JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Tyrkiet. Divanets Bestræbelser gaae kun ud paa, at trække Un handlingerne med Rusland i Langdrag. Det har den December ladet den østerrigske Minister tilstille en Note, bri det ikke viser sig utilbøieligt til, under visse Be gelser, at antage det russiske Ultimat. Blandt Begelserne ere disse de Vigtigste, at de flygtede Jnsurgen, skulle straffes og at Fyrstendommerne Moldau og Walhiet ei skulle rømmes af Tyrkerne, før Roligheden ganer tilveiebragt. Man seer af dette Artstykke, at Por blot søger Udflugter. Men ganske naturligt er det, af te, egentlig intetsigende og blot undvigende Svar at forre, hvorlunde det Rygte, at Sultanen havde forkastet mattet, kunde udbrede sig i flere af Europa's vigtigste læder. Virkelig feiler der ikke meget i, at Portens begede Svar kan ansees for en Forkastelse af de foreslagne dsbetingelser. Fra det russiske Hof kunde Man vel ikke ste at høre noget Afgiørende om Fred eller Krig, før st i Februar. Alt svært Skyts og alle Sager af Værdi sende Tyrkerne, af Moldau tilbage over Donau. Kun om Jassy synes at have et talrigt Corps; men ogsaa det vil vel trække tilbage, hvis Russerne rykke frem, thi det er umuligt, Tyrkerne kunne holde sig i Fyrstendømmerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Rusland. Nys er i Petersborg udkommen et Værk, med Titelhuwarows Felttog mod Tyrkerne". Dets Tone og AandEs at være beregnet paa den russiske Nations Beggeistring, Tyrkerne. Dets Udgiver skal være en meget anseet sisk Statsmand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Londonske Tidender forsikkre: Regieringen fik den 14de huar Depescher fra Lord Strangford i Constantinopel. Hertugen af York begav sig strax til Kongen og siden have Krigsrygter været i Omløb. Vel har Engelland forsøgt alle anstændige Midler til Krigens Afvendelse, men kan den desuagtet ikke hindres, som den vel neppe kan, da vil det ingenlunde nægte, at bidrage til, af Grækenland at danne en uafhængig Stat.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Tidenden the Times vil endogsaa, ifølge Breve fra St. Petersborg, vide, at den russiske Krigserklæring kan ventes udstædt midt i Januar og at Keiseren da selv vil afgaae til Armeen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
For ikke længe siden blev der i et Selskab i Liverpool udbragt følgende Skaal: "Gid Tyrkiet maa vorde stegt ved Frihedens Jld og af Grækerne vorde dygtig overøst med Fedt!" Jnsurbordinationsaanden, der en Tidlang slumrede i det sydlige og vestlige Jrland, er nu vaagnet med fornyet Kraft. Mellem de saakaldte hvide Drenge og Militairet er det allerede flere Gange kommen til blodige Træfninger. Rebellernes Antal angives temmelig høit: de fægte med stor Standhaftighed og vise endogsaa militairisk Disciplin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Spanien. Et i Madrid udkommet Flyveskrift: "Franskmændenes og Engellændernes Angreb paa Spanien og Portugal" er bleven erklæret for oprørsk og Forfatteren dømt til fire Aars Fængsel. Ogsaa en Officeer er bleven fængslet, fordi han, ved at udsprede Rygter og fremmede Hæres Anmarsch, havde bragt hele Badajoz i Oprør. - Troeshæren er ganske opløst og dens Anførere flakke om paa Grændsen, forladte af deres sammenrapsede Krigere og forfulgte af Linietropperne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Preussen. Til Garnisonslagarethet i Berlin bragtes forrige Maaned en Artillerist, der havde passet nogle syge Heste i Veterinairskolen. J hans Ansigt viste sig strax smaae Kopper, Næsen begyndte at løbe og hovne stærkt. Snart hovnede hele Ansigtet, der gik Jnflammation i Næsen og der indfandt sig Febertilfælde. Jnden faa Dage naaede Hovedet en utrolig Tykkelse og der viste sig Brandpletter. Patienten kunde endnu tale, men klagede ynkeligt over Tørst. Kort efter blev Ansigte kulsort og den Syge døde i Raserie. Alt, hvad han havde brugt, blev opbrændt, for at forebygge Smitte. Sygdommen, hvoraf han døde, kaldes de sorte Kopper.