JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Skibsfarten her oppe i Fjorden er allerede begyndt i forrige Uge; i Fredags kom det første Fartøi her paa Rheden, 3 Fartøier ere senere ankomne, hvoraf det Eene er afseilet i Dag gjennem Canalen til Christiansand med Kornvare, 3 Fartøier ligge under Ladning for Hr. Consul Lutzhofts Regning. Til Agger-Canal var endnu i Forregaars ikke Vagtskibet ankommen, men Lodserne have i længere Tid været tilstæde ved Canalen, hvorigjennem dog endnu ingen var inde eller udpasseret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
(Jndsendt.) Dhrr. Dahlerup, Omesen, Møller og Jørgensen, have i dette Blads No. 18 givet et Giensvar til Hr. Christensens Inserat i Thisted Avis No. 16, hvilket Jnserat var stillet mod Repræsentantskabet for Thisted, Kjøbstad. Det maae vistnok forekomme Publicum besynderligt, at kun de nævnte fire Herrer have givet et Svar paa Hr. Christensens Jnserat, da det jo er bekjendt, at Repræsentantskabet tæller otte Medlemmer, og vi Undertegnede finde os derfor beføiede til, at underrette Publicum om Aarsagen, hvorfor vi ikke have deeltaget i hiint Jnserats Besvarelse, Noget som harmonerer med de offentlig yttrede Ønsker om Offentliggjørelse af Repræsentantskabernes vigtigere Forhandlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Da Ønsket om Kaasernes Afdæmning forrige Sommer frembragtes i Repræsentantskabets Forsamling, vare Meningerne om Sammes Opfyldelse deelte. Undertegnede Hundahl, Frost og Bendirsen, saavelsom undertegnede Thonnisen, som daværende Medlem af Repræsentantskabet, vare af den Mening, at en saadan Af dæmning ikke burde skee, thi ikke blot berøvedes de Byen sogende Baade derved en Anlægsplads, i Ulykkestilfælde en Redningsplads, men ogsaa Jldebrandstilfælde ville Afdæmningen medføre et foleligt Savn, da Adgangen til Vand derved spærredes, Noget som er af yderste Vigtighed, da vi have havt det Tilfælde, at Bækken og næsten alle Byens Brønde bleve forre; og endelig fandt vi, at Kaasernes Afdæmning vilde være aldeles unyttig for derved at opnaae den intenderede Hensigt, ved indtrædende Høivande i Fiorden at holde Vandet ude, Noget som ved sidste Høivande har viist sig. Vi vare desuden af den Mening, at saafremt Byen paatog sig at afdæmme de nævnte Kaaser, tilsidesættende sin egen Fordeel og Sikkerhed for enkelt Mands Ønske, da paadrog den sig Forpligtelse til, at forge for en Dossering ogsaa for Byens øvrige Grundeiere, som maatte gjøre Fordring derpaa, og et saadant Arbeide ville medføre en meget betydelig Bekostning, som det ville være Byen alt for besværligt at udrede. Vi gjorde hvad vi kunde, for at afværge Repræsentantskabets Jndvilgelse i Kaasernes Lukning eller Afdæmning, men Dhrr. Tablerup, Ovesen, Møller og Jørgensen, lode intet Hensyn, ingen Modforestilling, selv Ønsket om Sagens Afgjørelse i et almindeligt Borgermode, komme i Betragtning, og, da ogsaa Byefogden stemmede for Kaasernes Lukning, Amtet approberede denne Beslutning, blev Arbeidet udfort. Vi have saaledes været aldeles imod dette Foretagende. J Skrivelse af 4de Aug. f. A. til Byefogden, af 14de Septbr. f. A. til Cancelliet, og af 24de Septbr. f. A. til Amtet, have vi fremsat vore Grunde derimod, og anholdt om, at Byens samtlige Jndvaaneres Mening maatte blive hørt i denne Sag, forinden Noget foretoges. Vi have endelig paa det Kongl. danske Cancellies Forlangende bekostet optaget en Croqvis aff Fjord bredden, og under 26de Novbr. f. A. gjennem Amtet indsendt