JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-28
Onsdagen den 16de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved een eneste Auction, om antageligt Bud maatte skee, paa Ebeltoft Raadstue, bortsolgt den i Draabye Sogn, Mols Herred, beliggende fortrinlig gode Vandmølle, Havmøllen kaldet, med Tilliggende, staaende for Hartkorn Ager og Eng, 2 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk. 2 Alb. Skovskyld 1 Fdk. og Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skp., med en derunder hørende Tørveparcel af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Alb. Conditionerne, hvoriblandt at 1/2 af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og at den tiltrædes til 1ste Mai næstkommende, ere 14 Dage før Auctionen til Eftersyn hos Deherrer Qvist i Aalborg samt paa undertegnede HerredsContoir. Lysthavende indbydes. Sønder og Mols Herreds-Contoir i Ebeltoft, den 21de November 1829. Seidelin, const.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-28
Efter Begjæring af Capitain H. J. Steinorth og Commissionair, Strandingscommissionair Segelcke, foretages offentlig Auction paa Thornbye Strand, ved den derværende Vagttelt, Torsdagen den 10de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, og paafølgende Dag, om Auctionen ikke een Dag kan tilendebringes, over 10 Stkr. Seil, 3 Ankere, 2 Ankertouge, Tougværk, staaende og løbende Redskab, MasterDæksbjelker, Planker, en Deel opbrækket Vrag og Jern, m.v., saa og en stor Flaske med Victriololie, alt bjerget fra Skibet Theemis, hvormed fornævnte Capitain Steinorth paa berørte Strand er indstrandet. Lysthavende ville da behage at give Møde. Hjøring, den 26de November 1829. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-28
Tirsdagen den 8de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huset No. 207 paa Klosterjordet ved offentlig Auction bortsolgt, det Kjøbmand Peter Julius Møllers Fallitboe tilhørende Varelager, m.v., bestaaende iblandt andet af Rom, Essents, Brændeviin, Eddike, en stor Deel Kjøbmandsvare af alle Slags, en Deel Tømmer, en Disk med Reoler og Skuffer og 1 Kobber Destileertøi, m. m.m.; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 24de November 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-28
Fredagen den 11te December 1829. Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Lindenborg Ladegaard over endeel Kreature m.v., der er udlagt hos Fæsterne for Restancer, efter Forliig og Dom. Til samme Tid bortsælges ligeledes endeel Effecter, tilhørende afgangne Søren Andersen Stor gaards Boe af Adskildrup, bestaaende af en Ploug, en Hakkelsekiste, nogle Sengeklæder, gammelt Kobber m.v. Lysthavende ville give Møde benævnte Tid og Sted. Lindenborg, den 21de November 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Rusland. Jmedens det, efter hvad man erfarer fra Krigstheatret, synes at være underkastet Tvivl, hvorvidt Porten har i Sinde, nøie at rette sig og sit Forhold efter den sluttede Freds Betingelser, har man fra den russiske Hær Efterretninger, at der fra russisk Side ikke vil blive lagt noget i Veien for en redelig Opfyldelse af dem, forsaavidt det beroer paa Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Saaledes hedder det fra Adrianopel under 30te October, at Ratificationerne fra begge Sider ere udvexlede i steltmarskallens Hovedqvarteer, at han tænkte at rømme Adrianopel henimod Midten af November og, for det første i Vinter, at tage sit Hovedqvarteer i Selimno ved Foden af Balkan. Armeens 5te og 6te Corps ere allerede underveis til Rusland. De ved Tultschin cantonnerende Garde-Regimenter have Befaling at tiltræde Tilbagemarschen til Hovedstaden. Andre Armeecorpser, som hidtil have staaet i Moskau og Omegnen, have derimod Ordre, at sætte sig i Marsch mod Dnieper, for igjen at erstatte Gardens Afmarsch. Ogsaa Armeecorpserne i Bessarabien og Fyrstendømmene paa hiin Side Donauen holdes for det første i en ligesaa complet Stand, som medens Krigen og Troppebevægelserne i det Jndre gaae alle ud