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Neapel. Her har for kort siden tildraget sig følgende rædsomme Begivenhed: Ghinelli, en neapolitansk Nobile, blev i stort Selskab grovelig fornærmet af en anden Adelsmand. Rasende forbittret herover, yttrede han fleregange, at han vilde skyde ham, hvor han traf ham. Da Hiin mærkede, hvilken Fare han svævede i, flyede han. Dog kom Ghinelli paa Spor efter ham, forfulgte ham, og var endelig saa lykkelig eller saa ulykkelig, at træffe ham paa eet eensomt Sted i en Skov, ved et Capel, der er indviet den hellige Rosalie. Efterat han ved Hielp af nogle Banditer, som han havde i Ledtog med sig, havde overmandet sin Fiende og hans Følge, satte han ham Pistolen for Brystet og sagde: See, nu er du i min Magt og jeg kan dræbe Dig hvad Øieblik jeg vil; dog vil jeg skiænke Dig Dit Liv, naar Du strax vil bespotte Gud, afsværge Evangeliet og Din Tro og med Liv og Siel forskrive Dig til Satan for evig Tid. - Langt om længe afpressede Dødsangsten ham den afskyelige Eed. Da denne frygtelige Scene var forbi, raabte Ghinelli med rædsom Latter: Nu er Du forloren for Tid og Evighed, far nu til Helved. - Med disse Ord skiød han ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Blandinger. Sydamerika. Ogsaa Kongeriget Guatimala, som ligger imellem Mexiko og Columbien og tæller en Miil lion Jndbyggere, har nu gjort sig uafhængigt af Spanien. Derimod ere Spanierne atter komne i Besiddelse af Vera Crux og i Peru har St. Martin endnu et betydeligt Korps at kæmpe imod.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Frankerig. Underofficeren Tellier og Sergeanten, Wahlble, begge af de Sammensvorne i Befort, vare under Navn af Castor og Pollux flygtede til Schweitz; men da de bleve hentede tilbage, ihielskiød den Sidste sig, og den Første vilde have gjort det Samme; men hans Pistol klikkede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Den Pariser Koureer forvansker den Efterretning i tydske Blade, at 30,000 Tyrker bivouaqvere ved Pruth Lunter Erdwallen und Lehmhutten" (under Jordvolde og Leerhytter) heel pudseerligt til: at de kampere mellem Stæderne "Edwalten og Lehmhulten. De Pradt har foreslaaet, at lade følgende Jndskrifsætte paa Napoleons Gravmæle paa St. Helena: Her hviler Han, som fra Mørket svang sig op paa Verdens første Trone; Han vakte Verdens Forundring, rystede den, og faldt her. Vandrer, hvo Du ender, tænk paa Napoleons Grav, og Du vil aldrig forsætte, hvad Mennesket er.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Schweitz. Den berømte forhenværende Professor i Berlin W. M. L. de Wetter er kaldet til Professor i Theologien ved Universitetet i Basel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