Samme til nævnte høie Collegium, ledsaget af en Fremstilling af Sagen og vore Grunde derimod. Vi savne endnu det høie Collegiums Svar, men ei engang vort Andragende om, at Arbeidets Udførelse maatte sættes i Beroe, indtil nævnte Svar indløb, kom i Betragtning. Arbeidet er saaledes uden vort Samtykke udført, og Bekostningen uden vort Samtykke anviist og udbetalt af Kæmmerkassen. Hvilken høiere Ordre Dhrr. Dahlerup, Owesen, Møller og Jørgensen have fulgt, veed vi ikke, thi vi troe, at den høie Ordre, som i slige Tilfælde maae være den afgjørende, mangler endnu, hvilket nævnte Herrer ogsaa synes at erkjende, da de sige, at Sagens Afgjørelse staaer paa Cancelliets Resolution. Vimaae vel derfor snarere mene, at et høiere Ønske har drevet denne Sag, og at dette har været vægtigere end Halvdelen af Repræsentanternes modsatte Mening. Thisted den 12te Februar 1840. Hundahl. J. C. Frost. Bendixsen. Thonnisen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
(Forlangt Jndrykkelse.) Det ville være overeensstemmende med Fleres Ønske. hvis Repræsentanterne for Nyekjøbing Kjøbstad ville i Thisted Avis meddele en Beretning om, hvad de i afvigte Aar have udrettet til Byens Gavn. Det er os bekjendt, at de i 1839 have sat en Sluse i Byen som er til ingen Nytte, hvad Gavnligt de ellers have udrettet, er os ubekiendt. Endeel Borgere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
(Hamburg Cours var den 11te Februar paa London, 13 R. 5 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1. Bco. 198 Rdr. Hamb. Courant 24 p. C. dansk grov Courant 24 3/5 og Schillinge 24 1/2 a 25 proCent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Kjøbenhavns Børs den 7de Februar 1840. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199, Species 200; (Specier solgtes til - 1 - s.) B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Specier 175 a i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 47 af 47 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 1/4 a 96 3 Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Døde. Kjøbenhavn: Etatsraad, Toldkæmmereer, Schou, 95 Aar; Cand. chir. & med. Richard Wilhelm Brandt, 27 Aar; Glarmester Ewigers Enke, Hedevig Ewiger, 85 Aar; Hedevig Cathrine Bergstrøm, f. Bryde, 52 Aar; Johan Friedrich Güllich, 97 Aar, forhenv. Skrædermester Carl Chr. Carlsen, 79 Aar; Cerille Sørgenfrey, 69 Aar; Styrmand Johan Nicolai Brinkmann, 30 Aar; Enken Agnete Arnesen, 66 Aar; Martine Fr. Lorck, f. Clausen; Hendrik Rothenborg, 65 Aar. Pilmølle, Sophie Marie Sibbern, f. Topser, 40 Aar. Nykjøbing paa Sjælland, Student Lauritz Peter Grundtvig, 18 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 8de, A. Hansen fra Kjøbenhavn til Thisted med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Udg. Den 4de, C. Madsen fra Hansted, N. A.S. frost fra Klitmøller, den 8de, J. P. Kløvborg fra Klitmøller og A. Madsen fra Hansted, den 10de, B. C. Pedersen fra Vixøe, den 11te, C. B. Pedersen, fra Klitmøller, den 12te, O Nørregaard fra Ditto, P. Hausgaard og C. B. Krog fra Ditto, den 13de, C. Jacobsen fra Thisted, den 14de, A. Hansen fra Ditto, den 15de, J Heskjær fra Ditto. Alle til Norge, med Korn os Febevare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Ved Tallotteriets 1318, Trækn i Wandsb. udkom: 6, 55, 49, 77, 12.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
