JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-07-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 28de Juni er Sognepræst for Nørre Vedby og Nørre Alslev Menighed paa Falster L. M. Lund udnævnt til Consistorialraad. Den 3die Julii er forhenværende personel Capellan for Rørby Menighed D. Mehl beskikket til Capellan pro persona for Asnæs Menighed i Sjællands Stift; Cand. theol. G. C. Engelsted til Capellan pro persona for Skaarup Menighed i Fyens Stift, saaledes at han paa eget An- og Tilsvar overtager Bestyrelsen af samtlige præstelige Forretninger for Skaarup Sogn.
Viborger Samler, 1840-07-14
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 10de Juli. Nationalbankactier 83 1/2 i r. S. (Forøvrigt som sidste Notering.)
Viborger Samler, 1840-07-14
Reisende. med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 13de Juli. Jomfru Øllgaard, Krigsraad Dreyer med Frue.
Viborger Samler, 1840-07-14
AVERTISSEMENTS. Paa Grund af Forflyttelse lader Hr. Pastor Qvistgaard ved offentlig Auction, der afholdes i Hersom Præstegaard Mandagen den 3die August førstkommende, Formiddag Kl. 9, bortsælge endeel Ind- og Udboe, hvoriblandt nogle Kakkelovne, Vogne og Avlsredskaber, samt nogle Kreature med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Hobroe, den 13de Juli 1816. Jensen.
Viborger Samler, 1840-07-14
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Ane Marie Pedersdatter og senere afdøde Mand Gaardmand Jens Nielsen af Gundelund, Mønsted Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, bliver en de Afdødes Boe tilhørende Gaard sammesteds af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. med den paa Eiendommen værende Høe- og Korn-Afgrøde, af alle Slags, opraabt til Bortsalg ved en Auction, som afholdes i selve Gaarden, Torsdagen den 6te August førstk., Kl. 10 Formiddag. – Besætningen ved Gaarden er for Tiden 2 Heste, 2 Arbeidsstude, 3 Køer og 2 Faar med 13 Lam. Naar Salget af den faste Eiendom er foregaaet, fortsættes Auctionen over den nævnte Besætning samt Boets Gaards og Avls-Redskaber, Ind- og Udboe, bestaaende af Vogne, Plouge, Harver, Senge- og særdeles gode Gang Klæder, Kakkelovn og Kjedel m.v. Fiends Nørlyng Herreders Contoir i Viborg, den 13de Juni 1820. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1840-07-14
KløverhoEfterhaanden som Veirliget tillader Jndbjergningen, er et Parti Kloverho at faae tilkjøbs hos Kjøbmand Thomsen.
Viborger Samler, 1840-07-16
No. 113. 68 Aarg. Kongelig allern privilegeret.
Viborger Samler, 1840-07-16
Casto Tidende. Tivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StandsessegaTorsdagen den 16de Juli 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-07-16
Udenlandske Efterretninger. Preussen. Berlin, den 2den Juli. Forventningsfuld imødeseer man Amnestie-Decretet, der allerede flere Gange er discuteret. Med Bestemthed hører man, at Decretet skal omfatte alle paa Grund af politiske Forseelser Landflygtige og Arresterede, og at der ikke skal giøres nogensomhelst Undtagelse... Jfølge flere almindeligt omtalte Yttringer har man ogsaa det bedste Haabom en større Pressefrihed. Man veed, at Hans Majestæt som Kronprinds hyppig har yttret sig om Udøvelsen af vor Censur, og man fortæller, at Kongen for nogle Dage siden har bemærket ved at gjennemlæse Journalerne og Aviserne, at han ønskede en større Frihed. Om sandt, eller falsk, vil Tiden lære, men vist er det, at Trang til Fremskriden rører sig stærkere end nogensinde for, og at Attraa derefter maaskee endog er en Drivefjeder til Opfindsomhed. Jkke materielle Fremskridt alene kunne i en saadan Tid og hos et aandig bevæget Folk være fyldestgjørende, og vinde Hjerterne; hine maa staae i Samklang med alle Tidens Fordringer. Hvad vi ville og ønske, er kun en Følge af den fremstræbende Aand, der i Farens Dage naaede et stort Formaal og udstrøede den Sæd, der skyder frem og ei vil taale nogen Stillestaaen, endnu mindre en Tilbagevenden til hiin gamle Tid, der rigtignok prises af Mangen som et Eldorado af al Herlighed.