paa ved idelige Forstærkninger at erstatte den tilfældige Afgang paa tjenstdygtigt Mandskab. Den hele saakaldte Sydarmee bliver ved at staae paa Krigsfod og den active Armees effective Styrke udgjør 450000 Mand. Man vil heraf kunne see, at de russiske Foranstaltninger i det mindste ikke bestyrke Tyrkeven nernes Forhaabninger om, at Porten skulde kunne, ved noget Slags Maneuvre, undgaae den Skjebne, som en feillagtig og vildfarende Bestyrelse har beredt Det isolerede caukasiske Armeecorps har ligeledes, efter Fredens Ratification, erholdt Ordre at rømme Erzerum og de Dele af de tyrkisk asiatiske Provindser, som ikke ligge indenfor de Districter, som ved Freden ere afstaaede til Rusland. Men det er meget tvivisomt, om Veienes Beskaffenhed i hine Egne vil tillade at efterkomme denne Ordre, i Særdeleshed, hvis Vinteren der, som i Europa, har begyndt tidligt i Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
America. Begivenhederne i Europa have i de senere Aar saa aldeles tildraget sig den almindelige Opmærksomhed, at den kun lidet kunde henvendes paa den nye Verden, hvor det frie Blik desuden til denne Dag endnu var omtaaget af den Virvar, hvori det hele Americas vidtløftige Staters Forhold baade i deres Jndre og Udvortes til hinanden, befinder sig. Da imidlertid et Foretagende af en af Europas gamle Stater, som længe har været paatænkt, men hvis Udførelse har saa mange Vanskeligheder i Følge med sig, at man havde Grund til at tvivle paa, at det nogensinde vilde blive forsøgt, virkelig er bragt i Udførelse, da Spanien ved en Expedition fra Havanna er i Begreb med at forsøge paa, paa ny at erobre de uhyre Strækninger, som det engang har besiddet i den nye Verden under Navn af Colonnier, og da dette saakaldte Moderland saaledes atter pønser paa at forøge det Antal af Børn, der til ingen Tid vil have erkjendt dets Behandling for moderlig, tildrager denne nye og interessante Berøring imellem den gamle og nye Verden sig paa eengang Politikerens Opmærksomhed. Endnu ere Beretningerne om den spanske Expeditions Skjæbne alt for utilforladelige og modsigende og krydse hinanden alt for meget, til at vi have villet meddele vore Læsere Begivenheder, der endnu ere langt fra at kunne kaldes Resultater. Men da hine Egne mueligen i den nærmeste Fremtid blive Skuepladsen for vigtige og i Menneskehedens Udvikling dybt indgribende Begivenheder, nytte vi dette Stilstands Øieblik til at gjøre vore Læsere bekjendt med den Scene, hvorpaa disse vigtige Dramer i Menneskehedens Aarbøger kunne ventes opførte.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
J de nye Stater, som ere opstaaede af det spanske America, gives der to forskjellige Slags Republiker. Nogle ere Farbunds=Republiker, som mere eller mindre ere formede paa samme Maade, som de forenede Stater i Nordamerica; de bestaae nemlig som disse af enkelte Stater, omtrent som Cantonnerne i Schweitz eller Staterne i det tydske Forbund; enhver Stat forvalter sine indre Anliggender, uafhængig for sig, og vælger sine bestyrende Embedsmænd selv. Kun i saadanne Tilfælde, som angaae det Hele, saasom Krig, Fred o. s. v., regjerer en Forbunds-Forsamling (Congres), som er sammensat af Repræsentantere fra de enkelte Stater. Saadanne nye Forbunds=Republiker i America ere:
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
J. Mexico, som bestaaer af 19 Forbundsstater, nemlig: Chihuahna, Cohahucla og Texas, Neu=Leon, Tamaulipas, St. Louis Potosi, Vera-Cruz, Tabasco, Merida (Yucatan), Chiapas, Ooxaca, Puebla, Mexico, Qucretaro, Mechoacan, Quanajuato, Jalisco, Zakatecas, Durango og Occidente. 2. Central-America med 5 Forbundsstater: Quatimallo, Honduras, St. Salvador, Nicaragna og Costarica, og 3. Republiken Argentina eller de 16 forenede Provindsers Republik ved Rio de la Plata i Syden, af Sydamerica, bestaaer af: Buenos Ayres, Cordova, Santa Fe, Corientes, Entre Rios, Misiones, Uruguad(Montevideo), St. Louis de la Ponta, St. Juan de la Frontera, Mendoza, Rioja, Catamarca, Tucuman, Taria, Salta, og St. Jago deel Estero.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
