JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-09-05
Paris, den 28de Aug. Regjeringen har bekjendtgjort følgende Telegraphdepesche: "Bayonne, den 26de Aug Prindsen af Jonville til Marineministeren. Mogador, den 17de Aug. – Den 15de have vi angrebet Mo gader. Efter at have ødelagt Staden og dens Batterier (apres avoir eras, la ville et ses batteries) have vi taget Øen og Havnen i Besiddelse. Dræbte eller saarede bleve 78 Mand, hvoriblandt 7 Officerer. Jeg er sysselsat med at installere Garnisonen paa Øen. Havnen har jeg erklæret i Blokadetilstand." Ved at besætte et Punct, der behersker Mogador, siger la Presse, forhindrer man Jstandsættelsen af Byens Fæstningsværker og holder sig en Bresche aaben for det Tilfælde at de Lectioner, der ere givne Maroccanerne, ikke skulde være tilstrækkelige til at bringe dem til Fornuft. J England maa denne Occupation nødvendigviis fremkalde stor Sensation, thi endnu for kort Tid siden paastod the Times og andre Londoner-Journaler, at England hverken kunde eller vilde tilstæde at endog kun en provisorisk Occupation af Noget af det maroccanske Gebeet fandt Sted fra fransk Side Efterretningen om Marschal Bugeauds Seier ved Jslyer navnligen i det sydlige Frankerig optagen med den største Begeistring. J Marseille illumineredes Staden, og patriotiske Sange gjentonede overalt. Af alle Lande er Frankerig det Land, der er meest modtageligt for krigersk Hæder. Dog maa man tilstaae, at to saadanne Vaabenbedrifter, som Tangers Beskydning og Slaget ved Jsly, der have fundet Sted i Løbet af 8 Dage, ogsaa egne sig til at sætte Gemytterne i den meest levende Bevægelse. Man forsikkrer, at Marschallen skal ophøies til Hertug af Jsly og Pair af Frankerig.
Viborger Samler, 1844-09-05
Efter Breve fra Gibraltar af 11te Aug, skal den engl. Consul Drummond Hay atter have tiltraadt sine Functioner som engl. Consul i Tanger; hans Familie skal ogsaa være vendt tilbage til denne Stad.
Viborger Samler, 1844-09-05
Fra Algier meldes under 20de Aug., at Sygdomme, gribe om sig i den franske Hær. Heden er overordentlig stærk. Fra 1ste Juli til 15de Aug. ere 1400 Syge transporterede fra Sletten og fra Sahel=Olod til de 4 store Hospitaler i Blida, Buffarik, Kolea og Duera.
Viborger Samler, 1844-09-05
Den halvministerielle Journal Globe gjendriver det af Presse meddeelte Rygte om et Ultimatum fra engelsk Side med Hensyn til Bruats og d'Aubignys Tilbagekaldelse; og Journ, des Deb. melder ligeledes, at den franske Regjering ikke har erholdt et Ultimatum fra England angaaende det Otahaitiske Anliggende.
Viborger Samler, 1844-09-05
Pariser Børsen var idag meget bevæget; man vilde vide, at Guizot aldeles ikke vilde give efter i det Otabaitiske Spørgsmaal, man talte endog om at han havde indrakt sin Demission; Gemytterne vare urolige; man svæver i ængstelig Forventning af alvorlige Begivenheder; Renten er vegen.
Viborger Samler, 1844-09-05
Storbritannien og Jrland. London, den 30te August. Efterretningen om Mogaders Beskydning har indvirket stærkt paa Børsen; Consols ere faldne næsten 1 pe. Den offentlige Stemning, siger the Globe, tiltager og maa Dag for Dag tiltage i Bitterhed, saalænge Spørgsmaalene angaaende Otahaiti og Marocco ere uafgjorte, og en virksom Negociation imellem Lord Aberdeen, og Guizot, for om muligt at udnævne Differentserne, bliver mere og meere nødvendig. Endog rolige Jagttagere i London begynde at blive urolige, og allerede gaaer man fra Antagelsen af en Krigs Mulighed over til at paastaae, at Krigens Udbrud er sandsynlig. Jmidlertid er af de Artikler, der indbyde til Speculation, naar Fiendtligheder forestaae, kun Rum stegen i Prisen.
