JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-10-28
Torsdagen den 17de November førstkommende, Formiddag imellem Kl. 11 og 12, bliver paa Postgaarden i Slagelse, hos Hr. Gods, foretaget offentlig Auction over den søndre Deel af Gyldesholm vestre voved Parcer, beliggende imellem Sorøe og Schielschler. Dens Bygninger ere for der meeste opførte af Grundmuur og teglhængte, og assureret i Brandkassen for noget over Halvtolte Tafinde Rigsdaler. Foruden omtrent 200 Tønder Land Agerjord og en Tørvelod, alt frie Hovedgaards=Taxt, hører til Stedet en Storlod paa omtrent 30 Tønder Land og 20 Hu Dette Aars Jndbøstning efter 25 Tønder Hvede, i Tønde Rug, 33 Tan, ligemed Besætning at Heste, Qvæg, Vogne, Plouge, Harver &c. &c. Penge=Conditionerne ere særdeles fordeelagtige. Hr. Rasmus Hansen, paa Stedet, for viser Eiendommen, og Conditionerne kunne førend Auctionen faaes til Eftersyn, saavel hos ham som hos Hr. Justitsraad Neergaard paa Gunderslevholm, hos Capitain Lund paa Bonderup, hos Hr. Gods i Slagelse og hos Hr. von Støcken i Kiøbenhavn Flere end denne ene Auction afholdes ikke, men Eiendommen bortsælges atsolut derved, saafremt antageligt Bud skeer. Forpagtning. der Byg, 33 Tønder havre og 3 Tønder Bælgsæd, følger i Kiøber, til Parcellen Hedevigslyst, beliggende i Holbecks Amt, agtes i underhaanden bortforpagtet paa 4 a 9 Aar fra 1ste Plaji 1809. af. Gaardens Areal bestaaer af circa 450 Tönder Land foruden omtrent 30 Tönder Land Skov og Kradt. Som Jnventarium folger 60 gode Hollænderie Køer, og til Gaardens Drivt hensægger et betydeligt Antal tidst og Arbeids-Dage, hvilket alt de udförligere Conditioner udviser, som efter 14 Dages Forløb skal vær til Eftersyn paa Lerchenborg Skriverstue. For næsten 8 Dage siden er fra Roeskilde Byes saakaldte Hale Jorder, bortgaaet en gammel blakbraaget og stumerumpet Koe, henved 20 Aar gammel, havde et Reed omkring Hornene og klipper et 2 paa venstre, Side ; hvo som om denne Køe tunne give nogen Oplysning, ville behagelig herom underrette Byefogden i Roeskilde, som erstatter Omkostningerne og udbetaler en billig Douceur for Opdagelsen. Roestilde, den 16de October 1808.
Berlingske Tidende, 1808-10-28
Et jeg er flyttet fra Nr. 229 til No. 225 i Adelgade, dette tiener til Samme ærede Velynderes behagelige Efterretning. Martiin Engholm, Marschandiser.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Kiøbenhavn den 31te October. De 24de d. M. des Christiansøe atteqveret af Fienden, men Fæstningen afviiste tappert den samme langt overlegne Magt. Omstændighederne ved dette Angreb ere som følges : Bemeldte 24de October, om Morgenen, ved Dagens An bend, faaes i S. O. en Eskadre, bestaaende af 2 Linieskibe, hvoriblandt en Tredækker, en Fregat, 1 Brig og 3 Bombardeerfregatter hver med 2 Morterer; Vinden var S. V. Kl. 7 nermede sig de Bombarderere og lagde sig i en Linie efter hinanden i Distaae af omtrent 4000 Skride fra Fæstningen paa Ostsiden. Kl. 7 1/2 begyndte