JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
At Fuldmægtig Nissen paa Aalborg Politikammer, i indeværende Termin paa mine Vegne hæver Renterne af de Debitorer, der have Laan af Umyndiges Midler under Aalborg Kjøbstads Overformynderi og igjen udbetaler disse til de Umyndiges Værger, dette bringes herved til enhver Vedkommendes Kundskab. Aalborg, den 13de Juni 1838. Christen Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
En Person, der har lært Hjulmandsprofessionen, søger Condition i saadan Egenskab til 1ste Novbr. paa en Herregaard. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
En Lærerinde, der besidder de fornødne Kundskaber og Gaver til at undervise Børn, ønsker Emploi i dette Fag, og anbefales af Madame Cortius paa Algaden. Nogle Landeiendomme anvises tilsalg af C. J. Sparrevohn i Nørre-Sundby. Tøvetand er igjen at faae hos Vor Hvor en meget smuk Cabriolet eller Jagtvogn kan er holdes tilkjøbs anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
Skipper Thomas Hjelm afseiler i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Vedkommende ville behage at melde sig ved Skibet ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
En god, stor Springtyr, 2 a 3 Aar gammel, helst af Schweitzer= eller Tyroler=Racen, og et Par 7 a 8 Aars stærke, sunde og feilfrie, 10 Qvarteer og 2 Tommers Heste, ønskes tilkjøbs. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Eieren af Sønder-Skovsgaard i Øster Hanherred pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
Capit. Thom. Pank, der nu for Tiden ligger i Altona, bliver færdig til Afseiling om 14 Dage og medtager Fragtgods til Frederikshavn og Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-14
Ved den under Dags Dato afholdte Skiftesamling i Cornelius Hansens Fallitbo, er det vedtaget, at dette Boes faste Eiendomme, som findes beskrevne i denne Tidendes Nr. 41, skulle stilles til Bortsalg ved en fjerde Auction, der afholdes paa selve Eiendommen den 2den Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Eiendommen, der ligger midt paa Byens nye Torv og med sin gode rummelige Gaardsplads, fortrinlig skikket for en Handelsmand, vil nu blive forsøgt opraabt saaledes, at de enkelte Dele hvoraf den bestaaer og som hver for sig, med tilhørende Pladse og Pakhuse, kan tjene til Bopæl for en Kjøbmand, særskilt bortsælges. Vilkaarene for Kjøbesummens Betaling kunne ventes favorable og Eiendommen kan strax tiltrædes. Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 11te Juni 1838. Lassen. Efter Begjæring af Skifteretten i Simon Larsens Fallitbo afholdes den 25de D., Kl. 11 Formiddag herpaa Contoiret en fjerde Auction over de bemeldte Bo tilhørende faste Eiendomme, der ere beskrevne i denne Tidendes Nr. 41. Lysthavende indbydes, og bemærkes det, at Eiendom, mene forventelig ved denne Auction blive absolut bortsolgte og at Budet formeentlig strax kan ventes approberet. Frederikshavn, den 11te Juni 1838. Lassen. Mandagen den 25de Junii, Kl. 12 Middag, afholdes Auction paa Byfoged-Contoiret i Frederikshavn, over Kjøbmand Simon Larsens Fallitboes Boggjældsfordringer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 11te Juni 1838. Lassen. Fredagen den 6te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver, efter vedkommende Eiers Begjæring, afholdt offentlig Auction over Gaarden Tranumstrandgaard med Tilliggende af Jnterimshartkorn 2 Tdr. Skpr., beliggende i Tranum Sogn, Øster Han-Herred, og Hjørring Amt. Gaarden, der er forsynet med gode Bygninger til beqvem Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden og vel indrettede Pakhuse, er, formedelst sin Beliggenhed ved Vesterhavet, fortrinligen skikket til, at der fra samme kan drives Handel, hvilket forhen i en Række af Aar har været Tilfældet. Gaardens Jorden udgjøre omtrent 21 Tdr. Land, af vel dyrket Jord, foruden Overdrev i Sognefælledet, hvor der haves Jldebrændsel i Overflødighed. Saavel om Foraaret som om Efteraaret drives der ved Kysten Fiskeri, der ofte giver godt Udbytte. Gaarden kan af Kjøberen strax tiltrædes. Auctionen afholdes i selve Gaarden, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 11te Juni 1838. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Gudstjeneste. Første Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boe, sen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J NørreTranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Frankrig. Rente=Conversionssagen, hvorpaa saamegen Opmærksomhed, er henvendt, gik, som bekjendt, allerede for længere Tid siden fra de Deputeredes Kammer over i Pairskammeret. Den længe forventede Beretning fra Committeen, til hvis foreløbige Drøftelse den blev overgivet, blev nu af Committeens Referent forelæst den 8de Juni og er i det Væsentlige af følgende Jndhold: "Committeen har været af den Mening, at det havde tilkommet Regjeringen, at gjøre de andre Stats magter nøie bekjendte med Nødvendigheden af denne Forholdsregel, med Midlerne til dens Udførelse og med det Betimelige eller Jkke=Betimelige i denne, baade fra politiske og financielle Synspuncter. Vi have ikke glemt, at Regjeringen ikke alene ikke har forelagt nogen Plan, men endog bestandig erklæret sig imod denne Sags Udførelse for Tiden. Ved Siden af de høist vigtige politiske Betragtninger, som ved denne Leilighed trængte sig paa os, burde vi ikke opholde os ved at veie de financielle Midler. Det forekom os, at de udenrigske Forhold viste meer eller mindre nære Forviklinger, der ikke tilstedede, uden Fornødenhed, at styrte sig ind i Operationer, der kunde sætte Landet i Forlegenheder, ja ret ligesom fremkalde disse. Men hvad der ganske særdeles maatte fængsle vor Opmærksomhed, var Landets egen Tilstand, Vilde det vel kunne kaldes forsigtigt, neppe 7 til 8 Aar efter en Revolution, der rystede hele Samfundet og reiste en ny Trone paa et gammelt Dynasties Ruiner, efter saa heftige Rystelser, at udsætte sig for den Fare at skabe endnu flere Utilfredse, Vi leve endnu ikke i sædvanlige Tider; Forsigtighed, saa forekommer det os, tilsteder os endnu ikke at byde Farer Trods, som de her paapegede, ene og alene for at opnaae en financiel Besparelse, der i Grunden er ubetydelig og saa at sige en Draabe i Havet, relativt til vort umaadelige Forbrug. Da Committeen er enig med Regjeringen i at antage det ubetimeligt, nu at sætte Forslaget i Værk, har den slet ikke indladt sig paa at bedømme det Retmæssige deri. Hele Forslaget forekom os kun at indeholde Vanskeligheder og Farer, og de Fordele, det syntes at love, at være Jllusioner, som Discussioner over samme snart have forjaget. Hele Fordelen for Staten vilde udgjøre 10 til 12 Millioner, en Sum, der er ubetydelig ved Siden 1 af de Farer, til hvilke dens eventuelle Besparelse kunde lede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Forslagets Antagelse vilde heller ikke bringe Rentefoden til at falde betydeligt, thi dette er langt mindre afhængigt af lovlige Bestemmelser, end af mangehaande andre Omstændigheder. At Capitalerne skulde strømme til Handel og Jndustri er ligesaalidet usandsynligt; sandsynligere, at disse vilde blive hvor de ere. Committeen vil ingenlunde antage, at Misundelse og Skinsyge hos Departementerne mod Hovedstaden eller hos Landeiendomsbesiddere mod Capitalisterne have været de Grunde, der have tilveiebragt den store uoverlagte Jnteresse for Conversionen. Committeen veed altfor vel, at under en velordnet Regjering er Capitalistens Jnteresse ligesaa hellig som Grundeierens og at begge for den offentlige Retfærdigheds Tribunal have lige Værd. Committeen har derfor den Ære eenstemmig at andrage paa, at Pairernes Kammer ikke vil antage Loven.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