En Studenterforening i Frelburg, i Breisgau, høitiden, holdt afvigte Nytaarsnat som den helvetiske Friheds 51. med Musik og allegoriske Transparenter, men bleve mid deres Jubel overfaldne af endeel Kammerader, og for efter at der var flydt Blod paa begge Sider, fik Poli de Stridende adskildt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Baron von Willeber har, som forhen meldt, tegmenteret over to Millioner Gylden som et Bidrag til bevirke den græske Frihedskamp udfægtet overeensstemmenmed Menneskehedens Ønsker. Den i dette Anliggende og omtalte Friherr von Dalberg er En af Testamentsexekurerne. Paa vedkommende Jndskibningspladser ere Agter ansatte. En Deel af Formuen skal anvendes til, sikkre de Krigere, der maatte vende tilbage fra Grækenlesom Krøblinger, en anstændig Pension. Efter Forlyde vil en meget udmærket General stille sig i Spidsen for i store Værk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Kiøbenhavn. Generalauditeur Bornemann skal være udnævnt til stitiarius i Høiesteret i nysafgangne Conferentsraad fodersens Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Etatsraad Pram døde i en Alder af 66 Aar. Hann en Guldbrandsdaler. J vor Literatur har han over Aar virket som Publicist, Cammeralist og Digter. Theatret har han leveret otte Stykker. Fire Præmier, han vundet. Han var Udgiver og Medudgiver af ad lige Tidsskrifter, og der er Jngen blandt vore Digte, der har arbeidet i saa heterogene Fag som han.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
J mange Aar er det Spørgsmaal ideligen bleven gi tagen: Hvi gaaer Posttouren imellem Kiøbenhavn og Ha borg ikke over Falster og Lolland, - Spørgsmaalet, vigtigt, og der er vel for Tiden Jntet, hvorved Gene postdirectionen kunde giøre sig meere fortient, end ved mage det saa, at Posten fra Kiøbenhavn til Hamborg, Fremtiden gik over Vordingborg, Falster og Lolland til mern o. s. v. gjennem Holsteen. Den nu brugelige Pe tour indeholder 66 1/4 Miil mellem hine Stæder; den Forslagne kun 44 3/4, altsaa kunde de Reisende befries for, giøre en Omvei af 22 1/2 Miil. Hvilken Vinding paa saaVeil Omtrent 1/2 sparet. (Statsvennen). Bør ikke enhver, tydsk eller dansk, Præst paa Forlange meddele en Syg Nadverens Sakrament hiemme? De Spørgsmaal ønskes besvaret af en Sagkyndig. (S. B.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Telegraphen paaanker, at Skræder Friedrichsen ikke fentligen har navngivet den Sognepræst, der, isted for at kaste Jord paa hans Barn, hvorfor han var bet svarte, Faderen kunde forrette det selv, og bekiendtgiøsamme Anledning følgende, Jordspaakastelse angaaer Lovbestemmelser: 1) Det er en Pligt, som paaligger Pe sterne: at kaste Jord paa de Døde, og at antegne Dø faldet i en Bog, der holdes over de Døde. 2) De maagenlunde foreskrive Nogen, hvad eller hvor meget de vi have for Jordpaakastelsen, under deres Kalds Fortabelinen 7de maae erkamme, hvis dennem derfor godvilligen des", enten de ere Kiøbstæd, eller Landsbyepræster. 3) gen maa begrave sine Døde stiltiende uden Præstens Tjeneste med at kaste Jord paa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Videnskabernes Selskabs Ordbog udleder Ordet Jorde møder af Jord, fordi Fødselshielperinden i Hedenold optog det nyfødte Barn, der lagdes paa Jorden og siden tes Faderen, for at han kunde knæsætte det. Det bør saa ikke skrives Gjordemoder, hvilken Skrivemaade heller te findes i vore ældre Bibeloversættelser eller danske Lov Ogsaa har samme Ordbog "Jordefader, for en Fød hielper, hvilket Ord dog nu er gaaet af Brug.