JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Jeg afholder mig fra at berøre den Upsalske Konstdommers Yttringer om nogle andre af vore nulevende Digteres Arbeider, fordi han virkelig i at omtale dem synes at have aflagt den Partiskhed, imod dansk Digtekonst og danske Digterværker, som han ved de øvrige saa kiendeligen raber. Heller ikke kan der falde mig ind at udfylde Alt, hvad hans Arbeide mangler, for at være en Skildring, af den nyere danske æsthetiske Litteratur, men det forekommer mig løierligt, hvorfor han, naar han vilde giøre Undtagelse i at berømme en Digter af mindre Betydenhed, dertil netop valgte J. Smith. Havde han selv kiendt den danske Litteratur, vilde han dog vel have fundet noget mere at udskrive af Eichhorns Litteraturgeschichte. Jeg vil endnu blot bemærke, at hans partiske Fordom imod dansk Digtekonst kiendeligst har udtalt sig i Slutningen af hans Skrift, hvor han saaledes udtrykker sig: Naar vi kaste et Blik tilbage paa alle disse poetiske Skatte, turde vi finde, at den danske Sang gudindes største og skiønneste Rigdom er at søge i den dramatiske Digteart *) i Romanzen og Allegorien; at hendes største Fortieneste yttrer sig i en glimrende Farveblanding, i en om blødægtig Tone og i hendes varme fædrelandske Sindsstemning. Derimod kunne de Ufuldkommenheder, man har at bebreide hende, findes i Mangel paa Concinnitet og inderlig Dybhed, og man kan ikke fritage hende for en vis Affectation i sin udvortes Gang." Mig synes, jeg maatte undsee mig for mine Landsmænd ved at forsvare den danske Muse mod saadanne Beskyldninger, der *) Synderligt nok, Holbergs Lystspil har han ikke nævnt, end sige bedømt, Vessel, foragter han, Evald og Oehlenschlagers dramatiske Arbeider ere ham ikke tilpas; Andre har han ikke kiendt eller nævnt (paa Dyveke og Niels Ebbesen nær, hvorfra kommer nu den store Overvægt i dramatisk Poesie, som af Forf.s Charakteristik af vor Litteratur skal fremlyse? blive dobbelt urimelige, naar de grundes paa de Digteres Værker, som Konstdommeren, især har opholdt sig ved. Enhver, som nogenlunde kiender dansk Sprog og dansk Digtekonst, veed, at begge ere lige skikkede til at tolke den ømme Blodhed og den derve Kraft; at det førstes herlige Slægtskal til det ældgamle nordiske Sprog og til det sydligere germaniske Tungemaal giver der Fordele, som intet andet europæisk Sprog kan, rose sig af, og at kiernefuld Kraft, naturlig Inderlighed, dyb Følelse, ukonstlet Naivetet og værdig Simpelhed netop ere charakteristiske Egenskaber ved de Digterværker, som den danske Sanggudinde fortrinligen har stemplet med sit eiendommelige Præg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn d. 21de Maji. Kongens ivrige Bestræbelser for at lindre de Besværligheder, som trykker hans kiere Undersaatter, der lide ved Standsningen i de vigtigste Næringsveie og i Samqvemmet, mellem begge Rigerne, ere løbne frugtesløse af Greve Bernstorff, som var sendt til London. med Fredsforslag, er af den engelske Regjering bleven afviist uden at blive hørt. Kun allene blev ham tilkjendegivet, at det ufravigelige Vilkaar for Fredsunderhandlinger paa andet Sted end i London og under svenske Deeltagelse, er at Sverrigs Paastand derved lægges til Grund. Det er nok som bekjendt, at denne Paastand strider mod Statens Sikkerhed og Rigernes Forenings Vedligeholdelse. Krigen maa da fortsættes. Hs. Majestæt forlader sig tillidsfuld paa sit tro Folks Hengivenhed og Mod, og paa Hans og Vores retfærdige Sag. (St. Tid.) Vedkommende har for Cancelliet andraget, at have hos en Mand, imod 2den Prioritet i et Gods, indestaaende en Capital af 60,000 Rdlr. D. C., hvilken af Debitor i Decembers Termin 1809 er oppebaaret saaledes, at han forn 16,000 Rdlr. udstedte sin Obligation, men for den øvrige 44,000 Rdlr. til haandfaaet Pant overgav Creditorraadskillige Kongelige Obligationer, hvorhos Debitor forpligtede sig til i 11 Decbr. Termins 1810 for den hele Sum at udstede sin Panteobligation, imod at erholde de deponerede Obligationer tilbage. Videre er andraget, at, da dennes under 21 Decbr., 1810 udstedte Obligation skulde omskrives til Rigsbankpenge, har Creditor formenet, at Saadant. burde skee i Forhold til den Tid, da Capitalen, først af Debitor blev oppebaaret, men at Denne har paastaaet, at Omskrivningen burde skeer efter Panteobligationens Datum, hvorfor Creditor over denne Sag har forlangt Cancelliets Resolution. Collegiet, har derpaa svaret at hvad de 16,000 Rdlr. angaaer, hvorfor Debitor lunder 11 Decbr. 