JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Udlandet. Den Gammel-Preussiske i Danzig forsamlede Stænderforsamling har ogsaa i sin Adresse til Kongen yttret, at den allerede tidligere har troet kun i en fælleds Nationalrepræsentation at see Fremtids-Garantier for Fælledstatens Jntegritet. At see denne Tragten miskjendt af Kongen og med Strænghed dadlet i den sidste kongelige Landdagsafsked havde smertet Forsamlingen, der imidlertid henlevede i Tillid til det kongelige Hjerte, i hvilket den faste Herskervillie var parret med ædel Menneskekjærlighed ofv. – Den constitutionelle Nimbus, der syntes at ville omsvæve Stænderforsamlingernes Sammentræden, begynder stærkt at fortrække sig, og det er ikke usandsynligt, hvad vi efter Weser Tidenden igaar berettede, at det Hele kun er Løier med den forventende Constitution. Regjeringen har endog ved et kongeligt Rescript forbudt at afholde Forsamlinger af Statsborgere til at discutere Stænderpetitioner og andre offentlige Gjenstande, som i Trier og paa flere Steder vare berammede. – Fæstningsarbeiderne ved Lotzen i Øst-Preussen fortsattes endnu af 800 Arbeidere trods Snee og Frost indtil den 27de Februar, da Kulden tiltog og vedblev at stige indtil 27 Sr. R. Dronningen af Portugal har foræret Pianisten Lisst en Tobaksdaase af ca. 2700 Rbdlr. Værdi og skal tillige have tildeelt ham Christusordenen. Ved Lisst's Ankomst fra Spanien forlangte det portugisiske Toldopsyn en enorm Jndførselstold for hans Pianoforte, men den østerrigske Minister lagde sig derimellem med et forte og Toldvæsenet maatte derefter ganske piano finde sig i at de musikalske Toner passerede frit ind.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Paa de tydske Jernbaner er ifjor befordret 10300,000 Personer, hvilket er 2,200000 fleer end Aaret forud (altsaa en Tiltagen af over 20 Procent), med en Jndtægt af 10,970,000 Rbd., hvilket er 2,560,000 Rbd. meer end i 1843. Den Bane, der har været meest befaret, er den 21 1/2 Mile lange badenske, som har befordret 1450,57 Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
De kongelige Prindser spadsere i Christiania ofte ud i Byen og dens Omegn civit klædte og uden Følge. Man fortæller, at denne Sædvane skal have givet Anledning til følgende ret morsomme Historie: "Kronprindsen kom en Dag ganske alene og klædt som andre Folk op til Slottet, og forlangte at blive indladt for at see de færdige Værelser. Den naive Opsynsmand forsømte imidlertid ikke sin Jnstrux. Har De Billet, spurgte han barsk. H. Kgl. Høih. maatte tilstaae, at han ikke var forsynet med noget Indgangs tegn, men yttrede beskedent, at han var Kronprindsen, og at han vel som saadan uden videre Omstændigheder kunde tillades at besee sin tilkommende Bolig. Men den for Slottets Herligheder vogtende Cerberus lod sig ikke imponere ved dette Svar, Kronprindsen, gjentog han haanligt – Troer J ikke jeg veed hvordan en Kronprinds seer udi Vil J indbilde mig at Kronprindsen kommer herop ganske alene, klædt som andre Folk, Nei, jeg lader mig ikke narre saa let jeg. Vær saa god og viis billet, ellers kommer De ikke ind." Hs. K. Høih, maatte give tabt for denne Tjenesteiver, og vendte smilende om. Nede i Slotsveien mødte han sine yngre Brødre og spurgte dem, om de ikke agtede sig op at besee det Jndre af Slottet, han kom nu netop derfra og fandt det værdt at see. De unge Prindser fulgte hans Opfordring, gik op til Slottets Portal, og forlangte Jndladelse. Nu gjentog sig den forrige Scene med Vogteren, kun at hans Jndignation dennegang var endnu stærkere. "Nu gik det forvidt, meente han. Nylig var der En, der havde den Frækhed at udgive sig for Kronprindsen, og saa vilde Alverden være Prindser." De kongl. Brødre maatte begive sig hjem med uforrettet Sag, men kanskee meer amuserede ved denne Forhindring, end om de virkeligt havde faaet Slottet halvfærdige Værelser at see."
