Berlingske Tidende, 1750-04-20
Mortalia bie posuit Eternæ memoriæ Heros, Consummatissina om herorarum Sirtutum image oc immortali sita dignisimus IIIustrissimus & Excellentiissimus Dominus JOHANNES SIGISMONDUS COMES de SCHULIN, Ordinis Flephantini Egnes anvatus, S. R. M. Minister status intimus, Supremus in cancellaria germ. & an extere negotig status Secretarius, Exemplum christianarum virtutum ab ortu Et beroicarum ad exitum usque vit. Prosperos Regibus successus, Felig regni incrementum, Crescentem Daniæ gloriam Non exostavit Lantum sed G prommodit. In om regamme ommine rerum administration expressa veliquit fidei, prudenti, integritatis at moderationis ubigne vestigia Regibus, Proceribus, populs at exteris charusOmni lande omnique invida major. Natus d. XVIII. Ang. MDCRCIV. Denatus d. XIII. April, MDCCI. For vore Læsere, som ikke ere det Latinske Sprog mægtige, vil vi her nogenledes oversætte det, da det lyder omtrent saaledes: Her nedlagde sin Jordiske Hytte den Helt, der bør staae udi evigvarende Amindelse, som det fuldkommenste Portrait paa alle høye Dyder, og værd et udødeligt Liv Hans Excellence, Hov-Velbaarne Herre, Hr. JOHAN S. GISMONI Græve af SCHELIN, Ridder af Elephanten, Hans Kongel. Majestets Geheime Raad i det Geheime Conseil, Ober-Secreterer i det Tydske Cancellie og for de uden landske Affaires, som fra sit Livs første Begyndelse af har været et Mynster paa alle Christne Dyder, og har endt det som et Exempel paa alle Helte Dyder. At Kongernes Høy Foretagender maatte lykkes, Riget lyksaliggiøres, og Danmarks Ære og Berømmelse forøges, var det, som han er allene ønskede, men ogsaa virkelig befordrede. J alt hvad han har raadet over og forestaaet, har han overalt efter ladt de tydeligste Kiendetegn paa Troskab, Klogskab, Oprigtighed og Moderation. Han var elsket af Kongerne og Høye Stands=Personer, af Jndfødte og Udlændige, og ophøyet over all Berømmelse saavel som all Misundelse. Fødd. 18 Aug. 1694. Død d. 13 Apr. 1750. Til at forstaae de adskillige Afdeelinger og Couleurer i det Høygrævelige Vaaben, tiener følgende Explication: Hoved Vaabenet eller Hierte-Skildtet i Midten: En harnisket blaa Mercurius med sin Stav i den venstre Haand, holdende i den høyre en Cirkel, udi hvid Feldt. Det øvrige Vaaben er afdeelt udi 4 Deele, saasom: J det ene Skildt, øverst ved den høyre Side, 3 sorte Bielker i forgyldt Feldt. J det andet Skildt nederst ved den venstre Side, en rød Pyramide med en forsølvet Halv=Maane i hvid Feldt. J de øvrige tvende Feldter er Fru Grævindens Vaaben anbragt, nemlig en kronet Søe-Hane i blaa Feldt, hvoraf Førre-Deelen er gjort med sorte Fiære, men Bagdeeler som ligner en Fiske-Hale, med hvide Skal og røde Finder, har paa Hovedet en Guld=Krone, og et forgyldt Neb, hvoraf en rød Tunge stikker frem. Over den mitterste kronede Hielm, den blaae Mercurius, men sin Stav i den venstre, og en Cirkel i den høyre Haand. Over de tvende andre kronede Hielme ere to Vinger anbragte, hvoraf den ene sort, den anden forgyldt viser sig udi hver Hielm. Det heele Vaaben holdes af tvende Leoparder. J Dag blev Spiir-Stangen ophidset paa vor Frelseres Kirkes Taarn paa Christianshavn, og da Folkene vare forsamlede, blev der først af Sogne-Præsten Hr. Christopher Holst holden Bøn i Kirken, i Anledning af Davids Ord, Psalm. 118. v. 25. Oberre frels nu, o 5 Erre lad det lykkes, hvilke Ord bleve kort og fyndig forklarede, og paa det forehavende Arbeyde applicerede, samt derhos Gud om Hielp op Lykke paakaldet.