Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-28
Blandt ældre Skribenter, som have udtalt sig om dette Forhold, og der kunne ansees som Autoriteter, ville vi nævne Høier, Hansen, Gebhardi og Busching Høier var en født Slesviger og Historiograph under Frederik den Fjerde. Han efterlod sig et Haandskrift under Titel af "König Friedrichs der 11ten glorwirdigstes Leben", som ved en besynderlig Skjæbne henlaae utrykt indtil Aar 1829. J dette Værk, der selv af Slesvigholstenerne erkjendes som det paalideligste og fuldstændigste, man har over Frederik den Fjerdes Liv og Regjering, siger Høier, efter først at have fortalt, hvorledes Stænderne vare indkaldte og Hyldingseden aflagt: "Weil auch König Friedrich nunmehro alleiniger Souverain des Herzogthums Schleswig war, und dessen Besitz mit den Scepter vollig vereiniget hatte, so sahe er es für gut an, das Schleswigsche Wappen, so bisher im Mittelschilde die erste Stelle gehabt hatte, nunmehvo daraus weg, und in den Hauptschild unter die souwerainen Reiche, und ausser dem Römischen Reiche belegenen Provinzen zu verzeten")*) "Da Kong Frederik nu var bleven Encherre over Hertugdømmet Slesvig, og ganske havde forenet Besiddelsen af det J disse Ord ligger vel ingen bestemt Udtalelse om Slesvigs statsretlige Forhold til Kongeriget eller om Arvefølgen, men Høier siger dog udtrykkeligt, at Hertugdommets Besiddelse blev forenet med Scepteret, og at dette Scepter ikke var det slesvigholsteenske, men det danske fremgaaer tydeligt nok af den Handling, som han lader Frederik den Fjerde strax efter foretage med Henflytningen af det slesvigske Vaaben fra Mellemskjoldet til Hoved skjoldet. Hansen, en indfødt Slesviger, Borgemester i Sønderborg i Midten af det 18de Aarhundrede, har udgivet en "Vollstandigere Staatsbeschreibung des HerzogthumsSchleswig, et Værk, der uagtet sin Ælde, endnu er almindelig erkjendt som et af de fortrinligste statistiske Værker, man har over Hertugdømmet. J dette Skrift S. 9 udtrykker Hansen sig saaledes om Slesvigs statsretlige Forhold til Danmark 1773 bekom der König 3 Dännemark den gottorfischen Antheil dieses Herzogthums durch das Recht des Krieges, wurde 1720 durch den nordischen Frieden geruhiger Besitzer davon, und ist seitdem allein souwerainer Herzog 3 Schleswig gewesen. Hier wird nur annoch hinzugefuget, das nach dem 19ten § des om 14ten November 1665 von König Friederich dem 3ten gegebenen Königsgesenes alle damals vom Könige zu Dännemark und Norvegen besessene, und hernach in allen künstigen Zeiten eroberte oder durch Ærbschaft over andern rechtmassigen Titel erworbene Provinze und Lande, mithin ins besandern des Herzogthum Schleswig wieres der König jeg besigt, bey dem zu einer jeder det regierenden Könige zu Dännemark und Norwegen fürs künstige ungetrennt und ungetheilt seyn und bleiben mussen.).Man seer altsaa heraf, at Hansens Mening om Hertugdømmet Slesvigs Forhold til Danmark falder ganske sammen med Etatsraad Falck; d. v. s. han anseer Hertugdømmet til evige Tider uadskillelig forbunden med Danmark ved fælles Regent, uden Hensyn til hvilken Slægt denne Regent tilhører; derimod antager han ikke, med Dahlmann, at Hertugdommet staaer under Kongerigets Souverainitet, eller er en Deel, en Provinds af samme; det er, efter hans Mening, et sorveraint Fyrstendomme. med Scepteret, saa ansaae han det for godt at flytte det slesvigske Vaaben, som hidtil havde havt første Plads Mellemskjoldet, bort derfra og hen i Hovedskjoldet blandt de soveraine Riger, og udenfor det Romerske Rige beliggende Provindser. *) 1713 fik Kongen af Danmark den gottorpske Andeel af dette Hertugdømme ved Krigens Ret, blev 1720 ved den nordiske Fred rolig Besidder deraf, og har siden den Tid været ene souverain Hertug i Slesvig. Her bliver endnu kun at tilføie, at efter den 19de § i den under 14de Novbr. 1665 af Kong Frederik den Tredie givne Kongelov, maae alle dengang af Kongen af Danmark og Norge eiede, og siden i alle kommende Tider erobrede, eller ved Arv, eller anden retmæssig Adkomst erhvervede Provindser og Lande, altsaa navnlig Hertugdømmet Slesvig, saaledes som Kongen nu eier det, for Fremtiden uadskillelig og udeelt være og forblive hos den til enhver Tid regierende Konge over Danmark og Norge. I Gebhardis Geschichte von Dännemark und Nor wegen" (Allgemeine Welthistorie, 32ter Theil, Seite 284) hedder det om dette Forhold: Unter diesen letteren Herren (de holsteenske) wurde Schleswig, nach dem teutschen Fusse eingerichtet, und mit Holstein so genau verbunden, dass seiden Holstein und Schleswig für ein einiges Land lange ist gehalten worden, und von vielen noch jett, wie wohl irrig, gehalten wird. Vom Jahr 1658 bis 1675, und von 1689 bis 1714 wares souverain, und in der Gewalt des herzoglich holstein-gottorp schen Hauses, allein im Jahr 1714 wurderes wieder dem König Friedrich dem vierten uberlassen, der es 1721 der Krone Dännemark einverleibte. Omtrent ligedan udtrykker den berømte Busching sig, der som Geograph har en classisk Autoritet. J sin Erd beschreibung, 1ster Theil, Seite 249 siger han: Es ist ein Jrrthum, wenn das Herzogthum Schleswig von einigen für ein Stück von Deutschland angesehen, und z Holstein gerechnet wird. Denn obes zwar seit einigen Jahrhunderten mit dem Herzogthume Holstein in genauer Verbindung gestanden, vielerlei Privilegien mit demselben gemein hat, unter der deutschen Kanzley stedet, und im gemeinen Leben nach einer seltsamen Gewohnheit der gestalt mit Holstein vereiniget wird, das sich die Schleswiger gemeiniglich Holsteiner nennen, und man nicht leicht von eine Schleswiger höret: so ist es doch ein rechter Theil von Dännemark, wie aus der Geschichte und Verfassung desselben erhellet."