JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Med latterlig Stolthed taler de engelske Ministerialblade om en uden Fare tilfegtet Seir og om Følger der ikke lover nogen vedvarende Nytte. At 30,000 Mand udsøgte Tropper og en med alle Ødelæggelsesmidler forsynet stor Krigsflaade har overfaldet et neutroit Land, at de har stukken en Stad i Brand, ruineret fredelige Jndvaanere, ombragt Børn og Koner, dette frembyder ingen Stof til paa en ærefuld Maade at bringe Navne, nene Catheart, Gambier og Arthur Wellesley til Efter, kommerne; og de Værdigheder, som den engelske Regiering har uddeelt derfor, vil blot tiene til, at holde det Ærelse i dens Politik, i Erindring. Den uforsonlige Eftertid vil dømme denne Forbrydelse. Det maae nu blive Fred, eller Krigens Strafferiis skal sort sætte dens Rædsler, saa vil dog kun følelse af Afskye blive tilbage i Menneskenes Erindring, imod saa uhyre Fornærmelser mod alle Rittigheder, og Efterkommerne af disse, som derved har erhvervet sig nye Værdigheder, vil omhyggelig søge at skiule fra hvem de nedstamme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
J et nyt her udkommen Skrift: Appellation til Continental Magternes Ære, hedder det : Alt mere end engang saae man England fornærme de under civiliserte Nationer anerkiendte Former. Efter den Maade, som Englænderne overfalder andre Nationer paa, som de holde for deres Fiender, skulle man troe at see en Røverbande, som overfaldt Reisende. Englænderne har dehandlet de Danske paa Sielland, ligesom de behandlede Spanierne paa Oceanet; kun med den Forskiel, at de blot berøvede Spanierne nogle Skatte, hvis Tab, blot giorde dem fattigere, istædet for at det kom an paa de Danskes Hovedstad og deres Flaade. Kan man ikke sige, for at betegne disse tvende Angreb, at Spanierne ere overfaldte af Søerøvere og de Danske af Mordere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
England. Under nærværende Forfatning, som det staaer med America, afgaaer endnu flere Tropper og Skibe til vore vestindiske Øer. Da de hidtil havde Expeditioner har kostet store Summer, og Hensigterne med America ligeledes vil udfordre rede Pengeforskuddesaa vil Ministrenes første Forslage ved deres Sammenkomst angaae Pengebevilgninger af Parlamentet. Statssecretair Canning, skal have erklæret den herværende americanske Gesandt Monroe, at hvis den americanske Regiering ikke tilbagekaldte Anordningen imod brittiske Manufacturvares Jndførsel, saa havde den engelske Gesandt Washingtøn befaling at forlade America.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Man vil have officiel Angivelse om, at der i forrige Aar har været 50 americanske Skibe i China, som iblant andet udførte derfra 10,000 Kister Thee. Tydskland. Langs med Rhinbredderne forsamle sig franske Tropper som skal trække igiennem, Schweiz til Jtalien. Efterretninger fra Tyrol sige: at Havne Triest og Fiume nu virkelig ere lukkede for Englænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Warschau meldes i en Berliner Tidende, at Marschal Davoust har anordnet, at enhver fremmed Desserteur af Cavalleriet erholder 6 Luisdorer udbetalt for sin Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Man troer at den ungarske Nation af Kierlighed til deres Monark vil i 2 Terminer indløse for 80 Millioner Gülden Bancosedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Holland. J de 3 sidste Maaneder er her i Landet lagt 47 Skibe under Beslag, formedelst forbuden Handel med England og engelske Vare, og venter nu paa deres Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Efter en fra Nordamerica ankommen Skibscapitains Udsagn, talte man der stærk om en nær forestaaende Krig med England, og der var bragt henimod 200,000 Mand Landeværn paa Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Jtalien. Den franske Armee, som skulle rykke frem igiennem Bosnien til Donauen, men hvis Avantgarde kun kom frem til Travnik og Zwornik, staaer nu igien i Dalmatien og Albanien; De forstærker sig endnu bestandig, og kan, hvis Reservearmeen i Friau- og det Venctianske støder til den, bringes til 80 a 100,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Tyrkiet. Fra Constantinopel meldes under 10de Septbr.: At den eng. Flaade som er voxet til 19 Linieskibe, endnu bestandig ligger ved Øen Tenedos og at Dardanellerne desaarsag bliver sperret med Kieder og stærk besadt med Kanoneerbaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Bekiendtgiørelser. De Jorder eller saakaldte 2de Halvefæster paa Ebbeltoft Mark, som tilhører den i Aarhuus afdøde Kiøbmand Jens Mosses Stervboe bliver ved offentlig Auction bortsolgt paa Ebbeltoft. Byetingsted, Torsdagen d. 29de Octbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag, efter de Conditioner som forinden hos Hr. Byefoged Fellum sammesteds, kan faaes til Eftersyn. Aarhuus den 18 Octbr. 1807. En stor, Etage Vindovn med jern Rør, Tromle og Dør til, er tilkjøbs hos Peder Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Hos P. Frausing bekommes Blom. Safoy Rød= og Hvidkaal m. m. Haugeurter til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Hos Giæstgiver Bruun i Aarhuus faaes gode Piplinge-Abler tilkiöbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