at domgardere og vedblev afsendt metil Kl. 11 1/2, i hvilket Tid omtrent 300 Bamber bleve kastede mod Fæstningen. Kl. 9 arantrede Hovedeskaaren, seilede i Linie efter hinanden og beskiød Fæstningen flere Gange med glat Lag. Ved at passere Fæstningen paa samme Side som Bombardstame laar, kom Eskaaren snart uden for vore Skud, hvorefter den kom i Læ og holde Øster efter. Vinden blev sydlig. Da Fienden havde ophørt at skyde, lettede Bombardeer Fregatterne Anker og samlede sig med de øvrige Skibe i N. O. fra Fæstningen. Tiende af disse tillige Curreren krydsede Vester.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Fortsættelse af den i Nr. 100 af Statstidenden, meddeelte Correspondence. Efterstaaer de Document er skrevet paa behøriet preussisk stem let Papiir til 6 Brasche med det Kongelige Coffre L. W. Dheren J. J Landbarck. & Co in Braunsberg eengaairen den Capitain Jan K. Viin von Kriphausen, Schiff Broup Martha, 40 Røggenesten res, von der nard Hull mit tiler rollen uar beqvemmen Lanun, Garn over andere Güher, und accordigen at Frachtdomstiden en ronge Vier Hundert und Drerssig Plund Sterling, 3de Pland Sterling af Kaplacken, nedst Dreissig Ducater, Douceur, machulzerchier betalt werden. Die Lasung mird den Schiffer frey an Solader und en Pillen, ode i Pillen gelickert anchbsahlen der Herrn Betrachter vir Stankesten und Schranden, mitthesedst. De Ladne wied nach Molichet besch ennigt, junLischen aber, sind 12 Tade fistnesen, undreden Legetag mede ved Guineas. Garnten giøbt der Schiffer, und Manden der HørDefrachter. Ven den antlichen Undeldten und Lystsen Gelorreauf der garten Reiset Agt die Ladun zer Dritte und des SchiffenDrittel Pare. De Herrn Befrachter machen bey der preussisch i Regiering Caution færdes Schiff jusolgt dem Handlungs=Reglement som 11ten Juari 1808, anch liefern selche dem Capitain Beenunengeltlied eine Licence and ist dagesen det Schiffer verbunden von Pillan nart erhaltene: Asfortigung aard Carlstrona zu segeln, um da selvst Convoy zu suden und zu erwarten und vordortans de gange Reise under Convoy zu machen, Die Ausclarirung and Schiffpapiere merden auf Bergen gestolt, auch Certepartie dahin pro forma aufgemacht. Diebsstabthige Gilder werden den Capitain a Conto der Fracht rorgeschessen. de dito Kongsberg den 30 August 1808. J. K. Been. W. S. G. U. J. J. Langbanske & Co Dem Capitain Ven wirdes zur Pilicht gemachsich in Carlserona an Herr Jods Lindegren, enlischen Consul daselst zu adressien, und desser Ordre in sovelt indefolgen afs solche auf Erhaltung von den Condemaarionspapieren Bejag har ben; Capitain Veen har hier a Conto semer Fracht ompfangen den Berth von Sichs und Siebenzig Pund Sterling, woruder er hie durch qvittiet, und welches ihm in Hull von seiner Fracht in Adjusgebracht wird. Edenso bescheinigt er den Empfang der 30 SchreiseDreissig Ducaten Douceur. Pillau 15 Septbr. 8. J. K. Vem. (Brevet, hvortil dette Certepartie hører, meddeles i næste No.)