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Marts. Hs. M. Kongen har resolveret, at det Thorvaldsenske Museums Tinde skal prydes med en Seiersgudinde i en Qvadriga (fiirspændt Vogn, hvortil et af Prof. Bissen gjort Udkast er bleven approberet. Motivet dertil har Bissen taget efter en af Thorvaldsen selv udført Composition af Seiersgudinden i Basrelief, og til den ene Hest har han valgt den af Thorvaldsen udførte Hest, som findes paa Charlottenborg. (Berl. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Vor Regjering skal, efter Leipz. All. Zeit., i Øresundstoldanliggendet have tilstillet de nærmest vedkommende Regjeringer en Memoire, hvori den erklærer, at den danske Stats Finantser paa ingen (?) Maade kunne ordnes uden den sikkre Jndtægt, som Øresundstolden yder, og at man ikke vil kunne tænke paa Formindskelse af denne (for Danmark egen Handel saa trykkende) Afgift for der fandtes et sikkert Æqvivalent. – Af Trykkefrihedssager, der have været behandlede som Justitssager, er der i Løbet af afvigte Høiesteretsaar blevet paadømt 13, under hvilke 14 Personer have været tiltalte. "Fædrelandet har af disse havt det største Antal nemlig 6 Sager, hvoraf Udfaldet er blevet, at dets Redacteur i en Sag er bleven idømt 500 Rbd. Mulct og 5 Aars Censur, i en anden 100 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur hvorimod der i 4 Sager er tillagt Redacteuren Frifindelse, i den ene med Actionens Omkostninger paa det Offentlige. Corsaren" har havt 4 Sager, hvoraf Udfaldet er blevet, at imedens der er tillagt Redacteuren Frifindelse i 2 Sager, den ene med Actionens Omkostninger paa det Offentlige, er den i de 2 andre idømt 200 Rbd. Mulct og et Aars Censur, samt 100 Rbd. Mulct og et Aars Censur. Kjøbenhavnsposten, har havt 2 Sager, hvoraf den ene blev hjemviist, og Redacteuren i den anden idømt 100 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur. Endelig har Candidat Ploug havt 2 Sager, hvoraf den ene var en Talefrihedsaction, der var sat i Forbindelse med en Trykkefrihedsproces imod Fædrelandet, men i begge Sager blev der tillagt Frifindelse, den ene med Actionens Omkostninger paa det Offentlige. Der er saaledes ialt idømt Mulcter til et Beløb af 1000 Rbd. og 9 Aars Censur. Ved Aarets Udløb henstode 3 upaa kjendte Trykkefrihedssager, 1 imod Fædrelandet, 1 imod Kjøbenhavnsposten" og 1 imod en Tømmermand Richter, i hvilke der er tillagt de Tiltalte Frifindelse, de 2 sidste med Actionens Omkostninger paa det Offentlige. Af civile Trykkefrihedssager har der i Aarets Løb været paakiendt 2, nemlig imellem Fædrelandet og Stadshauptmand Conradt, og imellem Blok Tøxen, og Hoboist Kock. - Paa Torsdag aabnes et nyt Høiesterets aar. Den Sag, der vil blive foretagen i Kongens og samtlige ordinaire og extraordinaire Assessorers Overværelse, er: Landmilicevæsenet imod Kirkesanger og Skolelærer Mads Andersen Pagh af Ringkjøbing Amt paa hans Søns Anders Paghs Vegne, betræffende Spørgsmaalet om, hvorvidt Sidstnævnte er værnepligtig eller ikke. Ved den af Ringkjøbing Amts Landmilicesession den 16de October 1844 afsagte Kiendelse, er det benægtende Resultat antaget. (Fædrel.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
