JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Udenlandske Efterretninger. Fredskongressen i Wien. Den 1ste d. M. indtraf Kongen af Sachsen med Gimalinde og øvrige Følge til Bruan (hvor hans Brødre, Prindserne Anton, og Marimilian, Dagen for vare ankomne) og den 4de i al Stilhed til Presburg. Som Man troer, vil Hs. Maj, hverken antage eller forkaste Kongressens Beslutning angaaende sit Rige, men afslaae Kronen til sin værmeste Efterfølger og trækker sig tilbage til det roligere Privatliv. Om Kongressen selv behielper Man sig endnu stedse med Gisninger. Eier Forlydende bliver Keiseren, af Rusland endnu saaledes 10 Dage længer, end sidst var bestemt, og Keiserindens Afreise er ligeledes opsat; efter Forlydende bliver den russiske Statsminister Grev Nesselrodt tilbage i Wien efter sin Monarks A reise, hvorimod Fyrst Hardenberg ledsager Kongen af Preussin til Berlin og Fyrst Metternich Keiseren til J allen; efter Forlydende har det vel været i Værk, men er gaaet reent ind igjen, at to frie Stæder skulde tabt deres Uafhængighed og forenes, den ene med en Konges Stater i det syelige Tydskland og den anden med et Hertugdom i Norden; efter Forlydende skal Tysklands egentlige Forbunds Konstitution, da de vigtigste Statsmænd nu saart forlade Wien, om nogen Tidsforløb igjen foretages og afgiøres i Frankfurt, hvorhos Man dog efter Forlydende vedbliver at forsikre, at alle Territørialforhold ville blive bestemte ved den egentlige Kongres og enhver Slags Propesorisk Tilstand ufortøvet ophøre over hele Tydskland; endelig er efter Forlydende Oprettelsen af Lombardiets Kongerige nu fuldt og fast besluttet, saaledes at en Erkehertug skal udnævnes til Vicekones, og residere afvexlende i Malland og Venedig. Midlertidig er Grev Saurau og Grev v. Goes udnævnte til Statholdere i disse Stæder. Vester det, at Keiseren af Østerrig foruden Landeværnet har befalet de 24 Velit-Divisioners og Stabs=Korpsets Opløsning, og at Man i Kongres Mødet den 25 f. M. sær var sysselsat med de neapolitanske Anliggender, for, som en fremmed Princkpal Minister udtrykkte sig, at græle hiin Gnist, der umer i den ene Ende af Europa i et Øieblik, da alle Magter bringe Offere for den almindelige Rolighed og Sikkerhed". Fyrst Metternich yttrer sig ligeledes i en Note med, at Jtaliens Sikkerhed kan ingen Sourt, rain være saa maarpaaliggende som hans.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Prindsen af Holsteen Beck er afreist til Vene Italien. En Grevinde O.... en Prindsesse, R.. og en Mængde Officerer og Soldater af den gamle Garde, som havde fulde Napoleon til Eba, ankom den 10 Februar til Livorno, for at vende tilbage til Frankerig. Han har nu allene Pohlakker og Tydskere, til sin Garde, og der maa nu slet Jngen komme i Land uden et Pas fra ham selv, hvorved han vil forebygge Jndrykkelsen af foregivne Samtaler mellem ham og Reisende i Aviserne.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Fredsfyrsten kommer nu efter Sigende med Pavens Tilladelse tilbage til Kong Carl III. I Grang har Hs. sardinske Majestæt forrettet sin Andagt for de kostbare Levninget af Johannes den Dø bert hellige Aske, som Man er viis paa at have i Forvaring i Lorenzo=Kirken.