Viborger Samler, 1840-07-16
Den frankiske Coureer melder: Alle Tegn tyde hen paa at der under Frederik Wilhelm den Fjerdes Regjering turde indtræde nogle Forandringer i Preussens Forhold til Rusland, der vel nu maa beqvemme sig til at vise nogen Eftergivenhed med Hensyn til den hidtil stedfundne Grændsespærring. Allerede som Kronprinds har den nuværende Konge personligen overbeviist sig om den i de preussiske Grændselande herskende Elendighed, og yttret sig med Deeltagelse om samme; han har endog udtalt sin Uvillie om Auctoriteternes skjønne Beretninger, hvori Sagernes sande Tilstand ofte holdtes hemmelig, og hvori der ikke omtaltes med et eneste Ord, at de stakkels Mennesker, der, jamrende og bedende, omringede hans Vogn, maatte spise Barkebrød. – Allerede nu melder Frankfurter=Journalen i en Skrivelse fra Berlin, at Keiser Nicolaus under sit sidste Ophold i Berlin har beordret den sig den preussiske Residentsstad opholdende russiske Finantsminister Cancrin at arbeide, i Forening med den russiske Gesandt i Berlin, paa en Handelstractat med Preussen.
Viborger Samler, 1840-07-16
Det er i ethvert Tilfælde kun Frygt for Repressalier, derkan formaae Rusland til at forandre og mildne sit for Preussen saa fordærvelige Spærringsystem, og at Russerne have Grund til at nære en saadan Frygt, ere de fuldkomment overtydede om, om de endog gjerne vilde udbrede den Mening, at man i St. Petersburg er ophøiet over enhver Frygt. Achilles kunde kun saares i Hælen, Rusland har sine Hæle overalt, og kan saares overalt, og maa altsaa vogte sig for at lade det komme til et Repressaliesystem, hvortil Preussen har den meest begrundede Anledning.
Viborger Samler, 1840-07-16
Storbritannien og Jrland. London, den 8de Juli. Man vil vide, at Fremlæggelsen af RegentskabsBillen er bleven udsat, fordi der med Hensyn til den Maade, hvorpaa Regentskabet skal constitueres har viist sig en væsentlig Meningsforskjel iblandt Cabinettets Medlemmer. Premierministeren Lord Melbourne, Lordcantsleren Lord Cottenham, Lord Duncannon, Marquis Lansdowne og, som det hedder, Lord Russell skulle stemme for at overdrage Regentskabet (i det Tilfælde, at Dronningen skulde døe og efterlade sig en Arving) til Prinds, Albert alene, medens de øvrige Medlemmer af Cabinettet ville, at Hertugen af Susser ogsaa skal have Andeel i Regentskabet; Dronningen skal være stemt for det første Forslag. Angaaende dette Anliggende skulle alle rede flere Conferencer have fundet Sted med det conservative Parti.
Viborger Samler, 1840-07-16
Fra Batavia meldes, at man der har erholdt den Efterretning, at Øen Ternate er aldeles ødelagt ved et Jordskjælv, saa at Beboerne have maattet forlade Øen, der hører til de molukkiske Øer, har 5 tydske Mile i Omkreds, og bestaaer næsten ganske af et Bjerg af vulkansk Oprindelse, fra hvilket Røg stiger i Veiret til visse Tider.
