JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-12-24
(832) J Følge et imellem afgangne Anne Larsdatter Gierrilds og efterlevende Mand Bud Jochum Andresen Køhn den 12te Maji 1783 oprettet og den 13de Junii næstefter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enkemanden til Hof= og Stadsrettens Stiftecommission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel bemeldte afdøde Anne Larsdatter Gierrilds Arvinger, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at imodtage hvad dem kan tilkomme af bemeldte indbetalte 5 Rdlr. 1319) de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Mathias Hansens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (r os) De, som maatte have noget at fordre udi deserteret Constabel af 4de Divisions 2det Artillerie=Compagnie No. 17 Ole Nielsens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. (rk 93) De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Ole Telleisens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet: (28193, De, som maatte have noget at fordre udafgangne Matros Jørgen Jørgensens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at med udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. 1893) De, som maatte have noget at fordre udafgangne Matros Peter eller Peder Nielsen. Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringre; Ligeledes indtaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Stiftet. (146 93) De, som maatte have noget at fordre udi af gangne Matros Esalas Johansens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (2393) De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibstømmermand Ronge Petersen, Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at mød udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldet med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Torsdagen den 27 Decbr., om Formiddagen Kl. 10 Slet. skal ved offentlig Auction paa Dragøe til de Høistbydende bortsælges : Skibet Maria, drægtig nogle og 20 Commercelæster, som førtes af Skipper Johan Friderich Bloch, og som formedelst indfaldene Haverie paa dets Reise fra Danzig til Ostende er lagt ind i Drages Havn, hvor det dagligen kan tages i Øiesyn, og nærmere Underretning bekommes hos Joh. Buntzen.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Torsdagen den 27 Decbr., om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver Huset No. 28 paa Østergaden, tilhørende Uhrmager Voltman i Fælledskab med Uhrmager Morten Coldings Fallitboe, 1ste Gang opbuden til Bortsælgelse, efter de Conditioner, som ere at erfare hos Procurator Palle i No. 3 paa Østergaden. Beskaffenheden erfares af de trykte Placater.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Fredagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Frederichsberg Slot i Værelset i 1ste Etage til Gaarden paa høire Haand ved Hovedtrappen, allerunderdanigst Følgens Majestæts allernaadigste Resolution af 12te f. M., der i Friderichsberg Slorsbange værende Lysthuus eller Pavillon, saaledes som det i et og alt befindes, med dets Fundament, Glasdøre, Kobbertag, Broer og Jerngelænder m. mefter den derover tagne Vurderingsforretmugs Jndhold, ved offentlig Auction opbuden og om antagelig Bud skeer til Høistbydende bortsolgt til Nedbrydelse. Videre bliver samme Til og Sted, efter at ovenmeldte Auction er afholdt, ligeledes ved Auction bortsolgt 103 Stkr. i bemeldte Slotshauge paa forskiellige Steder staaende Lindetræer, tilligemed 3 Stkr. Elletræer Pavillonen og Træerne blive de 4 sidste Dage for Auctionsdagen anviste hver formiddag fra o til 11 Slet, naar Vedkommende maatte behage derom at melde sig hos bemeldte Gartner Petersen. Auctions=Conditionerne ere forinden Auctionsdagen til Eftersyn hos mig om Formiddagen fra Kl. 8 til 10. H. J. Bang, Birkedommer, logerende i No. 92 bag Børsen.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Fredagen den 28 Decbr. bliver ved offentlig Auction i Middagsstunden paa Børson 2den Gang opraabt til Bortsælgelse : Den halve Part i Ege Galeaseskibet Die Fran Lucie kaldet: drægtig 29 1/2 Commercelæster med sammes tilhørende Jnventarium, Rose & Sims Boe tilhørende. Skibet er beliggende i Nyehavn, Byens Side lige ud for No. 15 og Conditionerne med Jnventariilisten kan sees hos Landvæsens Commissair og Procurator Torst, boende i Bredgaden No. 150.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Den Gaard udi Hundslef Bye, Kiølstrup Sogn, Odense Amt, som afdøde Christen Jensen har havt i Fæste og hans Enke nu har afstaaet, samt frasiatter næstkommende 1ste Maji lader Hs. Exellence Hr. Geheimeraad Bulow ved en eneste Auction som holdes i fornævnte Gaard Mandagen den 14 Jan. 1799. om Formiddagen Kl. 11, bortsælge, om antageligt Bud stoer efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 2 Fdkr. 2 Alb. Jorderne ere for nogle Aar siden udskiftede, Bygningerne i god Stand. Til Gaarden hører betydelig Over- og Underskov. Den er beliggende ikkun 2 Mile fra Odense, 1 fra Kiersteminde, 2 1/2 fra Nyborg og 1/4 fra Munkeboe Fiord. Nærmere Underretning kan faaes hos Procurator Holm paa Langholm og hos Forvalteren paa Sanderumgaard, Harenberg.