JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Dyrlæge Koppel i Odense gjør igjennem Bladene opmærksom paa, at der i den senere Tid har fundet en paafaldende Dødelighed Sted imellem Heste af forskjellig Alder, i og omkring Odense, samt at Eierne. ved forekommende Sygdomstilfælde, uopsætteligen bør søge Raad hos Mænd af Faget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Fra Frederikshavn skrives under 3die November: J Aalbeksbugten, ei langt fra Østersbankerne, er fundet et Skib, der staaer næsten ganske under Vand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Det formenes at være en engelsk Skonnert, ladet med Byg. Med Undtagelse af Styrmanden, der skal være bjerget af en dansk Jagt, antages Besætningen at være omkommen. Dog ventes nærmere Oplysninger. (Hjørr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Fra Hjørring skrives under 4de Novbr.: Under 1ste dennes er Toldbetjent Møller i Hjørring beskikket til Strandcontrolleur i Lemvig Tolddistrict; Strand controlleur Forsberg forflyttet fra Lemvig til Løkken, og hidtilværende Strandcontrolleur i Løkken, Lund, for(Hj. Av.) sat til Underbetjent i Hjørring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Jris" har ved sin sidste Aarhuustour atter havt Leilighed til at vise sin og sin Førers Dygtighed, thi saa voldsom en Orkan som den underveis opkomne, mindes selv Capitainen ikke at have oplevet for, og som satte alt ombord paa den alvorligste Prøve. Himmel og Hav vare som i Eet, og paa Dækket kunde man neppe overstue Skibets Længde og Cours, imedens Alt i Kaabytterne var priisgivet til en almindelig Forstyrrelse, idet Passagererne kastedes fra Hvilebænkene og slyngedes imellem hverandre og de om tumlende Kabytsgjenstande. Til Taksigelse bragte derfor Passagererne, førend de forlode Skibet, Capitain Sletting et tredobbelt "Leve!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
J Thisted have flere Eiere af de Liimfjorden tilstødende Grunde efterhaanden inddæmmet Grundstykker, paa hvis Erhværvelse de have anholdt om Concession.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Da det, paa Grund af den tiltagende Seilads igjennem Agger-Canal har viist sig ønskeligt, at Havnen kunde erholde en Udvidelse, og det som følge deraf er af Vigtighed, at de til Havnen stødende Fjordbredder saavidt muligt sikkres denne, har Generaltoldkammeret i Skrivelse til Cancelliet udtalt Ønskeligheden, af, at det ikke tillades de private Grundeiere at foretage nogen yderligere Opfyldning i Fjorden, men at Tilladelsen hertil forbeholdes Havnevæsenet. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Om Aftenen den 22de October: indstrandede forHarboer Strand Barkskibet der Friede, hjemmehørende i Stettin, ladet med Steenkul og ført af Capitain Tark. Skibet stødte omtrent Kl. 10 i en svær Storm med høi Sø, og blev formedelst dets Størrelse og tunge Ladning, staaende paa Reven omtrent 300 Alen fra Havstokken, hvor Bølgerne idelig brød Sig over Samme og førte Alting bort af Dækket. Mandskabet havde til deres Frelse først gjort Forsøg paa at udsætte den mindre Baad, men denne sloges uheldigviis istykker og da kort derefter Stormasten, faldt ned og knuste Storbaaden, maatte de ulykkelige Skibbrudne 11 i Tallet, søge deres Frelse i Fokkemastens Takkelage, da Skibet san dybere og dybere i Sandet og Dækket derved ganske kom under Vand. Mange frugtesløse gjorde Forsøg paa at faa en Trodse iland fra Skibet ved Hjælp af flydende Ting, og fra Landet kunde ingen Hjælp ydes, fordi Mørket, den stærke Brænding og Mangel paa