I de Deputeredes Kammer er man i denne Tid færd med at debattere de algierske Forhold, i Anledning af de for denne Green af Statsudgiften forlangte Summer, og efter flere Dages Debatter, i hvilke de herhenhørende Qvæstioner betragtes fra mange baade politiske og bekonomiske Synspuncter, er man endnu ikke kommet til noget Resultat. Den 12te April havde den franske Gesandtskabssecretair endnu ikke forladt Mexiko. Præsidenten, Gen. Bustamente, skal have erklæret: at han gjerne vilde betale de forlangte 300000 Piastre, kun ikke beqvemme sig til at afsætte flere Embedsmænd paa Grund af foregivne Krænkelser imod franske Undersaatter. De engelske Blade ere overhovedet af den Formening, at Frankrigs Fordringer ere altfor overdrevne. Saaledes fortælle de blandt Andet, at en Juveleer, hvis Vinduer vare blevne slagne ind, fordrer en Erstatning af 2500 Piastre; en Conditor, som nogle forfultne Soldater, havde spiist læns i Kager, uden at betale dem, 20000 Piastre; en Kjøbmand, for hvem man havde confisceret 30 Stænger Sølv, som vare indsmuglede, 30,000 Piastre osv. Selv franske Blade, f. Ex. National, kunne ikke negte, at Klagerne tildeels hidrøre fra den mexikanske Regierings Afmagt, og finde det paafaldende, at see det franske Cabinet optræde saa høirøstet imod svage Republiker, som Schweitz, Ny-Granada, Buenos=Ayres og Mexiko, medens det derimod har iagttaget en ganske anden Holdning mod kronede Hoveder, selv om det kun var en Hertug af Modena. Man haaber imidlertid endnu, at England vil paatage sig at være Mægler imellem Frankrig og Mexiko.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Belgisk hollandske Anliggender. Fra Holland erholder man Bekræftelse paa, at de 5 Magter, hvis Gesandte udgjøre Conferentsen i London, eensstemmigt have tilkjendegivet Cabinettet i Haag deres Tiltrædelse til Undertegning af de 24 Artikler, at denne Beslutning ikke er Frugten af en i Londonner-Conferentsen selv protocolleret Act, da denne for Tiden ikke er samlet, men at enhver af disse Magter i Særdeleshed har bekjendtgjort Cabinettet i Haag sin Bestemmelse i denne Sag. Tractaten skal, uden at der i den forandres en Tøddel, undertegnes saaledes med Holland, som den blev afsluttet af de i store Magter med Belgien; men dens fuldkomne Udførelse skal først indtræde da, naar en Convention mellem Holland, og Belgien selv er afsluttet saaledes som de 244 Artikler ligeledes bestemme. Man vil give Belgien en muligst lang Frist til Overlæg, for ei at blive nødt til endnu engang at opføre et Drama, der kunde blive et Sidestykke til Beleiringen af Citadellet i Antwerpen. Det ønske Anliggende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Det hedder fra Wien under 30te Mai, at der nu er at Udsigt til, at de forargelige og til saamange Intriguer ledende Differentser mellem den preussiske Regjering og Paven ville tage en tilfredsstillende Vending. Fra det østerrigske Hofs Side er der vel ikke forlangt nogen officiel Mægling, heller ikke er en saadan tilbuden, men besindige Raad, understyttede af den første catholske Stats velgrundede Anseelse, have ved gjort sig gjældende hos begge Parter, og, som man hører, har ogsaa Keiser Nicolai istemt Østerrigs Mening i Sagen. Den østerrigske Statspolitiks Grundsætninger borge forud for, at den ikke hylder nogen Art gjennemgribende Fremfærd, men paa den anden Side ogsaa under en saadan Aarvaagenhed over Lovene, der hellere, om muligt, søger at forebygge et Onde, for at undgaae at vække en forargelig Opsigt, end at straffe det, naar det allerede er forhaanden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Preussen. Den store Forsamling af Potentater og andre Jordens Mægtige, Rige og Fornemme, som Berlin paa eengang saae inden sine Barrierer, opløser sig nu efterhaanden. Den 6te om Aftenen afreiste Keiser Nicolai. Hans yngre Sønner, vare tidligere afreiste til Stettin. Der indhentede han med Tronfølgeren dem Aftenen efter og gik strax ombord paa det i Svinemünde stationerede Dampskib, Hercules", som allerede Kl. 1 1/2 om Natten gik til Søes. Paa Høiden af Dalars, ligge 2 andre Dampskibe i Beredskab, paa hvilke Storfyrsterne Nicolaus og Michael gaae til Petersborg, men Tronfølgeren til Stockholm paa Hercules". Hvorhen Keiseren egentlig vil, veed man, som sædvanligt, ikke, før man seer det. J Berlin har han dennegang aldeles ingen Ordener uddeelt og været meget sparsommelig med Foræringer. Man smigrer sig med en bedre Høst af hans Gavmildhed, naar han i Efteraaret kommer did tilbage. For Juvelererne har iøvrigt denne Fyrstecongres været indbringende. Kostbare Tobaksdaaser, Ringe og deslige, som ved slige Leiligheder kjøbes hos dem til Foræringer, vandre sædvanligt tilbage til dem igjen mod en Rabat af 10-12 pCt. for atter at afsættes mod ny Vinding næste Gang, indtil det endelig engang falder i Hænder, der kunne og ville holde fast paa slige døde Capitaler.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