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Blandede Efterretninger. Hamborger Corresp. indeholder nogle til Jndrykkelse meddette Anmærkninger over Fyrstehusenes Herkomst i Europa, der vise at Kongeslægternes Ældgiver dem en Ærværdighed, hvori alle ædle og dannede Nationer have været enige. Baade i Sønden og Norden udlede de ældste Fyrsteslægter deres Herkomst fra Oltidens Guddomme: Rommerne fra Æntas, Nordboernes fra Odin. Hertil henregnes især det Oldenborgske Huus, som nu finder paa Ruslands og Danmark Throner; hvilket ved Erck Glipping nedsammen fra Skiold og Ovin. Af de nyere og vissere Slægtregistere sees, at Wittekinder Stammeladeren, til næsten alle nuregierende Kongehule f. Ex. Habsburgerne (Østerrig), Welserne (Brunsvig), Williebacherne (Bayern), Hohenzollerne i Preussen), Olden borgerne og Bourboner (ved Robert Fortis). Af disse ere den danske Kongestamme den ældste, og den som længst har haaret Kongekronen, Østerrigs, Ruslands og Dannemarks Regenter, nedstamme omtrent i lige Antal Generationer fra Christian den første Af disse Dedukationer tager Forf. Anledning til det Ønske: at Naturens Stemme maatte ogsaa blive høi i Politiken, og at Herskerhusen i Europa vilde ved Mindet om deres fælleds Oprindelse bevæges til at hædre og opretholde hinanden indbyrdes.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Den 6 d. M. har Dr. Olbers i Bremen opdaget en Komet imellem Stjernerne Fluen og Perseus, som bevæger sig langsomt imod Norden og Østen, men er saa lille, at den ikke kan sees uden ved Hielp af gode Kikkerter. Hr. Grev v. Holck, Kongel. dansk Garder-Officeer, er den 11 d. paa seret igjennem Hamborg til Kiøbenhavn, som Koureer fra Wien. Til en af Wenerkongressens størst Velgierninger regner Man Livegenskabets Afskaffelse over hele Tydskland, saa at i Fremtiden alle Tydskere ville blive fri Borgere.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Indenlandske Efterretninger. Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Augultenborg. I Dag den 12te Marts blev herved Hoffet høitidelig declareret Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Dannemark Forlovelse med Hs. Durchlauchtighed Prindsesse, Caroline Amalia til Slesvig, Holsteen, Sønderborg, Augustenborg; Kl. 1 var Graculations=Cour for Herrerne hos Hs. Høihed Prindsen og Kl. 1 1/2 hos Hs. Kongelige Høihed Hertuginden, og hos Hs. Durchlauchtighed Prindsesse Caroline Amalia for Damer og Herrer; efter beendiget Gratulations Cour var stort Middagtagel, hvorved under Panker og Trompeters Lød, og under Kanonernes Løsning, De Høie Forlovedes Skaal blev drukken; om Aftegen var Concert, som især forskiønnedes derved, at 6 smaae Piger af Flekken Augustenborg overrakte Hs. Durchlauchtighed Bruden en Kurv med Blomster, og hvorved blev afsiungen en i denne Anledning passende Sang under Ledsagelse af flere Jnstrumenter. Saavel Slottet som Flekken Augustenborg var illumineret, og paa flere Steder anbragt Transparenter, passende til denne Dags Høitidelighed; de samtlige Høie Herskaber kjørte efter beendiget Aftentaffel igjennem Flekken, for at see Jlluminationen, og bleve deraf Flekkens Indbyggere modtagne med Musik og Hurraraab. Hans Exellence Hr. Geheimeconferentsraad