AVERTISSEMENTS. Extrat=Udskrivt af Sorøe Birks Domprotocoll: 1840 den 17de Januar blev under Sorøe Birks Extraret i Sagen. Nr. 2 1/338. Justitsraad Povelsen som officiel Actor contra Arrestanten Jens Andreas Neumann med flere for forskjellige Forbrydelser. blandt Andet saaledes kjendt for Ret:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Arrestanten Jens Andreas Renmann bør hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus i 4 Aar, samt bøde sine 3 Mark og trende fyrgetyve Lod Sølv til Deeling paa Lovnes Maade og være Censur undergiven i 5 Aar. Derhos bør de af ham mod Justitsraad, Bye og Herredsfoged Harhoff i Klager til Hs. Majestæt Kongen af 29de September og 27de October 1838, samt i en Skrivelse til Kiøbenhavnspostens Redacteur af 1ste Novbr. 1838, bekjendtgjorte i Kjøbenhavnsposten Nr. 302 for 1838, brugte fornærmelige Udladelser være døde og maatesløse og ikke komme denne til Forkleinelse paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Bregendahl, const. Som Meddomsmænd: J. Jbsen. J. Hansen. P. Hansen. C. Andersen. Extractens Rigtighed bekræfter Bregendal. Forestaaende Extractudskrift bekjendtgjøres herved i Henhold til Forord. 27de September 1799 § 20. Birkecontoiret i Sorø, den 27de Januar 1840. Bregendahl, const.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Licitation. Fredagen den 28de Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byens Raadstue, afholdt offentlig Licitation over Anskaffelsen af adskillige Materialier, som behøves til en Havns Anlæg her ved Byen, bestaaende af 180 Stykker, Fyrrepæle paa circa 10 Alens Længde og 9 Tommer i paa Midten, 200 Stykker rue Dito fra 4 til 6 Alens Længde og 9 Tommer i Diameter paa Midten, 14 Stykker Hammere af Fyr, 10 a 11 Alen i Længden og 9 Tommer i 40 Stykker Fyrretræer 6 a 8 Alen lange og 7 a 8 Tommer i, 50 Stykker rue Ankere, 6 Alen lange og 8 Tommer i Diameter, 24 Stykker Egestolper 3 1/2 Alen lange og 6 Tommer i 12 Tylter Fyrreplanker, 6 Alen lange 2 Tommer tykke, 12 Stykker Fyrretræer 12 Alen lange 6 Tommer i ; og circa 300 Cubikfavne Kampe= eller Søe-Stene. Conditionerne ville 8te Dage for Licitationen findes henlagte paa Byefogedcontoiret til Liebhaveres Eftersyn. - Lysthavende indbydes. Byefogedcontoiret i Thisted den 22 Jan. 1846. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
3 Stykker Fyrretræer a 12 Alens Længde, er den 8de de, fundet i Livbrændingen og hjembragt til Undertegnede, hvor Eieren kan afhente samme, mod Erlæggelse af Betalingen for dette Avertissement, og en passende Findeløn. Lund i Lild Sogn, den 10de Februar 1840. Mads Christian.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-15
Skipper J. Fischer afgaaer med det første til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og smaat Fragtgods. Fra Papiirsfabrikken udleveres ingen Makulatur, foreld, Joh. G. Lund, paa Onsdag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Ao. 1840. No. 21. Fisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv. og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 18de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Politiske Nyheder. Rusland. Det russiske Blad Jnvalide giver i et overordentligt Bilag følgende Beretning om Creditionen til China. Det var den 29de Novbr. at General=Adjutant Oberst Perowsky af marscherede fra Orenburg. Den 17de Decbr. naaede det Bisch-Tamak, der er 39 Mile bortfjernede fra hien Stad, hvor Keiserens Navnedag blev feiret i Leiren ved et stort Tedeum; efter at have provianteret sig, fortsatte Detaschementet sin Marsch, og naaede den 31te Decbr. det første befæstede Punct Aly-Jakschi ved