Berlingske Tidende, 1815-02-24
Endelig har Hensyn paa de af Tydsklands Sag saa fortiente fremmede Magter gjort en Forbedring i de med dem forbundne tydske Huses Forholde ønskelig. Denne Forbedring kan, ifølge dengeographiske Beliggenhed, fornemmelig kun skee ved Aftrædelsen af nogle af de Provindser, som Preussen først erholdt i Aaret 1802 til Erstatning for Tabet. paa venstre Rhinbred, og som altsaa kun vare i dets Besiddelse en meget kort Tid. Desto mindre har man draget i Betænkning ogsaa at giøre denne Opoffrelse imod fuldkommen Skadesløsholdelse. Hannover har paa Afdrag af sin Andeel allerede besat Hildesheim, og de øvrige Afstaaelser skulle ufortøvet bestemmes ved særegen Overeenskomst. For de ovenanførte Opoffrelser faaer Preussen følgende Skadesløsholdelse :a) Den Deel af Sachsen, der er uundværlig til en bedre Forbindelse mellem Mark og Schlesien, til at sikkre Berlin og Potsdam, og til at forsvare Saale, hvis Vigtighed de sidste Aar saa eftertrykkelig have viist. Denne Deel afskiæres af en Linie, hvorefter Stæderne i Seldenberg paa den boymiske Grændse, Reichenbach mellem Görlitz og Bautzen, Wittichenau, Ortwand, Mühlberg med den lige Vei over Mersdorf og Gröbeln, mellem begge, Schilda, Eilenburg, Schkeniz, Alt Ravnstadt, Ligen og den hele Kanal hiinside den hvide i Elster falde til Preussen, og som, indsluttende Stiftet Zeitz, ender sig ved Staden Luchau, ved det Altburgske. Hele Neustadterkrydsen, det harsachsiske Henneberg og de isolerede sachsiske Territorier i det Reusiske falde ogsaa til Preussen. Maatte end Hensyn især til den sachsiske Nations eget Vil lade ønske, at dens Land udeelt kunde tilhøre een Herre, saa blev der dog intet andet tilbage end denne Deling, forat forene Preussens Fordringer paa større Sikkerhed for Fremtiden, hvis Retmæssighed ikke kunde miskiendes, med de store Magters Deeltagelse i det Kongelige sachsiske Huses mærkværdige Skjebne. Beriin bliver herefter dækket ved Fæstningerne Wittenberg og Torgan ; hele Oderen er i Preussens Hænder; de hidtil med ifølerede Tertitorier opfyldte Grændser fra Bunzlau til Hille danne en sammenhængende Landstrækning, og de for Biergværksdrivt og Landbrug lige vigtige Egne af det nordlige Tha ringen komme nu først i hensigtsmæssig Forbindelse. Snevringerne ved Saale og Erfurts Fæstningsværker dække fremdeles den priussiske Stat fra denne Side. b) Endvidere erholder Preussen i Westphalen og paa høire Rhinbred. Corvey, Dortmund, Hertugdømmet Vestphalen, hvorfor Darmstadt bliver i en bedre Beliggenhed holdt skadesløs paa venstre Rhindred; Hertugdømmet Berg med de der liggende forhen collaske Besiddelser, samt Prinsen af Oransens gamle Arvelende Ditz, Hadamar, Beilstein, Dillenburg og Siegen, hvorfor Prindsen faaer nye Besiddelser mellem Mosel og Rhinen paa den belgiske Grændse. Disse Lande danne sig meget hersigtsmæssig til et heelt med de gamle preussiske Lande i Westphalen, saavel i Henseende til Beliggenheden som med Hensyn til Kunstfliden, der er dreven meget vidt, især i det Bergske. c) Endelig faaer Preussen en betydelig Landstrækning paa venstre Rhindred. Maasfloden vedbliver med begge fine Bredder at høre til Holland og Belgien. Omtrent en halv Miil fra samme løber den preussiske Grændselinie op fra Genep til til Sittand, hvilke to Stader blive udenfor den preusiske Grændse. Derpaa følger den Grand sen mellem Hertugdommene Limburg og Jülich indtil Egnen af Aachen, dog saaledes, at ogsaa den ved Herzogenrath fremragende Spidse endnu tilfalder Preussen. Aachen forbliver preussisk. Cantonerne EnpenMalmen og St. Vith blive preussiske og denne Grændsen paa denne Side. J det forrige Skovdepartement betegne Oure, Süre og Me sel, derpaa Saar til Conz inclusive, Grændsen. Stæderne Vianden og Echternech komme netop til at lige ude for samme. Fra Saar, ovenfor Conz, gaaer Grændse inten tvers over Hundsruck til Glanfleden, ligeoverfor Lautericken, saa at Hermeirkeil falder i den preussiske Linie, og Birkenfald bliver udenfor den. De paa følger den Gan og Nahe, forbi Meisenheim en Kieusurch, og ander sig ved Bingen ved Rhinen. Denne Landstrækning saaver et velordnet Heelt med de ligeoverfor liggende preussiske Besiddelser paa høire Rhinbred. Den indeholde de betydelige Stæder Cölln, Crefeld, Achen. Trier og Coblenz, og forsvares af Fæstningerne Wisel, Julich og Ehrenbreisten, hvis i sidste dog først maa istandsættes. De tydske Forbundsfæstninger Luxembur, og Mai i tiene den til Formuur.