Berlingske Tidende, 1808-10-31
efter og passerede Hammershuus i Mørkninger: stadt. Nord paa. Jngen af Mandskabet er dræbt, men derimod 6 sønske Krigsfanger, ved en Bombe, som falde i Fangehuset, og et Fruentimmer, som vilde bringe sin Mand noget paa sin Post. Commandanten, Capitain Kobl blev i Begyndelsen af Affairen saaret af et Bombestykke paa det venstre Øren, hvorpaa han lod sig bringe og paa Møllebakken hvor han kunde overfre alt og besørge det Fornønne, og forblev kal ogsaa der indtil alt var forbi. Saarede ere foruden Commandanten, Under Canonererne Hans Udde og Niels Petersen sam endnu 4 Mand af Fæstningens Besætning; af Fremmede paa Oden Skipper Bruus, en svensk Matros og en Skipperkout. Man til skriver dette ringe Antal af Døde og Saarede, at Bomberne, den foldt paa Steenklipperne, næsten alle revnede forinden de sprang og det var kunde, der faldt i Bygningerne eller sprang førend de naar de Jorden, som gjorde Skade. Derimod have Fæstningen Bog ninger liidt betydelig, og ligeledes nogle af Skibene i Havnen, dog uden at nogen af dem sank. Samtlige Officerer og hele Besætningen have ved denne Leilighed viist sig som kiekke og uforsagte danske Mænd, og fornævnte Underkanonerer Ulde har udmærket sig derved, at han, naaret saaret, dog blev paa sin Post. Dhrr. J. J Lenskande & Cor i Braunsberg maarre CaptaJan K. Viin fra Kniphausen, Skibet Breum Maria paa 40 Ruglæster, herfra til Hullmes en fuld og beqvem Ladning Garn eller andet Gods, og accordere ham i Fragt en rouge FireHundrede og Tredive Paad Sterling. Ti Pund Sterling i Kap lage og Tredive Dukater i Douceur, hvilke sidste berales der. Ladningen leveres Skipperen frit ombord ber og i Pillan eller i Pillan, ogsaa betale Dhrr. Befragtere selv Stangs=Omkostninger og Dan kraft Leie. Ladningen besørges med mungste Hurtighed, men til Loffetid ere 12 Dage bestemte, og for hver Ligordag derover, to Guineer. Skipperen giver Beklædning og Hr. Betragteren Maat ter. At samtlige Afgivter og Løvspiaar paa deele Reisen falde to Trediedel paa Ladningen og en Tindiedel paa Skibet. Dhrr. Befragtere still Caution for Skibet hos den preussiske Regiering, i Følge Handets Reglementet af 11te Juni 1808, ogsaa levere de Capitain Vien uden Betaling en Licence, hvorimod Skipperen er forbunden til, efter erholdt Udtrarering at seile fra Pillan til Carlscrone, før det at søge og oppedte Contoi og giøre hele Reisen derfra under Convei. Udklareringen og Skibspapirerne stilles paa Bergen og et Cortepartie udfærdiges dertil pro forme. Copitamen forstrækkes med de høistfornødne Penge a Conto af Fragten. de dito Kønigsberg den 30te August 1808. I 4 Aar. B. S. 8 U J. J Lanshande & Co.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Det paalægges Capitain Ven, at adressere sig i Carlscrona til Hr. Johe Lindearen, engelsk Consul sammesteds, og at følge hans Ordre, for saavidt samme angaaer Forskaffelsen af Condemaations Papirer; Capitain Veen har her modtaget 2 Conto af sin Fragt Værdien af Ser og Halvfledesindstyve Pund Sterling, hvorfor han herved qvitterer, og som i Hull skal afkortes ham i Ham Fragt. Ligeledes tilstaaer han, at have modtaget de 30 skriver Tredive Dukater i Douceur. Pillan 15 Septbr. 8. J K. Been.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
af fremmede Bladt.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
London den 24de October.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