Floden EmbaTil dette Sted have Tropperne paa deres Marsaudstaaet alle en Vintermarsches Strabadser under en 32 Graders Frost; men uagtet dette, var Mandskabets Sundheds-Tilstand aldeles tilfredsstillende. Under Marschen var Oberst Perowski bleven underrettet om at et Troppecorps fra Chima nærmede sig den Forskandsning der var oprettet Sommeren 1832 ved Ak Bulak; den 30te Decbr. angreb ogsaa et Corps paa 2000 Chiwaere uventet fornævnte Forskandsning, men blev af Besætningen kraftig modtaget og slaaet tilbage med Tab; efter en levende Gevæhrild, hvorved dog Russer, ne kun mistede een Mand. En lille russisk Transport under en Escorte af et Compagnie Jnfanterie og 1 Compagnie Kosakker blev ogsaa angrebet af Chiwaerne, men blev dog kastet tilbage, og den russiske Secondlieutenant Jerofejew bragte. med et Tab af 3 Døde og 11 Saarede lykkelig Transporten til Ak-Bulak. Expeditionen har naaet Floden Emba, som flyder i det caspiske Hav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Engeland. De engelske Blade af 11te Febr. ere opfyldte med Efterretninger og Formælings=Høitideligheden. Alting løb af uden betydelige Uheld. Erkebispen af Canterbury forrettede Vielsen. Den 10de om Aftenen var hele London illumineret, og trods det slette Veirligt var hele Buckingham Park opfyldt af talrige Menneskemasser; Folkets Jubel og bifaldsraab var almindeligt og hjerteligt. J Begyndelsen af Toget faae Dronningen blegere end sædvanligt ud, men ved Folkets Jnbelraab erholdt hendes Ansigt igjen Rødme. Torrybladene skjule kun slet dette Parties Misfornøielse over at være udelukket fra Hoffet og Festiviteterne. J Følge et kongl. Rescript er Dronningens Gemal Prinds Albert meddeelt Titel af "kongelig Høihed," og det er ham tilladt at føre det engelske Vaaben i Forening med sit Eget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Frankerig. Fra Paris meldes under 9de Febr., at Hertugen af Broglis Jndtræden i Cabinettet, som Minister for de udenlandske Anliggender, er et vigtigt Skridt til atter at nærme sig Engeland. Overordentlig have ogsaa Hr. R. Peels og Hr. Thiers's Taler virket paa den offentlige Mening. Peels Yttringer skulle ogsaa have gjort dyb Jndtryk paa Lord Palmerstone; ogsaa skal en Tilnærmelse mellem det franske og engelske Cabinet igjen finde Sted, og det østerrigske Gesandtskab ved begge Hoffer skal have bidraget meget dertil. Hr. v. Brunow skal allerede den 14de have fastsat sin Afreise fra London, og langt fra at der er kommen nogen engelsk russisk Tractat i Stand, har Underhandlingerne taget en for Forbindelsen mellem Engeland og Frankerig gunstig Vending. Efterretninger fra Algier af 1ste Febr. melde, at Araberne igjen have lidt et nyt Nederlag i Omegnen af Blidatz; de søgte nemlig at overfalde de paa Fæstningsværkerne arbeidende Soldater; men Araberne maatte med et temmeligt stærkt Tab gribe til Flugten; de Franskes Tab beløb sig kun til 65 Døde og Saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Fra Toulon meldes 10 Krigskibes Udrustning, dere ere bestemte til Levanten under Admiral Rosamel. Herfra meldes, at et engelsk Fartøi med flere Mennesker og en Officeer ombord var strandet paa Vurlas Rhed og gaaet under med Mand- og Muus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Spanien. J Følge Bladet Commercebelges: vare de spanske Papirer funkne paa Børsen i Brussel, paa Grund af at en Telegraph Depesche over Paris taler om, at en carlistisk Opstand skal være udbrudt i Biscaia, og de Eralterede i Madrid