Communication med Skibet hindrede Samme. Saaledes maatte det ulykkelige Mandskab tilbringe hele Natten hængende i Tougværket og paa en ynkelig Maade forgiæves raabe om Hjælp indtil det ved Dagens Frembrud, efter flere forgiæves Forsøg og ved kraftig Foranstaltning fra Landet lykkedes med Anstrængelse og Livsfare at naae saa nær udtil Skibet med en Fiskerbaad at Man ved Hjælp af en Steen kunde tilkaste Skibsmandskabet en Trodse, hvorved de da bleve frelste, netop da Skibet var i Begreb med at skilles ad, og efterat Een af dem af Kulde og Udmattelse var faldet overbord og druknet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
For Fjaltring Strand indstrandede ligeledes under samme Storm et stort Barkskib, hjemmehørende i Danzig, ført af Capitain Domanske med 12 Mands Besætning. Samme Skib indstrandede ogsaa om Aftenen under lignende Omstændigheder som Natten forud, uden at der, saalænge Natten og Mørket stod paa heller ikke, af Mangel paa Redningsapparater, kunde forelages Noget til de Ulykkeliges Frelse. Skibet gi uheldigviis istykket førend Dagen brød frem og 11 af de ulykkelige Mennesker fandt deres Død i Bølgerne, medens Tømmermanden, som ved et Mirakel, alene frelstes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Den 28de Octbr. indkom til Korsøer en svendborger Skipper med en engelsk Styrmand, han Dagen iforveien havde reddet i Kattegattet af en engelsk Skonnert, som han i den stærke Storm under en voldsom Byge faae aldeles forsvinde, efterladende sig en mørk Stribe paa Vandet. Han holdt strax derned og blev da opmærksom paa den Frelste, der paa det kantrede Skib havde bugget sin Kniv ind i Skroget og derved holdt sig ved samme. Med stor Fare i den hæftige Storm og svære Søgang lykkedes det dog vor flinke Svendborger at tilkaste ham et Toug, hvorved han blev bjærget. Hele den øvrige Besætning var sporløs forsvunden i Bølgerne. Skibet var bestemt til Engeland med Byg, som det havde indtaget i Nakskou. Thisted. Der maae i Nærheden af vores Havlyst være forliist et stort Skib med pommerske Bjelker, thi foruden circa 72 Bjelker, der ere inddrevne paa Hansted, ere paa Woruper, Wangsaae, Klitmøller, Madsbøll og Lild Strand inddrevne en heel Deel Bjælker, samt 3de Baade, som man antager maae have tilbørt et Dampskib. Ved Agger Kanal er ikke inddrevet noget Dampskib, men Bunden, til hvad man formoder et Dampskib.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Udnævnlser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Under 31te f. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket constitueret Lærer ved Rønne lærde Skole Cand. theol. C.J. Jessen til Adjunct ved bemeldte Skole. - Under 1ste d. M. har Hans Majestæt allernaadigst beskikket Cand juris C. C. Heise til Copist ved Revisionen under det kongl. danske Cancelli. - Under 3die d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket: Sognepræst for Gjerlev og Enslev Menigheder samt Provst for Gjerlev, Onsild og Nørrehald Herreder i Aarhuus Stift M. H. L. Dahlerup til Sognepræst for Aarhuus Domkirke samt Stiftsprovst i Aarhuus Stift og Provst i Hasle Herred; Sognepræst for Staby og Madum Menigheder og Provst for Skodborg, Ulvborg og Vandfuld Herreder i Ribe Stift F. C. Petersen til Sognepræst for Leierskov og Jorderup Menigheder i samme Stift; Skibspræst C. Ørsted til Sognepræst for Hasle og Ruthsker Menigheder paa Bornholm og personel Capellan paa eget An= og Tilsvar for Høielse og Leilinge Menigheder i Sjælland T. A. Colding til Sognepræst for Anholt Menighed under Aarhuus Stift. - Under 