JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-15
Vinden. 8 Martii. 5 1/2 Varme N. V. V. N. V. V. N. V. V. N. V. S. V. S. V. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 6te Martii til den 13de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 11 Par. Fødte Drenge 32. Piger 42. Tilsammen fødte 74. Døde Mænd 6. Qvinder 10. Drenge 14. Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Brystsyge 5. Jnflammation 1. Kopper 3. Slag 7. Trødske 3. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 4 Vattersoet 3. Tilsammen døde 33. Altsaa 41 flere fødte end døde. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s. Vibel- og Krke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berommelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nabie. Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal CapiFr. tainens Reiser, og hvad Mærværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-15
AVERTISSEMENTS. Directionen for det kongelige octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at den til 17de Martii h. a. averterede Auction over de med Skibene Danmark og Castellet Dansborg fra Ostindien hiembragte Cattuner og Silke-Vahre tager sin Begyndelse bemeldte Dato i Compagniets Huus om Formiddagen præcise Klokken 10 og meldes til behagelig Efterretning, at der begyndes med Bortsælgningen af Skibet Dansborgs Ladning; thi anmodes de Herrer Liebhabere til bemeldte Tid og Sted sig at indfirVahrene kan daglig forinden Auctionen tages i Öie de. syn i Compagniets Pakhuuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-15
Directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asitiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 29de Martii förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretage Auction paa
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-15
Skibet Mars's Skrog, drægtig 430 Læster, med alt paa samme befindende nagelfaste Apertinentier, og den Stand, samme nu er og forefindes; Thi vilde de Lysthavende behage sig til bemeldte Tiid, og Sted at indfinde da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort, ligesom Skibet dagligen kan tages i Øyesyn ved gammel Holm, hvor det er beliggende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Kiøbenhavns No. Aar. lade, uur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Politi. Post-Tidender, nuar alle Fredagen, den 19 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Bastig, den 11 Februarii. J det Brev, som Deputationen fra Rossa har tilskrevet General Paoli, for at formaae ham til at komme tilbage til Fædrenelandet igien, hedder det iblandt andet: "Det fra Despotismen udfriede Corsica længes nu blot efter det Øyebeik, da det kan see sig forenet til en Generalforsamling, og i denne udtrykke sine taknemmelige Følelser. Corsicanerne have i deres Glædestummel ikke glemt deres fornemste Borgers og Friehedsforsvarers (Paolis) udmærkede Tieneste. Denne Corsernes Faders Navn er ofte, men hemmelig, nævnt af de Patrioter, der ikke kunde følge ham til det af en ædelmodig Nation ham forundte Friestæd. Men nu høres dette kjære Navn lydeligen overalt, og uden Frygt for Tyranniets Hævn. Paolis Tilbagekomst er overmaade nødvendig for Øens Rolighed og Vel, og Jndbyggerne vilde været deres Lyksalighed langt nærmere, dersom det franske Ministeriums Politik ikke havde berøvet os ham og hans Jndsigter. Ved National milicens Oprettelse her paa Øen har det derfor stedse været alles Ønske, at vi snart maatte see vor Paoli hos os igien, for at overdrage ham Generalcommanden."