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Løverdagen den 26de Januarii 1799, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved en eneste offentlig Auction, som holdes paa Wiborg Raadstue, opraabt og til den Høystbydende, om antageligt Bud skeer, bortsolgt der Mad. Jessen tilhørende Bønder, gods i Wiborg Amt, Nørlyng Herred, i alt 14 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Jordskyld, og 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Skovskyld, paa hvilket Hartkorn der ere 9 Gaardfæstere, som alle have stor Overflødighed af Ager, Tørveskier og Lyngslet. Paa Skov skylden er en Eege Skov af betydelig Størrelse, og beqvem Afsætning til Wiborg, som ligger ikkun lidet over en Miil derfra. Godset er uden alt Felledskab med andre Lodseiere, bestaaende af Fallitzgaarde, Stangbede, Fløygaard og Skovhuset. Først opraabes hver Gaard særskilt, og tilsidst opraa des det hele i tvende Dele, nemlig Stangheede under eet, og Fallitzgaarde med Skovhuset og Fløygaard samt Skoven under ret. Liebhaberne vilde behageligst indfinde dem paa bemeldte Tid og Sted, hvor de nærmere Conditioner blive bekiendtgjorte og Auctionen efter dem fremmet. Grindsted Kirke, beliggende i Slaus Herred, Veile Amt, med tilhørende Eiendomme, Korn- og Qvægtiende, samt Konge Qvægtiende, som er p. p. 114 Tdr. tiendeydende Harkorn, agter undertegnede at lade stille til offentlig Auction i Grindsted, Dall, Onsdagen den 16de Jan. 1799, om Formiddagen Kl. 10. Slet. Paa Forlangende kan den halve Kiøbesum blive staaende. i Kirken mod første Prioritet i Tienden og lovlige Renters Svarelse. Thorstrup Præstegaard ved Varde den 29de November. C. Sølling.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
(2798, Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de December og Siellands Landsting den 19de dito 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afgangne Muursvend Johan Lorenz Ottesens og afgangne Hustrue Mette Jacobsdatter Muncks Stervboe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Datum, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes er med lovlig Varsel indkaldet de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet: (os) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de og i Siellands Landsting den 19de December 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibscapitain Friderich Jeppesen, Backs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
(os) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de og i Siellands Landsting den 19de December 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Student Andreas Bagge sen Jngstrups Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission. for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
9) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de og i Siellands Landsting den 19de December 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne afskediget Underofficeer Gotliet Larsens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
(15193) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de og i Siellands Landsting den 19de December 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Pige Maren Pedersdatters Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
(298) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de og i Siellands Landsting den 19de December 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Gartnersvend Jens Berthelsens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission, forat anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Landretrut Rasmus Nielsen, født paa Svine, at Vordingborg Amts 30 Lægd, Kallehauge Sogn, nye løbe No. 509, som med Regimentspas er permitteret, men har derefter ikke indfundet sig her i Lægdet, bliver herved efter høie Øvrigheds Ordre efterlyst og tilholdt at komme der i Lægdet ; ligesom og hvem bemeldte Rasmus Nielsen maatte forekomme, bedes tilmelde mig hans Opholdsted, for derefter at kunde føie fornødne Foranstaltninger. Petersgaard den 5de December Paa største Lodsers Vegne. J. Jpsen. Nogle Drenge, enten her fra Kiøbenhavn, Provindserne eller i Norge, kan imodtages at lære Blikkenslager, Professionen, naar de derom vil addressere sig til H. Jrgens, Blikkenstaaermester, boende i Gaarden No. 14 paa Hiørnet af Broegaden og Christianshavns Canal.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
Torsdag Aften den 20de December sidst er en stor guulblakket & Tævehund, af de saakaldede Bolbidere, hvis Navn var Sardine, frakommet Underskrevne ; for Tilveiebringelse betales en raisonabel Douceur. Mads Hemandsen, Eier af Roeskilde Kroe. Daffebønner til 40, 44, 48, 50 og 52 s. pr. Pd., nye Car at liner Risengryn, oprigtig St. Croix Rom, holsteens Mød, nye tydsk Peberrod i Bundter, nye Svedsker, Cathrineblommer, Corender, Rosiner, hollandske Oste, engelske Tallerkener, dito Cardustobak fine og ordinaire Theer, Porcelainer, syltet Ingefær, Lemon og Bombas=Asia, chinesig Soya, Sukkere til Sukkerhuuspriser, med flere Sorter Var til billigste Priser ere at bekomme ved gammel Strand imellem Fortunstrædet og Boldhuusgaden hos Jacob A. Meyer.