29de October er surnummerair Portcontrolleur i Kjøbenhavn Secretair A. W. Starck allernaadigst udnævnt til virkelig Portcontrolleur sammesteds. - Under 25de October er Toldcontrolleur i Haderslev, Lieutenant Rumohr i Naade entlediget med Pension. - Under 29de October er Pakhuusforvalter ved Kjøbenhavns Toldbod, Kammerraad Christensen efter Ansøgning formedelst Svagelighed i Naade entlediget med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Agger Kanals Skibsliste. Indg. den 6te November: "De to Brødre fra Fanøe til Thisted med Ballast. Emma N. Hansen fra Fanøe til Thisted med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Udg. den 4de November: Falken, H. A. Olsen fra Wiborg til Norge med Kornvarer. Elisas Minde" C. S. Møller fra Aalborg til Holland med dito. "Marie Ole Svendsen fra Struer til Hjemstedet med dito. Anne Petrine P. K. Mortensen fra Gudnesstrand til dito med Ballast. Foreningen, M. Jacobsen fra Thisted til Christiansand med Kreaturbeen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 7de November: J. F. Sønnichsen fra Fanøe til Thisted ballastet. N. Hansen fra dito til dito med dito. Udg. den 7de November: P. Lass fra Thisted til Krick med Uld. C. Leerhøi fra dito til Aalborg med Brænde og Uld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Hamborger Cours den 4de November var paa London 13 Mk. 7 14 s. paa Kjøbenhavn 197. Hamborger Cour. 22 1/2, dansk grov Courant 21 7/8 og Schillinge 24 1/2 a 24 1/4 pr. Cent slettere end Banco.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Ved Tallotteriets 1406 Trækn. i Vandbs, udkom:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
AVERTISSEMENTS. Brandassurance=Foreningen for rørlige Eiendele i Norre=Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
De Landboere, som fra næste Assuranceaars Begyndelse maatte ønske at tiltræde Foreningen, opfordres herved til, inden 1ste Januar 1846, at indsende deres Begjæringer, affattede overeensstemmende med Lovenes § 7. Anmeldelserne tilstilles vedkommende Districtsforstander, og for de enkelte Egne, hvor ingen Saadan endnu findes, indsendes de directe til Directionen i Aarhuus. Dhr. Districtsforstandere bedes, som i Lovenes S. 20 bestemt, med første Agepost i Januar at oversende Directionen de til dem indkomne Begjæringer. J Directionen den 30te Octbr. 1845. F. Folsach. C. Jngerslev. Güldencrone. H. Brasch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Godsforvalter Brasch i Aarhuus tilbyder Dhrr. Eiere af Bankactier sin Tjeneste til ved Bankcomptoiret sammesteds at hæve det dem tilkommende Udbytte. At Indgangen til mit Værksted er ind af Porten i afgangne Conferentsraad Fayes forhenværende Gaard den 3die Dør op i Gangen, og derimod Indgangen, til Byeskrivercontoiret er den tillaasede dobbelte Dør, bekjendtgjøres herved. Thisted den 7de November 1845. P. Dahlgaard. Uhrmager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Nogle skikkelige Huusmænd, saavel fra Thy, som Mors, kunne blive antaget, som Kludesamlere hos A. J. Beyer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Nyelig arriveret fra Kjøbenhavn al Slags moderne Vinterpynt for Damer, som udsælges til de billigste Priser af H. Holst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-08
