JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Man fortæller nu en Mængde Anekdoter om Dronning Victoria's Ophold i Eu. Den første Aften, da Dronningen var tilstede ved den store Banket, som Kongen bivaanede i stor Galla-Uniform kom en Betjent til at hælde en Skaal Sauce over Hans Majestæt. Kongen, som ellers kan bære ulige større Ubehageligheder med Rolighed, blev ved denne Leilighed overordentlig opbragt. Da han, efter nogen Tids Forløb, havde beroliget sig nogenlunde, sagde Dronning Victoria smillende til ham: "Det glæder mig at see, at Deres Majestæt befinder Dem saa uforlignelig vel. Kun en Mand, der kan vente at opleve sine hundrede Aar, kan have Kraft til, at blive saa vred, De Franskes Konge har benyttet et nyt og originalt Middel til at skaffe et Digt færdigt i en Hast Da han nemlig vilde berede sin ophøiede Gjæst, Dronning Victoria, en udmærket musikalsk Overraskelse, lod han, nogle Dage forud, den berømte Componist Auber kalde for sig, modtog ham med sin sædvanlige Huldsalighed og sagde: Eh bien, Hr. Auber, vimaae imorgen Aften, eller i det Sildigste overmorgen tidligt, have en Cantate i Anledning af hendes storbrittanniske Majestæts Besøg i Eu." – "Sire, det er umuligt, svarte Auber: Tiden er for knapt tilmaalt. "Ak, De tænker altid paa Tidsmaal! Jeg siger Dem, vi maae have Cantaten." – "Men jeg har jo intet Sujet." – Hvad siger De, intet Suset? Dehar jo Dronningen! De vil skrive under umiddelbar Jnspiration." – "Jeg mener, Sire, jeg har ingen Text." – "Jngen Text, Bien! Vi skal strax anskaffe en." – Man søgte og fandt en Digter; man indsluttede ham under Laas og Lukke i et meget comfortabelt Værelse; man forsynede ham med alle fornødne historiske Documenter, og lukkede ham ikke ud, for han havde løst sin Opgave. Transportskibet "Marion", der nys er kommet fra Calcutta til London, har paa sin Hjemreise erfaret de overordentligste Elemmentaruheld. Paa Høiden af det gode Haabs Forbjerg, slog nemlig, under en heftig Søstorm, Lynet ned i Skibet, rev nogle Planker af Dækket op, kastede Styrmanden omkuld, forstyrrede Compasset, og dræbte to af Matroserne, idet disse vilde klattre op af Strikkestigerne. Den electriske Materie kastede derpaa en vældig Bom ud i Havet, foer under Hængemaatterne, saarede her to Mennesker saa farligt, at de kort efter opgave Aanden, og tabte sig derpaa i Havet, uden at dens Udgangspunct efterlod mindste Spor. Jmidlertid, gik Søen saa høit, at En af Matroserne blev bortskyllet af Bølgerne; men i næste Nu kastede en Modbølge ham igjen op paa Dækket. Dog havde den Ulykkelige modtaget saa svære Contusioner, at han, tre Uger sildigere, døde deraf. Neppe havde Mandskabet fattet sig lidet, for Raabet Brand!" satte Alt i endnu større Bestyrtelse. Flammerne havde allerede grebet Castellet, og truede, at sprænge Krudtkammeret i Lufteen; ved uhyre Anstrængelser blev man dog Herre over Jlden. Skibet havde det fra China til Europa tilbagevendende 49de Jnfanteriregiment ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Fra London fortælles om en mellem to Dampskibe stedfunden Collision, som nær havde kostet flere hundrede Menneskeliv. Sammenstødet skete mellem Dampbaaden "Prindsen af Wales, der var seilet fra Gravesand med 200 Passagerer, og det store fra Havre kommende Dampskib "London merchant", ikke langt fra Woolwich, Kl. 6 om Aftenen. Rystelsen var saa frygtelig, at alle Personer paa Prindsen af Wales bleve voldsomt nedkastede og tildeels qvæstede. Skibets Maskineri blev størstedeels sønderslaaet, og gjennem flere Aabninger trængte Vandet hurtigt ind. Til Lykke var en Dampbaad fra Gravesand i Nærheden, som optog Passagererne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