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Paris, den 1 Martii. J Gaar blev Abbed Montesquion valgt til Nationalforsamlingens Præsident. – J Hensigt til Armeen besluttedes 1) at Kongen skal være Armeens høyeste Overhoved; 2) at Armeens væsentligste Bestemmelse er at bestride Fædrelandets udenrigske Fiender; 3) at intet Corps fremmede Tropper maa indføres i Kongeriget eller antages til Statens Tieneste, uden efter en i Forveien af Nationalforsamlingen vedtaget og af Kongen sanctioneret Acte; 4) at de til Armeens Underholdning fornødne Summer skulle aarligen af Nationalforsamlingen bestemmes; 5) at hverken Nationalforsamlingen eller den executive Magt skal kunne giøre noget Jndgreb i den Ret, enhver Borger har til de forskiællige Charger i Armeens Tieneste. – J er anden Punct fastsættes, at hver Soldat skal fra dette Aar 1ste Maji have 32 Denies mere i Sold. – J samme Session blev det paalagt Søeministeren at forelægge Natinalforsamlingen den originale Depeche, han havde faae fra St. Domingo, siden det, han havde indleveret, at gik blot Regieringens Besværinger over Jndvaanerne og res Forsamlinger. Adskillige anseelige Deputationer hav hos Nationalforsamlingen indstændigen anholdet om Sl. vehandelens Vedligeholdelse; da ellers al Handel paa 6 lonierne maatte bortfalde, og Frankerig derved aarlig liide et Tab af 140 Millioner. Desuden vilde Slave delens Afskaffelse giøre det saameget lettere for Engelskme denne, at trække hele Negerhandelen til sig. - Deputat nen fra Bordeaux besværede sig ved denne Leylighed over at der i forrige Aar var ankommet 1419 Skibe færre er i Aaret 1788 til Bordeaux.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Marquis Fayette har afslaaet de ham af Borgersk bets Repræsentante tilstaaede 100000 Livres, og tillige klæret, at han ikke kan eller vil tage imod noget Tractement, førend den Parisiske Nationalarmes Indretning er i fuldkommen Stand, og authoriseret af Nationalforsamlingen. Havde han ikke frygtet for, at een eller anden Egennyttig siden vilde beraabt sig paa ham, og gjort Fordring paa samme Belønning, var Repræsentantenes Tilbud vist nok blevet modtaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Kongen har skiænket Stadens Fattige 300000 Livres til at udløse deres Pandter for, hvilket for hvert af de 60 Districter bliver 5000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Udgivten ved Departementet for de udenrigske Affairer, der for to Aar siden var stipuleret til 11 Millioner 652000 Livres, men i forrige Aar blev nedsat til 7 Millioner 330000 Livres, er nu sunket til 6 Millioner 700000 Livres, og siges til næste Aars Begyndelse at blive 400000 Livres mindre. Adskillige Gesandtes Gehalt er nedsat fra 300000 til 100000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Wien, den 6 Martii. En atter i Forgaars her ankommen Coureer fra Florenz har medbragt følgende vor nye Monarks høyeste Resolution: "at der saasnart mueligt skal i Ungarn udskrides en Landdag, paa hvilken Hs. Majestæt vil lade sig krone."
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Afreisen fra Florenz er først gaaet for sig den 28de Februarii, siden Hs. Majestæts Omhu for Storhertug dommet opholdt Høystsamme noget længer, end man i Førstningen havde formodet; altsaa kan han ikke ventes her førend den 11te eller 12te hujus. Jmidlertid blive de vigtigste Anliggender urørte. Paa de løbende Affairers pedering arbeyder Ærkehertug Franz utrætteligen Dagen igiennem, og anvender den liden Tid, han derfra faaer tilovers, til at besøge sin nyefødte Erkehertuginde, om hvis Helbred man nu har det bedste Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Landon har i disse Dage havt mange Conferencer med Fyrste Kaunitz. Hans Plan er, der maa saa opkomme en nye Kriig eller ey, at aabne Feldttoget imod Tyrkerne jo før jo