(Af svenske Blade.) Statssecretair Canning gav i Forgaars en stor Diner i Anledning af Marqvis de la Romana og de øvrige spanske Deputerede. Hertugen af Portland, Lorderne Castlereagh, Mulgrave og Admiralitets Secretairen W. Pole samt flere Personer af Distiuction vare tilstede. Linieskibet Nassau paa 64 Kanoner, to Orlogsbrigger og en Lug ger ere i disse Dage ankomne til Deal med 70 Transportskibe, som havde de spanske Tropper fra Østersøen ombord.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Efter et Brev fra Oporto af 31te f. M. ere endeel af de i Fægtningerne med de Franske i Portugal sarede Officerer i Bedring. De Officerer, som man forhen har anmeldt som savnede, troer man, at være faldne i fransk Fangenskab. Saameget man her røse, General Sir Arthur Welleslens kiekke Forhold i Slagens i Portugal, ligesaa høit vedbliver maa at dadle General Sir Dalrymple, der tog Kommanden efter ham som Øverstkommanderende. Den sluttede Convention anseer man som vanærende for Nationen. Wellesley har ogsaa nedlagt sin Protest imod Vaabenstilstanden og har gjort alt, hvad der stod i en subordineret Officrers Magt, for at holde den Overstkommanderende fra at indvilget de foreslagne Vilkaar. Han erklærede sig især imod Tonen i Conventionen og han forkastede gandske den Punkt, at tilstaae de Franske nogen Underhandling angaaende den russiske Flaade i Tago. Sir Arthur Wellesley, som i det første Øjeblik vægrede sig ved at undertegne Conventionen, beqvemmed sig siden dertil, som en Officeer, der kiendte Subordinationens Vigtighed. Endeel af Offcererne og Armeen holdt sig paa Wallesleys Partie i denne Saa og en anden Deel paa Overgeneral Dalrymples. Det gamle Ordsprog, naar et Huus er urens med sig sølv, maa det faldt " kan altsaa her anvendes. - Man siger imidlertid, at Regieringen vil have den hele Sag strængt undersøgt og at den bekiendte Sir William Scotskal ufortøvet afgaae til Lissabon, for at anstille Forhør og bedømmes Grunden for et saa uventet Resultat.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Til Admiralitetet er af Admiral Sanmare under 27de August indsendt en Rapport for Admiral Sir S. Hood paa Lini skibet Centaur, angaaende Trefningen imellem den russiske Flaade under AdmiraChanikoff og den svenske engelske Eskadre under Contraadmiralerne Nauckhoff og Hønd, hvori siges, at Fienden, om han havde indladt sig i en almindelig Trefning vilde have været nødt til at bukke under; men Vinden blev gunstig for Fienden, som der ved slap ind i Røgerswyck. Det russiske Linieskib Sewolod, som blev angrebet af vore Linieskib Implacadir paa 74 Kanoner, forsvarede sig kiekt men kom paa Grund ved Jndløbet til Havnen. Det blev her atter angredet af Contaur og maatte som Vraa stikkes i Brand. Det engelske Tak paa Centanr ved denne Leilighed bestod i 3 Døde og 27de Saarede, blandt hvilke sidste Lieutenant Lawlesshaardt saaret; Jmplacable havde 6 Døde og 26 Saarede. Tillige blev indsendt følgende Liste over den svenske Flaade under Contreadmiral Nanckhoff, der var forenet med de 2 brittiske Skibe Centaur og Jmplacable, hver paa 74 Kanoner under Admiral Hood: Dristigheden, 74 Kanoner; Fædernelandet 74 Kan.; Tapperheden 66 Kan.; Gustav den 3die 74 Kan.; Gustav Adolph den 4de, 78 Kan.; Nauckhoffs Admiralskib, Aran, 74 Kan.; Uladislaff 76 Kan.; Adolph Friderich, 74 Kan.; Forsigtigheden 66 Kan.; Mandighed ny Kan., samt Fregatterne Charmann 44 Kanoner, Enryder= 45 R., Canulle 42 K., Bellona 42 K., Jaramas 34 R. og en Kutterbrig.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Den russiske Flaade bestod af Limeskibene Blagodath paa 120 Kanoner, Gabriel 118 K., Nordstiernen 74 K., Amgetten 74 K. Borcas 74 s., Engle 74 K. Sewolo 74 K. og Michael 74 Kano. ner, 3 Krigsskibe Hero, Rapid og Argus hver paa 50 Kanoner, Fregatterne Theodor og Schartlivog paa 44 K. Pollux 24 K., Melpomene 20 R., Lisette paa 18 Kanoner samt 2 Corvetter og 2 Kuttere.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Paris, den 17de October. Vore Tider der melde, at den russiske Flaade er den 12te Septbr. afseilet fra Lissabon til Engelland under Bedækning af 7 engelske Linie skibe. De spanske Tropper som hidtil vore i Portug havde begivet sig paa Marschen til Cbro, og 20000 Mand engelske Tropper under General Moores Commands fulgte dem. En ny Expedition paa 15000 Mand, der er gaaer fra Falmouth, er allerede ankommet til det nordlige Spanien.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Maniteuren melder, at Officererne paa den russiske Flaade, der laae i Lissabon, ere ankomne til St. Petersborg og at Mandskabet ventes dertil.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
