JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 959 – 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Anne Kirstine Sorum, født Eggertsen, og forhen afdøde Mand Skoemagermester Peder Andreas Sørum, deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 28de Marts 1835. V. Jacobsen. Mourier. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 194. 1834 & 1835. afgangne forrige Gemakspige Amalia Hjöbs Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 22de Marts 1835. V. Jacobsen. Mourier. 5. 1834 & 1835. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Tønmersvend og forhenværende Opsynsmand ved det i Aard 1816 ophævede Kongelige Brændeoplag her i Staden Jsach Nielsen Promsgaards afdøde Enke Jnger Michelsdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den afdøde Enkes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 2den April 1835. V. Jacobsen. Mourier. Directionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgiør foredløbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniet Huus i Slutningen af April Maaned d. A. over chinesisk Varer. t Pedersæde og Olesminde ved den derover afholdende Auction den 23de April, bliver opraabt alternativ separat og samlet, bekiendtgiøres herved. T. L. Gruner. Ringsted, den 25de Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Aar 1835. No. 83. Bom Fa den 7 April. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Verlingste politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Paris, den 27de Marts. - Tingenes Stilling i Spanien har i den seneste Tid forandret sig betydeligt. Christinerne, der hidindtil holdtes indesluttede i Elisondo og ikke formaaede at rykke i Marken mod Zumalacarrequi, gaae nu fra deres Side offensivt til Værks. Siden Minas Ankomst til Elisonde treffes der Anstalter til, fra alle Sider at omringe Jnsurgenterne og derved at tvinge dem til, at modtage en afgjørende Kamp General Vigo holder Landsbyen Lanz besat med 2000 Mand; Oroa marscherer løs paa Jrurita med 4000 Mand, og Jauregui har faaet befaling til, med sine 1500 Mand at falde Jnsurgenterne i Ryggen, og at alskjære dem Tilbagetoget. Til lige rykker Mina med Kjærnen af sin Magt lige mod Zumalacarrequis Front, og tilbyder ham saaledes Lejligheden, med eet Slag at gjøre Ende paa Sagen. Paa den anden Side har Zumalacarreau ogsaa samlet sin hele Stridsmagt, bestaaende af 16 Batailloner, og concentreret den i Bastan-Dalen. Han synes at være beredt paa et almindeligt Angreb og har truffet de fornødne Dispositioner. Aldrig forhen har denne Krig fremviist et saa regelmæssigt og tillige saa frygteligt Udseende. Begge Partier staae hinanden nu saa nær og paa et saa indskrænket Rum ligeoverfor hinanden, at en afgjørende Kamp vil være uundgaaelig. Denne Kamp vil maaskee bestemme Spaniens Skjæbne, men sikkert vil den afgjøre Minas og Zumalacarrequis militaire Hæder. – Jmidlertid kunde man vel paa den anden Side sige, at denne Kamp aldrig vil kunne afgjøre Noget mod Spaniens Skjæbne, det vil sige, til Bedste for Prætendentens Besiddelsestagelse af Riget. Thi da Sagen hidindtil kun har fundet saare liden Jndgang udenfor de baskiske Provindser - hvis Beboere, som bekjendt, kun af Provindsial-Jnteresse ere Prætendenten hengivne saa tør man nok antage, at selv en Sejr, tilkæmpet over Mina af Zumalacarregni, ikke vilde føre Prætendentens Vaaben ret langt uden for de baskiske Provindsers Grændse. En saadan Sejr kunde alene tjene til, at anspore det øvrige Spanien til større Udvikling af sin Energi Besejres derimod Jnsurgenterne, da maa Kampen ansees for endt, og forsaavidt kan man have Ret i, at imødesee sammes Udfald med spændt Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Tydskland. Allgemeine Zeitung af 13de Marts beretter følgende Fra Lombardiet skriver man, at Efterretningen og Monarkens Død har overalt frembragt det smerteligste