JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
Fra Berlin meldes, at man venter foruden Sølvstemplings=Paalægget endnu flere Afgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
Der tales om Statspapirers Stempling, hvoraf der skal svares 10 PC., og en Hundeskat. Haabet, at see Kongen igjen i Residencen, formindsker sig daglig. - Dronningen befinder sig velsignede Omstændigheder. - Pengemangelen er uhyre stor og daglig forarmes flere Familier. Sarragossas Beleiring gjør Epoke i den underjordiske Krigs Historie. Hidtil betjente man sig kun af Miner mod egentlige Fæstningsværker, men hvilken Konst udfordredes ikke til at undergrave Bygninger saaledes, at de kun rystes eller ødelægges, uden at Jndbyggerne, der ikke vare langt der fra, skulde begraves under deres Ruiner, Ladningerne bestode ofte af 1000 til 3000 Pd. Krud, men alligevel var alting saa nøie beregnet, at en Petarde kun en eneste Gang var for stærk, og at Huset, der skulde aabne sig, styrtede sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
J det Keiserlige Bogtrykkerie i Paris er nu et Fransk-Latinsk Chinesisk Lexicon under Pressen. Opsynet over dette Arbeide er overdraget til Hr. de Guignes. Det er den første Chinesiske Ordbog, der trykkes i Europa, og man bruger dertil virkelig Chinesiske Caracterer. Førstprimas har udgivet en Anordning, som befaler, at intet jødisk Liig maa begraves i Sommermaanederne inden 24 Timers og i hede Dage inden 30 Timers Forløb. Om Vinteren skulle derimod de, der uden foregaaende Sygdom eller bekommet Saar, pludseligen døe, slaabeladte, hysteriske Qvinder, hypochonderiske Mandfolk &c. ikke jordes førend 36 til 40 Timers Forløb. Der til føies, at denne blandt Jøderne brugelige alt for tidlige Begravelse er saa meget mere at laste, som ingen af deres Skriftlærde hidtil med nogen antagelig Grund har kunnet godtgjøre, at denne Skik finder mindste Medhold i deres virkelige Religions forskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
Den berømte Skuespillerinde Contal i Paris har nylig givet en Forestilling, som indbragte hende 26,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
Kongeriget Vestphalen har nu Pressefrihed. Kun offentlige politiske Blade ere underkastede Censur, derimod er Trykningen, Forlaget og Salget af alle andre Skrifter uindskrænket. Men enhver Forfatter og Sælger maa staae til Ansvar for det, der findes deri mod Statens Grundsætninger, mod Ærbødigheden for Førsten, og mod Religionen og Sæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-25
St. Petersborg den 24 Februarii. J afvigte Maaned er her gjort meget betydelige Jndkjøb af Hamp, Hør, Tælg, Seildug og andre Sorter Russiske Manufactur Artikler. Det samme har og været Tilfældet i Riga. Alle disse Artikler staae derfor i en meget høi Priis. Derimod er der aldeles ingen Søgning efter fremmede Varer. Vexelcoursen noteres som følger: Hamborg 15 3/4 a 157, Amsterdam 17 3/5 og Paris 176 Den berømte Naturkyndige og Geolog, L. v. Buch, er kommen tilbage til Petersborg fra sin Reise over Dannemark og Norge til Lapland. Han har i naturhistoriske Anliggender opholdt sig adskillige Maaneder i Lapland og var trængt frem til Nordcap. Han vilde opholdt sig der længer, dersom Krigen ikke havde udbredt sig ligge til denne Egn. Han var i Tornea en Maaned førend de Russiske Tropper rykkede ind der. Erklæring i Anledning af et Sted i Dagen No. 44. Dersom Underskrevne ei havde overseet i Politievennen, – et Blad man ikke synderlig ændser, den Note: at ethvert der indført Stykke uden Navn var af Udgiveren Seidelin, skulde han, af let begribelige Aarsager, have taget sig vare fordenne bekiendte Mand. Men, – nu eengang falden, af Vanvare, paa hans Trappe over noget Steenkul, maa Underskrevne først forsikkre, at han slet ikke er kommen tilskade, dernæst erklære, deels, at han ei vil tale et Ord mere om det bedrøvelige Jndfald, at proviantere Kiøbenhavn med møenske Steenkul, det gaae hiint sig selv drøftende Mundsveir som det kan, deels at Seidelins rensede, smagfulde og simple, for ei at sige gemene Sprog, ikke er istand til at giøre det allerringeste Jndtryk paa ham. Hvad den Mand maa trykke kan hverken fornærme eller fornedre Nogen. J. Paludan,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Gas FastaaSjette Aargang. No. 49. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 28 Martii, 1809. Breve til en Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Blandt alle offentlige Indretninger til det Almindeliges Tarv, som siden Krigen ere blevne til, er Providerings-Commissionen i Kjøbenhavn en af dem, der har virket meest og fortjener Nationens uindskrænkede Høiagtelse. Neppe er der nogen Tvivl om, at et Pund Kjød nu havde kostet 2 Mk. og et Pund Lys 3 Mk., dersom denne Commission ikke viseligen havde sørget for, at sætte Skranke for Prisernes overdrevne Opskruelse. Agtsom paa alt hvad der kan formindske den offentlige Trang enten af virkelige eller selvskabte Aarsager, har den nu atter viist sig sit store Kald værdig, ved ogsaa at henvende sin Opmærksomhed paa Kartoflers Dyrkning her i Landet. For at bortrydde den vigtige Hindring for Kartoffelavlens almindeligere Udbredelse, at de, som dyrke dem ikke altid have Gjemmesteder, hvori store Forraad af denne Jordfrugt kunne bevares mod Frosten, eller at de ikke altid kunne gjøre sikker Regning paa Afsætning til antagelig Priis, eller at de maa befrygte det Forraads Bedærvelse, som de i Foraaret maatte beholde tilovers, har Commissionen nu tilbudet sig at modtage alle de Kartofler, som i næste Efteraar bringes den, vel tørrede og ubedærvede, her til Staden, og at betale for hver Tønde 9 a 10 Mk., efter deres Godhed og Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
De derved Udmærkedes Fortjenester bekjendtgjøres offentligen, og Hovedstadens Dagblade bringe deres Navne, ledsagede med den dem tilkommende Roes, til Frankriges fjerneste Vraaer. Den mindste Fortjeneste finder her sin Opmuntring, den største sin Løn. Vende derfor hine Seierherrer tilbage til deres Bopæle, saa medtage de ikke allene Hovedstadens Bifald og Opmuntring, men indhøste ogsaa underveis, og især i deres Hjemstavn, Roes og Æresbeviisninger. Enhver er stolt af, at være deres Medborger, og man troer at have Deel i den Ære, de vidste at erhverve sig. Man kan let tænke sig, hvilken Efterlignelses= og Kappelyst dette maa opvække i hele Landet. Saaledes veed den Franske Regjering ved et Par Haandfuld Skue mynter at vække Ævner og fremlokke Værker, der kunne være den og Landet ligesaa mange Millioner værd. - Hvorfor vide vi i Dannemark, hvor man har et Selskab for indenlandsk Konstflids Opmuntring, hvor man ofte belønner mindre betydelige Ting med Guldmedailler, ikke paa samme Maade at fremlokke og opmuntre almeennyttige Ævner,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Den Storm, som i de to sidste Dage har hersket her i Hovedstaden og dens Omegn, har havt ulykkelige Følger baade paa Landet og Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Uagtet efterfølgende Efterretninger om Revolutionen i Sverrig i Gaar ere meddeelte i et overordentlig Numer af Statstidenden, troer Udgiveren dog, for Historiens Fuldstændigheds Skyld, ikke at burde udelade dem af dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Kjøbenhavn, den 26 Martii. Den nærværende Krig og Sverrigs haabeløse Forfatning havde allerede længe opvakt en almindelig Misfornøielse, der truede med et frygteligt Udbrud. Jsær havde Kongens ofte og høit erklærede Beslutning, atdrig og ikke under nogen Betingelse at ville indlade sig i Fredsunderhandlinger med Frankerig, forbittret Gemytterne. Sygdommene, der stedse toge meere Overhaand iblant Tropperne og især blant Landværnet, som for det meste blev et Offer for samme, havde udbredt Rædsel over hele Landet. Nationens Misfornøielse steeg til det høieste, da Kongen pludselig forhøiede Krigstyret til det Femdobbelte. Dog skreg man endnu mindre mod det trykkende end mod det ulovlige i denne Forholdsregel. Allerede mod Slutningen af