JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Dublin, den 25de Martii. J Finaal her i Jrland er et frygteligt Oprør blandt Almuen, da en vis Bonde Weston ikke vilde betale Præsten Tiende, hvortil Retten søgte at tvinge ham. En Hob Folk rottede sig sammen, og pryglede ikke allene Betienterne til Døde, men knusede endogsaa Vognen, hvori Weston fangen skulle bringes til Dublin. Milicen fra Dublin maatte kaldes til Hielp, og der sidde nu tre af Anførerne i Fængsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Neapolis, den 13de Martii. Fregatten Sct. Dorothea er afgaaet til Paler. mo, for at bringe 280 Forbrydere derhen, som ere dømte til offentlig Arbeide, hvorpaa de skulle foretage et Krydstog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
J den Jnsul Procida, som har omtrent 15000 Jndvaanere, hersker en Feber, som man har befrygtet skulle blive epidemisk. Regieringen har did sendt forskjellige af vore habileste Læger, for at anstille Undersøgelser desangaaende, og siden er al Sorg forsvunden. Man har imidlertid besluttet at indrette et offentlig Hospital der paa Øen, hvorpaa hidtil har været Mangel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Vores Kongelige Prinds og Prindsesse Amalia skal med første indoculeres Smaakopperne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Rom, den 17de Martii. Den største Deel af vores Adel har den Vane at holde Spillehuse, hvor der bliver spilt Phargo. Folk af ringere Stand troe ligeledes at være beføiet hertil, men de tage feil, thi nylig blev en Mængde af dem taget fast ved en Hob af Rettens Middel, og ført i Fængsel for at straffes. Dette gav Anledning til, at man i nogle Dele af Staden fandt Sedler opslagne, hvorpaa stod følgende: "Slet forvaltede Love ligne en Spindelvæv, hvori et lille Dyr bliver hængende fast, men et stort river Spindelvæven i Stykker, og lykkelig undkommer Jndsendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
(Fortsættelse af det i sidste Nummer afbrudte Stykke.) 2. Det var ypperlig, i en Afhandling at vise, der større Lys Troens Sandheder have faaet i Epistlerne frem for i Evangelierne; eller rettere, Opfyldelsen af Christi Ord, Joh. 16, 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
J denne Afhandling, eller i de Anmerkninger, hvortil slig en Afhandling ville give Anledning, kunne man vise: a. Hvorledes Lærdommene om vore Pligter bevises i Evangelierne, og hvorledes de bindes til Troens Sandheder. b. Hvorledes det samme skeer i Brevene. c. Af det, som i begge Steder skeer, at vise: Hvorledes christne Lærere have at fremsætte Moralen, og i hvilken Forbindelse med Troens Sandheder, og for hvilke Tilhørere. 3. Det lønnede Umagen, nøie at undersøge det sande Begreb, hvilket de hellige Skribentere have forenet med de Ord, ved hvilke de udtrykke Dyder og Laster. Her ville jeg: a. At man lod hver af dem, saavidt det nogen finde var mueligt, forklare sig selv, og agtede nøie paa det foregaaende, efterfølgende og Omstændighederne, for deraf at finde et ledende Beviis for den sande Mening, ja af og til et afgiørende Beviis - Her maa nøie merkes, at det samme Ord hos samme Skribent snart tages i en videre, snart i en mere indskrænket Bemerkelse, og disse Bemerkelser tilkiendegives. b. At man dernest og hørte de andre hellige Skribentere i det ny Testamente, om de ikke forklare bestemt, eller om de have forenet samme Begreb med Ordet. c. At man, om behøves, og man ikke paa de tvende anførte Maader kan naae Vished, da hører de 70 Fortolkere, og det med en fritisk Forsigtighed. Ogsaa de apocrytiske Skribentere. d. At man endelig, naar og hos disse ingen sik, ker Afbeviisning er, da gaaer til Græcos profanos. Naar man grundigen og nøie fulgte denne Veiviisning, ville man giøre noget nyt, godt, og overmaade herligt for Religionen. Vore nyere Theologi paastaae, at Guds Hellighed er altid det tilbedelsesværdige, det majestetiske hos Gud. De have Uret. Alt viser det i det bekiendte Sprog1 Pet. 1. Ligeledes ville de, at Kierlighed