JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Professor Bang bemærkede, at Bestemmelsen i den syvende Paragraphs Begyndelse, som hindrer al vilkaarlig Vedtagen af Fæstets Forbrydelse udenfor de lovbestemte Tilfælde, er den fortrinligste Bestemmelse i hele Udkastet og efter hans Skjønnende ene tilstrækkelig til, at den nye Lov burde udkomme. Foreskrivelse af formelige Driftsplaner er derimod saa mislig med Hensyn til Fæsterenslissvarige Benyttelse af Jorden, at det, uagtet den nye Lovbestemmelse skulde gaae ud paa at beskytte Bonden, ei synes raadeligt at give nye specielle Bestemmelser om denne Gjenstand, og saaledes ligesom opfordre til Foreskrivelse af Driftsplaner. Forholdets Natur, vil, naar Jntet foreskrives, medføre, at enkelte Regler for Dyrkning vedtages under anden contractmæssig Tvang end Fæstets Forbrydelse, og dette overlades rettest til Contrahenterne i ethvert Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Ved Udkastets ottende Paragraph bemærkede Referenten, at Committeens Majoritet havde seet en større Betryggelse for Fæstebonden i de her omhandlede Sagers Behandling ved ordinær Rettergang end ved Politiretten, skjøndt man ikke oversaa, hvad der kunde anføres for den modsatte Mening At Fæsteren burde vedblive at have benesicium paupertatis for Underretten, naar han tiltales til Fæstets Forbrydelse, hvilket for ham er en Velfærdssag, havde Majoriteten allerede udtalt som sin Mening. Dette var tilstrækkeligt lovbegrundet, da, om ogsaa Fregn. 8de Juni 1787 § 12 efter sine Ord kun hjemler dette, naar Bonden er udsat fra Gaarden, Cancelliet, som er berettiget til at meddele beneficium paupertatis, eengang for alle har tilkjendegivet, at sligt beneficium bør tilstaaes i alle Tilfælde, hvor Bonden tiltales til Fæstets Forbrydelse. Derimod var det aldeles urigtigt, naar Committeens Minoritet omtalte det, som Noget, der var ligefrem antaget i Paris, at Bonden i disse Sager ogsaa skulde have beneficium for Overretten og Høiesteret. For disse Retter tilstodes det kun, naar særdeles Grunde talte for Bonden, hvilket Cancelliet i ethvert enkelt Tilfælde havde at bedømme.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Ved Afstemningen blev Committeens Majoritets principale Jndstilling billiget med 12 Stemmer mod 25, hvorimod begge de subsidiære bleve forkastede, den første med 3 Stemmer mod 19, den anden med 46.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
mod 21. Professor Bangs Amendement vedtoges at skulle indflyde i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning. Grev Holsteins Amendement blev forkastet med 37 Stemmer mod 30, og Proprietær Langkildes ligeledes forkastet med 64 mod 3. Procurator Nye stillede det Amendement; at Jndfæstningen for Eftertiden skal bortfalde, i alle de Tilfælde hvor Godseieren ikke selv for egen Regning og ved Andre end Fæsteren har foranstaltet Gaardens Bygninger af Nyt opførte eller ombyggede og Fæsteren dem overleverede tilligemed Besætning og Jnventarium samt Sæde- og Fødekorn, uden Mangler." Proponenten motiverede dette Amendement, idet han bemærkede, at det ikke kunde være hans Mening med at fremsætte samme, at Godseieren skulde tilføies nogen Uret; thi Spørgsmaalet var her ikke om at berøve Godseieren nogen Jndtægt, men blot om at give de Jndtægter, han har af Fæstegodset, forsaavidt Jndfæstningen angaaer, en mindre skadelig Retning. Det forekom nemlig Taleren, at