I Barcellona hersker fuldkommen Rolighed og den bedste Forstaaelse mellem Spanierne og de Franske.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Marschal Victor er i Gaar afreist til Spanien.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Keiseren har udnævnt Marschal Moncey til Hertug af Cornigliansi den venetianske Stat.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Nismes, den 4de October. Man taler om nye blodige Tørfninger, som ere forefaldne i Catalonien. Der er ogsaa givet Ordre, at have et stort Antal Senge i Beredskab her i Staden for Syge og Saarede. Af ligelydende Efterretninger fra Bayonne erfares, at Spanierne, efterat Begivenhederne i Portugal vare endte, have sidst i September gaaet angredsviis til Værks paa alle Sider og gjort store Anstrængelser førend de forskellige Corps af den store Armee kunde ankomme til de spanske Grændser.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Neapel, den 6te October. Om Capri, lige over for Neapel, er bleven erobret af de franske og neapolitanske Tropper, uagtet Engellænderne i 2 Aar have ardet det paa at befæste den. E Division af 2000 Mand, der er bleven armeret efter Kongens Ankomst, afgik Natten til den 4de d. M. herfra under Commando af Divisionsgeneral Lamarque, Chef for Armeen Generalstab. Næste Morgen Kl. 8 begyndte Angrebet paa alle Punkere af Øen og om Aftenen Kl. 5 var Landgangen fuldbyrdet. Deengelske Battecier toges efterhaanden og i Morges bleve vi Mester af hele Øen. Vi have taget 900 Fanger, som allerede ere ankomne hertil. Den engelske Commandant forsvarer sig endnu med nogle Folk i et af Forterne, men vi vente hvert Øieblik Efterretning om hans Overgivelse. Denne Affaire er meget glimrende for vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Bordeaux, den 6te October. I Gaar og i Forgaars rykkede det 28de og 32te Linieregiment og det 5te Dragonregiment ind her i Staden paa deres Marsch til Spanien. Mairen og Magistraten gik Topperne imode O ficiererne beværtedes ved et Taffel paa 200 Couverts. Derpaa førtes alle Gre sterne til Theatret, der var prydet med Laurbær og Blomstergurlander.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Vittoria, den 7de October. Den 4de holdtes Revne over alle herværende Corps af den keiselGarde. Man kan intet Begrebgiøre sig om disse skiønne Troppers ypperlige Tilstand. Blet Synet af denne Revne vilde været tilstrækkeligt til at tilintetgjøre endog de meest fanatiske Jnsurgenters Forhaabninger. Efter Revnen marscherede en Division af MarschaNeys Armeecorps her igiennem. Alle Regimenter af dette Corpobestaae af Veteranere og enhver god Spanier maae ved Synet af slig Tropper røres af Medlidenhed, naar han tænker paa de ulykkelige Misledede, der streife om i Skovene og mellem Biergene uden Vaaben og Levnetsmidler, og som Anførere uden Erfaring nu skulle sætte mod Tropper, der have overvundet de talrigste og skiønneste Armer i Europa. Kongen ar har senden stedse har i Staden og nyder den bedste Sundhed. Han giør ofte Reiser til Hest igiennem Landet, uden at lade sig afholde ved besværlige Beir eller ondt Veir. Han modtagen alle Jndvaarerne med megen Godhed og taler med dem om deres Forfatning og om Midlerne til at afhielpe al Misbrug. Jndvaanernes Characerer behager ogsaa Hs. Maj. stedse mere ; især er han tilfreds med Maaden, hvorpaa hans Tropper modtages. Denne Provinds er ogsaa bedre organiserer, end de fleste andre spanske Provindser. Eiendommen er meere fordeelte her, vi have forre Klostre og Canonicater, slet ingen Tiggere, større Jndustrie, og Agerdyrkningen er i en temmelig blomstrende Tilstand. De Franske holde den bedste Krigsrugt. I Vildas og i Omegnen hersker fuldkommen Rolighed. General Merlin commanderer sammesteds et Corps, der er anseeligt nok til at vedligeholdt god Orden og spærre Adgangen for de engelske Agenter, som ere Hovedstifterne til de oprørske Provindsers Ulykke.