JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
7de Kapitel. At Lovens 1 B. 5 Kap. 8 Art. ogsaa bør være til Regel for de Retter, der bestaae af flere Lemmer. J 23. Ligesom Vi paa det alvorligste vil have alle Dommere indskierpet begge Rigers Loves Bud, i 1 B. 5 Kap. 8 Art., saa befales det tillige, at sammes Forskrivt skal tiene til Regel og for de Domstole, der bestaaer af flere Personer eller Lemmer, saasom: Hof= og Stadsretten, Landstingene, Commissioner, og saa videre. Dog, ifald det maatte hende, at nogen Sag (imod Formodning) skulle være saa overordentlig vidtløftig, at det blev umueligt for det sidstbenævnte Slags Retter, at votere og dømme deri, inden de, i Loven foreskrevne, 6 Uger; da maa der, i et saadant enkelt Tilfælde, tilstaaes Dommerne en Tid af 8, 10, og i det høieste 12 Uger, i Forhold af Sagens Beskaffenhed; men, naar en saadan længere Tid, end 6 Uger, bruges, skal der, ved Doms Actens Udstædelse, udtrykkeligen tegnes derpaa, hvor lang Tid Sagens Documenter, ved at gaae om imellem Rettens Lemmer, til Giennemlæsning og Botering, har været beroende hos enhver af dem, paa det at Høiesteret, eller den vedkommende Over=Domstoel derefter kan skiønne, og ufornødent Ophold har fundet Sted, og da vedbørligen ansee den eller dem, som befindes skyldige i Forsømmelsen; hvilke da navnligen bør dømmes, hver for sig at bøde 200 Lod Sølv til nærmeste Hospital, 8de Kapitel. At Langrettes og Stokkemænds Antal nedsættes til 4 isteden for 8.5 24. J Betragtning af denne store Byrde, det medfører baade for Borgere og Bønder, at forskaffe det, i Lovens 1 B. 7 K. foreskrevne, Antal af Ting hørere og Lavrettesmænd, og da Øiemerket ligesaa fulde kommeligen kan opnaaes ved 4 Bisiddere, som ved 8, ville Vi allernaadigst have deres Antal nedsat til det halve, saa at der ved de almindelige Underretter i Danmark og Norge herefter ikkun, skulle sidde 4 Stokkemænd, eller Laprettesmænd, hvilke, tilligemed Dommeren, bør kiende i de Sager, som D. L. 1 B. 5 Kap. 19 Art., samt N. L. 1 B. 5 Kap. 20 Art. og 1 B. 7 Kap. 1 A. omtaler, og ellers altid være tilstæde i Retten, som Vidner, til Vitterlighed og hvad der forhandles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
9de Kapitel. Regler, i Hensigt til den Fremgangsmaade, som bør lagttages, ved Forfølgelsen af de Sager, der angaae Misgierninger eller Forbrydelser. Retfærdighed og Straflovenes Øiemærke fordre, at de criminelle Sagers Behandling bør være saa kunster, og Rettens=Pleie saa hurtig, som muligt; dog at samme kan bestaae med den fuldkomneste Sikkerhed om Sagernes tilstrækkelige Oplysning, paa det at Forbryderne ikke skulle undgaae den fortiente Straf, og Uskyldighed tillige være betrygget imod Fare, for at miskiendes. De Regler, som Vi, i Hensigt til denne Gienstand, ville foreskrive, ere disse: J 25. Naar nogen, paa Grund af begaaet Misgierning eller Forbrydelse, er bleven paagreben og sæng slet, da skal den vedkommende Rettens=Betient, inden 24 Timers Forløb, holde Forhør over den Anklagede, eller angivne skyldige, og derunder tillige imodtage Forklaringer af alle dem, som ere tilstæde, og kunne give Oplysning om Sagen. F. 26. Dersom det skulle være umueligt for Dommeren, at begynde Forhøret inden denne foreskrevne Tid, da skal han uopholdeligen iværksætte dette, saasnart skee kan, og omstændeligen melde de Aarsager, der have gjordet nødvendigt, at udsætte samme være sig vigtige Forretninger andensteds, Veiens Længde ogsaa videre, hvilket lovlige Forfald han skal bevidne i Protocollen, og indføre i Akten, paa det at Overdommeren kan paaskiønne Undskyldningens Værd. befindes nogen Reterens=Betient i denne Henseende at have attesteret et urigtigt og opdigtet Foregivende, til Skiul for sin Forsømmelse, da bør han straffes med 100 Rdlrs. Bøder til Stedets Fattig Kasse; men skeer det oftere, da dømmes han til at have sit Embede forbrudt. 