JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Grev Grey vil opslaae sin Bopæl i det nordlige Engeland; i Newcastle er han bleven modtaget paa den meest glimrende Maade: alle Skibe flagede i Havnen, ud af alle Vinduer, vaiede Faner og Klokkerne gik. En Deputation kom Greven imøde ved Porten, og førte ham i Procession til Raadhuset, hvor der blev holdt Taler til ham, og en Mængde Adresser bleve (Hb. n. Zeit.) ham overrakte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Blandinger. Det engelske Blad Times har en Skrivelse fra Constantinopel af 29de Juli, i Følge hvilken Jbrahim Pascha skal være bleven slaget af Jnsurgenterne i Speien, og nødsaget til at drage sig tilbage til en lille Fæstning, hvor han var beleiret; ved staaer dette i Modsætning mod en tidligere Moldning, men i Constantinopel fæstede man saamegen Troe dertil, at man talte om et Gesandtskabs Affærdigelse til London, for at søge Englands Bistand til at igjenerobre Ægypten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
En Officier paa den engelske Fregat Stag, som bragte Dom Miguel med hans Ledsagere fra Portugal til Genua, og skildrer deriblandt Dom Pedros Ordenskantsler Pater Guino, og Jose Verissima. Den Første var hans Overkantsler og Raadgiver, det var ham der udvirkede den Bulle hos Paven, hvorved Dom Miguels Regjering bemyndigedes til paa en blot Mistanke, at kaste den for politiske Forseelser Mistænkte i Fængsel, og lade et saadant Jndividium hænge, og det var ham der indførte og opretholdt det forfølgelsessystem, der varede saalænge. Den Anden Jose Verissima er den meest Forvorpne af Alle, han gjeld te for Dom Miguels første Spion, og det skal være ham der myrdede Marquien af Loute; i Lissabon gik han omkring i Husene, og udpressede Penge, under Trudsel af at ville denuneere dem: ingen vovede at afslaae ham noget. Han bærer ogsaa Skuekens Stempel udvortes, nemlig et langt, blegt grinende Fjæs, med en Satan i hvert Øie Om Dom Miguel fælder derimod Forfatteren en mildere Dom, han synes slet ikke at være saa uvidende, som man troer, og nogle af de engelske Ofcerer hørte ham at tale, ikke uforstandig om Ting, hvorom de ikke tiltroede ham den fjerneste Kund skad. Han var bestandig høstig, forekommende og godmodig, men viste sig derimod ofte noget harn agtig. Forrige Post vare de Dødes Antal i Gothenborg stegen til 1650; men ifølge denne Posts Efterretninger er Cholera saa betydelig aftaget, et der kun døde 13 Mennesker om Dagen, og Sygdommen var af en saa formildet Natur, at den blot kunde kaldes sporadisk, dette meldes under 23 August. - J Frederiksstad i Norge, var død over 60 Mennesker. Opstigningen af Luftskibet der Adler, der skulle gaae for sig paa de elpsælske Marker ved Pa sis (see No. 96 af d. Bl.) fandt ikke Sted den 7de August, da Ballonen, der var fæstet ved et stærkt Red, sønderrev sit Ret, og hævede sig i Lufsten som et Uhyre, fløi 2 Gange om, og brast derpaa med et Brag i Stykker i Luften, og havde nær gevet Entrepeneuren Hr. Lenner, der ville holde den tilbage, med sig. Denne har lovet at vil(H. n. Zeit.) le gjentage Forsøget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
St. Jago i Chili er ødelagt af Jordskjælv, En Landstrækning af 1 1/2 Miil i Længden og 1 Miil i Bredden er tilligimed deres Skove, aldeles styrtet sammen. St. Jago er kun en Hod Ruiner. 80 Mennesker tilsatte Livet, de øvrige flygtede op Paa et Bjerg, der vel ogsaa blev stærk rystet, med (Aalb. Av.) styrtede dog ikke sammen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Indenlandsk. Hr. Generalmajor v. Castonnier, Stork. af Dr. og Demb., Chef for det fyenske JnfanterieRegiment, commanderende General i Nørre-Jylland, er allernaadigst udnævnt til Generallieutedant. og Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl thristian til Commandeur for Hs. Excellence, Hr. Generallieutenant von Castonniers Regiment (Horf. Av.) Fredericia. Den 20de August om Formiddagen Kl. 11, an som det kgl. nederlandske Orlogsskib