- Det Classenske Legat har iaar udsat følgende Præmier for videnskabelige Afhandlinger: 1) At vise, hvilke af Landets raae Producter, enten disse nu hidrøre umiddelbar fra Landets Jordbund, eller fra dets Dyrkning, eller fra det omgivende Hav, ere bedst skikkede til derpaa at grunde en Fabrication. Præmien er 100 Rbd. og man vil, dersom Omstændighederne dertil give Anledning, ogsaa tildeele meer end een Afhandling denne Præmie. 2) Fremstilling af Bageriets Tilstand i Danmark, og en Undersøgelse om, hvorvidt denne svarer til Nutidens Jndsigter og Erfaringer, Præmien 100 Rbd. 3) Bagerne i Kjøbenhavn (ditto i Provindserne) maae af forskjellige Grunde benytte en betydelig Deel Gjær fra Hertugdømmerne og Udlandet, hvorved de ikke sjeldent komme i Forlegenheder, som have en ugunstig Jndvirkning paa det Brød, de levere. Det vilde derfor være ønskeligt om Stivelse-Tilberedning af Hvedemeel, sat i Forbindelse med en rigtig Benyttelse af de nyere Erfaringer over Plantelimens Evne til at fremkalde Gjæring, kunde lede til en Gjærfabrication, som hævede de omtalte Vanskeligheder for vore Bagere. Selskabet udsætter derfor en Præmie af 200 Rbd. for den, som efter Forsøg nogenlunde i det Store kan angive en Methode at vinde Gjær i en saa stor Mængde, forenet med saadan Godhed og billighed, at man derved efterhaanden kan erholde den til Hovedstadens Bagerier nødvendige Gjær tilvirket i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
- Som bekjendt udgaves det sidst udkomne Hefte af Videnskabernes Selskabs Ordbog, som sluttede med Bogstavet R., i 1827. J 18 Aar har dette hæderlige Selskab nu arbeidet paa Bogstavet S., og af dets Aarsberetning for 1844 seer man, at dets Ordbogscommission under Revisionen i 44 Møder er kommen til at sove, interessant var det at erfare, hvormange Møder der er anvendt herpaa. Forøvrigt sees det sammesteds, at man med Trykningen er kommen til at sqvulpe, hvilket viser den Mærkelighed, at Ordbogscommissionen er kommen videre med Trykningen end med Revisionen; andre Forfattere revidere, førend de lade trykke, men det forstaaer sig, de ere heller ikke 18 Aar om et Bogstav, og kunne heller ikke raade over 2000 (Fædrel.) Rbd. til Hjælp hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
I Anledning af et allerede i sit Jndhold usandsynligt Jnserat i Bladet "Flyveposten" om en Behandling, der af Pastor Friis i Haudrup skulde være tilføiet en Huusmand Mads Larsen for dennes Børns Skoleforsømmelse, bekjendtgiør Pastoren, at han vil drage Redacteuren af nævnte Blad til Ansvar for Domstolene for de i bem. Jnserat indeholdte ærerørige Beskyldninger og saasnart et tidligere Nummer af Flyveposten, hvori skal være indført et Stykke om Skole mulcter i Haudrup, kommer ham tilhænde, skal besvare begge Stykker og oplyse Sagens sande Sammenhæng tilligemed alt det Uforsvarlige og Usandfærdige, den hele Beretning i Flyveposten indeholder.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Jgaar (Mandag) fandt i Admiralgade ved høilys Dag en ligesaa oprørende som tyrannisk Scene Sted. En lille Hund gjøede nemlig af en Karl, som tilsidst, raa og følesløs, sparkede saaledes til det arme Dyr at det blev liggende som dødt, imedens Blodet strømmede fra det. Da Barbaren saae det i denne Tilstand, dræbte han det paa Stedet ved gjentagende Spark. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Befordringer og Afgang. D. 21de ds. er Cancellisecr. G. C. Thomsen udn. til Chef for Secretariatscomptoiret for 3die Departement under det slesv.