Berlingske Tidende, 1787-01-22
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See Tillægget No. 6.) For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guld=Medalje. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guld Medalje. For den derefter, den første Sølv=Medalje. Øller maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaa af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Malt Spiren maae ej heller være anvendt ved Øllet hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, ej heller derefter for at give det en bruun Kolør, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed meere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at gjøre, og udsættes Premierne for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, velkorkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde der haves hjemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nyt te at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel(Huusblas opløst i Viin eller Øl, i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldensen maae tillige tilføjes, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem, som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkonsten fra Grunden af og blant andet indsee Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgjørensom ved Brygning, anmerkes, at et Skrift under Titel: TheTheoty and Practice of Brewing hy Michael Cumbrune. Brerer, trykt til Londen 1762 i Qvart og siden i Octav, oven anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betjent sig deraf i hans Versuch allen Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu brauen, 1ster Th. 8vo, som faaes paa vore Boglader. 68. For det beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Anz. v. J. 1761. og in Leipz. Samml. 1761. Afhandling herom modtages til October Maaneds Udgang 1786. 69. Da det er bekjendt, at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen gjør anseelige Leveranser til Dannemark og Norge af Jeneverbrændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maa kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsætter Selskabet fremdeles: For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Kolør lig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 11 Desember i dette Aar fremsendes til Selskabet, sin tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brendevinet selv, som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norske Produkter. 70. Skjønt Dannemark i mange Aar har gjort Oste, og deriblant ogsaa de saa kaldede søde; saa har man dog hidtil hverken kundet naar et Holland, eller Engeland, hvis Oste især bruges hos os, i denne huus fornødne Konst; men i dets Sted aarligen fortærer en utrolig Mængde af disse fremmede Vare til ikke ringe Tab for Rigerne. Paa mange Steder har maadelige Græsgange tildeels været en Hoved Hindring heri; thi slet Græs og Felleder oversatte med Kjør giver aldrig fede Oste. Paa andre Steder har Ukyndigheden om den rette Maade at gjøre Osten paa, især hos Bonden, endnu dertil bidraget mere. Da Græsningen nu, ved saa mange Hindringers Bortryddelse og Kundskabs Udbredelse efterhaanden overalt vil tiltage, holder Selskabet det for den beleiligste Tid at opmuntre til Forbedringen af Landets søde Oste, og udsætter derfor følgende Premier: For beste Sødmelks=Oste gjorte i Dannemarefter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld Medalje eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgjøre, at Resten svarer til Premien. Med Tyboe=Oste kan man dog ikke samaske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhøre til de saa kaldte søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukonstlede i Henseende til deres Materie, bestaa af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Mel skummet) Fløde tilsat; men Osterne maa allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skjønhed fra Græsset, hvori Kreaturene haver gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaa Omstændigheder kan gjøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Mangler Løven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det Hele standse, m.v. (Fortsættelsen følger.)