JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-19
Tirsdag Aften den 19de October er ved Postgaarden i Ringsted ved Omlæsning fra en Bondevogn fra Daustrup, enten forglemt ved, eller i bemeldte Postgaard, eller og bortstiaalet en Sæk med 25 Alen meget fiin Vadmel, knap 1 Alen bredt, sammenlagt som et Sæde hynde, for Opdagelsen eller sammes Tilveiebringelse betales en passende Douceur samt Omkostningerne, naar saadan anmeldes eller afgives til Urtekræmmer Starup paa Hiørnet af Vestergade og Larsbjørnstræde i Kiøbenhavn, eller til Avis=Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-19
1 a 2 Skræddersvende kan strax erholde Arbeide hos Skræddermester J. Jørgensen paa Slottensgade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. for. uden- og indenlandske Historie for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Mandagen d. 22. November 1824. No. 94.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Historien af Revolutionen i Chili. (Af Capitain Basil Hall.) Allerede i Juli 1810 afkastede Chili det Spanske Aag; men det grundede sin egentlige mationale Uafhængighed først i April 1818. J denne Meltemtid herskede der Uvished blandt de forskjellige Partier i den insurgerede Stat Man stred med hinanden om Regjeringsformen og om Valgloven, og disse Stridigheder vare en Følge af nogle uroelige Mænds Ærgierrighed og af heele Folkets Uerfarenhed i politiske Anliggender. Derved blev den nødvendige Forening imellem Jnsurgenterne forhindret i den Grad, at Spanien faae sig istand til ved en Expedition, som de udsendte fra Peru at oprette igien i Aaret 1814 deres Authoritet i ChilliJmidlertid frygtede Regieringen i Buenos Ayres, som ogsaa havde erklæret sig for uafhængig i Aaret 1810, med god Grund for at Spanien skulde ikke længe lade sig nøie med at dets Herredømme var blevet oprettet igien paa den vestlige Side af de Andiske Bierge, og at det snart vilde vove paa et Jndfald i Provinserne ved Plata=Floden, hvori Buenos Ayres er Hovedstaden. For at sikkre sig imod denne paatrængende Fare besluttede Republikanerne i Buenos Ayres at lade 4000 Mand under General Don Jose de San Martiin, som var født i Staden Papegu i Paraguai, falde ind i Chili igiennem de Passer, som gaae over de AndiskeBierge. Denne General var meget elsket i sit Fædreneland af alle Stænder, og at denne Krigshær blev saa hurtigt organiseret maae især tilskrives hans Virksomhed. Den 12te Febr. 1817 angreb han den Kongelige Armee ved Chacabuco og slog den aldeles; da nu Chilierne vare blevne befriede fra Fiendens umiddelbare Nærværelse, saa forsamlede der sig igien en Congres, som oprettede en nye Regieringsform, i Spidsen for hvilke Republikanerne udvalgte Gen. San Martin til Direkteur og 5 Senatorer; men Generalen vægrede sig ved at modtage denne Ærespost; men foreslog i sit Sted General Don Bernardo O'Higgins, som bestandig havde været hans Vaabenbroder. Denne Oliggins er en Officeer af megen Fortjeneste, er født i Chili af Jrlandske Forældre, og har bestandig staaet i Spidsen for Regieringen (Men han blev dog afsat i Fior og General Freire blev Direkteur i hans Sted). Hvad der ikke var ødelagt af den Spanske Armee tog sin Tilslugt til Havnen Talcahuana, nær ved Conception paa den sydlige Grændse af Chili.