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Hs. Excellence, Geheime, Stats- og Finantsminister som Møsting, har i nogle Dage været syg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Den berømte Sarti, der i sin Tid var Theaterdirecteur, Kiøbenhavn, var saa ubekiendt med vort Sprog, at han satte Musik til Ord, hvis Mening han ikke forstod. Et udseerligt Exempel herpaa havde Man, da han skulde componere Musiken til Tronfølgen i Sidon. Den første Arie i dette Stykke begyndte med de Ord: Hanen galer. Componisten spurgte, hvad det skulde betyde? Paa Sva ter, at det var en Skildring af Morgenstundens Behage ligheder, raabte han: Comment, Fanken gael, Vest, Omme disent les matelots, est ce que cest la un mage du matin, (Hvorledes, Fanden gael, det et saaledes som Matroserne tale, og det er et Billed paa Borgenen?) En Eleve af Thorvaldsen, den unge Freund, som nu nogle Aar har arbeidet i hans Konstværksted, har forfærdiget en Mercur, som roses meget. Architecten Portoppidan har leveret en Tegning til en stor Bygning, som har vundet meget bifald. Maleren Hillerup opholder sig endnu i Rom, men Jensen var afvigte Sommer i Florents. Dronninggaard, med tilhørende 600 Tdr. Land, skal nu bortforpagtes paa 10 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Politivennen giør opmærksom paa, at Historien om det efter 27 Aars Forløb opdagede Mord, som nylig læstes i Kiøbenhavns Skilderie, allerede har været at læse i Kiøenhavns Aftenpost for 22 Aar siden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Følgende kunstige Mindevers over den i Varde nylig af 3de Distriktslæge A. B. Monrad læses i Ribe Avis: Or Sorg og Glæde stedse gaae i buntet RAD? sørgelige Bud, at De gik nu herfra stødtrængtes hulde Ven; Forsagtes Trøst De var! blev, Læser, reev Han ei, en Kiær for Dig, fra Døden. f mine og af mig velsignes De - dog - ODe Lønnen faaer jo hist; Alfader signe Del!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Af en gammel trykt Dom sees 1737, den 4de August, havde en Magister Hans Mossin til Høimesse i Nicolai Kirke i Kiøbenhavn, hvor han var Sognepræst, i sin Præken erklæret de ved samme Menighed forordnede tvenCatecheter, Andreas Balslev og Henrich Rheling for hiske Lærere, og deres Foredrag for falsk og diævelsk Lær som. J den Anledning blev nedsat en Commission, som undersøgte Sagen, og dømte begge Catecheter friefundne, men Sognepræsten derimod til at have forbrudt sit Kald, og at bøde 350 Rd. ad pios usus, og 150 Rd. i Processens Omkostninger til Generalfiskalen, samt at ved Jntroduction, skulde Magisterens Forargelse og Catecheternes Uskyld tydelig og med Eftertryk foredrages Menigheden. J den senere Tid er der i Hovedstaden, blandt Folk af den høiere Classe, indtruffen adskillige voldsomme Dødsfald. Saaledes erfarer Man nu med Vished, at den forrige Politiedirecteur, Justitsraad Hvidberg, har druknet sig, - og at en anseet Militairpersons Datter, efter Forlydende i et Anfald af Melancholie, stod i Begreb med at udføre det samme Forsæt. Hun blev vel lykkelig reddet op af Vandet; men døde dog kort efter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Ved Bombebøssens 7de Aabning, den 2den Januar d. A., fandtes i samme 74 Rbd. 90 s. i Sedler og Tegn, og 102 Rbd. i rede Sølv. En i disse Dage indkommen betydelig Gave, der egentlig hører til næste Qvartals Regnskab, bestaaer i 250 gamle Rigsorter, som en ubekiendt velklædt Mand selv nedlagde i Bombebøssen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
