JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Se. Majestat haben anhaltende und klare Proben von der Schwachsinnigket dieses Prinzen, und das dieselde immerfortdaurend, bestandig und ohne Hoffnung einer Aenderung sey, so, das, menschlicher Weise zu reden, nichts brig ist, welches der Liebe Hoffnung machen, und die vaterliche Hoffnung unterstitzen komne. Jndessen haben St. Majestat als Vater, und da ste sich in der Nothwendigket sehen, zugleich als Richter und Schiedsmann, so wie es von GOTTinDero Familie und zur Wohlfart ihrer Staaten ist an geordnet worden, zu versahren, den Schlus genom men, sich mit dem Rath und Beystand einer Anzahl Personen zu versehen, die vermoge ihrer Weisheit, in Betracht der allgemeinen guten Meynung, die man von ihnen har, kraft der Würden, mit welchen sie bekleidet, und endlich wegen der Erfahrung, die ste sich erworden haben, om meisten qualificiret sind. Selbige sind der Gouverneur Dero Prinzen Søh ne; alle Staatsrathe, Don Alsonso Clement Artezqui, nicht allein in soserne derselbe von dem Katholischen Könige zu seinem Gevollmächtigten Minister beyhiesigem Hofe ansersehen worden ist, sondern auch alswirkliches Mitalied des Königl. und høchsten Raths, und der Kammer von Kastilien; der Præsident des Raths mit allen Kollegien der Rota; die Rathe der Kammer von Santa Clara; alle Rathe der Junctavon Sicilien; der Lieutenant der Kammer; Don Francisco Boniore, Oberarst des Königreichs Neapolis und Sr. Majestat; Don Emanuel Della Rusaa, Art der Königinn, und die Aerste Don Cesar Cirique, Don Thomas Pinto, Don Franc. Sera, und Don Dominico San Severino. Se. Majestat wollen, das dieses ansenliche Korps des Staats die Domestiken des Prinzen frey und vel lig, und zu solchen Stunden des Tages, alses nøthig und dienlich seyn wird, abhøre; das selbiges die Bewegungen, Gebährden, Worte, Vorträge undAntworten dieses unglücklichen, Prinzen beobachten, und, wannes die Følge und den Zusammenhang der fortgesenten Antworten und Beobachtungen in Betracht genommen haben wird, sein Urtheil aber den Fahikets- oder Unahikeitszustand falle, in welchem sich der Verstand Sr. König. Hoheit in Absehen andie menschlichen Handlungen, welche die Vernunstvon der Blodsinnigket zu unterscheiden dienen, befinde.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Jch fertige diesen geheiligten Befehl Eurer Excelcellenz zu, damit Sie denselden gemeinschaftlich mit den obbenannten, insonderheit mit den Fürsten von San Nicandro, befolgen, Gegeben im Königl. Pallaste, den 24sten August 1759. (War gezeichnet.) Bernardo Tanucci(Das obgedachte Gutachten wird man nachstens mittheilen konnen.)Der Prinz, von welchem die Rede gewesen isk, wird die Reise nach Spanien nicht mit dem ubrigen Kønigl. Gefolge zur See thun, damit sein Gemuthszustand badurch nicht noch mehrzerruttet werde; undglaubet man daher, das Sr. Königl. Hoheit zu Neapolis bleiben werde, bis die Jahreszet Jhnen verstattet, mit mehrerer Bequemlichket zu Lande zu reisen. Keine Person von Militairstande geher mit nach Spanien, ausgenommen 20 Mann von der Königl. Leibwache, die jedoch wieder zurückkommen. Die Schiffsbegleitung wird blos ans Spanischen, Neapolitanischen und dann 6 Malthesischen Schiffen besteber, Verschiedene andere Nationen, welche Schiffe ange tragen haben, und auch dem Pabstlichen Hofe, har man dafür gedankt.