JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Ligeledes er udkommen Ulrich Christopher Salchow, Kongelig Dansk Land=Physicus udi Synder=Ditmersken, Doctor i Medicinen, Professor i Chemien, og Medlem af det Russisk=Keiserlige Videnskabers Akademie, givne korte, dog tilstrækkelige Anviisning, hvorledes Horn=Qvæg=Sygen paa den naturligste Maade kan afhielpes, tilligemed en kort Efterretning, angaaende Qvæg=Sygens Jndpodning, som faaes her paa Adresse=Contoiret for 1 Mk. Saavelsom en Tabel over Renters Beregning, 1) til 5 pro Cento. 2) til 4 pro Cento, i 12, 11, 10, 9,8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 Maaneder, ligeledes i 4,3, 2 og 1 Uge, samt i 6, 5, 4, 3, 2 og 1 Dag. Derhos en Tabel, hvori man kan see fine aarlige Jndtægter, hvad samme udgjør maanedlig, ugentlig og daglig. Jtem hvad enhver har at betale efter Gage=Skattens Anordning, og i Extra Rang=Skat efter enhvers Classe. Tilligemed en Samtale angaaende Hedernes Dyrkning og Forbedring i Jylland, som et Anhang til Hr. Conforentz=Raad og Amtmand Fleischers Agerdyrknings Cathechismus, og faaes for 8 s. Nr. 366. Nr. Adresse=Contoirers Natur, Oprindelse og Rettigheder, med en historisk Beretning om det Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Skiebne og Fremgang, samt de øvrige oprettede Adresse=Contoirer i begge Rigerne, og endelig de politiske Tidenders Rettigheder og Privilegier, er ligeledes udkommen her fra Adresse=Contoiret. Toruden de i de Berlingske Aviser bekiendtgjorte Steder, 2 modtages ogsaa Subscription paa Høyers Collegium de jure publico, under den Titel: Statsret eller Forfatning og Rettigheder for Danmark og Norge samt Fyrstendommene, oversat af P. M. Vredsdorff. 48 s. paa Trykpapiir og 72 s. paa Skrivpapiir, som betales ved Skriftets Annammelse, nemlig: i Assens hos Hr. Byefoged Nellemann, i Odense paa Adresse=Contoiret hos Hr. Prof. von Westeen, og paa Apotheqvet hos Hr. Jacob Holm; i Nyeborg hos Hr. Apotheqver Rieffesthal; i Svendborg, hos Hr. Provst Næraae og i Faaborg hos Hr. Postmester Hempel Samme Steder modtages Subscription paa fornævnte Oversætters egne Tanker over adskillige Ordsprog, og Talmaader, item Tanker over Evangelium paa 1ste Søndag efter Trinitatis; Priisen er 20 sk. paa Trykpapiir og 30 sk. paa Skrivpapiir, som ligeledes betales mod Skriftets Annammelse. De som tage 10 Exemplarer af ethvert af disse Skrifter, faae det 11te gratis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
under Stamhuuset Hverringgaards Grund paa Hindsholm i L. Fyen, er i denne Tid ved Røyebierg Ladegaard, i Stranden, opflyder, et dødt, og et Par paa havde sorte Uldstrømper paa Beenene undtaget, gandske nogent Fruentimmer, fast gandske forfuulet, især var dets Næse, Mund og Øine gandske borte, ventelig af Fiske saaledes i Vandet tilføiet. Dette døde Legeme, som af ingen har været at kiende, er straxen, ved en derover af Rettens Middel og Chirurgii holdet Forretning, blevet besigtiget, og undersøgt, og efter nærmere Foranstaltning, da intet hinderligt derimod er forekommet, besørget begravet i Wibye Kirkegaard, Thi bliver saadant Tildragende herved bekiendtgjort, for om nogen om dette saaledes død befundne Qvinde=Menneske, kunde give, eller i savnende Tilfælde vilde have Oplysning. Hverringe, den 7de Junii 1782. Paa mit høie Herskabs Vegne efter Ordre. N. Jensen. Fuldmægtig. a 367 Aar, Comoder, Challucier, Commoditeter, Canopeer, Spise=Stole, & Sye Borde i Mahagni Coleur, Topsenge, smaae