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Et Kgl. Decret af 5te Sepebr. forordner, at de franske Penge skulle indtil videre være gieldende i Spanien.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Wien, den 12te October. Den russiske Gesandt fik for nogle Dage siden en Coureer fra Erfurt, hvorpaa han reiste til Keiseren i Presburg. Nogle franske Courerer ere ankomne hertil fra Erfurt og en ficiliansk Coureer fra Palermo over Triest. Hoftidenden medder følgende fra Tyrkiet: "Hovedstaden nyder den fuldkomneste Relighed. Den store Leir uden for Staden forstærkes daglig baade med asiatiske og europæiske Tropper. Storviziten har forfremmet en af sine ivrigste Tilhængere til Janitschar Aga; derimod er Overskatmesteren ved Janitschar=Corpser efter Storvizirensbefaling bleven halshugger tilligemed hans Bankør, den rige JødeZinona. De paa eeneralsk Fodexercerede Tropper ere laten oprettede under Navn af Selmens Adkjier. Daglig tages nye Stymens til at giøre Tieneste istedet for Janitscharerne, som allerede adskillige Gange have maattet paradere uden at bære den Hædersdragt, der tilkommer deres priviligerede Corps. - En talrig Forstærkring af Seymens er afgaaet til Fæstningen Ismaal, hvor den forrige Stor vizir er Commandant. Den forrige Gesandt i Parie, MoralOsmann Effendi, er bleven udnævnt til Overintendant for Marinen istedet for Hassan Effendi. Man arbeider tillige med største Jver paa at sætte den store tyrkiske Flaade i seilfærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Bavenne, den 13de Octbr. En Trop Jnsurgenter ankom første October fra Valencia til Madrid, hver de begik en Mængde Uordener og plyndrede endeel Qvarterer. Man havde Møie med at bringe dem til at marschere til den saakaldte active Armee.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Paa Slottet Marrae giøres mange Foranstaltninger til Keiserens Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Erfurt, den 16de October. Adskillige Gesandter have leiet Hoteller her, hvoraf man, i Forbindelse med andre Omstændigheder, slutter, at Erfurt er bestem til Congresstad. Endnu er intet Officielt bekjendtgjort herom, men af høie Personers Yetringer erfares, at deres Tilbagekomst til Erfurt er bestemt afgjort.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Den keiserl. franske Ambassadeur Hertugen af Vicenza GeneralCaulincourt) har faaet St. Andreas Ordenen og Gine a omsul Beth mann St. Anne Ordenen af Keiseren af Rusland. Førsterne af Benevent og Neuschatel have faaet St. Andreas Ordenens Jnsignier i Diamanter. Grev Tolstop og hans Broder Overhofmarschallen have faaet Æreslegionens Storkors. Kelser Napolcon har som Rhin Confoderationens Protector bevilger Arveprindsen af Hessen Homburg at forblive i østerrigsk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Frankfurt, den 18de October. Keiser Napolcon ankom hertil den 15de om Aftenen Kl. 9. Først Primas modtog Keiseren ved Grændserne Børgerskabet var under Vaaben. Det borgerlige Cavallerie Gensdarmeriet og nogle Husardetaschements vare til Hest for at ledsage Keiseren, men Hs. Majestæt skiftede kun Heste og reiste strax videre til Maynz, hvor har ankom om Natten Kl. 12. Næste Morgen fortsatte han Reisen til Zadern, hvor han vilde tage Nattelere og der paa besee Landans Fæstningsværker.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