-holst. lauenb.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Cancelli. D. 27de ds. er Cand. theol. C. Godske besk. til Missionair ved Colonien Omenak i Grønland; Cand. theol. W. A. Tidemand til ord. Katechet og 1ste Lærer, ved den danske Skole i Christianssted paa St. Croix, og hidtilv. pers. Capellan paa et An- og Tilsvar for Horslunde og Nordlunde paa Lolland, J. V. Lund, til pers. Capellan hos Sognepræsten for Aastrup paa Falster, Prof.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
J. H. Smidt. S. D. er Prof. og Landskabsmaler I. P. Møller, R. af D. og Dom., udn. til virk. Justitsraad. – D. 21de ds. har Hs. Maj. i Naade entlediget Jnspecteur H. Feddersen i Kiel, som Justitiarius ved Godset Damp.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Staden Kiels Befolkning i Aaret 1781 var ikke meer end 6667, og har den saaledes i 44 Aar fordoblet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Det Müller-Orlamundtske Selskabs danske Forestillinger i Flensborg have just ikke været stærkt besøgte, skjøndt Hs. D. Statholderen ogsaa har bivaanet en af dem. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Efter en ny approberet Plan faaer Maribo By to forskjellige Skoler, en Borgerskole og en Friskole, samt 4 Lærere. Da det ved heldige Omstændigheder har ladet sig gjøre, uden Tab at afhænde de tvende ældre Skolebygninger og kjøbe en stor og solid Gaard, der ved sit rummelige For- og Baghuus afgiver tilstrækkelig Plads til Beboelse for alleLærene og til det fornødne Skolelocale, har man opnaaet den store Fordeel, at samtlige Lærere ere fælleds for begge Skolerne og at dog Borgerskole og Friskole ere ganske afsondrede. Katecheten har, som Overlærer, det specielle Tilsyn med den indre Orden i den samlede Skole. (B. T.) Aalborg, den 5te Marts. For at supplere den sid dige Gaarsposts Efterretninger udkommer nærværende Tidende idag istedetfor imorgen. Den sjællandske Brevpost for igaar mangler endnu, ligesom hele Pakkeposten for idag, altsaa ialt 3 sjællandske Pakkeposter. – Frosten holder ved og enhver Skjærv, der kan ydes Armoden, er i denne Tid en dobbelt Velgierning. – En af Omegnens hæderligste Geistlige, Pastor, Ridder Fangel til Gudum, Lillevorde og Seg flod, er igaar Nat ved Døden afgaaet i sit 64de Aar.¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Af det Stiftrupske Legat for Børn af Kirstine Christensdatter Stiftrups Afkom ere de 4 Portioner for 1844 tilkjendte Anders Christian Sørensen i Jetsmark (for 1841, 1842, 1843, 1844, see Beretningen for 1841) og Niels Andersen, ved Pastor la Cour til Bjørnsholm (for 1843, 1844, 1845, see Beretningen for 1843), hver med 15 Rbd. og Laurs Jespersen, fød den 18de Februar 1834, og Maren Jespersdatter, fød den 15de Mai 1835, begge for 1844 og begge Børn af Ane Laursdatter og Jesper Laursen, Gaardmand af Manstrup, Beistrup Sogn i Øster-Hanherred, hver med 14 Rbd. 41 s. og 5 Religionsbøger. 2 (eller 4) Portioner ville blive ledige for 1845 til Uddeeling adaare.