For ikke længe siden kjøbte Keiseren i Berlin et Hotel for sit Gesandtskab, blev saaledes Grundeier og af Berlins Borgere udnævnt til Æresborger. I dette Hotel gav han nu 10 under sit Ophold en saakaldt Gaffel=Frokost, der fængsled Gjæsterne fra 10 om Morgenen til 7 om Aftenen, med hvor man da ventelig ogsaa har havt andre Nydelser end bloMad og Drikke. Keiserinden gjorde ved denne Leilighed Honneurs i Costume som en almindelig Berliner=Borgerkone.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Blandede Efterretninger. Leipziger allg. Zeit. fortæller følgende Træk af den umenneskelige Grusomhed, hvormed den nærværende Borgerkrig føres i Spanien. "De christiniske Officerer, som Carlisthøvdingen, den vilde Cabrera, holdt fangen fra den 24de Aug. 1837 til den 26de Marts 1838 i Beceite, have nu udgivet den over deres Lidelser førte Dagbog. Jfølge samme døde der siden den 14de Novbr. daglig 8 Soldater, af Hunger og Kulde; Brød fik de slet ikke, kun nogle faa Kartofler, undertiden kun een hver, og dem maatte de end- og fortære raae. Officererne fik dog en halv Nation Brød. Med Livsfare samlede Soldaterne derfor Been op paa Gaaden, for at knuse og fortære dem. Nøden steeg nemlig til den Grad iblandt dem, at de skjulte deres døde Cammeraters Lig, for siden at fortære Kjødet deraf, efter at have stegt det ved en Lampe. Jndtil den 31te December vare af 1100 Fanger de 600 døde. Den 1ste Jan, skrev de Ulykkelige i deres Dagbog: "De endnu Levende af os ere ikke Mennesker mere, men vandrende Beenrade. Jngen kjender mere den Anden; Forstanden har forladt dem, og de bevæge sig kun maskinmæssigt. Synet af en Døende er frygteligt. Forvandlede til Dyr, styrte de Andre over deres udaandende Cammerats Lig, for at afgnave den Smule Kjød, der endnu findes paa hans magre Legeme, og nedsluge det raat. Hovedet bliver knuust og Hjernen fortæret. Men i 14 Dage har man heller ikke rakt dem den mindste Næring. Den 6te Jan. hedder det: "Jdag døde 30 Soldater, som man havde pryglet paa det Ubarmhiertigste, fordi de bade om Noget at spise. Den carlistiske Vagt skjød 9 Ulykkelige, som høit anraabte om Døden." (!!)
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
I et af en russisk Lector udkommet Skrift forekomme følgende Udsagn: "Skulde vel Aarsagen til Staternes ringere Velbefindende altid ene og alene ligge i de trykkende Tidsforhold: Skulde Skylden ikke ofte søges i Mangel paa god Villie, i de bagvendte Anskuelser og i de ringe Evner hos Finantsembedsmændene?" De anføres i Kieler Correspondbl. som en Raritet, fordi de komme fra Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
J Rusland forbyder man mange, især tyske Bøger; interessant er det, at man undertiden kun forbyder et enkelt Afsnit af en Bog eller endog kun enkelte Sider; men hvordan bærer man stgade Skjærer man dem ud? Religionsvæsenet synes at ligge den preussiske Konge paa Hjerte, idet mindste vidner derom en Skrivelse fra ham til en Landraad, der, gift med en catholsk Dame, lader sine Børn opdrage i den catholske Religion. Den lyder saaledes: "Jeg har bragt i Erfaring, at De har ladet Deres Søn, som tjener i "Regiment, opdrage i den catholske Religion, skjøndt De selv bekjender Dem til den evangeliske. Skjøndt dette lader sig forsvare efter Loven, kan Jeg dog ikke undlade at erklære Dem, at Jeg der kun seer Ligegyldighed mod Deres egen Religion og derfor herved maa tilkjendegive Dem Min Misbilligelse og Mit Mishag, Blandt de Mærkværdigheder, som