Chatoller, Reise Skrine, Spille Borde, med meere forhen bekiendtgjorte Meubler, af nyeste Fason, er daglig at bekomme hos Snedker Hans Gynther i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Gaardmand Niels Rasmusen her i Høybye, haver den 4de Junii indtaget en mørkebruun Vallak, som gik her paa Fælleden, og paa Gaden, som ventelig er bortriet fra sin Eiere, af skarns Folk, den er ongefær 9 og et halv Qvarteer høi, og paa Tanden at see i 5te Aar, den haver en liden hvid Stiørn i Panden, og haver været brændt engang paa det venstre Laar, men er udgroet at man ei kan vide, hvad der haver staaet, dog synes man, at det haver været E. B., og vil bemeldte Niels Rasmusen lade den oplyse paa behørige Steder, og tillige foere den forsvarlig indtil Eiermanden maatte indfinde sig. Høybye, den 4de Junii 1781. Hvo som haver Lyst til at forpagte en Præstegaards Avling, tilligemed Tienden, vilde melde sig her paa Adresse=Contoiret, da de skal faae nærmere Underretning, hvor samme er.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Proclama. J Nyekiøbing paa Falster hos Hr. Amtsforvalter Thestrup er T for kort Tid siden ved Døden afgangen Fuldmægtig ved Amtstuen Jens Franck, og de den Afdøde tilforn har conditioneret saavel paa Laaland, som og i Fyen, saa bliver dette Dødsfald herved 3de Gange bekiendtgjort, saavel i de Berlingske, som og i de Odense Adresse Contoirs Aviser, og da Boen ikke formaaer noget ordentlig Proclama, saa indkaldes og hermed den Afdødes Credi og Debitorer, med 6 a 12 Ugers Varsel, at melde dem, de paa Falster hos Hr. Amtsforvalter Thestrup i Nyekiøbing, og de paa Laaland og Fyen hos mig underskrevne Veyer, og Maaler i Odense. G. C. Schmidt. Ha Sl. Hr. Professor Anchersen, forhen værende Rektor ved den Latinske=Skole i Odense, ved Døden er afgangen; saa indkaldes herved med 6 a 12 Ugers Varsel den fraværende Arving Mr. Claus Borgen, at møde eller møde lade for SkifteRetten, som forsamles Mandagen den 27de August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 udi Stervboens tilhørende Huus paa Overgade. I ligemaade indkaldes til samme Tiid og Sted, alle Stervboens Credi= og Debitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Odense den 1ste Junii 1781. L. Ancher. Provst i Odense Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Auction. J Stervboen efter Sr. Jeppe Kragsgaard og Hustrue som begge nyelig i Rudkiøbing paa Langeland ved Døden er afgaaet, bliver Onsdagen den 11te Julii førstkommende Klokken 9 Formiddag begyndt og efterfølgende 2de Dage ved samme Klokkeslet continueret offentlig Auction over Stervboens rørende Eiendomme, bestaaende i Guld, Sølv, Tin, Kaaber, Porcellain, Senge og Senge=Klæder, Linnet, Boeskab af alle Slags, samt Arbeidsvogne og Plove, Qvæg og Heste m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Ligesaa vorder Løverdagen den 14de Julii d. A. Klokken 1 Eftermiddag, ermeldte Stervboe foretaget offentlig Auction over dens faste Eiendomme, bestaaende udi et allene en paa Torvet, beliggende vel indrettet og vedligeholdt Gaard med Hauge og derved værende Hestemølle, hvorpaa haves Privilegium, samt en Leie=Vaaning, en Rebslager=Bane med Huus og Materialier, men endog 5 indhegnede Vænger og endeel andre frie Kiøbstæd Eiendoms Jorder, Engbund og Græsbund, samt sluttelig den paa endeel af Jorderne staaende Rug, Byg, Havre og Erter, samt Kløver=Grøde. Hvilket herved vorder kundgjort til behagelig Efterretning for