Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-28
J den Norske Rigstidende af 17 December læses følgende: "Mandagen den 7 October Kl. 7 1/4 om Aftenen faaes i Nærheden af Skydskiftet, Raaholt (omtrent 3 Miil sydvest for Kongsvinger) et i vor Tid ualmindelig stærkt glimrende Nordlys, der i Form af en brækket og uregelmæssig Bue gik igjennem Fiirkanten af Karlsvogmen (den store Bjørn). Buens Brede var omtrent 4 Gange saa stor som Maanens Diameter. Fra Buen og fra hele den nordlige Himmel opskjød et flammende Lys mod Zenith og forbi samme med hæftig Bevægelse og Bølgegang. Noget søndenfor Zenith dannede Nordlyset den sædvanlige Krone, imod hvilken alle Straaler syntes at forene sig, og som ikke upassende opleier sammenlignes med den Glorie, der sædvanlig afmales omkring Helgeners Hoved, eller med Kuppelen af en Hvælving. Af de Stjerner at dømme, ved hvilke denne Krone viste sig, faldt den omtrent 17 søndenfor Zenith; dog med en Afvigelse af et halv Snees Grader imod Østen, hvilket sædvanlig er Tilfældet med dette Phænomen. Undertiden viste sig nordenfor Buen paa den nordvestlige Himmel et eller andet enkelt Punct, fra hvilket der, ligesom af en brændende Raket, opskjød en hæftig Jld strøm mod Zenith, langt stærkere end den hele øvrige Lysmasse. Regnbuefarver viste sig undertiden under Buen, undertiden høiere oppe mod Zenith, især den violette. Den lysende Materie var saa tæt, at kuns de klareste Stjerner kunde sees igjennem samme, og dens Glands forbunkledes ikke af Fuldmaanen, der skinnede klart i Sydost. Under Buen formærkedes intet Spor af det sædvanlige mørke Segment. Endnu til Kl. 12 om Natten faaes stærke Levninger af Phænomenet. Det blev ogsaa seet paa samme Tid i Christiania, skjøndt Himmelen der var mindre klar. En lignende klar Nordlys Bue, som gik fra Øst igjennem Zenith til Vest, skal være seet i Holmestrand og Kongsberg i Sultningen af September Maaned. Maaskee ere disse 2 Nordlys Forløbere af en tilbagevendende Nordlys=Periode. Det er nemlig bekiendt, at Nordlyset nu sees meget sjeldnere, end for 2030 Aar tilbage, at det altsaa har Perioder, hvori det lader sig see, og igjen forsvinder. Den sidstforløbne Periode begyndte omtrent 1707, da det i over 20 Aar ikke havde været seet, og Nordlysene tog til i Hyppighed og Styrke til henimod 1752, da de næsten saaes hver Aften, naar Himmelen var klar, og strakte sig saa vidt mod Syden, at de endog saaes hyppig i Jtalien og Spanien. Fra denne Tid tog de bestandig af, saa at Perioden omtrent endte sig 1788. - Ved at sammenligne det aarlige Antal af Nordlys i denne Periode, har den Tydske Naturkyndige Ritter godtgjort, at N., foruden de omtalte større, ogsaa har en mindre Periode af 9 Aar, i hvilket det viser sig hyppigere eller sjeldnere, og at denne Periode staaer i Forbindelse med en liden svingende Bevægelse af Jordens Axel. der foraarsages ved Maanebanens forskjellige Beliggenhed; og ifølge heraf har han forudsagt, at Maximum af Nordlys skulde indtræffe i Aarene 1806 og 1815 eller 1816. At denne Forudsigelse virkelig er indtruffen, udviser følgende Nordlys, der deels ere optegnede paa det Kjøbenhavnske Observatorium, deels af Jndsenderen, i 1804 eet, i 1805 to, i 1806 fire, i 1807 to, i 1808, og 10 ingen, i 1811 eet, i 1812 eet, i 1813, 14 og 15 ingen, i 1816 til Dato to. Den næste Nordlys-Reprise skulde altsaa indtræffe 1825."