En Sværm af 76 vilde Svaner dalede, en af de hedeste Dage i August, udenfor Citadellet i Blaye. En Mængde Mennester iilte strax hid, for at angribe de stolte Fugle. Disse vare saa udmattede af Flugten og af Heden, at de ikke kunde svinge sig op igjen, men maatte flygte tilfods for de Angribende. Adskillige af Svanerne solgte deres Liv dyrt nok; de værgede sig som Rasende. Fyrgetyve bleve dræbte; de øvrige Sexogtredive bleve fangne levende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Vore Læsere ville mindes, hvilket sørgeligt Jndtryk Efterretningen frembragte om det amerikansk engelske Dampskib the President's Forsvinden. Deeltagelsen for de ulykkelige Passagerer var almindelig. Vel opkom der nu og da et Rygte om deres Redning, men den dybe Bølgegrav dækker dem udentvivl forlængst. Nu gaaer der et nyt Rygte om Maaden, hvorpaa Skibet skal være gaaet tilgrunde. J Østersøen er nemlig en Flaske funden drivende; den indeholdt en Seddel af følgende Jndhold: "Skreven i det Øieblik, den store Søslange nærmede sig Præsidenten." Underskr. Warburg. Blandt Passagererne befandt sig virkeligen en Hr. Warburg fra Hamborg. Til den lille Dronning af Spaniens Haand har der meldt sig en ny Beiler: den nitteenaarige Hertug af Lucca. Det er nu den Fjerde, og, som det lader, vil han blive den Lykkelige, da de europæiske Magter ikke have noget at indvende mod dette Valg, og Partierne ligeledes skulle være tilfredse dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
J London har der, i det høie Selskabs Sphære, tildraget sig en stor Skandal: Lord William Paget fik for kort siden Syn for Sagen for, at hans Gemalinde, Moder til tre smukke Drenge, af hvilke den Ældste er tretten Aar gammel, lever i forbryderske Omgang med Grev Cardigan, en Husar=Oberst, der er bekjendt ved sit Hovmod og sin Grovhed mod suhalterne Officerer. Saasnart Lord Paget havde gjort denne Opdagelse, lod han Greven udfordre, overlod til ham, at vælge Pladsen, i England eller paa Fastlandet, og erklærede, ei at ville klage for Retten, naar Udfordringen blev modtagen. Greven vægrede sig, paa Grund af en tidligere Duelproces, ved at modtage Udfordringen. Lord Paget har nu anlagt Sag og andraget paa en Skadeserstatning af 20,000 d. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Vi have tilforn talt om en Bande, som kaldte sig Rebekka og hendes Døttre og som i Aar og Dag har drevet sit Uvæsen i Jrland. Hver Nat drog denne Bande ud, nedrev Bommene, mishandlede Toldbetjentene, ov. Nys angrebe de atter et Toldsted, men fandt her en saa alvorlig Modstand, at Skaren blev adsplittet og dens Anfører fangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Det viste sig nu, at den bibelske Rebekka er en ung Mand ved Nava Hages. Hans Skjebne vil blive strækkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
J Vork døde nys en Tydsker, som var berygtet vidt og bredt for sin Gierrighed. Han eiede en Mængde Godser, drev et stort Brændeviinsbrænderi- og Gjæstgiverie, og samlede sig en uhyre Formue. Trods sin umaadelige Gierrighed laante han dog aldrig Penge ud; de sikkreste Hypotheker, de solideste Cautioner indgjøde ham Mistillid; han vovede ikke en Dollar i Statspapirer. Var han nødt til at tage mod Bankbilletter, saa bleve disse øieblikkeligt omvex lede i klingende Mønt, som vandrede i en stor Jern kuffert. Naar en Kuffert var fuld, lod han sig gjøre en Anden, og saa fremdeles, saa man, efter hans Død, forefandt en Formue i klingende Mønt til et Beløb af 230,000 Dollars. Saa sælsomt denne forsigtige Gniers Liv havde været, var ogsaa hans Død. En havde budet ham 120 Dollars for en Qvantitet Korn, men Handelen kom ikke istand, fordi han vilde have 130 Dollars. Da han imidlertid gjerne vilde af med Kornet, sendte han et Huus i Philladelphia det i Consignation. Dette solgte Kornet for 70 Dollars. Da han fik denne Hiøbspost, fattede han Lede til Livet og hængte sig i sin Remise, efterat have givet sine Folk de punktligste Befalinger for den følgende Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