Zeuw." paa hvilket Hs. kgl. Høihed Prinds Wilhelm Henrich i Holland (Prindsen af Oraniens tredie Søn, født den 13de Juni 1820) befinder sig paa Kjøbenhavns Rhed. Kort efter ankom ogsaa den kgl. hederlandske Orlogsbrig Snelbeid." og om Efterhiddagen ligeledes den eiseel, russiske Orlogsfraat "Pallas, alle sydfra. Den 21de, om Efterhiddagen Kl. 9, steen Hs. kal Høihed Prindsen land, og kjørte i en kgl. Equipage fra Toldboden til Frederiksberg Slot, hvor han modtages af Des Majestæter Kongen og Dronningen, og var med llerhøistsamme siden efter til Taffel, hvorefter Hs. gl. Høihed Prindsen begav sig til Charlottenlund lot, og tilbragde Aftenen hos Hr. D. Prind Wilhelm af Hessen og Hs. kgl. Høib. PrintsessCharlotte. Samme Aften begav Prindsen sig igjen ombord paa Orlogskibet. Næste Dag befaae han nogle af Hovedstadens Mærkværdigheder; var atter til Taffel hos Hs. Majestæt Kongen paa Fredetiksberg Slot, og begav sig om Aftenen Kl. 9 1/2 a igjen ombord. Den 24de vilde den nederlandske 3 Gesandt i Kbhvn., Ridder von Hungens, i An redning af Hs. Maist. Kongen af Nederlandenes Fødselsdag, give et Middagsmaaltid, hvorved Hs. kgl. Høihed Prindsen af Oranien vilde være in(Berl. Td. og Dagen.) stede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Fra Kbhvn, skrives: Tvende af vore unge Læger have nylig erhvervet Doctorgraden i Medicinen. udenfor Kbhvns Universitet, nemlig Medhielperen, hos den lægekyndige Revisor ved Landmilitair-Etaten, Cand. med. Henrik Wendt i Kiel, og characteriseret Regimentschirurg Ludvig Thæne, der med offentlig Understøttelse reiser udenlands, i Haste. Et udet Skrift af Cand. juris Hr. J. Worm som hans Forhold til Blok-Toxen og flere har foranlediget mange smaae Fægtninger, hvis Skueplads for det meste har været Adresseavisen. Nylig har Hr. P. A. C. von Westen indrykket et Stykke i Adresseavisen, hvilket fra Hr. Worms Side har fremkaldet den Erklæring, at han vil anlægge Sag, mod Adresseavisens Redacteur, Hr. Jetsmark. fordi han frækt har overtraadt Forordningen af 1799. idet han har optaget verbale Jnjurier imod ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
J de danske Provindser skal det allerede være gjort betydelige Opkjøb af Byg, da man paa sine Steder i Sverrig frygter for Misvæxt. (St. Bl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Copulerede paa Morsøe: Dannebrogsmand P. M. Konstrup og Enkemadame Kirstine Poulsen i Sallingsund, Færgegaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Kjøbenhavns Børs den 26de August. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 207, Spe ries 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 3/4 s.; Bi Disconto 4 pConto; norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 a 174 1 Rbd. Sedler; sv. Sdl. pr. Rdl. Rigsgjæld 47 a 47 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCento kongel Obligationer (uden Renter) 90 a - Rbd. Sedler; (87 a - i Banco. Nationalb.-Obligationer. 14de Febr. 1820) 101 1/2 A - Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 23de August 1834. Holstensk Hvede, Rbd. - Mk. : s. a 2 Rbd. Mk. - s.; Siellandsk dito Rbd. 5 Mk. - s. a Rbd. - Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s.; Langelandsk due 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.; Danske Rug 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, toradet), 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. a 2 Rbd. Mk. 8 s.; Dito sexradet) 1 Rbd. 3 Mk. - s. & 2 Rbd. - Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 50 Mk. pr. 4 Rbd. 1 Mk. - s.; Ærter, Rbd. - Mk. -s. a - Rbd. - Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: St. Peder skeer Sognekald paa Bornholm. 200 Rd. - St.