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Rom, vom 26. Sept. Die Bedienungen, welche durch die nene Kardinalspromotion erlediget worden, sind bis itzonur zum Theil wieder vergeben worden. Der Herr Buffalini, Nuntius in der Schweiz, har die Stelle eines Major Domus erhalten. Sodann get der Herr PamsiliColonna, chemaliger Waffenkommissarius, als Nun tius nach Frankreich, Hr. Pallarini, vormals Nun tius zu Neapolis, in gleicher Qvalität nach Spanien, und Herr Baromei, der Nuntius zu Florenz gewesen ist, mit demselden Charakter nach Wien. Uebrigens ist, wegen der nenen Kardinale, noch zu bemerken, das, statt des erhobenen Hr. Castelli, der Bischof von Laon von Se. Allerchristl. Majestat rekommanderet war, und der Erstere eben derienige ist, der vormals als Nuntius bey dem Kongl. Franzssischen Hofe designiret gewesen, von solchem aber nicht angenommen worden. Hiernachst ist erinnerlich, das einer von den Erhobenen vor 3 Jahren, auf Vorstellungen des Königl. Franzosischen Ambassadeurs, Hrn von Steinville, von dem Gouvernement ausgeschløssen ward. Enige bey der Promotion uber gangene Pralaten, haben auch schon vorgestern mit gedachtem Ambassadeur, wie auch dem Malthesischen. dann dem Kardinal Colonna, dem Hr. von Camil lag und dem Hr. von Aquaviva, eine lange Konserenz gehalten, nach deren Endigng des Abends ein Kourier nach Paris agefertiget ward.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Aus einem Schreiben aus dem Münsterschen, eine Meile von Münster, vom 8 Oct.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Jch have jungst in der Ferne die Belagerung von Münster mit angesehen. Es saae recht surchterlich, aus, wie die Stadt brannte. Es sind 202 Hauser und die Martinskirche in den Flammen augegangen. Dem Hr. von Armentieres, welcher zu der Zeit gegen das Jmhoffische Korps anrückte, weswegen die Belagerung aufgehoben werden muste, istees nachher noch zweymalgelungen, zu bevirken, das das aliirte Korps sich etwas har zurück und zusammenziehen musen. Es war am 2ten dieses, wieres zum lettenmale geschabe. Des Hr. Generallieutenants von Jmhos Excellenz gedachten dem. Hr. von Armentieres ein Treffen zu liefern. Allein der Lettere bezeigte keine Neigung darzu, sondern har sich bis 7 Meilen von Münster, zurückgezogen. Gegenwartig ist istedachter Ort abermals von den Alliirten eingeschlossen, welche nun nicht eyer davon zu gehen gedenken, als bis er in ihren Händen. Es har das Ansehen, das ihrVorsatz einen guten Grund habe, dennes sind seit: Tagen 10 Eskadrons und 7 Bataillons nener Verstar, kung zu ihnen marschiret, wovon 4 Eskadrons bereits eingetroffen. Das Hauptquartier des Hr. Generals von Jmhof ist eine halde Stunde von dem Platze, zu Di ckburg. Hier, wo ich bin, kann man alle Schuse, die geschehen, høren. Die Franzosen haben den Ort och mehr befestiget, und alle Baume und Hecken inden Garten und um dieselben vor der Stadt weghauen lassen. Von Alliirter Seite werden gleichfalle viele Anstalten gemacht. An vielen Orten werden Sturmleiter, und was sonst zur Belagerung und zum Sturm udtig ist, verfertiget. Lahnstrohm, pom 11. Octob. Vorgestern wurde der Hr. Graf von St. Germain, mit einigen tausend Mann in die Gegend von Hirsch feld detaschiret, um das feindliche Korps, welches Tages vocher allda auf Fouragirung gewesen, zu ver treiben, nachdem aber selbiges sich unsichtbar gemacht, forrukten gestern Abends ermeldete Franzssische Truppen in ihr altes Lager wiederum ein.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