Viborger Samler, 1844-09-05
Angaaende Kong Ludvig Philips Reise til England circulere de meest forskjellige Rygter. Medens nogle Journaler vedblive at paastaae, at Reisen vil gaae for sig i Midten af denne Maaned, paastaae andre, at Reisen er udsat til den 17de October, og den krigaandende Times melder med "Bedrøvelse efter Privatbreve fra Paris, at Kongen har ganske opgivet Reisen for iaar. J de udenlandske Ministerier i Paris og London arbeides Dag og Nat. Morn, Post meddeler en Artikel, betitlet Frankerig og England, hvis Ægthed man imidlertid endnu bør betvivle. Vi ere blevne underrettede om, at deri Forholdene imellem England og Frankerig er indtraadt en vigtig Crisis. Jfølge den til os skeete Jndberetning blev der – strax efterat Efterretningen om Mogaders Ødelæggelse var indløben – afsendt i Tirsdags Aftes en speciel Coureer fra Lord Aberdeen til Guizot i Paris med den Meddelelse at forlange Øens ufortøvede Rømning af de franske Tropper. Man føier til, at Lorden skal have bestemt erklæret, at England vil i Vægrings Tilfælde strax tage de under lignende Omstændigheder sædvanlige Forholdsregler. Den dybe, med denne Angivelse forbundne Jnteresse lader os beklage, at det i det Øieblik, i hvilket vi nedskrive disse Linier, er os umuligt at stadfæste eller benegte Sandheden af denne Efterretning.
Viborger Samler, 1844-09-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-09-05
Kjøbenhavn. J det af Professorerne Scharling og Engelstoft udgivne theologiske Tidsskrifts i disse Dage udkomne Hefte læser man en Beretning om Kjøbenhavns geistlige Convents Forhandlinger. Jblandt de Sager, der have været for i samme var ogsaa et Forslag om, at Hovedstadens Kirker skulde holdes aabne og i dem indføres en daglig Andagtsøvelse, og Conventet indstillede i den Anledning: 1) At Helliggeistes Kirke dagligen maa aabnes til liturgisk Gudstjeneste, hvorved tvende Palmer afsynges, et Afsnit af den hellige Skrift forelæses, og dertil knyttes et Foredrag eller en Bøn, saaledes, at det Hele ikke udstrækkes over 20 til 25 Minutter, 2) At Tiden til denne Gudstjeneste bestemmes til hver Søgnedags Eftermiddag, een Time for Solens Nedgang. 3) At denne Gudstjeneste besørges af samtlige ordinerede Geistlige ved de danske lutherske Menigheder, efter en vis bestemt Omgang imellem disse, og af de Kirkebetjente, som høre til den fungerende Præsts Kirke.
Viborger Samler, 1844-09-05
Der har atter været en stor Festlighed i Tivoli, nemlig Agent Carstensens Geburtsdag, som i Fredags Nat, da de Profane vare lukkede ud, feiredes paa det Eleganteste af Establissementets Embedsmænd, der med Sang og Fakler opmarscherede for Bazaren, for at bringe Gratulation og Foræringer. Derefter fremtraadte en Linie af omtrent 60 Arbeidere, forsynede med Lygter paa lange Stænger, i samme Hensigt; og endelig overrakte Musikcorpsene den Feirede en prægtig Pocal af Sølv. At det endtes med et stort Gilde, som varede til Morgenstunden, følger af sig selv. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1844-09-05
J Løverdags Aftes er der forefaldet endeel Uordener i Tivoli, i hvilken Anledning følgende Erklæring læses i Adresseavisen fra Hr. Agent Carstensen: Efterat jeg i Adresseavisen og ved Placater havde ladet bekjendtgjøre, at der ved Vaurhallet i Løverdags Aftes skulde musiceres i Concertsalonen fra Kl. 6 1/2 til Kl. 12, blev jeg gjennem Politiet erindret om, at ved en Cancellibestemmelse er al Musik om Løverdagsaften efter Kl. 11 forbuden. Jeg lod derfor øieblikkeligen ved en Contra-Placat, der opsloges baade i Concertsalonen og mangfoldige andre Steder, Publicum underrette herom, men bad tillige Hr. Lumbye om at drage Omsorg for, at de bestemte 36 Musiknummere