Jeg undlader ikke at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet fra Nørregade til Byens Storegade hos Mad. Grønlund, ved Siden af Guldsmed Brinck, og anbefaler mig med forskjellige til Kunstdreier=Professionen henhørende Gjenstande. Adelaide, sal. Hansen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Nr. 135. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 11te November. Redigeret, trykkes og udgives i Thisted af Joh. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Udlandet. Fra Kassel meddeles en Artikkel, som Redactionen kun tildeels her kan gjengive: "Den eventuelle præsumtive Thronfølger i vores Churforstendømme, Landgreve Wilhelm af Hessen, for Tiden Gouverneur i Kjøbenhavn, tog efter hans Tilbagekomst fra Rumpenheim Veien over Kassel, og forblev der i flere Dage. Om hans eneste Søns Prinds Frederiks Jgjenformæling (han var som bekjendt for formælet med den Afdøde Storfyrstinde Marie) veed man endnu intet Vist. Siden hans Besøg ved det Petersburgske Hof iaar, har vel det Rygte fornyet sig, at der var den Plan i Værk at formæle ham med en anden Storfyrstinde; men for Forbindelsen med Storfyrstinde Olgagligger der en uoverstigelig hindring i Veien, hvilket er i den græske Kirkes Forstrifter. Disse tillade nemlig under ingen betingelse en Enkemands Giftermaal med hans afdøde Kones Søster; i alle Tilfælde maatte han dertil erholde en formelig Dispensation. Vel er nu Keiseren Kirkens Overhoved; men man veed at Keiser Nicholaus holde meget strængt, over Statskirkens Bestemmelser, og det er derfor usandsynligt, at han gjør her en Undtagelse. Overalt pleier Keiseren med Hensyn til sine Døttres Valg af en Gemal ikke at paalægge disse nogen Tvang, og Storfyrstinde Olga skal ikke være tilbøielig til at række Haanden til den ovennævnte Forbindelse, skulle derimod en Formæling komme i Stand mellem Frederik af Hessen og en russisk Fyrstinde, saa ville hans Brud formodentlig blive en af Storfyrste Michaels uformælede Døttre. Projectet med denne bessiske Prindses nye Formæling, som skal have Exspectance paa Thronen, saavel i Kurhessen som i Danmark, kunne forøvrigt tabe meget af sin Betydenhed og politiske Vigtighed, naar det skulle lykkes at lose den gordiske Knude om den danske Succession paa en mere simpel Maade, hvilket man paastaaer i velunderrettede Kredse, at det er Udsigt til ved en ny Formæling af ** Sum bekiendt blev en Raadsherre Leu for nogle Maaneder siden myrdet i Luzern, hvorfor man havde flere mistænkte, og en vis Jacob Müller blev arresteret, som mistænkt, nu skrives i der at han har gjort den Bekiendelse, at han har myrdet Raadsherren ikke af Privathevn, men fordi hans politiske Modstandere (det liberale Partie) skulle have lovet ham 50000 Franks; og han har angivet flere brave Mænd, hvoriblandt den bekjendte Dr. Casimer Pfyffer, der skulle have kjøbt ham dertil. Flere Arresteringer have i denne Anledning fundet Sted, men ingen fornuftig Mand, troer Delinqventens Angivende; men meget mere at han er underkjøbt af Jesuitterne til hiin Forklaring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Efterretningerne fra Algier naae til 25de October, Marskalk Bugeaud var fra Milianah marscheret mod Tiaret med 9000 Md. under hans befaling; desuden havde General Lamorciere, 3 6000 Md. og Generalerne Bourjollev, Gerv og Oberst St. Arnaud 6000; altsaa opererede 21000 Md. i sten af Algier. J Provindsen Oran og i Østen derimod, er det, at næsten alle Stammer ere frafaldne og hele Landet insurgeret; alle Stammer i Provindsen Mascera havde ogsaa gjort Opstand; og Forbindelsen, mellem Oran og Mascara, gandske afbrudt, Flere Convoyer ere overfaldne, Vognmændene dræbte, og Heste og Vogne borttagne, men Marskalken vil snart igjen bringe Tingene i Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Foruden de Udrustninger, der finde Sted