1809 har udstedt en Obligation, derrers indfriet ved den senere Panteobligation af 21 Dec. 1810, dager der efter Cancelliets Formening, utvivlsomt, at disse, i Følge Fr. af 6 Jan, sidstl. dens 23 §. sidste Membrum, bør omskrives i Forhold til førstmeldte Datum, og da de tvende Cancelliet tilstillede Breve af 1 Dec. og 12 Dec. 1809, synes at udvise, at Debitor til samme Tid ogsaa har bekommet den 44,000 Rdlr., og derfor giver Creditor offentlige Papirer til Sikkerhed, som han igjen til 11 Dec. 1810, skulde modtage som Valuta forbemeldte 44,000 Rdlr., for hvilken Sum og de ovenfor nævnte 16,000 Rdlr. det var, han udstedtesin Panteobligation af 21 Decbr. 1810, saa skjønnestikke rettere, end at Creditors Paastand, med Hensyn paa den hele Capital er aldeles overeensstemmende med Grundsætningerne i Fr. af 5 Jan. d. A. Dog forbeholdes Vedkommende at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
J Anledning af Fr. af 6 Jan. d. A., har Cancelliet modtaget følgende Forespørgseler: 1) naar nogen i sidstafvigte Aars Junii Termin har kjøbt Varer, som ere accorderede at betales i dette Aars Junii Termin, om da Debitor er pligtig til efter Frds. J. 31 at betale den accorderede Sum inden 4 Uger efterat den er krævet, eller, i Mangel af Betaling, til at lade Samme omskrive til Rigsbankpenge; 2) om saadan Gield, naar den er omskreven til Rigsbankpenge, alligevel skal betales til den accorderede Termin; 3) naar Nogen er en Capital skyldig efter Revers, som er accorderet at betales i Junii Termin d. A., og Creditor ikke, efter Debitors Anmodning, betids vil erklære sig, om han vil have Gielden udbetalt, eller lade den omskrive saaledes, at Denne kunde have 3 Maaneders Frist til at disponere paa anden Maade over den Capital, som til Afbetalingen var bestemt om da Creditorikke er pligtig til at modtage Betaling Collegiet har derpaa svaret til 1, at det holder for, at allerhøistbemeldte Frd. §. 3, har Hensyn til en allerede forfalden Gield, og at man derfor ikke skjønner rettere, end at de i Artiklen fastsatte 4 Uger, in casu qvæstionis, ei kunne regnes førend fra næstkommende 11 Junii Termin, til 2 at, naar saadan Regnings Gield er omskreven til Rigsbankpenge, skal dermed efter den udtrykkelige Forskrift i bemeldte §. 31, i alle Maader forholdes som med de i Frds. J. 23 ommeldte Gjeldsbreve, hvoraf følger, at ogsaa den 26 §. bliver anvendelig, saa at Creditor ikkun kan fordre Betaling i Overeensstemmelse med Samme; til 3: at da Frds. §. 28 giver Creditor 1/2 Aars Betænkningstid til at afgjøre, hvad enten han vil lade Gielden omskrive eller fordre den udbetalt, saa kan den omhandlede Jndskrænkning heri ingenlunde paalægges ham. J øvrigt forbeholdes Vedkommende at lade disse Spørgsmaale afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.) Budstikken meddeler Efterretning om en fortjent Mand i Kragerøe, Ridder Grofferer Heuch. Han fortsætter sine patriotiske Bestræbelser for Fiskerierne i Egnen af Kragerøe. 1803 har han ladet komme en Fisker, 1804 en Laxesisker, begge fra Varsøe, og i dette Aar en Fisker samt Garn og Nod fra Sundmøer, men endnu har man ikke erfaret nogen synderlig Frugt af disse Foranstaltninger. 1809 lod Hr. Heuch gjøre Begyndelse med en Spindeanstalt, som nu staaer under Fattigvæsenet. 1810 lod han komme en Væver fra Kongsbergs Arbeidsanstalt, som har vævet i foregaaende Aaringer en Deel grove Uldklæder, der ere stampede og farvede i Christiania, og i Aar har vævet Bomuldstøi, Bolster og Dreieler 400 Alen. Garnet er spundet i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Ved Auctionen i Onsdags over den her afdøde Keiserl. Østerrigske Legationsraad v. Buols Efterladenskab, blev iblandt andre Kostbarheder solgt til Hr. Litteratus Øst en Gulddaase med Diamanter for omtrent 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