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Handels- og Skibsefterretninger. Jsen bedækker alle vore Fjorde og Sunde, saavidt man kan erfare. Allerede den 12te gik man fra Ærø til Thorseng, og imellem Sjælland og Falster er Jispassager i fuld Gang; ved Hol nis kjører man med Heste og Vogn over Flensborger Fjord, og i Søndags ankom til Apenrade en Mand fra Als over Jsen. (O. Th. Av.) Fallit, Kjøbmand H. S. Tommerup i Svendborg. Døde. I. Deichmanns Barn, Mathilde Juliane, 1 A.;A. G. Jversens Datter, Laura, 1 1/2 A.; Jfr. Anna Caroline Andersen, (begravet paa sin 17aarige Fødselsdag); Enke eft. Høker Christensen, Charlotte Marie, 83 A., forhenv. kgl. Oldfrue Ane Hedevig Tofte, f. Jacobsen, 79 A.; Værtshuusholder Lars Larsen, 66 A.; Bolette Lyhmann, f. Svane, 80 A.; Bogtrykker Christoffer Græbe, 73 A.; Fred. Melchior Bruun, 28 A.; Jfr. Caroline Louise Marie Foght, 15 A.; Oberstlieutenantinde Hendriette Albertine Joh. v. Bruhn, s. v. Erlandsen; Enke eft. Snedker Bruun, Helene, f. Bentzen, 86 A.; Alle i Kjøbenhavn. Kammerh., Baron vanBrienens Frue, Ida Charlotte Nicolette, f. de Selby, 36 A., i Haag. Svend Haagen Østerberg, 62 A., paa Enighedsværn, Kromand Jens Hansen, 76 A., i Skovs høirup.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Forlangt Jndrykkelse. J mit Svar (i Aalborg Stiftstidende Nr. 23) paa Kammerraad Gräberts Anker over det nye Chausseeanlæg, ved Frederikshavn maatte jeg være temmelig vidtløftig, da jeg ønskede saavidt muligt at sætte Læserne istand til at erholde en rigtig Anskuelse af Forholdene, hvorfor jeg ogsaa dennegang i Anledning af Hr. Kammerraadens fortsatte Angreb i Stiftstidendes Nr. 40 – kan indskrænke mig til nogle faa bemærkninger. J denne hans sidste Artikel har han nemlig i det Væsentlige kun gjentaget, hvad han i den første har sagt, og hverken føler jeg Trang til i saa Henseende at følge Hr. Kammerraadens Exempel, ei heller tør jeg nære Haab om hos ham at rokke Tilliden til hans praktilke Blik og techniske Kundskaber i Veibygningssaget, ligesom det overhovedet ikke har været eller er min Hensigt at overbevise Hr. Kammerraaden, men kun at oplyse hans Læsere om det Urigtige i hans løse Paastande og Slutninger, saa godt som dette lader sig gjøre, hvor Talen for en stor Deel dreier sig om ubeviste Facta, og hvor altsaa hans Jaa kommer til at staae ligeoverfor mit Neir. Kun i een Henseende har Hr. Kammerraadens sidste Artikel givet mig Anledning til at modificere, hvad jeg Stiftstidendens Nr. 23 har fremført. Naar han nemlig bortvidsker de mørke Contourer af det Maleri, han først udkastede af Jaskeriet, der har fundet Sted ved Veiarbeidet, saaledes at bemeldte Maleri fra et Chaos, der fremstillede Plaster, Bordur- og Rangeersteen blandede mellem hinanden i det af Regnen opblødte "Leer- og Jordsmon faaer Udseendet af en Vei, paa hvilken der gives "Steder, hvor Hjulsporets Dybde gjør det indlysende, at Grundlaget maa være forrokket, og hvor nogle faa af Bordurstenene ved Kjørselen paa Veien ere bragte ud af deres Leie, da skal Hr. Kammerraaden finde mig meget beredvillig til kun at anvende Udtrykket overdrevent om dette betydeligt modificerede Billede.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Hr. Kammerraaden gjør vel i at troe mig paa mit Ord, naar jeg forsikkrer ham, at hele det Pillaster, der ved Entrepreneurernes Bedrageri var sandbelagt, blev fuldkommen omlagt, for disses og ikke for Veikassens Regning. Eiheller feiler han i at antage, at det hvel kan være, det har sin Rigtighed, naar jeg angiver den Høide, der i Conditionerne er fastsat for Bordurstenene til 10 a 12 Tommer).