Viborger Samler, 1840-07-16
Frankerig. Paris, den 6te Juli. Jforgaars havde Conseilspræsidenten en lang Samtale med Præsidenten i Pairskammeret, Baron Pasquier, og Hertugen af Decazes. Baronen skildrede den ældste bourbonske Linies Kummer over at være nødsaget til at maatte bede om en Grav for den paa Grund af Begivenhederne i Juli 1830 i Landflygtighed fordrevne og senere afdøde ridderlige Fyrste - Carl den Tiende. – Derefter overrakte Hertugen fra Greven af St. Aulaire – fransk Gesandt ved Wienerhoffet – en Note, der i det Væsentlige udtaler det Ønske, at man maatte finde sig beføiet til at indlade sig paa de Exileredes Bøn, uden at man dog havde at befrygte, at Wiener=Cabinettet vilde tage et Afslag ilde op. Den paa et saadant Andragende uforberedede Thiers overraskedes vel, men tabte ikke sin Fatning. Han indsaae snart, at man kun havde til Hensigt at compromittere ham i Nationens Omdømme, og svarede, at han ikke ansaae en saadan Bøn for betimelig; han for sin Person vilde ikke modsætte sig Andragendet, naar Parrerne vilde bringe det til Discussion, men Regjeringen, vilde ikke paatage sig det Ansvar, at tage Jnitiativet i en saadan Forholdsregel. "Hvorfor, skal Pairen de Monthazon have sagt, "skal Carl X være berøvet den Ære, man tilstod de simple Krigere, der faldt i de tre Juli dages Kamp." Med Ret troede Thiers, at et saadant Spørgsmaal ei fortjente noget Svar; han tilføiede, at Napoleon og Carl den Tiende havde intet Andet: tilfælles med hinanden i Historien, end at de begge havde hersket i Tuilerierne; men at Franskmændene er havde forglemt, at hiin tilkæmpede sig for det franske Folk Navnet af den store Nation og Halvdelen af Europa, og at denne overleverede Frankerigs Magt og endog dets Grændser til dets Fiender. Revolutionens Historieskrivers djærve Sprog har bedrøvet, men ikke modløs gjort de Troe. Man forsikkrer, at Petitioner gaae omkring for at bede om Carl den Tiendes jordiske Levningers Bisættelse i St. Denis's Gravcapeller. Visse Folk vente sig store Ting af Aaret 1842, og et Slags mystisk Regnings-Exempel bestyrker dem i denne Forventning. Naar man nemlig tager det Aarstal, da der første franske Revolution udbrød (1789), og adderer de enkelte Chiffre, saa faaer man 25; dette til 1789 udgjør Aarstallet 1814, hvori hiin Revolutions Skikkelse atter blev tilintetgjort. Bourbonnernes faste Herredømme begyndte 1815; disse fire Chiffre adderede giver 15, som lagt til 1817 giver Aarstallet 1830, da Julirevolutionen indtraf. Sammentæller man Chiffrene i 1830 giver disse Tallet 12, som tatte til 1830 giver Aarstallet 1812 og deraf slutter man, at der med dette Aar atter forestaae en Katastrophe. (Hels. Av.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-07-16
Kjøbenhavn, den 13de Juli. Deres Majestæter Kongen og Dronningen afreiste fra Sorgenfri Slot i bedste Velgaaende i Mandags Morges, Kl. 8 1/2. (Dagen.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Da Grosserer J. Holm ikke kan give Møde i den forestaaende Stænderforsamling som Deputeret for Kjøbenhavn, er Capitain Herforth opfordret til at indtræde i Forsamlingen.
Viborger Samler, 1840-07-16
De Officierer der ere udcommanderede med Fregatten "Rota" ere: Capt. Lieutenanterne: Steen Bille og M. Meyer, Premier=Lieutenanterne M. Suenson, C. Suenson, C. Wulff, Thulstrup, Wilkens og Schultz; og Second-Lieutenanterne: Knudsen, Jacobsen, Harboe, E. Krieger, Hensen og Schønbeider.
Viborger Samler, 1840-07-16
J Løverdags Aftes ankom Vestindiefareren "Johanne Marie, Capt. Christmas, her paa Rheden.
Viborger Samler, 1840-07-16
Jgaar ankom paa Rheden den gennesiske Fregat, "Leurydice, paa 42 Kanoner, bestemt til Stockholm og Norkjøping. Capitainen, Sofgin, agter at opholde sig her 3 a 4 Dage. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Examen theologicum. Mandag den 13de Juli. Matthias Wad Laudabilis. Adolph Ludvig Emil Silfverberg Haud illandabilis. Ludvig Constantin Krarup Hand illandabilis. (Dagen.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Som Jndbydelsesskrift til den forestaaende Hovederamen har Dr. Philos. N. B. Krarup udgivet en trykt Beretning om den af ham siden 1828 med saa megen Duelighed bestyrede Borgerdydstole paa Christianshavn, ik J Aaret 1828 talte Skolen 70 Disciple, hvoraf de 52 vare studerende; nu udgjør Discipelantallet 244, af hvilke 128 ere studerende. Af de siden 1828 til Universitetet, Dimitterede have 13 absolveret examen artium med Udmærkelse, 84 med Characteren Land. og 7 med hand illand.