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Man gjorde meget store Tilberedelser for at erobre denne Plads; men i Begyndelsen af 1818 trak Vicekongen sine bedste Tropper ud af denne Provins og sendte 5000 Mand under General Osorio til Talcabuaua for at undsætte de Spanier, som vare indsluttede deri, da den Kongelige Armee var saaledes bleven forstærket til 8000 Mand, saa drev den Chilierne tilbage, marscherede imod Hovedstaden, og tilfægtede sig betydelige Fordeele især i en Træfning ved Talca om Natten den 19de Marts 1818, hvori Patrioterne bleve aldeeles adspredte. Men San Martin, som var bleven udnævnet til Chef forden foreenede Armee fra Chili og Buenos Ayres, forsamlede i Forbindelse med Generalerne Oliggins og Las Heras Tropperne paanye, forøgede deres Antal og indgjød dem atter Mod. Disse Anstrængelser fra Generalens Side bleve paa det kraftigste understøttede af Jndvaanerne i St. Jago, som, overbeviiste om Nødvendigheden af overordentlige Anstrængelser, havde sammenskudt deres Penge, Sølvtøi og Juveler til Landets Bedste. Denne Understøttelse satte San Martin istand til paanye at udruste sin Armee med Hurtighed, og 17 Dag efter dens Nederlag nemlig den 5te April 1818 slog han den Spanske Armee i Sletten ved Maypo. Fra denne Dag af var nu Chili fuldkommen uafhængig. En liden Deel af de Spanske Tropper vilde vel holde sig i Staden Conception; men de bleve snart fordrevne derfra og heele Chili forblev i Landets Sønners Magt, som Chillerne kalde det i deres maleriske Sprog. Nu besluttede den Chilefiske Regiering i Forbindelse med Regieringen i Buenos Ayres at angribe Royalisterne i Peru efter en stor og dristig Plan, som St. Martin havde udkastet. Man indsaae, nemlig i begge Stater, at saalænge Roialisterne kunde soutinere sig i det rige og mægtige Perus, saa var hverken Buenos Ayres, eller Chilis Frihed betrygget. (Det er det sammesom nu ogsaa Bolivar erkiender). Der er heller ingen Tvivl paa, at dersom Expeditionen havde strax kunnet afseile efter Nederlaget ved Maypo, saa havde man med Lethed og Hurtighed kunnet seire i Peru; thi dette Land var dengang næsten uden al Forsvar, fordi det havde sat alle sine Kræfter til paa at erobre Chili igien; men Chili og Buenos Ayres vare næsten ligesaa svækkebe, og det tog en saa lang Tid med at anskaffe det Fornødne til Expeditionens Udrustelse, at denne blev først fuldkommen færdig i Marts 1820.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Den Spanske Søemagt var dengang betydelig i det stille Ocean og endskiønt Chilierne dengang giorde store Anstrængelser for at udruste en Flaade og havde meere end eengang med Hæder fægtet paa Søen, saa kunde de dog ikke erholde Herredømmet ved Kysten i den Grad, som var fornøden for den Chillesiske Regierings store Plan, dersom ikke Lord Cochrane til Lykke for Uafhængighedens Sag havde efter den Chillesiske Regierings Ønske overtaget Commanden over Flaaden. Han ankom til Chili i Novbr. 1818, mange Engelske Officere og mange Engelske og Amerikanske Søefolk strømmede til forat tiene under hans Fabne, bevægede dertil af hans berømte Navn og af det Romantiske i hans Forsæt. Ved deres forenede Bestræbelser blev den Chillesiske Flaade saa talrig og saa vel udrustet, at den kunde i September 1819 angribe Castellerne og Batterierne for Callao, endskiønt forgiæves. Flaaden erholdt derved en stor Tillid til sig selv, og Spanierne tabte Modet over denne Dristighed. Efter dette Angreb overfaldt den Chilesiske Flaade Havnen ved Guayaquil og borttog et betydeligt Antal af de Spanske Skibe, som vare ladte med Skibstømmer og andre Fornødenheder for Flaaden. Derpaa seilede Cochrane hurtig til Talcahuana, en Havn paa Grændsen af Chili, tog der et Detaschement af Tropper ombord, som General Freyre, som der commanderede. stillede til hans Disposition, hvormed han erobrede Valdivia den 2den Febr. 1820, en vigtig og af Spanierne stærk befæstet Stad. Landtropperne bleve indskibede paa smaae Skibe, som ankrede i en ringe Afstand fra Batteriet og Fortet St. Carlos ved Aguada Øerne. Ved Solens Nedgang bleve de udskibede under Jlden fra Castellet, og da en stærk Branding forhindrede Udskibningen fra at gaae hurtig for sig, saa fik Fienden Tid til at samle om betydelig Magt bag ved de steile Klipper paa Kysten. Desuagtet dreve Søefolkene og Landsoldaterne Fienden paa Flugten, og forfulgte dem indtil Castellerne paa Aguadagerne og San Carlos Alle disse Casteller indtoge de, det ene efter det andet, deels ved Storm og deels ved at trænge indi dem tilligemed de flygtende Tropper. 