De øvrige i Sydamerica opstaaede Fristater, Columbia, Peru, Bolivia, Chili (saavelsom Haiti) ere derimod Central-Republiker, det vil sige: saadanne Fristater, som i deres indre Forhold regjeres som fra et Middelpunct af en General-Regjering, i hvis Spidse staaer en Præsident, altsaa paa samme Maade som en kongelig Regjering behersker sine Provindser. Derfor hedde i disse Lande Hovedafdelingerne ikke Stater, men Departementer; (Frankrig var i Revolutionstiden en saadan Central-Republik.) Jndbyggerne vælge blot Repræsentanterne ved General-Congressen, men der gives ingen lovgivende Forsamlinger i de enkelte Stater. Chili har efter den nyeste Constitution af 6te August 1828 faaet en Statsindretning, som nærmer sig en Forbundsforfatning. Bolivar er især den, der befordrer det centralerepublikanske System.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Blandinger. De seneste Efterretninger fra Paris synes at bebude den Ministerial-Forandring, som Partierne saalænge have truet med; i det mindste vil man ansee Ultrapartiets ivrigste Forfægter, Hr. de Labourdonnayes Udtrædelse for upaatvivlelig vis.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Fædrenelandet. Aalborg Det vil engang i Tiden blive et interessant og ikke vanskeligt Arbeide for Historieskriveren at samle Beviserne for det Danske Folks uskrømtede Hengivenhed for Kongehuset. Festdagene, den 1ste November 1828 og den 1ste August 1829, leverede betydelige Bidrag til disse Beviser og en synderlig Kappelyst greb, saa at sige, Folket, i at lægge for Dagen, at Deeltagelsen i Landsfaderens Glæde var almindelig. Redactionen af dette Blad er findet at samle alle Efterretningerne om de forskjellige Maader, paa hvilke denne Deeltagelse fjernt og nær blev lagt for Dagen og maaskee kan denne Samling engang ved passende Leilighed, fortjene at offentliggjøres. Da imidlertid enkelte Dele af den enten aldeles ikke eller kun tildeels kjendes af Publicum, og ikke, saavidt det er Redactionen bekjendt, have været læste i offentlige Blade, glæde vi os ved at kunne meddele vore Læsere den Fest, med hvilken man i Cimbriens gamle Hovedstad, Viborg, høitideligholdt Formælingsdagen den 1ste August. Vi skylde Venskab vor Tak for denne Meddelelse, og i Særdelesged Epilogens Forfatter og Fremsiger, Hr. Kammerherre, General=Krigscommissair A.v. Moltke paa Hald for den os omsider skjænkede Tilladelse til at give Epilogen en Plads her.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Paa Selskabets private Theater havde Dilettantere af det dramatiske Selskab forenet sig om at give flere udvalgte Scener af Hr. Professor og Ridder Øhlenschlagers nye Sørgespil: Carl den Stove. Umiddelbart til disse Scener og til den høitidelige Stemning, de havde vakt hos det talrige, af reeneste Borgersind besjælede, Samfund, knyttede Epilogen sig i følgende Stropher: Ei falsk er den Undseelse, hvormed For denne ædle Kreds, i dette Nu, Jeg, dertil kaldet, vover at fremtræde, For her at prøve paa at give OrdTil Følelser, der fylde Alles Bryst, I dette Nu, da Alles Hjerter banke Tredobbelt, varmt for Frederik Eiegod, Tredobbelt varmt for Dig Maria Dannebod, Tredobbelt, varmt. for hele Skjoldung Af det, som høit her Alles Hjerter hæyer. En Skygge af en, alt forlængst hensvunden, Tid, Ved Digtekonstens Trylleslag nys svæved - blanke Konstnerfarver vores Blik forbi, Da er det sandt, at ikke blot til Lyst, Chalia, smillende bag Masken. Melpomene, med Dokken, stræng, alvorlig, Paa Brædderne og blandt de malte Skjærme, Fremtryller Smil og Taarer, Kjærlighed og Had, Og Fortids billeder, og Fremtids Haab, Er dette sandt, og hvo betvivler det? Saa lad hiint Billed om forsvunden Tid Der goglende nys svæved vore Blik forbi, Med meer end flygtig Lyst og flygtig Gysen, Afpræge sig i vore Sjæles Jndre, Og lad et Øieblik endnu os dvæle ved Hvad her vi saae. Hvorledes at en fielden kraftig Aand. Det gamle Chans stræbte at adskille, Hvorledes Vantroe kjempede