Jndfæstning er en forældet og skadelig Uting; det er Haandpenge paa Kontrakten, der i Tidens Løb ere voxede op fra en ringe Sum til en betydelig Jndtægt for Godseieren. Naar man har sagt, at Jndfæstningen er en Forudbetaling paa den aarlige Afgift, da er, hvis dette er rigtigt, Accorden om sammes Erlæggelse en Hazardkontrakt, saasom Fæsteren og hans Kone kunne døe nogle faa Aar efterat Gaarden er fæstet, og det er da uretfærdigt og ubilligt, at Godseieren skal beholde den saaledes forud erlagte Afgift for alle de Aar, paa hvilke Jndfæstningen, som Afgift betragtet, maa antages at være fordeelt. Den er skadelig, fordi den herover Bonden hans Driftskapital i det Øieblik han allermeest trænger til den, og fordi han endogsaa somoftest maa gjøre Gield for at tilveiebringe den. Af Udkastet har man ogsaa seet, at Jndfæstningen er en Anstødsteen ved flere Spørgsmaals Afgjørelse, og Stamhuusbesiddere kunne, paa en for deres Successorer høist skadelig Maade, accordere sig høie Jndfæstninger imod betydeligt at nedsætte de aarlige Afgifter. Taleren troede heller ikke, skjøndt han vel indrømmede Undtagelser, at denne Nedsættelse fandt Sted i Almindelighed; thi Godseieren gaaer nok, uanseet Jndfæstningen, de aarlige Afgifter saa nær som muligt, og dersom Jnd fæstningens Erlæggelse bliver afskaffet, turde den Tid være kommen, da Fæsteren ikke vil komme til at erlægge en større aarlig Afgift uden samme, end nu med samme. Dette forkaAmendement blev ved Afstemningen stet med 52 Stemmer mod 14.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Proprietær Tutein havde under Sagens foreløbige Behandling reserveret sig Ret tilat sætte under Afstemning, om Lovudkastet i dets Heelhed burde anbefales eller ikke, forsaavidt han nemlig maatte finde, at Afstemningen over Jndstillingspunkterne havde faaet et Udfald, hvorefter han og muligen Flere kunde finde det tilraadeligere, at den paatænkte Lov aldeles bortfaldt. Denne Reservation blev imidlertid ikke benyttet.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Jndstilling i Og var det for denne sidste Særdeleshed paaberaabt, at, naar de væsentligere Bestemmelser, som indeholdes i Udkastets øvrige Paragrapher, ei blevne gjorte til Lov, saa var det formeentligen ei ganske passende nu at lade de nævnte enkelte Paragrapher emanere som den tilsigtede nye Lov. Forsamlingen har imidlertid forkastet begge de saaledes fremsatte Jndstillinger med 37 Stemmer imod 31, og maa altsaa, i Henhold til de oven derfor anførte Grunde, tilraade, at det nye Lovudkast maa udkomme som Lov med de Modificationer, som Forsamlingen har anseet tilraadelige ved de enkelte Paragrapher, og som man nu, ved at gjennemgaae, disse skal tillade sig allerunderdanigst at henstille til Deres Majestæts allerhøieste Bedømmelse. 1. Naar denne Paragraph bestemmer, at den Fæster, der efter Lovens 3131 og sagsøges til Fæstets Forbrydelse formedelst Udeblivelse med nogen Deel af sin Skyld, skal kunne frie sig for at fradommes Fæstet, naar han, inden Sagen ved Underretten optages til Doms, godtgjor, at han har erlagt saavel den Skyld, hvorfor han blev sagsøgt, som hvad Skyld der under Sagens Procedure maatte være forfalden saa er det fra den ene Side i Forsamlingen yttret, at dette, saa langt fra at være nogen Formildelse i Lovens almindelige Bestemmelser, meget snarere maa ansees som en Skjærpelse. Lovens 1511 bestemmer nemlig, at ingen Lovmaal maa tilstedes