70 Kanoner og Krigskibet Dolores faldt i Seiervindernes Hænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Den 15de August 1820 var Expeditionen mod Peru beredt til at afseile, Landings Tropperne stode under General Las Heras og udgjorde 4400 Md., hvortil endnu ved Coquiembo ved Forbieseiling skulde støde 500 Mand. Der bleve indskibede Vaaden for 15000 Mand med Ammunition og Monturer, fordi man troede at man strax kunde organisere friske Corps i Peru saasnart man havde gjort Landgang. Gen Martin blev Høistkommanderende over Armeen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Lord Cochranes Flaade bestod af Oliggins paa 50 Kanoner som var Admiralskibet, San Martin paa 60, Lautaro paa 40, Jndepedencia paa 24, og tre mindre Krigskibe. Det større Antal af 20 Transportskibe vare Priser, som man havde frataget Spanierne. - Under det Ord, Spanier forstod man just ikke i Sydamerika at En er født i det gamle Spanien, og under Patrioter, just ikke altid en Patriot, som er hengiven for Uafhængighedens Sag. En Sydamerikaner, som nedstammer fra Spanske Forældre lader sig ikke gjerne kalde en Creol, fordi Spanierne pleiede kun saadan at kalde ham, saalænge han stod i en Underkastelses-Tilstand. Derimod foretrækker Sydamerikanerne at lade sig kalde enten Patriot eller Amerikaner. alle Spanske Colonier er det Spanske Sprog det herskende, dog er det meere eller mindre blevet fordærvet ved provincielle Dialekter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Expeditionen afseilede til Peru den 20de August og naaede Havnen Pisco, 100 Mile syd for Lima den 7de September, hvor den heele Armee blev udskibet den 11te. Vicekongen trak alle sine Tropper sammen ved Lima, hvorfor ogsaa Befrielses Armeen ikke fandt nogen Modstand, og da den d. 25. havde erholdet en Vaabenstilstand paa 8 Dage paa Vicekongen Don Joachim Pezuelas Forslag, saa traadte Commissarier fra begge Partier sammen i Landsbyen Miraflores et Par Mile Sønden for Lima. Til Forslag fra de Kongelige Deputerede vare af det Slags at man kunde tydelig see, at Regieringen i Lima ikke havde alvorligen isinde at ville slutte nogen Fred; men da de Deputerede fra Chili ikke vilde lade noget uforsøgt for at erfare hvilke Hindringer der vare i Veien for Freden, saa gjorde Commissarierne nye Fredsforslag; men Vicekongen vilde ikke indlade sig paa den; Stilstanden blev afbrudt den 4de Octbr. 1820 og Expeditionen trængte (Forts.) en 26de frem mod Norden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Nyeste Post-Efterretninger. I Amsterdam bleve den 16de betydelige Opkiøbaf Kornvare foretagne paa Speculation, da Efterretningen om de store Ødelæggelser, som ere skete i Rhinegnene ved Oversvømmelser, har havt en stor Jndflydelse paa Korntorvet og anseeligen fornøiet Priserne; eftersom uhyre Forraad skulle være gaaede til Grunde i hine Egne, som man ellers havde forventet at skulle blive consionerede til Amsterdam. – Der skrives fra Maints, at endeel Skibsladninger med Korn ere afgaaede fra det sydlige Tydskland til Cøln og flere skulle følge bag efter. Aarsagen til dette Opkiøb fra Hollandsk Side bliver tilskrevet den middelmaadige Høst i England; thi ved det vaade Veirlig skal Kornet, især Bygget, have lidt meget, og man forventer, at Jndførselen vil snart blive tilladt i de Engelske Havne. Jmidlertid stod dog Middel prisen for Qvarteret ikke høiere i London den 12te November end til 39 Schilling 9 D., som er den sidst bekiendtgjorte Middelpriis