JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-02-03
en afgangne Kammerherre Berregaards Stervboe her Byen tilhørende, og paa Bredegaden, tæt ved Parter, ud til Corsøer beliggende Gaard, bliver ved offentlig Auction første Gang den 12te Februarii anden Gang den 19de Februarii samt tredie og sidste Gang den 26de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bortsolgt i Gaarden selv paa Conditioner, som nærmere kan erfares hos undertegnede Skifteforvaltere, det anmærkes allene til Efterretning for Fraværende og ubekiendte, at Gaarden, som bestaaer af fire sammenbyggede Bindingsværk og teglhængte Længder, er meget got vedligeholdt og vel indrettet med gibsede og betrukne Værelser, Vognremisse og andre Beqvemmeligheder til Beboelse for en hver Familie af Stand, har en meget smuk indhegnet Hauge, Ligesom og 25 Tønder Land i Byens Marker kan erholdes med i Kiøbet. Slagelse, den 2den Februarii 1806. Bagger. Diechmann.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Semlin den 2den Januar. Tyrkerne have Natten til den 23de f. M. gjort et dobbelt Udfald fra Belgrad til Lands og til Vands. Det første skeete med omtrent 1200 Mand mod Zaarkonze og Zielegnik, hvor de overfaldt de svage serviske Poster, som bleve aldeles at spredte, uagret de fik Forstærkning. Eierny Georg iled med et stærk Corps efter Tyrkerne, som vilde trække sig til bage, men kom i en beftig Trefning med Servierne ved Kaiserbrückel, mistede mange Folk og naaede med stor Møi Belgrad om Morgenen. Jmidlertid havde et andet tyrkisk Corps gjort et lykkeligere Udfald til Vands mod Ostromiza. Tyrkerne gjorde 200 Faar og 50 Stkr. Hornqvæg til Bytte og bragde dem til Belgrad. Militair=Grændsestæderne Ja cona og Bølychenze bleve allarmerede herved og lode Grænd setropperne i første Hast nykke ud og besætte Breden af Fløden Save. - Dette sidste lykkelige Udfald bragde Tyrkerne til at vovet nyt Forsøg den 30te for Dagbrækningen. De dreve vel de servicke Forposter tilbage, bemestrede sig Byer, og satte Jld paa 5 Huse; men Servierne, som i største Hast havde forstærket sig, ilede efter dem og angrebe dem fra to Sider, hvorved Tyrkerne kom i en stærk Jld og maatte trække sig tilbage til Belgrad med et Tab af omtrent 200 Døde og Saarede. Alt Bytte faldt igien i Servierne: Hænder, som i denne Trefning mistede og Mand. - Tyrkerne i Belgrad have nu Haab om et lykkeligt Udfald af deres Foretagender. Den tyrkiske Pacha i Belgrad holdes end i streng Arrest af Kerzialerne og behandles med megen Haardhed.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Servierne beleire nu Schabatz. Czerny Beorg har opfordret denne Fæstning til Overgivelse, men Tyrkerne, som ikke mangle Levnetsmidler, have afslaaet Ørfordringen. Man troer, Cierny Georg vil vove en Storm, for ikke at spilde Tiden paa en langvarig Beleiring. Servierne have i nogle Dage beskudt Fæstningen meget stærk.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Formedelst Urolighederne i Servien, hvorved vor Stader udsat for mange Farer, have Borgerne her i Staden med Magistratens Tilladelse bevægnet sig og inddeelt sig i 3 Compagnier, af hvilke 1 hver Nat giør Vagt med Militairet, som desuden besørger sin sædvanlige Tieneste.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Rom, den 6te Januar. Hovedkommandoen over den franske Expedition mod Neapel er bleven anbetroet til Hs. Keiserlige Høihed Prinds Joseph.