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Ols en Allinge Sognekald paa Bornholm, 220 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Roslinge Sognekald i Fyens Stift, 214 Rd. beting og Falling Sognekald i Aarhuus Stift, 320 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de August er Sognepræst for Pederskjer Menighed paa Bornholm. C. L. Børresen, beskikket til Sognepræsfor Ræsbye og Tyvelse Menigheder i Siælland; Sognepræst for St. Ols og Allinge Menigheder paa Bornholm. F. L. Steenberg, til Sognepræst i Rønne og for St. Knuds Menighed samt til Provst paa Bornholm; Sognepræst for Ryslinge Menig bed i Fyen. O. C. Bech, til Sognepræst for Landet og Ryde Menigheder i Lolland; Sognepræst for Otting og Falling Menigheder i Aarhuus Stift, H. Jngerslev, til Sognepræst for Vivild og Veilbye Menigheder i samme Stift; Cand. theol. C. C. Møller, til Sognepræst for Øster Nykirk og Give Menigheder i Ribe Stift; den 22 personel Capellan for Onrøe Menighed i Sjælland. J.E. Petersen, til Sognepræst for samme Menighed Under Rentekammeret: Den 19de Juli er Fuldmægtig i Rentekammerets Veicontoir, M. Foss, efter Ansøgning i Naade entlediget og derhos udnævnt til virkelig Kammerassessor; den 5te August, Proprietair og Forligelsescommissair, M. C. Raun til Selberggaard, som er antagen til Landvæsenscommissair i Thisted Amt, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Døde. Kjøbenhavn: Regimentschirurg ved Borgervæbningen, Joh. Fr. Wilh. Herholdt, 57 Aar. Grosserer S. N. Levi, 51 Aar. Enke efter afd. Krigsraad og Toldbetjent N. A. Topp, Anna Cathr. Gjøhr, 49 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Captain og Glarmester Peter Chr. Weinreich Fischer, 62 Aar. Elisabeth Catharina Weisneer, f. Lange, 63 Aar. Chrestense Maria Theede, 20 Aar. - Prone Præstegaard : Jfr. Frederikke Bjarnesen, ikke fuldt 20 Aar. (Hun blev den 18de De dræbt ved Lynild.) - Ebeltoft: Madame Karen Bang, f. Petersen, 34 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede J Ribe Stift er Kirkesanger og Skolelærer-Embedet Andst Menighed ledigt. Ansøgninger indgives til Biskoppen i Ribe inden 6 Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Hals Skibsliste. Jndk. Den 21de August, P. Baadsgaard af Skive fra Kbhvn. med Stykgods Udg. Den 21de August, J. P. Futtrup af Lemvig til Norge med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Jndk. Den 30te August, P. Baadsgaard Skive fra Aalborg med Stykgods. Den 1ste September, Niels Madsen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Udg. Den 30te August, P. Baadsgaard af Skive med Stykgods; Mads Neergaard til Aalborg med Ballan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 12te September førstkommende lader Madame Prior ved Auction i Hunstrup Præstegaard, der begynder om Formiddagen Kl. 10, bortsælge en stor Deel Jnd og Udboe samt Besætning, saasom: Kakkellovne, Kobbertøi, Sengesteder, Sengeklæder, Heste, Køer, Qvier, Stude, Faar, et Sviin, Vogne, Plove, Harver, en Rulle, et Par Haandqværne, flere Sæt Hestetøi, en Kane, en Slæde, en Tromle m.m.m. Blandt Conditionerne bliver, at sufficante Kjøbere, for over 20 Rbd., gives Credit til Juni 1835. Lysthavende indbydes. Thisted den 29de August 1834. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Efter Forlig og Udlægshaverens Begjæring bliver Tirsdagen den 16de September 1834 om Formiddagen Kl. 11, i Stagstrup ved offentlig Auction bortsolgt den af Hørberede, Christen Sørensen beboede Gaard af Hartkorn 1 Tdr. - Skp. 1 Fdk. 1 7/8 Album, med den Anpart Kirketiende indbjergede Avl, samt noget Løsøre, hvilket herved til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Teglgaarden den 25de August 1834. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Til førstkommende 1ste Novbr. kan faaes til Leie hos Undertegnede en Stue, Sove= og Spisekammer, Adgang til Kjøkken og Bryggerset, samt Plads til behøvende Tørv. Schmidt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-02
Flere Slags nyelig hjemkomne extra god Vine, udsælges til meget billige Priser hos Werner. Thisted, den 2den September 1834.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