skulle have gjort Oprør, paa Grund af at Valgene i Provindserne have faldet ud i Faveur af Ministrene. Efter en Telegraph Depesche fra Rarbonne skulle 3 arabiske Korsarer, have viist sig paa Høiden af Gaeta; men der skrives senere, at det var Smuglere. Den unge Dronning Jsabella har i længere Tid lidt af et heumatisk Onde, hvorfor at Lægerne have tilraadt hende en Forandring af Luft, og man troer derfor, at hun vil tilbringe Foraars-Maanederne i Valencia. General Espartero har den 8de begyndt Operationerne mod Segura, og man skriver fra Barcelona, at en Convoy var afgaaet til Ce vera, for at aabne Feldttoget mod Carlisterne i Catalonien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Tyrkiet. Den tyrkiske Afsending KiamilPascha er vendt tilbage fra Ægypten, og melder, at Vicekongen har modtaget ham paa den meest forekommende Maade, og havde ladet formode, at han ville renoncere paa Arabien og de hellige Stæder, og ville udlevere den tyrkiske Flaade, en Deel af de i Syrien erobrede Stæder, og Candien; men har paa det meest bestemte erklæret, at han for alting i Verden ikke vil renoncere paa Syriens Besiddelse, hvis Erobring har kostet ham saa uhyre Offere, og han skal endog have yttret, at naar de store Magter ville forsøge paa at tvinge ham med Magt, ville han stille sig i Spidsen, for begge Flaader, og foretrække hellere at gaae under, end uden en haardnakket Kamp, at underkaste sig vanærende betingelser. Altsaa kan man see, at alt Haab om en directe Udsoning med Mebemed Ali, paa de af Porten foreslaaede Betingelser, er forsvunden. Fra Alexandrien selv, lyde Efterretningerne meget krigerigske, og Vicekongen har saaledes nylig havt alle Krigskibenes Overofficerer og Commandanter forsamlede og sagt til dem: "Vi ere alle Musselmænd og maae derfor holde sammen; en christelig Magt vil paaføre os Krig; men vi behøve ikke at frygte den, da den kun kan blive os farlig til Søes, skulle denne eller en anden Magt forsøge en Landgang, haaber jeg til Gud, at alle Musselmænd ville forene sig til en fælleds kraftig Modstand mod de Christne." Troppeøvelserne drives paa det ivrigste, de arabiske og tyrkiske Soldater erercere nu sammen, og de ville om kort Tid blive aldeles blandede med hinanden. Flere ægyptiske Regimenter, blive fordeelte langs den ægyptiske Kyst, og Stæderne paa den syriske Kyst erholde en Mængde Kanoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
J Hamburg var den 13de Februar Bygget solgt nogle Rdr. billigere pr. Læst, og noteredes til 62 a 68 Rdr. Cour. Efter Havre var der liden Sporgsmaal; den noteredes til 42 a 46 Rdr. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Indenlands. Blandt de Puncter, som den gjæve Lütken i sin Afhandling om Besparelser ved Marmen, i sidste Hæfte af "Archiv for Sovasenet, har gjort opmærksom paa, borer ogsaa Ønsket om et mindre kostbart, i Organisationen simplificeret Contoirhold." J Admiralitets og Holmens Contoirer findes nemlig ikke færre end 12 Contoirchefer, 21 Fuldmægtige og 23 Copister. Med Hensyn hertil opkaster Kjøbenhavnsposten, det Spørgsmaal, som den vel veed vil blive kaldt nærgaaende": Hvad Tid paa Dagen enhver af disse Embedsmænd indfinde sig paa Contoiret og hvorlænge de forblive sammesteds, "Man vilde da siger den kunne udregne, hvor mange virkelige Arbeidere, der behøvedes i Stedet for hine sex og halvtredsindstyve Embedsmænd."