J Statsvennen No. 3 er et langt Capitel angaaende Tallotterie, hvori yttres den Tanke: "at Spillerne qvalificerer sig til at sættes under Formynderskab", som vel ogsaa især var fornødent naar de begynde at jage efter deres tabte Penge, ved at forhøie Jndsatsen, som har gjort de fleste Spillere ulykkelige. J Hamborg er enhver berettiget at bortjage sine Tienestefolk, naar han erfarer at de spille i Tallotteriet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Striden om Blok Tørens Mimmer er nu i fuld Gang, og som Man seer er ogsaa F. v. Scholten indviklet deri.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Avertissementer af Adresseavisen: En Bagleilighed anvises i Helsingøersgaden 324. - Et ungt Fruentimmer, Pige eller Enke, som er fri for enhver Forbindelse, kan, komme til, at føre Huusholdning for en ung Mand. - En Karl, som er fri for Alting, ønsker at gaae et Sted og anvises i Springgaden No. 15. - Et Par gule Heste, tienlige for en Bager, paavises i Knapsteds Gaard. - En Enke og Embedsmand, som fra 1ste Mai d. A. af for en Tid vil ophæve sin Huusholdning, ønsker at finde et midaldrende og dannet Fruentimmer, Jomfrue eller Enke uden Børn, som ikke er hæslig, men af blid og redelig Characteer, og som elsker Orden, Reenlighed og stille Huuslighed, der vil være ham til Selskab, vadske og sye om ham, samt udføre alt inden Døre, som de mindre Forretninger i Huset udfordre, samt forstaaer at lave Mad, naar enkelt Tilfælde kunde foranledige samme. Man behage at henvende sig i store Kongensgade Nr. 228, anden Sal, men uden foranførte Egenskaber bedes ikke at uleilige sig. Hals. Den 7de Februar. Jndkomne, S. Holm og P. Larsen fra Kiøbenhavn. C. Smørholm fra Nyborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Capitelstaxter for 1821 Aars Afgrøde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Siellands Stift. Rug 2 Rbd. 1 Mk. 3 s., Byg 1 Rbd. 5 Mk. 9 s., Havre 1 Rbd. 2 Mk. 11 s. Tønden, alt i Sølv. Fyens Stift. Rug 2 Rbd. 12 s., Byg 1 Rbd. 5 Mk. 13 s., Havre 1 Rbd. 1 Mk. 1 s. Tønden, alt i Sølv. Aarhuus Stift. Rug 2 Rbd. 2 Mk. 8 s., Byg 1 Rbd. 5 Mk. 4 s., Havre 1 Rbd. 12 s., Boghvedegryn 5 Rbd. 3 Mk., Smør 32 Rbd. 2 Mk. Tønden, alt i Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Bekientgiørelser. Glasperler til at behænge Lysekroner med, forlanges tilkjøbs. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Jngstrup ved Kattesundsport i Aalborg har til Salg er lidet Partie Haugefrøe, som er oprigtig godt og ingenlunde forfalsket, og sælges for det Halve, mod hvad det før har kostet. Han har ogsaa noget godt Frøe af dobbelte Nelliker at overlade, men dette falder dyrt. Jngen vil fortryde at handle med ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
En Baad, drægtig 1 1/2 Commercelæst, isærdeleshed tienlig til Farten med færske Sild, anvises tilkjøbs for billig Priis. Aalborg den 10de Februari 1822. N. Jørgensen, Farver.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
En Stue=Etage, beqvem til al Slags Næringsbrug, anvises til førstkommende Paaske Flyttetid til Leie fra Postcontoiret. Udsalgs Priserne ved Aalborg Raffinaderie ere den 6te Februari bestemte saaledes: Fiin Raffinade a Pd. 3 Mk. 4 Sk. Fiin Melis á Pd. 2 Mk. 8 Sk. Pande-Sukker á Pd. 3 Mk. 4 Sk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Guult Candis á Pd. 2 Mk. 8 Sk. Hvidt Pudersukker á Pd. 2 Mk. 4 Sk. Guult Ditto á Pd. 1 Mk. 8 Sk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Bruun Sirup á Pd. 10 1/2 Sk. Ditto Ditto pr. 100 Pd. 10 Rbdlr. pr. 100 Pd. gives 5 pCt. Rabat. C. W. Holst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