Viborger Samler, 1840-07-16
J Anledning af Adressen til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter siger Kbhposten: "Der er blevet anvendt endog de smaaligste Midler til at fraraade Kjøbenhavns næringsdrivende Borgere at underskrive denne Bevidnelse paa deres Overeensstemmelse med Borgerrepræsentationens Fremgangsmaade, og disse Midler have desværre ikke været uden Jndflydelse; men uagtet man saaledes ikke har bluedes ved at søge at opvække den mest indskrænkede Egennytte og Selviskhed, til at fornegte den egne bedre Overbeviisning, saa har dog netop af de næringsdrivendes Borgeres Klasse en stor Mængde indsigtsfulde Mænd underskrevet Adressen. Og hvo vil betvivle, at foruden alle de frimodige Mænd, der nu saaledes have tilkjendegiret deres Høiagtelse for og Overeensstemmelse med Borgerrepræsentanternes Færd, gives der i Hovedstaden mangfoldige flere, der, endskjøndt de enten paa Grund af deres Forhold eller af overdreven Ængstelighed og Betænkelighed have ladet sig afholde fra ligeledes at underskrive dette offentlige Beviis paa deres politiske Troesbekjendelse, dog ikke mindre hylde de samme Anskuelser om Midlerne til Statens Vel og Fremgang og derfor i deres Hjerter billige hine brave Mænds Handlemaade. Disse Mange haabe vi ville snart komme til bedre Erkjendelse, kaste Frygten og Betænkeligheden fra sig, og, opmuntrede ved det heraf 1240 af deres Medborgere givne Exempel, forene sig med dem til i en Anledning, hvor Talen er og at optræde som Statsborgere, at vise i Gierningen, at de have fattet Nutidens store Betydning.
Viborger Samler, 1840-07-16
Cand. jur. Trojel siger i "Dagen": "Det er curiost i Fædrelandet for 10de Juli at læse om den Glæde, hvormed Borgerrepræsentanterne have modtaget den Adresse, der skulde være et Beviis paa, at de havde tolket hele Borgerstandens Ønsker, men som kun havde 1249 Underskrifter, mellem hvilke skulle være Studenter, Svende, Lærredrenge, ja – som onde Tunger end ikke have undseet sig ved at paastaae – Fruentimmer. Naar man betænker, at Kjøbenhavns Commune vistnok tæller mellem 20 og 30,000 Borgere, og naar man dertil betænker, at Adressen har været ombaaret fra Huus til Huus, betænker alle de Jntrigner, Overtalelser, Anbefalinger o. s.v., som naturligviis ere blevne anvendte for at tilveiebringe disse stakkels 1240 Underskrifter, der atter - som viist – ingenlunde ere udgaaede fra dem alene, hvem Borgerrepræsentationen ene kan repræsentere: saa kommer man til det Resultat, at omtrent 3 eller 3 1/2 Deel af Communens Medlemmer have tilkjendegivet deres Tilfredshed med, at Borgerrepræsentanterne i Borgerstandens Navn have tilraadet Forandringer i Regjeringsformen. - Berl. Tid. classificerer imidlertid Underskrifterne af fornævnte Adresse saaledes: civile Embedsmænd 27, Universitets og andre Lærere 195 Høiesterets= og andre Sagførere 35 Grosserere 50; Detailhandlere 255, Kunstnere, Fabrikeiere- og Haandværkere 525, andre næringsdrivende Borgere, 111, Candidater 69, Studerende 1135 Jndivider udenfor de nævnte Klasser 81, ialt 1253. Med Overskrivt: "Fædrelandets Gjæstfrihed, læses Følgende i "Dagen" fra Cand. jur. H. Trojel: "J "Fædrelandet kan man i denne Tid læse den ene uartige og drillende Hentydning efter den anden til Professor Steffens, der, som bekjendt, med de øvrige fremmede Lærde for Tiden opholder sig i Kbhavn. Formodentlig har han været saa uheldig at paadrage sig Fædrelandets Unaade, fordi han, saalidt som nogen anden hæderlig og retsindig Mand, kan finde Behag i dets franske Væsen. Jeg haaber, at denne vor udmærkede Landsmand vil bemærke, at denne Mangel paa Levemaade vel er "fædrelandsk, men ingenlunde fædrenelandsk, jeg haaber, at han ikke vil tilregne den ædle danske Nation dette stødende Brud paa den simpleste Gjestfriheds Love, men vil skrive baade dette og hiint paa de Jndividuers Regning, der ogsaa i andre Henseender bestræbe sig for at forjage Alt, hvad der hidtil i Danmark har været anseet for ædelt og godt.