5 27. Fornævnte Undersøgelses Forretning bør uafbrudt vedblive, indtil alle de ere blevne afhørte, som kunne formodes at vide noget, til Oplysning om den Misgierning, formedelst hvilken den Paagieldende et bleven hæftet. 5 28. Saasnart Forhøret er sluttet, sendes det uopholdeligen beskrevet til den vedkommende Øvrighed, som da strax udnævner Actor og Defensor i Sagen, til dens lovlige Forfølgelse, og den anklagedes Forsvar, samt tilstiller den første af disse Forhøret og de dertil hørende Dokumenter, hvorefter Actor, uden mindste Forhaling, fører Vidnerne, og besørger de øvrige Beviisligheder og Attester, som udkræves og kunne erholdes, tilveiebragte, samt derefter forfølger, Sagen til Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
J 29. Alle Delinqvent=Sager skulle behandles og udføres ved Extra=Ret. Som en Følge heraf, bør Dommeren, ved Paaregning paa den af Actor udtagne Stævning, beramme en vis Dag, til Sagens Fortagelse, da Vidnerne skulle være pligtige, efter Aftens Varsel, og uden videre Forrelæggelse, at møde, saasremt de ikke boe eller ophold dem længer, end 2 Mile, fra det Sted, hvor Extra Retten holdes; men, dersom de ere meere end 2 Mile derfra, da gives dem 24 Timers Varsel, for hver 2 Mile, deres Boepæle ere fraliggende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Denne Regel for Jndvarslings Tid gielder ogsaa Hensigt til den Anklagede og hans Forsvar, samt alle andre paagieldende, eller vedkommende, som til Extra Retten indkaldes. 5 30, Naar Accor har nedlagt Paastand i Sagen, skal Dommeren, efterat have imodtaget Erklæring fra Defensor, om han maatte ansee fornødent at indhente nærmere Oplysninger, enten ved Dokumenter, eller Ved ner, som kunne tiene til Forsvar for den Anklagede, dertil bevilge ham en, til Øiemærket passende Opsættelse, saafremt samme udfordres. Men, dersom ingen yderligere Beviisligheder finde Sted, forelægger Retten Defenson, en vis Tid, til at indkomme med sit Jndlæg; hvilken Forelæggelses Termin bestemmes, i Forhold af Sagens Vidtløftighed, saa at ham, paa den ene Side, forundes saa lang Tid, som han behøver, til at udarbeide sit Forsvars=Skrive for den Tiltalte, og paa den anden Side, Sagen ikke unyttigen opholdes. J 31. Skulle uforudsette Omstændigheder indtreffe, som giøre det umueligt for Defensor, at indkomme med sit Tilsvar i Sagen, til den foreskrevne Tid, de skal han betimeligen underrette baade Dommeren og Actor derom, paa det at disse ikke skulle møde forgieves. J saadant Tilfælde herammer Dommeren en anden Tid til Sagens Foretagelse, og vedlegger Protocollen Defensors Begiering og Udsættelsen, samt anfører det som desangaaende videre maatte være foregaaet; da det derefter, ved den endelige Dom, bliver at paaskiønne, hvorvidt noget i denne Henseende kan regnes Defensor til Forsømmelse og Ansvar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