Baron v. Gyldencrones Fødselsdag høitideligholdtes forleden Dag paa Moesgaard paa en Maade der vidnede om hans og hans høie Frues ædle Tænkemaade og ømme Følelser for den Renneskeklasse som Forsynet satte langt neden for dem. Wilhelms borgs og Moesgaards Godsers meest Fattige og Trængende mødte efter Jndbydelse i et til Festen passende udsiret Værelse; ved Hans Exellences Indtrædelse i Værelset hilseddede ham med en dertil forfattet Sang, hvorefter de beværtedes med flere Retter varm Mad, Viin og Øl. Hans Exellente og øvrige høie Familie beærede dem under Maaltidet med deres Nærværelse og venlige Samtale, og inderlig rørte over den Ære og Velgiørenhed som vistes dem, kunne de ikke holde Glædens og Taknemmelighedens Taare af Øiet, man hørte det enstemmige Ønske: Himlen bevare denne vor gode Hosbonde og hans ligesaa gode Frue til Held for os, vore Børn og Børnebørn. Glade ved Maaltidet og den nydte Ære toge de Afskeed, og forsynedes da med Fødemidler til flere Maaltid er hiemme. Fred og Velsignelse over det Ægtepar, der saaledes kommer de Fattige ihu J det paa praktiske Erfaringer indholdsrige nye Tidsskrivt.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Landsekonomiske Tidender findes iblandt andet en Beregning, hvorefter ved den alt for tykke Udsæd aarlig tabes i det mindste 350,000 Tønder Korn i Danmarks 7 Stifter. Føier Mand nu hertil, at lige saa stort et Tab paafølger ved den ringere Afgrøde, saa er det 700,000 Tdr. Sæd aarligen, eller, hver Tønde beregnet til 10 Rbd. N. V., i Pænge 7 Millioner Rbd. Er Tilfældet nu det samme i det Schleswigske og Holsteenske, saa kommer Man vel langt over de 10 Millioner Rbdlr., hvilke Danmark dog vist kunde have nødig at spare. Var det ogsaa kuns Tiendeparten saa fortiente Sagen vel Opmærksomhed!
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Fra Nyemindegad til Thorsminde er i denne Tid opdrevet 110 Oxehoveder Rødviin. For at spare saa meget mueligt af det saa kostbare Haugefrøe, foreslaaes i Viborg Avis at radsaae de fleste Frøelorter, hvilken Udsaaningsmaade mangen engelsk Landmand benyttet ved alle Kornsorter. Herved bespares vis trefierdedele af Friet, og alle Rodvexter blive meget fuldkomnere fordi de intetsteds staae hinanden for nær. Et heller er denne Dyrkningsmaade saa besværlig, som Mange indbilde sig. En Stok af samme Længde, som Haugebeddenes Bredde, uforsynet med korte Tænder i passende Afstand, kan bruges til Hullernes Af ætning, der siden af et Par Born, som følge efter, forsynes hver med det nødvendige Frøe. Og den Hauge er ikke stor, hvor der paa denne Maade kan bespøres 20 a 30 Rigsbankdaler.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Prædiken paa 1ste Paaskedag. Høimesse. J Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Condidat Curtz. (Kirkemusikken opføres til Høimesse. og Aftensang i Budolphi Kirke.)
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Prædiken paa 2den Paaskedag. Høimesse. J BudolphiKirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Stiftspravst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang; J Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Meden. (Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Frue Kirke.)