Viborger Samler, 1840-07-16
Med det Første vil udkomme en Anti=Adresseavis, der i moderat liberal Tone skal modarbeide "Adresseavisens" politiske Uvæsen, og udgaae 3 Gange ugentlig, samt, for at kunne gjøre sig tilgængelig til det samme Publicum, der hver Morgen faaer Adresseavisens frisklagte politiske Suurdeig tillis, tillige gratis optage Avertissementer fra Bladets Abonnenter. Udgiveren og Redacteuren af dette Blad bliver Hr. Gottlieb Siesbye. (Ab. A.)J et Anhang til Coll. Tid. Nr. 30 følger 3 Lovudkast, der skulle forelægges Stænderne: 1) og Jndiciebeviset, 2) om hvorledes den i visse Tilfælde skal ansees, der findes i Besiddelse af stiaalne Koster, og 3) angaaende den Pantsætning, hvorved Debitor stiller til Sikkerhed Alt hvad han eier og eiendes vorder.
Viborger Samler, 1840-07-16
J Mandags blev fjerde Classe af det 93de kongelige kjøbenhavnske Classelotteri trukket med 27,000 Lodder 3 5 Rbd. Stk. Trækningen skete med 10 Bagtal, og til hvert Bagtal blev trukket 20 Fortal, hvorved udkom 200 Gevinster og 800 Frilodder. - En Præmie paa 6000 Rbd. faldt paa Amben: 84,378 for det 190de Træk iblandt Gevinsterne; en Gevinst paa 3000 Rbd. paa Amben: 75141; fem Gevinster hver paa 1000 Rbd. paa Amberne: 41136, 42237, 78-141, 12150 og 36111. De udtrukne Bagtal ere: 111, 136, 141, 150, 157, 237, 271, 311, 378 og 380. (Dagen.) Hs. kgl. Høihed Kronprindsen ledsages paa sin Reise herop i Jylland af sine Adjutanter, Majorerne v. Hedemann og v. Schøller, samt af Cabinetssecretair, Justitsraad Lunding. (Rd. Av.) For nogen Tid siden, siger Sognepræst O. D. Lütken i den berlingske Tidende, læstes i et af vore Ugeblade en kort Beretning om et Mordbrandsforsøg, mod en Præstegaard i det sydlige Sielland, med den Tilsætning, at en fattig Dagleier, som om Morgenen tidligt gik paa Arbeide, havde reddet Præsten og hans Familie fra at indebrænde, samt at den rige Præst til Belønning derfor gav Manden en Tønde Rug." Præsten, hvem det angik, er nu død i sine kraftfulde Aar af en Sygdom, oprunden af Sindslidelser over Mordbrænder=Attentatet og flere uforskyldte Krænkelser, som han for Udførelsen af Embeds Pligter havde maattet udholde, og der synes derfor at være Grund til at bringe Vedkommende i Erindring, at det ikke alene er for de utilbørlige Ord, vi fremsige med vore Læber; men ogsaa for dem, vi gjennem Pressen offentlig udtale, at vi engang skulle giøre Regnskab. Men Jnseratet er ikke engang sandt. Manden, som opdagede Jlden, var en Syg som i flere Aar har ligget til Sengs, og i disse nydt megen Godhed af Præsten, som var hans Gjenboe, og som efter Attentatet, foruden den omtalte Tønde Rug, daglig lod ham bringe Mad fra sit Bord, og søgte at skaffe ham enhver Ting, som kunde tænkes at qvæge ham. Og denne Godhed var ikke nogen Følge af Jnseratet; thi dette var bleven ubemærket af Præsten indtil faa Dage for hans Død. – Maatte dog de Mange, der i Skjul bag Anonymitetens Buske gjøre Vindbøsse Skud efter Andres gode Navn eller Sindsro, betænke hvor lidet hæderlig deres Færd er, og maatte Publicum lære, hvor liden Tiltro anonyme Relationer fortjene."