mod Overtroe, Hvorledes Tiden, saa at sige, stred sin egen Strid Med Mørke Lyset, Kjærlighed med Had Og Slethed fjendtlig med den rene Villie. Og dybt beundrende erkjende vi, At denne Kamp, at hine Kræfters Strid, Fremkaldte Guisten, hvorved Faklen tændtes, Der efter meer end tusinde Aar, End viser Vei til Sandheds, over Jordens Støv, Opreiste Borg; Det dybt beundrende, erkjende vil Og bøie os for vor Beundrings første Grund. Nen anderledes, meere jordisk vel, en netop derfor maaskee mere varmt tillige Barmens Jndre vore Hjerter slaae skaar han, den gamle Kjempekonge, kuns som Fader for os lig kjærligen værner med Kjærligheds Skjold, staaer. sin udkaarne Sønner, om Døttrene hold. -Ja føle vi, nu er vi hjemme.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
nu er vi der, hvor vores egen Vugge stod se, over Faderen, vi selve Kongen glemme og prise Skialden, der os saa ham skue lod sadvæle gjerne ved den brave Konges Ord: Om Mændene, Gud Kongens Døttre monne skjænke, Og lægge Spaadom i de Kongelige Ord; Vel vidende, at ogsaa Skjoldungætten, Aldrig Fædres Kjærlighed vil krænke! Ser derfor blander sig vort Jubelraab Med Kongeborgens høie Faderglæde; Nu vi, om Fædrelandet, i dets Fremtids Haab, Paa nye see flynget Kjærlighedens Blomsterkjæde, Og dvælende trygt ved vort sikkre Haab, Til Ham, der over Throner byder, Af fulde Hjerte i forenet Jubelraab For Dig ol Caroline! vi udbryde: Hil Dig, Du herlige Møe, Du Rose i Dannemarks Have, Hil Dig, Dn Datter saa hold, Du Perle i Faderens Sale, Hil Dig Du Dannemarks Haab, Hil Dig - dog tie minCamene, Thi vilde Du hilse med hvert et Navn, Caroline fortjener, Fattig vist blev du paa Ord; thi omendskjønt du kan male, Selv hvad ei Øiet har seet, hvad Aanden kun gisnende aner, Hende dog hilser du ei med hvert et Navn hun fortjener, Hende, den Datter saa hold, den Perle i Dankongens Sale. Kun Ønsker derfor stille hæve Sig høit fra dybt opfyldte Bryst! Med Frederik Ferdinand Du svæve Let hen af Livets Blomsterkyst, Ei Throners Rystelser Dig ramme, Ei Hytters Graad Dig komme nær Og Folkekjærlighedens Flamme Dit Lys, Din Soel, Din Himmel vær Og Dannebod engang det blive Som nu Din Moders, saa Dit Navn, En ærlig Skiald engang henskrive Blandt Danmarks Ædelstes Dit Navn! Saa stige inderlig Bøn for Ferdinand for Caroline. Som fra det inderste Bryst for Skjoldungstammen den stiger Bedende: sig den o Gud, den gamle, den elskede Stamme, Hvortil, fra umindelig Tid, vi alle saa fast ere bundne. Sign den, at længe den maa over Børn og Børnebørn skygge Som i Aarhundreder den over Danmark alt har henskygget. Ja, sign Skjoldungestammen, Vort elske Danmarks Værn, Siig til vort Ønske Amen, Hver Storm langtfra den fjern! Og til dens milde Skygge. End sene Slægter tye. For der, som vi, at bygge. J Kjærlighedens Lye! De sidste 8 Stropher bleve af Parterret eenstemmigen afsjungen til Melodien: Vift høit paa Codans Bølge o. s. v., og den almene Stemning var Festens Anledning værdig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Blandinger. J Statstidenden læses Følgende: "Ove Malling. Christelig, kyndig, lys og kraftig var denne høie Pladsmands Vandel, og sin Mester Pen misbrugte han ingensinde. Hans jordiske Løn var: hans Konges Naade, sine Medborgeres Agtelse og Kjerlighed, samt et høit Tal af Dage; hans Evigheds=Haab urokkeligt til den Herre, Herre, som skabte Verden af intet og det første Menneske af en Jordklump og som, ved sin Eenbaarne, sagde: "Kommer til mig." H. Hr. Frisch, practiserende Læge i Nyborg, anbefaler Agern-Kaffe som et virksomt Middel i Kiertelsyge og Svindsot hos Børn, for Svækkelse og svag Mave hos Voxne. Fra 1/2 til 1 Lod af Gangen tillaves og nydes det som Kaffe. Foruden at besidde styrkende Egenskaber er det, ligesom Kaffeen, oplivende, uden som denne at frembringe ængstelige Fornemmelser hos Nervesvage.