Berlingske Tidende, 1798-12-24
2 Gaarden No. 294 og 95 ved Nyehavn og Mynten sælges i nyesaltet islandsk Lammekjød i Heeltønder for 9 Rdlr. og Halvtønder for 5 Rdlr. Kiøbmænd udi Landet, som tage største. Partier til Udsælgning, gives Afslag i Kiøbet for Transporten. Andre Sorter islandske Vare, nemlig : Bedetalg og Skind klar Tran, smaa Ludfisk, hvid og meleerte Couleurer Ud Trøier, Strømper og Vanter sælges og samme Sted. Jmtrent 180 Tdr. Hartkorn Bøndergods, udskiftet Mand for Mand, af fortrinlig Godhed saavel i Henseende til den indvortes Værdi, som Beliggenheden ved den store Landeres imellem Slagelse og Corsøer, kan faaes til Kiøbs paa meget gode Vilkaar. 2 Gaarde, hver paa 9 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn. ere for Tiden ledige. Jordebog og Conditionerne kan faaes hos Hr. Cancelliesecretair og Raadmand Torv i Corsøer, som tillige slutter Kiøb om Eiendommen. En erfaren god Teglbrænder, der paa fordeelagtige Vilkaa& vil og kan paatage sig at forestaae et Teglværk her i Sielland, ved at brænde Muursteen og undertiden stalk, vilde saarligt melde sig hos Hr. Sorterup i de 3 Hjorter paa Vestergaden Kiøbenhavn eller hos mig undertegnede; men uden gode Beviser om Duelighed og Stikkelighed nytter det ikke at melde sit Steenbye Mølle pr. Vordingborg. Jacob Malling. Jen Kongelige Post= og Herbergergaard her i Roeskilde hui dette Aar faaet en Hovedreparation, og er nu i den Stand, at alle, som maatte finde Behag paa deres Reise enten at aftræde eller logere i samme, vist vil finde dem tilfreds : i hvilken Henseende jeg herved ærbødigst anbefaler mig, og lover at al muelig Flid med Beværtningen skal sigte til at an naae saadant Øiemed. J. S. Johne, Postmester.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Ancona, den 24de November. En fransk Officeer er ankommen hertil fra Corfu, som iler til Paris, for at forlange Understøttelse og Forstærkninger. Virkelig ligge her ogsaa ervenetianske Krigskibe med 300 Mand Tropper for Corfu; men da den ganske russisketyrkisk Flaade har ladet sig see for denne Øe, saa vente de endnu paa Forstærkning, førend de afseile derhen. - Den franske Besætning i Corfu var, en Russerne og Tyrkerne nærmede sig trukket ind i det gamle Castel, men have først fordreven Contribution af 66,000 Daler af Jndbyggerne paa Corfu, og tagen adskillige rige Jøder, som ikke vilde eller kunde betale deres Andeel, med sig ind i Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Cracau, den 24de November. I Dag er den sidste Afdeling af de russiskekeiserlige Hielpe, tropper rykket herind, og skal fortsætte deres March igien den 2de. Alle disse Folk see meget sunde ud. Deres Mondur undtagen Kosakkernes, er mørkegrøn, og ganske efter preussiske Snit. Regimenterne skilles fra hinanden blot ved Opslagenes Farve. Kofakkerne, som ingen Uniform have, ere forsynede med hvad Slags Vaaben, de selv helst ville, og før2 Favne lange Lantser. Enhver Kosak har 2 Heste; paa den ene frembringes Bagagen. Forresten er endnu at merke, at vist Halvdelen af disse Tropper bære Erindringspenge paa Brystet, af hvilke de fleste have 4, men nogle ogsaa 4 af forskjellig Størrelse. Ved enhver merkværdig Action blive saadanne uddeelte blant det fortiente Mandskab. Af tilforladelige Efterretninger vide vi, at 40000 Russer trække sig igien tilsammen ved Bresse og langs Bugfloden.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Fra de italienske Grændser, den 5te December. Efter mange Beretninger fra Jtalien ere Neapolitanerne rykte ind i Rom. Efter disse Beretninger maatte endeel at Neapolitanerne være rykte meget hurtig frem, i Fald ikke den hele Efterretning er alt for overilende. J det mindste stemmer den ikke overeens med de officielle Beretninger af 26de og derling. 30te November, og med den stærke Magt, som de Franske have i den romerske Stat. J Privatbreve skriver man, at Departementet Circen, hvor det hidindtil bestandig var urdeligt, har slaget sig til dem, og lettet Marchen. 