AVERTISSEMENTS. Ausser der ordentlichen Proclamate last der Stadtvogt Peter Friderich Koren, als Theilungsvervalter in Christiansund, 4 Posttagen in den Danischen Dentschen undHollandischen Zeitungen, den Todesfall des weiland Bürger und Kauffmann in besagter Christiansund Gustav Behrendt Prosches kund thun, und daben alle seine Credie und Debitores einladen, das ste hinne Jahr und Tag, von Dato dieser Publication zu rechnen, in der Stervbude erscheinen, um theils ihre Schulden der Sterbbude zu bezahlen, theils ihre Forderungen zu legitimiren, da einem jeden was Rechtist geschehen soll. Die Machlers Jacobsen und Jürgensen lassen am Frei tage den 2ten Novbr. um 12 Uhr, auf der Børse durch offentliche Auction 72 Stk. beschadigten Westindischen Ochsen Haten und 3 Fasser Jndigo verkauffen. Die Waaren ligen auf einem Packboden des Sr. Appelbyes bey Knippels Brücke, modste taglich konnen beseenwerden, wenn die Liebhabers sich bey denen besagten Mach lers melden. Am Freytage, den 9 Nov. nachstkommen, um 12 Uhr, wird auf der Börse durch offentliche Auction verkauft werden 16840 Paar kurze hald feine Strumpe, 108 Paar grobe dito, 78 Tonnen Talg, 4 Tonnen Butter, 11 Sacke Federn, 3 Sacke Wolle, 14 Bunde Fellen. Diese, Waaren sind alle gesund und gut von Førde, neulich zu Hausegekommen, und kunnen in Augenschein genommen werden, 4 Tage vor der Auction von 10 bis 12 Uhr, in dem Packhause bey dem Blauen Thurm. Wofern das noch zu erwartende Schiff vorher ankommen sollte, wird eine kleinere Parthey von seldigen Waaren zugleich mit verkaufet. Das weiter Erforderliche wird auf der Auctionsstelle bekannt gemacht. Welches den en Liebhabern, welche Belieden wollen sich an besagter Stelle zur gesesten Zeit einzufinden, zur Nachricht gemeldet wird. Der Justitsrath Holmstadt last hiedurch bekannt machen, das von den gewbhulichen und bekannten Waaren, als gedruckte Kattunen und geschilderte Sitzen, wie auch leinene Waaren in Sorten, welche auf seines sel. Vaters und seinen Fabriquen plegen gemacht zu werden, ein ansehullicher Vorrath verhanden; und sin folche ferner hin bey ihmezu haben, in des Herrn Albrecht Petersens Hofe, beligend in der Wimmelskaft, gerade uber der Heil. Geist-Kirche.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Freytags, den 26sten October, Vormittags zwischen 9 und 11 Uhr, foll durch offentliche Auction zum 3ten und lestenmale verkauft werden, des verforhenen Seidenfarber, Johann Schmidts Hof, in der grosen Königsstrasse. Herre- Her POLITIOUE
Berlingske Tidende, 1759-10-22
HISTORIOUEHAGUE. De COPENNo. 85. KoSSESSE AVEC PRIVILEGE DUROI. Du Lundi, le 22 Octobre. De LISHONNE, le 4 Septembre. sel Majester & toute la Familie-Royale ont assiste hier au Te Deum que Infant Dou2771. Pierre a forchanter dans la Chapelle de Quelles pour remercier le Tout-Puissant Cavoir preserve le Ror a pareil jour Panne dermere, lors de Pat tentat commis sur sa personne sacree. LeVicero d'Algarve a depeche ici trois Ex pres pour informer la Cour de Petat de Mr. de la Clue qui eft a Lagos ave les deux jambes cassees. On panse & forne ce brave Commandant aver tout le som possible, mais ses blessures sont si dangerenses quon wose se flatter quil en rechappera. Iy a ordre de form aux Equspages qui se son sauver avec lut, tous les secours querige leur malheureuse. lituation.