J Baden, ved Spillebordet, har man i flere Aar bemærket en meget sygelig udseende Dame, som ikke taler med Nogen, stedse sidder paa den samme Plads, og aldrig gaaer, for man siger hende, at der skal lukkes. Dette qvindelige Spøgelse var et af de mærkværdigste Offre for Spilleraseriet. J en Række af tredive Aar har hun bortspillet sine Jndtægter, saasnart hun havde indcasseret dem. Hun lever kun afBrød, dyppet i Melk. Hun har engang været smuk, ærbar, forstandig. I tidligere Dage har hun selv yttret, at hun skammede sig ved, at tilbringe sit Liv paa et saadant Sted; men hun var ikke istand til at forandre det; hun vilde døe paa ethvert andet Sted.Da man ingen Credit giver hende, saa spiller hun kun hvert Qvartal, naar hendes Pension er bleven hende udbetalt, og denne kortvarige Fornøielse giver da hendes uforklarlige Lidenskab et Slags Tilfredsstillelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
J Schöneberg har en Kone bragt en monstreus Skabning til Verden, et Pigebarn, som, foruden to regelmæssigt dannede Fødder, er forsynet med en Tredie, der gaaer ud fra Rygraden. Barnet lever endnu, Lægerne have erklæret, at en Operation vilde have Døden tilfølge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Ved Maneurerne i Lüneborg var endnu intet væsentligt Uheld passeret med Undtagelse af at en Snees Md. af det holsteenske Cavalleri ved et Choc paa uheldig Grund bleve Græsryttere. Næste Dag gjorde imidlertid det holsteenske Cavalleri et saa udmærket Choe, at det, paa Kongen af Hannovers Ønske, maatte gjøre et Dacapo. Endeel Soldater vare blevne arresterede for at have deeltaget i nogle stedfundne Uroligheder, hvortil de uforskammet høie Priser paa Mad og Drikkevare havde givet Anledning. Christianssandsposten, melder om en stor Sø slange, der nylig skal være seet i Byfjorden, i Nærheden af Uglelandsbugten, af nogle Fiskere, som vare ude for at sætte Aaleteiner. Jfølge deres Beretning bemærkede de allerede i lang Afstand en forunderlig Susen, som de først antoge for et sig nærmende stort Dampskib, men snart opdagede de, at det maatte være noget Andet, da Lyden efterhaanden blev langt stærkere end den, et Dampskib under sin Fart foraarsager; og da en gammel Fisker af de Andre blev gjort opmærksom paa en lang, sort Gjenstand ude i Fjorden, udbrød han i den største Forskrækkelse: "Store Gud! Det er en stor Havorm, Sæt iland hvorpaa han kappede Dræget og søgte af alle Kræfter at naae Landet. De andre Fiskere skyndte sig at følge hans Exempel; men Uhyret skjød frem med en saa voldsom Fart, at det passerede Baadene, hvori Folkene havde kastet sig plat ned, i nogle faa Favnes Afstand; dog uden at berøre dem. Da det kom til Landet, vilde det vende, men stødte derved paa en Grund, hvilket bevirkede, at det standsede noget, hvorved Een af Fiskerne, der var sprungen iland paa et Skiær, fik god Leilighed til nærmere at betragte det Dets Størrelse var, efter hans Skjønnende, imellem 2 og 300 Fod, og Tykkelsen, nogle Favne nedenfor Hovedet, som den største Foustage. Hovedet var, i Forhold til Legemets Størrelse, lidet og i Skikkelse af et sædvanligt Ormehoved, hvorimod Øinene vare usædvanlig store, omtrent som en Hattepul, og gave en stærk og blændende Glands. Et Stykke nedenfor Hovedet viste sig en høi Finne, der saae ud som en Hestemanke, Kroppen, der laa i utallige Bugter, havde forresten en mørk staalblaa Farve. Da Uhyret stødte paa Grunden og indtil det kom af den igjen, væltede det sig nogle Gange rundt og pidskede Vandet med en saa frygtelig Kraft, som om det var bleven oprørt af en Orcan. Da det var kommen af Grunden, reiste det sig flere Favne over Vandets Overflade, ligesom for at speide efter Udløbet, og satte derpaa ind af Fiskaabugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