kunde være udspillede Kl. 11 1/2. Uden at der dog fra Politiets eller min Side var foretaget noget Skridt, til at afværge Udførelsen af de Par Nummere, som endnu vare tilbage, befalede Kammerraad Friis, der som Medlem af Comiteen troede sig berettiget dertil, at Musikken øieblikkeligen skulde ophøre, hvilket ogsaa, da man antog Ordren var udgaaet fra mig, blev efterkommet. Da jeg først senere er bleven underrettet om, at det var denne befaling, der foraarsagede den Tumult, som derved opstod, har jeg anseet det for min Pligt at bringe denne Sagens factiske Sammenhæng til Publicums Kundskab, og maa kun beklage, at man et Øieblik har kunne antage, at der i denne Henseende er foretaget noget vilkaarligt Skridt, fra Politiets eller min Side". – Saavidt vi have erfaret, hedder det i "Bl. Td.", gave en Deel af Publicum, som C. vilde berolige, sin Utilfredshed tilkjende ved Støien og Piben og forfulgte ham til Bazaren. Af Sværmen bibragte en velklædt Person (med et Træbeen) ham et Slag i Hovedet med en Stok, som dog blev uden videre Følger, da Hatten afparerede det. Denne blev anholdt af Politiet. Massen adskilte sig derpaa, uden at der forefaldt nogensomhelst videre Uorden, der var af den Beskaffenhed, at Politiet fandt at burde blande der. sig de
Viborger Samler, 1844-09-05
J "Loll. P." af 27de Aug. hedder det fra Mariboe; Efter at vi i Løverdags, den 24de De, havde havt stærk Varme (Thermometret viste paa 18 Grader), hørte man henimod Aften fjern Torden, og da Kl. var 9, udbrød et frygteligt Tordenveir, under hvilket Lynilden slog ned i et Kjøbmand J. Henrichsen tilhørende og her i Byens Nørregade beliggende Baghuus, samt trængte gjennem Værtshuusholder Hans Nissens Enkes Huusgavl, der kun skilles fra Henrichsens Huus ved en smaal Slippe. Lynstraalen slog ned gjennem Taget ved Henrichsens Huus's, nordre Gavl tæt ved en der anbragt Fløi af Jern. Paa Loftet beskadigede den nogle Bjælker, trængte paa forskjellige Steder gjennem Brandmuren og flakte Husets Hjørne stolpe ud til Gaden. Hos Madame Nissen foer. Lynstraalen i samme Nu mod hendes Huus's Gavl, beskadigede en Lem, spaltede en Bjælke, trængte ned af Gavl væggens indvendige Side til et Kammer, hvor der hang et lidet Speil, som knustes, og førte, rimeligviis ved stærkt Lufttryk, en ved Væggen staaende, med Linned, bepakket, tung Kiste omtrent 3 Qvarteer ud paa Gulvet, samt spaltede en Stolpe i samme Gavl. En Straahat, som hang paa Væggen, fremviser Spor af at være berørt af Lynstraalen og den fra Kammeret til et andet Værelse stødende Dør, som blev sprængt op, beskadigedes, ligesom Værelset i det Hele, af omkringkastede Træespalter og Kalkstykker m.v. Lykkeligviis tændte Lynstraalen ikke, saa at Huusbeboerne saavelsom Byens samtlige Jndvaanere slap med den øieblikkelige Skræk, Explosionen fremkaldte. Det antages som sandsynligt, at Jernfløien ved Henrichsens Huusgavl har tjent som en Slags Afleder og maaskee foranlediget Lynstraalens mindre farlige Retning. - Omtrent paa samme Tid slog en anden Lynstraale ned i den vestre Længde i en af Claus Børsen, beboet Fæstegaard, udflyttet fra Vixnæs paa Baroniet Guldborgland. Øieblikkelig tændtes Bygningen, og snart stod hele Gaarden i Lue. Den allerede indbjergede Rug avl, saavelsom en 24 Tdr. Fødekorn, Hør og Kløver, 6 Sviin og en Deel Smaakreaturer bleve Luernes Rov. Dog havde Manden assureret i den Lolland-Falsterske Brandassuranceforening. Ovennævnte skrækkelige Veir, som ledsagedes af vedholdende Regnskyl, vedvarede til Kl. omtrent 1 om Natten. Dagen derpaa vexlede Veiret om med Kulde og Storm. Regnskyllene vedbleve endnu, og der faldt Hagl og Snee i Gaar Nat, saa det for Tiden seer misligt ud med den forehavende Høst.