J 32. Under Sagens Behandling, skal Dommeren ikke allene paasee, at den gaaer frem med vedbør, lig Hurtighed; men han bør tillige især vaage for, at intet forsømmes, i Hensigt til dens fuldkomne Oplysning ; og, dersom noget i denne Henseende, enten fra Actors eller Desensors Side, befindes at være efterladt, da bør Dommeren paalægge den Vedkommende, at tilveiebringe det Manglende, forinden Sagen paa dømmes. 5 33. Saasnart Sagen fra begge Sider er bleverlovligen udført, skal Dommen uden mindste Ophold, afsiges, beskrives, og af Dommeren besørges forkynde for den Anklagede, ved de beskikkede almindelige Stevne Vidner, hvilke skulle imodtage hans Erklæring, om han dermed er tilfreds, eller han forlanger den paakiendt ved Over=Retten, og tegne Forkyndelsen, saavelsom hans, i den Anledning, givne Svar paa Dom Acten hvorefter Dommeren strax sender denne, tilligemed alle de flere dertil hørende Dokumenter, til den vedkommende Øvrighed, som da, i Overeensstemmelse med Loven og Anordningerne, foranstalter det videre fornødne, til Dommens Fuldbyrdelse, eller til Sagens Jndstænning for høiere Ret, naar dens Natur det medfører, eller den Paagieldende det har forlangt. 5 34. Ved Overretterne skulle Justitiens Sager, ligeledes gaae frem med den mueligste Hurtighed, og intet ufornødent Ophold taales, enten fra Actor og Defensørs Side, i Henseende til Indstævningen og Forfølgelsen, eller fra Skriverens Side, i Henseende til Aktens Udfærdigelse; over hvilket alt Retten ombygge lig skal vaage, og paa det alvorligste tilholde Vedkommende at efterkomme deres Pligter; Saa bør og Retten selv, i Hensigt til Dommens Afsigelse, ikke lade Sagen lide mindste Forhaling. J øvrigt skal alle Retter, som bestaae af flere end een Dommer, tegne paa Acten i enhver JustitsSag: hvorlænge denne hos hver af Rettens Lemmer, har været beroende, ved at gaae om imellem dem, til Votering. 5 35. Paa det at der kan haves en paalidelig og betryggende Opsigt, med Rettergangen, i de Sager, som, efter Vor umiddelbare befaling, eller efter de vedkommende Collegiers og Øvrighedens Foranstaltninger, blive anlagte ved Domstolene, formedelst Misgierninger eller Overtrædelser imod Lovene, skal enhver underordnet Dommer eller Ret, hvis Behandling staaer under nogen høiere Domstoels Paakiendelse, være pligtig til (under Straf af 20 Rds. Bøder til Fattigkassen, paa det Sted, hvor Sagen er ført) at melde udtrykkeligen i Dommen, om der, ved den Ret selv, eller nogen af de foregaaende Jnstancer, er viist nogen Forsømmelse i Sagførelsen og Behandlingen, eller om samme har været lovmessig og forsvarlig. I det første Tilfælde bør de der befindes skyldt ge i saadan Efterladenhed, ikke allene dømmes til at erstatte det derved forvoldte Tab, eller Bekostning, af Varetægts og Underholdnings Penge, med videre; men endog tilpligtes at bøde til de Fattige, fra 10 til 100 Rdlr., i Forhold af Sagens Beskaffenhed og Forseelsens Grad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
J øvrigt tiener det til Efterretning for alle Dommere og Sagførere, at deres Forhold i fornævnte Henseende bliver paakiendt, tilligemed Hovedsagen, uden foregaaende Stevnemaal, eller Proces, paa det at de Vedkommende kunne sørge for, i Acterne at anføre og oplyse det, som de ansee nødvendigt, til deres Undskyldning, eller Forsvar, naar der maatte gives Anledning til Tvivl, om nogen Forhaling i Sagens Fremme kunne regnes dem til Brøde. Høiesteret anbefales især, at paaagte, om de foranførte Bud ere blevne efterlevede ved de, samme underordnede, Domstole, og ueftergiveligen at straffe enhver, der findes at have gjort sig skyldig i Overtrædelse dersmod. Til den Ende, skulle Advocaterne, naar de mundtligen føre det her omhandlede Slags Sager for Høiesteret, altid dokumentere Proceduren, som er bleven