J den sidste Storm, for nogle Dage siden, er under Hjørring Tolddistrict indstrandet en Skonnert, bestemt til London med 370 Fade Sukker og 9 Kister Jndigo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Paa Tversted Strand var i de samme Dage indstrandet et Skib med Vine. Samme Tid strandede paa Skagens Rif et fransk Barkskib, fra Havre de Grace bestemt til St. Petersborg, med Stykgods. Med stor Møie blev Mandskabet reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Copulerede i Aarhuus den 6te Octbr.: Hr. Commissionair og const. Fæstemand A. Hansen og Jomfru Mariane Pederstrup. Ved Wita Langheims Grav, i Klosterlunden ved Ringsted Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
(Jndsendt.) Ak alt for tidligt gik Du fra os bort, Den tause Grav nu gjemmer paa sit Bytte; Vor Taare rinder nu, fordi saa kort Vi kunde til Din milde Stemme lytte. Du aldrig glemmes, thi Du var saa god, Saa venlig, livsglad som i Barndoms Dage, Endnu Du først i Livets Sommer stod, Da Døden rev Dig fra Din elskte Mage. Hvil i den Lund, Du har til Have skabt. Din Grav vi væde vil med mangen Taare, Ved Tanken om hvad vi i Dig har tabt, Dig som vi Alle elskede saa saare. Ja selv i Livets allersidste Stund Du var saa kjærlig, leed foruden Klage, Med Ømhed trykte Du Din blege Mund Til hans som kummerfuld staaer her tilbage. Og Du, som mistet har en trofast Viv J Lysets Hjem den Elskede Du finder; Det Himmelbaarne har et evigt Liv Hvad Jordens er, som Dug for Solen svinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Bensendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, den 4de October, at henkalde til et bedre Liv, min kjære Onele, Bagermester Christian Sperling, i hans Alders 75 Aar, efter at han havde været i mit Huus i 10 1/2 Aar, bekjendtgjøres herved for Familie og Venner. Hans Død var som hans Liv, stille, rolig og Gud hengiven. Aarhuus, den 7de October 1843. Mariane sal. Sverling. Den sædvanlige Efteraarsexammen vil blive afholdt i Byens Borger= og Friskoler paa følgende Dage, Formiddag Kl. 8 og Eftermiddag Kl. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Mandag og Tirsdag, den 9de og 10de October, i Dom sognets Borgerskole; Onsdag og Torsdag, den 11te og 12te, i Fruesogns Borgerskole; Mandag, Onsdag, Torsdag og Fredag, den 16de, 18de, 19de og 20de i Friskolen. Mandag den 23de i begge Haandgierningsskoler for Piger; Tirsdagen den 24de, Kl. 9, i Haandgierningsskolen for Drenge af Friskolen; samme Formiddag Kl. 10 i Tegneskolen for Drenge af Byens Borgere, saavelsom Andre, der interessere Borgerskolerne. sig for Ungdommens Underviisning, indbydes til at beære Prøverne med deres Nærværelse. Skolecommissionen. Lille Paradiis Paa Søndag den 3de d. M. bliver, hvis Veiret tillader det, Harmoni=Musik i lille Paradiis. Den begynder Kl. 3 Eftermiddag. Forinden vi saae Udfaldet af vort Foretagende med Hensyn til det Misgreb der var begaaet ved Arrangementet med Afbenyttelsen i Aar af Salonen i Riis Skov, stred det imod vort Princip offentlig at omtale denne Gjenstand, og erklære herved at vi have været aldeles uvidende om Alt hvad som i Anledning dera blev annonceret i offentlige Blade, in Specie i NyJyllandspost, men da vi nu have erholdt tildørlig Oplysning i Sagen, finde vi os foranledigede til at fremstille den i sit sande og rette Lys. – Salonen, der er bygget paa Byens Eiendom, og som i 18 Aar uforstyrret har været benyttet af Byens Embedsmænd og Borgere, blev leiet i Aar af et sluttet Selskab; men Maaden, hvorpaa Adgangen dertil blev indskrænket, maatte indignere enhver ærekjer Mand, i Særdeleshed dem, som i en Række af Aar have freqventeret den. Denne Fremgangsmaade, som vi imidlertid ansaae for en vilkaarlig Behandling, forekom os tillige, i Medhold af Bevillingen for Eieren af Salonen at være ulovlig, og viste desuden et sørgeligt Exempel paa Nutidens Fordringer. Vi indgik derfor med en af 58 Borgere undertegnet Forespørgsel desangaaende til Magistraten; men Svaret derpaa, som vi ikke fandt os tilfredse med, havde til Førge, at vi henvendte os til Stiftsøvrigheden med yderligere Forklaring af det Hele, og erholdt derfra følgende Resolution:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
