Viborger Samler, 1844-02-06
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Da Guizot, forbittret over Berryers Ord, at han (Guizot) ikke var den Mand, der kunde brændemærke ærlige Folk, opkastede det Spørgsmaal: hvad man vilde have sagt, dersom han, Medlem af Kammeret i Aaret 1815, havde begivet sig til Gent, for der at underhandle med Ludvig den Attende, og derefter atter rolig indtaget sin Plads, og endvidere havde tilføiet, at Kammeret vidste hvad der havde bevæget ham til at reise til Gent, udbrød en Stemme fra den venstre Side: "For at tjene Udlandet:" – C. Girardin sagde: "De har begaaet en Buk imod den politiske Moral!"(Til Orden! Til Orden!), og et tredie Medlem udbrød: De har opholdt Dem midt iblandt vore Fiender!" – Guizot hævede sin Stemme og sagde: "Jeg gik til Gent for at meddele Ludvig den Attende Raad!" (Gjentagen Afbrydelse). Forgjeves opfordrede Dupin Præsidenten til at skaffe Rolighed tilveie i Forsamlingen. Ministeren gjentog paa ny de Ord: "Jeg gik til Gent, men opvakte derved en Tumult, som hans gjennemtrængende Stemme ei kunde overdøve. Først efter flere lange Pauser kunde han atter tage Ordet: "Jeg gik til Gent, forat give Ludvig den Attende de constitutionelle Royalisters Raad; disse forudsaae nemlig, at han om føie Tid vilde vende tilbage til Frankerig." – Ved disse Ord reiste sig hele den venstre Side. En Stemme talte om, at Guizot havde maattet an, hvad der vilde passere ved Waterloo, og Dubois raabte fra sin Plads, at det geraadede Kammeret til Ære, at det ikke havde ladet de Ord gaae upaatalte hen: "Jeg har været i London; jeg begav mig til Gent! – Præsidenten: "Jeg besværger Dem at gjøre Ende paa denne Tumult!" Beau mont: "Man skal ikke rose sig af, at man i Aaret 1815 gik til Gent!" Guizot tog atter Ordet; men Tumulten tiltog i den Grad, at Taleren atter maatte standse, og kun fragmentarisk, naar Larmen ophørte i enkelte Øieblik, kunde fortsætte sit Forsvar. "Man kunde paa den Tid, vedblev Guizot, forudsee Kampens endelige Udfald, og det var desaarsag vigtigt, at Ludvig den Attende kunde under Chartets Garantie vende tilbage til Frankerig, Man vidste, at han for at blive det constitutionelle Monarchie troe - havde i Aaret 1830 nedlagt sine offentlige Functioner. Under Restaurationen havde han i 3 Aar bekæmpet Reactionsaanden, og tjent Middelelassen og Pressen." LHerbette: "De har bundet Pressen!" Guizot. Jsandhed, jeg har aldrig betragtet den offentlige Frihed, saaledes som De! De har ingensinde forstaaet at begrunde enten en Magt eller Friheden. – J Aaret 1820 forlod jeg min Post; jeg var ikke tvungen dertil; men jeg vilde ikke blive. Paa denne Tid gik jeg over til den constitutionelle Opposition. Jeg høstede Deres Sympathier, Men i al den Tid indlod jeg mig ikke i nogen Emente, i noget Complot; jeg stolede paa, at vore Jnstitutioners Kraft maatte nedlyne enhver anarchisk Tendents, Da de 10 Aar omsider vare henrundne, da Magtens Feil og Forbrydelser bevirkede Regjeringens Fald, da var jeg om end ikke den Første, saa dog tilvisse ikke den Sidste, der forsaarede vor Frihed. Jeg har, saameget som muligt, sluttet mig til den store Bevægelse i Aaret 1830. Disse ere de tre Afsnit af mit Liv, det første – i den constitutionelle Monarchies Tjeneste; det Andet – i den constitutionelle Oppositions Tjeneste; og det tredie - i det constitutionelle Monarchies Tjeneste, efter en Revolution. Jeg veed fuldtvel, hvorfor de Liberale bebreide mig, at jeg har talt med Ludvig den Attende, og givet ham Raad fordi dette Parti ønsker, at Frankerig, svækkende sig selv, skal fortære sig i Kampen imod Europa. Jeg hører til de Mænd, som i Aaret 1815 ansaae det constitutionelle Monarchie for Frankerig som den Regjeringsform, der frembød større indvortes Kraft, Fremskridt, Frihed og Lykke end nogensomhelst anden Regjeringsform, og da jeg siden hiin Tid stedse har forsvaret een og samme Sag, vil jeg ogsaa utrættet blive ved at bekæmpe dens Modstandere af alle Farver, jeg vil forsvare den i Aaret 1830 begrundede constitutionelle Regjering. Jeg stoler paa mit Fædrelands sunde Menneskeforstand, ved Hielp af hvilken vi bestaae siden 1830.