Politivennen, 1805-01-01
Om Belt-Transporten. Endnu maa jeg tilføje noget om Belt Transporten, deels for at give endvidere Oplysning, og tillige for at besvare nogle Punkter, som af Anmælderen er anført i Politivennen No. 346. Betreffende at Posten kunde have flere Landingssteder, da maa jeg anføre, at Postjagten ved at forfalde i Læ eller norden for Halskov med S. Ostlige Vinde som ere de vanskeligste, har da Landgrundene eller et Flatte, som skyder ud der fra Kysten at krydse sig op paa, hvor saavel Søen som Strømmen er meget aftaget, da det som forhen meldt er paa Udkanten af dette Flakke at Søen bryder med Strømmens Fart saa heftig, altsaa har Postjagten naar den har rækket ind paa dette Flakke hverken svær Sø eller strid Strøm at krydse sig opimod, og tjener altsaa denne Grund meget til Befordringen. Ligeledes afsættes Post Sækken paa Halskov, hvorfra den transpoteres til Korfør, hvilket paa Jagten bestemmes af Postføreren, om derved kan vindes nogen Tid, og ofte er Tilfældet. Jndretninger til flere Landingsstæder langs Kysterne, hvor ikke udgaaende Flakter eller Grunde har Sted, vilde være uendelig vidtløftigt at indrette, da Søen og Dynningen giver megen Braad imod det faste Landog altsaa Jndretninger af Bolværker, Broer m. m. ikke vilde være af nogen Varighed, især imod en streng Jsgang, og forsvarlige Mullier eller Havnes Anlæg langs Kysterne, vilde dog nok blive alt for vidtløftigt. Hvorvidt Forslaget angaaer med skral Vind at forlænge Transporterne ved at udgaae fra forskællige Steder, i andre Farvande, kan jeg ikke indlade mig i nogen Besvarelse, da dette kommer for endeel an paa de locale Omstændigheder ethvert Farvand kan medføre, jeg maa blot antøte, at den korteste og ligeste Vej er den beste for alle Søtransporter, der kan have Vanskeligheder nok, at man ikke skal forøge dem ved at forlænge Distanden. Thi ved at krydse fra et Sted til andet gjor man altid sikkerst at holde sig midt i Farvandet, og ikke ved lange Slagboude hvorved man viger langt ud til Siderne at søge Fordeel, thi vel kan man derved vinde i Højden, men den allermindste Forandring af Vindens Skralning, blot Streg naar man var viget langt ud, vilde give et betydeligt Tab og megen Forsinkelse, ikke at regne imod det man kunde profitere; man gjør altsaa sikkerst og som oftest vil være Tilfældet at holde sig midt i Farvandet og da uden Forskjæl af Vinding eller Tab, tage imod Vinden som den kommer, og ikke ved forsætlige Spekulationer udsætte sig for saa store Forsinkelser. Thi at Sømanden i Almindelighed gjør Undtagelser, og afviger fra at holde sig midt i Farvandet, grunder sig paa deres Sø Erfarenhed, hvor de regne enten paa Landenes Situationer, eller Grunde, som kan give Læe for So eller Strom. Søens eller Strømmens Beskaffenhed i Almindelighed, Luftens Beskaffenhed, og Træk, hvorefter man kan forvente Vindens Forandring til Fordeel, m. m. som ofte lykkes, men endog med den beste Erfarenhed slaaer Fejl - i al den Detail kan vel ingen Postmester, især nogle Mile inde i Landet, gaae ind, hvorefter han skulde afsende Posten til et eller andet forskælligt Sted. Altsaa at udgaa fra Luv Punkter med en skral Vind, som er fuldkommen at ligne med meget lange slag Bonde, vil enkelte Gange kunne blive til Fordeel, men for det meste meget tabende i Tiden. Dog kan jeg ikke undlade at anføre betreffende dette Forslag, at i Lande hvor Pasat Vinde har Sted og ingen synderlig Strøm er, kunde det vel med Nytte anbringes, men et andet er i vores Farvande hvor Vindene ere saa vartable og Strømmen saa herskende. Betreffende Jsbaadene, som Anmelderen ikke troer kan være gode Roefartøjer forenet med gode Jsbaade, maa jeg formode han sammenligner dem med de grønlandske Fiskerbaade, som ogsaa er Baade til Brug i Jser, og lettelig kunde forlede enhver som ingen Kundskab har om Beltets Transporter med Jsbaade, men da saavel Hensigten som Farvandene ere forskællige, ere ogsaa Baadene, jeg maa altsaa kortelig berøre samme. Naar Beltet er meget opfyldt af Drivis som er tyk og svær, Strømmen heftig, altsaa Jsgangen stærk, da kan ingen Jsbaad vove sig ud imellem den, thi om Baaden var aldrig saa svær og stærk bygget, vilde den ikke kunde udholde Sammenskineningen af Jsen, samt staae for megen Resiko ved at komme fast imellem den, og derved drive Farvandet ud med Strømmen som vilde være total, Forliis for Baaden, og de bedrøveligste Følger for Folkene, da Strømmen nok skulde holde dem i Dybet. Jsbaadene maa oppebie Aabning imellem Drivisen, at de ved rask Roning kan rætte over Dybet til den faste Landis, eller og store svære Jsskaadser, hvor de da saa hastig som muligt kan hale Baadene op paa, og slæbe dem over væk, og da udsætte dem igjen for at naae den faste Landis. En saadan Transport maa altsaa begyndes strax om Morgenen, at de forinden