Københavns Adresseavis, 1764-10-19
Rug eller Hvede anviser jeg enhver, være sig stor eller liden, halvanden Tønde, i Byg eller Malt lige saameget, i Erter to Skiepper til Mands, i Boghvede to Skiepper, og i Havre lige saa meget, følgeligen for enhver Person tre Tønder og sex Skiepper, hvilket paa en Million Jndbyggere giør 3750000 eller tre Millioner, syv Hundrede og halvtredsindstyve Tusinde Tønder. Vel sandt, at jeg maatte regne noget mere, hvis den Negel var almindelig, som ellers vel kand gielde i mange Huusholdninger, bestaaende allerne af voxne, stærke og strængeligen arbeydende Bønder eller Tienestefolk, da man paa enhvers Fortæring kand regne fire eller halvfemte Tønder Korn om Aaret, og maaskee paa nogle lidet mere, til Almuen, særdeles paa Landet, mættes fornemmeligen med Brød, Grød, Erter og deslige. Derimod bruge Kiøbstædfolk, særdeles de rige og fornemme, langt meere Suel, eller Tilmad, og desto mindre Brød. Hvilket giør et stort Afslag i Henseende til alle disse Huusholdninger. Dernæst tages i Betragtning, at blant Indbyggernes fulde Tal, møde mange saadanne Syge og Skrøbelige, i tem Ældgamle og Udlevede, men overalt mange tusinde spæde eller dog smaa Børn, hvilke alle fortære knap een, og nogle ikke en halv Tønde, om Aaret. Følgeligen forsikrer jeg mig om, at Taxten er gandske tilstrækkelig, naar jeg uden Afkortning paa den gandske Sum af en Million Mennisker, reigner til Mands 3 Tønder og 6 Skiepper Korn, hvilket enhver kand fordeele som han lyster. Brændeviin regnes her ikke, men forekommer siden i en samlet Summa. Jeg regner hertil Brød, 1 og en halv Tønde aarlig, eller 1 Skieppe maanedlig. Min Grund er denne, at en Tønde god Dansk Rug skal give omtrent 14 til 15 Lispund Meel og næsten det samme i Brød, følgeligen 1 og en halv Tønde 360 Pund eller dagligen omtrent et Pund Brød. Men da en sund og arbeydende Person af Almuens Folk, vel vil have noget mere, maaskee 1 og et halv Pund, saa tages denne Mangel fra Børnenes, de Syges, og de Fornemmeres Mund=Portion, hvilken oftest ikke udkræver uden nogle Lod. Hvad drikkende Vare angaaer, da ansettes dertil, saavelsom til Grod, lige Qvantum, nemlig i og en halv Tønde Byg, hvilket i Malt giør maaskee lidet mere. Nu giver en Tønde Malt 3 Tønder maadeligt Spise Øll, og meere, dersom jeg regner det allertyndeste, som Almuen nøyes med, men det kand gaae op imod noget stærkere, som andre ville have: Giver nu en Tønde Malt 3 Tønder Øll, og Tønden holder 152, eller som paa nogle Steder regnes 160 Potter, saa bliver aarlig til enhver Person 720 Potter. Naar disse fordeles i Aarets 365 Dage, da bekommer enhver dagligen noget nær 2 Potter eller en Kande. Lad det være forlidet i henseende til visse Personer, saa veed jeg dog at den Afgang oprettes rigeligen paa samme Maade, som jeg tilforn viiste i den Punct og Brødets Udspiisning, hvilken ogsaa opretter den Deel, som afgaaer til Byggryn. Men tvivler nøgen paa, at saadan Erstattelse er tilstrækkelig, da nogle drikker meget Øll, ja, nogle nøyes ikke uden med det stærke af denne Sort, saa giver vore Tiders Levemaade mig Fo raad nok til nye Erstattelse. Jeg tør sige, og vore Brygere ville bekræfte det med mig, at af Kiøbstæd=Folk, ja deels ogsaa paa Landet, findes mange tusinde saadanne Van og Viin Drikkere, som