Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-28
Naar man vil forsøge, at afgjøre Tvistepunkterne ved Physiologiens Grunde, saa maa ej man holde sig til Theorien om Træernes Væxt, hvorom Naturforskerne end mindre ere enige. Bedre er det at holde sig til Forsøg, hvis Anstillelse ingen Vanskelighed kan have, og som maa lede til sikre Resultater. Jagttagelser kunne anstilles paa to Maader; den ene at tælle paa Træer, hvis Alder vides, deres Ringe. Dette har Linnee og Decandolle gjort. Derved kan bemærkes, at man ikke med fuldkommen Sikkerhed veed, om Træet, hvis Ringe vi tælle, er netop det Jndividum, hvis Alder vi tro at være bekjendt. Saasnart Tiden overskrider et Menneskes Levealder maa vor Iagttagelse stedse være noget usikker, og den *) Link, Gotting. Annalen S. 152. 168. re) Link, Nachtrage u. s. v. 1stes H. Gott. 1809. 2tes H. 1812. rer) Aber bezeichnen die Jahrringe die jahrlich anwachsenden Schichten, Dieses bezweisle ich gar sehr. 28. H. S. 4.11 Link, critische Bemerkung en Sprengels Werk siden den Bau und die Natur der Gewachse. Halle 1777.) Elem. de Physiologie, p. 108. Slutning, man kommer til, altsaa i lige Grad upaalidelig. Den anden Fremgangsmaade er, at skjære Characterer, Mærker i Træets Masse, og efter en vis Tid tælle de derover afsatte ny Lag. Fandt man da, at der over samme havde dannet sig ligesaa mange Aar-Ringe, som der vare henrundne Aar siden Jndskriftens Indskjerelse, saa vilde en saadan Gjerningssag være ganske modsigelig. Det er derfor vigtigt, at man i Henseende til saadanne Jndskrifter forskaffer sig saa mange, og saa paalidelige Data som muligt. Dette have Physiologerne længe erkjendt, og vi finde derfor saadanne Jagttagelser hyppigen omtalte. Fougeroux de Bondaroy meddeler i det franske Videnskabers Academies Forhandlinger for 177, mange slige Iagttagelser. J Catalogen over Sir Josephs Banks Bibliothek Vol. II p. 379380, og Rausch's Repertorium finder man en Liste over Skrifter om denne Gjenstand. J det svenske Akademies Forhandlinger af 1771 har Professor C.G. Lidbeck berettet om nogle af Professor Laurell anstillede Jagttagelser af denne Art. J Philosophical Transactions af 1789 ere optagne nogle hidhørende Jagttagelser af Secretair Klein Danzig, og Sir John Clerk i Skotland, og Decandolles Organographie finder man flere slige. En Undersøgelse og Sammenligning af alle disse Jagttagelser vilde upaatvivleligen lede til interessante Resultater. Disse Jndskrifter lade sig i videnskabelig Henseende dele i to Klasser. Nogle iblandt dem bevise ganske simpelt den Sætning, at der paa Overfladen af de gamle Lag af Træ danne sig ny. Denne Gjerningssag lader sig nu næppe mere betvivle og nye Exempler ere kun ved Links Modsigelser, blevne nødvendige. Jblandt de i Philosophical transactions omnævnte Iagttagelser befinder sig den, at man midt i en Eg fandt et med Jern Klamre befæstet Hjortegevir; ligeledes opdagede man, ved at afsauge et omtrent 2 Fod i Gjennemsnit holdende Træ, i Nærheden af Lund, et omtrent 8 Tommer dybt i Træet værende krumt Søm, hvis Tilværelse udenfra aldeles ikke var at see, og over hvilket vare komne omtrent 35 Aar-Ringe. Exemplaret besidder jeg (Aaardh) endnu. Disse to Jagttagelser ere vanskeligere at forklare, end at en Jndskrift er voxet ind i samme; thi Jndskriften bliver bedækket med Lag af Træ, som hvert Aar afsætter sig imellem Barken og Marven; men Hjortehornet og Sømhovedet befandt sig naturligviis uden for Barken. Det lader sig kun deraf forklare, at Hornet var befæstet med Jern-Klamre, og at Sømmet var krumt. Disse Substantser vare saaledes befæstede paa et vist Punkt eller et vist Sted i Træets Jndre. Jmedens Træet saaledes blev tykkere, og Lag efterhaanden mere og mere afsatte sig paa samme, kom disse fremmede Legemer lidt efter lidt ind i Træ Lagene, istedetfor at ligge uden for Barken. Omkring Sømmet var dog stedse en Barkmasse, som med det var rykket ind i Træets Indre. For saavidt ere Jndskrifter ligeledes mærkværdige, at de ligeledes bevise, at de ny Laa blive afsatte imellem Barken og Træet. Jmidlertid er et sligt Beviis overflødigt. Jblandt de Indskrifter, der ere mig bekjendte, maa jeg dog af en anden Grund nærmere omtale nogle. Decandolle anfører, at Albrechti har i Aaret 169, fundet i et Træ et Bogstav H. og derover et Kors, og Adami har fundet Bogstaverne I. C. H. M. under 10 Aar-Ringe. Disse Bogstaver betyde sandsynligen Jesus Christus Hominum Mediator. Denne Jagttagelse er i sig selv lidet mærkværdig, men artigt er det, at omtrent de samme Figurer og Charakterer ere indvoxne i to Stykker Træer, der bevares i Museum i Lund.