Viborger Samler, 1840-07-16
Den 8de De, vilde Beboerne af det 14de holsteenske Valgdistrict for Landboere afholde en Forsamling paa Wilhelminehøi, for at opsætte Petitioner til Stænderforsamlingerne; men da den tilstedeværende Klosterprovst, Grev Reventlow, som Politiøvrighed, forbød at de liberere og Petitioner, der tilsigtede Forandringer i Forfatningen eller Forvaltningen, saa gik man med uforrettet Sag fra hinanden; men samledes igjen i "Dorfgarten" (paa Amtets Gebeet) og besluttede her at indgive til forestaaende Stænderforsamling to Petitioner og "Skattebevillingsret, og "Ministerialforvaltning."
Viborger Samler, 1840-07-16
Selvmord har i den senere Tid taget paafaldende Overhaand i Staden Slesvig. Saaledes er der i de sidste 2 Maaneder sammesteds bleven begaaet ikke færre end 5 Selvmord, hvortil Bevæggrunden for Størstedelen maa søges i Livskjedde. (Jtzeh. Ugbl.) I Nærheden af Husum er desværre i denne Tid bleven begaaet et Mord. Nattevægteren i Flækken Schwabstedt fandtes nemlig forleden Morgen ihielslaaet paa sin Post. Efter Sigende er man allerede paa Spor efter Gierningsmanden. (Hus. Ugbl.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Hestemarkedet i Heide, den 8de De, var, paa Grund af flere Markeders Sammentræff til samme Tid, betydeligt mindre freqventeret, end ellers, idet neppe flere end 500 Heste vare bragte til Salg. Handelen gik heller ikke synderlig livlig, endskjøndt der for de bedre Heste dog blev givet ret gode Priser, f. Ex. 400 Mk. Cour. og derover. (Dithm. Td.)
Viborger Samler, 1840-07-16
Døde. Kjøbenhavn: Professor Carl Th. Johannsen, 35 Aar; N. C. F. Møller, f. Hammerich, Marie M. Hansen, f. Strive, 40 Aar; Maren K. Larsen, 16 Aar (ved et ulykkeligt Tilfælde); Tjenestepige Karen M. Nielsdatter; Jacobine A. Basse, f. Jørgensen, 44 Aar; Skomagermester Johan C. G. Petersen, 30 Aar; Assistent i Nationalbanken, Georg A. Koefoed, 31 Aar; Susanne Mevn, f. BingerEnke efter Lieutenant og kgl. Bygningsinspecteur C. Meyn, 57 Aar, forhenværende Consumtions-Casserer ved Maleværkscontoiret Hans J. Bertelsen, 74 Aar; Edle Chr. Mønster, f. Søndergaard, 37 Aar; Voxblegemester og Lysestøber Peter Lund, 79 Aar. - Roeskilde: C. C. Borch, f. Bruun, - Sorø, Major og Consumtionsforvalter G. M. Klaumann. - Kjerteminde, Petronelle Cappeln, f. Hougaard, 11 Aar. Ribe: Fragtfoermand Hans K. B. Müller, 30 Aar. - Hyllested, Præsteenke Karen Hjorth, f. Bagge, 81 3/4 Aar. Bislev, Skolelærer Chr. Lassen, 35 Aar. - Aalborg: Kristiane Soelberg, f. Karleby, 58 Aar.
