Viborger Samler, 1843-06-13
Ostindien og China. Generalmajor Napier har i Spidsen for 5000 Md. og 17 Kanoner tilfægtet sig en glimrende Seier over den af Schere Muhammed anførte, 20,000 Md. Beludscher stærke Hær. Slaget leveredes 4 1/2 engl. Mile fra Hyderabad. Det 22de engelske Jnfanteriregiment, der allerede havde udmærket sig ved Miani, gjorde under Sir Charles Napiers umiddelbare Commando Underværker af Tapperhed. Først efter 3 Timers Kamp lykkedes det de britiske Tropper at bemægtige sig de fiendtlige Forskandsninger. 19 Faner og 11 Stkr. Skyts faldt i Seierherrernes Hænder. 500 a 600 Beludschere, bleve paa Pladsen; Antallet af Fiendernes Saarede anslaaes til 4000 Md. Englændernes Tab bestaaer af 39 Døde, hvoriblandt 3 Officerer, og 231 Saarede, iblandt disse 9 Officierer; det 22de engl. Jnfanteriereg, havde alene 23 Døde og 131 Saarede. Schere Muhammed er undkommen, og har søgt Tilflugt i Bjergene i Over-Seind. Efter Slaget rykkede Napier med en stærk Troppeafdeling i Retningen af Mihrpuhr og Omercote, og besatte den 27de Marts disse 2de, 80 eng. Mile dybt inde i Ørkenen liggende Pladse uden Modstand. Fra denne Tid, og indtil de nyeste Efterretninger af 19de April vare ingen nye Fiendtligheder forefaldne, og man ventede ikke meere noget Hovedslag. Jmidlertid søger Napier ved at oprette et let Ryttercorps, der forsynet med let Skyts skal gjennemstreife de urolige Districter, at drage Omsorg for Rolighedens Overholdelse Allerede ere de Skattekrævere udnævnte, der skulle oppebære de Afgifter, der fra den 17de Febr. af at regne skulle tilflyde det ostindiske Compagnies Skat. De fem Umireraf Seind, som den 17de Febr. have overgivet sig til den britiske General, ere den 19de indtrufne i Bombay og indqvarterede i et ikke afbenyttet Præsidenthotel; de blive strengt bevogtede, og synes at være meget modfaldne. Deres fremtidige Opholdsted er ei bestemt, men de ville erholde Tilladelse til at lade deres Familier, dele deres Skjebne. Fra Bombay skal det i Seindstaaende britiske Troppecorps forstærkes med 3 a 4000 Md., og derved den imellem Succur og Havet staaende Troppemagt forstærkes til 12 a 14,000 Md. Gen. Napier er for sin anden Seier over Beludscherne udnævnt til Storkors af Bathordenen og Chef for det 48de Jnfanterieregiment. Endog for sine sidste Vaabenbedrifter, var han anerkjendt som en af den britiske Hærs dygtigste og tappreste Officerer. J Krigen paa den Pyrenæiske Halve commanderede han det 50de Jnfanteriereg.; han deeltog i Gen. Moores ulykkelige, men hæderfulde Felttog, der endte med det for de britiske Vaaben hæderfulde Slag ved Corunna, i hvilket han erholdt 5 Blessurer. Desuagtet vendte han i det følgende Aar tilbage til Spanien, og tog der i 2 Aar Andeel i alle Slag og Fegtninger: i Fegtningen ved Coa bleve 2 Heste skudte under ham; i Slaget ved Busero knustes hans ene Kjævebeen, og det ene Øie blev betydeligt læderet. J Aaret 1813 tjente han i Nordamerica; senere deeltog han i Stormen paa Cambray. En indisk Journal beretter, at det er lykkets Lady MNaghten at forskaffe sig imod Erlæggelse af store Summer Liget af hendes af Ackbar Chan snigmyrdede Gemal, og at Liget allerede er indtruffet paa det ostindiske Compagnies Gebeet for der at jordes. At Generalgouverneuren ei har taget Notits af Ligget, finder Journalen høist upassende, da den Afdøde beklædte en høi Post, og var en Mand af store Fortjenester.