og altsaa mangler endnu noget i det bestemte Maximum for Jndførselen; men nogle Dage tilforn havde man betalt det meget dyrt. Havren var stegen i Prisen og var temmelig søgt og Hveden, naar den var god, var sielden og bleven højt betalt. Det er paa nye bleven tilladt i Portugal at indføre et stort Qvantum Kornvarer. – Endnu den 16de November var det meget flant paa Børsen i Amsterdam med alle Statspapirene. Om de politiske Storme, som mueligen kunne reise sig, kan endnu ikke yttres andet end Formodninger, hvorved man kan lade Jndbildningskraften spille og ofte indtræffer der et pludseligt Havblik hvor man ventede Storm; men med de physiske Storme og Uveir har det sin Rigtighed. Man har vel aldrig noget Aar hørt saamegen Klage over deres Vedholdenhed og skrækkelige Følger, saaledes skrives fra Holsteen, at der fra alle Sider indløbe de sørgeligste Efterretninger om de Ødelæggelser, som Oversvømmelser have anrettet paa den vestlige Kyst af Hertugdømmerne Slesvig og Holsten og som især ere blevne foraarsagede ved Stormen den 4de og om Natten imellem den 14de og 15de November. Digerne ved Eideren bleve brudte igiennem, Hohner-Slusen tilligemed Færgehuset bleve bortrevne og hele Omegnen er sat under Vand. Størfloden er ligeledes gaaet over sine inddæmmede Bredder og Egnen ved Jtzeboe ligner et Hav. Marsken i Herskabet Brettenburg er bleven over dømmet ved det, at Digerne ere brudte igiennem i Grunden og stor Skade er bleven anrettet derved. Huse ere blevne omkastede; meget Qvæg er omkommet i Bølgerne, og Tabet er ikke til at beregne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
J det strækkelige Veir i den mørke Nat til den 26de November faldt Posten fra Hamborg til Kiel i en dyb Grav imellem Ulzborg og Bramsted, som var oversvømmet med Vand, hvori Hesten styrtede ned, og som man kun ved at hente Hielp fik bragt op igien. Alle Breve vare derved blevne giennem vaade, og saa tilsmurte med Leer, at man ikke kunde læse Adresserne paa dem. Dette er meldet fra det Danske Postamt. – Fra Hamborg berettes: at de stærke Oversvømmelser have paa mange Steder standset Posternes Gang. Desuden klager man meget i denne Stad over den Elendighed som den høie Flod i Forbindelse med en skrækkelig Orkan, og som indtraf to Gange efter hinanden, har foraarsaget, og som især Beboerne i Kielderne komme til at føle, da deres Sundhed og Eiendom derved komme til at lide saameget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Journal des Debats meddeler følgende Skrivelse fra Madrid af 1ste November: Jeg kan i Dag paa den bestemteste Maade forsikkre dem: at den sidste Nore fra den Franske Regiering indeholder: at Halvøens Rømning skal fuldføres i Forløbet af denne Maaned med mindre: 1) at Cabinettet i Madrid erkiender de Capitulationer, som ere afsluttede med Generalerne Morillo, Ballasteros og flere andre, 2) at det bevilger en fuldkommen Amnestie, naar nogle faae Personer undtages, som udtrykkelig skulle nævnes; 3) at den indfører en repræsentativ Forfatning, til hvilket Formaal Hs. allerchristelige Majestæt skal forunde Hs. catholske Majestæt al muelig Biestand. J modsat Tilfælde vil den Franske Armee marschere bort og kun 10000 Mand blive tilbage i Cadix, 1500 i San Sebastian, 2000 i Pampelona, 2000 i Figueras, 2000 i Seo Urgel, indtil Spanien har betalt sin Gield til Frankerige for Troppernes Underholdning foruden det Forskud, hvori Frankerige staaer til Spanien og som udgiør 34 Millioner Franker. De Franske Blade udelade sig udførligen om de Aarsager som have bevæget den Franske Regiering til dette Skridt, og paastaaer at det er umueligt, at den kunde giøre andet; thi den har nu i saa lang en Tid anvendt to Mill. Franker maanedlig paa Armeens Underholdning i Spanien, i Haab om at der skulde