over den, der gjørligen vil rette for sig, hvilket maa antages i nærværende Tilfælde at finde Sted, naar Fæsteren under Sagens Drift, betaler den paastævnte Skyld tilligemed Processens Omkostninger, thi efter Lovudkastets egen Forudsætning er Fæsteren ei sagsøgt for Mere, ligesom det eiheller skjønnes, at den omhandlede ei forfaldne Skyld kunde paastaaes i Klagen og Stævningen, da man ei kan paaklage eller paa stævne, hvad der endnu ikke er forfaldet til Betaling, ligesom Udkastet ei heller forudsætter, at Fæsteren er sagsøgt for den først senere forfaldende, Afgift. Der paahviler saaledes formeentligen ikke Fæsteren nogen juridisk Forpligtelse til at erlægge denne senere forfaldne Skyld for at frie sig for at overgaae Dom til Fæstets Forbrydelse, og det synes da rigtigere at bestemme, at Fæsteren kan frie sig ved at betale den Skyld, der er forfalden paa den Tid, Klagen indgives.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Fra den anden Side blev i Forsamlingen herimod bemærket, at Hovedgjenstanden, for Sogsmaalet ingenlunde er den existerende Skyld, men derimod Fæstets Forbrydelse, hvilket ligefrem fremgaaer af Paragraphens Ord, og Udeblivelsen, med Skylden, er saaledes vel Anledning til Sags Anlæg men ingenlunde Gjenstanden, for samme. Dersom altsaa Lovens 1511 her skulde finde nogen Anvendelse, da maatte Fæsteren afstaae sin Gaard, i hvilket Tilfælde naturligviis Sogsmaalet maatte ophøre. Man maatte derfor antage, at Lovudkastets § 1 indeholder en betydelig Begunstigelse for Fæsteren, og at den omtvistede Bestemmelse, istedet for at være en Anvendelse af Lovens 15-7 er en Undtagelse derfra til Fordeel for Fæsteren.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Da det sattes til Afstemning, om Lovudkastet her skulde tilraades, eller om det maatte ansees tilstrækkeligt, at den sagsøgte Fæster godtgjør at have erlagt den Skyld, for hvilken han er sagsøgt, var Stemmetallet lige, nemlig 34 Stemmer for hver af disse Anskuelser, hvilke begge man derfor, i Overeensstemmelse med § 70 i Forordningen af 15de Mai 1834, tillader sig at undergive Deres Majestæts allerhøieste Bedømmelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
J 3. Naar denne Paragraph fastsætter, at Udpantningsret, som efter den bestaaende Lovgivning ikkun er anvendelig ved Skatterestancer og i visse Tilfælde Tienderestancer, skal udvides til alle de i § 2 omtalte Afgifter, da have flere af Forsamlingens Medlemmer fundet Betænkelighed herved. Endskjøndt man nemlig anerkjender, at overveiende Grunde tale for at udvide samme under visse Betingelser til Hoveriafgifter saa har man dog troet, at ei de samme Grunde talte for at udvide den til Landgilden. Paa den anden Side er derimod anført, at der ei var tilstrækkelig Anledning til at undtage denne Bondens mindste Præstation fra Udpantningsretten, saa meget mindre som det maa antages, at Udpantningen er ligesaameget i Bondens som i Godseierens Jnteresse, idet denne Forfølgning er forbunden med langt mindre Tidsspilde og Bekostning.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Hvad dernæst angaaer Udkastets Bestemmelser om de i samme foreskrevne Mulcter, da har Forsamlingen med 66 Stemmer mod 1 antaget at burde andrage paa, at Mulcternes Marimum og Minimum bør fastsættes uden Hensyn til Hartkornets Størrelse, da Forseelsen synes at være lige stor, hvad enten Fæsteren besidder en større eller mindre Gaard.