Jndtryk, men at man i Tillid til den nuværende Kejsers bekjendte Hjertensgodhed nærer det Haab, at see ham regjere med samme Mildhed og Retfærds-Kjærlighed, der betegnede hans begrædte Fadere lange Regjerings Epoke. Saaledes har paa alle Punkter i Monarkiet aabenbaret sig den samme Følelse, som Hovedstaden lagde for Dagen ved det lidte store Tab, og denne Sindsyttring af hele den Østerrigske Nation vil være tilstrækkelig, for at værdige visse fremmede Journalisters Yttringer, og for at kunne bedømme Sandsynligheden af deres absurde Forudsætninger. Den Deeltagelse, som hele Europa viiste ved Keiser Frants's Død, beviser, hvor højt hans fejrede Navn stod i den offentlige Mening; men den er tillige et uimodsigeligt Tegn paa, at den Politik, som Østerrig følger, ikke alene er den eneste ønskværdige, men ogsaa den eneste mulige for Europas Velfærd. Var det anderledes, saa vilde der ustridigt i dette Øjeblik være indtraadt en Forandring i Tingene. Det System, som Kejser Frants har opstillet og saa lykkelig forfulgt, kunde, saalænge det var ham tilladt, selv at vaage derover, betragtes som kun oplivet af hans Aand, og hvis Bestaaen var knyttet til hans Person; men nu, da det i det skjebnesvangre Øjeblik har befæstet sig, kan det betragtes som meer end forbigaaende, ja som uomstødeligt. Østerrigs nuværende Hersker har ikke alene den faste Villie, at betragte det som et, til hans Varetægt betroet Arvelod, men alle Regjeringer gjøre sig ogsaa Umage for at udtrykke det Kejserlige Cabinet det Ønske, at den Politik, som det hidtil fulgte, maa uforandret bibeholdes, og maa i Fremtiden endnu tjene som ledende Stjerne i Europas nærværende vanskelige Forhold. Det behøves vel neppe at siges, at dette almindelige Ønske ganske sikkert opfyldes, og at Alle ville erholde det meest tilfredsstillende Svar. Det Keiserlige Cabinets Hensigt, nøjagtig at vedblive i den forevigede Kejsers Aand, har allerede paa mangehaande Maader aabenbaret sig, men Sagen er af alt for stor og almindelig Jnteresse, for ikke at anføre ethvert nyt, derfor talende Beviis. Mainz, den 27de Marts. – De Edsvorne i de tvende Giftblanderskers Sag forlode Raadslagnings-Værelset i Morges Kl. 1, de udtalde skyldig, over sex af de otte Spørgmaal. Margaretha Jæger og Catharina Renter bleve derfor dømte til Døden. Den første skal desuden, som Fadermorderske, føres til Retterstedet med sort Slør og Særk, og under Dommens Oplæsning fremstilles her; hendes Haand skal derpaa afhugges, og umiddelbart derefter hendes Hoved. Svejz.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Neuchatel, den 19de Marts. – Befolkningen i Fyrstendømmet Reuchatel beløb sig ved Slutningen af forrige Aar til 56,073 Sjæle; siden Aaret 1833 er den altsaa forøget med talien.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Florenz, den 14de Marts. - For nogle Dage siden havde vi her heftige Jordskjælv, som endog vedvarede fire Minutter og rystede baade Palaier, offentlige Bygninger og Privathuse i deres Grundpiller. En Mængde Skorstene nedstyrtede. Skrækken var overordentlig stor, da man hvert Øjeblik frygtede for, at nu vilde Jorden, under dens bølgeformige Bevægelse, aabne sig og opsluge hele Staden. Allerede længe iforveien havde vi været hjemsøgte af frygtelige Storme. Turin, den 14de Marts. Efterretningerne her fra Spanien have i den senere Tid været ufuldstændige; man veed kun saa meget, at det engelske Cabinet har ladet Dronning-Regentinden vide, at det vil iagttage den strengeste Neutralitet mod Spanien og hverken gjøre noget for eller mod Prætendenten, forudsat at dette eller hiint Parti ikke skulde forglemme sig saa vidt, at det proclamerer Republikken; thi i et saadant Tilfælde vilde man blive nødt til at handle. Denne Erklæring skal have fundet Bifald i Madrid og foranlediget Dronningen til at give General Alava det Hverv, i hendes