bringes indvortes Orden tilvele i Landet; imedens den Spanske Regiering har netop giort det Modsatte af hvad den skulde giøre. Den kan umueligen vedblive at ødsle Millioner paa Spanien og vente paa, at det vil behage Regieringen der at vende tilbage til sunde Jdeer. – Jmidlertid er den Spanske Regiering dog kommen i en stor Forlegenhed ved denne Anmeldelse, da den har Grund til at frygte for, at der vil opkomme en total indvortes Forvirring i Landet, naar den Franske Armee forlader det. Man forsikkrer, at Kongen af Spanien har skrever egenhændigen til Carl den 10de for at anmode ham om, at Occupationen endnu maae blive forlænget, og en Stafet, som er kommen fra Frankerige skal have medbragt Svaret derpaa men desuagtet blive de alvorligste Tilberedelser, trufne til Rømningen; den Franske Legations-Sekretair, (thi Gesandten Hr. von Talarn er fraværende) havde personligen overbragt Kongen fin Regierings Beslutning om Rømningen og siden d. 25de October har den været Gienstanden for en uafbrudt Vexling af Noter. De udenlandske Diplomater holde meget ofte Sammenkomster i Madrid. Det hedder at Kongen og hans Familie ville bryde op til Burgos og store Tilberedelser giøres der til hans Modtagelse, saa at det lader som at Kongen vil begive sig til de nordlige Grændser af Riget tilligemed den Franske Armee. – Grev Corres er med et talrigt Følge bleven afsendt Prins Marimilian af Saxen, Dronningens Fader, imøde, og det hedder at Hs. Majestæt vil formedelst sit svage Helbred for en Tid forlade Spanien og afreise med sin Fader. Den Spanske Regiering har endnu ingen regulær royalistisk Armee at stole paa; den kan faae royalistiske Frievillige nok, fordi disse insubordinerede Masser ikke ville adlyde Loven; men saasnart det gielder og at lade sig indskrive i Linie Regimenter, saa vil ingen melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Slotsgaarden i Escurial er forefaldet ligefor Kongens Øine et næsten blodigt Slagsmaal imellem de Royalistiske Frievillige og de Kongelige Garder som skieldte hinanden ud for Liberale, saa at Kongen maatte vise sig paa Altanen og havde ondt ved at bringe dem til Rolighed. Det er derfor ikke saa upassende at den Spanske Hoftidende har bekiendtgjort: at det er bleven tilladt at anstille Hane kampe paa Søndagen og Festdagene for at fornøie det herviske Folk i Madrid. – Krigsministeren har fundet sig i at tilbagekalde den befaling, at Jntendanterne i Provinserne skulle skydes, naar de ikke udbetalte Tropperne deres Sold til rette Tid thi man frygtede for at alle Kongens Jntendanter skulde blive skudte. – J Jndledningen til det Kongelige Dekret, som nyeligen er udkommen hedder det: For at udslette endog den fierneste Tanke forevig fra den Spanske Jordbund om at Souverainiteten kan andensteds residere end allene i min Kongelige Person og for at lade mine Nationer vide at jeg aldrig vil taale, at der giver sig endog den mindste Retning tilkiende til Folkeberredømme. Man paastaaer, at i de sidste 3 Maaneder ere 3000 Mennesker blevne henrettede i Spanien efter eller uden foregaaende Domme. Mange rige Personer bleve arresterede og deres Eiendomme seqvestrerede paa Grund af, at de beskyldes for at være Tilhængere af det Liberale System. – Det er vist at der foretages Udrustninger i de spanske Havne som have opvakt megen Sensation paa Børsen i London; men man troer at disse Udrustninger ikke ere bestemte imod Sydamerika, men imod Algiererne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