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Venedig, den 11te Januar. De Franske tage vor Stad i Besiddelse den 18de eller 20de d. M. Communicationen med det faste Land har været aaben i 8 Dage. Landet ved Brenta og Etsch, hvor vore rige Familier eie skiønne Godser, har ikke liidt noget af de Franske. De holde god Krigsstugt overalt i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J forrige Maaned have Østerrigerne endnu gjort et tvunget Laan af 1 Mill. Gylden. Man anseer Foreningen med Kongeriget Jtalien for et Middel til at hæve Venedig til sin forrige Velstand.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Verona, den 12te Januar. Man har endnu ingen paalidelige Efterretningen fra Reapel. Nogle sige, at Kongen af Sardinien vil commandere den forenede russiskengelskineapolitanske Armee, der bestaaer af 60000 Mand. Andre forsikkre, at Russerne og Engellænderne indskibe sig igien og at Neapolitanerne adsprede sig En Efterretning melder, at Kongen af Neapel belaver sig paa at reise til Palermo, men at han først har udskrevet et stor Skat; hvo som strax betaler den, faaer 20 Procent eftergivet. Det er sikkert, at den franske Armee, under General St. Cyr marscherer i 3 Colonner med Kongeriget Neapel.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra München, den 22de Januar. J Gaar Morges Kl. 10 reiste Vicekongen af Jtalien med sin Gemalinde under Artilleriesalver herfra til Mayland. Alle borgerlige Corps paraderede og en Deel af det borgerlige Cavallerte ledsagede dem nogle Mile herfra. Garde gik herfra om Morgenen tidlig.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Generalerne Deroy, Wrede og Triva ere nu forsamlede der, for at udarbeide en Plan til den bayerske Armees For størrelse.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Strasburg, den 22de Januar. Vor Stad er nu opfyldt med Tropper. Daglig ankomme Conscriberede hertil. Jblandt disse Tropper er en talrig Afdeling Nedre=Bretagner i deres Nationalcostume, for det meste fra de Egne, hvor Chouans i Revolutionstiden, begik Voldsomheder. De vise samme Jver og Beret villighed til at tiene Fædrelandet, som alle de andre Conscriberede Alle Krigsfangerne have nu forladt vort Departement og bringes dybere ind i Frankerig. Nogle Stabsofficierer, have faaet Tilladelse at opholde sig her nogen Tid. De Syge ere her ogsaa. Der er stor Mortalitet iblant dem, daglig døe 20 til 30. Den Sygdom, der yttrer sig hos dem, er en ondartet Feber, der har stor Lighed med den bekiendte Lazaretheder.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Augsburg, den 23de Januar. Den Efterretning, at Augsburg skulde være en Hovedfæstning, er aldeles ugrundet. Arbeidet paa Fæstnings værkerne er aldeles standset. I Dag kommer hele Divisionen Dupont hertil paa sin Marsch til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Antallet af de russiske Krigsfanger, som ere førte igiennem Schwaben til Strasburg beløber sig i det høieste til 10000 Mand, hvoraf de fleste ere fangne i Slaget ved Austerlitz. Jblandt dem vare kuns faa Cavallerister, Kosakker og Grenaderer.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra London, den 24de Januar. I Gaar Morges Kl. 4 1/2 døde den mærkværdige Statsmand, Ministeren Plet, paa sit Landsæde i Puttney, i en Alder af 46 Aar, 8 Maaneder og 15 Dage, efterat han fra sit 22de Aar og til sin sidste Time havde opoffret alle sin Kræfter og sin meste Tid til de offentlige Anliggender med uafbrudt Jver og sielden Standhavtighed. Alt er nu spændt Forventning om de store Forandringer, som dette mærkelige Dødsfald nødvendig vil drage efter sig, hvorom Efterretningen er bleven udspredt over hele Engelland ved Expresser i Hundredetal. Et nyt Ministeriums Oprettelse synes uundgaaeligt, blandt dem, som nævnes, ere Lord Sidmouth (Addington), Hr. Fox, Lord Grenville, Lord Spencer og Lorderne Castlereagh og Hawkesburg. Ved Rygtet om Lord Sidmouths Jgien Ansættelse faldt de offentlige Fonds en halv Procent. Det hele er imidlertid blot Formodninger. Riget er sat i en ny og overordentlig Stilling ved de nuværende politiske Storme, og Ministeriet, som nu er kuldkastet ved et Dødsfald, maatte ellers om føie Tid have faldet, da enhver vigtig Ting, som i den sidste Tid blev foretaget, ikke allene slog feil, men faldt udtil Fiendens Fordeel. Uheldig for Pitts Navn og Hædet faldt han paa Vraget af mislykkede Planer. Frygt for, at Hr. For skulde blive Hr. Pitts Eftermand, bar forledt Ministerialtidenderne til de uanstændigste An ved mod denne store Mand; blandt andet erklære de ham reent ud for den udueligste Mad til med Kraft at kunne føre Krig mod Frankerig eller med Hæder at kunne slutte Fred med denne Stat. Oppositionsbladene behandle en Dadel og et Angreb som dette med billig og fortient Foragt. I Gaar Eftermiddags Kl. tre, 10 Timer efter Ministeren Pitts Død, modtog Kongen i St. James Palais, Tak Addressen fra begge Parlamentshuse i Anledning af den fra Tronen oplæste Tale. Lord Melville, den Afdødes Collega og tro Ven, var i Gaar i Overhuset og paastod, at han ikke var skyldig i nogen af de Anklage=Punkter, som Underhuset havde forkyndt imod ham; derimod opstod Hr. Whitbread paa samme Tid i Underhuset og foreslog, at der angaaende Anklage=Punkternes Udfærdigelse under 26de Junii f. A. nedsatte Committee skulde første Gang forsamle sig den 23de.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Regieringen har i Forgaars faaet Depescher fra Berlin, som bekræfte Efterretningen om en Vaabenstilstands Slutning imellem Kongen af Preussen og den franske Regiering hvorved den første bliver i Besiddelse af Hannover indtil Fredens Slutning imellem de krigførende Magter. De brittiske Tropper skal vende tilbage fra deres egen SonverainsBesiddelser og strax indskibes til Engelland ombord paa de for Weieren nu liggende Transportskibe. Denne Hannovets Besættelse ved de preussiske Troppe levner kun lidt Tvivl om, at Rygterne om dets Brug til Skadesløsholdelse ere sande, og at i det mindste en Deel af det vil snart gaae til Preussen og det hele vil blive skilt fra den kongelige Familie i Engelland.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J vore Blade staaer en Copie af to Breve, som bleve vexlede i mellem Keiserne Alexander og Napoleon faa Dage før Slaget ved Austerlitz. Sire! Jeg sender min General Adjutant, General Savary, for at complimentere Deres Majestæt til Deres Ankomst til Armeen. Jeg har beordret ham, at tilkiendegive Dem min høie Agtelse og min Længsel efter at kunne have en Leilighed til at kunne bevise Dem hvormeget jeg ønsker, at kunne naae Deres Venskab. Jeg haaber, at De vil modtage ham med den Godhed, som udmærker Dem, og at Devil ansee mig som den, der meget ønsker at tækkts Dem. Jeg beder Gud, at tage Deres Majestæt i sin hellige og høie Svar:
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Napoleon. Varetægt. (Undertegnet, Jeg har med megen Erkiendtlighed modtaget det Brev, som General Savary har overbragt, og jeg haster med at bevidne Dem min Tak. Jeg har ikke nogen anden Længseend at see Freden i Europa oprettet paa en troe og billig Grundvold. Paa den Tid ønsker jeg at tækkes Dem personlig. Behag da, at tage Forsikkring og min høie Agtelse. (Undertegnet, Til Chefen for den franske Nation. Alexander.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Admiral Russels Flagskib, Majestie, er ankommen til Varmouth tilligemed Linieskibet, Prindsessen af Oranien, som man i nogen Tid har været i Frygt for.