til Gud, er kun Ærbødighed og Lydighed mod Gud. Hvor som vil bruge sund Forstand, er ikke nøiet dermed, naar han læser 1 Joh. 3, 1.4. Det ville være fornøieligt og opbyggeligt at læse en Afhandling, i hvilken en grundig, skarpsindig og langsom dømmende Mand havde sammenlignet de hellige Brev=Forfattere, for at udfinde rigtigen de forskiellige Udtryk og Talemaader, hvormed de forskiellige Skribentere have nævnet den samme Sag. Ja, det er værd at udføre, hvorledes den samme Skribent, som Paulus i Brevet til de Rommere har og Forsoningen, freret ganske andet Sprog, end i Brevet til de Ebræer. (mere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Juridisk. Stiftamtmand With i Christianssand indberettede til Cancelliet 1737, at Knud Knudsen tilligemed sin afdøde Kones Syster Jnger Torlaksdatter, med hvilken han havde bedrevet Leiermaal, var 1704 og 1705 arresteret og dømt til Døde, paa hvilken Tid Manden var henved 81 og hun omtrent 30 til 40 Aar gammel. De saae endelig begge To Leilighed til, at undflye deres Fængsel, og begav sig hen i en meget stor Skov der i Stiftet, hvor de opholdt sig 31 Aar uden Omgængelse med andre Mennesker. Deres Spise var imidlertid Græs og Høe, og lidet Vildt, som Manden undertiden fangede. Af denne Spise og det kolde Vand trivedes de saa vel, at de i al den Tid neppe vidste af nogen Svaghed at sige. Da nu de 31. Aar vare tilende, fik de, efter deres eget Sigende, saadan Længsel efter Naadens Midler og Guds Ord, at de udvalgte heller at vende til Folk og udstaae endog den allerhaardeste Straf, end længer saaledes at leve; begave sig derfor til en af de næst omliggende Kirker, hvor Præsten da just havde Tieneste. Tiden tillod ham ikke den Gang at tale noget med dem, men lovede dem, at naar han kom der igien, som skeete om 14 Dage, saa vilde han videre sige dem Beskeden. Jmidlertid angav Præsten det for den verdslige Øvrighed, som da ved sine Betientere lod dem ommeldte Tid paagribe og sette fast. Den gamle Mand døde strax derpaa 111 Aar gammel, troligst af Forskrekkelse, og blev efter Kongelig Beenaadning begraven i Kirkegaarden; og hun blev efter foregaaende aabenbare Skriftemaal aldeles frikiendt for al videre Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Odense, den 10de April. Den 30te Martii, har Hans Majestet, allernaadigst kaldet Sognepræsten paa Mandøe Hr. Johan Jørgen Bierring til at være Sognepræst for Henne og Lønne Menigheder i Riber Stift. Peder Nyeboe, Fuldmægtig ved Odense Amtstue, er tillige under 1ste April sidst antaget at være Bogholder og Regnskabsfører ved Odense Tugthuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Kiøbenhavn, den 6te April. Den 28de Martii d. A. er Johan Bernhard Matzen af Stadens Høie og Velædle Magistrat, som Directeurer over det Fattiges Væsen, beskikket til Jnspecteur over St. Hanses Hospital og Claudi Rosets Stiftelse, i afdøde Jnspecteur Løws Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Død. Kiøbenhavn, Hr. Generalmajor Frands Wilhelm von Schestedt, 64 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Subskriptions=Plan. Det er en afgjort Sag, at Klopstok er en af Tydsklands største Digtere, og Messiaden er det af hans Værker, der har forhvervet ham en uforvisnelig Krands. For Hr. Pram skienkede os Sterkodder, eiede vi intet alvorligt Heltedigt, men i hvor mesterligt end dette er, synes det dog hverken unyttigt for vort Sprog eller overflødigt for den gode Smag, ogsaa at berige vort Fædreneland med Fremmedes Mesterstykker. Hr. Konsistorialraad Pontoppidan, Sognepræst for Frederiksberg Menighed, der tilforn har givet Publikum Prøver paa sin Duelighed til saadant Arbeide, har overladt mig en Oversættelse af Klopstoks Messiade, som jeg herved har den Ære at tilbyde det høistærede Publikum. Oversætterens Beskedenhed, og den Pligt der paaligger mig, ikke at rose mine egne Forlags skrifter forbyde mig at fremføre de mig herom bekiendte fordeelagtige Domme. De, som ville eie denne Oversættelse, behage her at tegne deres Navne. Den kommer ud i 2 Dele, paa godt Papiir og smuk trykt. Prisen er 4 Skilling Arket. Naar Subskribenternes Antal bliver tilstrækkelig til Omkostningernes Bestridelse, begynder Trykningen. Subskriptionen modtages paa Byens Boglader og hos mig Johan Friderik Schultz, Kongelig Universitets Bogtrykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
