Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-03
Høkercorporationen i Kjøbenhavn havde saa søgt Urtekræmmerlauget, fordi En af dettes Medlemmer havde formeentlig gjort Jndgreb i dens Næringsvei ved at handle med Kartoffelmeel. Denne Sag er forleden Dag bleven paadømt i Høiesteret, som har kjendt Urtekræmmerne i Khvn. uberettigede til at handle med det omtvistede Kartoffelmeel. (Md.)J en sjællandsk Kjøbstad med omtrent 3,000 Jndvaanere har der været nedsat en Committee til at overveie det Spørgsmaal, hvorvidt Communen burde bidrage til Oprettelsen af en høiere Borgerskole, Og kom da denne Committee til det kloge Resultat, at Skoleskatten bør betragtes som en aandelig Fattigskat." J Betænkningen hedder det: "Sporgsmaalet er derfor snarere, principmæssig betragtet, hvormeget Underviisningen i Staden uden Fare for det almindelige Bedste tør nedstemmes, eller maaskee rigtigere, hvor høit man tør stille det tvungne Skolebidrag, uden alt Hensyn til, om Yderne have stolepligtige Børn, eller ikke, end hvorvidt det er ønskeligt eller gavnligt at Underviisningen stiger. Denne Grundsætning er ogsaa troligen bleven gjennemført i hiin Commune; thi paa 2 Aar er Skoleskatten nedsat fra 1000 til 500 28. (D. Folkebl.) Hvert dansk Jndivid drikker, i Gjennemsnit, henved et Anker Brændeviin aarlig. – Denne vanskelige Beregning er saaledes udfunden i det udkomne 4de Hefte af Tabelværket: J Kongeriget (med Undtagelse. af Bornholm) ere, efter sidste Folketælling: 714,000 Jndivider i en Alder af 20 Aar og derover, af hvilke omtrent 348,000 Mandfolk. Antager man nu, at ogsaa 150,000 Fruentimmer tage meere eller mindre Deel i Forbruget af Brændeviin, og anslaaes den hele Forbrug til 18 Mill. Potter aarlig, saa falde 36 Potter aarlig paa hvert Jndivid. – Tilvirkningen af Brændeviin medtager en Qvantitet af c. 300,000 Tdr. Sædevarer. Hvor rigelig Landets forskjellige Egne i Almindelighed ere forsynede med Læger, sees af December heftet af "Bibliothek for Læger. Herefter fandtes 1839 i det nordlige sjællandske Physicat (Kjøbenhavn, Frederiksborg og Holbek Amter) 48 Læger (i 1827. kun 35); i søndre sjællandske Physicat 38, paa Bornholm 5, i Lollands=Falsters Stift 11, i Fyens Stift 44, i Aarhuus Stift 36 (deraf 10 i Aarhuus By); i Ribe Stift 25, i Viborg Physicat 4, i Aalborg Physicat 20; paa Færøerne 1, paa Island, 10; i Grønland 2, paa St. Croix 16; paa St. Jan 1 og paa St. Thomas 7. Herunder er dog indbefattet saavel de privat practiserende som de offentlig ansatte Læger. Et forhausende Exempel paa, hvorledes en geistlig Embedsmand endnu i vore Dage kan handle imod de emanerede Love, havdes for nogen Tid siden, idet Sognepræsten i Ringe, Provst Munch, fra Prædikestolen tillod sig at indvarsle en Mand i Sognet at møde for Skolecommissionen. - Han skulde her nemlig dømmes eller gjøre Afbigt for nogle uoverlagte Ord, han havde udladt sig med i Bylauget mod et tilstedeværende Medlem af Skolecommissionen. - Det var fra det Offentliges Side ønskeligt, om høiere Vedkommende vilde undersøge denne Præsts Forhold, og det høist Upassende og Ulovlige i denne Fremgangsmaade, som blandt den tilstedeværende Menighed maatte opvække den dybeste Uvillie. (Hemp. Av.) Det overalt i hele Danmark med største Jndignation omtalte Digt, som var optaget i Jtzehoer Avis og som i Acrosticon (Begyndelsesbogstaverne ovenfra nedad) indeholdt den stammelige Yttring: "Das Danenvolk war uns von je verhast!" (paa Dansk: "Det danske Folk var os altid forhadt!") har, som det lader, sat Bladets Redacteur i den største Skræk, idet han erklærer, at han ikke har observeret den skjulte Ondskab, og forsikkrer, at han nærer den største Høiagtelse for den danske Nation. For at forebygge de værste Følger har han (som han endv. bekjendtgjør) tilstillet den slesv. holst. Regjering paa Gottorp saavel det originale skrevne Digt som det fra Forfatteren medfulgte Brev, og overladt samme det Videre i Sagen.