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Avertissements. br. Paran med sit Selskab, agter at give fine Forre stillinger i Liniedands og Voltrigeren, paa førstkommende Søndag den 26de Martii, og Mandag den 27 Martii. Skuepladsen er i Exerterhuuset. Begyndelsen skeer om Aftenen Kl. 6 Slet. Billitterne bekommes saavel i Hr. Pa kans Logie hos Mad. Raastrup paa Allgaden, som ved Indgangen til Skuepladsen.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Et Fauen Bøge Brende, kan bekommes til Kiøbs, udi heel eller halv Fauen, anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Skipper Niels Lund, agter om 6 Dage at blive tilfærdig herfra til Aarhuus, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Garvermester Andreas Møller og afdøde Husirnes Fælleds Boes Gaard beliggende paa Algaden her i Byen, med Gaardsrum og Haugeplads, der for sin Beliggenhed og derudi værende Indretning, er særdeles beqvem for en Garver, Kiøbmand eller anden honet Famile, bliver ved 3de derover anstillende Auctioner som holdes i Gaarden selv, den 1ste Mandagen den 3 April, den 2den Tirsdagen den 11 April, og den 3die og sidste Tirsdagen den 25 April førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 9 slet, bortsolgt efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner. Saasnart Gaarden ved 3die Auction er solgt, fortsættes Auctionen over Stervboets Ind= og Udboe Tømmer og Brænde, samt Forraad af Bark Hudder og Skind m.v.; hvilket herved til Lysthaveres behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 16de Martii 1815. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Da alle de respective Arvinger efter Hr. Niels Woetmann, som sidste Aars April Maaned døde paa Wil holm i Hillerslev Herred under Thisted Amt, endnu ikke have meldt sig; saa indkaldes de herved med 6 og 12 Ugers Varsel at møde paa lovlig Maade for undertegnede Skifteforvalter, for at iagttage deres Tarv under Skiftet. Med samme Varsel indkaldes den Afdødes Kreditorer at bevise deres Fordringer og Bo. ete Debitorer at betale deres Giæld. Thisted den 10de Martii 1815. Lützhøft.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Hos Skipper Niels Lund af Aarhuus, beliggende i Havnen ved Snoren her i Aalborg, faaes følgende tilkiøbs: 6 Skipund gode Hampeblaar. 18 Stykker nye Eege Tønder med Jern Baand om. 10 Stykker Blaarlæret som holder 594 Alen. 58 Stykker Eege Planker 1 1/2 Tomem tykke, ialt 286 Al. 3 Stykker Træe Stole. Fredagen næstkommende 28 April Formiddag Kl. to, bliver efter Eierens Begiæring formedelst Gaardens Salg, foretaget offentlig Auction paa Hovedgaarden Aaes i Taars Sogn, over en betydelge Deel Ind- og Udboe bestaaende af: Sengeklæder, Kiøkken og Bryggereredskaber, Vogne, Harver, Plouge, Høleer, en Deel Fyrrestokke, nogle Heste, Fackreature, Faar og Sviin m.v. Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Sæbye den 18de Martii 1819. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Tirsdagen næstkommende 4de April Eftermiddag Al. 3, bliver 1 Lemb Bye udi Helledvad Sogn, foretaget offentlig Auction over een Gaardmand Christen Pedersens Opbudsboe sammesteds tilhørende Gaard Søndergaard kaldet, skyldende 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fk. 2 Alb. Hattkorn, efter de paa Auctionenstedet bekiendtgiørende Konditioner. Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Efterretning. Sæbye den 19 Martii 1815. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Førstkommende Mandag den 3die April Formiddag Kl. 10, foretages Auction her i Byen over den Smeden Malm steds Opbudsboe tilhørende Gaard, bestaaende af 15 Fag Forhuus, samt en Smedie paa 4 Fag. Til Gaarden hører en Hauge og Toft. Paa samme Tid bortsælges og Boets Løsøre, bestaaende af nogle Furre, Meubler, Sengeklæder, m. m. Til hvilken Tid og Sted de Lysthavende herved indbydes. Sæbye den 14de Martii 1815. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Reebslager Lorenz Kleis Opbuds Boes Sted, i Urbansgade her i Byen, bestaaende af 7 Fag 1 Etage høi Muur= og Bindingsværk Huus til Gaden, 6 Fag dus 2 Etage Huus til Gaarden, de i Værelserne værer de 3de Stk. Jern Kakkelovne, Gaardsrum og et Halvtag i Gaarden, bliver ved 3de deres over anstillende Auctioner, som holdes paa Stedet, den 1ste Tirsdagen den 23de Martii, den 2den Tirstdagen den 4de April, og den 3die og sidste Løverdagen den 8de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9 slet, til Høistbydende bortsolgt, efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner. Saasnart Stedet ved 3de Auction er solgt, fortsættes Auctionen over Opbudsboets Løsøre og Effecter; hvilket herved til Lysthaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 16de Martii 1815. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Da Fabrikarbeider Johan Gotlob Heller fød i Eisenberg i Sachsen, den 2den dennes har forladt Fabrikken og siden den Tid ikke indfundet sig, eller betalt sin Gield; saa anmodes alle og enhver, som bemeldte Person antreffer, at lade ham anholde og mig derom at underrette, som betaler alle derpaa medgaaende Omkostninger. Guddomlunds Fabriqve den 6 Marts 1815. Christ. Ernet Pielcke, Forpagter og Mester.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Fredagen den 31te dennes Formiddag Kl. 10 og efterfølgende Dage bliver holdt offe itlig Auction efter afgangne Landinspecteur Stipt Enke i Stervboestret, over Boets Efecter saa og 1 Actie i Aalvori Bakkers raffinaderie, 1 Dito i Papir=Fabrikket Haabet, et Annuctets Revers for 111 Rdlr. 1 Skalkuner, Commistrations Beviis for 500 og et Consignabet, Banksons Beviis for 38 Speciers, endvidre 1 Consianadel Banksondt Beviis for 10 Bygel, og 2de Stk. mørkbrun Klæde; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 20 Marts 1815. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Ved offentlig Auction som afholdes i min iboende Gaard ved Østeraae der i Aalborg den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, loder sig om nogenlunde antagelig Bud skeer bortsælge, mig tilhørende og i Marenturisgade her i Byen beliggende Gaard af 20 Fag 3 Etage Høse Egebinlingsværks Bygning, indrettet til 5 rummelige Pak der, 3 store Kornlofter som rummer 2700 Tdr., 3 smaa Pakloster m. m. Indretning og Gaardsplads. Foruden Gaardens fieldne suffisante Bygning og ordeelagtige Beliggenhed, har den den Herlighed at være lavt i Skatter, og at have Hæftelse til Rigsbanken betalt; kan og som det nu er, ved Bortleining indbringe 10 a 1500 Rbdlr. N. V. aarlig.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
En stor Deel af Kapitalen kan i mange Aar blive staaende i Gaarden og paa det øvrige gives en god Tids Kredit uden Renter. Dersom ikke min iboende Gaard inden foranførte Tid vorder mig underhaanden afhandler, bliver den ligeledes bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 slet opraabt og om antagelig Bud skeer bortsolgt, og medes at denne særdeles fordeelagtige Eiendom, forhen beskreven i Borchs Aviser, ligesaa er friegjort for Hæftelsen til Rigsbanken, og at Betalingen bliver lemfældig for Kiøberen, som og at Rebhabere kan forinden Auctionen blive Eiendommen foreviist; men skulle ikke anlagelig Bud skee paa disse Eiendomme ved første Auction, bliver over samme afholdt anden Afiction den paafølgende 10de April, og 3die og sidste den 15de i samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. og 11, efter de ved første Auction fremlæggende Konditioner. Efterat Gaarden ere bortsolgte, sælges en Deel Armatur m.m. fra en Kaper, og adskillige andre Ting, hvoriblandt et nyt Ege Chatol med Skab, et meget godt Fyrrekar paa 80 a 100 Tdr. og et saa get som nyt Ege Stødekar paa 30 a 40 Tdr., nogle nye Stole med Ottoman &c. Aalborg den 2den Martii 1815. Jens Rasch.