Viborger Samler, 1836-08-23
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De sidst meddeelte Efterretninger og Constitutionens Antagelse i Madrid have ikke bekræftet sig. Le Moniteur af 14de d. M. melder: "Beretningen om en blodig Kamp mellem Nationalgarden og Garnisonen i Madrid, der skulde have fundet Sted den 6te, er aldeles ugrundet. Breve og Tidender af 7de ere indløbne, og indtil den Tid var Roligheden i Staden uforstyrret. Jmidlertid er det øiensynligt, at Constitutionspartier kun har opsat men ingenlunde opgivet Udførelsen af sine Planer. Til Trods for alle Quesadas voldsomme Skridt svæver Ministeriet Jsturiz i den største Fare og formaaer ei engang at skiule sin Frygt i Fortællingerne om den sidste Uges Begivenheder. Disse Fortællinger ere ogsaa i høieste Grad upaalidelige, da de franske Blades almindelige Correspondence staaer under Ministeriets Jndflydelse og samtlige ikke ministerielle madridske Journaler ere undertrykte. Saa meget er imidlertid vist, at der indtil den 7de intet Blod var flydt. Bevægelsen begyndte den 3die August Kl. 8 om Aftenen. En Tambour af Nationalgarden gjorde Begyndelsen ved i Jilmarsch gjennem Gaderne at slaae Allarm. Han blev arresteret; men Nationalgarden traad under Vaaben. Paa samme Tid forsamlede forskjellige Folkehobe sig ved det nye CaffehuusGaden Alcala og ved de forskjellige Theatre. Fra alle Sider hørte man Raabet: "Leve Constitutionen!" Centrum for Bevægelsen var Plaza major, hvor de fleste Nationalgardister samlede sig. Jmidlertid holdtes et Ministerconseil og henved Kl. 10 marscherede nogle Regimenter af Garnisonen op, og den kgl. Livgarde besatte Nationalgardens Caserne med to Kanoner. Som Følge af denne Demonstration adsplittede Folkehobene sig, og ogsaa Nationalgarden skiltes ad. Kl. 2 om Natten trak Garnisonen og Livgarden sig tilbage i deres Caserner, men lagde sig først til Ro Kl. 4. Tidligt om Morgenen den 4de bekiendtgjordes ved Afficher i alle Gader de tidligere omtalte Decreter, hvori Jsturiz og Quesada toge deres Tilfiugt til den militaire Despotisme, nemlig Beleirings standen, Militairretterne, Nationalgardens Opløsning o. s. v. J Løbet af Dagen paafulgte nogle Arresteringer. Den 5te fulgte en Proclamation fra Dronningen til Nationen og Undertrykkelsen af de fire liberale Blade: Eco, Nacional, Patriot og Custillan. Videre insurrectionelle Bevægelser synes ligesaa lidt at have fundet Sted den 4de og 5te, som den 6te om Morgenen. Et Privatbrev af 6te om Aftenen fortæller imidlertid, at henved Middag har en Deel af Linietropperne erklæret sig for Constitutionen; som Følge heraf vare Hr. Jsturiz og de øvrige Ministre reiste til La Grania, for at forestille Dronningen, at det var umuligt, længer at gjøre Modstand, og at hun vilde giøre bedst i at antage Constitutionen, men Dronningen havde bestemt vægret sig, og efter en med den franske Gesandt afholdt Conference, hvori hun erholdt Løvte om et Tilflugsted i Frankrig, paa det Bestemteste erklæret, at hun ikke vilde give efter, men i Nødsfald begive sig til Nordarmeen og derfra til Bordeaux. (Denne Efterretning synes imidlertid gjendreven ved hiin ovenfor anførte Meddelelse i Moniteur, at Alt var roligt i Madrid den 7de.) - Fra Saragossa havde man en Skrivelse af 4de d. M. fra et Medlem af Regjeringsjuntaen. Heri meldes, at Alt gaaer godt, og at Juntaen dagligt holder sin Møder. Der var afgaaet en Opfordring til General Lopez, at slutte sig til Saragossas Sag; men man troede, at han vilde vægre sig og nedlægge sin Commando. Flere Steder i Aragonien have fulgt Saragossas Exempel, nemlig Alcaniz, Caspe, Fraga, Soz, Mequinenza, Calatayud og Jaca, saa at Sagen er saa godt som afgjort i Aragonien. Generalcapitainen Evaristo San Miguel har i Proclamationer til Nordarmeen, og Centralarmeen tilmeldt dem Constitutionens Antagelse. Fra Catalonien, Valencien og Murcien har man ingen Efterretning, kun at Carthagena i sidstnævnte Provinds har proclameret Constitutionen. Civilgouverneuren i Sevilla har efter et forgiæves Forsøg paa at modsætte sig Nationalgarden maattet efterligne Gouverneurens Exempel i Cadiz. For Sandsynligheden af Estremaduras Tiltrædelse taler Constitutionens Proclamering i Badajoz. Over Toledo (der allerede hører til Ny castilien havde man kun ubestemte Rygter; derimod erfarer man over England, at Corunna og Bilbao have proclameret Constitutionen. Det Samme vilde have fundet Sted i S. Sebastian, hvis ikke General Evans, der staaer umiddelbart i Dronningens Tjeneste, havde modsat sig. Om militaire Operationer høres Jntet; dog synes det, som om Carlistchefen Basilio endnu holder sig i Soria. - (Endnu bør vi tilføie, at der den 13de havde i Paris udbredt sig et Rygte - som dog ikke er optaget i Bla denne af 14de - at nemlig en Coureer skulde have overbragt Regjeringen Efterretninger fra Madrid af 9de, ifølge hvilke Hr. Jsturiz skulde være død af Følgerne af en Krampe, der overfaldt ham ved Modtagelsen af Efterretningen om Constitutionens Antagelse i Cadiz. Dronningen - hed det - havde, forat undgaae Blodsudgydelse, seet sig nødsaget til selv at proclamere Constitionen af 1812. Hr. de Raineval havde opsat sin Afreise, og skal have Ordre at blive hos Dronningen indtil sidste Øieblik, Frankrig. Le Moniteur melder officielt, at Hr. de Raineval ikke er tilbagekaldt fra sin Post, og at Hr. Bois le-Comte ikke er bestemt til at afløse ham, men er i en speciel Mission sendt til Madrid. - Det parisiske Politie vil igien være kommen paa Spor efter et nyt Complot; en af de smaae, Broer i Haven ved Trianon skulde efter Forlydende være undermineret, for, naar Kongen gik over den, at sprænges i Luften. Jmidlertid er den Fest, der gaves for Kongen af Neapel, ved hvilken Explosionen skulde gaae for sig, gaaet uforstyrret forbi, og kun nogle Arresteringer have fundet Sted. Kongen skal være den som spotter meest over Gisquets Ængstelighed. - Meget alvorligere end disse foregivne kongemorderske Attentater ere de hyppigt stedfindende Røverier i Paris's Gader. Flere Personer ere blevne udplyndrede og saarede. Saaledes bleve nylig tvende Herrer Grenfell og Douglas ved Midnatstid anfaldne af fire Røvere i Gaden Bondy; men de fatte sig til Modværge og tre af de Angribende grebe Flugten; men den Fjerde blev slæbt til den nærmeste Vagt. Ligeledes høre Jndbrud og Tyverier til Dagens Orden. - Det hedder, at Marschal Clauzel har faaet befaling til at opsætte sin Jndskibning til Africa, da man maaskee kunde behøve ham andetsteds.