D. 18de Maji døde i Kjøbenhavn Skoleholder N. Biørn og to Timer efter ham hans Kone. Begge roses for deres Stræbsomhed, men Fattigdom var deres Lod og de efterlade intet uden 8 smaae uforsørgede Børn. De selv trænge ikke mere til menneskelig Hielp, men den, som vil udvise Menneskekjærlighed mod deres Efterladte, kan henvende sig til Hr. Viinhandler og Forsørgelsesforstander K. C. Frydenlund, i Frederiksberggaden No. 25, som ædelmodigen har paataget sig at indsamle Vi drag i dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Blandede Efterretninger. Efterretning om den Engelske Konge, Carl d. 1stes Henrettelse. (Slutn. . forr. No.), Carl. havde kort før hans Dødsdom blev afsagt hedet indstændig om at blive hørt af begge Huse, da han vilde gjøre dem et meget vigtigt Forslag, hvilket formodes at have bestaaet deri, at overdrage sin Søn Regjeringen, men hans Begjering blev afslaaet, fordi den betragtedes, som et Konstgreb hvorved han vilde forhale Sagen. Da han forlod hiint selvgjorte Tribunal, overøste Soldaterne og Pøbelen ham atter med Forhaanelser; een af dem. begik endog den Afskyelighed, at spytte sin Souverain i Ansigtet. Carl taalte disse Forhaanelser, med mandig Sielstorhed. "De Arme, raabte han, vilde gjøre det samme mod deres Generaler for sex Pence." Da han kom tilbage til Whitehall, udbad han sig Tilladelse at see sine Børn, og at æde
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Bispen i London, Dr. Juxon, maatte understøtte ham i hans private Andages velser. Denne Begjering, og tre Dage til at berede sig til Døden, indrømmedes ham. J Ligen til hans Henrettelse sov han hver Nat rolig, skjønt de paa Skaffottet arbeidende Tømmerfolks Hamren og Banken bestandig gjenlød i hans Øren. Udenfor Vinduerne af den store Sahl. i Whitehalle blev Staffottet opreist, i den Hensigt, at gjøre hans Straf end føleligere. Den strækkelige Morgen kom: Paa Skaffottet, som var beklædt med Sort, og bevogtedes af det Compagnie Soldater, saaes Blokken, Øxen, og to Bødler med Maske paa. Folket, forsamlet i Skarer, stod i en stor Afstand derfra. Carl overskuede alle disse høitidelige Forberedelser med største Rolighed, og da han ikke kunde vente at blivel hørt af Folket, som stod for langt borte, henvendte han sin Taløtil de faa Personer, der stode nærmester Her viste, han hvor uskyldig han var i den sidste ulykkelige Krig; at han ikke havde grebet til Vaaben mod Parlamentet, førend dette havde foregaaet ham med et Exempel; at han ikke havde anden Hensigt med sine krigerske Tilberedelser, end fuldkommen at forsvare den Myndighed, han havde arvet efter sine Forfædre. Men, skjønt uskyldig mod sit Folk, erkjendte han dog Retfærdigheden af hans Dom i Henseende til sin Gud; han tilstod, at han fortjente sin Straf, fordi han havde samtykket i Fuldbyrdeelsen af en uretfærdig Dom over Grev Strafford. Han tilgav alle sine Fiender, formanede Folket at vise Lydighed; at erkjende hans Søn som hans Efterfølger, og til Slutningen bevidnede han sin Hengivenhed til den protestantiske Tro, saaledes som den udøves af den engelske Kirke. Et eneste Hug skilte hans Hoved fra Kroppen. Den anden Bøddel holdt Hovedet i Veiret, og raabte: See her en Forræders Hoved! – Saaledes endte Cavlsit Liv d. 30te Jan. 1648 i sin Alders 49de og sin Regjerings 24de Aar. Han var af middelmaadig Størvelse, robust og vel proportioneret. Han havde et indtagende, men melancholsk Ansigt. Hans Caracteer fremlyser bedst af følgende Træk Førend han strakte Halsen paa Blokken, sagde han til Juxon med megen Eftertryk: Glem ikke, hvilke Ord man troede indeholdt en stor Hemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Efter Generalernes indstændige Begjering om at sige dem Meningen af disse Ord, erklærede Bispen, at Kongen havde paalagt ham, fremfor Alting, at formaae hans Søn til at tilgive hans Mordere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Man har siden ikke erfaret, hvo de to forklædte og maskerede Personer vare, der havde paataget sig Bøddelforretningen. Strax efter at Hovedet var afhugget, blev Kroppen lagt i en Blykiste, bedækket med sort Fløiel, og bragt til det Kongelige Værelse i Whitehall. Efter at Liget var blevet balsammeret, overleveredes detid. 