Berlingske Tidende, 1836-04-07
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
at at med en til forsendelse. Kon lige. revposter erede. rivile (St. Caderlingske polstille.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
perlissements. Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 8de April. No 83.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
London, den 1ste April. – Admiralitetet har paa Lloyds anmeldt Tilværelsen af den i det nordlige Jylland, under 560 40, 42 Br., af Naturen dannede Agger-Canal, gjennem hvilken der forrige Aar kom sexten Skibe, for det meste bestemte til Hamborg og eet til Hull med Korn, samt eet til Norge. J denne officielle Anmeldelse have Lorderne, besynderligt nok, kaldet Liimfjorden "Swiefjord."
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Det carlistiske Laan har gjort temmelige Fremskridt i London.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
J Overhusets Møde den 29de f. M. blev den irske Municipalbill læst første Gang og Lord Melbourne bestemte den anden Læsning til den 18de d. M. - Underhuset beskjeftigede sig med varme Debatter over sine Embedsmænds Ansættelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Den 30te f. M. blev der i Overhuset paa Hertugen af Leinsters Forslag, udnævnt en Committee til Undersøgelsen af et lettet Samqvem (ved Dampskibsfart) med Nordamerica. Huset udsatte sine Møder til den 12te April. J Underhuset gav Lord Palmerston, paa flere Forespørgsler desangaaende, Oplysning om, at der fra St. Petersborg var indløbet den Erklæring, at ingen Polakker vare fra Krakau af sendte til deres Fædreland, undtagen de, der selv havde forlangt det, saavelsom nogle andre temmelig tilfredsstillende Erklæringer, hvorpaa Hr. P. M. Stewart til den 15de April forkyndte et Forslag angaaende Ruslands Forhold. Endvidere erklærede Lord Palmerston, at han haabede, at en Handelstractat med Portugal snart vilde kunne komme istand; han talte ogsaa om en Forandring i Tractaten med Frankufrt; endelig forsikkrede han, at der ikke var blevet aabnet noget Laan i London for Spanien, eller noget saadant under den brittiske Regjerings Garanti skulde have været aabnet; men han spurgte derimod, hvo der vilde garantere Laanet for Don Carlos. Huset udsatte derpaa sine Moder indtil den 11te d. M.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
J Undersøgelses-Committeen over Dubliner-Valgene var Hr. Ruthven (som imidlertid er død) saagodt som faldet igjennem, og for O'Connell var der endnu kun en Majoritet af tre Stemmer tilbage, der ogsaa syntes at ville falde bort.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Ved de sidste Storme skal der være skeet mange Ulykker til Søes.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Paris, den 30te Marts. – Dronningen vil strax efter Paaske gjøre en Reise herfra til Brüssel. J Mødet den 26de i Deputeredekamret sysselsatte man sig, som i alle Løverdagsmøder, med de til Kamret indkomne Bønskrivter. Tillige forelagte FinantsMinisteren et Lovudkast med Hensyn til en Bytning af Gebeet, og Handels-Ministeren forelagte et andet over Stokfiskfangsten, til hvis Begunstigelse han forlangte en Credit. Et Forslag af Hr. Dupin om forskjellige Forandringer i Kamrets Reglement, besluttede Forsamlingen at tage i Overveielse. Ved Modets Slutning beskjeftigede man sig med forskjellige Lovudkast af local Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Spanien. Fra Grændsen meldes: "Den 21de Marts har Espartero forenet sig med Cordova, som i Vittoria staaer i Spidsen for 200,000 Mand. Dagen efter marscherede Egnia fra Llodio til Ordunna, for at angribe Espeleta ved Balmaseda og at modsætte sig hans Forening med Cordova."