Viborger Samler, 1844-09-05
Fra en bekjendt, færdeles kyndig og driftig Landmand har Red. af Hempels Avis modtaget nedenstaaende Artikel angaaende Høsten i Fyen. Under gode Auspicier, er Høsten her i Provindsen begyndt, og Landmanden glæder sig allerede, om ikke til fyldte Lader, saa dog til en nogenlunde kjærnerig Høst, men den sidste Tids ustadige Veir har meget nedslaaet Forventningerne. Rug høsten, der i Almindelighed er henlagt til første Halvdeel af August, er kun forsaavidt fremmet, at man endnu hist og her seer den hestede Sæd staaende paa Marken, kun ventede paa en Dags Tørreveir for at komme i Huus. Den saakaldte Smaabyg, eller 6 radet Byg, der pleier at følge Rugen i Hælene, er hist og her høstet, men saavidt bekjendt ikke noget kommet i Huus. Havren er ligeledes tildeels høstet, men venter ogsaa paa Tørreveir. Paa Hveden har endnu ingen tænkt, eller idetmindste kun med Ængstelse, da de sidste Dages stormfulde Veir har tilføiet denne endnu paa Roden staaende Sæd megen Skade, især paa Steder, hvor den har været udsat for Vinden. At man saaledes, selv om et mildere og gunstigere Veir skulde indtræde, kun kan vente en sildig og med Hensyn til Qvalitet af Straae og Kjerne mindre heldig Høst, synes givet, og Resultatet heraf, i Forening med Rap sens totale Missvært og den almindelige Klage over Græs mangel og en ringe Høehøst, er, at Landmanden i Almindelighed erklærer dette Aar for et af de uheldigste, som vi i flere Aar have oplevet, og som hos Mange fordrer en stærk Ryg til at bære.
Viborger Samler, 1844-09-05
Rendsborgerne ere meget allarmerede over den Efterretning, at Regjeringen nu vil gjøre Alvor af, ved Garnisonen, at sætte Rigsbankskillemynten i Circulation. Fra Sindberg, Greis, Vindelev, Hveisel, Kollerup, Hornstrup og Østerfnede Sogne i Veile Amt er indsendt en med 380 Underskrifter forsynet Adresse til dHrr. Stænderdeputerede Lydersen og Kirk samt Andre, som djærvt have talt Bondens Sag i Viborg Stændersal. (Vl. A.)¬
Viborger Samler, 1844-09-05
J de slesvigske Stænders 14de Møde foretoges Agent Jensens Forslag om Udgivelse af en nedsat Brevposttaxt. Den kgl. Commissarius meddeelte en Skrivelse fra Generalpostdirectionen om, at der for længere Tid siden var nedsat en Commission af Postembedsmænd angaaende en Nedsættelse af Brevpost- og Agepost=Taxten; at denne Commission formodentlig snart vil have sluttet sine Forhandlinger; at Generalpostdirectionen da vil underhandle med Finantsdeputationen desangaaende og derefter forelægge Hs. Majestæt Sagen til Afgjørelse. Forsamlingen vedtog eenstemmig at andrage paa den snarest mulige Tilendebringelse af Forarbeiderne til en Lov angaaende Brevposttaxtens Nedsættelse og tillige at udtale det Ønske, at der, saafremt en endelig Ordning af Brevposttaxten vilde medtage nogen Tid, snarest maatte indtræde en Nedsættelse af Brevportoen, ligesom den ligeledes eenstemmig antog Dr. Müllers Amendement, at den nedsatte Dampskibsporto ogsaa maatte udvides til Breve, der befordres videre fra Landingsstedet.