"Det Kongelige Stiftamthuus over Aarhuus Stift har under 29de dennes tilskrevet os saaledes: "Som Magistraten bekjendt have en Deel Borgere, heraf Byen: J. P. Brændstrup, Ludvigs og Theilgaard med flere, besværet sig over, at være udelukkede fra Adgangen til den i Salonen i Riis=Skov etablerede Restauration.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Efter i denne Anledning at have modtaget Magistratens Erklæring med derhosfølgende Afskrivt af de i 1825 etablerede Bestemmelser for det omhandlede Etablissement, skulde jeg nu tjenstlig have Magistraten anmodet om behagelig at ville tilkjendegive Andragerne: at jeg vel maa ansee det overeensstemmende med det fornævnte Regulativ angivne Øiemed, at dette Establissement staaer aaben for alle Embedsmænd og Borgere, af Aarhuus Kjøbstad, som der maatte ville deeltage, men da det dog ved den 6te § er overladt afgangne Skibscapitain Møller at arrangere sig enten ved Abonnement eller paa anden Maade for at erholde sine Revenner af Bygningen, saa skjønner jeg ikke rettere, end det maa være ved en Misforstaaelse af denne § naar nuværende Besidder har troet sig beføiet til at nægte Embedsmænd og Borgere Adgang som deri maatte ville deeltage. Da imidlertid hverken det omhandlede Establissement som Restauration betragtet eller det dertil meddeelte Regulativ er af saadan Beskaffenhed at det Offentlige kan ansee sig beføiet til at paatale Sagen, eller i saa Fald træffe nogen administrativ Foranstaltning. saa maa jeg med Magistraten ansee det rettest at An dragerne henvende dem til Salonens nuværende Eier, enten underhaanden eller paa anden lovlig Maade, forsaavidt Magistraten ikke maatte finde Anledning til at komme overeens med ham om den rette Forstaaelse af meerbemeldte Regulativ derhen, at alle Borgere kunne nyde lige Ret og lige Adgang til et Establissement der dog er anlagt paa Byens fælleds Eie." Dette meddeles tienstlig til behagelig Efterretning. Aarhuus, den 30te Septbr. 1843. Fleischer. Engelsted. Funder. Hald. dHrr. Skomagermester Ludvigs og Snedkerm. Theilgaard m. Kl. Ovenanførte skulde vi ikke undlade herved at meddele vedkommende Medborgere samt Enhver som interesserer sig derfor. Aarhuus, den 6te October 1843. Paa egne og flere Medborgeres Vegne J. P. Brændstrup. Chr. Theilgaard. J. Ludwigs. Torsdagen den 12te dennes afholdes offentlig Auction i Moesgaard Skov over en betydelig Deel Udluftning og Rydning af forskjellig Slags, dog meest tort Bog. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9 og Modestedet er paa Gaarden Lysthavende indbydes. Jfølge Stiftamtets Ordre af 2den dennes foretages Tirsdagen den 17de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, offentlig Licitation over Opførelsen af endeel nye Steenkister, samt over Reparation af nogle gamle Steenkister, alle paa Landeveiene i Hads og Ring Herreders Jurisdiction. Licitationen afholdes i Herredernes Thingstue paa Raadhuset i Aarhuus, efter de Conditioner og Overslage, der ved Licitationen bekjendtgjøres og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes at mode. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te October 1843. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Udsalget af de for deres Fortrinlighed saa vel bekjendte chemiskelastiske Strygeremme af J. P. Goldschmidt, i Berlin, er i Weile alene overdraget Hr. J. C. Boesens Efterfølgere, hvor samme erholdes til bestemte Fabrikpriser. af bedste Qvalitet, faaes i hele Huder og mindre Dele Mastrichter Saallelæder. billig hos Juul. Jinkplader. ere atter arriverede og sælges til nedsatte Priser hos J. C. Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Gode Uld=Karter sælges billige hos J. C. Juul. J. L. Kjørup af Horsens har overdraget mig Udsalget hersteds af sit Fabricata af Damer & Børnegaloscher, der sælges fra 3 til 6 a 8 Parret hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Hatte i nyeste Facongs til 3, 41, 5 1/2 og 6 1/2 2 pr. Stk. haves bestandig i Oplag fra Kjøbenhavn af C. B. Christensen jun. Frictions-Fyrtøier. sælges i Partier til yderligere nedsat Fabrikpriis hos C. B. Christensen, Gaaseduun, i ganske nye og udmærket gode Varer ere nylig arriverede og sælges for 12 Pundet hos C. B. Christensen jun Cigarer. saavel fine som ord., diverse Sorter fine Røgtobakker, Melangetobak i Kasser, Cavendisch og Negrobend samt Augustinus's Skraatobak sælges billigst muligt hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
En Paraplui er glemt. Kjøbenhavnsk Ol directe fra Kongens Bryghuus, der paa Grund af den indtraadte Kulde er af en fortrinlig Qvalitet, sælges for1 til 6 og M. 2 til 4 pr. Flaske hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Præmiepløiningen. paa Marselisborg Mark er bestemt til at er afholdes Mandagen den 30te October d. A. og begynder Kl. 9 præcise. Pladsen dertil er udsat langs med Aarhuus Mark fra Skanderborg Landevei ned mod Aarhuus Mølles Eng, hvilket herved bekjendtgjøres af Bestyrelsen. En practisk Jurist, der især er øvet i Skiftevæsenet, kan strax eller til 1ste Novbr. erholde en Tjeneste som Fuldmægtig, naar han tilveiebringer tilfredsstillende Anbefalinger. Aarhuus, den 6te Octbr. 1843. Fleischer. Under Forudsætning, at en Deel Landmand vil overvære den Præmiepløining som det landoeconomiske Selskab for Aarhuus Amt lader afholde, tillader jeg mig at indbyde Amtsbeboerne ved denne Leilighed at forevise Agerdyrknings=Redskaber, som ei ere almindelige og som fortjene Anbefaling. Lyngbyegaard, den 30te September 1843. Friis, 1. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
En Jomfrue som til Fuldkommenhed kan bestyre en Huusholdning og informere i Tydsk m. m., ønsker hos en dannet Familie Condition til 1ste November, eller Mai, gode Vidnesbyrd mangle ikke. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Paa Landeveien fra Soelberg Kro til Aarhuus er Løverdagen den 30te Septbr. funden endeel Sække, indeholdende adskillige Sager, som Eieren imod dette Avertissements Betaling og en passende Findeløn, kan erholde udleveret af Niels Andersen, Gaardmand paa Zeuthen Mark. Niels Andersen, Jfølge Begjæring af Fattigvæsenscommissionen hersteds, afholdes Licitation i Arbeidsanstalten førstkommende Onsdag den 18de dennes, Formiddag Kl. 11 slet, over Leverancen af: 1) Rugbrød i 8 Maaneder fra 1ste Novbr. dette Aar 2) 150 23 Oxekjød til Nedsaltning. til 30te Juni 1844. 3) 4 1/2 Td. hele Byggryn, 6 Tdr. halve Dito. 4) 20 Tdr. Kogeærter. 5) 80 Tdr. Kartofler, at leveres med 10 Tdr. af Gangen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te October 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
En sort Pellerine er tabt den 28de Septbr., paa Veien fra Volden ned til Dampskibet. Finderen bedes at aflevere den paa Volden 3s 892 i Aarhuus, imod at erholde en Douceur. Udkommen er og faaes hos Undertegnede: Brevbog for Handlende, af H. R. Gruner, 1843, 1 Rbd., og samme Fft. Lommebog for Handlende, 1841, 1 Rbd.; ligeledes: Bresemanns tydske Stiilovelser, 2det Oplag, 1843, indb. 60 sk. A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-10-09
1843 No 176. Mandagen. den 9de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede AarhanStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist. Uyheder fra Udlandet.