For Fyens Stift modtages Subskription paa AdresseComtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Bekiendtgiørelser. (Hen ny anordnede Confirmationsbøn, som læses i alle Byens og Landets Kirker efter Confirmationen, er at bekomme paa Adresse-Comtoiret for 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Af et meget interessant og for Sandhedens Elskere bei hageligt Skrivt, hvis Titel er: Patriotiske Jdeer, Embeds Forvaltningen og Opdragelsen betreffende; ere nogle Exemplarer at bekomme hos Holm paa Apotheket i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Proclama. Vidstleden den 6te Febr. er udi Vester Aabye i et Sr. Michael Pilegaard sammesteds tilhørende Huus bortdød Jndsider Hans Pedersen Rose, og hans Efterladenskab strax derpaa taget under lovlig Behandling, men som det befandtes at samme neppe var tilstrækkelig til Begravelsens Omkostninger, mindre til anden Gield, eller Arvs Nydelse; Saa bliver dog desuagtet dette Dødsfald herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Auctioner. Efter Begiering fra Kiøbmand Jørgen Andersen i Stie Ege, vorder Fredag Eftermiddag Klokken 3 Slet den 13de April førstkommende udi den i Ladegaards Skov ved Odense beliggende saa kaldte Fandens=Krog og i sammesteds værende Huus foretaget offentlig en eneste Auction over bemeldte Kiøbmand Andersens saa kaldte Fandens. Krog, hvilken Lykke og Jordsmaal bestaaer ungefær at 20 Tdr. Sædeland og Engbond til 16 a 20 Læs godt Høeslet og Aaret af første Grøde, samt støder til øster Ende af Kluuse=Aaen, hvorved der tillige kan haves et temmelig godt Fiskerie, behøvende Tørveskier saavelsom Gierdsel=Skov, og er i samme Lykke et Huus der beboes for Tilsyn saavel med Jordsmaalet som den derpaa staaende Lade: Bygning med Tærskeloe og videre. Hvilket alt herved bekiendtgiøres for de Lysthavende, som ermeldte Tid og Sted vil indfinde dem. Odense den 29de Martii 1787. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Vandagen den 16de April førstkommende om Efter Øl. middagen Kl. 3 Slet bliver Anders Bruun Vertshuusholders iboende Gaard i Nedergade, i Continuation af de foregaaende Auctioner, 4de og sidste Gang stillet til offentlig Auction og absolut uden videre Auctioners Holdelse bortsolgt; Samme Gaard er vel indrettet til Brygger og Brændeviins Forhandling og er forsynet for nogle Aar siden med fersk Vand og desforuden sylt Vand, der aldrig mangler; Gaarden bestaaer til Gaden af 9 og et halv Fag, 2 Etager høi, med Kielder, under 3 Fag, samt Jndkiørsel i Gaarden, og det øvrige indrettet til Kornloft med Kølle og andre Bærelser; J Gaarden mod Østen 5 Fag, for faa Aar siden bygt til Bryggerhuus, 8 Fag Baghuus imod Sønden 1 Etage, indrettet til Koestald samt til 4 Heste med videre. Ved Gaarden er en meget skiøn Hauge over 150 Alen lang med alle Sorter Frugttræer der strækker sig ned til den store Aae; i Haugen er anlagt Keglebane og en Hauge, stue til Fremmede som er meget bekiendt for sin beqvemme Leilighed, da det er som midt i Byen ved Torvet; Ved samme Auction sælges ligeledes en Rytter=Braqve, beliggende paa Sortebrødre Kirkegaard bestaaende af 4 Fag, samt 2de Leie=Vaaninger i Hans Jensens Stræde af 6 Fag. Skulle nogen have Lyst til bemeldte Gaard og deraf ville betiene sig til Brændeviins Brænderie kan paa Auctions=Stedet bemeldte Tid bekommes efterskrevne Brændeviins Redskaber, saasom i Brændeviins Pande meest 4 Tønder med Slange=Tønde og et Mæskekar af Eeg med Jern Gjorde belagt, i Dito Brygger Kiedel 2 og en Fierdedeel Tønde med alt tilhørende Ka og Tønder, samt et Destilleretøi indmuret paa 2 og en halv Fierding med alt Tilbehør. Gaarden kan den Kiøbende strax