Viborger Samler, 1844-09-05
Stænderforsamlingen i Viborg. To og fyrgetyvende Møde, den 28de August 1844. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen angaaende et Andragende fra Forpagter Bøggild om at et Lovudkast, hvorved Straffen for Forbrydelser, begaaede i Privates Skove, stærpes, maa blive udarbeidet m.v., – og til endelig Behandling Sagen betr. Udkast til en Pl. ang. Forandringer og Tillæg til Frog. 1ste Mai 1838 (Toldtariffen betræffende), hvorved Comiteens Jndstilling om en af den foreslaaet anden Classification af Apothekervarer og en dertil svarende Forandring af Tolden for Apothekervarer (nemlig saa at Tolden for de til 1ste Classe hørende ansættes til 2 Rbd. 8 s. og for de til 2den Classe hørende til 1 Rbd. 4 s. pr. 100 Pd.), samt at Tolden paa
Viborger Samler, 1844-09-05
Handels- Skibs= og Efterretninger. London, den 30te August. Hvedepriserne ere kun nominelle. Hvedetolden er 19 sk. Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte den 23de August: Hvede, 50 s. 4de: Byg, 33 s. 3 d.; Havre, 20 s. 4 d.: Rug, 36 s. 8 ; Erter, 34 s. Ringkjøbing. Den 27de og 28de August er ved Thorsmindeindstrandet 2 engelske Brigger, ladet med Træ og Steenkul; Besætningen er bjerget Samme Tid er paa Veddersøe Klit, indstrandet et preussisk Kusskib, ladet med Stykgods; Mandskabet er bjerget. Ligeledes ved Sønderlyngvig, en engelsk Brig, ladet med Bya; Besætningen, 9 Mand, er den 29de August bjerget. – Efter Forlydende skal der i Lempia Tolddistrict være indstrandet paa samme Tid 2 Skibe. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1844-09-05
Reisende med Dampskibet "Jris" fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 2den Septbr.: Hofjægermester Carlsen med Frue, Barn, Kammerjomfru og Domestiquer, Comtesse Frys, Frøken Carlsen, Procurent H. Ree med Frue, Børn og Domestique, Cancellieraad Prkt, Anchersen, Assessor Neergaard, Frøken L. Neergaard, Major v. Munck, Jer. Anna Bech. Apotheker Aagaard, Pastor Wulff. Frøken Sophie Henne, Student Høyer, Kammerraad Monrad med Frue, Skuespildirecteur Miller, Skuespiller, Koop, Theaterdirecteur Olsen med Kone og Svigermoder, Grosserer F. Philip Mad Hansen, Frøken Banner, Frøken W. Roienvinge, Stud, Klug, Kbm. Kjersgaard, Capellan Voetmann, Kom. A. von Essen og Barfoed, Assessor Ditzel, med Frue, Børn og Domestique, Toldbet. Stellmann, Snedkermester Møller, Md. J. Møller, Valkemester Meyer, Student Schjødt, Cichoriefabr. Andersen, Strømpev. Mancke, Kom. Reimann, Veterinair Rønberg, Jfr. F. Rønberg, Apotheker Jørgensen, Mad. Sørensen, Jfr. Sørensen, Stud P. Kunder, Cand. theol. Gløerfeldt, Cand. med Morville, Apotheker Baager, Kjøbmand Kjørboe, Guldsmed N. Wendelboe, Fabr. Koch. Enkefrue Ernst, Gaardeier Lange, Frøken Kessenesse, Md. Luplau med Datter, Viinhandler Luplan, Landinspecteur Stemsen, Maskinmester Danielsen, Hørkr. Hjarup med Familie, Kom. Samson, Cand. theol. T. Møller, Frøkenerne Emma og Sophie Møller, Capellan Bernth. Jfr. F. Roed, Pastor Løwe med Kone, Musicus Schow, Kom. H. N. Bay, Jfr. Chnhuus, Ritm. v. Gether, Kom. Bjerring, Jfr. C. Bøggild, Marqueur Lassen, Bager B. Meyer. Jalt 95 Pass. – Desuden 51 Stkr. Qvæg, Med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg til Aarhuus, den 1ste Septbr.: Grev Danneskjold-Samsøe med 3 Herrer Medreisende, Jægere og Domestiquer til Samsøe. Skolel, Kierkegaard med Kone, Skolel Schielderup, Landm. Gjølbye, Mad. Damgaard med Søn, Dreier Petersen, Slagterm. Svendsen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 2den Sept. Etatsr. Amtsforvalter Brink-Seidelin, Cancellieraad Herredsfoged Wittusen med Frue, Jfrne C. og A. Sørensen, Mad. Jabbe med Søn, Eleverne F. og C. Købe og J. Jørgensen.