Viborger Samler, 1840-07-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 7de Juli, N. Stephansen af Aalborg fra Seaham til Thisted med Steenkul. Den 9de: H. Brikwoldt fra Altona til Thisted, ball. – Udg. Den 8de: C. B. Petersen og L. C. Andersen, begge fra Thisted til Norge med Kornvarer. J. Harmens fra Nykjøbing til England med Havre. F. Mewes m. Byg og N. Jversen med Havre fra Skive til England. O. Nørgaard, Chr. B. Krogh og M. Jacobsen fra Thisted til Norge med Byg. B. P. Brandi fra Thisted til Altona med Byg. J. Rosenvold til Mandahl fra Krick med Byg.
Viborger Samler, 1840-07-16
Reisende. med Færgefart. fra Aarhuus til Kallundborg, d. 10de Juli : Dr. philos., Provst Schack, Fru Baronesse v. Adeler med Datter, Enkemadame T. Sadolin med Datter, Jomfru S. Kjerulff, Frøken Fabricius, Oeconom Hoberg, Particulair Scheibel, Enkemad. Ditzel med Datter, Handelsbetjent O Boldt, Brændeviinsbrænder Scholdborg, Cand. med. 6 chir. Fischer, Pastor Petri med Datter, Jfr. P. Frelsen, Skuespiller A. Carlsen og nogle Haandværksvende.
Viborger Samler, 1840-07-16
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 15de Juli. Jomfru Bahnsen.
Viborger Samler, 1840-07-16
(Jndsendt.) Skive, den 11te Juli. J vor lille Bye bleve Kronnings dagens Glæder forstyrrede for flere Beboere, ved de samme Personer, som hersteds i Januarii Maaned d. A. foranledis U gede nogle anordningsstridige Optrin. En ung SaarlæggeCandidat i Forening med en Vice-Consul og Borger=Repræsentanterne Ring og Thorup, fik nemlig det Jndfald at foranstalte et Middagsmaaltid og Bal paa Byens Gjestgivergaard i Anledning af denne Nationalfest, og lode til dette Øiemed circulere en Jndbydelsesliste, hvorpaa blot de Jndivider navnlig vare anførte, som for Betaling maatte tilstedes Adgang, for at deraf kunde erfares, hvilke Beboere, det behagede bemeldte fire Fest-Entrepreneurer at ansee qualificerede til Udelukkelse, og vare under sidste Cathegorie henregnede flere Familier - hvoriblandt tvende Embedsmænd og trende fungerende Borger=Repræsentanter - foruden den største Deel af Byens anstændige unge Mennesker. - At en saadan Adfærd maatte betage Lysten hos enhver Retsindig til at deeltage, var saa meget mere begribeligt, som Enhver her i Byen var offentlig underrettet og den smukke Maade, hvorpaa Tilberedelserne skeete i Viborg og andre Kjøbstæder til Kronningens Festligholdelse; og sandsynlig vilde Udførelsen af bemeldte Fest Project her i Byen ei heller være gaaet for sig, naar Entrepreneurerne ikke havde faaet den noble Jdee at anmode samtlige Godseiere og Præster i Salling om at deeltage. Ser Præster og tvende Proprietairer lode sig bevæge til at deeltage, og nu blev den 28de Juni d. A. et Gilde bragt istand paa Byens Gjestgivergaard, som ei fortjener videre Omtale end – at det tilendebragtes uden at Byens Huusarme og Fattige blev af Deeltagerne, enten paa denne Dag eller senere, betænkte med den allerringeste Skjerv eller Vederqvægelse. Anderledes gik det derimod til paa Kronningsfestdagen hos Stedets Districtslæge, i hvis Bolig flere af Byens Familier, som ikke skjøttede om at deeltage i Gildet paa Gjestgivergaarden, vare indbudne, og i denne Vennekreds udtaltes de bedste Ønsker for Kongeparret og Kongehuset, og et ikke ubetydeligt Pengebeløb indsamledes til Byens syge og nød lidende Fattige, for at ogsaa fra Armodens Hjem i Skive kunde opsendes Bønner og Held og Lykke for Danmarks Drot og Dronning. Destoværre lod Stedets Sognepræst imod Givernes Ønske - det halve Beløb af Gaven henligge i tolv Dage førend samme blev odet de Trængende. Foranførte bør sammenlignes med en Meddelelse i Rand. Avis Nr. 97 4de Juli d. A. om Kronningsdagens Festligholdelse i Mariager.