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Linieskibet Prinds Wales, som var bestemt til Flagsskib for Admiral Duchworth, er nu, da denne Admiral er gaaet til Vestindien for at forfølge den franske Eskadre, beordrer at forene sig med Kanalflaaden. Det afseiler tillimed San Joseph under Admiral Cottons Commanto.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Paa Løyes Kaffehuus giør man allerede stærke Væddemaal paa Sandsynligheden af en nærforestaaende Fred. Man vædder nemlig 100 Pund mod 10, at Præliminair Artiklerne ikke ere undertegnede førend den 3die Juli Med det paa Themsen ankomne Skib Maria har man Efterretninger fra Charlestown til Julen. De amerikanske Tidender indeholde skarpe bemærkninger over den nuværende amerikanske Gesandt, General Armstrongs Forhold i Paris. Stocks. 3 per Cent cons. 59 1/2.3 per Cent. red. 59 1/4.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
London den 25de Jan. J Gaar anmeldte Hr. HenriLascelles i Underhuset, at han næste Mandag vilde giøre et Forslag, som skulde sigte til at oprette et National Mindemærke for den afdøde Minister Pitt.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Lord Castlereagh foreslog derpaa, at den Motion som næste Mandag skulde giøres til Undersøgelse om Ministrenes Forhold, endnu maatte længere udsættes i Anledning af den indtrufne ulykkelige Begivenhed (Hr. Pitts Død).Hr. For beklagede denne sørgelige Begivenhed og istemte Lord Castlereags Forslag til Motionens Udsættelse. Paa Lord Hollands Forslag i Overhuset blev hiin Motion ogsaa der udsat indtil videre. Hr. Paul anmeldte, at han med det første vilde giøre Forslag til at faae Marqvis Wellesleys Forhold i Ostindien undersøgt.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Paris, den 25de Januar. Endnu for Keiserens Hiemkomst er en meget vigtig Efterretning indløbet. Keiseren har nemlig ved en Skrivelse fra München af 12te d. M. adopteret Prinds Eugen til sin Søn. Rigserkekantsleren begav sig den 22de til Senate, et holdt følgende Tale: "Mine Herrer, Den ny Underretning, jeg har at give Dem fra Hs. K. K. Majestæt, angaaer Prinds Engens Adoption og Kronen Jtaliens Arvelighed. Vore constitutionelle Love have udførlig bestem alt, hvad der angaaer Successionen i det franske Rige, dette er ikke Tilfældet med Kongeriget Jtaliens Statuter, hvis Love bestemme Tronens Arvelighed for Hs. Majestæt Keiserens og Kongens retmæssige, naturlige eller adoptive nedstigende Linie. Der opkom derfor en Spire til Bekymring, som Keiseren vil udred. ee, da det tillige er overeensstemmende med hans Retfærlighed, at sikkre en saa vigtig Deel af sine Undersaatter er lang og rolig Nydelse af den liberale Regiering, hvis Stiftelse er en Tidspunkt til Hæde og Lykke for dem. Hs. Majestæt har, for at udføre denne Beslutning, givet sine italienske Stater et fierde Statut, som indeholder Prinds Engens Adoption. Den forordner. "At Prinds Eugen, i Mangel af en fra Keiseren nedstigende Linie, skal følge paa Jtaliens Trone og bringe denne Krone til sine Efterkommere; men at Jtaliens Krone, i Mangel af Prinds Eugens Efterkommere, skal tilfalde en af nærmeste Slægtninger til den Prinds af det keiserl. Blod, som paa hiin Tid hersker over de Franske." Oplæsningen af det Brev, som Keiseren desangaaende skriver til Dem, vil bedre, end alt, hvad jeg kan sige, bestemme Dem til at hylde den dybe Eftertanke og Række at Combinationer, som vise sig i enhver Linie af dette Brev og characterisere vor Souvergins forsigtige Viisdom og stedsevarende