for Tiden sees i London, tiltrækker sig en uhyre Reisevogn almindelig Opmærksomhed. De i samme anbragte Vinduer ere saa høie, at ingen Rytter til Hest kan see ind af dem. Man stiger bagfra ind i Vognen, og kommer først i et 5 Fod langt og 9 Fod bredt Forværelse, hvorfra en Dør fører ind i Hovedværelset, et lyst, luftigt og smukt Gemak, af 20 Fods Længde og 9 Fods Høide og Brede. Dette Værelse er elegant udstyret med Stole, Sophaer, Malerier, Hjørneskabe, en Ovn, kort sagt Alt, hvad der hører til Beqvemmelighed og Stads for et til circa 12 Personer indrettet Værelse. Dette Vogntøis Hjul, Fiedre og alt Tilbehør er af det fortræffeligste Arbeide. Ved en sindrig Indretning kan Vognen, om Veien end er nok saa ujevn, aldrig hælde til Siden, men blot gynge lige frem og tilbage. Hele Kjøretøiet. veier 40 Centner og kan med Lethed trækkes af 2 Heste. For Familietoure kan man ikke tænke sig noget bedre indrettet Kjøretøi.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Vor Tidsalder kan med Rette kaldes Opfindelsernes og Maskinernes. Saaledes læser man nu, at en Mand i England har taget Patent paa gen forbedret Methode at malke, Koerne med Maskinel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Skibsfarten paa Kbhvn. har ogsaa i Mai været meget levende. Der ankom ialt 726 Skibe og afgik 583. Der tilførtes blandt Andet over 1 3/4 Mill. Pd. Sukker (Afsætningen deraf var over 1 1/2 Mill. Pd.), 2300 Skpd. Jern, 50000 Tdr. Steenkul, over en Mill. Staver og 90,000 Tdr. Kornvarer (hvoriblandt fra Jndlandet 75,500 Tdr.). Blandt de udførte Artikler var 100,000 Pd. Sukker, 70,000 Pd. Kaffe, 320,000 Pd. Riis, 11,000 Lspd. saltet Flæsk og Kjød, 8400 Lspd. saltede Huder, 1,400,000 Pd. Hvedemeel, 400000 Pd. Brød og 2100 Tdr. Raps. Priserne paa Kornvarer stige overalt af Mangel paa Forraad og fordi den sildige Høst, man kan vente, maa indvirke paa dem, naar man overalt savner Forraad af ældre Varer. For Hvede betaltes 6 1/2 a 8 Rbd. pr. Td., for Rug 5 1/2 a 6 Rbd., for Byg 4 1/2 a 4 1/2 Rbd., for Havre 3 a 3 ½ og for Ærter 4 1/2 a 5 1/2 Rbd. Efterretningerne fra Landet om Rapssæden ere bedre end man havde ventet; dog lader der sig endnu Jntet sige om Priserne, der meget beroe paa de udenlandske Markeder. Formedelst de høie Kornpriser er ogsaa Prisen paa Riis og Brændeviin stegen paa sidstnævnte Artikel 4 s. pr. Pot. Derimod ere Priserne paa Rom, Sydfrugter, Sild, raae og saltede Huder faldne. J Mai Maaned vare begge vore Søassuranceinstituter meget beskæftigede og mange Assurancer tegnedes baade for inden og udenlandsk Regning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 12te Junii. Hamb. 2 M. - k. S. 200;. Oblig. 102 a 103 Rbd. r. S. i Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100, a 101 1/2 i r. S. Sp. 171 a 171 1/2 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832, Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1 i r. S. 36 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 10 a 1 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst. Rente) 92 1/2 a 93 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 98 a 98 1/2 i B. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier - Rd. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- i r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Kjøbenhavns Havnepriser, den 12te Junii. Hvede, sjæll. 7 Rd. 64 s. a 8 Rd. 16 s. Byg, 2radet 4 Rd. 24 s. a 4 R. 32 s. Do., loll. 7 Rd. 72 s. a 8 Rd. 16. Havre. 2 Rd. 64 s. a 3 Rd. 8 s. Do., holst. 8 Rd. - s. a 8 Rd. 48. Smør, fyensk 40 Rd. a 48 Rd. s., Rug, sjæll. 5 R. 64 s. a 6 R. - s. D., holst 48 Rd. 2 s. a 56 Rd. 2 s., Do., dansk 5 Rd. 80 sk. a 6 R. - s. Do., jydsk 14 Rd. - s. a 48 Rd. - s. Bøgebrænde, pr. Favn 10 Rd. a 10 Rd. 48 s. Hamborg, den 12te Junii. Bordeaur 189 1/2. Petersborg. 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 1 s. Madrid, 44 1/2. Cadix 411. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 36,00; k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 202. Species 1/4 pCt. Agio. Louiss'orer, og Frederiksdører 11 Mk. 2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Aalborg. Det 3die jydske Infanteri-Regiment mönstredes den 14de Dennes af Infanteri-Inspecteuren, Hr. Generalmajor, Kammerh. v. Römmer, og höstede, som sædvanligt, i hans Ettringer om dets Ovelser, Paaklædning og indre Orden, Frugten af den Tienstiver og vel an rendte Flid i Aarets Löb og Exerceertidens Dage, som hele Samfundet her paa Stedet er stadigt Vidne til.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Blandede Efterretninger. Assessor Algreen-Ussings Forslag om Jødernes Valg. bathed til Stænderne har i Jyllandsposten fundet en Modstander, der dog ikke har formaaet at fremføre væsentlige Grunde med Forslaget, hvilket og i den Frisindede, er godtgjort, og man kan saaledes vel i det Hele antage, at den almindelige Stemme er for dette Forslag. Redacteuren af Nestved Ugeblad, Student Goldschmidt, har ligeledes i den Frisindede, frembragt en Toast til det danske Folk for Jødernes Emancipation, hvori han udvikler de Grunde, der tale for denne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
J Veile Avis gives der det Titchenske Skuespillerselskab, en, som det synes, velfortjent Revselse. En Jndsender fortæller, at dets Forestillinger i Fredericia havde saa talrigt Besøg, at der neppe kan være Tvivl om, at Jndtægten rigeligt har været 10 Rbd. Sølv for Aftenen eller i det Hele 600 Rbd. Derpaa siger han: For den betydelige Gave, hvormed Selskabets Directeur, glædede Fattigvæsenet - nemlig 4 Rbd. Sølv, siger og skriver fire Rigsbankdaler Sølv - engang for alle - det er 25 trefemtedeel Rbs. for hver Aften, finder Indsenderen heraf, at Fredericia Commune burde offentligen frembære sin Tak til bemeldte Skuespil Directeur, eller til den eller de hæderlige Mænd, som have bestemt dette Bidrags Størrelse, saameget meer, som en billet til første Plads kostede for Abonnenter 2 Mk. og for ikke Abonnenter 2 Mk. 6 tofemtedeel Skill. hver Aften - det var saaledes hele 4 femtedeel eller 2 trediedele af Betalingen for en eeneste Billet, der hver Skuespil=Aften saa velvilligen ydedes de Fattige!!)
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Den 10de D. er i Egnen af Ribe under et Tordenveir falden en Mængde store Hagel, som har anrettet en Deel Skade paa Kornmarkerne. Den opkomne Sæd skal saaledes paa enkelte Steder af Haglene være pidsket opaf Jorden. Samme Dag skal en Vandhose en Miilsvei, længere Sønder paa have omstyrtet en Lade ved en Bondegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
J Søndags Formiddags passerede forbi Kjøbenhavn nordfra og gik syd efter en kgl. svensk Orlogsfregat og en Corvette (formodentlig af den fra Middelhavet kommende Eskadre), og Dagen derpaa ankom om Eftermiddagen syd fra en russisk Orlogsfregat, som ankrede i Renden. Bevilling paa at anlægge og drive et Apothek paa et dertil passende Sted i Nørre-Herred, under Ringkjøbing Amt, kan ventes meddeelt til en Pharmaceut, som har de i saa Henseende fornødne Egenskaber. Ansøgninger maae inden 6 Uger være indgivne til Sundheds-Collegiet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Reisende. fra Aarh. t. Kbhvn. Cand. chir. Gottschalk, Pastor Terndrup m. Kone; Fru Provstinde Becher; Mad. Alstrup; Fru Dreyer; Jfr. M. Lohmann, Borgen og Rasmussen; Mad. Jøns, Begtrup m. 2 Børn og Tjenestepige og Frederiksmose, med Datter; Skipper Tandrup. - Fra Kallundb. t. Aarh. Justitsr., Herredsfoged Lang m. Datter, Fru Segers m.; Døttre, Forstjunker Neergaard med Frue og Svigerinde; Adjunct Schmidt; Frøken Moltke; Landmand F. Røe; Hr. C. Borchhorst; Avlsforv. Fenger; Pastor Thomsen m. Familie I. Ettrup; L. Christensen. - Med Daqv. t. Aalb. d. 14de Juni, Fra Rand. Major v. Bülow; Jfr. Meyer; Propr. Bang. Fra Hobro: Skibsfører Staal; Mad. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-06-16
Døde. Sognepræst til Lintrup og Hjerting Mydr., J. Strarup, 67 A., i Lintrup Præstegaard i Ribe Stift. Stud. theol. H.F. L. Weichemester, Sognedegn i Horne i Fyen, 78 A., i Horne Degnebolig.