i de engelskr. Krigsgavne, erfarer man nu ogsaa, at det engelske Admiralitet har besluttet at Havnen Woolwich skal uopholdelig befæstes, paa begge Sider af Themsen blive Batterier oprettede, forat beskytte Jndløbet til Havnen. Fra Sandwichsøerne havde man Efterretning om, at Parlamentets Andninge der havde fundet Sted, Kongen begav sig under Kanonernes Torden i Kammernes Forsamling, og holdt en Throntale, hvori Hs. sandwichske Majestæt ogsaa forsikkrede sine Undersaattere, at hans Forhold til de fremmede Magter stod paa den venskabeligste Fod. Efterat Throntalen var forbi, fremkom et Medlem af det første Kammer med et forslag til en Takkendresse til den franske, engelske, belgiske og de forenede nordamerikanske Staters Regjering, for at de havde anerkjendt Sandwichsoernes Uafhængighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
En italiensk Blad beretter, at Keiserinden af Ruslands Sundheds Tilstand er saa slet, at Hs. Majestæts Tienerskab er tvungen til at bære hende, og hun er saaledes svundet den, at der er kun lidet Haab om hun vil komme sig igjen, hun har ikke selv efter 20 Aars Forløb gandske kundet komme sig efter de frygtelige Scener, som fandt Sted ved Keiserens Thronbestigelse."De franske Kammere skulle indkaldes til den 22de Decbr., og man vil med det Første læse Ordinantsen desangaaende i Moniteuren. Man fortæller, at Marskal Soult skal ophøies til Stor-Contenabil af Frankerig, den høieste militaire Ærestittel. Et foregivet Brev fra AbdelKader, til General Cavaignac opvækker i Paris Forbanseelse; Emiren skal der erklære, at han i 10 Aar har havt alle de derværende Prindsers og Feldtherrers Liv i sin Haand, da 1200 Fanatikkere have sammensvoret sig for at vadske sig i fransk Blod; Emiren havde hidtil holdt denne Jver i Tømme, men i Fremtiden viste de Franskes Forhold bestemme hvad han ville gjøre osv. En Nat for noget siden forlangte en gift Dame i Breslau, at man skulde hente Jordemoderen til hende. Hendes Mand ilede selv afsted for at hente hende. Da han kortrefter kom tilbage, var Konen forsvunden. Han havde i sin Hast forglemt at laase Gadedøren, og da han i den sidste Tid havde bemærket Spor af Tungsindighed hos hende, abnede han strax en Ulykke. Han løber ud paa Gaden; her siger Vægteren ham, hvad Vei hun er gaaet. Han iler videre og da han kommet paa Oderbroen, hører han sin Kones Stemme nede i Vandet. Hun havde klam ret sig fast til et Stakit. Det lykkedes at frelse i hende, og neppe var hun bragt hjem, for hun blev forløst med en munter Søn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
J Hertugdømmet Anhalt-Köthen er der udbrudt en Statsbankerot, som man anslaaer til fjorten Millioner. Rothschild var anmodet om et Laan, men negtede det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
En Enke af meget anlet Familie og stor Formue er i England tiltalt for, i en Boutik at have stiaalet nogle Kniplinger. Da man greb hende, fandt man 8000 Pd. Sterl. i Banknoter og indiske Bons i hendes Lommer. Hendes Defensor har budet en stor Sum for hendes Løsladelse, mod Caution, men forgiæves.