Lysthavende, der sig ermeldte Tider og Sted, ville indfinde, og bliver forinden trykte Cataloger, deels uddeelt, deels paa Forlangende at faae paa Adresse=Contoiret i Odense, og her i Byen hos Arvingerne i Stervboen. Rudkiøbing den 2den Junii 1781. J. Th. Flindt Som Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Til Leie faldbydes. en Gaard i Korsgaden imellem Frue van Hauen og Raadmand Biørnsen, bliver at faae til Leie til næstkommende Michaelis. I Gaarden er 7 Værelser foruden Tiener=Kammer, Kiøkken, Bryggers, Stalderum og andre Beqvemmeligheder, og under Forhuuset en god Kielder. Om Leien kan tales med Frue van Hauen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Til førstkommende Michaelii er til Leie at bekomme et smukt og 2, vel indrettet Huus, beliggende tæt ved Kirken i Steenstrup Bye, bestaaende af en Stor=Stue, en Daglig=Stue og SoveKammer, Kykken, Spise=Kammer og Bryggerhuus, en indhegnet Gaard med Vandsted udi, og en Hauge ved samme, med mange skiønne Frugt=Træer udi; Liebhaberne vilde behage at melde sig hos Eieren Sr. Erich West paa Lundegaard ved Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Til Kiøbs faldbydes. meget god Garlæber=Humle, kan faaes hos Kiøbmand Esper ne i Odense for billig Priis. Dyelig hiemkommen Hør, Viin, tilligemed andre Vahre er at de, bekomme hos H. Philipsen i Overgade. vende meget smukke Krudthorn, det ene er rundt, og det 2 andet fladt, til billige Priiser, er her paa Adresse=Contoiret indlagt til Forhandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
se Tanker. En Lam engang en Blind maa finde Paa Veyen ene siddende: Med Glæde haabede den Blinde At finde her en Leedere, i saade hin, dig skulle leve, Jeg Stakkel neppe selv kan gaae, Men dine Skuldre synes brede, At de en Byrde bære maae. Dersom du nug Afrem vil bære, Jeg Veyen dig da sige vil, Din stærke Foed mit Been skal være, Mit Øye dig skal høre til Nr. 370 R. Man nu paa Ryggen af den Blinde, Sig hænger fast, den Blinde gaaer; Ved fælles Hielp de giørligt finde; Hvad ey enhver for sig formaaer. En anden fattes, hvad du haver, Og hvad han har, det fattes dig; Paa disse ufuldkomne Gaver. Vort fælles Samqvem grunder sig Om det, som mig Naturen skiænkte En anden ikke nægtet var, Han da paa sig allene tænke, Og ey for mig Bekymring bar, Du derfor ey med Himlen kive; Den Gave, som du trænger til, Og andre har, kan Fælles blive, Naar vi kuns Samfund holde vil Moralsk. Betragtninger over Gierrighed. Et Menneske, som nægter sig alting for at svare, kan ey betragtes anderledes og rettere, end at han giør sig til Skatmester for sine Arvinger. Sæt en Gierrig i Overflødighed. Han befindes altid dog at blive og døe gierrig og ubarmhiertig, uden at kunde miste noget, eller glæde sig ved at komme sin trængende Næste til Hielp. - Sæt en gavmild i Fattigdom, han skal dog altid befindes gotgiørende, medlidende, og intet ønske sig lykkeligere end at hielpe og giøre alle til gode, Gierrighed er, som en umættelig Vattersot, og en uslukkelig Tørst efter meere. Alle Laster tage af med Alderen, men der er ingen uden Gierrighed, som, ligesom altid faaer nye Kræfter. Betragter man de Ældre, saa opsvare det, som de enten aldrig skulle døe, eller kunde faae deres Udkomme i dette Liv, og seer man hen til de Unge, saa lader det, som de med Overlæg søge at forøde, ret ligesom de skulle døe i Mor Nr. 37. R. R. gen og at det var dem ret om at giøre, at intet skulle være tilbage at klamres om. Den