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Jeg kan ikke undlade at gjøre opmærksom paa, hvorledes Hr. Kammerraaden paa flere Steder, og navnlig med Hensyn til Gruusleverancen) og Steenkistearbeidet har fordreiet det af mig Anførte, og hvorledes han, efterat han igjennem hele Artiklen har benyttet sig af de meest tvivlende og ubestemte Udtryk, saasom: synes ikke at staae Prøve, saavidt jeg mindes", forekom mig, jeg har al Grund til at antage, det maa jeg antage, det forekommer mig ikke, efter hvad jeg erindrer, troer jeg dog ikke, at jeg skal have feilet stort osv.: har Dristighed nok til i Slutningen, at fremsætte som Resultat, at de af ham der opstillede Paastande, 6 i Tallet, ere at ansee som beviste. Fremtiden vil iøvrigt bedst vise, hvorvidt Hr. Kammerraadens sørgelige Spaadomme om Veibanens Slethed ville a) Maaskee Hr. Kammerraaden kunde finde Anledning til at anmode den, der paa Herredsfogedcontoiret har opgivet ham Bordurstenenes Høide til 12 Tommer, til offentligen at bekjendtgiøre, hvorvidt min ovenanførste Paastand stemmer med Auctionsprotocollen. e) Naar Hr. Kammerraaden ved at omtale Gruset nævner det som barpet, giver han mig Anledning til at bemærke, at den omhandlede Gruus, ligesom størstedelen af den fra samme Gruusgravleverede, da det ved Udgravningen viste sig at være af fortrinlig Godhed – til endeel Besparelse for Veikassen, ifølge Accord, med Entrepreneurerne er leveret uharpet istedetfor harpet. gaae i Opfyldelse, og hvad mig angaaer nærer jeg heldigviis ingen Frygt i saa Henseende. Hjørring, den 3die Marts 1845. Glahn, Jngenieurcapitain.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Bekjendtgjørelser. Med inderlig dyb Veemod bringes herved til deeltagende Slægtninges og Venners Kundskab, at vor hjertelig elskede, fromme Moder og Svigermoder, Enkefrue Ane Cathrine sal. Kierulfs, födt v. Lüttichau, paa Aldershvile i Ves les Sogn, ved en blid og rolig Död inat Kl. 1 1/2 er vandret over i Evigheden, i hendes 70de Aars Alder efter nogle Aars Svagelighed og 2 Dages Sygeleie, hvor hisset hun modtages af hendes tidligere afdøde Mand og 2de Börn. det vi af Hjertet begræde Tabet af den Hedengangne og taknemmelig velsigne hendes Minde, ere vi forvissede om, at hun hisset vil nyde Lön nen for alle hendes gode Gjerninger herneden. Fred over hendes Stöv, Veslesgaard pr. Thisted, den 23de Februar 1845. Elisabeth Kierulf, P. L. Kierulf. födt Svindt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
gaar Aftes bortkaldte Gud til de Saliges Samfund vor elskede Fader Niels Tingberg Fangel, Sognepræst for Gudum, Lillevorde og Segl flod, Ridder af Dannebrogen, i hans Alders 64de Aar. Hans trofaste Hustru og tvende Börn modtage ham i Evigheden; hans Menigheder begræde med os Tabet af en Fader. Selv har han vundet, thi efter et rastlöst Liv i Herrens Tjeneste og efter mange tunge Lidelser er han indgangen til Fred. Paa hans trende Döttres og egne Vegne. Holger R. Fangel. C. E. Steenstrup. Gudum Præstegaard den 5te Marts 1845. At Auditeur Rasmus Boulund efter langvarige og haarde Lidelser indgik til et bedre Liv idag Middag Kl. 12 1/2, 61 ½ Aar gammel, bekjendtgjöres herved for Slægt og Venner af hans dybt sörgende Efterladte. Restrup, den 1ste Marts 1845. Det behagede Forsynet ved en blid og stille Død igaar at bortkalde til et bedre Liv, efter flere Aars Brystsvaghed og 4 Dages Sygeleie, min Svigerinde Jomfru Christine Sophie Lund, i hendes 40de Aar: hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Frydendal, den 5te Marts 1845. L. M. Grønvaldt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Da ved Dødsfald Apotheker Rübners Legat til aldrende trængende Jomfruer er vacant, anmodes de, som maatte attraae bemeldte Legat, at indkomme med Andragender derom inden 15de April d. A. Det bemærkes, at Ansøgningerne maae være bilagte med paalidelige Attester om Vedkommendes Alder, Trang og øvrige Forhold. Forsaavidt Slægtskab med Testator, hvilket hjemler fortrinlig Adgang til at erholde Legatet, bliver paaberaabt, maa det behørigen legitimeres. Aalborg Raadstue, den 26de Februar 1845. A. Mørch. Wolfferdt. Heiberg. Thorbrøgger. F. Simoni. Masker, hvoriblandt saavel Carricatur, som Heel- og Halvmasker, faaes i Den Ree'ske Bog- og Kunsthandling.