17 Febr. til fire Betjentere, der havde opvartet Kongen under hans Fangenskab. Disse bragte det døde Legeme endnu samme Nat til Windsor, og Hertugen af Riche mond, Marquis Hertford, Greve Southampton, og Biskop Juxon, fik næste Dag Tilladelse, ogsaa at forføie sig did. Oberst Whichot, Stedets Gouverneur, var saa fanatisk, ikke at ville tillade, at man skulde bruge den ved Jordefærd i Liturgien foreskrevne Kirkeskik, og Liget blev derfor i al Stilhed bisat ligefor Choret, ikke langt fra Henrich den 8de og Johanna Seymour. Følgende simple Paaskrift blev med store Bogstaver udgravet i Blyet, King Charles, 1648. Det døde Legeme var, efter Rapins Beretning, siden ikke mere at finde. Jmidlertid seer man af den nylig indtrufne Omstændighed, at det virkelig endnu laae i Kisten, da den blev saabnet, men mueligen fandt Vedkommende deres Regning ved at indbilde Folker, at at det var forsvundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Alt. Merkur anfører følgende Efterretninger, uddragne af engelske Tidender, angaaende Opdagelson af Carl d. skes Ligkiste, der skeede ved samme Leilighed Hertuginden af Brunsvig skulde bisættes i Vestminster Abbediet. - Hvælvingen, hvori man fandt Ligkisten, er bedækket med en muret halv Steen tyk Bue. Den er 7 Fod, 2 Tom. bred, 9 Fod, 16 Tom. lang og 4 Fod 10 Tom. høi. Den ligger midt for Choret ved de 11 Ridderes Skriin, ved Siden af Kongerne. Ved dens Aabning saaes en simpel Blykiste, der aldrig synes at have været omgivet med en Trækiste og som med store Bogstaver havde den Jndskrift: Kong Carl. 1648. Der blev derpaa gjort en fiirkantet Aabning i Laaget, der var stor nok til nøie at undersøge Jndholdet, og man fandt en ganske sammenfalden Trækiste og i samme Liget omhyggelig indsvøbt i Vox lærred, i hvis Folder der var smeltet en sidtagtig, som det syntes, med Harpix blandet Materie, for saa meget som mueligt at afholde Virkningerne af den ydre Luft. Kisten var ganske fyldt, og Vox lærredets Seihed gjorde det meget vanskeligt at skille det fra de Dele, det indbefattede. Hvor den sidtagtige Materie havde sat sig fast var det let at adskille Voxlærredet, og man saae i samme et nølagtigt Aftryk af de Former, den havde heftet sig ved Omsider blev hele Ansigtet blottet for sin Bedækning. Hudens Farve var dunkel; Panden og Tindingen havde kun tabt lidet af deres Muskulsubstance, Næsebrusken var borte, det venstre Øie aabent og fuldstændigt, men forsvandt efterhaanden; det i Carl de 1stes Tider caracteristiske spidse Skjæg havde vedligeholdt sig fuldkommen. Ansigtets Form var langagtig ovalt, mange Tænder vare endnu tilbage, og det høire Øre var formedelst den sidtagtige Materie imellem samme og Voxlærredet ubeskadiget. Enhver af de Tilstedeværende maatte tilstaae, at Ansigtet, sin Forraadning uagtet, endnu meget lignede Mynterne, Brystbillederne og især Van Dycks Malerie af Carl 1. -(Fortsættes. – Alt. Merk.) CUS.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Postefterretningen. (Af Hamb. Corr.) Berlin, d. 18de Maji. Efterretninger om det Bülowske Corps's Bevægelser af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
17de Maji. - Efter indløbne Beretninger gaaer General-Lieutenant v. Bülows Corps, der ved fiendtlige Manøvres fra Torgan af er bleven tvungen til Tilbagebevægelser, igjen over til det Offensive, og vil forsvare den Forsvars linie, der strækker sig til Magdeburg, og beskytte Berlin. Det Russ. Observationscorps under Gener. Gr. v. Woronzow staaer endnu bestandig i hans faste Forskandsninger for Magdeburg, og underholder Communicationen med Gener. v. Bülow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