Gierrige begynder med at begiere Rigdom, han bliver ved med at forhverve og skrabe til sig med Ret og Uretfærdighed, ja han ender med at misunde andre og berøve sig selv sine Skatters Brug. Den Gierrige er mistænkelig og troer altid, at man bedrager ham, naar han ey selv bedrager; den mindste Skilling han kan erobre, fornøyer ham, og den retfærdig ste Udgift krænker ham. Gierrighed har adskillige Virkninger i fine Hensigter: Gierrighed giør at man spiller, og at andre ikke spiller. Gierrighed kommer nogle til at vove deres Formue paa Søen, og imod høye Procento i det uvisseste Haab. Gierrighed holder andre fra at vove det mindste, endog til sine Med borgers Fordeel og Hielp. - Gierrighed slutter ofte Ægteskab og forhindre og andre derfra; ja Gierrighed føder endog et saadant Hierte, som giør det i Liv og efter Livet ulykkeligt. Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Den berømte Grotius, som var indviklet tilligemed Pensionairen Barneveldt i de bekiendte theologiske Stridigheder, der opkom imellem Gomorus og Arminius, blev af det Dortrechtske Concilium dømt til et stedsevarende Fængsel, og indsat i Forvaring paa Fæstningen Lovenstein. Efterat han nu i en Tiid af halvandet Aar hafte udstaaet den haardeste Begegnelse, saa fornam hans Kone, at Vagten ey synderlig beopagtede at eftersee en stor Kiste, som han hafte i Arresten og deri bevarede sine Bøger og Linnet. Hun afhentede Tiid efter anden Bøgerne, og tog endelig alt Linnedet bort, under Foregivende, at det skulle til Tvetten og Blegningen og dertil behøvede Kisten. Overtalte derefter sin Mand til at legge sig i Kisten, efterat hun først ved Hielp af et Bor, hafte boret nogle Huller paa det Sted, hvor han skulle legge Ansigtet, paa det at han kunde have Luft. Han fulgte hendes Raad, og paa denne Maade blev han lykkelig bragt til Corkum til en af hans VenEn 372 Rdlr. ner, hvorfra han forklædt, som en Snedker, kom lykkelig til Antverpen. Denne snilde Kone stillede sig an, som at hendes Mand var meget syg, og derføre maatte have Rolighed, som det beste Middel til hans Bædring, og saaledes afholdte Vagten at komme ind i Kammeret, saalænge indtil hun formeente, at hendes Mand kunde en alene være i Sikkerhed, men og derved tillige at kunde tilintet giøre de Midler, som Vagten, og Commandanten maatte gribe til for at indhente ham; da hun endelig formeente, at han var i et sikkert Land, yttrede hun sin Mands Bortgang ved de Ord, det hun troede, Fuglen var fløyet af Buret. - Man beskylde hende, at hun nok hafte intrigeret dette, og der blev befalet, at anlegge en Criminel=Sag imod hende derfore, ja der fantes Dommere nok, som dømte, at man skulle indsperre hende i Mandens Sted, og indtil han enten selv indfandt sig, eller blev angrebet, men, som hun paa saa beskeden og rørende en Maade vidste at forestille sin Sag, blev hun ey allene ved de fleeste Stemmer sadt paa frie Foed, men endog erhvervede sig derved et saadant almindeligt biefald, fordi hun hafte givet saadant et retsindigt og tænkende Beviis paa Ægteskabs=Troskab og ved hendes Forstand igien forskaffet hendes Mand Friehed, at hun med meget Høytid, blev ført ud af Arresten, og beviist megen Ære, saavelsom en anseelig Pension tillagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Juridisk Udi forrige Nr. 9, er afhandlet om den sangne Henry Laurens, forrige Præsident i Congressen i Philladelphia, i America, og som en Tiid lang har siddet arresteret i London. - Endelig