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Døde. A. C. Horn, f. Schousbølle, 69 Aar; Kleinsmedmester D. Schebel, 76 Aar; i Kjøbenhavn. D. J. Mathiesen, Præst for Øse og Næsberg Menigheder i Ribe Stift, 47 Aar, i Øse ved Varde. J. C. Lauritzen, f. Winther, 37 Aar, i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Aalborg Kirker. Døbte. Den 22de November, Underofficeer P. Braarups Datter, Maren Sophie Braarup; Fadd.: Mad. M. Akkermann, Jfr. Møller, Kammerherre og Oberstlieutenant v. Moltke, Kammerjunker og Capitain v. Morgenstierne, Kammerraad Lund, Assessor Kayerød, Kjøbmændene Schjørring og Møller, Handelsbetjenterne Herskind og Warberg. Den 24de, Matros Ole Erichsens Datter, Charlotte Birgitte Erichsen; Fadd. Mad. Grønnerup, Frøken Jackelln, Kjøbmand Kjersgaard, Skibscapitainerne Otto Pallesen, Lars Nisted og Staugaard, Guldsmed Smith, Gjæstgiver Petersen, Seilmager Ørsness junior, Styrmand Holst. - Den 27de, Bagermester C. H. Greens Datter, Marie Amalia Thorgine Green; Fadd.: Madam Th. Green, Jfr. Sellemann, Kammerherre Oberstlieutenant v. Moltke, Justitsraad Brorson, Postmester Sørensen, Kjøbmændene C. Møller og C. Hassing, Skibscapitain O. Pallesen, Malermester Maintzhusen, Bagermesterne P. Holst, Dreyer, J. Holst og Handrup, Feldberedermester Hultin, Handelsbetjent H. P. Schmidt, Bagersvendene Rasmussen, Ravnkilde og Pisselhoy.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 6te December bliver Bal i Selskabet Enigheden, som begynder Klokken 6 om Aftenen. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Foruden et godt Sortement af alle Slags engl. & hollandske Haandværkstøier, saavelsom de Jsenkramvare hvormed Undertegnedes Boutique stedse er forsynet med, samt Speile og Speilglas af forskjellige Størrelser, tilligemed en Deel Nürnberger- og Galanterievare, er nyelig arriveret extra gode Uld karter, Regnetavler af flere Størrelser, Skøiter, Jldpustere, fine og ord. Kjole- og Vesteknapper, saa og de til Damevelse nu brugelige smaae Knapper, saavel i flere Coul. som forgyldte, lakerede, røde, gule og sorte. Brøde, Lyse- og Presenteer, bakker. Jatongs i Æsker, gule, røde og sorte Spillebakker.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Fransk Porcelain i hele Stel og mindre Dele, ligeledes engelsk hvidt og coul. Stentøi, fine slebne og uslebne Glasvare, saa velsom en Deel Chrystalvare. Fiint poleret og ord. Jagtkrudt, Haal af alle No. samt extra gode Knaldhytter, extra godt Saalle- og Bindsaallæder, med meget mere, der alt udsælges til de billigste Priser mueligt. A. Hassing, paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
En Tyr holdes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Aquavit og Kornbrændeviin faaes billig hos L. Bøggild. Forskjellige moderne hvide Piques Mandskraver. hvoriblandt et Sortement til 2 Mk. Stk.; hvide Piques Sengetepper, samt Mossetisser fra 28 sk. til us. Stk. er jeg nylig bleven forsynet med. Aron Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Oplaget er atter blevet forsynet med Pelleriner og Sælskinds Støvler. Aron Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Nogle Pakboder og Lofter ere strax at faae tilleie i Gaarden No. 279 ved Stranden, hvorom behagelig accorderes med Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
En velvoren Dreng af god Opdragelse, der har Lyst til at lære Handelen, kan strax faae Emploi hos Ch. F. Kieldsen. i Hobroe.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Muursvend Hans Winthers Enke Kirstine Ovesdatter og forhen afdøde Mand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifte=Retten i Aalborg, den 26de November 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Auctioner. Fredagen den 4de Decbr., Formiddag Kl. 10, sælges ved offentlig Auction, Ladningen af Slupen Speculationen, som er landsadt deels ved Snorren og deels paa Mad. Kield bergs Plads, bestaaende af: omtrent 250 Tylt. forskjellige Sorter Drammens Fur=Bord og 80 Tylt. 20 & 24 F. dito Lægter. Aalborg, den 30te Novbr. 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-11-30