brugt ved de foregaaende Retter, og det skal være Actors Pligt, at gjøre Høiesteret opmærksom paa det, som med Grund, synes at fortiene Paatale og Jrettesættelse; hvorimod Defensor, paa den anden Side, skal oplyse, hvad der kan tiene til Forsvar for de Paagieldende. Men, dersom Defensor er den, der har Anledning, paa den Anklagedes Vegne, til at før Anke over Behandlingsmaaden og Sagens Ophold, de skal Actor anføre det, som findes til Undskyldning for de Vedkommende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Paa lige Maade bør Advocaterne i Høiesteret oplyse, om noget ulovligt Ophold maatte være blevet forvoldet fra de vedkommende Øvrigheds Personers Side enten i Henseende til de fornødne Foranstaltninger, til Sagens Forfølgelse, eller i andre Maader; da Høiesteret, naar den finder, at der, med Grund, kan være noget paa Øvrighedens Forhold at udsætte, derom skal giøre Jndberetning til Os, igjennem Vort Danske Cancellie. 5 36. Ligesom det ved Forordning af 1ste Maji 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
for Danmark er bleven fastsat, at ikke flere, end 2 Stokkemænd, skulle sidde, som Vitterligheds=Vidner, Extra=Retterne, naar Tingsvidnet føres i DelinqventSager; Saa anordnes herved: at der, i lige Tilfælde, ikkun skal bruges i Norge 2 Laugrettesmænd. Fornævnte Bestemmelse skal ogsaa gielde ved Hoved sagernes Behandling, naar Tingmændene blot sidde i Retten, som Vitterligheds=Vidner, men i Livs og Æres Sager, hvor de, i Følge D. L. 175, 19 og N. L. 125,20, tillige ere Meddomsmænd, bør der forholdes efter det, som er foreskrevet, i denne Vor Anordnings 24 s. 5 37. Da Vi er bleven underrettede om, at adskillige Underdommere staae i den Formeening, at enhver Tyvssag er Æres Sag, uden Hensigt til de Formildelser i Straffene, for simple Tyverier, som ere fastsatte, ved Forordningen af 20de Febr. 1789, og at der, at denne Aarsag, paa nogle Steder tilkaldes Meddomsmænd i alle deslige Sager, men paa andre Steder ikke, Saa have Vi fundet for godt, at hæve den Forskiellighed af Meeninger, som i dette Tilfælde har fundet Sted. Til den Ende befales, at, ligesom bemeldte Forordnings 4 og 5 J 5 bestemme de Tilfælde, i hvilke Straf, sene for den omhandlede Forbrydelse medføre, at den Skyldige bliver æreløs; Saa bør og Tinghørerne, i Følge D. L. 1 B. 5 Kap. 19 Art. og N. L. 1 B. 5 Kap. 20 Art., allene tiltræde Retten, som Meddomsmænd, naar Misgierningen er af det, der benævnte, grovere Slags, men, hvor Forseelsen er af de ringere Slags for hvilke de øvrige C. 5 i Forordningen fastsætte forholdsmæssigen mildere Straffe, bør Underdommeren paakiende Sagen, uden at tilkalde Meddomsmænd. 5. 38, Ved at gjennemtænke de Midler, ved hvilke unyttig Forhandling i de offentlige Sagers Gang kunde afværges, i Forening med den fuldkomneste Sikkerhed, om, at intet forbigaaes, som kan bidrage til at forskaffe den fornødne Oplysning og alt det, der enten kunde tiene til Forsvar for den Paagieldende, eller lægges ham til Brøde, have Vi taget under Overveielse, at der ikke sielden medgaaer meget lang Tid til at forskaffe de, ved Forordningen af 21de Maji 1751 befalede, Attester af Kirkebøgerne, om den anklagedes Alder, især naar denne er Udlænding, eller er født paa et langt fraliggende Sted, i Vore Riger og Lande; hvoraf følger, at den Vedkommende, naar han er personligen hæftet, ofte formedelst saadan Udsættelse, lider meere, ved at holdes imidlertid i et langvarigt Fængsel, end ved den Straf, som Loven fastsætter, for den af ham begangne Forbrydelse. J