2 Colonner af deres Armee marcherede mod Rom og Civitaver, chia, og 2 andre mod Spolets og Ancona. Den hele Magt angives for 80000 Mand, og skulde ved deres Angreb paa Civitaverchia blive understøttede til Søes af Engelænderne Den 23de naaede den neapolitanske Armee den romerske Stats Grændse. Kongen af Sardinien er ilde deran, da han allerede forlængst har ladet sine Fæstninger besætte af de Franske. - Den tyrkisk russiske Flaade, som blokkerer Øen Corfu, er efterhaanden bleven forstærket med mange Skibe, saa at den den 20de November bestod af 46 Skibe. Efter Beretninger fra Ancona af 26 November frygtede man for et nærforestaaende Angreb paa denne Øe. Efter andre Beretninger, sammesteds fra, skal den franske General Chabot, som commanderer der, være bleven nødt til at overgive sig. -J Neapel vil man paa nye have den Efterretning, at Fæstningen Valetta paa Malta har capituleret. Efter Breve fra Berong frygtede man der, at Fiendtlighederne imellem de Franske og Østerrigerne snart skulde bryde ud. De Franske have slaget 3 Broer over Etsch, for at lade deres Tropper, marchere derover, Prindsen af Oranien blev ventet i Verona, for at mynstre de trk. Tropper.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Schweiz, den 3de December. J Henseende til det nye Forbund med Frankrige, at stille et Corps af 18000 Mand, har Directoriet udstædt til Borgerne følgende Proclamation, Borgere, Eders Forfædre Berømmelse var en troe og nøiagtig Opfyldelse af de sluttede Forbund, derpaa bleve mangfoldige og ærefulde Beviser aflagte, da Frankrigs Skjæbne endnu hængte af Konger, Hoffolk og Adel. Jkke mindre troe skulle J vist vise Eder mod de nye nøie Forbindelser, som sigte til et fælleds Forsvar af Menneskenes og Borgernes helligste Rettigheder. J forrige Tider var det om Pensioner og Ordensbaand men nu om Frihed og Lighed at giøre. Forhen var den franske Tieneste en Kilde af oligartiske Grundsætninger, af Hærskesyge, Overmod og Stolthed; nu skal den have til Grundvold et repudtil kansk Sind og Kierlighed til det igienfødte Fædreneland, Kiære Medborgere: Jylde, at Kongerne i Frankrige besoldede meer end 12000 Schweizere, og endnu desuden havde Ret til at anhverve 6000 Mand. Nu forlanger det franske Directorium, i Følge dette Aars Forbund, Hielpetropper :men det vil lade sig nøie med frivillige Rekrutter. Det har selv foreslaaet den hervetiske Regiering, at udnævne Officererne. Det har aftalt Betingelser, hvilke, som den kund velkomne. Nu i Besynderlighed bortfalde alle Spor af Un gjorte Lov nærmere udviser, maae være alle ægte Schweizer, dersaattere, herskende Klasser og Familie Compagnier. Følgelig ville de, som gjerne opofre sig Militairstanden efter vore Forfædres gamle medfødte Tilbøielse, indsee Forskiellen imelsom nærværende og forrige Tieneste. De skulde ikke lade sig bringe i Vilderede af vore Fienders urimelige Udspredelser, de skulle tage deres Nations Berømmelse til Hierte, de skulle betænke, at ikke allene Krigsmod, men endog Pligt, Forbund, Fædreneland og Frihed kalde dem tilsammen med forenede Stemmer under Krigsfanen. Givet i Lucern den 1ste Decbr. 1798. Oberlin, det fuldbyrdende Directoriums Præsident. I Directoriets Navn, Moisson, Generalsecretair.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Vi erklære vore elskelige Undersaattere, Jndbyggerne i den rommerske Stat og Nationerne i hele Jtalien, at langt fra at ville begynde Krig igjen med nogen Magt har blot det Ønske, at sørge for bemeldte Nationers Sikkerhed, og forskaffe Religionen igien den Ærefrygt, som tilkommer den, kunnet bevæge os til dette Foretagende, paa hvilket vi med Guds Hielp og understøttet af vore store Allierte, saavelsom af de italienske Nationers Anstrængelser, haabe et lykkeligt Udfald. Viselv skulle i Spidsen af fromme Soldater lede vor uovervinde. lige Armees Militair=Operationer; hvorhos vi love, at