Februarii viste sig de første Symptommer paa den nærmende Opstand. Denne brød først ud i den vestlige Armee. Den største Deel af denne Armee forsamlede sig under Oprørssanen, udstedte en fyrig Proclamation og marscherede under Anførsel af Oberstlieutenant Adlersparre - der forud have ladet Gen. Cederstrøm, Grev Leyonstedt og flere Officierer, som en kunde vindes for Opstanden, arrestere – mod Stockholm, hvor den mod den ulykkelige Monark stiftede Sammenrottelse efter al Anseelse allerede havde gjort stor Fremgang. Først den 12te Marts blev Kongen underrettet om den oprørske Armees Anmarsch, som dengang efter en Marsch af 4 Dage allerede var ankommen til Ørebro. Han befalede strax, at den Kgl. Familie og hele Hoffet skulde gjøre sig færdig til at afreise med ham til Skaane næste Dag, at Garnisonen, der bestod af to tydske Regimenter, to Kyrasseer Escadroner og noget Landværn, ligeledes skulde brække op og at Borgerskabet skulde besætte alle Vagterne. Han selv begav sig om Aftenen fra Slottet Haga, hvor han indtil den Tid havde opholdt sig med Dronningen og de Kongel. Børn, til Staden, arbeidede hele Natten igjennem og forberedte alt til sin Afreise. Han forlangte, at der skulde udleveres ham to Millioner i rede Penge af Banken til at bestride Reiscomkostningerne. Den 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Grev Ugglas er gaaet af og Feldtmarschal Kling spoer er bleven udnævnt til Overstatholder i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Hofmarschal de Besche er bleven udnævnt til Slotshovedsmand i Stedet for den entledigede Baron Munk Ellers har enhver beholdt sin Post og hele Ministeriet er blevet uforandret. General Adlererentz bestyrer alle vigtige og afgjørende Forholsregler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Den engelske Gesandt er forbleven i Stockholm som Privatmand og synes at ville i denne Egenskab oppebie sit Hofts Befalinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Man ventede i Stockholm 800 Mand af de Tropper, som vare paa Marschen mod Staden. En Afdeling af disse Tropper er bestemt til at forstærke Vagten paa Drottningholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Major Arfvedson blev Natten mellem den 13de og 14de afsendt til Aland, for at bringe de der værende Garderegimenter Fanerne igjen, som Kongen fratog dem i forrige Aar, fordi de, efter hans Mening, er havde gjort deres Pligt ved en Landgang i Finland. De forlangte dengang forgjeves, at der maatte nedsættes en Krigsret, for at undersøge deres Forhold. Det største Antal af de mod Kongen Sammensvorne bestaaer af Officierer af disse Regimenter. Major Arfvedson ankom til Aland i det Øieblik, da Russerne, 25,000 Mand stærke, rykkede frem mod Øen under Generalerne Knorrings og Bagrations Commando, Majoren lod de Russiske Hærførere underrette om den i Sverrig indtrufne Regjeringsforandring og forlangte en Vaabenstilstand. General Knorring afslog Vaaben stilstanden, paastod, at Øen skulde besættes og tilstod kun den Svenske Armee Bortmarsch over Havet, ifald en af ham til den Ende afsendt Colonne ei allerede skulde have afskaaret dem Tilbagemarschen paa denne Vei. Major Arfvedson kom den 18de om Aftenen tilbage til Stockholm med denne Efterretning. Man vil der formodentlig en eller to Dage derefter have erfaret, om den Svenske Armee paa Aland har maattet overgive sig til Russerne, eller om den har kunnet redde sig over det fast tilfrosne Hav, efterladende sine Magasiner og Bagage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