Navn at takke Hertugen af Wellington og at berolige ham, med Hensyn til en Republiks Opkomst i Spanien, da det ikke ligger i Nationens Aand, at undergrave den kongelige Magt, men kun at bringe den i Overeenstemmelse med den fremadskridende Oplysning. Hun, Dronningen, troer, ikke at burde lægge nogen Hindring i Veien for denne Hensigt, men kun at drage Omsorg for, at den ikke anbenbarer sig i lidenskabelige Yttringer og gaaer til Yderligheder, hvilket maa være en Opgave for hendes Regjering at undgaae, en Opgave, som hun uden Tvivl vil være istand til at løse. Men hun haaber tillige af Hertugens Jndsigt og billige Tænkemaade, at han ikke vil tabe Spaniens nærværende critiske Stilling af Sigte, og at han vil forstørre den Hæder, han har vundet paa spansk Grund, ved sin mægtige Medvirkning til nu at befrie det fra Borgerkrigen. Tillige skal General Alava have Ordre til, at melde Hertugen, at de paa Skibet Jsabella grebne spanske Officerer ikke skulle stilles for nogen Krigsret og dømmes efter Lovens Strenghed, men derimod, hvilket Hertugen har ønsket, bringes til Puertorico, for at holdes i sikker Forvaring indtil den almindelige Rolighed er gjenoprettet. Hertugen af Wellington havde nemlig interesseret sig for hine Fanger og ladet Dronningen bede om at skjænke dem Livet, hvilket nu ogsaa er skeet.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Rom, den 17de Marts. – Man er aldeles uvidende om det, gjennem flere Aviser udspredte Rygte, at en Underhandling var aabnet, angaaende de franske og østerrigske Troppers Bortmarsch fra Provindserne. En saadan Bortmarsch kan aldrig blive Gjenstand for nogen Underhandling, da Sagen i sin Tid ved en Overeenskomst er afgjort derhen, at Paven kun behøver at yttre et Ønske til Østerrig om, at dets Militair skal bortfjerne sig, og ligeledes, med Hensyn til Frankerig, at fordre Anconas Rømning, for at see begge Dele skee, uden videre Underhandling. Men hidindtil er der intet Skridt gjort, der kunde give Anledning til en saadan Formodning. Tvertimod, i den senere Tid have Franskmændene i Ancona atter faaet en betydelig Mængde Militair-Effecter, hvilket tyder paa et længere Ophold. Formedelst Opvarternes Skjødesløshed, udbrød der i disse Dage en Jldløs i Pavens Værelser. Hurtigt tillet Hjelp slukkede snart Flammerne, der allerede havde taget fat i de udtørrede Bjelker, og truede hele Vaticanet med Undergang. Der er nedsat en streng Undersøgelse, for at forebygge en lignende Ulykke for Fremtiden.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Marschal Marmont, Hertug af Ragusa, er ankommet hertil og skal have medbragt sine interessante Notitser fra Orienten, som han maaskee vil overgive til Publicum.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Vi fortsætte Meddelelsen af Resultaterne af Folketællingen i Hertugdømmerne af 1ste Februar. De saakaldte Lübske Godser, sex i Tallet, med tre Stiftslandsbyer tælle i det Hele 4010 Jndvaanere. – Schwansener adelige Godsdistrict i Slesvig, som indbefatter sex og tyve Godser, tæller 9553 Jndbyggere, derblandt er Saxdorff anført med 1202, Maas leben med 1175 og Ludvigborg med 1041 Sjæle. - Det andet Danischwolder adelige Godsdistrict, bestaaende af atten Godser, indholder 5916 Jndvaanere, hvoraf kun 319 Personer anføres som levende af Almisser. – J Amtet Stein burg har Tællingen for Krempermarschen (to QuadratMile) afgivet 5172, for Wilstermarschen (to en Fjerdedeel Quadrat-Mile) 9236, tilsammen 14,40 Jndvaanere. Heri ere naturligviis ikke begge Stæderne af samme Navn med iberegnede. Staden Krempe tæller – som allerede meldt – 1230 Jndbyggere; Staden Wilster 2064 Jndbyggere, foruden Stadmoret, som har 20, og det til Stadens Politidistrict hørende District Landrecht, Langereihe og Krummehl, som har 598 Jndvaanere. Hverken i Amtet, eller i Stæderne synes Befolkningen at have tiltaget betydeligt siden 1803. – J Rendsborg har man talt 9950 Jndvaanere, 2192 Militairpersoner, 544 Beboere af det Staden tilhørende Landdistrict og 86 Karrefanger med iberegnede, medens Dørfer kun angiver 6930 Jndbyggere og deriblandt 3276 Militairpersoner, saa at her Befolkningens Tilvæxt i Særdeleshed uden Hensyn til Militairet, er overordentlig stor.