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Onsdagen den 29 Martz førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver efter Begiering af Hr. Kapellan Ners- og søermedelst hans forslykkelse, foretaget offentilAuction udi hans Bipel her i Byen, hvorved haboetsælger al sig Ind- og Udboe, bestaaende blandt mere af: Belv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøy, Porcella og Steentøy, Glas og Flasker, alle Slags Meubler og Træevare, hvori blandt et godt Klausenbal, tvende 3 Etage Vindlovne, en moderne Holsteensk Vogn med Kasesche, en mindre dito og uden dito, 100 Pd. fiin engelsk Bleghvidt, nogle Tylter meget gode og tørre Fyrreplanker, 3 Kiøer, og endelig 20 a 30 Tønder Rug og Byg med videre. Lysthavende vide altsaa behage at møde bemeldte Tid og Sted. Fladstrand den 11 Martii 1815. Hansen, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Tirsdagen den 28 Marts førstkommende Formid paa Kl. 10, bliver hos Strandløged Peder Madsen, 1 Raaberg, efter Begiæring af Hr. Strandingskommissionair Fabritius, forttaget offentlig Auction, saavel over de 3 Tønder Tran af den fortiste Skonnert Sallys, ført af Skibscapitain Christen Hans Michelsen, dens Ladning, som i Følge foregaaende Bekiendtgiørelse, der herved paa Kommissionairens Begiæring tilbagekaldes, var bestemt til den 17 Marts, som over Skonnertens biergede. Tagaclage, bestaaende af: 2 Ankertouge, 2 Stkr. dito, 6 Stkr. forskjellige Seil, 2 Skibsankere og 1 Dræg, 2 Pertlinier, 2 Skibsbaade, Vanter og Stager, samt løbende Redskab. Hvilket herved offentligen bekiendtgiøres. Fladstrand den 12 Martii 1815. Hansen, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
Onsdagen den 29 Martii førstkommende Kl. 10. Formiddag, bliver hvidet offentlig Auction, over Kiøbmand Sammel Phillips Fallitboes Effeter og Løsøre bestaaende af: Guld, Sølv, Kommoder, Skot de, Sænge, Sengeklæder, Speile, Porcellain, Glas, Kobber m. m., som herved til Liebhaveres, Efterretning bekiendtgiøres, samt at Auctionen begynder i bemeldte Kiøbmand Phillips iboende Sted, Katteaad. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1815-03-24
En Dræng af skikkelige Forældre, som er Confirmeret og frie for Værnepligten; kan blive antaget i Lære ved Bager professionen til næstkommende Paaske, naar Vedkommende derom henvender sig til Bogtrykker Wandall, som anvier den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Udenlandske Efterretninger. Gienkomsten. Den "slumrende Ørn" er raagnet: - Napoleon Bonaparteer landet med væbnet Magt i det sydlige Frankerig. Hvad Man knap syntes ane, at Europas Rolighed hvilede paa en Vulkan, har den Overordentlige atter lært Verden, ved pludser lig at overæde paa Skuepladsen, for ved dette sidste Vovestykke enten at gjenreise sin siunkne Anseelse, eller berede sin visse Undergang. -
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Efter Monitøren afseilede Bonaparte den 26 Februar Kl. 9 og Aftenen fra Porteserraio ved meget stille Vur, hvilket varede til den 1 Marts. Han selv var ombord paa en Brig, som 4 andre Fartøier sulte med 1000 eller i det høieste 1100 Mk., bestaaende af nogle faa Franzoser, Pohlakker, Korsikanere, Reapolitagere og Elbanesere. Den 1 Marts landede Skibene i Havbugten Juan ved Cannes i Nabostaden til Frejus i Var-Departementet.) 50 Mo. rykkede samme Dag for Canner, og opfordrede Mairen til at modtage deres saakaldte General en Chels Befalinger i Juaa Bugten; men da han undslog sig herfor, fik han Ordre at skaffe 3000 Rationer Brød inden Aften. 