskeres Alt, hvad som trykkes derom. J Augsburg circulerer derimod alt det frit, som i München confiskeres, hvilket Referenten kalder en paafaldende Uligeartethed i Statspolitiet 8.