- Militairgouvernementet for Landene imellem Oder og Elben har udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori det hedder: at da Krigsskuepladsen har trukket sig længere bort fra Berlin, og denne Residenres Beliggenhed er nær ved den Strøm, hvis Overgange tildeels ere i Fiendens Hænder, saa kræver Forsigtigheden at bortføre de Gjenstande, som ikke lade sig skaffe bort i et mindre roligt Øieblik, men denne Forholdsregel, som ene grunder sig paa Berlins Beliggenhed, bør ikke opvække nogen Bekymring hos Publicum. Gener. Len. v. Bülow staaer med en tilstrækkelig Magt beredt til at dække Berlin, og denne Magt, skulde den end af en overlegen fiendtlig blive tvungen til en Tilbagemarsch, forstærkes bestandig mere og mere ved de til Understøttelse opstillede Tropper. – Naar Statens Embedsmænd, de høiere Authoriteter, hvis Virkekreds strækker sig til hele Monarkiet, bort fjerne sig, saa skeer dette efter Kongens udtrykkelige befaling, og paa det der ikke skal opstaae nogen Standsning i Forretningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Berlin d. 18 Maji. Den her fra det von Blücherske Corps, ankomne Maj. v. Perband beretter, at Blocadecorpset endnu bestandig stod for Wittenberg. De Franske trak langs med Elbbredden fra Wittenberg til Torgau frem og tilbage; er Udfald fra Wittenberg er bleven slaaet tilbage. - Gener. Barclay de Tolly er i Lyckau, og hans Forposter streife indtil Elben. 13,000 M. af det Lewisske Corps rykke igjennem Pommern mod Berlin. D. 12te passerede det Sagan og Omegnen med betydeligt Skyts. Coswitz d. 14 Maji. Det Bülowske Corps staaer i en concentreret Stilling ligeoverfor Wittenberg. Paa ingen Puncter hidtil forefaldet noget Nyere af Betydenhed. – J Gaar erholdt vi den Efterretning, at Fienden var fra Torgau af i Anmarsch mod Wittenberg med 12,000 M. Strax blev vort Corps sammentrukken; men ved nøiere Undersøgelse fandtes Efterretningen, ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Berlin, d. 18 Maji. Keiser Napoleons Hovedqvarteer skal i Følge de sidste Efterretninger befinde sig i Pirna. (Stad og Amt med et Bjergslot Sonnenstein, ved Elben, 2 Mile fra Dresden, henad Bøhmen i den Meisniske Kreds.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Stralsund d. 6te Maji. Jforgaars kom her tre svenske Galeier, som havde 1800 M. svenske Garder til Fods, samt Canoner o. s. v. ombord, Strax efter de vare udskibede, marscherede de giennem Byen, og bleve indqvarterede paa Landet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
J Gaar Middags gik General Cardell med en Deel af det herværende Artillerie herfra til det Meklenborgske, og om Eftermiddagen indtraf, en Bataillon Jnfanterie her fra Rugen, der ligeledes vil blive her til den 15de, og da gaae videre. morges marscherede, 600 Mand Jnfanterie herfra, i hvis Sted komme 600 Mand andre, der i Eftermiddag ventes fra Rügen. Stralsund er nu saa stærkt belagt, med Jndqvartering, at det falder vanskeligt at forlægge flere Tropper her. Jgaar Eftermiddags ankom deels her deels ved Greifswalde 30 Transportskibe, der have Mandskab, Heste, Canoner, o. s. vi ombord. Fem Fregatter ligge endnu ved Øen Rügen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Porto-Ree, den Maji. Veddet d. 2 Maji her indløben Fartøi, har man faaet, Efterretning om en paa denne Øe opdaget Sammensværgelse, der skulde udbryde d. 4 Junii paa Kongen, af Engellands Fødselsdag. Engellænderne pleie sædanlig at høitideligholde den Dag blandt andet med militaire Evolutioner, og Garnisonen trækker udaf Fæstningen for at udføre forskjellige ManøvresDe Sammensvorne vilde benytte dette Øjeblik, for at bemægtige sig Portene og Fæstningen. 17 Personer, Hovederne for Sammensværgelsen, ere arresterede og over 40,000 Fremmede, af hvilke der i denne Tid opholde sig over 80,000 paa Maltha, have faaet befaling at forlade Øen. Den dervævende Regjering har overhoved i Anledning af den Omstændighed taget de strængeste Forholdsregler. Jngen Fremmede tør stige meere i Land; de blive under den Skibscapitains særdeles Opsigt, paa hvi Fartøi de ere ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Da den Franske Keiser paa sin Reise til Erfurt kom igjennem Gotha benyttede den for nogen Tid siden i Magdeburgs Fæstning arresterede Hofraad Beckers Kone sig af Leiligheden og bevirkede ved et Knæfald sin Mands Befrielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