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Odense, den 2den April. – Vor Byes Fattig-Commission har atter i Aar udgivet en trykt Beretning om Odense Fattigvæsen for Aaret 1835, som iblandt Andet meddeler den glædelige Oplysning, at Bestyrerne have seet sig i Stand til at kunne lade bortfalde den siden Aaret 1830 Yderne paalignede en ottende Deel Forhøielse af deres sædvanlige Bidrag. For Fattigvæsenets Regning er der spundet 100 Lpd. 2 Pd. Hørgarn fra 10 til 17 Feds Fiinhed, og 80 Lpd. 5 Pd. Blaargarn fra 3 til 20 Feds Fiinhed. For de i Aarets Løb solgte Fabrikater er beregnet Fattigkassen til Jndtægt 2263 Rbd. 4 Mk. 11 1/2 Sk., og Værdien af Beholdningen den 31te December f. A. er anslaaet til 1000 Rbd. Sølv. J de tvende Syskoler er af Børnene spet 224 Skjorter, 82 Særker, en Mængde Navneklude en Deel Kjoler, Halsklæder, Forklæder, Skjørter o. s. v. Knixlingsskolen besøgtes af tredive Børn, hvis Flid Hs. Kongelige Høyhed Stifters Gouverneur havde den Naade at opmuntre ved nogle Bestillinger. Efter Forsørgelsesplanen for 1833 ere de, som skulle nyde Understøttelse, inddeelte i fem Classer. Vderne til Fattigkassen ere inddeelte i sytten Classer, foruden en Extra classe, der tæller fire Jndivider, som yde: Stiftamtmanden og Biskoppen hver 56 Rbd, Major F. de Tengnagel 70 Rbd. og Kammerherre Jens Benzon 100 Rbd., tilsammen 282 Rbd. J. Fjor var Fattigkassens Jndtægt 342 Rbd. 27 3/4 Sk. r. S., 18,729 Rbd. 5 3/4 Sk. Repræsentativer. Dens Udgivt var 343 Rbd. 4 Sk. r. S., 16,742 Rbd. 47 1/2 Sk. Repr.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Veile, den 2den April. – J Morges Kl. 9 indtraf Hs. Kongelige Høyhed Prinds Frederik Carl Christian med Følge her til Byen. Efter at have beæret det Landoeconomiske Selskab ved dets Foraarsmøde med sin høje Nærværelse, behagede det Høisamme i Eftermiddag Kl. 6 igjen at tage tilbage til Fredericia.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
J No. 52 af Randers Amtsavis og Avertissements-Tidende findes under Titelen Ædel Daad Følgende: Den 25de December 1834 var en Deel Mennesker fra Hornum og Klejstrup ude paa den imellem begge Byer liggende Sø, for at stange Aal. Paa en Strækning ud fra Landkanterne var Jsen to Nætter gammel; men hen af Midten blot tillagt med een Nats Frost. En tolvaarig Pige fra sidstnævnte By, der gik omkring for at søge Kobbel (Blærer i Jsen, hvorunder Aalene ligge), kom ud paa den tynde Jis og slag igjennem med tre Favnes Dybde. Faderen, dennes Tjenestekarl og mange flere stode forfærdede og stirrede paa Stedet, hvor Barnet forsvandt. Da ilede en længere borte fiskende Huusmand Chresten Chrestensen af Hornum hen til Stedet, lagde sin egen Algier, tilligemed en Andens, som han greb, jevnsides paa Jsen, fra den faste og hen ud af den tynde. Nu kom den Forulykkede op med Hovedet, formodentlig lettet af Klæderne. Chr. Chrestensen skjød sig nu hen af Algjerne (rundhøvlede Lægter, med Fangejern i Enderne) paa Maven, saa nær at han med sin ene Haand fik fat i Pigens; men Jsen tog nu mod hendes Hals, og da han med den anden Haand maatte holde sig fast, var han endnu ej i Stand til at hæve hende op. Med Aandsnærværelse raabte han derfor til de Andre: at de skulde staae paa de inderste Ender af Algierne, for at forhindre ham fra at synke ned med de yderste. Nu skred han nærmere; men - der brast Jsen. Han holdt dog fast, skjød sig tilbage og hævede Pigen op til Brystet, skjøndt han selv laae næsten under Vand. Med yderste Anstrengelse lykkedes det ham omsider at frelse hende. Hans Daad er vel offentlig belønnet; men den fortjener og at vorde offentlig bekjendt. Den ovedes tæt ved Ruinerne af hiint gamle Bratingsborg, som efter Sagnet fordum skal have tilhørt Danmarks Befrier, Niels Ebbesen.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Kjøbenhavn, den 7de April.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Befordringer og Afgang. Under Overhofmarschallatet: Efter derom indgiven allerunderdanigst Ansøgning er Concertmester Tiemroth i Raade entlediget fra sit Embede i det Kongelige Capel. Under 31te Marts d. A. er Kongelig Capelmusicus, Bratschist Bredahl allernaadigst udnævnt til Concertmester, og Syngemester Frølich constitueret til, i Forening med hans nu havende Embede, paa Prøve i eet Aar, at fungere som Concertmester ved det Kongelige Capel. Kongelig Capelmusicus, Repetiteur Werschall er allernaadigst ansat som Lærer ved Violin-Skolen, og tillige allernaadigst forundt Prædicat af Concertmester.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Erasmus Montanus eller Rasmus Berg, Comoedie, og De to smaa Savoyarder, Syngestykke. J Morgen: Fra Diavolo eller Værtshuset i Terracina, Syngespil i tre Acter af Scribe, med Musik af Auber, oversat af Hr. Skuespiller Overskou. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 3/4. Logerne tilfalde Løverdags-Abonnenterne.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Kjøbenhavn, den 7de April. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 7 1/2 ankomne Aviser meddele vi vore Læsere det Vigtigste:
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Den 30te Marts gjorde Lord Brougham i Overhuset et Spørgsmaal med Hensyn til en vis Savages Henrettelse i Waterford; han skal nemlig være blevet hængt ved en Feiltagelse. Hertugen af Wellington lovede Underretning herom, saasnart han havde faaet en antentisk. Lord Plunkett sagde, man kunde desværre, ikke tvivle paa at Sagen forholdt sig saaledes.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Sir F. Burdett ligger syg af Podagra.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
J Følge Efterretninger fra Lissabon af 18de Marts havde Hr. Barjona i de Tilforordnedes Kammer andraget paa, at det maatte behage Dronningen, at afskedige sine Ministre.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Efter heftige Debatter blev dette forkastet med 75 Stemmer mod 25. Ligeledes gik det med et Forslag af Hr. Ferreira da Castro, at alle Personer, der havde tjent under Don Miguel, ikke skulde tilstedes Adgang til offentlige Embeder; denne Forkastelse skeete dog kun med 44 Stemmer mod 41, og det i Betragtning af, at Don Miguel har tvunget mange Personer til at tjene sig. Derimod antoges en af Hr. Passos foreslaaet Adresse til Dronningen, om at afskedige alle erklærede Migueliter af Statstjenesten med 43 Stemmer mod 34. – Der var nedsat en Commission for at undersøge, om det i Aaret 1810 mellem England og Portugal sluttede Fordrag endnu stod i Kraft. Det heed, at Prinds August skulde stilles i Spidsen for Hæren, Som man hører er Lord Elliot i disse Dage afreist til Falmouth, for der at indskibe sig. Nogle paastaae til St. Sebastian, for at begive sig til de stridende Partiers Hoved quarteer og gjøre Forslag til Borgerkrigens Tilendebringelse; Andre derimod mene, for med et Dampskib at gaae til Alexandrien, og at underhandle med Mehemed Alt. Det Første synes dog meer grundet, og hans Mission skal i Særdeleshed have Hensyn dertil, i det mindste at gjøre en Ende paa Rædselscenerne paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Efter Beretningen fra Madrid af 21de Marts havde Finants Ministeren i Sinde at paalægge Geistligheden en Skataf tolv Millioner Realer, som udgjør en sjette Deel af deres Jndkomster, medens Tienderne allerede have et Paalæg af 50 pCt.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Commissionen i det franske Kammer er nu færdig med sin Beretning over den americanske Fordring ; det Hele løber ud paa at antage Regjeringens Project, kun med Hensyn til Reactionen er der foreslaaet nogle Modificationer. Efter Commissionens Beretning lyder Lovforslaget saaledes: Art. 1. Finantsministeren bemyndiges til, at treffe de Forholdsregler, der ere nødvendige til Opfyldelsen af Art. 1 og 2 i Tractaten af 4de Juli 1831, der afsluttedes mellem de Franskes Konge og de forenede Stater af Nordamerica, og hvis Ratificationer udvexledes den 2den Februar 1832 i Washington, og ifølge hvilken Frankerig har 25 Millioner at betale. Art. 2 Den Sum af 1,500,000 Fr., som de forenede Staters Regjering har forpligtet sig til at betale i ti aarlige Terminer, for at tilfredsstille Frankerigs Reclamationer, deels til Fordeel for enkelte Borgere, deels til Fordeel for Statsskatten, skal, eftersom den indløber, anføres i et specielt Afsnit af Jndtægts-Budgettet. Tillige skal der aabnes Finantsministeren Credit til et lige Beløb, for at han kan opfylde de Fordringer, der ere liqviderede af franske Borgere. Art. 3. En gratis fungerende, ved kongelig Ordonants nedsat Commission skal prøve de, i Art. 2 omtalte Liqvidationer, og uddele den Sum af 1,500,000 Fr. blandt de dertil Berettigede, eventualiter procentviis efter deres Fordringers Beløb. Enhver Reclamation maa, under den Forudsætning, at man i modsat Fald ikke vil gjøre sin Fordring gieldende, indgives indtil den 1ste Januar 1837. De Jnteresserede, det vil sige, saavel Reclamanterne som Finantsministeren, staaer det frit for, mod Commissionens Bestemmelser at appellere til Statsraadet, under de lovligt foreskrevne Former. – Aarligt aflægges Regnskab til Kamrene over de, paa hine 1,500,000 Fr. gjorte Udtællinger. Bliver der et Overskud tilbage, da kommer samme Statskatten til Gode. - Art. 4. De Betalinger, der gaae op mod de i Art. 1. omtalte 25 Millioner, skulle kun da præsteres, naar de forenede Staters Regjering har afholdt sig fra enhversomhelst Jndskrænkning i Frankerigs Værdighed og Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
flere franske Journaler omtale et Rygte, der rigtignok trænger meget til Stadfæstelse, nemlig at Don Carlos skulde være taget til Fange af Mina, som følge af et Forræderi, den insurrectionelle Juntas Præsident af Biscaia havde øvet. J Strasborg forefaldt den 24de Marts et Tilfælde, der vakte megen Opmærksomhed. En elegant Reisevogn kjørte indad Porten til Hotellet Staden Paris, neppe havde den tililende Kjeldersvend revet Vogndøren op, for at modtage Gjæsterne, førend tvende Politibetjente nærmede sig og anmodede de Reisende om, at have et Øjebliks Taalmodighed. Strax efter kom Politi=Commissairen; han gjennemsaae de Reisendes Passe, bød dem derpaa at stige ud, og gjennemsøgte Vognen. Man fandt i samme en Mængde oprørske Flyveskrivter. De Reisende vare Legitimister, der vilde begive sig til Prag. De bleve satte fast, og man har ikke hørt videre om Sagen. J Polen og Gallizien have i den senere Tid flere Fængslinger fundet Sted. Man skal nemlig være kommet paa Spor efter en ny Sammensværgelse, hvori anseete Personer ere indviklede. Polakkernes urolige Aand lader dem begynde paa de dumdristigste Planer.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Richard Pakenham er udnævnt til engelsk Gesandt i de nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
De ved den store Proces Anklagede, som findes hensatte i Hovedstadens Fængsler, have i et Brev til Pairskammerets Præsident udtalt det Ønske, at vorde forenede i et eneste Fængsel, for at kunne raadslaae om deres fælleds Forsvar.
Berlingske Tidende, 1835-04-07
Den bekjendte Lovkyndige, Karl Henrik Ridder v. Lang, k. bajersk Geheimeraad og Medlem af Videnskabernes Academi i München, er pludselig død i Ansbach af en Lunge lamhed, 71 Aar gammel.