min maane No. 98, Ao. 1834. THISTEDa hans na ud maa 20 Kongelig allernaadigst privilegerede maal nanthaAmtravis og Avertissemenividende, nandnet og 30 eller at, u men nordrimbrialle Tilskuer. mod 212. Mad og Forsendes med Brevposten, overalt i Danmark og Hertugdømmene. er bleve Løverdagen den 6 September. at Avl, 8 paa Redigeres, tilles og udgives i Tuge af J. C. Land. - oc oppen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Sverrig. Den 25de August holdt H. M. Kongen Cabinets-Conseil i Anledning af Choleras Udbrud i Stockholm. Efter længere Tids Beraadslaaelse blev det besluttet at erklære. Staden for smittet. Den 26de om Middagen Kl. 1 vare af 13 Syge de 25 Døde. J Jønkoping rasede ogsaa Cholera stærk, og til den 23de denne Maaned vare der af 431 Syge, 217. Mennesker døde, og i de sidste Dage døde daglig 30 a 40 Mernesker. J Gothenburg var den 22de omtrent 2000 Døde, men Sygdommen var nu i saa betydelig Aftagenge at der daglig kun døde faa
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Engeland. De politiske Cabaler i Jrland, drives af begge Partier med megen Jver, dog hører man denne Gang meere om det conservative Parties Anstrængelser, end om O'Connells Forsøg. Foruden Forsamlinger, og Taler, er en af Hovedmidlerne for første Partie, en Subskription, som det hedder for at sikre Geistlighedens Rettigheder. Subscriptionens Beløb udgjør allerede 1607 Pd. Sterl., disse Penge skulle kun anvendes til at føre de Geistliges Processer for, mod deres Tiende=Skyldnere. Grev Winchelsen, der staaer i Spidsen for det geistlige Partie, har faaet en Modstander i en meget, agtet anglicansk Geistlig: Dechanten af Cloyne, som søger at skaffe de ikke catholske Geistlige, hvis Anskuelser ere forskjellige fra Forsamlingernes, Anledning til at yttre deres Følelser. De irlandske Blade ere opfyldte med Beretninger og Cholera, der skal gribe meget om sig; og i Dublin bortreves en 150 a 200 Personer daglig. Den 27de f. M. sporede man Kl. 10 1/2 om Aftenen i Chichester et temmelig stærkt Jordskjelv, der varede 3 a 4 Secunder, men gjorde ingen Skade. Et Ulykkestilfælde tildrog sig den 23de August ved Dower, da Fregatten Castor., der havde escorteret H. M. den engelske Dronning paa Tilbagereisen fra Holland, ved Uforsigtighed overseilede Krigscutteren Cameleon, som laae der for Anker, og det med saadan Hæftighed, at den strax sank, af den af 17 Mk. bestaaende Besætning, blev kun 2 Matroser og 2 Drenge reddede. (Hb. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Literaire Blandinger. En Dag lod Fyrst Cambaceres Tienere, 120 Soldater føre ind i hans Palladses Spisesal, hvor de forefandt et Taffel med 120 Couverts, og fik befaling til at sætte sig ned; de troede nu at et gavmildt Lune var overfaldet Fyrsten, især da de fik Ordre til at betjene sig af Knivog Gaffel, og at sætte Glassene til Munden; men desværre Glassene vare tomme, tilligemed Tallerkenerne. Efter nogle Minutter, sagde Fyrsten til en Mand, der betragtede den hele Scene med stor Koldblodighed. De har Ret, Taflet er ikke for stort for Salen, den kan rumme 120 Couverts. Her er Eders Penge. Derpaa bleve de stakkels Soldater førte tilbage til deres Post. Historien blev snart bekjendt i hele Staden, og Fyrsten maatte taale mangen bidende bemærkning derfor, selv af Napoleon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Antallet af Sparekasser i Engeland beløber sig omtrent til 180, hvori der er nedlagt en Capital af omtrent 14,500,000 Pd. Strl. Antallet af de, der have indsat deres Penge der, beløber sig omtrent til 410,000 Personer, som for Størstedelen bestaae af Haandværkere og Fruentimmer. De Mennesker, der fattes Brænde til at varme sig ved, maae udstaae meget; saaledes er i Normandiet i Frankerig Mangelen paa Brændematerialier saa stor, at de, der beskjeftige sig med at kniple, maae tilbringe hele Vinternætter i Staldenne hos Qvæget, for at varme sig ved dets Uddunstninger. Om Dagen sove de, og om Natten arbeide de og ligge under Kjør og Heste for at holde Varmen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Hr. Farbury, engelsk Jngenieur paa