heller; hvorfor der ogsaa allerede er 100 og 200 Punds Bomber underveys, med hvilke man haaber at faae Bugt med de hvælvede Kassematter i Orsowa. Alle Tschalker blive udrustede, og deres bemanding forstærket med fire Compagnier. Dette Søe=Armement og det 25000 Mand stærke Liptaiske Corps skal før Tyrkernes Hovedarmees Ankomst erobre Widdin. Paa samme Tid skal Fyrste Potemkin rykke for Brala, og Fyrste Repnin for Jsmail. Prindsen af Coburg vil formodentlig, efter Omstændighederne, slaae sig enten til Fyrste Potemkins Partie eller det Corps, der beleyrer Widdin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Brüssel, den 7 Martii. Vicehofstatscantsleren, Greve von Cobenzi, har under 27de f. M. fra Luxemburg notificeret de Brabantske Stænder Keiser Josephs Død, og end videre forklaret sig paa følgende Maade: "Ved at meddele Dem, M. H. denne høystsørgelige Tildragelse, kan jeg ikke give Dem noget tydeligere Beviis paa den Deel, jeg stedse tager i Belgiernes Vel, og paa den Hengivenhed, jeg fra min Ungdom har baaret for Nationen, end naar jeg af egen Drivt og i den bedste Hensigt siger Dem det, jeg under nærværende saa critiske og uheldige Omstændigheder troer, burde skee. Jeg holder nemlig for, at De 1) lader de Tropper, der have bemægtiget sig Slottet Bourain og staae ved den Luxemburgske Grændse, saaog de, der staae i det Limburgske og Geldernske, strax trække tilbage, 2) at De ophæve Blocaden for det Antwerpenske Citadelle, og forsyne Garnisonen med de fornødne Provisioner; 3) at De indeholde med al videre Udrustning til Krig; 4) at De sætte alle Officerer, Soldater, og andre i Hensigt til nærværende Uroeligheder arresteerte Personer i Friehed; hvorimod da ligeledes alle i Fæstningen værende Fanger ville blive løsladte; 5) at De forbyde alle nye Pasquiller og andre oprørske Skrivter at trykkes eller paa anden Maade udspredes, for ikke at forlænge Uroelighederne; 6) at De deputere En hertil Staden, for nærmere at conferere med mig om Midlerne til igien saa hastig som mueligt at tilveyebringe Orden og Rolighed, saaog om vor nye Konges og Hirres, Kong Leopolds Hylding o. s. v. - Dette er, som jeg troer, alt hvad De i dette første Øyeblik burde giøre. Jeg vil fra min Side ansee mig for det lykkeligste Menneske paa Jorden, om jeg ved mine og Deres forenede Bestræbelser kunde bringe det derhen, at de belgiske Provindsers Beboere maatte under vor nye Souverain ret snart opnaae den ønske Rolighed. Og i dette Haab har jeg den Ære, &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Stænderne have besluttet at lade dette og flere af Greve von Cobenzls Breve trykke, men ey at besvare dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
J Forgaars kom General=Feldttøymester van der Meersch tilbage fra Manin, og i Gaar reyste han til Armeen ved Luxemburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Aachen, den 6 Martii. Europas Opmærksomhed paa de østerrigske Staters nye Behersker, men især paa de Skridt, han vil giøre i Hensigt til Nederlandene, maa ved følgende tvende authentique Piece blive endnu større.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Ærkehertuginde Christine og hendes Gemahls Skrivelse til de Nederlandske Stænder: "Med en fra Florenz expederet Coureer har Hs. Majestæt Kongen af Ungarn og Bøhmen, vor Broder, Svoger, og nu værende Souverain, tilkiendegivet os sine Tanker i Henseende til de Nederlandske Anliggender, for at meddele Stænderne og Jndvaanerne samme; hvilket skeer ved hosføyede Memoire, hvilken han endnu som Storhertug af Toscana har skrevet, for strax efter Keyserens Død at bekiendtgiøres. Hs. Majestæt smiggrer sig med, at De heraf ville blive overbeviiste om hans retskafne Sindelav, og lade ham vederfares Ret. Vi ansee os meget lykkelige ved offentligen at kunne fortolke den Souverains allerede længe bekiendte Tænkemaade, for hvis Oprigtighed vi ere Borgen. Dobbelt Lykke, at hans første befaling og Commission angaaer en Act, der er saaledes indrettet, at den for stedse maa foreene Deres Hierter med hans o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Kiøbenhavn, den 19 Martii. Under 3die i d. M. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt følgende Copiister til Fuldmægtige, nemlig: Jens Friis i Revisor Andersens Contoir, Joachim Bakke i det Søndenfieldske Contoir, Henrich Schow Pleym og Henrich Stub Drachardt i det Jydske Contoir, Nicolai Thaarup i det Siellandske, samt Candidatus Juris Emanuel Rafn i det Fyenske og Jydske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at den udi Compagniets Huus den 17de hujus begyndte Auction over de med Skibene Danmark og Castellet Dansborg fra Ostindien hiembragte Cattuner og Silke-Vahre continuerer Mandagen den 22de ejusdem med Bortsælgningen af Skibet Dannemarks Ladning, og tager Auctionen sin Begyndelse præcise Klokken 9 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Directionen for det Kongel, octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 29de Martii førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction paa
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-19
Skibet Mars's Skrog, drægtig 430 Læster, med alt paa samme befindende nagelfaste Apertinentier, og i den Stand, samme nu er og forefindes; Thi vilde de Lysthavende behage sig til bemeldte Tiid og Sted at indfinde da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort, ligesom Skibet dagligen kan tages i Øyesyn ved gammel Holm, hvor det er beliggende. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Kiøbenhavns No. Aar. Huuskhuus. huus. Post-Tidender, som paa Mandagen, den 22 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Florenz, den 2 Martii. J Gaar Morges Klokken henimod 8 tiltraadde Kong Leopold sin Reyse herfra til Wien. J hans Suiteer, foruden andre, hans General og Raad Manfredini. Dronningen gaaer endnu paa nogen Tid tilbage til Pisa. FørAfreysen har Hs. Majestæt nedsat et Regieringsconseil, for hvilket Senator Serristori er Præsident.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Paris, den 8 Martii. Den hertil den 2den hujus indløbne Efterretning om Keyser Josephs Død var intet mindre end uventet, og man forsikkrer, at dette Dødsfald allerede nogle Dage i Forveien har været bekiendt i Thuillerierne. Dronningen bærer denne sørgelige Skjæbne, dette store Tab, med megen Standhaftighed. Jmidlertid har hun dog ladet Nationalgarden anmode, at man indtil videre vilde ophøre med Musiken ved Vagtparaderne. Vore Politici med Nationalkokarderne paastaae ligefrem, at Joseph maaskee torde blive den sidste tydske Keyser; eller dog, at Vicariat=Regieringen i det ringeste vil vaere meget længe, siden Storhertug Leopold neppe vil giøre sig synderlig Umage for at blive kronet i den Frankfurter Domkirke, men snarere, deels af naturlig Tilbøyelighed og deels af Finantsaarsager, foretrække Fredens Lyksalighed for den blodige KrigsRædseler, og som Philosoph paa Tronen søge blot at giøre sine Undersaatter lykkelige. Tiiden vil snart lære, hvorvidt disse Folk have Ret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Hr. Necker har atter i nogle Dage været syg, og da den begyndte Guulsoet tager mere og meere til, saa raader hans Læge ham hver Dag til at bruge de udenrigske Bade. – Den 5te hujus meldte han Nationalforsamlingen, at han den følgende Dag vilde tilstille den en Memoire, og at det gjorde ham meget ondt, at han ikke, for hans slette Helbreds Skyld, kunde selv overlevere den. Jndholdet af denne Memoire var følgende: "Siden Aarets Begyndelse er der udgivet 58 Millioner, hvoraf Caisse descompte har leveret de 39, i Afslag paa de under 14de November lovede 80 Millioner. Først i Martii