Berlingske Tidende, 1767-11-06
Warschau, den 30te September. General-Confoederationen har afsendt 2 Deputerede, som Audience hos Kongen have paa deres Tale erholdet saaat Svar paa Hs. Majests. Vegne: "De Confoederaner, som ere blevne oprettede, have bragt Hs. Majestæt at undersøge deres Foretagender; og da Hs. Majest. er lerbeviist om sit eget paaankelige Forhold, saa troer han, han bør staae sig til Rolighed, i den Forsikring, at Na nen veed at foreene Lovene med Friheden, og at give sin gent den Ærbødighed, ham tilkommer. Confoederatiofraes Sammentrædelse har foraarsaget Hs. Majest Bering, i Betragtning af Rigets Tilstand; men de Lem ere personlige og af deres Forfadre arvede Fortienester, udstore samme, have givet Hs. Majest. det Haab, at ikke ville tillade, at Riger og det Fædreneland, hvis Børn, borgere og Med Regentere de ere, blev henstyrtet lokke. De Erklæringer, som Keiserinden af Rusland er giort til den almindelige Velfærds Forsvar, have aldeestillet Hs. Ms. Bekymring, da han saavelsom hele Ver veed at denne Princesse dømmer ikke sin Magt efter de Kræfst. som Gud har betroet hende, men efter det gode Brug, m hun anvender dem til, og at hun ikke grunder sit Gavns Madelighed paa sine Landes Movidelse, men paa en Grad af Forsalighed, som hun bringer dem tilveye. Litterheden og Borgernes Lotsalighed og Rolighed bør vare Hiemedet af enhver Regentes Bestræbelser; imidlertid en er Forskal paa Regierings Formerne. J Pohlen har den hvalvende Magt kuns Sted paa Rigsdagen; og det er det Middet, om de fremmede Master have foreslaaet i de nær i Opstandsen, 3 Novbr. et da, at Kongen, som kiender sin Pligt, har sammenaldet en Rigsdag. Det er billigt, at denne Lov, som en hedtaget i Faveur af Adelen, ikke vorder indskrænket ved Conforderationen. De Forsikringer, som denne har givet om sine Hensigter, og den Sagtmodighed, som den lover i sine Foretagender, kan tilveyebringe stor Lettelse, og hielpe til, at paa tilstundende Rigsdag Retfærdigheds Regler kan vorde antagne, og at Kiærlighed til Fædrenelandet ikke allene stadfæster Thronen paa Lovenes Grundvold, men endog bestyrer Friheden selv. Hs. M. vil tage sig af de Confoedereredes Forlangender, og skynde paa Opfyldelsen deraf; han har allerede, ved at udnævne Fyrsten Primas, ladet tilsyne i Gierningen, hvor stor Agt han bær for deres Jntercession; og til Tegn paa sin bestandige Velvillighed, tillader han Eder, Deputerede, den Ære at kysse sin Haand. Den 26de skeede Foreningen imellem General-Consoederationen og den Dissidentiske Confoederation i Fyrsten Radziwils Palats, ved hvilken Leylighed Fyrsten viiste sig meget venlig mod Dissidenterne, og blant andet betiente sig af den Talemaade til dem: Vore Brødre. – Den 27de havde den K. Svenske Gesandt Baron von Düben en Privat-Audience hos Kongen. - Paa nogen Tid seer man her et Skrift, som indeholder en Confoederation af Bondestanden. Det maa vel være skreven af Spog, men røber dog en stor Jndsigt i Stats Sager. Blant andet in beholder det følgende Poster: Bønderne paastaae sig at være af lige Herkomst med Adelen. De paastaaer ikke at frigiøre sig fra al Tieneste, men at deres Trældom maatte vorde afskaffet, og deres Tieneste indskrænket til 3 Dage om Ugen. Og at de, ligesom Bondestanden i Sverrig, maa udgiøre en Stand, og have Sæde og Stemme paa Rigsdagen. – J Søndags blev den nye Fyrst-Primas med stor Høytidelighed indviet i Collegiat-Kirken St. Johannes, ved Biskoppen af Cracau, hos hvem han og siden spiiste. Dagen efter tracterede Fyrsten Primas første gang, hvor da Kongen ogsaa var tilstede. Paa Mikkelsdag svor han Kongen Troskabs Eeden.