sielden og nogle aldrig smage Ø men deels reent Vand som de befinde sig vel ved deels TheVand, Caffe, Viin og Vand tilsammen, følgeligen over drages deres Portion baade af det stærke og maadelige Ø til dem, som ikke have nok i to Potter og Dagen. Bøder, blandt hvilke nogle nu ogsaa faaer Smag paa The drikke om Sommers Tid, ofte en Blanding af Melk elle Valde og Vand, men ved deres Arbeyde paa Marken, og te bart Vand. Hvor megen Frugt haves, særdeles i Fyepaa Als og nogle andre Steder, findes Bønderhuuse, som med at drikke Most Vinteren igiennem, spare deres Mak og det var got, om fleere af deres Stand gjorde det samme Hvad jeg har ansat af Erter, Boghvede og Havre i Grytnemlig til Mands 6 Skiepper, eller 2 Skiepper af hveSørt, bliver ogsaa tilstrækkeligt, ja efter nogles Meening øverflødigt i den Betragtning, at saavel Fornemme som Svage og meget Unge, ogsaa afstaae deres Deel til Rester ligesom i Byggryn, Efter saadan forudsatte, dog oplyste og bestyrkede Grunde, gaaer jeg nu videre til at vise vort Lands Brug og Beholdning af den foranviiste Høst, bestaaende i 8 Millie ners 361744 Tønders adskillige Korn=Vahre, nemlig saa ledes som følger: Til Sæde=Korn i næste Aar, Rug og Hvede = 348406 Tdr. Byg = = = = 348406 - Havre = = = 566812 = Erter og Vikker = 65000 = Boghvede = = = 65000 1393624 Tde. Til Mad og Drikke for en Million Jndbyggere. Rug 1 og 1 halv Td. er 1500000 Tdr. Byg 1 og 1 halv Td. er 1500000 Erter 2 Skiepper = = 250000 Havre 2 = = = = = 250000 Boghvede 2 = = = = 250000 Til Korn=Brændevin, som meest bruges i Landet og deels udsendes. = 100000 Tdr. Rug, Byg eller Malt = 100000 - Til Heste=Foder for Rytteriet, iten fornemme Folkes Vogn=Heste og andre paa Stald, hvilke regnes at være 30000, naar enhver faaer 20 Tønder, er = Til Foder for Bønder=Heste, som regnes at være een mod hveranden Tønde Sæde=Land, der ikke hviler men aarligen bruges, følgelig halvparten af 1393624. Naar nu paa hver saadan Hest regnes 2 Tønder Havre i Hakkelse eller anderledes, da giør det samme Tal, nemlig = = 1393624 Tdr. Til Stald=Oxer at opfore førend de uddrives, Havre = = = = = = = Til Sviin at fede, Havre 200000 Tdr., Erter 30000 Tdr. er 230000 - Til Giæs at fede, Havre = = Til Høns, Ender, og andet smaat, samt hvad af Utøy fortæres og spildes, maaskee = = = = = = = Summa Sæd og Fortæring 7817243 Tdr. Naar alt dette drages fra Høstens Summa, da bliver tilbage Rug og Hvede 14203 Tdr., Byg 142030 Tdr., Havre 140436 Tdr., Erter og Vikker 45000 Tdr., Boghvede 75000 Tdr. Tilsammen 544496 Tdr. Dette Tal paa Kornvarenes aarlige Beholdning bliver sielden for stort, men de fleste Aar snarere alt for lidet. Skulle der være nogen merkelig Feyltagelse, da undflyer den i det mindste mine Øyne. Jndtil videre mener jeg at Afvigelsen fra det rette og sande, skal i hvor det gaaer, ikke være meget betydelig, og i denne min ellers uforgribelige Mening, bestyrkes og blandt andet derved, at næsten alle vore Danske Kiøbstæders smaa og store Skibe, hvis Tal kun beregnes at være omtrænt 1200 til Kiøbmands Brug, for den største, bruges til at udføre Korn og Feedevare, med hvilken de giør gemeenligen nogle Reyser uden Riget, til Norge, Sverrig, Holland og Tydskland, deels ogsaa en Reyse til Jsland, Færøe og vore Vestindiske Colonier, eller andensteds.