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Det har oftere været sagt, at Frederik den Sjette, vor ny Flaades Skaber, ikke personlig yndede sin Søetat. Alligevel (hedder det i det sidst udkomne Hæfte af Archiv for Søvæsenet.) skiænkede han den sin fuldeste Omsora; han kjendte, lagde Mærke til og agtede dens Personal, og brugte dem ved enhver Leilighed; han viste dem Tillid, hørte dem med Velvillie og talede altid til dem med Mildhed og Naade. – Som et Par Træk af den hvisalige Konge hidsættes, efter ovennævnte Tidsskrivt, følgende: Da Linieskibet Oldenborg, i Decbr. 1788 skulde nedføre Kronprinds Frederik fra Norge, kom det i Udseilingen fra Frederiksværn til at løbe imod Klipperne, ved at en Matrostrøie var kommen i Ratlineblokken, saa Skibet i nogle Øieblikke ei kunde styres. Beskadigelsen paa Skibet var saa stor, at Man raadede Kronprindsen at træde over paa et andet Skib, saameget meer som Aarstiden gjorde Faren ved Nedreisen, endnu storre. Prindsen vendte sig til Skibschefen, Commandeurcapitain Claus Tønder, med det Spørgsmaal, om han vilde vove Nedreisen med Skibet, som det var hvortil denne svarede beggende. "Saa vover jeg det ogsaa, og bliver ombord, gjentog Hs. kgl. Høihed. Saa søstærk vat Kongen, deels af Naturen, deels ved hans byppige Reiser tilsoes imellem Rigets Provindser, at han stedse paa disse Reiser iagttog sin sædvanlige Arbeidstid og lod sig alle løbende Saget reterere ombord, ligesom iland. Endnu paa hans sidste Reise til Holsteen, ifjor, i sin høie Alder, saa han i den lille Kabyt paa Dampskibet, medens dette væltede sig i den høie Sø lod sig i flere Timer Sager foredrage og afgav Resolution, til største Anstrængelse og Besvær for Referenterne, der næppe kunde holde sig paa Benene og for hvem Opholdet i den snævre, qvalme Kabyt næsten var utaaleligt. Ofte tilbragte han Natten paa Dækket og lod sig nøie med et Par Timers Sovn, henstrakt paa en Bænk, bedækket med en Kappe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Ved Justitsraad Friis's Død er Bogholdertjenesten, ved Natterenovationen bleven ledig. Embedets faste Gage er kun 100 Rbd. men dets uvisse Jndtægter 7 a Hovedindtægterne af det vacante Asminderød og Grønholt Sognekald samt dermed forbundne Slotspræst Embede ved Fredensborg Slot ere c. 200 Tdr. Rug og 200 Tdr. Byg i Tiende samt 650 Rbd. i Offer og Accidentser. Til Præstegaarden ligge 73 Tdr. Land. Paa Embedet hviler en aarlig Afgift af 200 Rbd. til den residerende Capellan (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Synet af Mad. Klatts Elephant har i Fædrelandet givet Anledning til følgende philosophiske Betragtninger: "Allerede den Omstændighed, at de danske Konger have valgt denne besynderlige Skalning til et Ordenstegn, leder Tanken hen paa en eller anden Ideeforbindelse mellem dette Dyrs Egenskaber og de Danskes Nationalitet. Elehanten er vel tung og langsom, men gaaer sikkert, og kan ogsaa stikke en dygtig Fart, naar det gjælder. Den gaaer altid den lige Ve, og kjender ei til Lumsthed. Den under stærke Drikke, især Brændeviin, men er i det Hele fornuftig og godmodig. Den kan bære store Byrder, bærer dem villigt og elsker altid sine Vogtere. Den har en usædvanlig tyk og haard Hud, en lempelig Kildren foler den ikke, men vil man vække dens Opmærksomhed, maa man støde den med en Jernstang mellem Ribbenene. Naturlige Færdigheder og Talenter besilder den vel ikke i synderlig Grad, men er meget lærvillig. Og tillægger man den ikke god Forstant, Ved at anføre Bonden Peder Nielsens Bekjendtgjørelse i Aarh. Av. fra Himmelbjerggaard tilføier Bladet "Dagen": Efter al