Omhu for sine Folks Lykke. De vide, min Herrer. Keiseren befæster hver Dag sit Værk og bringer hver Dag alle Dele af samme i nærmere Forbindelse, hvis Lykke sikkrer deres Varighed. J Dag giver han sine Undersaatter i Jtalien et stort Beviis paa sin Kierlighed, ved at bestemme dem en Prinds, fra hvem hans Aand aldrig skal vige. Denne Prinds er en Franskmand af Hierte og Herkomst; han vil bringe paa den Trone, hvortil hans høie Fader kalder ham, en Tænkemaade, der vil vedligeholde de til fælleds Gavn fornødne Baand imellem Jtalien og de øvrige Dele af Riget.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J den Underretning, Keiseren giver Dem om sine Foranstaltninger, ville De, mine Herrer, finde et nyt Beviis paa hans Kierlighed og et Tegn paa, at han anseer det franske Senat for en af Grundvoldene til den af ham stiftede store Bygning. De forskiellige Dele, hvoraf den bestaaer. ere vel ordnede ved forskiellige Love, men alle sigte til et hans Gennie værdigt Øiemed, nemlig til det Heles Vedligeholdelse, Alles Lykke og Stifterens udødelige Hæder. Jeg overrækker Hs. Præsidenten.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Keiserens Skrivelse til Senatet. Senatorer! Det organiske Senatusconsultum af 8de Maji 1804 har bestemt alt, hvad der angaaer den keiserl. franske Krones Arvelighed. Vort Kongerige Jtaliens første constitutionelle Statut af 19de Martii 1805 har fastsat den italienske Krones Arvelighed i Vor directe og lovlige, naturlige og adopterede nedstigende Linie. De Farer, Vi var udsat for midt i Krigen og som Vore italienske Folk endnu forestillede sig langt større, samt de Farer, Vi endnu bliver udsat for, ved at stride mod de Fiender, Frankerig endnu har tilbage, opvække deres store Bekymring. De nyde ikke den Sikkerhed, som Vore Loves deration og Liberalitet tilbyde dem, fordi deres Fremtid er uvis. Vi har anseet det for en af Vore første Pligter, at ende denne Bekymring. Vi har derfor besluttet, at adoptere Prinds Engen, Vort Riges Statserkekantøier og Vort Kongerige Jtaliens Vicekonge, som Vor Søn. Vi har kaldet ham til Jtaliens Trone efter Os og Vore naturlige og lovlige Børn, og Vi har fastsat, at Vor Krone Jtalien skal, i Mangel af Vor directe, lovlige og naturlige nedstigende Linie, samt i Mangel af vor Søne, Prinds Engens, nedstigende Linie, tilfalde den nærmeste Slægtning af den Prinds af Vort Blod, der hersker i Frankerig paa den Tid, da dette Tilfælde indtræffer.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Vi har anseet det for overeensstemmende med Vor Værdighed, at Prindsen nyder alle med Vor Adoption forbundne Æresbeviisninger, uagtet denne blot giver ham Rettighed til Jtaliens Krone; thi Vor Adoption kan hverken authorisere ham eller hans Descendenter i noget Tilfælde eller under nogen Omstændighed, at giøre Fordring paa Frankerigs Krone, hvis Arvefølge er igienkaldelig fastsat ved Rigets Constitutioner. Enhver Tidsalders Historie lærer os, at Lovenes Ensformighed væsentlig skaber Ridernes Magt og Organisation, naar den udvider sig meere, end Nationernes Sæder eller den geographiske Stilling til lade. J øvrigt forbeholde Vi Os, ved videre Foranstalt, ninger at tilkiendegive de Baand, som efter Os, skulle bestaae imellem det franske Riges allierede Stater. Da de forskjellige af hinanden uafhængige Deele have en fællede Jnteresse, maae de ogsaa have et fælleds Baand.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Vore Folk i Jtalien ville modtage de nye Beviser paa Vor Omhue med Glædes Henrykkelse. De ville see Borgen for deres Lyksalighed i den vedvarende Regiering af den ne unge Prinds, der under saa stormende Omstændigheder og især i disse første, endog for erfarne Mænd vanskelige Øieblikke, har vidst at regiere ved Kierlighed og giøre Vore Love elskede. Han har viist Os et Skuespil, hvis samtlige Optrin opvakke en levende Deeltagelse hos Os. Vi han seet, hvorledes han under nye Omstændigheder anvendte de Grundsætninger, Vi har beslittet Os paa at indprænte hans Aand og Hierte i al den Tid, han har levet under Vore Øine. Dersom det skal komme an paa at forsvare Vore Folk i Jtalien, vil han ligeledes vise sig værdig til at efterligne og udøve det Gode, Vi kan have gjort i den saa vanskelige Krigskonst.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J det Øieblik, da Vibefalede, at Vort fierde constitutionelle Statut skulde meddeles Jtaliens 3 Collegier, syntes det Os uundgaaelig nødvendigt, ikke at opsætte et Øieblik, at underrette Dem om Foranstaltninger, som befæste Rigets Lykke og Varrighed ved alle Nationers Kierlighed og Jnteresse, hvoraf det bestaaer. Vi er ogsaa overtydet om, at alt, hvad der er en Gienstand for Lykke og Glæde for Os, hverken kan være Dem eller Mit Folk ligegyldigt. Givet i München, den 12te Januar 1806.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Napoleon. Efterat dette keiserl. 3. Brev var oplæst, besluttede Senatet, efter Præsidentens Forslag, en Taksigelse til Hs. Kuserl. Majestæt og overdrogen Commission, bestaaende af Sentorerne Luftrede, Semonville og Sieyes, at affatte Svaret til Keiseren.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Keiserens og Keiserindens Ankomst hertil er bleven forhalet ved deres Ophold i Strasburg. De ventes i Morgen efter Overmorgen. Prinds Murat er allerede ankommen bertil. Moniteuren anmærker herved, at imedens den erobrede Hovedstad Wien beholdt sin hele Stadforfatning og Borgervæbning, var Hovedstaden Paris uden Gouverneur og næsten uden Garnison og at begge disse Hovedstæders Rolighed ikke blev forstyrret ved nogen Tildragelse; en ene ste Mands Jndstydelse var tilstrækkelig til at vedligeholde Rolighed i en erobret Stad, som forblev under Vaaben, og at sikkre i sin egen Hovedstad en Rolighed, der i Almindelighed kuns vedligeholdes ved stærke Garnisoner.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Oprøret i Parma er aldeles dæmpet. De Geistlige have selv overbragt de adspredte Bønders Vaaben. Vore Fonds stige. De 5 Procent consol, staae 62 1/2 Fr. Skrivelse fra Frankfurt, den 28de Januar. I Dag rykkede 3000 Mand af Marschall Augereaus Corps ind her i Staden og bleve indqvarterede hos Borgerne. Af Staden blev forlangt 3000 Nationer Brød og et dagligt Taffel for Generalstaben.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Hannover, den 31te Januar. De engelske Tropper i det Hannoverske have faaet Ordre, at marschere til Elben og Weseren, for uopholdelig at indskibes til Engelland; alle Officerer af den engelsketydske Legion, som have Permission, begive sig derfor i største Hast til deres Corps. Lord Harrowby har i Forgaars indskibet sig til Engelland paa Fregatten Flora; han er meget syg, saa at man frygter for hans Liv. J Dag forsikkrer man, at alle de engelske Tropper, som staae i Tydskland, skulle være indskibede til den 10de Februar.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Skrivelse fra Berlin, den 1ste Februar. J Anledning af Churførstendømmet Hannovers Besættelse af da kgl. preussiske Tropper er en kgl. Proclamation udkommen, hvis Jndholder: "At Hs. Majestæt Kongen har truffet den Forening med Keiseren af Frankerig, at Hs. Storbrittanniske Majestæts Stater i Tydskland ikke igien skulle besættes af franske Tropper, men meget mere aldeles rømmes, og tages i Forvaring og Administration af Hs. Preussiske Majestæt indtil den almindelige Fredsflutning.