Jyske Efterretninger, 1815-10-31
Den 2den 5 i Anordningen for Almueskeleræftet i Kiøbstæderne Danmark af 29de Julii 1814 befaler folkerige og større Kiøbstæder, hvor et tilstrækteligt Antal af Drengebørn findes, hvis Forældre bare Evne og Villie at bidrage til at borgerlige Realskoler der i Stæder kunne bestaae, skal saadanne Skoler tillige oprettes. Disse Skolers Eie med skal være, at de Børn, der vel ingen lærde Dannelse behøver, men dag bestemmes til et saadan Virkekreds, som fordrer færegne Kundskaber, kan der vorde oplærre. For at fremstande Orfølgelsen af denne allernaadige R. faling for en Bye som Aarbere, var Skolekommissinen for Fyens Almue: Skaltvælen beforger kiøbt et Lotare hos Tilighed i den formaaet et være passende til et saadant Timerte. Men forring den skrider frem i Udførelse af de i en saadan Stiftetsogen. Fadretninger, 2 ske den anerførst at være gaverrettet om, hver stort et Aral af Cliver den tør atere Regning paa, og anmoder deler, at de Forældre, der ønskelettes Børn optagne i denn Læreenstalt, vilde melde sig des Sognepræsterne i begge Tøens Sogne, da Commenagen derpaa vil bestræde sig for at sette Indretning at Gang, saa snart det er demmegensende muligt. Anden næstkommende Antagemisker Commissionen, at denne Anmeldelse maa skee. Det vilde være dem særdeles kiære, om den kande besimme, er meget det vil kane at faae Børn underviste denne Fiele. Tag har den Grund til at troe, at Udgift for riet Barn i vil overstige 1000 Rød N. V. aarlig, saarimt et tilstrækkeligt Antal med er sig, ligesom der og lige Betallag kan ventes Maderation i Følge AnordninFader som siger J Henseende til Skolepenge, som af Forældrene saa erlægges for deres Dørns Underviisning, bør er tages Hensen paa Locale Anstændighederne; og saaledes, at Skolerangen altid ere ringere i An lavere end i den høiere Afdeling, og at de fæholdsviis forringes for de Forældre, som paa engang have flere Børn i Skolen, saa at der r erlægges mindre for det andet og tredie, men u tet for de fierde Barn; sikket sikkert til andet meget villigt, naar der tages Hu da til, hvad der i Følge allerhøistbemeldte Avordning sal. res i en saadan Skole, nemlig: 11, Lasning med Færtighed af dansk og landsk Tryk 4 Striet i Forbindelse med Naveremaalets Grammatt og Retskrivning. 2) Kristentam forbunder med Læsning i Videlen og da mærkeligste af Religiørs, og Reformationshistorier især Fædrelandet. 3) Skiønskrivning af dansk, latinsk og Frakturskrivt. 4) Prettisk Redning paa Tavlen og i Høre et, samt Verelregning og Bogholderne. 15. Reen tilmerter Mathematik at de første Grunde af Mekaniken, især med Anvendelse paa Fabriker og Haandværker, saa om almee attelig Kaarskab om Jernens og Verdens aarlige Diskefiinter et Jndretnin. 6) Naturtisterien og Naturlæren, Hermed forbindes Kundskab om Handelsvaret, samt en Haandværks og Fabrik Anlæggelser. Den almattige Rerkent og udførligst Fædrenelandet : Histere. i Slagelse, bierme Huus Kiøgese ter forte. 2) Levende Sprog, Tydsk, Fransk og Cagesk. 10 Teriat af geræettiske Fruer, af Raskiner, Arkitetter og Oraamentet. 11) Sæd. 12) Garnestil i Almindelighed. 13) Forkkerde Underviisning i Styrmandskunsten, samt i Spanning. Til Slutning til Stalskommissionen ikke undlade at tilføie, et de Børn, som melde sig til denne Underviisning: Anstalt, bør høre de Forkandskaber, som den 69de 2/5 af allerhøistbemeldte anordning anfører, nemlig : at de maa bare fyldt deres mende Aar, kaane læse godt inden i enhver tansk Dog, skrive Sammer skrivt, teg de fire Specier, kiende saa kristige Religiørt Hoved: Sandheder i Overtenstemmelse med de anergede exretager, og have lært det vigtigste af den bile ske Historie, samt være vel underviste i at hvad som bør læres i de almindelige Borgerskolers første Klast. Croitionæresten for Amneskelevæsenet i Aalborg den gle Draber 1815. Schierup. Cand. Hornsyld. Gleerup. Henneberg. Meden. R. Andkr. L. C. Nørgaard. A. Andeer. Jonas Borup.