Maaned fandtes ikkun 20 Millioner i det Kongelige Skatkammer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Adskillige Afgivters Ophævelse har foraarsaget et Tab af 60 Millioner. Til de overordentlige Udgivter vil i dette Aars 10 sidste Maaneder medgaae meere end 60 Millioner; og den aarlige Udgivt, i det heele betragtet, fordrer omtrent 294 Millioner. For at tilveyebringe disse Summer, gjorde Hr. Necker vel endeel Forslag, men vilde tilsidst, i Mangel af mere, være fornøyet med et Laan af 30 Millioner for det første. Denne Memoire har opvakt stor Misfornøelse, og man har kaldet Hr. Neckers heele Manoeuvre et Luftcastel. Det herskende Systems Fiender tale i denne Anledning stærkt om en uundgaaelig Bankerot; Modpartiet derimod forsikkrer, at Nationalforsamlingen kan betale og vil betale; at en Bankerot vil geraade den til alt for stor Skam, da den har trukket Statens Creditorer ind under den franske Troe og Lodes Salvegarde. Nationalforsamlingen kan jo giøre geistlige Godser i Penge, sælge Domainer, den faaer jo saa mange patriotiske Gaver, og har ogsaa allerede nedsat de aarlige offentlige Udgivter henved 100 Millioner. Det er tydeligt nok, at Hr. Neckers Venner blive færre og færre, og Finantsernes nærværende Forfatning kunde let blive Klippen for hans Talenter. J denne store Forlegenhed seer man nu næsten intet andet Hielpemiddel, end de fordærvelige Papiirpenge. Greve Mirabeau maa saameget mere være Hr. Neckers uforsonligste Fiende, som han øiensynligen stræber efter hans Post. Man fortæller, at Hr. Necker, førend Kongen skreed til at forene sig med Nationalforsamlingen, har i For veyen sonderet den bekiendte aristoratiske Taler, Abbed Maury, der gav ham dette gandske laconiske Svar: "J Aaret 1570 forsamlede Liguen sig hos Jacobinerne; i Aaret 1576 understøttede Kongen dens Daarligheder, og i Aaret 1589 blev han myrdet."
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
En vis enthusiastisk Hr. de Louville, een af de fornemste Adelsmænd i Normandiet, indbød for kort siden alle sine Venner og Bekiendte til sig, kastede i deres Paasyn alle sine Patenter, Adelsbreve og Stammetræer paa den, og raabte derhos: "Mine Venner, den Tid er nu kommet, da den saa længe miskiendte Liighed igien skal finde Sted. Bringer altsaa, efter mit Exempel, hver sit Offer, og da er Frankeriges Lyksalighed for evig befæstet!"Men ingen vilde følge hans Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Lüttich, den 9 Martii. Medens Geistligheden skriger af fuld Hals imod det blotte Forslag, at mynte Penge af Kirkernes overflødige Sølv, har vor Stads største Qvarteer sendt Deputeerte til Borgemester Fabry, og ladet ham levere alle deres Sølvspænder til bemeldte Brug. Dette patriotiske Skridt er en Beskæmmelse for Geistligheden, som til Fædrenelandets Bedste nægter det, der dog paa Alterne ere mere en Gienstand for Pragt og Beundring, end for ret inderlig Andagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Wien, den 10 Martii. Den nyeste Coureer fra vor Monark er expederet fra Mantua, hvor Hs. Majestæt ankom den 4de hujus, og blev modtaget af sin Hr. Broder, Ærkehertug Ferdinand. Ankomsten her kan altsaa ey ventes førend den 13de eller 14de. Vi længes saameget mere derefter, som vor critiske Situation i Forhold til en stor Magt, og de i Ungarn, uagtet al den afdøde Keysers viiste Føyelighed, endnu herskende Gæringer giøre Fordring paa de virksomste og hurtigste Messurer. Man paastaaer endog Tolerancens Afskaffelse; man vil have Geistligheden og Studeremaaden, sat paa den gamle Foed, kort: det synes som dette store Riige snart igien kunde staae Fare for at henfalde til sit forrige Barbarie, dersom det ey lykkes vor nye Monark, der er vant til at herske efter Overbeviisning, at bringe Gemytterne tilbage til fornuftigere Grundsætninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Fra Østerrige, den 10 Martii. Alle fra Schlesien, Mähren og Bøhmen kommende Reysende fortælle, hvorledes Landeveiene overalt ere fulde af Militair=Transporter. Fra Østerrige, Tyrol og det tydske Riige, er der til Wien ankommet mange tusinde Recruter, som strax blive fordeelte under Regimenterne. - Det bekræftes, at Ungarerne ey endnu ere fornøyede med de dem bevilgede Frieheder, men giøre endog Paastand paa de Privilegier, de allerede under Joseph I, Carl VI, og Maria Theresia frasagde sig. – Gallizien er ogsaa i Begreb med at sende 4 fornemme Deputeerte til Wien, forat giøre Forestillinger imod den i forrige Aar udskrevne Territorial=Skat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Warschau, den 10 Martii. Brevene fra Constantinopel af 30de Januarii melde som en Vished, at Divanet har fast besluttet at fortsætte Krigen. Pachaen fra Aleppo, der skal være blevet Stor vizier i den gamle Capitain Pachas Sted, siges tilligemed Fyrste Marojeny og Pachaen fra Travnick at blive Hovedanførerne. Russerne ere allerede baade til Lands og Vands i fuld Bevægelse, og have efterladt sig et tilstrækkeligt Observationscorps ved den Pohlske Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1790-03-22
Man læser her følgende Afskrivt af den Kongelige Preussiske General=Commissarius, Greve von Borkes officielle Skrivelse til Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, dateret Stockholm, den 4de Februarii, Sire, efter mit Hofs Ordre skal jeg have den Ære at tilmelde Deres Majestæt, skiøndt ikkun historisk, hvorledes det Russiske Hof har gjort det uventede Skridt, ved Greve von Ostermann at tilsende Greve von Resselrode i Berlin en officiel Note af 8de Januarii, hvori han siger: "at Keyserinden, stedse besiælet af den oprigtigste Længsel og det uforanderlige Ønske, at see en god Ende paa den hende paanødte uretfærdige Kriig, tager, af særdeles Tillid til Hs. Preussiske Majestæt, ikke i Betænkning at meddele ham de Puncter, der efter den største Moderations og den nøyagtigste Billigheds Grundsætninger synes at kunne tiene til Basis for Fredsmæglingen." Det, der især angaaer Deres Majestæt, lyder saaledes: "Hvad de Kongen af Sverrig til Fredens Jstandbringelse foreslaaende Puncter angaaer, da er Keyserinden færdig til paa den meest uinteresserte Maade at forsone sig med ham, saasnart han fra sin Side beqvemmer sig til et Skridt, der viser, at han fortryder det Passeerte, og det under følgende Betingelser: 1) skal den Nystadtske og Aboiske Tractat igien sættes i sin Kraft efter Jndholdet; 2) skal fra begge Sider, til Bedste for de respective Undersaatte, bevilges en almindelig og uindskrænket Amnestie; 3) skal der tilveyebringes Sikkerhed for Fredens nøyagtige Haandhævelse; hvilket bedst vilde skee ved en Constitutions=Act, der ikke tilstaaer Kongen Magt til at begynde Kriig uden Riigstændernes Samtykke, eller bruge Faren for et formeent Angreb som et Paaskud til Kriig, men at han forbindes til at sammenkalde Rigsdagen, for paa saadan Maade at tage Forholdsregler til Forsvaret. Hs. Keyserl. Majestæt troer, at hun til benævnte tre Betingelser endnu bør lægge denne: at der i den med Sverrig sluttende Tractat ikke bør meldes det ringeste om den Ottomanniske Port, ey heller at disse to Kriige nogensinde eller paa nogen Maade bør sammenblandes. - Da mit Hof ikke har tilladt sig nogen Anmærkning over Foranførte, saa afholder jeg mig ligeledes derfra, men lægger blot til, at der formodentligen er gjort det Storbrittanniske Hof en ligedan Erklæring; og at Deres Majestæt altsaa først da, naar begge benævnte Hoffer have aftalt Brugen, de agte at giøre deraf, vil offirialiter blive underrettet om, hvorledes de betragte Jndholdet. Følgelig vil Deres Majestæt have tilstrækkelig Tid nok til at tage samme i behørig Overveielse.