Mørket paafalder kan række Sprogø, og det fra begge Sider, nemlig fra Halskov paa Sællands Siden, og fra Slipshavn et stykke norden for Odden, (hvor et Huus er indrettet til Posten med Gods ete). Altsaa er Sprogøisær uundværlig for Jstransporten, og dens Savn vilde ofte gjøre Komunitationen imellem Sælland og Fyen overordentlig besværlig, ja vel i hele Maaneder. Heraf erfares, at Jsbandenes første Egenskab er at være gode Roefartøjer for saa hastig som muligt at undgaae en i vente kommende Drivis. For det andet saa lette og handelige som muligt for saavel at hate opsom sætte ud af Jsskodserne, samt tillige med den mindste Møje at slæbe dem over Jsen. De ere altsaa forarbejdede af det fineste og beste Tømmer, saa lette som muligt, og blot Kølen og Forstævnen af nogen mere end almindelig Førlighed, i øvrigt er Forbindingen som det væsentligste, henagtsmæsig; Da nu Baadens Form er indrettet til at være et godt Roefartøj, forsynet med al den Lethed det har været muligt at anbringe, saa kan vel ingen med Grund tvivle om at disse Egenskaber tilsammen kan udgjøre et godt Rofartøj. Thi en liden Runding Kølen har kan ingen Jndflydelse have paa Roningen, og er blot for deslettere at kunne hale Vanden op paa Jsen, samt til Lettelse i Slæbningen og Drejningen paa Jsen, som vilde være vanskeligere, naar Kølen var ganske lige, især naar Baaden muligt, ved Brug blev noget kølbrudt. De har ogsaa Mast og Sejl og ere ganske gode Sejlbaade, men denne Egenskab kan de som gode Rofartøjer ikke have til Fuldkommenhed. Da jeg nu formoder at have bevist, at Jsbaadene kan vore gode Roskartøjer, saa tvivles vel heller ikke om at de ere sankede til at transportere Postsækken i stille Vejr, vel skal jeg ikke nægte at Fartøjer med 10 a 12 Mand kan have Fordele paa lange Distancer, men ikke paa en Vej af 3de smaae Mile, som ofte er prøvet, da de bleve byggede, med en dobbelt Chaluppe paa 12 Mand, som ere saa fortrinlige i stille Vejr. Ligeledes maa jeg anføre, at jeg i mit Afhandlende om stille Vejr, i det foregaaende, blot for Vidtløftigheds Skyld har udeladt, at Postjagterne ere forsynede hver med 2de Kanoner, Kompagnie Laterner, og andre mindre for at vise hvor de ere, samt Varsels Skud som alt bliver besvaret fra Landsiden, ligesom og naar Søen og videre Omstændigheder ikke forhindrer det, Jsbaaden gaaer ud for at afhente Brevsækken. Betreffende hvad Anm. i Politivennen videre anfører om Fartøjer, indrettede med Luftkasser, da er dette tjenligt til brede og rummelige Sejlbaade, eller andet Brug i Sejladsen, for at forekomme Fyldinger; disse Fartøjer har da blot de fornødne Folk for at regjere Sejlene, thi som Roefartøjer ere de ikke tjenlige da saa mange Folk som dertil var nødvendig vilde borttage Pladsen, og Luftrummene blive altfor ubetydelige, altsaa ikke anvendelige paa en større og endnu langt mindre paa en liden Jolle, der foruden Roefolkenes skulde føre Postfækken. Hvad de gregthadste Baade med Kolk angaaer, da er disse Baades priselige Hensigt, at berge Skibrudne Folk paa Vrag, og kan da en saadan Baad tage 3 a 4 Mand ind foruden Roekarlene, som kan fordeles hist, og her, efter Omstændighederne imellem Noefolkene, og hvilke selv kan stuve og lempe sig, men langt andet er det at indtage en uhandelig Postsæt der kan veje fra 600 ja vel til 1000 Pd altsaa at regne paa en 6 a 7 Mands Vægt, som foruden Uhandeligheden, skal plaseres paa et Sted, hvor den ganske er i Vejen for Roningen. Altsaa ikke skikket til at føre Post eller Brevsækken. Derimod om Spørgsmaalet var at bringe en eller anden vigtig Efterretning eller Nyhed, da kunde det langt lettere opnaaes ved at forskrive et par Grønlændere med deres Baade, hvoraf en kunde høre til hver Postjagt. Naar nu Jvgten var paa en saadan Tur vilde det være nødvendigt for Hastigheds Skyld, at han strax ved Afgangen snørede sig ind i sin Baad, stat de nødvendige Documenter til sig og medtog tillige Exemplarer af Hamborger Aviser, man kunde tillige for ikke at være i Vejen paa Dækket, hænge ham udenbords i en Strop, og naar Jagten ikke mere prostterede af Betydenhed, for ikke at spilde Tid, blot kappe Stroppen han hang i, og lade ham der. paa gaa sit eget skud væk, da jeg nok vilde holde paa min gode Grønlænders Haand, at han udførte sin Rejse til megen Fornøjelse, naar han Ud. var en dygtig Karl. Det kunde da tillige medføre den Nytte, at videbegjerlige Folk af Politiske Nyheder hastigere bleve tilfredsstillede, samt give en eller anden vigtig Handelsunderretning, og Vexelkursen, som jo strax kunde bekjendtgjøres paa et Bræt, ligesom det almindelige Postbræt. Det kom altsaa an paa at faae et Par Grønlændere der vilde indgaa i denne Akkort, men jeg vil hermed haabe paa Hr. Anmælderens eget anførte Ordsprog, at naar man giver hvad som klinger, faaer man nok den som springer.