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Le Cardinal de Saldanha fera Vendredi prochain som entree publique, en qualite de Patriarche de cette Capitale. Don Ferdinand Telles de Silva, Marquis d'Allegrette, est mort avanthier d'une attaque d'apoplexie. On ditue Don Diego de Mendoca de Cortereal, ci-de vant Secretaire d'Etat, est deede i Ma sagan, og le Roi Pavit relegus depuis 9 a 10 mois, De NAPLES, le 19 Sept. Le Roi a nomme le Marquis de Gregori pour Stre un de ses principaux Ministres d'Etaten pagne. S. M. a ac corde un brevet de Capitaine General de ses Troupes á Don Lelio Caraffa, & a declare Don Louis Marescotti Chevalier de la Clef d'Or d'Epagne. Tout cequily avoir de Troupes sur les confinsdu Royaume, occupe aujourdhuiles Places interieures. On a meme rompu le Cordon qut avoit et forme pour empecher laa desertion.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
De ROME, le 22 Sept.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Le Cardinal Portocarrere, qui Stoit mis en route pour Napler, et revenu ici, & Seit dabord rendu à l'Audience du Pape: IVest entretenu avec ce Pontife pres de trois quarts d'heure; Et lon as sure, quil lut a demande Investiture du Rosaume de Naples pour le Prince Fedinand, troisseme Fils du nouveau Rod'Epagne.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
De ROME, le 24 Sept. La creation de Cardinaux a enfin en lien ausourdhus, le Pape alant tenu Consistoire, & Eleve a la Poupre les Suiets suivans. Mr. Louis Gultieri, d'Orvietto, Non ce en France.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Mr. Philippe Acciniuoli, ne & Rome, Nonce en Portugal. Mr. Girolame Spinola, Nonce en Efpagne. Mr. Ignace Crivelli, Milanois, NonceA Vienne. Mr. Louis Melrini, de Forlii, President d'Urhin. Mr. Jean Constance Caraccioli de SantoBuono, Napolitain, Auditeur de la Chambre. Mr. Nicolas Perelli, Napolitain, Treforier. Mr. Marc-Antoine Colonna, Romain, Majordomme. Mr. Marc-Antoine Erba Odescalchi, Milanois, Mritre de Chambre. Mr. Santo-Veronese, Venitien, Eve que de Padoue.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Mr. Pierre Girolame Guglielmi, de Jess, Secretaire des Esques Reguliers. Mr. Joseph Alexandre Furietti, de Bergamer, Secretaire du Concile. Mr. Nicolas Antonelli, de Sinigagalie Secretaire de la Propagande.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Mr. Pierre Paul Conti, de Camerino, Secretaire da Bon Couvernement. Mr. Louis Valenti, de Trevi, Assistaut du St. Office. Mr. Francois-Marie de Ross, ViceGerent. Mr. Joseph Marie Castelli, Milanois, Commandeur du St. Esprit. Frete Joseph Augustin Orst, Floren tin de Ordre de St. Dominique, Maitre du Sacre Palais.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Mr. Francois Buss, Romain, Dolen de Rote. Mr. Goctan Fantucci Fervarese, ne a Ravenne, Auditeur de Rote.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
De LONDRES, le 5 Octobre. Tous les jours on amene ici de divers endroits du Royaume des personnes at rettees pour crime de brigandage & pira terie envers les Batimens neutres. Ellesseront jugees aux pronaines Seances de Amiraute, dont la premiere se tiendrale 29 de ce mois.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Ambassadeur de Empereur de Ma roc ent le 4 de ce mois sa premiere audience publique du Roi. Le 5, S. M. conferala dignite de Chevalier á Mr. Thomas Stanhope, Capitaine du Vais seau de guerre le Stiftsure, un de ceurqui ont le mieux fat dans le combar de Amiral Boscawen avec Mr. de laClue.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Gade om Sæ No. 86. Baads SiminiKiøbenhavnske Danske ge) Ofvinder. Fredagen, den 26de October.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