tiltræde til Beboelse, som nærmere sees af Conditionerne paa Auctionsstedet. Odense den 31te Martii 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Pandagen den 23de April Klokken 10 Formiddag, Ø lader Madam Bendixen paa Fiellebroe, ved offentlig Auction bortsælge: nogle Bæster, Køer, Aaringskalve, Svin, Faar med Afgrøde, saa og Sølv, Kobber, Messing, Tin og Jernfang, Kakkelovne, Borde, Sengeklæder, Vogne, Plouge og Trævare af alle Slags, hvoriblandt endeel nyt Bødkerarbeide af Eeg, endeel Egesielle, samt Hollænderieredskaber, med andet mere, som til fornævnte Tid og Sted bliver bortsolgt efter da bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt: at Betalingstiden for bekiendte Kiøbere bliver indtil den 26de Maji. Til hvilken Tid, eller i seneste til 11te Junii Termin, de ville behage at melde sig, som have Fordringer paa afdøde Forpagter Hans Bendixsen, eller hans efterladte Enke Ermegaard Margrethe Fog, for at faae samme betalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Bortforpagtning. Fredagen den 27de April 1787 om Formid NB. dagen Kl. 9 Slet, lader Skipper Hans Hansens Enke i Stige sin iboende Gaard ved offentlig Auction opraabe til Bortforpagtning i 3 eller 6 Aar fra Dato af. Gaarden har sine bekiendte overflødige og gode Jorder for sig selv inddeelte, og staaer allene for Hartkorn Ager og Eng 19 Skpr. 3 Fkr. Der er saaet 5 Tønder, 4 Skiepper Rug til Gaarden, og 8 Dage for Auctionens Holdelse, kan Forpagtnings=Conditionerne faaes saavel hos Enken selv som hos Procurator Faber i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Samme Dags Formiddag sælger Enken Vogne, Plouge, Bæster, Køer, Faar, endeel Mobilier af Borde, Stole, Speile, Chatoller, Jern Kakkelovne, Sengesteder og Klæder, Tin, Kobber, Messing, Uldet og Linnet med videre; Hvilket herved til Libhabernes Efterretning bekiendtgiøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Til Kiøbs falbydes. Jvor 100 Tønder god forsvarlig Sædehavre, af sidste Aars Afgrøde er at faae paa en Herregaard i Nærheden af Odense, for gangbar Landpriis, anvises herfra Adresse=Comtoiret. Tabt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-10
Et regelmessigt Brev fra en af Hovedstadens Skiønne til sin Syster i Odense, om den pigelige Pyntning paa Confirmations-Søndagen, er ved en Uforsigtighed tabt, før det kom i den smukke Eierindes Hænder. Finderen erfarer strax ved Gennemlæsningen den Forlegenhed, i hvilken dette Tab har bragt vores Skiønne, hvorfore man troer at han ikke meere end een Gang lader sig erindre om at hente sin Belønning for Brevets Tilveiebringelse. Uden paa Brevet faaes behagelig Veiviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
DiNederelven, den 9de April. Til Rygter, som fortiene at anmerkes, for at vise, hvorvidt ledige Hoveder kan gaae i deres Opdigtelser, hører ustridia ogsaa dette: at Rusland har af Porten forlangt Afstaaelse af Bessarabien, hvor iblandt andre ogsaa ligge Octakow og Akierman, eller Bialogorod; at den Franske Minister har i Wien overgivet en ministeriel Erklæring, at hans Hof ved en vis Paastand af Rusland til Porten ikke kunde være ligegyldig, men Porten skulde virksom understøtte; at den franske Gesandt ved det Russiske Hof, Greve von Segurer kaldet tilbage, fordi Politiken ikke vilde, at de fiendtlige Foretagender af Russerne, have en befuldmægtiget Minister af en Nation til Vidne, som staaer i store Handelsforbindelser med Porten. Alt dette er uden Tvivl Rygter, som ligesaa snart forsvinde, som de ere optænkte. Naar man betænker, hvormegen Møie det har kostet Frankerige at bringe den saa fordeelagtige Handelstraktat med Rusland i Stand, saa vil man let indsee, at den ovenmeldte Erklæring er langt fra al Sandsynlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Fra Saxen, den 4de April. J Torgau har man havt et meget skadeligt Beviis paa Efterabelsessyge. Tvende der værende Fredagen. Seidelin. maatSkolesdiscipler, unge Mennesker paa 15 til 16 Aar, Sønner af anseelige Mænd, kom i