At jeg Undertegnede fra Dato af som sædvanlig er NB. forsynet med alle her brugelige Sorter Hauge og Blomsterfrøe, til Udsalg af bedste Slags, dette har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre, ligesom og at halve og lavstammede Frugttræer af gode Sorter, høistammede Linder, Riisvexter &c. og kan Alt bekommes for mulig billigste Priser. Aalborg den 21de Januari 1822. Jacob Bruusgaard, Gartner, boende uden Østerport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Proclama. De som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Sognedegn Niels Linde Deichmann i Jerslev, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, da Boets ringe Tilstand ikke formaaer at udstæde andet Proklama. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Jfølge Proklama, som er læst ved Underretten og fremsendes til Læsning ved vedkommende Landsoverret, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre hos Sølveier Jens Jørgen Jensen i Giønnerup, Wreilev Sogn, der har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvalter. Sæbye den 26de Januar 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Auctioner. Mandagen den 18de Dennes om Formiddagen Kl. 10, ver Cancellieraad Kløckers Dødsboes Gaard paa Allgade No. 308, ved 6te Auction, som afholdes i bemeldte Gaard, og raabt til absolut Bortsælgelse, saafremt nogenlunde antagel Bud skeer. Til Efterretning for Liebhaverne bekiendtgiøres, at de fremlagte Conditioner nu ere forandrede derhen, at dePrioriteten forfaldne Renter blive Kiøberen uvedkommende, og at det meste af Kiøbesummen vil kunne forventes at bli staaende imod Prioritet i Eiendommen. Aalborg den 9de Februari 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
J min iboende Gaard bortsælges ved offentlig Auction, 15de Februarii næstkommende Formiddag Kl. 10 min Beholning af Vine, bestaaende af gode Bordeaux røde og hvide Vi Mallaga, Rinsk, Madera og flere Sorter, nogle OxhovBordeaux Brændeviin og dito Viinæddike, St. Croix Rus Aqvavit og Kornbrændeviin. Fremdeles: endeel gode Styk de og andre ledige Foustagier, nogle Kar, en Slum engelSinner=Kul, en Skippunds=Bismer, en Kornharpe, end Viinglas m.m. Ved samme Auction sælges en stor Deel tørre Egestav, omtrent 3 Skpd. Jernbaand, 2de Dunkrafter og adskillige Viinhandelen henhørende Jnventarier. Fremdeles bemærkes det: at Auctions-Conditionerne, de ere særdeles billige og favorable for Kiøberne, ere 4 De forinden Auctionen til behagelig Eftersyn hos Hr. Prokurtor Juul. Aalborg den 21de Januari 1822. Petrine Chr. sal. Kjeldbergs Efter Vedkommendes Begiering og ifølge passeret Exetion, bliver den Gaardmand Lars Andersen af Ulsted Be Kier Herred, Aalborg Amt, tilhørende Gaard i bemeldte Ulstesom staaer for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr., opbden til Salg ved trende Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 12te Februar. 2den Gang Tirsdagen den 26de Febr. og 3die Gang Tirsdagen den 12te Marts næstk. hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afhedes paa Kier Herreds=Contoir i Nørresundbye, men den sidst paa Gaarden selv. Saasnart Gaarden ved sidste Auction, solgt, sælges tillige endeel udlagt Jndboe og Besætning. Coditionerne, hvorefter Gaarden sælges, ere at faae til Eftershos Prokurator Juul i Aalborg. Nørresundbye den 19de Januari 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-11