London, den 12te October. Hoftidender, som i Dag er udkommen, indeholder den med det Ostindiske Skib Watson ankomne Beretning fra Admiral Pocok, om det, som siden den 24de Martii 1758 til den 19de April 1759, er forefaldet imellem de Engelske og Franske til Lands og Vands i Ostindien. Det Væsentligste deraf er følgende: Efterat Admiral Pocok den 24de Mart. 1758 var bleven forstærket af Chef d'Escadre Stevens, saa seylede han den 17 April med 9 Skibe fra Rheden af Madras, for at afskiære den Franske Escadre paa den Side af St. David. Den 19de om Morgenen fik han 9 Skibe i Sigte paa Reden af bemeldte Fort, og besluttede, at angribe og fordrive samme. Man sloges endeel af Dagen, og om Aftenen retirerede Fienden sig. Hr. Pocok forfulgte ham; men Fienden kom ham snart af Syne. Da han den 1ste Mai om Morgenen var kommen for Anker, 3 Mile Norden for Sadrass, saa skikkede han en Officier hen til Chefen for dette Establissement, som melde ham, at det Franske Krigskib, Amable, paa 74 Kanoner, var i Actionen saaledes beskadiget, at man var nødt til at lade samme strande Sønden for Alemparve, hvor de Franske vare gangne til Ankers. De Franskes Forliis beløber sig til 600 Døde og en Mængde Saarede. Vor bestaaer alene i 29 Døde og 89 Saarede. Slaget blev holdt 7 Miile nordvestlig fra Alemparve. Vi havde 1 Skib paa 66 Kanoner, 2 paa 64, 2 paa 60, 2 paa 50 og 1 Fregat, foruden 1 Provisions-Skib. Paa den Franske Side vare 8 Skibe af Linien, og 1 Fregat paa 30 Kanoner. 2 andre af deres Skibeførte just Hr. von Lally til Pondichery. Vor Avantgarde ved hvilken Chef d'Escadre Stevens vare, førte sig got op Men Arriergaarden saa slet, at et Krigsraad maatte settes, efter hvis Dom Capit. Vincent, som commanderede Skibet. Weymouth, blev afsat; Capit. Cogge paa Skibet Newcastle casseret, og Capit. Brereton paa Cumberland degraderet paa et Aar.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Den 3die Aug var paa Siden af Pondicheri det andet Søeslag, som alene varede fra Kl. 1 til Kl. 3 om Eftermiddagen, hvor de Franske sloges i Retraiten. Vi forfulgte dem, og ankrede siden til Carical, i det Franske Establissement. Fienden har ved den Affaire faaet 540 Døde og Saarede Men os har samme alene kostet 31 Døde og 116 Saarede; Chef d'Escadre Stevens var blant de sidste. J denne Action vare begge Partier ligesaa stærke, som i den første. De Franske bleve indtil den 3die Sept. paa Rheden af Pondichery; hvorpaa de ginge til deres Øer, for at lade deres Skibe giøre til rette. Just den 3die Dec. begyndte de Franske at beleyre Madrass med 3000 Europæer og en stor Mængde Cupayer. De fortsatte denne Beleyring i 66 Dage, med megen Hidsighed; Men de Beleyrede forsvarede sig mandig, og giorde 2de Udfald, som kostede de Franske mange Officerer og 1500 Mand Døde, Saarede og Fangne. Blant de Døde befinder sig den Franske Søe-Commandant, Hr. de Bussy, og blant de Fangne General Brigadier, Græv d'Etaing. Ved disse Omstændigheder var Hr. de Lally nødt til at ophæve Beleyringen den 12te Febr., og at vende tilbage til Pondichery, samt efterlade sig 40 Kanoner og 4 Mørsere, tilligemed Vaaben, Bagage og Munition. Siden har han nedlagt sin Commando over Tropperne. Til Madras, er en Forstærkning paa 600 Mand ankommen, som ere skikkede af Regimentet Draper fra Europa, og Major Lorenz har med 1000 Mand regulaire Tropper og et stort Antal Cypayer begivet sig paa Marchen til et vigtig Foretagende."Der er og gjort Forslag til at angribe Pondichery; og Admiral Pocok har, efterat han med 2 Skibe var bleven forstærket, været i Begreb med paa nye at opsøge den Franske Escadre. Compagnie=Skibet, Hardwick, har bemægtiget sig et Fransk Skib, med en riig Ladning, som gik fra Pondichery til Den Bourbon. J Følge Efterretninger fra America, beskyde Vore Quebeck endnu af adskillige Batterier. De Franske derimod, som staae bag Staden, søge saavel at bedekke den paa den eene Side, som at forhindre, at Vore ikke skulle faae den Forstærkning, som er afgangen til dem. Man er nysgierrig for at vide Udfaldet paa denne Beleyring.