J Provindserne, hvor Stemningen overalt var mod Kongen, skal Efterretningen om hans Arresterinikke noget Sted have foranlediget Bevægelser til hans Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 27 Martii 1809. Jkke i Mandsminde kan man erindre sig Magen til den Storm, som har raset i disse Dage. Vandet i dette landomgivne Sund reiser Bølger, som var det i Spanskesøen. Brændingerne slaae langt ind over Broen og op i Mærskurvene af Skibene, og, da det derhos fryser temmelig stærkt, bedækkes alting med Jis. Og i denne frygte lige Stilling, tumlet som en Boldt af det oprørte Hav, overskyllet til høit op paa Masten af Bølgerne, og heelt bedækkede med Jis, have to smaae Jagter, bestemte til Jylland, maattet udholde i 2 samfældige Ætmaal, uden at det var paa tjerneste Maade mueligt for de raskeste Søfolk at komme dem til Hielp skjøndt de ingen Kabellængde laae fra Land. Strax den første Nat kantrede en Kaper fra Kjøbenhavn, af hvis Besætning 17 Mand skal være druknede. Samme Nat drev tre andre tildeels rigtladede Skibe paa Grund, og ere nu at ansee som Vrag. De tvende omtalde Jagter holdt sig endnu, men da Stormen vedblev med lige Heftighed, kappede den ene af dem om Løverdag Aften Kl. 7 og drev paa Land, hvor dens Besætning blev reddet. Den anden laae mere nordlig, saa at den maatte befrygte at drives ind mod Broen og knuses, uden at Folkene kunde bjerges af de skummende Brændinger. Men da Besætningen, blandt hvilken var en Kone med to smaae Børn, saae den visse Død paa den ene Side, og øinede dog et Glimt af Haab paa den anden, kappede ogsaa den, og var heldig nok til at klare Broen, ogsaa af den blev de halv forfrosne Mennesker lykkelig reddede. Endnu laae to Brigger og en Galease tilbage. Af disse drev den ene Briom Natten paa Grund, dog saa, at man har Haab om dens Redning. De øvrige ere endnu i Behold. Af 9 Skibe ere altsaa 7 drevne paa Grund, og af disse de 6 aldeles ødelagte. Havde Helsingøer havt en Havn, havde denne Ulykke ikke indtruffet. Men hvorfor har da Helsingøer ingen Havn, Fordi den fremmede Spediteur intet lider ved den Ulykke, som ikke rammer ham selv, fordi hans Provisioner og Commissionair gebyhr snarere forøges end formindskes ved Søskader paa Rheden. Men selv uden Havn vilde Ulykken ikke være skeet, hvis Skibene havde lagt bag Cronborgs Pynt. Om det var af Uvidenhed og Mangel paa Sømandskab, eller af Frygt for fiendtligt Overfald, er ikke let at sige. Det ene er ikke rimeligere end det andet. At Skibene i Sydost Storm laae bag Kronborgs Pynt næsten i smult Vand, kunde en Siellandsk Rekrut have sagt dem, og at de med et stærkt Batterie paa den ene og en end stærkere Fæstning paa den anden Side laae sikkre nok for fiendtligt Overfald, er ligesaa klart, saa meget mere, som Stormen, der gjorde ethvert fiendtligt Overfald umueligt, beskyttede dem. Selv de Engelske Skibe ved Viigen have følt Stormens Virkning. Fregatten Tartar drev for sine Ankere, og de to Priser, de havde gjort, rev Stormen fra dem og drev ud af Kattegattet til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Originalposten herfra til Norge af 24 Jan. d. A. og Duplicatposten af 29 s. M., ere blevne sænkede formedelst fiendtligt Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Den constituerede Fattigforstander Hr. B. Thur mann i Christiania indbyder endnu flere Velgiørere til at tegne sig for, at give de Fattige hver Uge nogle Portioner varm Mad, ikke Penge. En stor Deel af Stadens Jndvaanere have allerede tegnet sig i dette ædle Øiemed, og Virkningen deraf er, at mange Fattige nu kunne faae to Gange varm Mad om Ugen, uden Betaling. Denne Indretning fortiente at efterlignes paa flere Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Selskabet for Aggers Sogns Vel i Christiania havde sit Qvartal-Møde d. 5te Jan. J dette bleve adskillige udmærkede Landmænd i Dannemark udvalgte til Æresmedlemmer, nemlig Grev Ahlefeldt paa Langeland, Kammerh. Juel paa Thaasinge m. fl. Upaatvivlelig vil denne nøiere Forening mellem begge Rigers oplyste og praktiske Landmænd blive af stor Nytte. Selskabet udgiver et eget Blad, den norske Bondeven kaldet, hvis Udgivelse besørges af de Herrer Biskop Bech, Professor Maschmann, Doctor Neumann, Proprietair Glad og Grosserer J. Collett, dets Redacteur er Hr. Wulfsberg. Bladet trykkes paa Selskabets Bekostning og uddeles frit til den jorddyrkende Almue i Aggers Sogn, for andre Kjøbere bliver Prisen 4 s. pr. Ark. Skulde nogen her i Staden vilde holde dette Blad, som handler og Jorddyrkning og Landmandens øvrige Haandtering, kan man tegne sig i A. & S. Soldins Boghandling, paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 236, hvor en Jndbydelse til Subscription er indlagt J Dag solgtes paa Børsen, Fregatskibet Nrovatil Hr. Mægler Helscher for 8650 Rdlr. - Svedsker, 12 Rdlr. 2 Mk. pr. 100 Pund, Canariefrø 31 Rdlr. 1 Mk. pr. 100 Pd., Vietriol 24 Rdlr. a 24 Rdlr. 2 Mk. pr. 100 Pd., Kloverfrø 24 s. Pd., Rudler 44 s., Kommen 20 Rdlr. 4 Mk. a 21 Rdlr. 1 Mk. pr. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Cours af Danske Bancosedler mod Species 227 1/2 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 26 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Udenlandske Efterretninger. Ved den sidste Tælling i Spanien af 1787, som efter Bourgoings Tableau de PEspagne moderne III Vol. var anstillet med langt større Nøiagtighed end den af 1768, gav Folketallet; 10,268, 150, fandtes 145 Stæder med Titelen Cindades, 4572 Stæder med den ringere Titel Villas, 12,732 Landsbyer, 907,197 Bønder, 964,71 Daglønnere, 270,989 Haandværkere, 280,989 Tienere, 50000 Studenter, 39,780 Fabricanter. Aarauer Miscellen for de neneste Weltkunde indeholde følgende Anecdoter om Krigen i Spanien, Engellændernes Stilling var længe den Franske Armee ubekjendt. Deres Hensigt var, at hindre de Franske fra al Forbindelse med Hjemmet. Keiseren fik først Kundskab om deres Marsch ved 3 Deserteurer af den Hannoverske Legion, og den følgende Morgen kom Bekræftelse herpaa fra General Dumas i Burgos. Den seiervante Monark satte strax sine Tropper i Bevægelse. Paa denne Jilmarsch kom den rige Høst dem vel tilpas, da ofte en eneste af Beboerne forladt Landsbye ydede Armeen tilstrækkelig Underholdning for nogle Dage. Engellænderne havde paa deres Tilbagetog givet hver Rytter befaling, at bringe enten sin Hest eller en Fod af den tilbage, deraf disse mange dræbte Heste, som man traf ved hvert Skridt. Engellænderne sloges tappert; det maatte selv de Franske Officierer tilstaae. Keiseren udsatte sig ofte for den øiensynligste Fare, blandt andet da den unge Segurblev saaret; thi i det man forbandt ham, tæt ved Siden af Keiseren, fik det allerede saarede Laar en nye fiendtlig Kugle. Jnfantado, hvis Armee er deels nedsablet, deels fanget ved Madrid, stod i Nærheden af denne Hovedstad, da Keiseren var rykket derind. Endnu lod han, saa godt som under Seierherrens Øine, opslaae sine Proclamationer, og sendte mange Snigmordere ind blandt de Franske, af hvilke man en Morgen fik en heel Mængde fangen. Keiserens Afreise fra Spanien blev foretaget med en ubegribelig Hurtighed. Han opholdt sig kun et Øieblik i det første det bedste Vertshuus, for at indtage nogen Forfriskning, og reiste saa godt som uden Escorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Efter Annuaire presente au gouvernement par le bureau des Longitudes pour Pan 1809 har Frankrige nu efter de nyeste Forstørrelser 116 Departementer og 38,262,440 Jndvaanere. Af disse tales følgende Sprog; Fransk af Jtaliensk. Tydsk Flamsk Bretagnisk Baskisk Prindsesse Elisa, Keiser Napoleons Søster, og Førstinde af Lucca og Piombino, er bleven udnævnt til Storhertuginde af Toscana. Hendes Gemal er bleven Bestyrer for de med denne Værdighed forbundne Regjeringsforretninger og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Generalcommandant over de Franske Tropper i det ny Storhertugdømme. Den Franske Keiser har overladt Kronprindsen af Holland, Napoleon Louis, Storhertugdømmet Berg, som Hs. Maj. beholder under sin Forvaltning, indtil denne Prinds har opnaaet en myndig Alder. - Det hedder, at Dronningen af Holland skal af Storhertugdømmet nyde en aarlig Jndtægt af 1 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