Tirsdag og Onsdag næstkommende 19de og 20de Februar, bliver i Dronninglunds Sogn foretaget Auction over ende hos flere Beboere sammesteds for Bidrag til Skolevæsenet udpantet Gods, som er 37 Køer, 20 Stude, 22 Qvier, 11 Kave, 3 Heste, 11 Faar, 3de Kaner, 2de Vogne, 11 Dragkiste, 7 Kister, 6 Hængeskabe, en Kobberkiedel, et Chatol med Ska en Bismer, en Theemaskine, 4 Par Lysestager, 3de Malmmortere, 2de Stueuhre med Futteral, nogle Tintallerkener, Sølv Hovedvandsæg, nogle Sengeklæder, Mands- og Fruentimmerklæder m. v. Auctionen tager sin Begyndelse Tiirsdag Formiddag Kl. 3. hos Sognefoged Christen Jensen Suddergaard, Hiallerups Fierding; Eftermiddag Kl. 2, hos Sognefogden for Ørsøe Fierding Søren Nielsen i Wadet; Onsdag Kl. 6. hos Sognefogden for Dorfs Fierding Laurs Ottesen i Gingsholm: Eftermiddag Kl. 1 1/2 hos Sognefoged Christen Larsen i store Biørnelund. Vederheftige Kiøbere kunne erholde 4 Ugers Credit. Sæbye, den 29de Januari 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Constantinopel, 30te December. Undtages enkelte Mord og Excesser, der aldrig gaaske me hindres her, kan Man ikke klage over Rolighedens styrrelse. Men undertrykt er Giæringen ingenlunde; har tvertimod snarere til end aftaget. Jsær er det nitskarernes Stemning, der indgyder Angst. En stor l af de Regimenter, som befandt sig her, var bleven Edret til, at medvirke til de oprørske Moreoters og Epi ters Betvingelse. Derfor skulde de gjennem Macedonien de op til deres Bestemmelse og i deres Sted skulde en tel af de asiatiske Tropper, der endnu staae som Reservenee i Nærheden af Hovedstaden, rykke ind i denne. lod denne befaling, der vakte Janitskarernes høieste bittrelse, erklærede sig alle Corpsets Chefer og mange seete Statsmænd; thi de betragte den som Begyndelsen, Udførelsen af en Plan, som Sultanens Yndling, Ha Effendi, længe skal have baaret paa, og som bestaaer Janitskarkorpsets fuldkomne Oplysning. Men da dets bortfiernelse fra Hovedstaden finder saa stor Modstand, det sandsynligt, at det bliver, hvor det er. - Efterretgerne om de Nederlag, de tyrkiske Tropper have lidt flere Punkter, have ligeledes vakt stor Giæring og line søger Man at stille ved at udsprede Beretninger omsernes Tilbagemarsch og Felttogets Ende paa den Kant. En disse Beretninger finde endnu ingen Tiltrø her i Sta 1, da de endnu ingen Bekræftelse finde i de nyeste Relader fra Alessandria og Smyrna.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Rusland synes, saavelsom Porten, at ville undgaae ag. Det er vist, at Østerrigs, Frankrigs og Englands Jandter opbyde alt, for at opretholde Freden i Europa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Odessa, 11te Januar. Den af de hidflygtede Græker til St. Petersborg af dte Deputation, der skulde anraabe Keiseren om Beskyt 3 er kommen tilbage, og, som Rygtet siger, med rettet Sag. Dog har maaskee deres let forklarlige behed om Resultatet af deres Sendelse foranlediget dette Rygte. Er dette imidlertid sandt seer Man deri blot et nyt Beviis paa vort Hofs Fredskiærlighed, i det Samme, under Underhandlingerne med Porten, vil undgaae ethvert Skinn, der kunde synes at bære Vidne om fiendtligt Sindelag. Alt i nogle Uger har Rygtet fortalt, at vore Tropper skulle besætte Moldau og Wallachiet, men med Vished, vides Jntet derom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Moldauergrændsen, 14de Januar. Grev Wittgensteins Hovedquarter er virkelig den 7de Januar bleven forlagt fra Tulezyn til Kischeneff. Efter Forlydende have de til Nabostaterne flygtede Bojarer paa deres Bønskrift til Keiser Alexander og Beskiermelse og Hielp faaet et i enhver Henseende aldeles tilfredsstillende Svar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-02-14
Jfølge sikkre Efterretninger har den tyrkiske Kommandant i Moldau, Salig Pascha, forlagt sit Hovedquarter fra Jassy ned til Forzany, Stad paa Grændsen af Wallachiet. Tyrkerne drage deres Hovedmagt sammen ved Donau.