har Parlementet for noget siden anordnet hans Forhør. Lord Germains første Sekretair, holdt en privat Samtale med ham, efterat samme var til Ende, blev han under bedækkelse bragt for Parlementet, og der af 2de Statsbude, omendskiønt med Ærbødighed, bevogte, tillige med en Sergeant og 10 Soldater. J Forhøret, som blev holdt i Overværelse af 3 af de fornemste Statssekretairer og den Kongelig General Sollicitor, skal følgende Spørsmaale og Besvarelser være forekomme. Nr. 373 R. R. Spørsm. Tilstaaer De, at De er en Undersat af den Brittiske Krone, Sv. Ney. Sp. Hvad vil De da ellers ansees for, og hvad for en Konges Undersaat er De, Sv. Jeg er en Amerikansk Befuldmægtiged; jeg et ingen Konges Undersaat, og jeg kiender ingen anden Øvrighed, end de forenede Stater i Amerika, som tilsammen forestilles ved Congressen. Sv. Har De tilforn ogsaa aldrig været en Britisk Undersaat? Sv. Ja. Men ethvert menneskeligt Selskab, som befinder sig under et eller fleres Herredømme, har den ustridige Rettighed, naar det bliver trykt, da det seer ingen Ende paa sin Trængsel, at opsige Lydighed, og at begive sig enten under en andens Beskyttelse, eller at fastsætte en Regieringsform iblandt sig selv, der hviler paa meere stormodige Grundsætninger, og paa den offentlige og almindelige Frihed, og hvorved Tyrannie af nagle faae opofres til det heele Legems Sikkerhed. Sp. Hvorhen var da eders foregivende Gesandtskab, bestemt? Sv. Jeg er ingen foregivende, men en retmæsig Gesandt, og mine anthentique Creditivskrivelser vare rettede til et Europæisk Hof. Efterat han meget frit havde besvaret mange Spørsmaale, som vare skeete til ham i Anledning af de hos ham fundne Papiirer, angaaende Amerikas nu værende Forfatning o. s. v. sagde man til ham, at han skulde føres til Tower; hvortil han svarede, at en Gesandts Anholdelse var en Forbrydelse imod Folkeretten, og spurgte. Om han skulde ansee sig som en fangen Gesandt, eller som en rebelsk Undersaat af Storbrittannien, herpaa fik han intet Svar, men han blev under militairisk bedækkelse i en lukt Vogn bragt til Tower, hvor han om Aftenen Klokken 7 blev overleveret til Gouverneuren der. Der maae intet Menneske komme til ham, ja hans sorte Betient, som han stedse havde hos sig, er tagen fra ham, hvilken har er 374 Aar. sagt, at hans Harres tabte Frihed langt fra ikke falder ham saa modbydelig, som Forlisen af alle hans Papiirer. -Man er meget længselfuld at vide, hvad Udfald dette vil faae. Alle Ting holdes ellers meget hemmelig, dog torde man haabe den heele Act i Trykken for derved bevise Verden, hvor utroe Frankrig, Spanien og Holland har omgaaes Engeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Den indtagne Hollandske Øe St. Martin skal være en af de meest indtagende Egne i Europa, og et sandt Paradiis. General Vanghan har i et privat Brev, som han har skrevet til Lord Germaine, gjort en næsten overdreven Afbildning over denne Øes behagelige Beliggenhed, kostbare Jordbund og fortreffelige Prospecter, og man paastaaer, at han har føiet den romantiske Begiering til, at Kongen vilde give ham Gouvernementet over denne Øe for hans hele Levetid og med den Tilladelse, at han der kunde tilbringe Resten af sine Levedage, bebygge den efter sit eget Behag og besette den med saadanne Jndvaanere, som R 377 Aar. han selv finder for got at udvælge. Hvis dette virkeligen forholder sig saaledes, saa tviler man ikke paa, at jo Kongen bevilger hans Begjæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Oldsager. Paa det Kongel. Slot Karlstein har man funden et Malerie af Oliefarve, fra 13de Aarhundrede, hvor af uimodsigeligen kan bevises, at man den Tid allerede har vedst Olien Anvendelse. bemeldte gamle Stykke er fra 1797, forsynet med en gammel Gothisk Underskrift saaledes: Qvis opus hoc finxit, Thomas de Mutina pinxit, qvale vides lector, Rarisini filius autor. Hans Majestæt har ladet bringe dette Stykke til Wien, og opstille samme paa det Keyserlige Gallerie, samt befalet, at de øvrige Malerier paa Slottet, Karlstein skal nøye eftersees. Nærværende Stykke forestiller Maria med Barnet, og den hellige Wenceslaus og Palmatius. Hovederne og Farverne skal være særdeeles angenemme. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Da den lærde Thomas Æqvinus kom ind til Pave Jnnocent den 7de paa en Tiid, da han lod udtælle en stor Summa Penge, sagde Paven: – J seer, at Kirken - er ikke meere i den Tilstand, da den sagde: – Jeg har hverken Guld eller Sølv. - Ja! - svarede Æqvi nus: - Det er sandt, Eders Hellighed, men den kan ikke heller sige til den Halte: - Staae op og gaae. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Befordringer. Den 28de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Cancellieraad Carl Christian Clauswitz til Justitsraad; den 11te April den hidtil værende Rector Andreas Tuxen i Lüenborg til Diaconus ved Kirken og Meenigheden i Heiligenhafen; den 25de gj. Professor Juris extraordinarius, Johan Daniel Henrich Museus i Kiel til Professor Juris Ordinarius; den hidtil værende Diaconus og Froeprædiker ved Altsstad Kirke i Rendsborg, Georg Frederich Wich Nr. 378 R. mann, til Pastor ved Kirken og Meenigheden i Welde og Candidatus Theologiæ, Nicolaus Gotthilf Bremer til Rector ved den Breitenanske Skole i Pløen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Den 23de April 1781 er Landmaaler Hans Severin Bruhn allernaadigst beskikket at være Land=Jnspecteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Den 17de Mai 1781 er Hof=Medicus og Doctor Medicinæ Johan Wilhelm Guldbrand allernaadigst beskikket til at være Livmedicus. Under 30te Mai har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Fuldmægtigen i det Sleswigske Told=Contoir ved GeneralToldkammeret Detlef Kok til at være Renteskriver i bemeldte Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Den 28de Martii er Forst=Secreterer Michael Folsach allernaadigst beskikket at være Justitzraad. Den 7de Ma er Cancellieraad og Registrator Mads Bie allernaadigst bestilt til Commissariats Secretaire. Den 24de April er Christen Schaarup Blach ligesaa beskikket at være Agent og have Rang med Justitsraader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Hs. Kongel. Majest, haver allernaadigst behaget at udnævne Chefen ved det Høyfyrstelige Hof i Horsens, Hr. Kammerherre Pløyart til Ridder af Dannebroge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Prædikanterne paa første Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher H. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Gruner. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Odense, den 12te Junii om Formiddagen Klokken 8te mødte Skyde=Selskabet paa Odense Torv, hvorfra det under Anførsel af Directeuren Velædle og Velvise Hr. Raadmand og Postmester Kurelhaum med flyvende Fahne og klingende Spil paraderede igiennem Byens Gader til Skyde=Bahnen uden Vesterport paa Odense store Heed, Nr. 379 R. R. for at skyde til een sammesteds oprettet Skive, og da enhver havde udtaget deres Numer, begyndtes der med Skydningen først for Hs. Kongelige Majestæt vor allernaadigste Konge, dernæst for begge Deres Kongelige Høiheder Cron og Arve=Prinzerne, og siden for Hs. Excellence Høi og Velbaarne Hr. Geheime=Conferentzraad og StiftbefalingsMand Henrich Bille, og siden enhver efter deres udtagne Numere. Gevinsterne, som ere af Sølv, vare følgende: en stor Sølvskaal, et Beger og en Potageskee. Den forste og beste Gevinst tilfaldt Directeuren for Skyde Compagnict, Velædle og Velvise Hr. Raadmand og Postmester Kurelhaum, den anden, nemlig Begeret, tilfaldt Lars Nielsen, Handskemager, og den 3die, nemlig Potageskeen tilfaldt Jørgen Waitlef, Feldbereder og Liimsyder. Efter fuldendte Skydning, som varede til Kl. 7 om Aftenen, marcherede Skyde=Compagniet i største Orden tilbage til Byen, og indtog til afgangne Gastgiver Herman Kyhns efterladte Enke, hvor hele Magistraten og endeel Standspersoner vare forsamlege, og bleve beværtede med et prægtig Tractemment, hvor der under Jnstrumental=Musik blev udtømmet Pocaler med de inderligste Ønsker for Hs. Kongel. Majestæts og det gandske Kongel. Huuses evigvarende Vil stand og Lyksalighed. Denne Fornøielse vedvarede til om Morgenen Kl. 5, da enhver i al Kierlighed og Enighed, skildtes fra hverandre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Madrit, den 27de Maj. J Følge de nyeste Efterretninger fra St. Roch, har der den 28de i forrige Maaned igien været Jld løs i Gibraltar, og et Hoved=Magazin er kommen i Brand, hvilket er meget vigtigere for Fæstningen, end alle de andre. Der ere ogsaa faldte nogle Bomber paa et Krudttaarn og i Leyren paa Bierget. J disse Dage ere nogle fiendtlige Brigantiner og Fregatter komne fra den østlige Side, hvilke gik til Ankers paa Rheden, men ville formodentligen snart igien forlade samme. Saasnart den stærke Regn igien ophørte, begyndte vore Kanoneer=Skalupper og Bombardeer=Gallioter deres Operationer paa nye. Den 30te April løb Don Moreno ud om Morgenen Kl. 3, og endskiønt Strømmen var ham imod, saa lagde han sig dog temmelig nær til Murene og kanonerede Fæstningen temmelig de 380 Aar, stærk. Fienden svarede med Artilleriet fra Volden og de Skibe, som laae til Ankers, saa at vore Fahrtøyer maatte udholde en stærk Jld baade for fra og fra Siden, og undertiden bleve de af Strømmen kastede imod hinanden, desuagtet vedvarede vores Jld i 3 Timer, hvilket formodentligen har anrettet stor Skade i Gibraltar. J Begyndelsen af Actionen faldt en fiendtlig Kugle paa Baadelen af det Fahrtøi, hvorpaa Don Moreno var, den sprang i 1000 Stykker, der fløy imellem Commandantens Been, og foraarsagede ham adskillige Contusioner. En anden Kugle gik lige løs paa hans Fløy Adjutant; men Hr. Moreno stødte ham over Ende, og derved reddede ham fra Faren. En anden Kugle paa 36 Pd. tog det tykke af Benene bort paa Bombardereren Rogne AguerraEndeligen endtes Actionen dermed, at Fienden sendte en stor Mængde Kartetsker af 36 pundige Kanoner efter os, just som vi gjorde os færdige at gaae tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Livorno, den 28de Maj. I Gaar er den Russiske Keyserl. Escadre under Admiral Borrissows Commando gaaet til Seyls herfra, og man slutter deraf, at den har taget og Bord mange for den Russiske Monarkindes Regning i Jtalien opkjøbte Malerier, Statuer og Antiquiteter, at den skal gaae lige til Cronstadt.