15 Md. af Expeditionen, der samme Dag forlangte at indlades i Antibes som Desertører fra Elba, lod den tapre General Baron Corsin afvæbne. En Officeer, som strax derpaa opfordrede Pladsen i Bonapartes i Navn, og nok en Emissair, der reklammerede nysmeldte 15 M. og i General Dronts Navn ogsaa befalede Kom nanten at begive sig til Juan, lod han uden videre længsle. Næste Dag brød Mandskabet op til Græsse, og toge uden om Staden Veien til Digne (to Mile, fra Landgangsstedet), hvor Tropperne skulle have bivønakeret den 4 Marts. - Gajette de France tilføier, at da han saae sig skuffet i sin Forventning om at bringe det sydlige Frankerig i Opstand, skal han have trukket sig til Gop, hen efter Biergene i Dauphine. Egentlig har Man slet ingen bestemte Efterretninger, om Bonaparte personlig er landet i Frankerie, hvilket synes tvivlsomt. Alt hvad Rebellerne foretage sig, skeer blot i General en Cheiens Navn. Rimeligere er det, som Man ogsaa troer i Wien, at han selv er draget til sin Svoger i Neapel, for i Forening med denne at kunne rykke frem i Jtalien. Som bekiendt har der alt længe været smedet paa denne Plan, og det indsees nu baa efter, at Man ikke burde have ladet denne farlige Mand være overladt til sig selv paa en saa nærliggende Øe.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Man begriber da nu, hvorfor Bonaparke paa den sidste Tid slet ingen Fremmede meere vilde tilstæde Adgang paa Eiba, og hvorfor han havde sendt en Deel af sin paa Skrømt af skedigede Garde forud til Frankerig. Jøvrigt fortælle Berliner Blade Maaden, hvorpaa han landt Leilighed at skaffe den brittiske Aarvaagenhed, saaledes: Den 26 Februar havde han indbudet At mi tal Campbell, som kommanderede det udenfor Elba krydsende engelske Krigskib, til Middagsmaaldtid. Efter endt Taffel og ventelig tilbørlig tømte Skaal 1 sikMan Hr. Admiralen praktiseret ind i et Væreise og det ti lasse, saa vel, at han maatte holde Stue=Arrest, imedens Napoleon alt til Seile. Tropperne førte 6 Feldtkanduer og 4 Stykker af svært Kalidet foruden en Manade Munition 91 Levnetsmidler for 6 Dage med sig. Men hvorledes det var muligt, udemærket at giøre alle disse Tilberedelser, bliver en uopløselig Gaade.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Paaa Poto errajo har Napoleon efterladt sig en Gaarnison af 1500 Rd. og udnævet Præsekten til Kommandant. Førens han afseilede var lagt Endarge paa alle Skibe, og saasnart han var landet i Frankerig, lod han uddele Poklamationer. Videre har Min i Frankerig en Oberst Skeven, mittænkt for, at have hvervet for Bonaparte, og holder især et vaaget Øie med en vis Marskal (Davoust) der er bekiendt af sig Forbudelse af ham, da det endog forsikres, at en som Finmmmer forklædt paa Korstkaner skal rone Dage før Landgangen have overdragtham Depescher fra Bonaparte.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Sverrig og Norge. Den norske Marine bestaaer for nærværende Tid af 1 Kontreadmiral, i Kommandør, 4 Kapitainer, 4 Kapitainlieutenanter, 5 Premerlieutena ter og 16 Secondlieutenanter, foruden de ved Enrolleringevæsenet ansatte Officerer, som ere: 1 Kontreadmiral, 2 Kommandører, 1 Kapitain og 2 Kapi allieutenanter.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
I Christiania har dannet sig et Norsk Studeren, des Samlund. Sammesteds er udkommet er paatisk Nytaarsgave af Studios jur. N. C. Schward, kaldet Kor, hvilket Navn da Bønnevles Klage over det mandige Nørs nye Ondannelse til det qvindelige Nora ikke rammer. I Christiania Jntellinentsseddel fores en onosom hidsig Feide, kun at Sognepræsten paa Kongsvinger, Hr. Bonnevie, under sit Navn har sagt adskilligt Begrundelsesværdige.
Jyske Efterretninger, 1815-03-28
Indenlandske Efterretninger. Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)