Aalborg Stiftstidende, 1830-02-02
Bekjendtgjørelse. Ved tiltagende Alder er det mit ønske at komme i en roeligere Stilling. Som Fölge deraf er jeg bestemt til sat sælge min i Söndertranders Sogn beliggende Gaard; Postgaarden kaldet, enten underhaanden, som helst ønskes, eller i Tidens Löb ved offentlig Auction, naar en til mine mange og store Opofrelser paa denne Eiendom nogenlunde rimelig og billig Erstatning kan opnaaes. imidlertid meldes dette foreløbig til muelige Liebhaberes behagelige Efterretning, med Tilføiende af nogle Bemærkninger for Ubekjendte: a) Gaarden ligger 3/4 Miil østen for Aalborg i en ganske behagelig Egn med en vid Udsigt, hvorfra man kan oversee dens hele indhægnede Mark. b) Hovedbygningen, som er Grundmuur med gebrokken Tag og Kjelder-Etage, frembyder sen saare pyntelig og velindrettet Boepæl for hvilken dannet Mand og Familie, somhelst. Gaardens øvrige 3 Bygninger er solid Bindingsværk med murede Vægge og Straatag, som Alle for faa Aar tilbage ere optækkede med fortrinlig god Lunghalm og sæstet med tjæret Tækkegarn. I det nordre Huus er Indretning til Beboelse med Skorsteen og Kakkelovn, og derunder en Kjelder epfört af Klövede Steen, hvori kan gjemmes et betydelig Qvantum Kartofler og andre Jordfrygter. Midt i Gaarden indlukket Brønd, Inesten 30 Al. dyb, som giver ypperligt Vand, og som i 23 Aar kuns har manglet Vand 2 Gange, dog i kort Tid. Paa Marken nær ved Gaarden er 2de store Damme, som aldrig mangle Vand, og særdeles gavnlige for Qvæget. c) Gaardens samtlige Bygninger ere forsikkrede for 7000 Rbd. Sölv. d) Ved Hovedbygningen en stor Have, som vel ikke udmærker sig ved Kunst eller Pragt; men er dog baade fordeelagtig og interessant, da der foruden endeel Frugttræer gives Asparges og Nødder i temmelig Mængde. Ogsaa Harer og Agerhöns vælge gjerne Haven til Opholdsted, og hvoraf i Vintertiden kan fanges Adskillige i Saxe og Snarer. Paa nordre Side en liden Skov med mange store Træer af forskjellig Sort - paa søndre Side en stor Toft, som for 6 Aar siden blev tilsaaet med Kommen og er nu i bedste Gröde. e) Hartkornet er 12 Tdr. 1 Skp. 3/4 Alb. med et Areal af omtrent 200 Tdr. Land geom. Maal, og deraf saamegen Törvjord, at den i flere Generationer endog med Force neppe vil kunne opgraves, da der i 23 Aar er gravet höistubetydelig. Det kunne derfor maaskee (?) med Hensyn til Tidens Tegn, ikke saa ganske være en forvildet Luftidee, om man vilde antage: at mere end Postgaardens hele Værdie, hviler skjult og ubemærket i dens store Törvmoser. f) Den aarlige Udsæd er 40, höist 45 Tönder af alleSlags. Udbyttet i gode Aar 250 til 300 Traver, og ialmindelighed ligesaamange Tönder Korn, hvoraf det Halve i de senere Aar paa det nærmeste har været Rug og hvede. Rugen har især udvillet sig fordeelagtig til 8,16, 12 ja stundom 16 Fold. Skjönsomme Kjöbere har ogsaa gjerne betalt 321 Mk. mere pr. Tönde forden samme Rug, fordi den veiede 13 Lpd. 8 Pd., og havde et godt, blank Udseende. g) Aarlig udføres paa Marken 350 til 400 store Læs reen og aldeles ublandet Gjödning, som spredes ud paa 4, 11 i 5 Tönder Bygland og desuden I til 200 Læs Compost-Gjødning hvert 3die Aar. b) Jorden hviler i 10 Aar, deels til Høeslet og deels til Græsning, som efter Omstændighederne omskiftes med hinanden hvert 3die Aar. Derefter tages 10 Gange Korn, nemlig 5 Gange for og 5 Gange efter Gjödningen, og deraf almindelig 4 Gange Rug og Hvede - 2 Gange Byg, og forResten Erter, Vikker og Havre efter Jordens Beskaffenhed. i) Af fortrinlig godt Agerhöe kan aarlig avles 56 Læs, og naar de fugtige Elementer sidste Sommer og Ilöst ikke havde havt en saa bestemt skadelig Indflydelse paa alle Væxter, saa kunne der bleven 160 isteden, for nogle og so Læs, som blev bjerget. Desuden kan hvert Aar for Höeslet og Græsning, uden al Savn inddrages 6 Rbd. b) Besætningen er 32 Køer, som aarlig giver et Udbytte af 23 Fjerdinger Smör og 100 a 120 Lpd. Ost, foruden hvad der af disse Artikler consummeres paa Gaarden. For fede Kalve kan aarlig inddrages 100 Rbd., og af Melk og Valle fedes 4 til 6 Sviin, alt efter Aarets Beskaffenhed.