Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-30
2 Petersborg, den 3die October. Det keiserlige Hof befinder sig endnu bestandig i Garschina, hvor paa 14 Dage store Mandslorer ere holdne i Keiserens Nærværelse. Det der forsamlede Corps har faaet mange Beviser paa den keiserlige Naade og Tilfredshed. TaFeldmarschaller og adskillige Generaler have faaet Ringe og Daaser, og d. 1. Ogsaa ere til Keiserindens Gehurtsdag den polske Fyrste Staniolaus Poniarowsky, tre polske Grever udnævnte til Geheimeraader, og mad von Erlangen, den 17de October. Den 10de er Prindsen af Conde reist her igiennem paa sin Vei til tersborgs de Depots af de franske Emigrantregimenter Royal Allemand, Bussy, o. s. v. der i tre Maaneder stode i Egnen af Kiøsingen og Brückenau, sendes tilbage til Bøhmen, og ere i Gaar marcherede her forbi. Det condeske Corps selv har nu givet sig paa Marchen til det russiske Polen. En stor Deel af dem, der ingen Lyst havde til at giøre denne Reise med, blev afskeediget; men de øvrige indskibede i Gundertingen. Først maatte de aflevere deres Gevær og Heste, hvorved de skal have sat sig mod de keiserlige Tropper. Man anslaaer dette Corps til 5000 Mand, men hvoraf den tredie Deel er ingen indfødde Franskmænd, og følgelig har faaet Afskeed. End videre ere til Gaarde for Ludvig den 18de udsøgt et Corps paa 100 Mand, saafremt han modtager den af det russiske Hof tilbudne Etagister egen, og 3die af ere at saa at man Trederrhinen, den 9de October, Efter Beretninger af 13de fra Coblenz har General Angereauovermaade vel modtaget den cierhenanske Republiks Deputerede ved sin Gjennemreise, giennem Crenznach, og især behandlet den forhenværende Professor Metternich med udinærket Agtelse. Lindre Tidender nægte det De ny Republikaner drive deres Værk med af Jvrighed. Deres Deputerede komme fra Bonn, Coblenz og andre Communer med trefarvede Cocarder til Cøln, og modtages af den ny Magistrat i høytideligt Møde. Den ny af de Franske udnævnte Municipalitet i Coblenz, er lidet yndet af sine Medborgere. Staden Neus har formelig protesteret mod Revolutionneaf de nord. do. 1. Norre og om ansborg, den 15de October. J forrige ge havde den churcolnske Gesandt fra sin Fyrste faaet et høyt, fyndigt Rescript, hvori gjordes den jammerligste Skildring af Rigets nærværende betrængte og angstfulde Stilling, især de Landes paa hiin Side Rhinen; om de uagtet de lobenske Præliminarier vedvarende Exactioner af alle Slags, og især ogsaa om den overhængende Fare, formedelst de revolutionaire Forholdsregler, i Henseende til den saa kaldte cischenanske Republik, og Gesandten, overdrages herom at tale med de meest fornærmede Stænders, navnlig Maynzes, Triers, og Pfalzbayerns Gesandte, samt at foreslaae, at ved det over Fredsunderhandlingerne i Udine vedvarende dybe Mørke, og Uvisheden af disses Udfald, Riget, som selvstændigt Statslegeme udtrykkelig og bestemt skulde erklære det franske Directorium, at det vilde have Fred med Frankerig. Ved den overhængende Nød og hvert Øieblik voxende Fare skulde den churmaynziske Rigsdirectorial Gesandt formaaes til, ufortøvet at giøre Forslaget hertil, og anbefale til at indhente snarligst Jnstruction paa alle Sider. Denne erklærede derpaa, at han ikke kunde tage Deel i saa vigtigt Skridt, uden i Forveien, at indhente sin Herres Villie, men at han ufortøvet vilde udbede sig denne, og imidlertid agtede det passeligere efter Omstændighederne, hvis man vilde udfærdige en ny eftertrykkelig Forestillings Skrivelse