ikke giøre nogen Brug af samme, undtagen blot i Tilfælde af Modstand eller Angreb, saasom vi ville forresten allene henvende vor Omsorg paa Religionens og den romerske Stats Regierings Jgienoprettelse. Vi formane derfor alle Jndbyggerne i den romerske Stat, at nedlægge Vaabnene i det Øieblik, at vore Tropper rykke ind i samme, at rette sig efter de Foranstaltninger, som vi ville føie til deres Beste og for den almindelige Sikkerhed, og at understøtte med alle Midler og af alle Kræfter vort meget retfærdige Foretagende. De kunne være fuldkommen overbeviste om, at vi i det vi giøre Brug af vor naturlige Retfærdighed og Naade ikke allene skulle beskytte de gode og dydige Undersaattere, men endog optage vor faderlige Affection de forvildede Mennesker, som efterat de have angret deres Vildfarelser, frievillig vende tilbage paa den rette Vei, og underkaste sig vore Befalinger. Vi paa lægge alle, at forglemme deres personlige Jnsulteringer, og alle Følelser af Hevn for det, som de have lidt ved den sidste Revolution, og at afholde sig fra alle Udsvævelser og Represalier under Straf af vor Kongelige Ungade, og at blive behandlede, som Forbrydere mod den offentlige Sikkerhed. Vi formane tillige enhver fremmed Armees Generaler og Commandantere, at forlade ufortøvet med deres Tropper det hele romerske Gebet, uden videre at tage Andeel i denne Stat Bestemmelser, hvis Skjæbne formedelst dens Naboskab og at retmessige Grunde i Besynderlighed interesserer vor kongelige Magt. Endelig erklære vi, at i det Øieblik, paa hvilken vor Armee er frit rykket ind i det romerske Bebeet, skulde Samqvæmmet imellem begge Nationerne være frit. Vi skulle lade komme fra vort Kongerige, til Understøttelse for den romerske Stat, alle Slags Levnetsmidler og Fornødenheder, som den maatte behøve. Hovedqvarteret i St. Germanden 14de November 1798. Ferdinand. Johan Acton.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Rastadt, den 13de December. I Gaar Aftes udkom allerede igien et fransk Tilbagesvar paa Deputationens saa fredelige Note. Samme lyder saaledes "Undertegnede befuldmægtigede Ministre fra den franske Republik til at underhandle med det tydske Rige have ved den keiserlige befuldmægtigede Minister bekommet den 11 Dec. Rigs deputationens Nyte. De ville ikke opsætte Udtrykket af den behagelige Følelse, som de havde ved at see, at deres Tillid til Rigsdeputationens oplyste Klogskab og Menneskerierlighed ikke er bleven skuffet. De antage med Fornøielse den af samme givne Erklæring, at den tiltræder de i det af 6te Dec. overleverte Ultimatum, og i de foregaaende sig dertil refererende Noter, udtrykte, retfærdige og sidste Forslage; og Rigsdeputationen, kan være forsikret paa, at de med al Jver skulle bidrage til alt, hvad den nærværende Tingenes Forfatning og til giensidig Fordeel for begge contraherende Partier kunde være nyttigt, Da alt væsentligt af den første Grundvold til Underhandlinger ne er Difinitiv bevilget og besluttet ved denne formelige og fuldkomne Tiltrædelses Acte til bemeldte Ultimatum, saa er Talen endnu kun derom, at beskieftige sig med Anvendelsen af Erstatningernes erkiendte Grundsætning ved Secularisationer, hvilken udgjør en Hoved= og undskillelig Deel af den tilkommende Tractat, som de respective Underhandlere maae gjør fuldstændig. Denne Gienstand, hvilken man vil lede til de samme Hensigter af en almindelig Jnteresse, og som have bragt Underhandlingerne til en saa tilfredsstillende Punkt af Modenhed, fortiener endnu at blive igiennemtænkt, førende den bliver taget under Raadslagning. Men Undertegnedtænke, at forelægge ufortøvet Rigsdeputationen deres Forslag, i denne Henseende, hvilken, saavelsom de selv, maae finde en gunstig Forbetydning i den afgiørende Hurtigheds og Enig beds-Character, som Forretningerne nyelig have faaet.
Berlingske Tidende, 1798-12-26
Rastadt, den 12te i den franske Republiks 7de Aar. Bonnier. Jean Debry. Robetjot.