Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-21
Annoncen i Aarhuus Stiftstidende Mo. 136 er ikke skreven i nogen uædel Hensigt, men blot for at oplyse, hvorledes der kan finde Misligheder Sted ved at skifte en saadan Communes Jorder som Aarhuus Mark efter Grundtaxten, at den der nemlig kan holde 1 a 2 Køer forden ubetydelige Betaling af circa 2 Rdlr. pr. Koe i Græspenge, kunde ved Udskiftningen muligen faae 1 Skp. Land eller saa meget Jord at han kunde avle een eller høist to Tønder Kartofler, eller saameget andet Frugt, som kan svare dertil. Naar Aarhuus Mark kunde skiftes saaledes, at enhver Græsningsberettiget fik saamegen Jord som kunde erstatte ham hans Græsningsret, enten ved at bortleie Jorden eller ved selv at drive den, da vilde sikkerlig Enhver finde sig fornøiet med Udskiftningen; men naar slige Misligheder skulde finde Sted, som have fundet Sted i Horsens, vilde der opstaae, megen Misnøie iblandt Borgerne, især hos dem, som bleve saaledes forurettede; de vilde da forgjæves søge om deres Ret og aldrig opnaae den. Endvidere, at Marken skiftes saaledes, at Enhver kan sælge sin Jordlod fra sin Gaard eller sit Huus, dette finder Jndsenderen at være en absurd Handling imod Efterkommerne; thi Den, som har skjænket Marken til Byen, har vist ikke givet den i den Hensigt, at den skal skiftes, for senere at sælges i Parceller og være en Handelsartikel for Efterkommerne, men derimod i den ædle Hensigt, at gavne og bidrage, til, at de mindre næringsdrivende Borgere bedre kunne bestaae og ernære sig; thi det kan ikke være nogen Tvivl underkastet, at i den Tid Marken blev givet til Byen, har denne været en fattig By, og at det har været Giverens Hensigt at ophielpe den med den betydelige Gave, og dette synes ogsaa at have opnaaet sin Bestemmelse. At den nuværende Slægt skulde arrangere, denne Gave saaledes som Horsens Mark er arrangeret, dette tør vi vist vente af vore nuværende Autoriteter at de ikke gjøre, men at de ville handle i den ædle Givers Aand paa den retfærdigste Maade, og især tage Hensyn til at Enhver, som taber sin Græsningsret, vil erholde fuldkommen Erstatning i en passende Jordlod, der kan give ligesaa meget Udbytte som Græsningsretten er værd, desuden vil sikkerlig den nuværende Autoritet gjøre alt muligt for at den Jordlod, som bliver tillagt enhver Gaard eller Sted, aldrig sælges derfra; dette vil endvidere have de behagelige Følger for Aarhuus By, at de idelige Annoncer om Penges Udsættelse i Landeiendomme, ogsaa kunne med ligesaa stor Sikkerhed anbringes i Aarhuus Byes Eiendomme. Derimod hvis Enhver maa sælge sin Jord, som ham bliver tildeelt ved Udskiftningen, da vil det gaae her ligesom i Horsens, at om nogle faa Aar flere lystgivne velhavende Avls brugere eie hele Marken, og den ædle Givers Hensigt med Marken er tilintetgjort af den nuværende Generation. Hvad Deres Tilretteviisning angaaer, Hr. N. E. S., ifølge Bladet No. 146 om Horsens Marks Udskiftning, da maa jeg gjendrive Dem ethvert Citat og spørge Dem, om det ikke mildest talt, er Usandhed. Den Mand i Horsens, som i Æqvivalent for Græsningsret til to Køer ikke har faaet mere Jord end at han derfor kan faae to Daler aarlig i Leie for sin Gaard, skatter fra 50 til 150 Rdlr. Grund og Næring, og hvilke Moderationer er ham tildeelt. At han har tiet stille er vist, da han ikke vil have Processer, og hvad vilde disse vel have indbragte ham, Han maatte da vel have betalt Jorden dyrt, om han skulde paa den Maade, have kunnet faae en større Jordlod. Manden, har tiet stille med sit Tab, fordi han er en sjelden human Mand, der ikke vil have Ubehageligheder enten med sin Øvrighed eller sine Medborgere, og saaledes er der mange Flere, som have lidt lignende Tab. Det er snarere en Vildfarelse fra Deres Side, Hr. N. L. S., naar De siger, at den Mand, som havde Græsningsret til to Køer, idetmindste har faaet 9 a 10 Skpr. Land, og denne Jordlod afgiver ikke mere end 16 a 20 Daler aarlig Jndtægt, saaledes er jo Deres egne Ord. Denne Mand har jo ligefrem lidt et Tab aarlig fra 15 til 20 Rdlr., saalænge Horsens Mark saaledes er skiftet; thi jeg anslaaer Jndtægten af en god Koe for et Sommers Løb fra 18 til 20 Rdlr.; idetmindste kan den afgive dette i Aarhuus, og da en Koes Græsning i Horsens koster 10 Rdlr., hvem af os To er saa faret vild? Det er aldeles intet Blændværk, Hr. J. E. S.,at en Kve kun koster 2 Daler i Græsnings penge i Aarhuus, medens i Horsens betales 10 Rdlr., det er gandske i sin Orden. Tvivler Den om Sandheden, da sporg Dem for paa begge Sider. Den Jordlod, som De omtaler at den Horsens Borger har forud for den Aarhuuser, er vel allerede solgt; hvad de mindre Formuende angaaer, og hvad Værts Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. huusmændene i Horsens have lidt ved Udskiftningen, er nok ubetydelig; Moraliteten er vel den samme som for Udskiftningen. Kun maa jeg bemærke, at der nu snarere er flere Borgere, og Jndvaanere i Horsens, som man ikke kan træffe hjemme saaledes som for Udskiftningen, især naar Veiret er godt, da de befinde sig saare vel ved at besøge deres Jordlodder eller Hauger og ere mindre ved deres Dont, naar de have Evne dertil, og ikke allerede have solgt deres Jordlodder. Mine Clienter skal jeg ikke føre bag Lyset, det er ikke Motivet til Annonen i No. 136, thi jeg har ingen Græsningsret paa Marken og kan ikke vente mig det mindste Udbytte ved Markens Skiftning eller Udskiftning. Bevæggrunden til Annoncen staaer tydeligt i No. 136, og behover ikke at gjentages. Med Høiagtelse Deres