Altona, d. 20 Maji. J forrige Nat Kl. 2. bleve vi vakte ved en levende Canonade paa Feddel og de Hamborger Batterier paa den saakaldte Deich, der med uafbrudt Heftighed vedvarede til Kl. 3. Nogle Kugter, som faldt i Staden, have ikke anrettet nogen betydelig Skade, og der er, saavidt man veed, paa Hamborgsk Side ingen bleven dræbt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-25
J Dag har det været roligt. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 43. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 29 Maji 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Skrivelse fra en lystig Broder. Høistærede Hr. Udgiver. Jeg er et Menneske, som i al sin Levetid har ladet fem være lige, og altid befundet sig vel derved. Naar andre græde, leer jeg, naar andre klynke, jubler jeg, og jeg har stedse erfaret, at man kommer ligesaa langt i Verden med at lee som med at græde. Naar det seer meest broget ud for mig, synger jeg: Fryd dig ved Livet &c. og flux tage alle Sorger Flugten. Derimod er min kjere Æg temage af et ganske andet Humør. Hun gjør den hele Dag ikke andet end klynker, og klager og jamrer over Tiderne. Hver Gang Pigen kommer hjem med en Snees Æg eller et Par Pund Smør maa jeg høre Jeremiader over Dyrhed og Opskruerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Jndenlandske Efterretningar. En Mand har for Cancelliet andraget, at hans Hustru, ved en anden Mands Testament af 3 Febr. 1810, er indsat som Universalarving, og at han, som en Følge heraf, blev Eier af den afdøde Testators Huus, hvori indestod 5000 Rd. af Brand cassens Penge, at han, under 22 Febr. 1810, anmeldte sig ved Brandforsikkringen som Huset; nye Eier, og betalte siden Reurerne af den i Huset staaende Sum, uden at nogen ny Obligation blev udstedt, samt at Brandforsikkringen nu, i Anledning af Fr. af 5 Jan. sidstl., har paastaaet Gielden omskreven til Rigsbankpenge efter sin Ælde mod Daler for Daler, hvorimod han har formenet, at Forordningens §. 35 her maatte være anvendelig og Omskrivningen derfor skee efter den Tid at regne, da han lod sig indskrive som Husets nye Eier og erholdt sin Police paategnet, hvorfor han har forespurgt, om ikke denne hans Formening var vel grundet. Collegiet har derpaa svaret, at, da Sporgerens Kone har erhvervet den her omhandlede Eiendom som Universalarving efter Testator og altsaa maa betragtes som een Person mod ham, saa skjønnes ikke, at den allegerede 35 s. her kan være anvendelig, men den i Huset staaende Sum maa udentvivl tilsvares efter den derfor udstedte Obligations Datum; dog at Vedkommende forbeholdes at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-29
Fra en Præst har Cancelliet modtaget en Forespørgsel, om ikke den ham for forrige Aar tilkommende Tiende Afgivt, som, i Følge en i Aaret 1798 indgaaet Tiendeforening, beregnes i Korn, som betales med Penge efter et Middeltal af 10 Aars Capitelstaxter, bør erlægges paa den i Fr. af 5 Jan. d. A. §. 37, fastsatte Maade, samt hvor mange Danske Courant=Sedler, der bør svares for hver Rbdlr. S. V. Collegiet har derpaa svaret, at, da Tiendeafgivten i den af ham paaberaabte Tiendeforening ei er bestemt til noget vist i D. C.,men er betinget i Kornværdie efter et Middeltal af 10 Aars Capitelstaxter, saa er 5. 37, i Fr. af 6 Jan. d. A., ikke anvendelig i dette Tilfælde. Dog overlades det Vedkommende at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (S. B.)