J den almindelige Pardon, som Hertugen af Montebello i Keiserens Navn har tilstaaet Saragossas Jndvaanere, hedder det, at alle Spanske Officierer og Soldater skulle aflægge Kong JosepTroskabsed; at de, som have aflagt denne Eed, kunne, om de ville, tage Tjeneste hos Hs. Maj., men at derimod de, der ikke ville tage Tjeneste, skulle føres som Krigsfanger til Frankrige. At en stor Deel af disse Rasende have vægret sig ved at aflægge denne Eed sees deraf, at der dagligen trækker hele Corps igjennem Bayonne, formodentlig for at føres til Frankrige. D. 6 d. M. ankom 4000 og d. 7de 5 til 6000. D. 8de ventedes 15,000 lasede og skidenfærdige Munke. Ved deres Ankomst skulle de vaskes i Adourfloden, og deres Laser brændes. Alle Krigsfangerne faae ny Klæder. Man haaber, at Provindsen Valencia og dens Hovedstad vil underkaste sig uden synderlig Blodbudgydelse. Den ulykkelige Enke. Efter det Tydske, ved Hedegaard, Justitsraad. Condolenten. Madam, af Hjertet jeg maa condolere, De Enke blev, og neppe mere De faaer saa god en Mand. Enken (for sig selv).Ja det jeg sande kan, Ja jeg har Grund til Suk og Klage, Jeg kan ham nu ei mere pine, plage Om den ny Udgave af Kæmpeviserne. Kæmpeviserne, dette tildeels herlige Efterskin af Nordens glandsfulde Tid, have undgaaet den aldeles Glemsel, som blev vore ældre Kvads Lod, fordi det er lettere, at klage over det kraftfulde, harmoniske Livs Tab, end at bevæge sig mellem de Stærke som nød det og synes at spotte vor Svaghed. Jmidlertid var det naturligviis kun Almuen der i senere Tid agtede det Umagen værd, at mindes disse gamle enfoldige Viser, ja selv Almuen er nu paa mange Steder blevet for oplyst dertil og jeg haaber, at den ny Salmebogs moralske Poest snart vil aldeles udfeie den gamle poetiske Surdei. Paa en saadan Tid kan det maaske være passeligt at byde de finere Folk Viserne, der nu ei længere ere saa gemeene, til en Forandring, i en Udgave, der ei lugter af Borgestuen, eller saarer deres pudsede Øie. Jngen mistyde Dette, som om jeg ei vidste at skatte de hæderlige Mænds Villie, som have forkyndt en ny Udgave af Kæmpeviserne, jeg vilde blot sige, at jeg næsten ikke veed for hvem den skal være, dersom den blot skal være en ny Udgave, thi den gamle er jo ikke udsolgt og hvem der ei vil læse dem der, bør ikke læse dem. En anden Sag er det, dersom Udgiverne have i Sinde, hvad der et Sted i Professor Nyrups Fortale til Axel Thordsens Vise synes henpeget til, at give et Udvalg af Middelalderens Sange; thi vist er det, at Viserne uden Sands er mere sammenslængte end samlede. Ville altsaa Udgiverne, styrede af digterisk Sands, vælge de favreste af Sangene hos Vedel, Syv, Sandvig og Nyrup samt af de hidtil utrykte, da skylde vi dem Tak, naar de kun ei ville rette og ei vrage noget Ord eller Vers, men derimod forsyne Viserne med historiske Oplysninger og forskællige Læsemaader hvor saadanne haves. Med Hensyn herpaa var det meget at ønske at Udgiverne ville nøiere kundgøre, hvad deres Hensigt er Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-28
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Nyeste skilderie af Kjøbenhavn. angaa og Konst ogsaa Sjette Aargang. No. 50. udovet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 1 April, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Denne Klub er noget ganske Nyt i sit Slags, ligesaa forskjellig fra alle andre Klubber, som hvidt fra sort, som Himmel fra Jord, som Poeste fra Prosa. De finder det maaskee underligt, at en Mand, som jeg med en saa virksom, levende og fyrig Aand kan være istand til at stifte et Sove Selskab, Men hos Folk af mit Hoved maa De aldrig finde noget urimeligt urimeligt eller noget modsigende modsigende. De maa kun svor ge, er det nyt, er det originalt, er det fra pant? At mit Selskab besidder disse tre Egenskaber, det veed jeg, og det er mig nok. Jeg opfordrer enhver paa denne store, vide Jord, til at sige om der nogensinde i hans Liv er rundet ham en Jdee i Tankerne, der i fjerneste Henseende har været beslægter med denne, og fremtræder der nogen og siger ja, saa erklærer jeg ham for en Plagiarius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-01
Proclamation til det Svenske Folk fra Hs. Kongelige Høihed Hertugen af Sødermanland, indtil videre det Svenske Riges Forstander.