Viborger Samler, 1844-09-05
Med Dagvognen fra Ans til Viborg, den 2den Septbr.: Jfrne Sommer og Bønding, Dhrr. Hansen og Petersen, Med Samme fra Viborg til Ans, den 4de Septbr.: Jfr. Hansen, Dhrr. Petersen og Hansen, Muursvend, Loldrup.
Viborger Samler, 1844-09-05
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 4de Septbr.: Jomfruerne Ramus, Erslev, Levin og Abraham, Mad. Bloch og Meyer.
Viborger Samler, 1844-09-05
AVERTISSEMENTS. Stoltzer, Eidammer og Holsteenske Oste, ere atter arriverede hos J. J. Samsom.
Viborger Samler, 1844-09-05
Extra gode gule Schweitzer-Oste, faaes billig hos J. J. Samson. Vanille, Sagomeel, malet Cancel, heglet Hør & Hamp, poleret Krudt, Hagel, faaes alt til billige Priser hos J. J. Samson. Teneriffa, prima Qvalitet, faaes atter hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1844-09-05
Udmærket gode Aspargesplanter, saavel i som 2 og 3 Aars, faaes til billig Priis hos J. P. Klotrup.
Viborger Samler, 1844-09-05
Alle Slags forædlede Frugttræer kunne faaes i Efteraaret J. P. Klotrup.
Viborger Samler, 1844-09-05
Vilde Træplanter kunne faaes i Efteraaret saavel i større som mindre Partier hos J. P. Klotrup. Uforædlede Frugttræer, som kunne henflyttes i Planteskole, kunne faaes hos J. P. Klotrup.
Viborger Samler, 1844-09-07
72 Aarg. No. 141.
Viborger Samler, 1844-09-07
Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg Stoelsinde. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. naar naar Løverdagen den 7de September 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-09-07
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Den efter Morn. Post meddeelte Efterretnings Ægthed bestrides af the Globe, Standard og tildeels af the Times, hvilke alle antage, at en foreløbig Occupation fra de Franskes Side af et eller andet Punct af Maroccos Gebeet ei kan være en casus helli, men at kun en varig Oecupation kunde være Gienstand for alvorlige Underhandlinger. Frankerig er i aabenbar Krig med Marocco; desuden har den franske Regjering høitidelig erklæret, at den ikke har til Hensigt at bemægtige sig det maroccanske Gebeet. Fonds Dalen paa Londonerbørsen antages ikke at være en Følge af Morn, Post's Artikel, men af Rentens Dalen paa Pariserbørsen.
Viborger Samler, 1844-09-07
J Repealforsamlingen i Dublin modtoges Efterretningen om Tangers Bombardement med stor Jubel og Latter paa det aarvaagne Toryministeriums Bekostning. - Dronningens Reise til Jrland i Løbet af Septbr. Maaned turde maaskee opgives.
Viborger Samler, 1844-09-07
Missionair Wolff i Bochara har tilskrevet den engl. Gesandt i Persien, at han trods alle Chanens Løfter, endnu holdes i Fangenskab og aldeles ingen Udsigt har til snart at komme paa fri Fod.