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Den lyseste Stad i hele Tydskland bliver i Vinter Hamborg. Man har her indført en Gasbelysning, som ikke har sin Lige i hele Europa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Indenlands. Fra Kjøbenhavn hedder det i Berlingske Tidende af 8de November: Naar man sammenligner de i Fredags otte Dage noterede Courser med Noteringen fra Gaarsdagen, saa maa den pludselige Forandring være og paafaldende. For 8 Dage siden hed det saaledes at her ingen Kjøbere fandtes til Obligationer og Ar tier paa Grund af Pengemangel, og at de offentlige P. virer vilde falde. De 4 pCt. uopsigelige Obligationer stode saaledes der i 101 1/2: det 3 pC. enge Laan 85 og Bankactier 152 3/4. J blot 6 Dage har alt taget en anden Vending. I Gaar noteredes de 4 pCts. Obligationer 103 1/4-103, det 3 pr Ct. Laan 86 1/2-80 og endelig Bankactier 158 den høieste Priis, som de hidtil have naaet. Der fandtes i Gaar ikke ubetydelige contante Kjøbere til Actier, og forsaavidt det angik disse Transactioner, følte man ingen Mangel. Tilliden er vendt tilbage, og med den, som det lader, ogsaa Pengene. - Bankens Udtællinger skee for Tiden næsten alle med Mynt. Vore Handlende have afsendt megen Mynt til Provindserne. Det var vel nu den meest passende Tid til at tage under Overveielse Forslaget og Jnddragelsen af Rigsbanks=Sedlerne paa 1 Rbd. Skeer dette, da vil man snart erfare, hvor overordentlig, stor vor Sølvcirculation vil blive.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Det i Mandags til Kjøbenhavn ankomne russiske Linieskib hedder Ny Jngermanland, og fører 74 Kanoner; den medfulgte Corvette Virginia har 30 Kanoner. Storfyrsten (den samme unge Prinds, der i Sommer har besøgt Constantinopel) havde i Mandags Eftermiddags en lang Audients hos Hs. Majestæt Kongen, og lod sig samme Aften igjen sætte ombord i Linieskibet, ved hvilken Leilighed Toldboden var oplyst med Beegfaller. I Tirsdags Formiddags Kl. 9 1/2 gik Linieskibet og Kl. 11 1/2 Corvetten igjen under Seil nordpaa, ledsagede af de danske Dampskibe Geiser, og Hertba" (Brig. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Da en Officeer, der af Chefen for det Korps, hvortil han hørte, havde erholdt Reisepas meddeelt, havde yttret den Formening, at det ikke kunde gjøres ham til Pligt at lade det ham saaledes meddeelte Pas visere af Byfogden i den By, hvor Passet var udstedt og derfor havde vægret sig for at erlægge det ham i den Anledning affordrede Gebyhr, begjærte Byfogden, Cancelliets Resolution for, hvorvidt i det ommeldte Tilfælde Passets Visering af den civile Øvrighed kunde ansees nødvendig. Efter herom at have brevvexlet med det kgl. General-Commissariats-Collegium, har Cancelliet i Skrivelse af 22de August d. A. svaret, at Byfogdens Visering af Passet i det omhandlede Tilfælde var ufornøden, og at det omspurgte Gebyde som Følge deraf maatte bortfalde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Under 1ste Novbr. d. A. ere R. C. M. Høyer, J. Qvistgaard, C. Friis og J. W. Hansen meddeelte Testimonier som examinerede Dyrlæger, og de i October d. A. examinerede Elever G. P. A. Hansen, L. H. Henrichsen og H. Sindt ere samme Dag indtraadte som Praktikanter ved Beterinairskolens ambulatoriske Cuuranstalt, under Læreanstaltens Tilsyn, i hvilken Egenskab de ere berettigede til i Beterinairskolens Navn at ordinere Lægemidler til Brug for syge Dyr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Uheld paa Jernbanen. Fra Allona hedder det i Alt. Mercur af 3die Novbr.: En i Morges Kl. 122 i et Skuur i Banegaarden udbrudt Jld har heldigviis ikke anrettet videre Skade end at ødelægge Skuret og fortære de deri opbevarede Redskader. Ligesaa heldigt var et andet Tilfælde der let kunde have havt betænkelige Følger, løbet af Paa Grund af en stærk Barefrequens sidste Søndag Aften, maatte et specielt Godstog expederes til Altona; men da der kom noget i Veien i Maskineriet og denne ikke kunde komme over den sidste Ophøining til Altona, maatte