Berlingske Tidende, 1836-04-08
En anden telegraphisk Depesche, fra Bajonne af 26de f. M. melder, at i Trefningen ved Ordunna har Espartero trængt Jnsurgenterne tilbage og dræbt eller saaret 800 Mand. Datummet angives imidlertid ikke, og er der Tale om Affairen den 19de f.M., saa vilde denne Sejr dog være noget tvivlsom, da nemlig Gazette melder: "Den 19de Marts have Carlisterne slaaet Christinerne i Sletten ved Ordunna; disse sidste, der commanderedes af Espartero og vare 8000 Mand Jnfanteri og tre Escadroner stærke, have forladt Valpladsen, der er bedækket med Liig. Deres Tab udgjør i det mindste 800 Mand. De ere flygtede i tvende Divisioner og have ladet deres Saarede blive tilbage; den ene Division tog Vejen til Cuartang og Pueblaa, og den anden tilte gjennem Mena-Dalen. Carlisterne, der vare svagere i Antal end Christinerne, havde kun ni Batailloner; man anslaaer deres Tab til 200 Mand Døde og Saarede. Ogsaa andre Blade, der endnu mindre ere mistænkte for Carlisme, tilskrive Carlisterne Sejren, eller angive den i det mindste som tvivlsom.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Fra Bayonne erfares, at en Deel af den portugisiske Hjelpe-Legion er den 16de f. M. kommet i Haandgemænge med nogle Carlister under SimonTorres, hvorved Carlisterne mistede 20 Mand Døde. og Saarede. – Den 19de f. M. gjorde San Sebastians Garnison et Udfald og ødelagde de af Carlisterne netop opførte Skandser.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
General Mina er den 11te f. M. rykket ind i Tarragona, uden paa Vejen at have mødt nogen Hindring. J Tarragona afvæbnede han en Deel af Garnisonen fra Oporto, i hvilket Corps flere Migueliter havde indsneget sig.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Den 18de f. M. ankom elleve Skibe med 1200 Mand ombord til Barcelona; disse Tropper skulle forstærke det syvende lette Jnfanteri-Regiment.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
500 af Madrids anseeteste Jndvaanere have i en Petition bedet Dronningen om at bibeholde Ministeriet Mendizaval.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Madrider-Hoftidende af 22de Marts indeholder en havofficiel Artikkel, hvis Øjemeed er at gjøre en Ende paa de mangfoldige Rygter om en fremmed Jntervention. Som Hovedgrund for det Urimelige ved Tanken og Jntervention angives den Jver (?), hvormed Nationen har adlydt Regjeringens Opfordring til at stille de 100,000 Mand, der nu allerede staae til dens Raadighed. Dette synes imidlertid at staae i skjærende Modsætning til den Beretning i Times, at General Alava har opfordret Kongen af Frankerig til virksom Hjelp i Borgerkrigen mod Don Carlos, og at saadant bestemt er blevet afslaaet, paa Grund af det Anarki og den Jnsubordination, der herske i Spanien. – "Gacetameddeler flere officielle Jndberetninger fra Cordova og Espartero, angaaende denne sidstes Affaire med Egnia ved Ordunna, hvilke atter forsikkre, at Carlisterne ere gaaede af med Sejren. "Moniteuren" taler ogsaa om en indløbet Bulletin fra General Espartero over denne Sejr og at Bønderne have opfanget mange Flygtninge. Espeleta var blevet forstærket med sex Batailloner og frygtede ikke længer Fjenden. Den franske General Bernelle havde ligeledes slaaet tvende carlistiske Batailloner med sin ene; 130 Mand og ti Officerer vare blevne dræbte eller saarede, og 30 Mand gjorte til Fanger. "Moniteuren", melder endvidere, at Dronning-Regentinden agtede, i egen Person at begive sig til Krigsskuepladsen i Navarra.