Trætte om een Pige. Den Gersdorfsche Dueltildragelse havde ophidset deres Jndbildingskraft. De besluttede altsaa, som Mænd af Ære at afgiøre deres Trætte paa samme Maade. De udfordrede hinanden ganske ordentlig, valgte Secundanter, som maatte indfinde sig med Heste paa Duelpladsen, paa det at, dersom den ene skulle blive paa Kamppladsen, den anden strax kunde undflye. Duellanterne lode sig see med Støvler og Sporer paa Pladsen, skiøde i en Distance af 20 Skridt paa hverandre, og forstode deres Ting saa vel, at i det den ene fik Øreleppen bortskudt, fik den anden et Streif skud over Benet. De troede nu at have faaet Satisfaction nok, og begave sig tilbage til Staden. Men da Sagen blev bekiendt, satte man Fyrerne ved Vingebenet, og indberettede Sagen til Dressen. Duellanterne forvente nu i Stokhaset Straf for deres Ubesindighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Fra det Brandenborgske, den 7de April. Jndførselen af den Berliner Sangbog skal i nogle fraliggende Provindser, besynderlig i Grevskabet. Mark, have foraarsaget mange Uroligheder. Alt muen i Landsbyerne vilde slet ikke antage den. En Klokker ved en vis Kirke fik Befaling af sit Directorio, at synge de nye Palmer. Han vegrede sig, og foregav, at han havde beediget den gl. Porstiske og ikke den ny Sangbog, og at Almuen ved samme, hvis Sange vare dem ubekiendte, meget lidet kunde forbedres. Directorium truede ham med Straf og Cassation; Klokkeren sagde, at det var ingen Grund til at afsettes fra Tienesten, og det saa meget mindre, da han er kunde afvige fra sin Eed. Man befandt, at der var intet at udrette med Manden. Directorium satte derpaa en anden Klokker, som om Søndagen maatte synge af den ny Berliner Sangbog, og andre Dage om Ugen af den l. Porstiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Fra Ungern, den 26de Martii. J det Neograder Palatinatet er paa Keiserlig Befaling for 3 Aar siden indført en Silkefabrik, og Opsigten deraf anbetroet til en virksom og habil Mand, navnlig Daniel Bodisky. Denne har, skiønt han i Begyndelsen fandt mange Hindringer. dog bragt det saa vidt, at der nu ere plantede over 7000 Morbærtræer i Palatinatet. For endnu at skaffe mere Opmuntring til Silkespinderiet, har han for nogle Uger siden i Loschonz indrettet en Maskine, hvorpaa Silken paa den letteste Maade kan blive haspet, uden at tabe en eneste Traad. Maaskinen er meget simpel, og sammensat med faa Omkostninger, men giør ligesaa god Tieneste, som de store og kostbare Filatorier. Der bliver paa Kongelig Bekostning givet Underviisning til Piger i at haspe og spinde Silke, og mange Personer komme fra forskjellige Egne for at see samme, og mange Herskaber have derover yttret deres Velbehag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Wien, den 31te Martii. Abbed Ueberlacker, som fuldkommen har retfærdiggjort sig i den Legisfeldske Process, er beskikket til Actuarius i Forøsterrige med 1000 Fl. Gage, og 600 Fl. for en ny Indretning; men for sin Afreise maatte han berigtige Anliggenderne med den løsladte Hofraad von Müller, som beskyldte ham, at han havde overilet sig, og trængt paa en ny Undersøgelse hos Keiseren, som Monarken paa det vil ligste havde tilstaaet den gl. fortiente Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Jndsendt. 1 mk. (Slutning af det i sidste Nummer afbrudte Stykke, J. Det er bekiendt, at det ny Testamentes Forfattere ofte anføre det gamle Testamente, og ikke altid for deraf at bevise, men for en Talemaades Skyld, en vis Liighed i Omstændigheder 8 s. v. En Afhandling herom ville være herlig, som tigtigen vise: af De Steder, hvilke ikke ere beviisende, men er quacunque alia causa anbragte. b. De Steder, som ere det, og da disse, hvorledes og hvorfor, Deriblandt maatte især omstændeligen legges Merke til dem, hvor Beviset af den hellige Skribent selv er udført, saasom Christo Matth. 22. af Paulo Chr. 7, 10. De Jagttagelser, og Slutninger, hvilke lige deraf kunne giøres, ville være fortreffelige. 