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Den 23de Februar er i Theatret funden en DameGalosche, som kan afhentes paa Adressecomptoiret imod dette Avertissements Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Lærerindeplads til 1ste Mai søges af en ung Pige, som ved sin Elevs Død er uden Beskjæftigelse; hun anbefaler sig, foruden i de almindelige Skolekundskaber, i Sprog (Tydsk og Fransk), Tegning og Musik. Paa Løn sees ikke saa meget, som paa et vakkert og godt Huus. Reflecterende bedes i Billet mrkt. "Lærerinde paa Adressecomptoiret at opgive sig.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
En flink Dreng af honnette Forældre, som har Lyst til at lære Manufacturhandelen, kan strax, eller til 1ste Mai blive anbragt. Det nærmere erfares af Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
En skikkelig Karl, der er vant til at omgaaes Heste, og tjener her i Byen, ønsker sig Tjeneste til 1ste Mai og anvises fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
En duelig og ordentlig Malersvend kan strax faae P. T. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Arbeide i Hjørring hos En skikkelig Dreng kan strax blive antaget i Maler P. T. Poulsen i Hjørring. lære hos Min blankbrune Stutterihingst begynder nu dagligen Bedækning for billige Betaling. For Hopper, der muligen ei blive drægtige, betales kun 3 Mk. Lars Abildholdt. Bjørnkjær, beliggende 1 1/2 Miil fra Aalborg, og som staaer for gammel Hartkorn 14 Tdr., 6 Skpr., 1 Fdkr., 2 1/2 Alb.; men efter den nye Matricul 11 Tdr., 4 Skpr., 3 Fdkr. 3/4 Alb ufri Hovedgaardstaxt. Til Eiendommen, haves omtrent 250 Tdr. Land, hvoraf circa 30 Tdr. Land Skov, Mergel haves overalt og vil kunne anvendes med megen Fordeel. Fortiden holdes paa Gaarden 60 Stkr. store Kreaturer og 14 Heste, men hvilken Besætning betydelig vil kunne forøges. Husene ere alle særdeles vel vedligeholdte og Vaaningshuset afgiver en behagelig Beboelse; en smuk og indbringende Have er der til Gaarden. Ovennævnte Eiendom agtes bortsolgt, med eller uden Besætning, i første Tilfælde kan den tiltrædes strax, i sidste til førstkommende Mai. Det nærmere erfares hos Undertegnede. Bjørnkjær, den 4de Marts 1845. Th. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Rullegardiner og Skjærmbrædter faaes i HjørP. T. Poulsen. ring hos Haugefrø faaes hos Chr. H. Nielsen. Som forhen faaes Skudsmaalsbøger i stærk V. B. gjennemtrukken med Silke=Lidser, til Mandfolk 3 Mk. 6 s., Rotbøll Sadolin, Piger 2 Mk. Boghandler og Bogbinder. Owens Patent-Gjødning Prisen herpaa er nedsat pr. Contant til 1 Rbd. pr. Tönde, for hvilkensomhelst Qvantitet, der forlanges. Ombordbringen beregnes med 8 Sk. pr. Tde. Malet Gibs a 1 Rbd. pr. 100 Pd. i Foustager af 1000 Pd. Kjöbenhavn, den 14de Februar 1845. Joseph Owen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Ankomne Bognyheder. Fremmed Literatur. Johannes Konge; An die niedere catholische Geistlichteit. 2te Aufl. 12 s. Samme: Anmeine Glaubensgenossen und Mitbürger. 12 s. Bilder aus den Norden, gesammelt auf einer Reise nach Dannemark und Schweden von Th. v. Wedderkop. 12. Bd. 4 Rbd. 48 s. Wanderungen im Norden, Bemerkungen auf einer Reise durch Esthland, Finland, Schweden, Dannemark, und die Insel Rügen nach Schlesien von Treumund Welp. 1–3.6 Rbd. Denkwurdigkeiten und geheime Geschichten des St. Petersburger Hofes, 2 Rbd. 60 s.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-05
Die Sprachverhaltnisse der hentigen Juden im Interesse der Gegenwart und mit besondrer Rücksicht auf Volkserziehung besprochen von Dr. Anton Ree. 1 Rbd. 12 s. Les mysteres de la Russie. 1 Rbd. 12 s.