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Den 28de Sept. har Capit. Harver med nogle Mand i en Baad borttaget en Fransk Jagt, under Kanonerne af et Fort ved Brest. Den 9de hujus have de Kongel. Skibe, Edgard og Prindsesse Louise, til Portsmouth opbragt det Franske Krigskib, la Centaure kaldet, som hørte til Hr. de la Cles Flode.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Sidstbemeldte Dag fik den Kongel. Preuss. Gesandt, Baron von Kniphausen, og den Russ. Keiserl. Fyrst v. Galliczin, hver Breve fra sit Hof. De overleverede samme strax til den Kongel. Staats-Secretaire, Græven af Holdernese. Fyrsten af Gallichen har siden adskillige Gange talt med de Kongel. Ministre.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Fra de Sachsiske Grændser, den 19de Octob. De bedrøvelige Krigs-Omstændigheder ere endnu stedse for Sachsen de samme, uden at man kan see Enden derpaa, eller en Forandring til noget Got. Et Slag maatte endelig foraarsage en saadan Forandring: men den eene Armee tør ikke vove at angribe den anden; og imidlertid maa dog de fattige Undersaatter snart af det eene, snart af det andet Partie lade sig befale. Affairen ved Meissen den 21de Sept. har altsaa, omendskiønt den har været temmelig blodig, ikke været decisiv. Paa Preussisk Side har et skiønt Jnfanterie-Regiment derved lidt meget, og det saaledes, at af Liv=Compagniet ikkun 2 Officerer og 13 Gemeene vare blevne tilovers.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Genua, den 22 Sept. Man vil vide, at saasnart Hs. Catholske Majestet ankommer til Genua, torde en vis Sag komme for Lyset, hvorved heele Europa torde falde i Forskrækkelse. At giøre mange Gisninger for Tiden, vilde være unyttig.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Leipzig, den 17 Octobr. De militaire Executioner vare bestandig ved. J Gaar bleve nogle Lemmer af Landstænderne herfra bragte til Magdeborg. Jblant de sidste var Hr. von Ponikau og Doctor Baumann. Omendskiønt denne sidste er ingen Adelsmand, saa besidder han dog 5 a 6 Mile her fra Staden, et af de bedste Landgodser, eller rettere talt, et ret got Lehn. Deriblant fandtes og de Herrer af Freese, af Witzthum og Kammerraad Kase. Disse Herrer ere alle ey af Stænderne; men da de ere meget rige, saa gaaer Rygtet, at man vil nøde dem til at betale, hvad Preusserne endnu skulde have til gode i Sachsen, siden Rigs armeens Ankomst.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Af en Skrivelse fra det Wehlaniske i Schlesien, den 18 Octobr. Kongen staaer endnu ved Køben. Hs. Majestets Armee er vel posteret. Russerne staaer ligesaa endnu ved Guhrau; men skal have detacheret et flyvende Corps imod Breslau, og man siger, at nogle af disse Tropper skal have ladet sig see til Hundsfeld. J Følge andre Efterretninger, er et stærk Corps af den hidindtil forenede Russiske og Østerrigske Armee bestemmet til Over-Schlesien, for derfra at agere imod det fiendtlige Schlesien. Man legger til, at dette Corps i sine Operationer, skulde fra Mæhren understøttes med Skiødt og Ammunition. Disse Efterretninger have noget sandsynligt i sig; og da man veed, at den Keyserl. Kongel. Feltmarchal