Sandsynlighed skal der da nu ogsaa gjøres til Gjenstand for Pengeberegninger, at man ønsker at glæde sig ved at beundre nogle af Jyllands friske Naturskonheder, og en Bonde agter at gjøre sig en rig Jndtægtskilde af den Begeistring for disse herlige Cone, der alt bliver mere og meere almindelig. Dette kan jo vel juridisk ingenlunde nægtes ham; men sørgeligt er det, at Havesygen ogsaa skal vise sig paa et saadant Sted og ved en saadan Leilighed, og ikke engang her kan undlade at forbittre Naturens Venner deres Nydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Fra det Slesvigske. Den myrdede Postilion var et ungt Menneske paa 18 Aar. Han fandtes i en Groft med klovet Hierneskal. Nogle af Per eposerne ere fundne nedgravne i et Dige. Gierningsmændene ere endnu ikke opdagede, men nogle mistænkte Eckernfordere, ere arresterede. Blandt disse en meget berygtet Glarmester og hans Søn. Overfaldet skete saa nær ved Byen, at Skildvagten i Eckernforde havde hørt Postillonen skrige. Der fortælles, at man paa Mordstedet har fundet en Knax. som man haaber, vil bringe paa Spor af Gierningsmanden. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Fra Odense skrives under 14de Februar. Jgaar Eftermiddags passerede Hs. K. H. Kronprindsen herigjennem paa sin Tilbagereise til Fredericia. Høistsamme opholdt sig henved en Time her paa Slottet. Fra Viborg skrives: Som et Beviis paa hvor langsomt det endnu gaaer i vort kjære Danmark med Skiftevæsenet, og til Roes for vor nuværende Borgermester, Hr. Selmer, kan anføres, at Denne i sin Constitutionstid sluttede i de sidste Dage af Aaret 1839 Skiftet, efter den her i Byen i Begyndelsen af Aaret 1811 afdøde Justitsraad Wissing, hvilket Skifte, til liden Fordeel for Creditorerne, saaledes har henstaaet under Behandling i næsten 29, siger ni og tyve Aar!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
Ved Folketællingen hersteds den 1ste Februar befandtes Thisted Kjøbstæds Folkemængde at være 1814 Mennesker foruden Landdistricterne. Ved Folketællingen i Februar 1834, havde Thisted kun 1599 Jndvaanere, altsaa har Folkemængden tiltaget med 215 Jndividuer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-18
(Jndsendt.)(Sand Tildragelse.) Til Beviis for, at de her paa Den bestaaende gudelige Forsamlinger virker i enhver god Retning kan følgende Historie tjene. Det var længe omhandlet, at Tobaksrogen hørte til de kjødelige Synder, men da deres bekiendte Sielesørger, i disse Forsamlinger ei kunde ligefrem af Skriften bevise Noget Forbud saa vedblev hiin Skjødesynd til ikke liden Ærgrelse for Prædikanter, der, vel at mærke, aldrig har kunne ryge. Endelig fandtes det, man længe havde søgt, hvad der gaaer ud af Munden gjor, Mennesket ureent. Mætte. Hør min Mand, denne Sandhed er saa klar som Dagen. Poul. Jasaamænd, men der staaer jo egentlig ikke Noget og Tobaksrøg. Mætte. Det er det samme. Den Ting forstaaer jeg bedst; Du maae strax skille Dig ved Din SyndsOpbay. Poul. Saa vil jeg give den fattige Mads den. Mætte. Er Du forrykt, Det var at forsage en Synd for at faae en Anden til at begaae den - Nei den skal paa Timen druknes, som skrevet staaer: den gamle Adam i os skal druknes, og døe med alle Lyster, - Du maa gjøre det første Skridt, saa følger de Andre efter. Og som sagt, saa skeet. Den næste Dag druknede Poul først sin værdifulde Pibe; men hvormange der fulgte hans Exempel vides endnu ikke; kun dette er vidst, at fra nu af sees ingen Pibe meer – de hvile alle i deres kolde Grav.