man lade det blive tilbage i Nærheden af Diebtsnich, medens Locomotivet ene ilede tilbage til Banegaarden, for at hente Hjælpelocomotivet. Føreren af dette rendte nu i fuld Fart mod Vognene, der vare blevne staaende paa Skinneveien; den første Vogn blev aldeles ruineret, men Locomotivet ligesom de andre Vogne skulle kun have taget ubetydelig Skade. Af Personalet har ingen taget betydelig Skade, selv Locomotivføreren og Fyrbøderen have i Dag kunnet forrette deres Tjeneste. - Det omtales, at et lignende Sammenstød skal have fundet Sted i Elmsborner Banegaard eller i Nærbeden af samme, dog har man ingen nærmere Efterretning derom. For Overretten henstaae en fra Gisselfeld Kloster Birks Extraret indanket Justitssag mod en Tiltalt, ved Navn Karen Rasmusdatter, der actioneres for at have forsøgt ved overtroiske Konster at helbrede et Barn. Det er i denne Henseende oplyst, at Tiltalte for omtrent et Aar siden har paataget sig at curere en Bondekone, Kirsten Hansdatters fire Aar gamle Søn, der led af en Sygdom, som kaldes "Skiæver", hvilken skal bestaae i, at Patienten er haard op under Sidebenene, og at Skulderbladene ere vorede fast til Ryggen, som efter Tiltaltes Mening derved let brækkes. Tiltaltes Cuur, for hvilken det ikke er oplyst at hun har fordret Betaling, bestod i, at hun bragte Barnet ud under en Hyldebudsk, med den høire Haand tog tre Gange en Haandfuld Jord, og hældende den over Barnets Hoved, udsagde de Ord: "J Navnet=Faderens, Sønnens og den Helligaands, hvorefter Jorden nedgravedes under Hylden. For dette Forhold er Tiltalte af Underdommeren, forhenværende Politiretsassessor Brun, efter Forordningen 1ste April 1840 S. 46 anseet med 2 Gange fem Dages Fængsel paa Vand og Brød. (Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-11-11
Pastor Rafford indbyder i Aviserne til i Kjøbenhavn at stifte et Selskab: "De Fattiges Venner i Kjøbenhavn. Dette Selskabs Øiemeed skal være at behandle alle de Spørgsmaal, som vedkomme Fattigdom, blandt andre dem, som Hr. Pastor Visby henpeger paa, og at undersøge, hvad der er udførligt i de forskellige Forslag, maaskee ogsaa et af Dagbladene at meddele Publikum de vundne Resultater. Selskabet skal gaae ud fra følgende Grundsætninger: 1) De Fattige ere vore Brødre. 2) Den praktiske Christendom er Velgiørernes bedste Veileder og de Trængendes bedste Raadgiver, 3) De Nødlidende kunne virksom hjælpes ved venskabelige Raad og velvillig Veiledning. 4) Selskabet, langtfra at lægge Hindringer, i Veien for de til Understøttelse organiserede Aatoriteter eller for de allerede bestaaende Jndretninger, stræder efter Enighed og Overeensstemmelse imellem dis see forskjellige Elementer; det opbygger, men nedriver Fra Odense skrives: Den her i Avisen tidligere omtalte Mechanicus, Hr. Brandt fra Faaborg, som har opfundet den Skriftstøbermaskine, som gjorde saa byre Opsigt i Tydskland og paa hvilken SkriftstøberHanel i Berlin nu har erholdt Patent for de preussiske Stater, opholder sig i disse Dage her i Byen, efter i 19 Aar at have været borte i Preussen, Tydskland, Belgien og de nordamerikanske Fristater. Herfra agter Hr. Brandt sig til Kjøbenhavn, hvor hanhar faaet det Hverv, at sælte det Berlingske Skriftstøberie istand; fra Kjøbenhavn begiver Hr. Brandt sig til Sverrig. Overretten har fældet Dom i Sagen mod Tiltalte Christian Madsen, som sigtedes for Qvaksalveri og var i 1ste Jnstants, nemlig Langelands Herredsting, idømt 20 Rbd. Mulct, men blev af Overretten frifunden, hvorhos Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige.