JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Min Nabo paastaaer, at den berømte Geheimeraad Thaer har fremstillet den engelske Vexeldrift, som første og høieste Poten; af Agerdyrkningen, og at denne Methode derfor fortjener, at blive almindeligen indført i Danmark. Gjenstanden for hans Paastand angaaer saa at sige Danmarks Livspørgsmaal, er for vigtig for dets Agerdyrkning, griber for dybt ind i hele Landets Vel, til at ikke jo flere Stemmer skulde lade sig høre derom. Hvem kan vel nægte at Engelland, saavel i Landoekonomien, som i mange andre Videnskaber, er en lysende Stjerne for Verden; kun maatte det Spørgsmaal være at undersøge, om dets Agerdyrkning er anvendelig paa alle Steder, under andre Landes geographiske og politiske Forhold, og om den altid vil vise sig som et klart Lys, eller om denne Stjerne, under forandrede Omstændigheder, maaskee vilde antage et skuffende Meteors Skikkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Om Hr. Geheimeraad Thaers Værd som landekonomisk Forfatter hersker blandt hele Verdens landekonomisk dannede Publikum kun een Stemme. Hans Skrifter ville over leve Tider og Generationer. Thi for Thaer fremtraadte ingen landekonomisk Forfatter, der forener saa mange practiske Kundskaber med Lærdom og videnskabeligt Studium; saa megen Kundskab om Detaillen med stadigt Hensyn paa det Hele; saa varm Jver for Sagen med rolig Besindighed og skarp Jagttagelsesaand. Den der har Sands for national Agerdyrtning, ham maa man ønske, at han maa læse hans Værker over den engelske Landdekonomi, men man maa tillige ønske, hvad der er endnu vigtigere, at Læseren maa forstaae hans Skrifter i fuldkommen Sammenhæng, thi egentlig deri ligger ofte Feilen, og derfra hidrøre de prange Domme. Thi Jngen skatter vel den tydske, navnligen den holsteenske og mecklenborgske Landekonomies Fortjeneste mere, end Thaer, selv. Han erklærer sig jo saa tydeligen desangaaende i sit udødelige Værks 3die Deel. Efter mit Skjønnende var den engelske Landekonomi kun en Ledetraad, et Jdeal, efter hvilket Thaer foredrog sine Jdeer og Erfaringer, uden at han selv vilde paastaae, at hans lærerige Skrifter om den engelske Agerdyrkning skulde og kunde være et ubedrageligt Mønster for alle europæiske Nationer, lige meget under hvilke Længde- og Bredegrader de maatte ligge, hvilken Befolkning de maatte have, o. s. v. Et saadant Qvod erat demonstrandum er intetsteds i hans Værker blevet bemærkeligt, og det vilde ogsaa kaste en Skygge over hans Fortjenester. Min kjære Nabo vil derfor ikke kunne opstille slige Citater. Jeg gjentager det, man maa læse Thaers Skrifter meget opmærksomt, for fuldkomment at forstaae dem. MegeLærerigt og Stort ligger deri, men tillige ogsaa Veien til en Labyrinth. Det dannede Sprogs Magt og Menneskets for herskende Forfængelighed spille i det daglige Liv kun alt for ofte og skadeligen deres Roller. Mangen, der lykkeligen har besteget de første Trin af en uoverskuelig Stige, og ovenfor skuer en Gloria, løber, uden at bemærke, at Trinene blive ubestigelige, fremad og styrter. Andre der have lært noget mere end Typtho af det græske Sprog, troe at kjende de herlige Sprogs Aand tilstrækkeligen, til dristigen at følge Pindar paa hans høie Tankeflugt, ja vel endog til at oversætte hans udødelige Oder. De følge og oversætte, men gandske forvansket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Paa det nærliggende Gods Tremsbüttel drev den rige hamborgske Besidder paa hiin Tid ligeledes denne Methode med en Bekostning der tilsidst trættede ham, og lærte ham, at det simpleste Agerbrug altid er det bedste, og frem for alle meest indbringende, og at al Exper imenteren ved Agerdyrkningen ikke indbringer, men koster Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Provstinde Birch, som bort flytter fra Enkesædet i Ormslev, afholdes Auction sammesteds, der begynder Fredagen den 2den Mai næstk. Formiddag Kl. 9, hvor da bortsælges: en betydelig Deel forarbeidet Sølv, Sengeklæder, Sengesteder, Porcellain, Borde, Stole, en Sofaa med Puder og Betræk, Skilderier, Speile, Dækketøi, Linned, Karafler og Viinglas, Kakkelovne, Kobber, deriblandt en Gruekjedel, Messing og Jern, Skabe, Bøger, hvoriblandt Fallesens Magazin i 12 Bind, og Menneskets Historie af F. Fleischer, med meget mere. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, Lanng. den 17de April 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Fjerde Klasse, til Documenter efter Stempel papirs=Forordningens 8 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1834. Falkenskjold. Jens Ditlev Blichfeldt, virkelig Justitsraad, Byfoged og Byskriver i Skanderborg, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Hjelmslev Gjern Herreder, Gjor vitterligt: at efter Begjering af Søren Nielsen, forhen i Jungyde, Tulstrup Sogn, Gjern Herred, Skanderborg Amt, nu i Hylling Skov Wenge Sogn, Hjelmslev Herred, samme Amt, og Kraft af den ham under 2den September 1831 allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved Jhændehaveren af en fra ham til Kjøbmand Jens Røgind i Aarhuus udstædt Panteobligation, stor 2000 Rbdlr. N. V., dateret 2den Juni 1818 og tinglæst 11te samme Maaned, hvorved er givet 1ste Prioritet i fornævnte Søren Nielsens Gaard i bemeldte Jaungyde, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 2 1/2 Alb., med Besætning, Ind- og Udboe, og 2den Prioritet i en anden ham tilhørende Gaard sammesteds, men hvis Hartkorn ikke i Obligationen er anført, hvilken Obligation er bortkommen, men endnu henstaaer undslettet i Pantebogen, uagtet den er indfriet, – til at møde inden Hjelmslev Gjern Herreders Ret, som holdes paa Thingstedet i Skanderborg den første Torsdag eller ordinaire Retsdag i September Maaned 1835, om Formiddagen Klokken 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, de Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Obligation ved Dom aldeles mortificeret. Laddag og Forelæggelse er hævet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds-Segl. Skanderborg, den 10de April 1834. Blichfeldt. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Byen afdøde Kjøbmand Her Trykt og udgivet af A. F. Elmauist. mann Leopold Reininghaus, indkaldes herved gjed 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviislig møre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 12te April 1834. Aagaard. 206 Rbd. 24 s. S. og T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
af Aarhuus Hospitals Midler, kunne, imod lovlig Sikkerhed, strax erholdes tillaans. Aarhuus, den 7de April 1834. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
En særdeles god Gaard i Mariager, der foruden gode rummelige Udhuse har en fortrinlig BeboelsesLeilighed og flere gibsede og tapetserede Værelser, er med tilliggende smukke Have og almindelig gode Jorder underhaanden at erholde tilkjøbs. Man henvender sig til Hr. Sagfører Brask i Mariager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Ved Stamhuset Benzons Kalkværk kan faaes fortrinlig god Steenkalk for 1 Rbd. og ligeledes Meelkalk for 3 Mk. S. & T. pr. Td.; dog kan Steenkalken ikkun faaes efter foregaaende Bestilling. Jmod en billig Fragt kan Kalken, baade i større og mindre Skibsladninger, blive leveret i de omliggende Søstæder, uden videre Risico for Kjøberne, ligesom den ogsaa billig kan blive leveret landværts, indtil 3 a 4 Mile fra Værket eller fra Grenaae. Woldbye pr. Grenaae, den 29de Marts 1834. H. M. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
At det er Farver F. F. Reidhardt, som boede ved Studsgades Port, der er flyttet herfra Aarhuus, og ikke Undertegnede, der ogsaa hedder F. F. Neid hardt, men boer, som jeg i flere Aar har boet, paa Vestergade, straae over for Frue Kirke, finder jeg mig beføiet til offentlig at bekjendtgjøre, for at hæve og tilintetgjøre det Rygte, der er udspredt, at jeg skulle have nedlagt mit Farverie og være flyttet herfra, hvilket ellers kunde betage mig flere af mine Kunder imod deres Villie, og maae jeg ved denne Leilighed tilføie, at jeg har forøget mit Farverie, saavelsom mit Trykkerie, Overskjæring og Præsning, samt at jeg lover og forsikkrer Enhver der vil forunde mig, sin Søgning, de meest ægte og smukke Colleurer, den billigste Betaling, hurtig Expedition, og i det Hele en redelig og reel Behandling. Aarhuus, den 10de April 1834. F. F. Reidhardt, Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
En duelig Møllersvend kan faae Tjeneste paa Hestemøllen i Horsens 1ste Mai dette Aar, naar han snarest mueligt derom melder sig til Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Fiin hviid Sæbe er arriveret hos J. F. W. Røse. No. 68. den 29 April. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts - Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Der har paa een og samme Tid været Uroligheder i mange flere af Frankrigs største Stæder, f. Ex. Toulon, Grenoble, Chalons, Dions, Strassborg, Etienne, a., men allevegne vare de lykkeligt blevne dæmpede. Fra sidstnævnte Stad vare nogle hundrede Mennesker dragne ud for at hielpe deres Kammerater i Lyon, men som de kom udenfor denne Stad, vare just Oprørerne blevne slagne, de bleve pludseligt omringede af Tropper, der nedskjød dem Alle, saa ikke een eneste Mand blev tilbage. Rigtignok hed det endnu paa Børsen i Paris, at der atter var udbrudt alvorlige Uroligheder baade i Strassborg og St. Etienne, ligesom og at de adspredte Lyonesere have de fundet Sympathie paa flere Steder, men der tvive ledes nu ikke mere om, at jo ogsaa den snart vilde blive undertrykket. Aviserne ere iøvrigt opfyldte med Beretninger fra Lyon, der i Gruelighed overgaae endnu alle de foregaaende, og ifølge hvilke de Dødes og Saaredes Antal i de 5 skrækkelige Dage anslaaes til 6000 blandt hvilke 1700 Soldater. Allene 33 Capitainer vare blevne skudte i Spidsen for deres Compagnier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Søndagen den 13de havde været den blodigste Dag thi paa denne havde Resten af Oprørerne, 4 a 5000, aflagt en Eed paa ikke at ville overgive sig. Forstæderne Fourviere og St. Georges bleve to Gange stormede, og Tropperne slagne tilbage. Oprørerne havde bemægtiget sig nogle Kanoner, hvormed de fyrede dygtigt mellem Soldaterne, saa at man i flere Time ikke hørte andet end Kanonskud paa alle Kanter. Kirkedørrene bleve sprængte med Kartætsker, medens Oprørerne ringede med Stormklokkerne. En fortvivler og skaanselles Kamp fandt Sted i Kirkerne selv, hvor Oprørerne havde forskandset sig bag Altarerne &c. og udholdt det første Angreb ved at skyde Soldaterne ned i det de stormede ind; men snart blev Kampen mellem Mand og Mand, under rasende Skrig fra alle Sider. JKathedralen laae over 200 Døde, og selve Kirken, et af Stadens skjønneste Mindemærker, blev aldeles ødelagt. Om Aftenen Kl. 5 lod General Aymard foretage et afgjørende Angreb. J Stormskridt trængte Tropperne over Concertbroen. J Grolegaden kom det til en blodig Træfning, Kayen Bon-Rencontre blev erobret, og nu stormedes ind i de omliggende Gader; i Vayse blev alle Oprørerne masakrerede; St. Bonaventura, deres Vaabenplads, blev taget med Storm. Da fik Tropperne Ordre til at hvile Natten over, Næste Morgen skulde Forstæderne erobres, det havde Generalen besluttet, det maatte saa koste hvad det vilde, og det lykkedes, men naturligviis kostede det mange Menneskers Liv. J fire paa femte Dag havde alle Forbindelser i Staden været afskaarne, Jngen vidste noget om sin Families Skjebne, Jorden bævede af den frygtelige Kanontorden, og Stormklokkernes vedvarende Sørgelyd forøgede Rædselen. Mange Huse vare opfyldte med Døde, og for de Saarede var der ingen Hielp, thi ingen fredeligsindet Person vovede sig ud paa Gaden. Den Skade som Lyon har lidt, er uberegnelig; den anslaaes i det ringeste til 50 Millioner Fr. Mange Huse vare brændte, og mange ødelagte ved et nyt Slags Kasteskyts som Tropperne brugte, hvorved flere Etager paa een Gang fløi i Luften. Alle de prægtige Boutiker i St. Comegaden ere ødelagte, ligesom og de mange Juveleer=, Galanterie, Silkevare, og Modehandler=Boutiker i Hospitalsgaden, hvor en Mængde Huse bleve ødelagte ved de af Geniesoldaterne anlagte Petarder. Ogsaa den botaniske Have er bleven aldeles ødelagt. Hele Staden var endnu flere Dage greben af Rædsel, da der skal være begaaet Handlinger som vil geraade vor Tidsalder til en evig Skjændsel. Man vil vide, at Størstedelen af de fra Lyon bortflygtede Oprørere have kastet sig ind i Buge, en Landstrimmel tæt ved Schweijergrændsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Ogsaa i Paris ere efter Oprørsdagene mange Folk blevne arresterede, indtil den 15de April allerede 864 Personer, saa Fængslerne ere propfulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Politiet har fundet mange skjulte Vaaben, især i det latinske Qvarteer. Som de ministerielle Blade give at forstaae, ville de Skyldige dennegang komme til at bøde Liv for Liv. Ministeren Persil havde allerede gjort Forslag til en ny Straffelov, hvorefter alle Eiere af Vaaben, som ikke have Tilladelse dertil, skulle straffes med Fængsel fra en Maaned til 2 Aar, alle Deeltagere i Oprør, som gribes med Vaaben i Haand, uden at have brugt dem, med Tvangsarbeide fra 5 til 10 Aar, og i modsat Tilfælde med Døden. Hvo som hielper til at gjøre Barrikader fra 4 til 10 Aars Fængsel, o. s. v. Og Soult har forlangt Armeen forstærket til 360000 Md. og 65000 Heste, samt anviist sig en Pengesum af 36 Millioner Fr. Dog meest Opsigt har Avisen Tribune's Undertrykkelse gjort, formedelst Maaden og de derved iagttagede Former, hvortil man ikke har seet Mage siden Julirevolutionen. En Politiekommissair indfandt sig blot i Bogtrykker Mies Bopæl, og forkyndte ham fra Jndenrigsministeren, at han havde forbrudt sit Privilegium, og at samtlige hans 10 Presser skulde forsegles. Selv blev han næste Dag arresteret. Paris lignede endnu den 16de en uhyre stor Leir. "Det republikanske Oprør i Frankrig - siger en Avis: er allevegne blevet undertrykket, men under græsseligt Myrderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Neapel. Ogsaa denne Hovedstads Rolighed har været forstyrret ved en sørgelig Begivenhed, som forefaldt den 4de April. Marinesoldaterne og Gensd'ar merne vare komne i Klammerie, som udartede til en 2 Timers formelig Bataille i Gaderne, der først endtes da den øvrige Deel af Garnisonen laae sig derimellem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Schweitz. J Kanton Bern synes der at forberedes usædvanlige Begivenheder. Alt vaabendygligt Mandskab opbydes, store Vaabentransporter indtræffe dertil fra Frankrig, mange forklædte Fremmede reise frem og tilbage, fra Basel var kommet store Pengesummer, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Engelland. En til 24de April ansat Forsamling af Haandværkerforeningerne paa den saakaldte Kjøbenhavnske Fælled ved London, hvorfra den i Procession vil gaae til Whitehall, synes at have gjort Regjeringen noget frygtsom, thi den havde truffet alle mulige Forholdsregler for at forebygge Uroligheder: Politiet havde faaet Ordre til at væbne sig med Sabler og Geværer, Garnisonen skulde under Gevær, og et Batterie Kanoner holdes parat, o. s. v. (Næste Postdag kunne vi sandsynligviis erfare Udfaldet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Sverrig. J "Nya Helsingborgs-Posten af 8de ds. læses en Gjendrivelse af nogle bemærkninger i et Brev fra Malmøe, som nylig have været indførte i "Post- og Jurikes=Tidningen", og i hvilke den Paastand fremførtes, at det bifald, hvormed Efterretningen om Udfaldet af den ved den svenske Rigsdag foreslaaede Forandring i en vigtig Paragraph af Regieringsformen modtoges af Studenterne i Lund, ingenlunde var noget Udtryk af den almindelige Mening." Den almindelige Mening her, hedder det i Helsingborgs-Posten: er den, at Studenterkorpset i Lund handlede værdigt sig og sin Fremtid, og saaledes som hver retsindig Svensker burde handle ved den med spændt Forventning oppebiede, og saaledes, da den faldt ud efter Ønske, dobbelt velkomne, Underretning om Constitutionens Seier. Man betragtede den ikke her som en Seier over Kongens Villie, man gav ei sit Hjerte Luft i stormende Vivatraab; men man glædede sig inderligt over, at ei en ny Jndskrænkning skeete i Sverrigs Constitution, at der endnu fandtes Mænd, som indsaae, at Tilladelsen af en saadan var skadelig, og at de ei lode det beroe ved den blotte Jndsigt, men skrede til den Handling, Sagen og Folket fordrede. Det var en fremtidig Jndflydelse af Magten paa vore Grundlove, som efterhaanden kunde udarte til deres Ophævelse, og ikke vor Konge, vi frygtede, om Forandringsplanen var gaaet igjennem; thi hvor findes den redelige Svensker, som ikke tænker, troer og forfægter, at Carl XIV vilde være for Sverrig, hvad Frederik II var for Preussen, og Frederik VI er for Danmark. – En Gang skal vel Folkets Røst uden Hinder trænge frem til Thronen, og Folk og Konge blive Eet: da skal den friske Nordenvind bortblæse Duggens Dværgenet fra Sverrigs ældgamle Skjold, og i den skal Regenten, skue sit billed, klart og tydeligt, saaledes som det lever i hans taknemmelige, hans trofaste og ham elskende Folks Hjerter."(Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Fædrelandet. Rhvn. 22de April. Den til Jndtægt for Musik=Conservatoriets Jnstitut i Søndags paa det kgl. Theater givne Aftenunderholdning beæredes med D. M. Kongens og Dronningens samt Kongehusets høie Nærværelse, og havde propfuldt Huus. Uagtet man ved de unge Elevers Sang og Spil med Fornøielse bemærkede flere lovende Talenter, vare deres Præstationer dog i det Hele mindre tilfredsstillende end man havde ventet, og Publikum viste ogsaa denne Aften en ualmindelig Strænghed ved deres Bedømmelse, idet at de opmuntrende Bifaldsyttringer (som vistnok undertiden ydedes noget mal- propos) ofte vare led(Khousp.) sagede af Hyssen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
J Mandags Aftes opførtes paa det kgl. Theater for første Gang: "Tempelherren og Jødinden, romantisk Opera i 4 Acter af Wohlbrück, Musiken af Marschner, oversat af Th. Overskou. Denne Opera, der udmærker sig ved en charakteristisk, kunste rigt instrumenteret og effectfuld Musik, optoges i det Hele med Bifald, der dog et Par Steder, saavelsom ved Slutningen, var ledsaget af nogen Hyssen. (S. B.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Hr. C. J. Hambroe er bleven Consul i Khvn. for de nordamerikanske Fristater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Justitsraad Winkel=Horns Verdens alter gratis uddeelt i Viinkielderen Nr. 4 paa Amager torv, paa Vilkaar, at Modtagerne skulde tænke derover. Oplaget er paa denne Maade gaaet rivende af, og et nyt, som dog ikke bortgives, er allerede for foranstaltet af en "Tænker."Et lidet Skrift om den Kunst: at sætte Smaa skabninger ind i Verden har derimod kun havt ringe Afsætning. Formodentligen har man ikke ventet at kunne lære synderligt deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Hr. J. S. Dethmer bekjendtgiør, at andet Oplag af den af ham forfærdigede saameget yndede, sandfærdige Historie. Emilie B., er udkommen til 6 Sk. Expl., idet han anbefaler den til det læsende Publikum, hvem samme endnu ikke maatte være forekommen, og takker for den saa udeelte Velvillie, hvormed dette hans første Forsøg er bleven modtaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Det af Blikkenslagerlauget bortspillede Messingservice blev vundet af Hr. Oberstlieutn. Weilbach Altona, den 25de April. Det hedder at Forordningerne om de nye Jnstitutioner ville forlade Pressen i Løbet af næste Maaned, og at Stænderne ville allerede komme til at begynde deres Virksomhed i dette (A. M.) Efteraar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Wordingborg, den 19de April. J Gaar berøvede Døden os vor brave Toldinspecteur Krigsraad Haderup, kun 38 Aar gammel. Han blev syg samme Dag som hans Kone gjorde Barsel, og døde fjerde Dagen efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Odense, 25de April. Jgaar have de Forbrydere, som berøvede en Enke i Vissenberg hendes Formue og mishandlede hendes Person, faaet deres idømte Straf. Af deres Formue skal, saavidt den strækker til, hendes lidte Tab, omtrent 600 Rbd., erstattes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Randers, den 18de April. En gruelig Historie har i disse Dage tildraget sig her i Byen. En ung 17aarig Pige, Datter af meget skikkelige Forældre, var kommet til at tjene hos en Professionist som Barnepige. Men faa Dage efter at hun havde tiltraadt sin Tjeneste, døer det svæde Barn, som var hendes Varetægt betroet, meget pludseligt, uden at Nogen kunde forklare sig Aarsagen hertil. Pigen, paa hvem Mistanken hvilede, da hun og Moderen alene havde beskjæftiget sig med Barnet, og dette var for spædt til selv ved Uforsigtighed at volde sig Døden, maatte strax forlade sin Tjeneste, og har nu faa Dage efter under et optaget Politie Forhør tilstaaet, at have givet Barnet Vitriolsyre, blot er halvt Fingerbol, for paa denne Maade at blive Barnet qvit og komme hjem at dovne hos Forældrene, hvilket hun ved flere lignende dog ei saa voldsomme Foretagender, længe for gjæves havde arbeidet paa. Hun forsikkrede, at dette var den eneste Bevæggrund til Udaaden, men "at hun aldrig mere skulde gjøre det, naar man blot denne Gang vilde lade hende gaae." Jøvrigt skal hun allerede ofte have lagt sin slette Carakteer for Dagen; i et Huus, hvor hun for havde tjent, skal hun saaledes have søgt paa flere Maader at tilføie en derværende gammel blind Kone Skade, ved at bringe hende til at falde o. s. v.; et Barn, som hun skulde passe, skal hun med Knappenaalstik have saaret, ja endog søgt at tilføie sig selv Saar, for at paadrage sig Sygdom og under dette Paaskud komme hjem til Forældrene. Det stakkels ulykkelige Barn skal ved sit elskværdige Udvortes endnu paa Dødsleiet have vakt Jagttageres Opmærksomhed. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Rhvns Børs-Cours den 25de April 1834, Formedelst Helligdagen blev ingen noteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Befordringer og Afgang. Forhenv. dansk Consul i London, J. Wolff, udnævnt til Etatsraad. Første Assessor i den islandske Landsoverret, Etatsraad Cinarsen, beskikket til Justitiarius. Sysselmand Sveinbjørnsen til 1ste Assessor, og Sysselmand Kammerraad Finsen til 2den Assessor i bemeldte Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerherre Grev Frys, Fru Grevinde Ahlefeldt-Laurvig, Comtesse Ahlefeldt Laurvig, Student Grev Frys, Lieutenant v. Jessen, Frøken J. Jespersen, Pastor Christensen, Cand. Theol. Nielsen og Funck, Handelsfuldm. Woye, Jfr. M. Smith, Mad Aagaard, Jfr. Paludan, Handelsbetjent Buchtrup. Fra Aarhuus til Kallundborg: Handelsfuldmægtig C. M. Møller, Farversvend K. Meyer, Frøken C. K. Krebs, Jomfr. D. Lund, Jomfrue J. Newe, Kleinsmedmester Jensen, Discipel W. Plesner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Bekiendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Theatret i Aarhuus. Onsdag Aften opføres, som 9de Abonnementsforestilling: Den Forældreløse og Morderen. Melodrama i 3 Acter af Castelli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Til Benefice for Hr. Pøschel opføres: Fredag Aften: Manden med 4 Koner. Lystspil i 2 Akter. Og: Den gamle Feltherre. Historisk Skuespil af den polske HiC. Becker. storie, ved Holten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
De af Aarhuus Jndvaanere som ere berettigede til Kreaturers Græsning, paa Byens Fælled, i indeværende Sommer, anmodes herved om, at møde, eller lade møde, paa Raadhuset førstk. Fredag, den 2den Mai d. A., Eftermiddag fra Kl. 4 til 6, for herom at gjøre fornøden Anmeldelse; og da der ved denne Leilighed ønskes Bestemmelse taget, om de sædvanlige Kleverpenges Prænumeration for 4, isteden for, som hidtil, 2 Aar, saa ville de Vedkommende, der ikke møde personlig, behagelig meddele deres Bud fornøden Fuldmagt til herover at kunne erklære sig. Aarhuus, den 28de April 1834. Markdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-04-29
Efter Begjæring af de myndige Arvinger i Stervboet efter afdøde Jver Jensen Feveile, i Bellesmolle, bliver Tirsdagen den 6te Mai næstkommende, Formiddag Kl. 9, i Bellesmølle, Stoubye, Sogn, og følgende Dag, om saadant fornødiges, foretaget Auction over en betydelig Deel Ind- og Udboe, Jndboet bestaaer af mange gode Sengeklæder, en Deel Linned, noget Sølvtøi, Jernkakkelovne, Kobber, Messing og Jernfang, Borde, Stole, med meget mere. Udboet bestaaer af Heste, Køer, Sviin, Vogne, Plouge, Harver. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bjerre Hatting Herreders Contoir i Daugaard, den 24de April 1834. With.