En nye Sammenrottelse er bleven opdaget den 25de i Lissabon hvis Ophavsmænd ere blevne arresterede; i en Kongelig Proclamation ere Garderne blevne roste for deres Forhold ved denne Leilighed. Oprørerne kaldes deri Mennesker, som hykle Ærefrygt for Kongens Person, men desuagtet cabalere imod hans Regiering og Thronens Rettigheder. Det lader til som at denne Conspiration er udgaaet fra militaire Personer, hvoriblandt flere af en høi og udmærket Rang og har havt til Formaal at tvinge Kongen til at antage en frie Statsforfatning. - Kongen af Frankerige svarede Hr. Arago, som i Spidsen for Videnskabernes Academie nyeligen tiltalede Ham og som begik den Feil at kalde Ham Monseigneur istedet for Sire og derved blev forskrækket og vilde rette sin Feil, med de skiønne Ord: Bliv De kun ved, jeg ønsker at jeg endnu har denne Titel – Det er Lord Granville, som er bleven udnævnet til Storbrittannisk Ambassadeur ved det Franske Hof i Hr. Charles Stuarts Sted og Hr. Algernon Percy er kun bleven Legations Sekretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Der er ankommen en Paqvetbaad fra Brasilien, som er bleven opholdet fordi Keiseren, havde foretaget sig en Reise ind i Landet; Depescher skulle være medbragte til de Brasilianske Commissarier, hvilket lader forvente en nær forestaaende Udsoning med Portugal, Brevene naae til den 18de Septbr. Keiserinden havde holdet sin Kirkegang den 1ste Den 7de var Aarsdagen for Brasiliens Uafhængighed bleven høitideligen celebereret; men en stærk Regn hindrede Keiseren fra at mønstre Tropperne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Man talte om at et Universitet skulde oprettes i Rio. Keiseren var den 27de August afreist til Jlhadas Cabras for at indvie et Værft til Krigskibe, som skal udhugges i en Granit Klippe. – Efterretningen fra Mexico naae til den 2den Septbr. Jturbides Enke er bleven afsendt til Lousiana.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Den Mexikanske Nation har erkiendt Republiken Guatimales Uafhængighed og sendt en Gesandt dertil. Kongressen har ratificeret det med den Engelske Regiering afsluttede Laan paa 16 Millioner. haarde Pesos. Biergværk-Compagnierne have den herligste Fremgang. Stemmerne til Præsident valget svæve imellem Generalerne Bravo og Vittoria. – De Franske Lærde modtages velvilligen i Columbien; men den Franske Regierings Underhandlere ere blevne tilbageviiste. – Kaptain Parry har under de gunstigste Udsigter naaet den 71de Bredegrad; men Skibet Griper commanderet af Captain Lyon, som skulde assistere Parry i hans Operationer er bleven dreven paa Strand i en Storm, og er kommen tilbage til England med Tabet af sine Ankere og Baade. Desuagtet skal Capitain Franklin i Febr. afseile for at foretage sig den bestemte Landexpedition. – Man vil vide i London. at et Gesandtskab fra den Birmanske Regiering til Hoffet i Cochinchina er blevet tilbageviist. Den nærværende Konge i dette Land skal forresten vise en stor Mishag mod Forbindelser med Udlændinger; Alle Franske maae nu forlade Landet. Ogsaa har Kongen forbudt den Christelige Religions videre Udbredelse i sit Rige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Hs. Majestæt den Russiske Keiser er den 14de November om Aftenen kommen tilbage til Slottet Tscharkoieselo. - Paa Børsen i London har der været forurveliggende Rygter i Omløb, om at der ufortøvet skal holdes en Kongres i St. Petersborg for at regulere Grækenlands Anliggender. Det Engelske Blad Coureren erklærer det vel for en Urimelighed, at der kan blive holdet en Congres i denne Stad midt om Vinteren; men den betragter disse Rygter som Forløbere for Begivenheder, som maaskee med det første ville udvikle sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-22
Jfølge Efterretninger fra Constantinopel har Lord Strangford, inden han afreiste derfra, indledet Underhandlinger for Dannemark om Seiladsen paa det sorte Hav, og Hr. von Minciaky er forbleven i sin gamle Stilling, da der endnu ikke var indløben nogen Efterretning om Moldaus Rømning.