6. J en Afhandling at vise, ikke af Systematibusmen af Skrivtens egne Forklaringer over sig selv, den fulde Betydning af de Tallemaader: at være i Christo, at blive i ham, at være Død med ham, at leve i ham og s. v. Og det saaledes at man fulgte Skrivten selv med den nøiest Varsomhed og yderste Opmerksomhed, ville have en besynderlig Nytte. Dertil kunne man føie flere Tallemaader, som henge sammen med disse. 7. En fuldstændig Afhandling over de i det nyTestamente befalede Pligter, hvilke ikkun høre til visse Tider, til visse besynderlige Omstændigheder, og det beviist af den hellige Bog selv, ville have en ypperlig Nytte. Exempler af de hellige, hvilke heller ikke anderledes ere forbindende, burde og her anføres. 3. Det nye Testamentes Mirakler, Spaadomme, og Nærhed ved vore Tider, gotgiøre dets Guddommelighed, og dets Vidnesbyrd er igien det bedste Beviis for det gamle Testamente. Men i et Skrivt at see anbragt alt hvad det ny Testamente har for det første Testamentes høie Oprindelse, ville fortiene dets Forfatter en besynderlig Taksigelse. 9 Luther gav os en Huustavle. Dette kunne give en god Lærer, det Jndfald, at samle i et Skrivt alt hvad det ny Testamente foreskriver i Henseende til det borgelige Liv og vor Huusliv; samt alle dette dobbelte Livs Lyder og Dyder, Her burde man nøiagtigen anføre til de forskiellige Artikler alle didhen hørende Sproge, forklare dem rigtig, saavidt de behøvede det, og derpaa uddrage deraf hverken meere eller mindre, end de indeholde. Men i alt dette nøie agte paa hvad jeg har sagt. S. 7. 10. En Mand, som har skarp Forstand og en sund Critik, kunne ved at læse ofte og nøie det ny Testamente og de 70 Fortolkere, og ved at eie over hver et Par gode Concordanzer i sin Roelighed paa Landet, giøre den christne Verden en stor Tieneste, ved at samle efter Haanden af de 70 Fortolkere: a. Alt hvad som deraf kunne oplyse det ny Terstamentes Græsk i sin sande Betydning, saavel i Henseende til Ord som Tallemaader. b. Alt hvad der i det ny Testamente slet ikke al det gamle Testamentes græske Oversættere kan forklares, fordi hverken saadanne Ord eller saadanne Tallemaader, eller i den Betydning som de beviisligen i det ny Testamente have, deri forekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
11. Det er bekiendt, at de apocryphiske Skribentere endnu slet ikke ere heel brugte til det ny Testamentes Oplysning. Det blev derfor en Fortieneste, ved en skarpsindig Giennemlæsning at samle af dem alle de Ord og Tallemaader, som med god Grund kunne tiene til dette Øiemeed. 12. Disse apocryphiske Skribentere kunne og nytti gen sysselsætte hver for sig (især de bedste af den) en arbeidsom Mand. Her kunne vises, hvad man veed om Mandens og Bogens Historie; Jndholden; hans Udførsels Maade; hans StiilsDyder og Feil; hans Dogmatik, Moral, historiske Beretninger, Vildfarelser, Besynderligheder; o. s. v. Disse og andre slige Afhandlinger, vel udførte og med Skiønsomhed, vil giøre en duelig og retskaffen Mand bekiendt, nytte Kirken, ære Fædrenelandet, og glæde en Konge, som inderligen ønsker at fremdrage gode Mænd. b.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Odense, den 13de April. Førstkommende Onsdag holdes Landemode i St. Knuds Kirkes Consistorio. Førend samme blive 2de Præster ved en latinsk Tale inaugurerede til Provster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Den 12te Januarii d. A. er Hr. Geheime-Conferentsraad og Stiftbefalingsmand Bille i Fyen forundt allernaadigst Bevilling, at hans ældste Søn, Axel Friedrich Bille, maa føre de Brahers Navn og Vaaben, og kaldes Bille-Brahe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-04-13
Kiøbenhavn, den 3die April. J Løverdags beærede Arveprinds Friderie Maler: Billedhugger= og Bygnings=Academiet med sin Nærværelse, og besaae Elevernes Arbeide. Han underskrev Protocollen og Regningerne for forrige Aar, overleverede Geheime Conferentsraad, Grev Haxthausen, Patriil, som Æresmedlem, og uddeelte selv tre store og 2 smaae Sølvmedailler blandt Eleverne.