Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-09-22
Ved den omtalte Folketælling havde Helsingøer 7122, Odense, 8709 J., fordeelte i følgende Klasser efter Næringsveie: geistlige Embedsmænd, Kirkebetjente og Lærerstanden H. 26, O. 56; civile Embedsmænd og Betiente H. 149, O. 151; privatiserende Videnskabsmænd, Litterati, Kunstnere, Studenter H. 28, O. 38, Officerer og Embedsmænd ved Landmilitair=Etaten H. 49, O. 34, Underofficerer og Soldater: H. 422, O. 211; Folk, som leve af Jordbrug. H. 20, O. 52; Folk, som have deres Næring, af Søen. H. 252, O. 15, Folk, som leve af Produkters Forædling eller Forarbeidning, eller den industrielle Klasse. H. 975, O. 1518, Folk, som leve af Handel og Varers Omsætning: H. 110, O. 311; Pensionister, Kapitalister og Folk, som leve af deres Midler: H. 76, O. 197, Dagleiere: H. 144, O. 237, Folk, som ikke drive bestemt Næring: H. 42, O. 15; Almisse nydende: H. 198, O. 426; Slaver eller Andre, som ere hensatte i Straffeanstalter: H. 45, O. 32. J disse Angivelser ere ikke indbefattede Koner, Børn, Tyende, Avlsfolk o. s. v.; men blot Hovedpersonerne, Fuldmægtige, Kontoirfolk, Svende og Drenge. Hvilken Klasse af Jndvaanere skulde det nu være, hvorpaa Helsingøers prætenderede Fortrin for Odense skulde grunde sig, Man har vel neppe meent Soldater og Folk, der have deres Næring af Søen, men formodentlig den talrigere Klasse af Handlende. Men herved maa bemærkes, at denne Klasse, som ovenfor anført, i Tabelværket bærer det vidtomfattende Navn: "De, som leve af Handel og Varers Omsætning, hvorunder ere indbefattede alle Detailhandlere, Kontoirfolk o. s. v., ere Mennesker af saa forskellig Dannelse, at man ingenlunde tør tillægge Klassen i Almindelighed den Sands for høiere Underviisning, som maaskee findes hos Enkelte. Det synes desuden at Helsingøers Overlegenhed med Hensyn til denne Klasses Talrighed tildeels hidrører fra et forholdsviis større Antal af ugifte Personer, imedens Odense udentvivl har et større Antal af Familiefædre, hos hvem man vistnok er berettiget til at forudsætte mere Jnteresse for Ungdommens Underviisning, end hos hine, i det Mindste forholder Klassens første Afdeling (Hovedpersoner o. s. v.) sig til dens anden Afdeling (Koner, Børn o. s. v.) i Helsingøer som 12, 380; i Odense, som 1. 2, 697. Om man altsaa endog vilde gaae ind paa den Anskuelse: at man paa de forskjellige Jndvaaner Klassers Antal alene kan grunde nogen Slutning om de forskjellige Stæders Sands for høiere Dannelse, bliver det meget tvivlsomt, hvorvidt endog blot den Stand, hvorpaa Helsingøers Paastand paa høiere Jntelligents og større Jnteresse for videnskabelig Underviisnings Aand i al Fald maatte grunde sig, virkelig besidder denne Sands i høiere Grad end den othiniensiske Handelstand; men om end Velstand og udbredte Forbindelser med Fremmede hos Enkelte af Helsingøers Kjøbmænd muligen have vakt en levende Følelse for høiere Dannelses Vigtighed: vil dette dog ikke være istand til at opveie den Overlegenhed, Odense har i de Klasser, hvis Medlemmer maae antages at have nydt videnskabelig Underviisning. Og at der ikke blot hos disse Klasser, men hos vor Byes Jndvaanere overhoved findes en lige saa levende Jnteresse i denne Henseende, som i Helsingøer eller noget andet Sted i Landet: derom vidner ikke blot Cathedralskolens Freqvents, men ogsaa den blomstrende Realskole, som for kort Tid siden er oprettet her. Men en Paastand, som den vi her have bekæmpet, burde have været støttet paa ganske andre Data, end dem, der kunne uddrages blot af Mandtalslister. Enhver veed, at der saavel i hele Afdelinger af Samfundet, som i enkelte Jndivider, derfor Retten indtage en lige Stilling, kan leve en ganske forskjellig Aand, fremkaldt og næret ved Forholdene og Enkeltes moralske Jndflydelse. Jndtil man beviser, at Helsingøer i denne Henseende er meere begunstiget af Lykken, end vor By, ansee vi os fuldkommen beføiede til at vise dens Paastand paa høiere Jntelligents tilbage, selv om den havde været bedre understøttet af statistiske Data, end det i Virkeligheden er Tilfaldet.