Betragtning heraf, befale Vi allernaadigst, at i Tilfælde af, at der maatte udfordres lang Tid, for at tilveiebringe saadan Attest om den Anklagedes Alder, da maa hans Tilstaaelse om at være kommen til Lavalder, antages som Beviis i denne Henseende, dersom hans Forbrydelse ikke er saa stor, at han tiltales paa sit Liv, eller til at hensættes i Fangsel, for sin Livstid. Dog bør Dommeren og Laugrettes, eller Stokkemændenne tillige i Protocollen attestere, om det klarligen kan skiønnes af hans Udseende, at der ingen Tvivl kan være om, at han jo er ældre end 15 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
J Sager, hvor det gielder om den tiltaltes Liv eller hans Frieheds Tab for bestandig, bør det have sit Forblivende ved Forordningen af 21 Maji 1751. J øvrigt skulle Præsterne under Straf af 500 Rdlr. Bøder til de Fattige, uden mindste Ophold, meddeele de Attester, som udfordres og af Vedkommende forlanges, til Oplysning i Delinqvent= og Justits=Sagerne; og det skal paaligge Dommerne, i Tilfælde af Forsømmelse fra Præsternes Side, at andrage saadant for Cancelliet, som bør foranstalte den Paagieldende tiltalt og dømt til at udrede de foranførte Bøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Avertissements. Jonodalia for Lolland og Falsters Landemode, holdet den 8de S. Junii 1796, faaes paa Adressecomtoiret for 6 sk. Viirsdagen den 12de Julii førstkommende og følgende Dage bli Æ ver udi afg. Mad. Riessestahls iboende Huus ved Apotheqvet i Nyborg holdes offentlig Auction over endeel Meubler og Løsøre, bestaaende af Guld og Sølv, Kobber, Messing, Tin og alle Slags Jernfang, meget godt Linnet og Sengeklæder, samt Borde, Stole, Speile, Skabe, og øvrige Indboe, en stor Deel Trævahre, Oxehoveder og aabne Tønder med videre. hvorover trykte Catalog forinden ere at bekomme, i Odense hos Kiøbmand Hr. Lotterup, i Kierteminde hos Kiøbmand Hr. Bruun, og i Nyborg hos Hr. Apotheqver Rieffestal, ligesom og nogle Exemplarer kan faaes i Flødstrup Præstegaard. B. Brudager Bye, i Miil fra Svendborg, i en behagelig Egn. er et Eiendoms Huus med tilhørende Hauge at faae til Kiøbs eller Leie strax eller til Mikkelsdag. Huset er saaledes indrettet, at en stor eller to smaae Familier kan have beqvem Leilighed. Bygningen er i Brandkassen forsikkret for 400 Rdlr. De Lysthavende ville henvende sig til Degnen i Schaarup Wilhielm. den udi de Berlingske Aviser bekiendtgjorte Plan til en almin Dødelig Forsørgelses=Anstalt, er nu ankommen her til Post=Contoiret ; dette bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for de Lysthavende; samme koster 3 Mk. dansk. Odense Post=Contoir den 20de Juni 1796. M. Lausen. Tormedelst indløbne Omstændigheder, seer jeg mig nødsaget at avertere i Aviserne: at ingen efter Dags Dato maa betroes noget i mit Navn, det være paa Landet eller i Kiøbstæderne, paa Auctioner eller ved andre Leiligheder; og skulde man fra Dato desuagtet betroe nogen noget paa mit Navn, hvor jeg ikke selv er tilstæde eller har givet mit skriotlige Samtykke, maa de tage Skade for Hiemgield. Odense den 19de Junii 1796. L. Prep. er i Odense er ved Døden afgaaet i ugift Stand Marie J Hansdatter, der efter Beretning skal være kommen fra Dytmarsken for over 40 Aar, siden; men da ingen Oplysning kan faaes om hendes Arvinger, videre, end hun skal have en Datter navnlig Hedevig, hvis Opholdsted ei vides, saa, de Boets Omstændigheder er taaler at udstæde Proclama, bliver den Afdødes Arvinger herved indkaldet med Aar og Dags Varsel, til at melde