Berlingske Tidende, 1771-05-10
Jans Kongel. Majester haver under 3die April sidstleden, for Huden anden Sorde Ridderlige Academie vedkommende, alJernaadigst behaget at resolvere, at den Tilladelse, at studere som Academist sammesteds, ikke skal efterdags være indskrænket allene til Allelige og lige med Adesen Privilegerede, men at Ober=Hofmesteren, Mangel af saadanne, maa indkomme med Forestilling efter en og anden relsortient Mands Begiering, der kan have Lyst til at lade sine Born studere der ved Academiet. Paa det nu de Lysthavende kunne være Logenledes underrettede om, hvad de kunne haabe for deres Börn af foranförte allernaadigste Bevilgning, har man her tillig vildet give tilkiende til behagelig Efterretning, hvad her læses paa Academiet, nemlig : I Sprogene, der Latinske, Franske og Tydske, og det saaledes, at de Studerende ey bliver staaende ved Reglerne allene, men blive ogsaa anförte til Øvelser i Tale=Kunst og Brer-Skrivning. I Fidenskaberne læses som folger: nemlig Teolgien saa vel den naturlige som aabenbarede, saa vel den moral ste som dogmatiske, alt ligesom Tilhörernes Omstændigheder kunne före med sig. I Historien ey allene den sædvanlige almindelige, men og, for og selv saavel Fædernelandets, som den nyere Enropæiske Historie, fra den Westphalske Fred, anvendt paa Nationernes nærværende politiske Tilstand, indbyrdes Forbindelser, Stridigheder m.v., endelig egsaa Kirke-Histersen, baade i sig selv. og saa vidt den slaaer ind i den Verdslige. I Philosophien læses Logik, Metaphysik, og den practiske almindelige, samt i de Juridiske og Politiske Videnskaber, Jurisprudentia miversalis i alle sine Deele. efter sammes nærværende Indretning : den borgerlige Ret, saa vel den Romerske, som den Danske og Norske ; De Enropæiske Stater, Forfatninger, Fosse=Retten grundet paa Tractater, og endelig Politik, Oeconomie, Commericie og Cameral Videnskaber, alt paa den Maade, at man, foruden en grundig og tydelig Theorie, fornemmelig driver paa det brugbare og nyttige. Skulde nogle forlange at lægge Grund i Bataniquen, bliver samme ogsaa ved Leylighed forelæst. De som studere her kunne billig i alt dette giøre og Haab om saa meger bedre Fremgang, som nu een allene, nu 2 eller 3 ad Gangen, kunne, naar det forlanges, tages af Lærerne, under færdeles Provelse og Øvelse i det som de have hört offentlig, hvorved da gives Leylighed til, saa meget nøyere at kiende og lempe sig efter enhvers Begreb og Gaver. Det er og nu en anseelig Lettelse frem for tilforn, saa vel i Hensigt til Uncierviisningen selv som til Bekostningen, at Hans Kongel. Majestæt har allernaadigst tilladt, at holde en Repetent ved Academiet, til hvilken hver af de Academister, som ikke have egen Hofmester, allene contribuerer 40 Rdlr. aarlig, hvorved saadanen Academist i det mindste sparer 250 Rdlr. om Aaret, og kan dog med al den samme Lerhed drive fine Studeringer, som om han havde Hofmester, naar han allene har lagt Hiemme saa megen Grund i Sprog og Videnskaber, at han kan fatte og have Nytte af Academisk Underviisning. Med Videnskaberne afvexle de Alelige Øvelser, Riden, Fegtning, Dands og Tegning. Hvad Bekostningerne i øvrigt er angaaende, da kan en Academist uden Hofmester, der nyder af Academiet fri Spiisning baade Middag og Aften, fri Vadsk, Lys og Jldebrand, og fri Logie for sig og medhavende Domestiqve, gierne ved en vel indrettet Oeconomie komme ud med 400 Rdlr. om han endog ikke er iblant de 3 Ald ste, af hvilke enhver nyder aarlig 100 Rdlr. gotgjorte af Academiet. Hvo som ellers maatte forlange nærmere Underretning : denne Henseende, kan efter Behag addressere sig til mig som Academiets Ober=Hofmester. W. V. C. v. Reitzenstein.