til Hs. Majestæt. En saadan Skrivelse er og bragt i Forslag, og skulde tages mere Overveielse in Circulo; men adskillige af de fornemste Gesandtskaber paastode den sædvanlige formelige Gang, og man underkastede sig denne. L. Lord dobak. ei ommast ofver Wien, den 14de October. J Gaar Morges er. først Mack reist herfra til General Terzis Armee, hvortil han føest fik Ordre efter, at Caranini var hidkommet fra Udine, som Coureer. Den Frygt, som Caraninis Komme har foranlediget, forøges endnu ved Breve fra Triest, Kærnthen, og Krain. Keiseren skal have tilbudt sig endnu at giøre flere Opoffringer, end efter de lebenske Præliminarier, ogsaa skal Buonaparte have understøttet de styste østerrigske Forslag med egne Forestillinger til Directoriet. (Paa samme Tid siges i de franske Tidenders italienske Artikler: "Hvis Keise en samtykkede i at sætte det tydske Tyrol og Jsonzo til Grændser for sine Stater, dersom han rømte Jstrien og Dalmatien, dersom han nøyedes med de Skadeslasholdelser, man kan tilstaae ham i Tydskland, vilde de sande – cisalpinske - Patrioters Ønske være for Freden. Det frie Jtaliens Republik vilde have sine naturlige Grændser og stærk ved sin egen Størrelse og sin Forbindelse med de Franske vilde den intet have at frygte af sine Naboer, og sna hæve sig til den Grad af Magt, den kan vente. Men hvis Keiseren ved den endelige Tractat skal beholde, Jstrien, Dalmatien, og Fricul indtil Plave, skal han blive en Søemagt, skal han faae en Deel af Bayern, o. s. v., er, de gode Patrioters Ønsker for Krigen. Keiseren beholdt sin Rang mellem Europas Magter; han vilde have den Fordeel, at have alle sine Stater foreenede, og at frembyde sine Fiender en større Masse, og mindre. Overflade. Tyrken og det frie Jtalien vilde ikke være i Sikkerhed for hans Foretagende, og den franske Republik vilde ikke have den Overvægt, der er fornøden for at vedligeholde Europas Fred. Hond kunne de af Krigen udmattede Franske giøre, Nei, endnu et virksomt halvt Feldttog. og Tyrkerne overtydede, at det gielder om deres politiske Tilværelse Et andet Sted hedder det: Man forsikkrer, at Dronningen af Neapel, lod over Hamborg betydelige Summer, gaae til Paris til Coalitionens Drabanter, disse Penge ville nu tjene til at giøre skiønne Anlæg i Cayenne eller paa Bourbons Øen. Puis den 6te vil ikke erkiende den cicalvinske Republik, og har indnatet et offensivt og defensivt Forbund med Neavels Dronning, hvem man herefter kan ansee som Coalitionens Bestyrerinde. Endnu et Ord om denne navnkundige Caroline, hun havde under adskillige Paaskes, Brescin ladet forfærdige 10000 Flinter, der skulde uddeles til nogle Jnsurgenter, og tiene til et anvirepublikansk Tøn4de 20 Kr. om at 3. Udtne, den 3de September. J Gaar som her en Coureer fra Paris. Det franske Directorium skal beholde Freden med Østerrig paa den foreslagne Maade, tinder der Paaskud, at Østerrigerne igien romme Tirien- og Dalmatien. Om dette vil skee, er at vente, midlertid er en Coureer desangaaende sendt til Wien. Paa Buonapartes Befaling maae alle Stæder i det penetianske Terra Ferma, Brescra, Bergame, Cremocline. na, og Salo undtagne der alt ere foreenede med den cisalpinske Republik, sende Deputerede til Venedig, der at underhandle om den provisorisk overblivende venetianske Stats fælles Jnteresse, Municipalitetet i Padua har saadan Afskye for Venedig, at den vægrede sig ved at udnævne disse Deputerede. Den blev tvunget dertil, da den franske Commandant lod plante Kanoner for Raadhuset.