sig hos os som Skifteforvaltere, ligesom og den Afdødes Creditorer indkaldes med 12 Ugers Varsel til for os af anmelde deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Odense Raadstue den 8de Junii 1796. Borgemester og Raad¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Ved Proclama læst inden Fyenboe Landsting den 25de Maje W. 1796 og ved Odense Byeting den paa følgende 30te Maje ere i Stervboet efter afgangne Skræder, Peder Toblas Warniche, alle og enhver, som maatte formene at have nogen Prætention i Stervboet, saavel private Folk, som Directeurer, Jndspecteurer eller Forstandere ved nogen publik Stiftelse, i Anledning af Placaten af 10de April f. A. indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde samme for os som Skifteforvaltere; ligeledes er ved samme Proclama indkaldet med Aar og Dags Varsel den Afdødes Halvsøster, nævnlig Else, hvis Opholdsted et vides, i Tilfælde, at hun efter Boets Omstændigheder skulle tilfalde nogen Arv; hvilket herved end videre bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Odense den 1ste Junii 1796. Borgemester og Raad. Hort Underviisning i Hauge=Kunsteen, af J. C. Steen, Gartaf ner paa Hollufgaard, faaes paa Adressecomtoiret i Odense for 1 Rd. Forfatterens Hensigt er, at give sine Landsmænd Anviisning til en ret Dyrkelse og Omgangsmaade med de for Landet nødvendige Haugeværter og Frugttræer, Hvor en god Kakkelovn er underhaannde at faae tilkjøbs, anvises fra. Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Paa Adressecomtoiret faaes: 1) Forklaring ang. Bibellæsningen, af biskop Balle, 24 s. Placat ang. adskillige nærmere Bestemmelser for de 2de til Hoveriets Regulering, i Danmark anordnede Commissioners Fremgangsmaade, 2 s. 3) Kongelig Indbydelse til mindelige Foreninger imellem Tiendeydere og Tiendetagere, om denne Afgivts Bestemmelse til Korn og Penge t., 4 s. 5) Proceduren i Sagen ved Hof og Stadsretten mellem Stiftamtmand Hellfried og den residerende Kapellan ved Nicolai Kirke, Røhrbye, og Gudenraths Recension over samme, 3 Mk. 6) Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Selskaber, 1ste Bind 3 Mk. 8 s., 2det Bind samme Priis. 7) Morende Historier for Børn af Hallager, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Karder Guldsmeds Gaard paa Overgade i Odense under No. 54, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar Vedkommende derom vilde henvende dem til Keilinghuusen. paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
Skulle nogen have en liden halvstidt Holsteenskvogn, med JernakSler, og ville sælge samme, da anviser Adressecomtoiret en Kiøber, Bøger. som faaes paa Adressecomtoiret i Odense for vedsatte Priser, 1. Sammel Lanvills en ung Engellænders mærkværdige Begivenheder, 2 Dele, i Modermaalet forfattet af L. C. Dan, indb. 2 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
2. Samling af Reskrivter, Kammer= og Collegii=Breve m. m. som angaae Fyens Stift for 1791, 4 Mk. Dito, for 1792, 4 Mk. Dito for 1793, 1 Rdlr. Dito for 1794, 1 Rdlr. Dito for 1795, 1 Rdlr., og første Hefte for 1796, 2 Mk., alle heftede med Omslag, 3. Staunings oplysende Anmerkninger over Bibelen, 1ste til 4de Hefte, over de 5 Mosebøger, 1 Rdlr. 2 Mk. 4. Tanker om den offentlige Gudstieneste og de med samme forbundne Kirkeskikke behøvende Forandringer, af Stiftsprovst Dr. L. Ancher, 8 s. heftet 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-24