Tirsdagen den 8de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huset No. 207 paa Klosterjordet ved offentlig Auction bortsolgt, det Kjøbmand Peter Julius, Møllers Fallitboe tilhørende Varelager, m.v., bestaaende, iblandt andet af Rom, Essents, Brændeviin, Eddike, en stor Deel Kjøbmandsvare af alle Slags, en Deel Tømmer, et Disk med Reoler og Skuffer og 1 Kobber Destileertøi, m. m.m.; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig over nævnte Tid og Sted. Aalborg, den 24de November 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-02
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-02
Tyrkiet. Efter Skrivelse fra Semlin af 4de Novbr. vil mannu have Vished fra det Jndre af den tyrkiske Stat, om at alle Punkter, om hvilke der endnu herskede Uenighed imellem Grev Diebitsch og de tyrkiske Befuldmægtigede i Adrianopel, nu ere bilagte, og at Paschaen af Scutari, hvis alt for sildige Diversion faldt noget i det Latterlige, nu har taget det fornuftige Partie, at efterleve Portens Befalinger. Endnu i den første Halvdeel af forrige Maaned syntes Mustapha at ruge over den Plan at fordrive den russiske Overgeneral med Magt fra Adrianopel, naar han ikke vilde beqvemme sig til frivillig at rømme Pladsen paa en af Paschaen bestemt Dag. Men det Svar, som Feltmarschallen ved General Geismar har ladet ham tildeele paa denne Opfordring var af den Natur, at den kamp begierlige Pascha maatte blive overbeviist om, at her kun var maadelige Laurbær at høste, og at den ringeste uoverlagte Handling vilde drage hans Undergang efter sig; hans militairiske Excursion endtes saaledes ved Philipopol. Flere russiske Brigader havde allerede faaet befaling at angribe Albaneserne under Mustapha, saafremt de gjorde mindste Bevægelse fremad. Firma nerne detræffende de 6 Districter, som skulle forenes med Servien, ere nu udstædte, Giurgewo er rømmet, og den første Termin af Skadesløsholdelsen til de russiske Undersaatter er nu erlagt. Som følge heraf skulle Russerne den 1ste Novbr. have forladt Adrianopel og overgivet Staden til de tyrkiske Øvrigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-02
Armeen har taget Veien til Khamli=Seminge og kun efterladt sine Syge under Bedækning af et dertil passende Troppecorps. Endnu faa Dage førend denne Afmarsch havde Paschaen endnu engang forsøgt at overskride Demarkations=Linien. Han blev strax angreben af General Geismar og efter en 2 Timers Fægtning, som kostede ham alt hans Artillerie, tvungen til den ovenfor omtalte Lydighed (rimeligviis er dette den Fægtning, som allerede engang har været omtalt.) Jmidlertid er denne Paschaes Rolle endnu ikke udspilt. Jstedet for at lade sine Tropper gaae hjem, har han nu virkelig af Sultanen erholdt Ordre, efter Russernes Afmarsch at besætte Adrianopel. De Dislocationer, han hidtil har foretaget, have tildeels været foranledigede af Mangel paa Levnetsmidler. Det er et sært Rygte, som maaskee kan have meget Betydning, at Storviziren, Veziren af Rumelien og Paschaen af Scutari have aftalt en Sammenkomst i Adrianopel, om hvis egentlige Formaal man intet veed med Vished.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-02
Fra Constantinopel lyde Efterretningerne ikke meget glædelige. Stemningen hos Folket mod Sultanen og hans Omgivning er fuld af Harme, er derfor farlig og der forløber sielden nogen Nat, i hvilken Fanatismen ikke lader falde nogle Offere. Storherren selv begynder ogsaa at føle det Farlige i sin Stilling; hans Garde forstærkes og erholder høiere Lønning. Halil Pascha var endnu ikke afreist til Petersborg og afgaaer vel neppe derhen, da Grev Diebitsch ved en Note har ladet Reiseffendi vide, at Afsendelsen af en ottomannisk overordentlig Gesandt til det russiske Hof i nærværende Øieblik ikke var absolut nødvendig. Derimod afsendes en russisk Chargs d'affaires til Constantinopel, saalænge indtil Hr. v. Ribeaupierre selv indtræffer. Det hedder ogsaa, at Frankrigs Gesandt Grev Guilleminot vil forlade sin Post, saasnart Anliggenderne kun nogenlunde ere bragte i Orden, for at gaae til Paris, hvor hans Venner, under de nærværende vanskelige Forhold ønske ham i Nærheden.