Ceilon, omtaler et høist mærkværdigt Træe, han har seet ikke langt fra Columbo: Han gik med sine Folk tilbage fra Arbeidet, da han hørte et Knald, som af et Pistolskud. Han saae sig da om, hvorfra Allarmen kom, blev han kun et Træe vaer ved Strandbredden, der synes at være brusten, og hvorved et frisk Stykke Bark laae. Neppe var han traadt derhen, førende han saae en Vandstraale, der sprang ud i en Bue 12 Fod fra Træet, som de der i Landet kalde Madera-Moran. Alle Arbeiderne slukkede deres Tørst i dette Vand, og de sagde at denne Natur=Tildragelse og Træet selv, var meget almindeligt der paa Øen. Han smagte da dette Vand eller Fluidum, og og fandt at det havde en syrlig, dog ingenlunde ubehagelig Smag; men lignede meget frisk brygget Øl, dog forblev det ikke længe saaledes; men antog snart en mørkere Farve, og blev slimet. Alle Østerlændere ere meget skindsyge, men Nublerne overgaae alle Andre deri. Ved den ringeste Mistanke om sin Kones Utroskab, bringer Nubieren hende om Natten ned til Nilen, giver hende et Stik med en Kniv i Brystet, og styrter hende i Floden, for at tjene til Næring, for Crocodillerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
En fransk Corporal lod opføre et Stykke paa et Theater i Paris, der erholdt almindeligt Bifald, undtagen hos Corporalens Oberst, der besynderlig nok, fandt det upassende for en Corporal og begraderede ham. Dette bringer et lignende Tilfælde i Erindring. Nogle Dage efter Slaget ved Wagram, mynstrede Napoleon et stort Antal Kanoner, som var bleven beskadiget af den fiendtlige Jld. Paa en Krudt vogn havde en ung Artillerist malet en over Valdpladsen svævende Ørn. Den Officeer, der havde Jnspectionen, geraadede i den hæftigste Vrede derover, og bandte saaledes, at Napoleon blev opmærksom, reed derhen, og spurgte hvad der var paa Færde. Jnspecteuren viste ham Maleriet. Keiseren betragtede Maleriet, lod sig derpaa Kanoneren forestille, og spurgte ham: Har Du studeret Malerkonsten?" Ja Sire, jeg har erholdt den fjerde Priismedaille. Meddeel ham strax sin Afskeed, Frankerig behøver lige saavel Malere, som Soldater, svarede hanDa Napoleon endnu var Consul, opholdt han sig nogen Tid i Bologne, hvor en Dame fra Dunkircken gjorde megen Furore, formedelst sin Aand og Skjønhed; hun heed Fa gan. Da Napoleon erfoer at hans Broder Joseph og nogle Generaler gjorde Cour til hende, saa blev han nysgjerrig for at see den nye Armida, og fik Bertrand til at indføre sig der incognito, og tog for at forblive ubekjendt ci ville Klæder, Paryk og Briller paa. Han blev indført hos Madame Fagan som en Krigscommissair; her spillede man Bouillote, og Spillet og Punschen forhindrede Gjesterne fra at lægge Mærke til ham. Han ville allerede begive sig bort, efter at have moret sig ved at betragte paa hvad Fod hans Broder og MadameFagan, stod med hinanden, da man begyndte med at spille Pantelege, og han blev opfordret til først at give et Pandt. Dette skeede, og den første Consul var meget forlegen over, at han intet andet havde at give, end et Blad Papir, hvorpaa nogle Obersters Navne stod. For at indløse sit Pandt, blev det paalagt Napoleon, at han skulle agere Dørvogter, medens Joseph kyssede Madame Fagan. Den første Consul maatte finde sig deri, men bortfjernede sig strax efter at det var forbi, og strax at t derpaa, erholdt Madame Fagan følgende Billet: Jeg takker Dem Madam for Deres venskabelige Modtagelse. Naar Den engang kommer i mit Huus, saa vil jeg, hvis De ønsker det, gjerne igjen forestille Dørvogter, men Kysset vil jeg ogsaa selv modtage. J Engeland er opfunden en nye Maskine, som med liden Møie og i kort Tid graver Kanaler, kan bortskaffe Bjerge, og udfylde Dale. Det bestaaer i en uhyre, ved Damp i Bevægelse sat Skufle, som paa engang borttager 20 Centner Jord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Ved Vesuv har man opdaget endnu en undergaaet Stad, ved den vestlige Rand af Bierget ved Terre del Annunciata, ville man opreise et Gjerde, for at ingen kunne komme Bjergets Krater for nær, da hyppige Ulykkestilfælde derved forefaldt. Man stødte da paa Træer, som maae være nogle Aarhundrede ældre, end Pompeiis Undergang; samt paa Bygninger, Glasskiver, Vaser og Huusgeraad med (Allgm. Modent.) Jndskrifter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Blandinger. Pariser-Moniteur indeholder en Række af Beretninger fra Algier, Bona, Oran og Bugia fra 5te til 8de August. Der herskede i Algier fuldkommen Rolighed. Men Araberne havde ved Overrumpling bortført Qvægjorderne ved Bugia, som vare bestemte til Garnisonens Proviantering der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Den commanderende Officier, som skulle passe paa Qvæget, er draget til Ansvar derfor. Hvorledes det ellers staaer til med Sikkerheden i hine Egne, sees deraf, at Qvægjorderne der, kun kunne græsse under Vagt, og dog blive de imellem bortsnappede, Den 22de August er det i Chatam kommen til blodig Haandemæng mellem Soldaterne af det der liggende irlandske Regiment og et Antal Matroser, der havde Folket paa deres Side, flere Personer ere blevne saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Breve fra Bogota give en glædelig Skildring af Tilstanden i Buenos Ayres, hvor der nu hersker den fuldkomneste Rolighed, Velstanden tiltager, og Regjeringen befæstes alt mere og meere. Den lovgivende Forsamling havde ratificeret Tractaten med Venezuela, og derpaa sluttet sine Forsamlinger. Den executive Magt var bleven bemyndiget til at lægge en Jernbane over Landstrimmelen ved Panama, et Værk, hvis Udførelse ikke ansees for vanskelig, men Fordelene derved skildres for uberegnelige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
J Rusland finde i denne Tid talrige Jldebrande Sted, i Krementschug har saaledes den 23de Juli Jlden fortæret 93, og den 3die August i Elsabethrod 300 Bygninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
Den 28de August holdt Kornpriserne i Hamburg, sig, dansk Byg stod ikke noteret, men dansk Havre, noteredes til 26 a 31 Rdr. Cour. pr. Læst. (Hd. 3)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-09-06
En katholsk Præst ved Navn Welti, har i Følge den anstillede Undersøgelse, gjort sig skyldig i følgende Forbrydelser: Plaget af sine Creditorer har han i November f. A. fire Gange, hvoraf de to Gange med Held, bestiaalet Postvognen, som gaaer imellem Zürich og Aarau. Fremdeles har han i Natten til 10de Jan. d. A. stukket Jld paa tvende til Præstegaarden stødender Huse; i den Hensigt at Præstegaarden ogsaa skulde afbrænde og han derved faae udbetalt Forsikkrings-Summen for sit assurerede Jndbo. Til samme Tid forsøgte han ogsaa at stikke Jld paa selve Præstegaarden, hvorved en 10 Aars Dreng indebrændte. Nu begyndte Rygtet at betegne Welti som Gierningsmanden, og for at vælte Mistanken fra sig, anstiftede han, piint af Angst, en natlig Brand i Nabobpen, hvorved 5 Huse brændte og en Pige omkom i Luerne. Den Ulykkelige var nøgen flygtet ud af det brændende Fædrenehuus; men da hun blev sin blottede Tilstand vaer, ilede hun tilbage igjen i Huset og sin uundgaaelige Undergang imøde. Ved hendes Begravelse formaaede Welti neppe at undertrykke sine Følelser for den forsamlede Mængde; men 12 Dage senere stak han atter Jld paa en Lade i sin egen By, og den 21de Febr. paa et Vaaningshuus i en anden Nabobe, altsammen for at afvende Mistanken fra sig og vildlede Folk i deres Formodninger. Den Skade, som Welti ved sine Brandstiftelser har afstedkommet, anslaas til 25503, Schweizer-Franker. Hans Defenfor har søgt at udgive ham for sindsvag; men Lægerne have erklæret ham for at være ved fuldkommen sund Forstand. Tidligere havde han, baade skrivtlig og mundtlig, ivret imod Valfarter og Aflad. Adspurgt om hans Bevæggrund hertil, svarede hon: Det var min Hensigt at befrie Folket fra Fordomme og oplyse det om Tingenes sande Beskaffenhed, efter Christi rene Lære." - Saaledes drager eet Skridts paa Lastens Bane saa let de øvrige efter sig. -