5. Amalies Moerskabs=Timer, et Qvartalskrive, 1ste Aargang, heftet 1 Rdlr. 6. Det smukke Kiøns Prokurator, andet og af en virkelig Porkurator rettet og forbedret Oplag, 12 s. 7. Lære=Leve, og Moderegler til det elskværdige smukke Kiøns Tieneste, opofret af en sand Fruentimmerven, 12 s.s. Anviisning, hvorledes Hornqvæg, Sygen paa den naturligste Maade kan afhielpes, af Ulr. Chr. Salchow, 16 s. 9. Forsøg til en forbedret Plan i den udvortes Gudstieneste, af Dr. Bastholm, 16 s. 10. Den rette Egenkierlighed, eller Menneskets retmæssige Opførsel mod sig selv af N. Zeuthen, 40 sk. 11. Prædiken til Erindring af den heltemodige Menneskeven, Maximilian Julius Leopold, Hertug af Brunsvig og Lüneborg, af Feddersen, oversat af Tydsk, 8 s. 12. Moralsk Forsvar for de ufornuftige Skabninger, eller en Christens anstændige Omgang med Kreaturene, oversat af Tydsk, 6 s. 13. Confirmations=Aften, da Hs. K. H. Kronprinds Friderich den 4de April 1784 i Christiansborg Slotskirke bekræftede sin Daabs Confirmation, ved Dr. Bastholm, 20 sk. 14. Noget allehaande af Poster, originale og trykte Sange, første Samling, 16 sk. og paa Skrivp. 20 sk. 15. Brev fra en Præst i Tydskland til sin Ven i Danmark om et ulykkeligt ungt Menneske af et ædelt Hierte, som dog efter Loven var skyldig i Blodskam, Mordbrand og Mord, en Oversettelse, 8 s. 16. Formeenende Aarsager til de danske Kiøbstæders nærværende slette Tilstand, samt Hielpemidler til deres Opkomst, et Priisskrivt ved Chr. G. Biering, heftet 2 Mk. 18. Forslag til Fælledskabets Ophævelse, fremsat som Tanker til nøiere Eftertanke, 6 s. 19. Reise=Veiviser i Danmark, med Reisetaxter, og alt hvad den Reisende bør vide, ved Hans Holck, 1 Mk. 20. Kort, dog tilstrækkelige geographiske Tabeller over de 3 Jordens Hovedparter til Ungdommens Nytte, af Ludv. Boesen, 3 Mk. 21. Forsøg til en Handelshistorie, 1 Mk. 22. Uigiendriveligt Beviis, at Tvekamp er et æreløst og taabeligt Foretagende, en Oversættelse, 4 s. 23. Den Geistlige Enkekasses Fundag med Kongel. allernaadigst confirm. Extention, 4 s. 24. Kongel. allernaadigst confirmeret Fundatz til en Enkekasse for Chatecheter, Klokkere, Chordegne, Sognedegne og Skoleholdere i Fyens Stift, 4 s. 25. Epiktets Haandbog, af det Grædske i det Danske oversat af Jens Banson Hee, 12 s. 26. Er det nødvendigt at prædike om Jesu Fyldestgiørelse, at Koppen, Præst i Zettemin, oversat af Tydsk, 16 s. og paa Postp. 20 sk. 27. Christendommens oplivende Trøst mod Sorgen over retskafne Venners Død, ved L. J. Benzon, 8 s. 28 Indtrædelses=Prædiken, holden i Herlufsholms SlotsKirke, af F. K. Gutfeld, 6 s. 29. Tvilling=Rigets Lyksalighed i den 7 Aars Krig, af Biering, 4 s. 30, Araspes og Panthea, en Oversættelse af M. Thygesen, i Rd. 31. Adolfs samlede Breve, 40 sk. 32. Den retsindige Fyrste og Dommer, et Lystspil i 5 Handlinger, 20 sk. Dito paa Tydsk, 20 sk. Dito paa Fransk, 20 sk. 33. Galathe eller den listige Hyrdepige, et original Hyrde stykke, i eet Optog, 6 s. 34. Meden, ein Drama, heftet os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-27
Jndenlandske Efterretninger, af forskiellige Aviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-27
Den franske Legations=Sekretair, som nylig ankom til Kbhvn, fra Sverrig, er igien bortreist. Næste Maaned skal den franske Commissair Delamarre ligeledes vende tilbage til Frankerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-27
De Skibe, som de Franske i Nordsøen have taget fra Engellænderne, skulle nu være 28.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-06-27
Efter private Breve fra Algier, ere de opbragte danske Skibe alt igien frigivne.