og Generalfeldttøymester, Fyrst von Lichtenstein er afgaaet til Olmütz, saa vi man deraf slutte, at han maaskee der skal giøre de som nødne Anstalter, til det svære Artilleries Transport. Den er imidlertid sikker, at den beste Deel af dette Felttog er forbi, og den øvrige ikke den beqvemmeste til Beleyringer. Den Russiske Armee og det Landohnske Corps, bestaaer tilsammen af 60000 Mand, og den Kongelige som i den Tid har staaet imod dem, beløbe sig omtrent til 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Dresden, den 13 Octobr. Efter Forlydende trænge Preusserne paa den Side af Hayn igien med Magt frem, hvilket foraarsager os nye Bekymringer. J Morgen skal den Keyserlige og Rigsarmeen brække op af deres Leyr bag Frederichsstad. Man veed ikke hvorhen. J disse Dage er General Haddik gaaet herigiennem til Wien. Om Aarsagen til hans Reyse bliver talt adskilligt.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Magdeborg, den 20 Octobr. Efter de nyeste Efterretninger fra Schlesien under 15 hujus, befinder begge Armeerne sig endnu i deres forrige Stilling, nemlig, den Russiske bag Barzfloden, og har sit Hovedqvarteer til Grossosten, ikke langt fra Guhran, men den Kongel. ved Lübben ved Huneren, og dens Hovedqvarteer er endnu til Sophienthal. Der forefalde dagligen Skiermydseler imellem de lette Tropper. Den 14de bragte Husarerne af Kleist 95 Heste med 13 Ryttere ind, hvilke de ved Fourageringen, ikke langt fra Hernstadt har frataget Fienden. J Egnen, hvor Fienden staaer, er alting ødelagt, og dagligen hører man bedrøvelige Efterretninger, og Staden Guhrau selv ganske er lagt i Aske. Fra Generallieutenant Manteuffels Armee ved Prenzlau, den 18 Octobr. Vores Armee voxer kiendelig til. Nesten hver Dag komme der helbredede dertil. De Svenske staae endnu ved Pasewalk, dog har de skikket deres svære Bagage tilbage. Nogle af deres til Fanger tagne Husarer og Jægere, ere bragte herfra til Stettin og Berlin.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Fra det Brandenborgske, den 20 Octobr. Efterat Generalerne von Platen og von Wedel vare la gede, saa ere samme allerede afreist til Hs. Kongel. Høyheds Prinds Henriks Armee.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Altona, den 23 Octobr. J Følge en Efterretning fra det Bremiske, ere for nogle Dage siden 1500 Mand Engelske Tropper ankomne paa Weseren.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Efterretninger fra Sachsen melde, at Feltmarchaller Græven af Daun har trakt sig noget tilbage mod Dres den.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
General Jmhoff var den 11te med endeel af sine Tropper marcheret fra Mynster til Bockum, hvor Genera d'Armentieres stod.
Berlingske Tidende, 1759-10-26
Helsingøer, den 25 Octobr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 21 hujus, Søren Jacobsen Lund af Kbhn. fra Strat David til Kbhn. med Spæk. Peter Petersen Grooth af Kbhn. fra Sendres til Kbhn. med Salt. Den 22 dito, Søren Pedersen af Kbhn. fra Færøe til Kbhn. med Strømper. Lorens Jversen af Sønderborg fra Christiania til Sønderborg. med Tømmer. Niss Johansen af Apenrade fra Amsterdam til Kbhn. med Stykgods. Den 23 dito, Michael Ahlman af Sønderborg fra Jsland til Kbhn. med Fisk. Peder Jørgensen af Kbhn. fra Jsland til Kbhn, med Kiød. Peter P. Petersen af Dragøe fra Bergen til Østersøen med Sild. Den 24 dito, Jens Lax af Bergen og Mathias Darck af Kbh., begge fra St. Croix til Kbhn, med Sukker. Andreas Smith af Kbhn. fra ibid. til Christiansand med Støkgods.