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Tydskland. Berlin, den 2den April. – Man skriver fra Erfurt. J Thamsbruk, en liden By, der hører til dette Regjeringsdistrict, norden for Langensalza, med et gammelt Slot, omtrent 200 Huse og henimod 1000 Jndbyggere, udbrød den 28de Marts om Middagen Jld, som udbredte sig med saadan Hurtighed, at uagtet den største Virksomhed og vedvarende Anstrengelse, hvormed Mange fra Nabobyerne ilede til Hjelp, lagdes dog 20 Vaaningshuse med Sidebygninger og Baghuse i Aske. De, som denne Ulykke traf, for største Deelen den meer velhavende Deel af Byen, kunde kun redde saare Lidet. De Afbrændtes Jammer og Elendighed skal være stor, og da de tilbageblevne Huse ikke ere istand til at rumme de Brandlidte, finde disse kun Huusly i Nabostæderne.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Rusland. Roskan, den 29de Februar. – Vinteren i Aar kunde man med Rette kalde en fra Siberien kommet, ubehagelig Gjest. Allerede i de sidste Dage af Rovember havde man her 24289 Kulde, og ved Nordvest-Storm sneede det uophørligt i tre Dage; i det Frie laae Sneen tre Alen høi. Chausseen herfra til St. Petersborg er saaledes gjennem kjørt, at man for dybe Huulningers Skyld ikke uden Livsfare kan passere den. Man frygter for store Ulykker, naar de uhyre Sneemasser begynde at smelte, for Lands byers Oversvømmelse, og desuden for en Oversvømmelse af vor Stads dybere liggende Gader, naar Moskwa-Floden træder ud. J December og Januar vaklede Thermometret i fjorten Dage mellem 350 Reaum. Kulde. Prisen paa Brændsel vedblev imidlertid at være den samme, da en usædvanlig stor Tilførsel fandt Sted fra det indre Rusland. Det tydske Borgerselskab her uddeelte i den strenge Kulde nogle tusind Rubler til forarmede tydske Familier, for at beskytte de Ulykkelige mod Hunger og Kulde.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Den 23de Januar, da Kulden var heftigst, fros en Soldat ihiel paa sin Post, skjøndt Afløsningen skete hver Time. Samme Dag ankom en Slæde-Eqvipage til den Kalugske Port med fire Heste for, tvende Passagerer og Kudsken sadde døde paa Sæderne.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
For nogle Uger siden hændtes den Ulykke, at en stor Ulv, der holdtes i Lænke, om Natten, efterat have hylet i flere Timer, rev sig løs og ved Dagens Frembrud anfaldt og saarede mange Mennesker paa Gaden. En Geistlig, hvem den afrev den ene Kind, døde nogle Dage efter. Eieren, en Adelsmand, blev gjort ansvarlig derfor og arresteret.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
En Daglønner, der var beskjeftiget paa Gaden med at opbryde Jsen, blev af de Flygtendes og Saaredes Skrig gjort opmærksom paa, at Ulven kom henimod ham; han modtog Dyret med et kraftigt Slag, af sin Jernstang og nedlagde det. Paa den hellige Trefoldighedsdag, da der her paa Moskwa Strømmen hvert Aar bygges et Tempel, for at døbe Bornene i Floden, blev denne Ceremoni foretaget ved en Kulde af 249 Reaum., uden at nogen af de Smaa fros ihiel. – Ligesom i St. Petersborg bliver ogsaa her ved Fastelavnstider bygget en Mængde Boder paa Moskwa, hvor Beridere, Taskenspillere og Commedianter vise deres Kunster. Dennegang afbrændte Prices Bod; han var en Compagnon af Lehmann i St. Petersborg, hvis Theater ligeledes for kort siden afbrændte, og hvorved saa mange Mennesker omkom eller bleve lemlæstede. Fra mange Egne af Riget sendes Penge=Understøttelser til disse Ulykkelige, der slap derfra med Livet. Det tydske Borgerselskab her i Moskau sendte strax 1000 Rubler, derhen. – Fastelavns-Tirsdag (ny Stiil) gav det samme Selskab en Maskerade, hvor 6000 Udlændinger vare forsamlede. Da Russernes Festligheder allerede om Tirsdagen ere forbi, turde ingen National-Russer, under Straf af 25 Rubler til Fattigkassen, bivaane denne Fest, derfor var deres Antal ogsaa meget ringe.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