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J Følge heraf skulle de churbrunsvigske Stater besættes af et Corps under General Grev von Schulenburg-Kehnerts Commando, til hvem ogsaa benævnte Staters Administration overdrages, saa at alle Landets Forvaltning angaaende Anliggender skulle besørges at ham og en af ham anordnet Administrations=Commission. Troppernes Sold betales af de preussiske Kasser og de churebrunsvigske Stater skulle blot udrede de overordentlige Udgivter, som udfordres til at holde Tropperne paa Feldtfod.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Fra det Kongelig svenske Hovedqvarteer i Bortzenburg, den 2den Februar.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Efter Hs. Majestæts allerhøieste Befaling skal Armerntage en anden Stilling; den høire Fløi skal staae ved Wismar til Østersøen og den venstre ved Sulz til Steckenitz. Saavel alle Jnfanterie=Drigader som Cavallerie og Artillerie brød i Gaar op fra Ratzeburg, Wittenburg, Hagenau- og Zarentien og skal imellem den 8de og 9de befinde sig i deres ny Qvarterer.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Hs. Majestæts Hovedqvarteer skal være i Rostock; Generalstabet og de dertil hørende Tropperne marschette derhen i Forgaars. Den kommanderende kongelige Generaladjutant, Grev von Løvenhielm, har derfor paa kongelig befaling offentlig erklæret: at den største Deel af de kongelige svenske Tropper skal forlægges dybere ind i det Mecklenburgske, men at de hannoverske Lande paa den høire Elbbred vedblive at staae under de svenske Troppers Beskyttelse, indtil en Overeenskomst i denne Henseende var sluttet med Krigen af Storbrittannien.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Af de i Lüneburg staaende Tropper ere de sidste i Gaar opbrudte derfra og gaaet tilbage over Elben.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren befalede før sin Afreise fra München sin Staldmester Villentreys, at følge Prinds Engen og hans Gemalinde til Grændserne af Jtalien og derpaa reise tilbage, for at bringe Kongen af Bayern Efterretninger fra sin Datter.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Den italienske udenlandske Minister Mareschalchi gar paa den til Prinds Engens Formæling fastsatte Dag en stor Fere i sit prægtig illuminerede Hotel i Paris. Prindsesse Louis, Rigserkekantsleren og Prinds Borghese bivaanede denne Fere.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
J de sidste Uger have skrækkelige Storme raset nesten overalt i Frankerig. J Toulouse, hvor Stormen var ledsaget af Tordenveir, troer man endog at have mærket Jordskielv. Allevegne have Floderne oversvømmet Landet og gjort stor Skade. Paa Bierget Cenis varede Uveiret 8 Dage, Veiene vare tilfneede og al Postcommunication standset.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Paketbaaden, der gaaer imellem Honsleur og Havre, er forliist i Stormen med alle Passagererne.
Berlingske Tidende, 1806-02-07
Engelland. Ministeren Pittendte sine sidste Timer uden Smerte=Følelse. Sovesyge overfaldt ham i de to sidste Dage. Ved spanske Fluers Anbringelse under Fødderne kom han for en kort Tid til sig selv. Lægerne havde overgivet ham to Dage før hans Død, og efter den Tid saae han blot sine nærmeste Paarørende, hans Broder Lord Charam, hans Niece Lady Stanhope og hans Neven James Stanhope om sig. Biskoppen af Lincoln, hans fordums Lærer, var ogsaa hos ham kort før hans Død.