Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-03-30
De i Tønders Gjemme fundne Papirer viste at den Dræbte havde eiet fire Pakker med Seglgarn sammenbundne Obligationer, til et Beløb af 12050 Rbd. Endeel af disse havde Worm efter sit Udsagn brændt paa Skorstenen i Stadt Lauenborg. Hvormeget der i det Hele savnes har den Dræbtes Universalarving, Admiral Stephansen, ikke kunnet opgive, dog vidste man, at der ogsaa havde været endeel Guld= og Sølv medailler, en Pose med Dukater, en dito med Specier osv. Ved at undersøge, hvor stor en Byrde det er, som Worm skal have baaret paa eengang i to Pakker under Armen fra Tønders Bolig til sit Logis Stadt; Lauenborg, udbringer Defensor, at den idet mindste har udgjort halvfjerde Lispund, hvilket han finder det lille, spinkle, syge Menneske neppe har kunne bære, hvoraf han slutter, at der muligt har været En til Defensor finder tillige Worms physiske Tilstand egnet til at vække grundede Tvivl om at han allene har kunne udføre Mordet, som udfordrede en Person med større Dristighed og Legemskraft end Worm, thi Tønder var stor og stærk af Legemsbygning. Ogsaa Worms mentale Tilstand, der stundom grændsede til Vanviid, saavelsom og hans ofte yttrede Længsel efter Døden, anføres til Beviis for, at han enten har udført Ting, for hvilke jordiske Dommere ei kunne fælde ham, eller bekjendt en Forbrydelse han ikke har udført, mu ligt enten beskrevet et Phantasiebilled eller en Andens Handling. Over alt dette hviler der endnu et uigennemtrængeligt Slør. Som nogle mærkelige Omstændigheder anfører Defensor blandt mange flere, at Worm den Nat da der blev holdt det første lang Forhør over ham, havde sagt under fire Øine til Protocolføreren: "Neil Jeg kan ikke holde det længere udi jeg er ingen Morder, Og senere igjen: "Jeg kan ikke sige Sandheden, uden at gjøre mange Mennesker ulykkelige. Da han havde faaet den afsindige Jdee at nævne sin Fader som Morderen, var han lige umiddelbart derpaa falden i Afmagt. Da han kom til Bevidsthed igjen, vedblev han vel sit Udsagn, men for, som han sagde, at berøve sig sin Families Kjærlighed, at den ikke skulde sørge for ham. Da Faderen i Forhøret havde sagt om Sønnens Udsagn at det var grusomt, havde Denne udbrudt: "Er det Dem eller mig der er grusom Og da man spurgte ham om Grunden til hans Beskyldning mod Faderen, havde han yttret, at det vilde maaskee komme for Dagen efter hans Død." "Det stemmer aldeles overeens med Worms Characteer – siger Defensor – saaledes som alle Data vise denne, at antage, at han, hvis der er gjort en gjensidig Eed eller Forsikkring om Taushed og Troskab, ogsaa vil holde den, og hvortil ogsaa kan bidrage hans Længsel efter Døden." Herom har han i et Brev til sin Defensor blandt Andet skrevet den 19de Decbr. 1836: "Jeg venter den med Længsel, før har jeg hverken Ro eller Fred. Jeg er fuld af Haab for en bedre Verden, hvor man ei forfeiler sin Tilværelse, og hvor Kraften staaer i Forhold til Fristelsen." –Alle Omstændigheder - siger Defensor (Hr. Landsover- samt Hof= og Stadsrets=Procurator Lange, i sit mærkelige og høistinteressante Defensions=Jndlæg give stor Grund til i alle Deele at betvivle Paalideligheden af Worms Udsagn, i mange væsentlige Deele gandske at forkaste dem, ogsaa megen Anlednintil at forestille sig en Anden at have været den rette Gierningsmand, Hovedophavet, saa ingen Dommer vil kunne fælde Worm efter disse Udsagn, og sætte sig selv i Fare for at engang i Tiden en Anden fremtræder dreven af Samvittigheden, og bekjender, det var mig der dræbte Tønder; Worm var kun et ringe Redskab, osv. "Jdet – saaunde slutter Def. sit Indlæg, jeg saaledes troer mig beføiet til, ifølge mit Kald at nedlægge den Paastand: at Petri Claudius Ferdinand Emil Worm for alt Strafansvar i denne Sag frifindes, leder min Følelse mig til at slutte med de Ord som allerede Pastor Sidenius har anvendt paa ham: Gud og Menneskene være ham naadig!" – Actor (Procur d'Auchhamp har derimod nedlagt Paastand om: at Worm bør have sit Liv forbrudt samt lægges paa Steile og Hjul. Hr. Generalrigscommissair Dr. Neergaard bekjendtgjør i den Berlingske Avis, at han optager den ham tilkastede Stridshandske i Anledning af hans yttrede Mening om de sidst hidbragte 6 engelske Heste, der nu ere blevne Tvistens Æble, og vil møde paa Kamppladsen mod Enhver som af redelige Hensigter føler Kald til at yttre en anden Mening om disse Heste, men kun paa Vilkaar, at de alle sex udføres paa en aaben rummelig Plads og der vorde Gjenstand for offentlige Discussioner, understøttede af Grunde, der udgaae fra virkelige Kjendsgierninger, og at det overlades til upartiske, sagkyndige Tilskuere, at uddrage Slutninger og fælde Dom over dem, osv. Da man endnu ikke har erfaret noget og hvilken Skjebne der har ramt Skipper Jessen af Odense, som den 19de Novbr. f. A. var afseilet fra Altona med Jagten "Møllers Minde, saa maa man desværre antage, at han og det øvrige Mandskab, 5 Personer, have fundet deres Død i Bølgerne under den Orkan som rasede faa Dage derefter.