Viborger Samler, 1844-09-07
Frankerig. Over London haves Hertugen af Joinvilles fuldstændige Beretning om Tangers Bombardement og Mogaders Beskydning. Angaaende Angrebet imod sidstnævnte Stad siger Prindsen: "Dagens Tab udgjorde 14 Døde og 64 Saarede. Efter at have besat Halvøen, var der endnu tilbage for os at ødelægge Stadens Batterier. Jgaar landsattes under Krydsild fra 3 Dampskibe og 2 Brigger 500 Md.; disse stødte ikke paa nogen Modstand; vi fornaglede Kanonerne og kastede nogle af dem i Havet; Krudtet udtoges af Magazinerne og kastedes i Havet; de i Havnen liggende Skibe bortførtes eller boredes i Grund. Jeg antager, at vi uden Fare havde kunnet bane os Vei ind i det Jndre af Staden; dette vilde imidlertid kun have været en Promenade uden noget andet Resultat end en hensigtsløs Plyndring. Jeg førte Trop verne tilbage til Øen, og Matroserne ombord paa Flaaden. Jeg er nu sysselsat med at organisere en Garnison af 500 Md. paa Øen. At besætte Øen uden at lukke Havnen, vilde have været en halv Forholdsregel. Jeg følger derfor Deres (Marineministerens) Befaling, og lukker Mogaders Havn. Staden staaer i Flammer; den udplyndres af Arabere, der have fordrevet den keiserlige Besætning. Den engl. Consul, hans Familie og nogle Europæere ere i dette Øieblik ankomne til os. Mogador, den 17de Aug. Francois de Orleans.
Viborger Samler, 1844-09-07
Ved en Privatskrivelse skal Regjeringen have erholdt den sikkre Efterretning, at Emiren Abdel Kader er tagen tilfange af Maurerne, og bragt i Lænker til Fez Ved en Depesche fra Marschal Bugeaud var Regjeringen allerede underrettet om, at Leiseren af Marocco havde meddeelt Marschallen, at han havde befalet sine Statholdere at opbyde Alt for at bemægtige sig Abdel Kaders Person. Marschallen melder ogsaa, at han ikke forfølger Maroccanerne, men trækker sig tilbage til Oran. J Slaget ved Isly faldt 4 franske Officerer; 8 Officierer bleve saarede. Nitten Underofficierer og Soldater faldt paa Ærens Mark, 95 bleve saarede.
Viborger Samler, 1844-09-07
Paris, den 30te Aug. Prindsen af Jonville skal ved en særegen Skrivelse være opfordret til at opbyde Alt for at forhindre Sammenstød imellem engelske og franske Officerer i Anledning af de i the Times indrykkede ærerørige Skrivelser imod den franske Marine. Vi begribe ganske Vigtigheden af de imellem Frankerig og England svævende Spørgsmaal," siger Journ. des Deb., vi finde den sig i de to Lande yttrende Gemytsbevægelse ganske naturlig; Jntet beviser mere Nødvendigheden af en giensidig god Forstaaelse imellem begge Nationer, end den almindelige Uro og Ængstelse. Hvor stor end vor Tillid er til begge Cabinetters Viisdom, saa indsee vi dog ikke, hvorledes Differentsen kan udnævnes, og vi ere aldeles ikke tilbøielige til – ligeoverfor en alvorlig Fare - at ville for nogensomhelst Priis lulle den offentlige Mening i Søvn. Derhos maae vi bemærke, at de af flere Journaler udspredte Rygter ere deels usande deels forhastede. Det er ikke sandt, at vor Regjering har erholdt et Ultimatum fra England. Med Hensyn til denne Begivenhed har intet Nyt fundet Sted imellem de to Regjeringer; den giensidige Stilling er forbleven uforandret. Hvad os angaaer, da haabe vi bestandig, at en fredelig Udjævning vil føre Gemytterne tilbage til Rolighed, og at to Nationer, hvis Forening er nødvendig for Verdensfredens Opretholdelse, ikke ville styrte sig i en unødvendig Krig." - Ogsaa Journalen, Globe indrømmer, at det Otahaitiske Anliggende er af en deelicat Natur, men tilføier, at de Mænd, til hvem Udjævningen er overdragen, have i længere Tid staaet i Forhold til hverandre, og ere besjællede af giensidig Tillid til deres redelige Tænkemaade. - Deri stemme de forskjellige Anskuelser overeens, at det franske Cabinet vil desvonere d'Aubignys Skridt, hvilken Desavouering allerede har fundet Sted igjennem Brugt; men heller ikke foretage noget yderligere Skridt.