En forhenværende Graveur og Emailleur, Revel, har til Erindring om Keiserens og Kongen af Preussens Sammenkomst i Kalisch forfærdiget en emailleret Guldring, paa hvilken begge Monarkers Ørne bære et blaat Baand som Bestandighedens Sindbillede, med den Jndskrivt: "Kalisch 1835. Som Anerkjendelse af Talentet, har Keiseren sendt denne Kunstner en smuk Diamantring.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Jtalien. Courier francis vil vide noget om, at Den Miguel nu er ankommet fra Civitavechia til Spanien.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
America. Over-Canadas Forsamlingshuus har med 28 Stemmer mod 13 fattet den Beslutning, at alle Dommere, Geistlige og Religionslærere skulle være udelukkede fra det lovgivende Raad.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Kjøbmændene i Baltimore, der indsee, at de ikke længer kunne concurrere med dem i Philladelphia og Ny-ørk, nemlig med Hensyn til at levere Handels mændene i det Jndre de nyeste Varer fra England, Frankerig og Jndien, have i Sinde at oprette en Pakketskibs-Linie til Liverpool, Havre og Canton. Charlestons Aviser melde, af Breve fra St. Augustin indtil 25de Februar, at Jndianerne gik i smaa Afdelinger, ti eller tolv Mand af Gangen, over tilde Blanke, et Rygte fortalte ogsaa, at Powell var dod. De nordamericanske Troppers Antal der an sloges til 3000 Mand. Handelen i St. Augustin, især med Bomuld, var meget levende.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Notits over Ny-Holland. Hr. Coxen, som af det geologiske Selskab i Londen har faaet det Hverv, at gjennemreise det Jndre af Ny-Holland, har allerede gjennem vandret meer end hundrede Mile ved Floden Rammock. Blandt de talrige Gjenstande, Begyndelsen af denne Forskningsreise allerede har bragt for Dagens Lys, ere ser og tyve Arter særdeles sjeldne Fugle, bestaaende, for det meste af Papagøjer og Duer. Tyve af disse Arter ere ganske nye. Befolkningen af hiin Egn, hvor man kun hist og her finder Træer, er høj af Vext, vild af Sæder og viser den største Mistro mod Fremmede.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Kjøbenhavn, den 8de April. Det har behaget Hans Majestæt Kongen under Jode Marts d. A. allernaadigst at tillade Oberst ved Jngenieur-Corpset Frederich Ernst v. Prangen, Ridder af Danebrogen og Danebrogsmand, at anlægge og bære den ham af Hans Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Decoration, som Ridder af den preussiske røde Ørns Ordens tredie Classe.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
J afdøde Consul Fengers Sted er Hr. August Friderich Kriegsmann, Associs af Handelshuset Kriegs mann & Bulmering i Riga, allernaadigst udnævnte til dansk Consul sammesteds, og i denne Egenskab anerkjendt af den Kejserlige russiske Regjering.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Jfølge en Anordning af 24de Marts 1794 skal enhver Skibsfører, som fra et fremmed Sted ankommer til en fransk Havn, være forsynet med et Manifest over Ladningen, som han er pligtig paa første Anfordring at forevise Toldvæsenet. At Toldvæsenet i Cette i længere Tid har taalt, at Skibsførerne først efter 24 Timers Forløb efter deres Ankomst foreviste Manifestet, har givet Anledning til at disse have troet, ikke at behøve at være forsynede med Manifestet ved Ankomsten. Nu har derimod Told inspectionen dersteds under 9de Marts tilkjendegivet de fremmede Magters Consuler, at man fra 1ste Juni førstkommende sammesteds strengt vil overholde hiin Anordning.
Berlingske Tidende, 1836-04-08
Den 28de Marts om Aftenen indstrandede ved Stevnsklint, Storehedinge Tolddistrict, Smakskibet, Frau Birthe, Skipper Kreuiter, fra Rotterdam bestemt til Danzig med Sild, 90 Baller Kaffe, Sukker, og en betydelig Deel Specerier, som alt er havareret. Folkene ere bjergede.