Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-01
Major de L'Eau indtraf kort efter med Stadfæstelsen, her af. Over 30 Kurerer bleve strax afsendte til alle europæiske Hovedstæder. Kongen reiste endnu samme Aften til Antwerpen, hvorhen ligeledes en Mængde Brysseler har begivet sig, foruden alle til Bryssel, flygtede Antwerpener. En i Monitøren indrykket Bulletin beretter, at da Bresche-Batterierne havde virket saa vel, at der var skudt en Bresche praktikabel for 50 Mand og man var ifærd med at bringe en Bro af Faskiner istand, viste Oberstl. Selig sig Kl. 9 om Morgenen ved de franske Forposter, erklærede at han var forsynet med Fuldmagt fra General Chasse og forlangte at føres til Marschal Gerard. Jlden ophørte paa begge Sider Kl. 10 1/2 og man kom overeens om, at der, saalænge Underhandlingerne varede paa ingen af Siderne maatte arbeides paa Fæstningsværkernes Udbedring. Om Capitulations Vilkaarene veed man endnu intet bestemt. Dog er man blevet enig om, at Garnisonen skal strække Gevær og forblive krigsfangen indtil Forterne Lillo og Liefenshver have overgivet sig. General Chasse erklæret nemlig, at hine Forter ikke kan indbefattes i Capitulationen, da de ikke længere staa under hans Kommando. Jfølge en Efterskrift i Courrier belge, dateret Berchem d. 23de Kl. 7 om Aftenen, var det bestemt, at Citadellet skulde rømmes d. 24de Kl. 9 og om Middagen overgives de belgiske Tropper. Fæstningen er forvandlet til en Grushob; det store Forraads Magazin var opbrændt, hvorfor de Franske har sendt General Chasse Levnetsmidler. Den store Mør ser skal have gjort en frygtelig Virkning med sine 1000 Punds Bomber. - Ogsaa de franske Divisioner Achard og Sebastiani have kæmpet med Held mod den hollandske Flotille, og etableret Batterier paa begge Sider af Floden. Aviserne fra Haag, som endnu synes at dtage Efterretningen og Capitulationen i Tvivl, tilstaa, at en Landgang og et combineret Angreb d. 23de Decbr. mod hine 2de Divisioner aldeles mislykkedes, samt at de paa Schelden liggende Kanonbaade ere ødelagte paa een nær Frankerig. Det stadfæster sig, at Observations Korpset ved Maas, den saakaldte Østarme igjen opløses. De ved den ansatte Generaler, som alt havde faaet Ordre at begive sig til den, have nu faaet Contra-Ordre, og Regimenterne begiske sig tilbage, til deres Garnisoner. Ogsaa er den af General Ste Alphonse befalede Division svært Kavalleri, som hørte til Armeen i Belgien, igjen vendt tilbage til Frankerig. Det skal især være Forestillinger fra de preussiske og østerrigske Hof, der har bevirket denne Forandring. Sidstnævnte Hofs Opmærksomhed synes nu ikkun at være henvendt paa de tyrkiske Anliggender, og det skal have formaaet England til at staa sig dii at suienere Porten mod Paschaen af Ægypten, og ogsaa Frankerig skal have lovet at bidtage dertil. Man mener, at Marschal Clauzel skal sendes til Constantinopel for at organisere den tyrkiske Landmagt, og Admiral Rossin skal have faaet det Hværv at sætte den tyrkiske Sømagt i bedre Stand. - Fyrstinderne Castelcitala og Bagration samt Grevinde Appony have havt en lang Samtale med Dronningen af Frankerig, hvori de paa det hæftigste have interesseret sig for Hertuginden af Berry, ogsaa skal de have tilstillet Kongen en Forestilling i denne Anledning. Hertuginden bevogtes med den største Omhyggelighed, dog lader man hende fuldkommen Frihed i Fortet selv og søger i enhver Henseende for hendes Bekvemmelighed. Boghandler Bossange har sendt hende et udsøgt Bibliothek. Forstaden St. Germain, der for det meste er beboet af Karlister vil lægge sin Sorg over Hertugindens Paagribelse for Dagen ved ikke at deltage i Baller eller anden Lystighed i Vinter.