J Forgaars Morges ankom Førsten af Benevent hertil og stergaf paa Slottet. Om Aftenen fortsatte han Reisen til Paris. - Den 15de passerede Statsministeren Champagny her igiennem til Paris.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Den russisk keiserl. Statsminister Grev Romanzow ventes hertil i Dag tilligemed den russisk keiserl. Generalconsul Bethmants, Den første begiver sig til Paris, og man forsikkrer, at hans Ophold sammesteds angaaer Anliggenderne med Engelland, hvis Ottringer og Svar paa det afsendte forslag ventes. Nogle paastaae endog, at Grev Romanzowdreiser til London.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Efterretninger fra Tyrkiet meldt, at endeel Pachaer ere meget skinspar over Mustapha Baractars Ophøiele til Storvizer og kaldt deres Tropper tilbage fra Armeen ved Adrianopel. Man taler ogsaa om en stor Giering i nogle tyrkiske Provindser formedelst den sidste Statsforandring.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Amsterdam, den 18de October. Den russisk keiseel overordentlige Gesandt har overrakt Kongen er Skrivelse fra sin Monark med 3 Decorationer af St. Andreas Alexander=Newsky= og St. Anna-Ordenen, hvilke Keiseren overlod til vor Konges Disposition. Kongen har uddeelt disse Decorationer, til Kronprindsen, Marschal Kinsbergen og den indenlandske MinisterRoell.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Hs. Maj. har givet Marschal Zuplen van Nyeveld den fra Kongen. af Bayern tilsendte St. Hübertsorden.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Under 13de Octbr. er udkommet et kgl. Decret af følgende Jndhold: "For at forebygge Snighandelen er al Ind= og Udførsel formelig forbuden. Alle Handelskibe skulle ved Baade advares, at de en maae nærme sig Kysterne, da man ellers skyder paa dem. Fiskerne skulle løbe ind i samme Havn, hvorfra de ere udløbne, og efter deres Tilbagekomst skulle de visiteres meget strængt ; finder man Pakker eller Breve hos dem, saa bliver deres Fartøi confiskeret.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Blandede Efterretninger. Frankrig. Der er nu sit ingen Statsfanger tilbage i Templomen alle ere førte til Slotteti Vinennes. Engelland. Præsten, som indledte Underhandlingerne med den spanske General Marqvis de la Romana i Nyborg, er nylig kommen tilbage til Engelland, og er af Regieringen bleven belønnet for sin vigtige Tieneste.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Østerrig. Paa Landdagen i Presburg blev iblant andet foredrager, at Grev S. v. Beleznag havde skienket 10000 Gylden til at skifte et Academie, der allerede blev bragt i Forslag for Rigsdagen i 1802. Denne Efterretning blev optaget med saa stor Enhusiasme, at Medlemmerne i en halv Time subskriberede over 500000 Gylden, hvilken Summa i de næste Dage endnu blev forøget med betydelige Tilskud. Academiet faaer Navn af Ludovica efter Ketserinden.
Berlingske Tidende, 1808-10-31
De vigtigste med den seent ankomne Post bragte Nyheder ere:
Berlingske Tidende, 1808-10-31
Paris, den 20de October. Hs. Majestæt Keiseren ankom Forgaars Aftes Kl. 9 1/2 til St. Cloud. Marschallerne Soult og Lannes ere ogsaa ankomne hertil. - Den første Division af den fra Portugal tilbagekomne Armee marscherer over Bordeaux til Spanien. En Decret er udstedt, hvorefter alle de spanske Skibe, som ikke ere forsynede med retmæssig Authoritet, skal opbringes af vore Krigskibe, og Kapere. - Engellænderne i Portugal, som har ladet deres Flag vale fra Kastellet St. Julien, har igien været nødte til at tage det ned, da Portugiserne yttrede største Misfornøielse der over. - Øen Capri, lige over for Neapel, er af franske og neapolitanske Tropper bleven erobret, paa et Fort nær, som den engelske Kommandant endnu har inde. - Rygtet om Kong Carls af Spanien Reise til Nizza synes at bekræfte sig. 3 Fartøier, ladte med Kolonialvare fra Guadeloupee, ere ankomne til Frankerig, Jtalien, den 12te October. J Egnen af Staden Ascoli har været Uroligheder, som lykkelig ere blevne dæmpede.