En liden hvid strikket Syepose hvorudi en falmet rød Pose, samt et fiint Kembrits Lommetørklæde er tabt fra Middelgade til Mindet. Finderen ville behage moden billig Findeløn at levere samme til E. Løgstrup, boende paa Badstuegade hvor for Hr. Byeskriver Marcusen har boet. Sammesteds bekommes gode Sagogryn, 26 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Den i Norsminde Kroe berammede, og i forrige Avis averterede Auction, bliver formedelst indtrufne Forbindringer, indtil videre udsat. Aarhuus, den 21de Octbr. 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
En Pige fra Kiøbenhavn som kan forevise gode Attester, ønsker sig en Condition som Stue= eller Sye pige, helst paa Landet enten paa en Herregaard eller Præstegaard, strax til førstkommende Novbr. Pigen er at finde hos Snedker Biørn paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Et meubleret Overværelse er at faae til Leie hos Christian Sperling. 3 Par Pistoler og 3 rislede Skydegeværer, forlanges tilkiøbs. Man behager desangaaende at melde sig paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
(Af Bladet Danmark 1807 No. 8. H. K. H. Kronprindsens Generaladjutant Lindholm, som den 12 Septbr. d. A. blev afsendt fra Hovedqvarteret i Kiel med en Skrivelse fra H. K. H. til Hans Majestæt, Keiseren af Frankrig, ankom til Paris d. 20 f. M., og blev der optagen paa en Maade, som stadfæster den Velvillie og Deeltagelse, hvormed Hans Keiserlige Majestæt skiænker sin Opmærksomhed til de Anliggender, der have Jndflydelse paa det Danske Monarkies Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Da Generaladjutant Lindholm den 2den Octbr. forlod, Paris med det Svar, som Hans Keiserlige Majestæt, havde anbetroet ham, at tilbagebringe H. K. H., var han tillige saa lykkelig, at blive beæret af Hans Majestæt Keiseren med en, med Hans Keiserlige Majestæts Portrait smykket, med Brillanter rigt besat Gulddaase, som efter Keiserens Befaling med et Brev i de naadigste Udtryk blev ham tilstillet fra Marschal Duroc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Jfølge indløbne Rapporter fra Commandeurcapitain Sneedorff, Chef for den flydende Defension i Norge, blev Linieskibet, Prinds Christian Frederik, liggende i Christiansand og commanderet af Capitain Jessen, den 27de Septbr. opfordret, til at overgive sig, af den eng. Commandeur Stafford, Chef for en fiendtlig Eskadre, bestaaende af 2 Linieskibe, 2 Fregatter og en Brig, som siden den 17de f. M. havde bloqveret og ved udsendte Fartøier allarmeret Christiansands Havn. Opfordringen var af følgende Jndhold: At den Danske Flaade ved Kiøbenhavns Capitulation var overgivet til den overlegne Engelske Magt; Commandeur Stafford var derfor af Admiral Gambier beordret, at tage Linieskibet Prinds Christian Frederik i Besiddelse. Da den Force, han commanderede, var saa langt overlegen, haabede han, at Chefen af Linieskibet, for at skaane Byen Christiansand, og forebygge unyttig Blods Udgydelse, vilde overgive samme. Capitain Jessens Svar var: at det Skib, han havde den Ære, at commandere, paa ingen Maade kunde være indbefattet under Kiøbenhavns Capitulation, og skulde vorde forsvaret til det Yderste imod enhver nok saa overlegen fiendtlig Magt; iøvrigt vilde det ikke være hans Skyld, om de Engelske ved barbarisk Fremfærd bragte nogen Ødelæggelse over Christiansands Bye. Efterat Opfordringen saaledes var afviist, forsøgte den Engelske Eskadre et Angreb, som blev tilbagedrevet ved Understøttelsen af 5 Kanonerjoller under Capitainlieutenant Billes Anførsel, hvilke endog forfulgte den fiendtlige Eskadre paa dens Rettrade. Ifølge Engelske Officerers eget Udsagn i Kiøbenhavn, skal den fiendtlige Eskadre ved denne Affaire have lidt betydeligt, medens der paa vor Side ikke har været Nogen dræbt eller saaret. Jmidlertid fortsatte den fiendtlige Eskadre Bloccaden af Christiansands Havn. Men da Capitain Jessen havde Ordre, om mueligt, at søge at forene sig med Commandeurcapitain Sneedorff, der med Linieskibet Prindsesse Lovisa Augusta og Orlogsbriggen Lougen faae i Frederiksværn, og da Christiansands Bye ved et fornyet Angreb var meget udsat, saa besluttede han, at forlade Christiansand, seilede Natten mellem den 29 og 30 Sept. midt igiennem den fiendtlige Eskadre, og var saa heldig, den 1 Octbr. at forene sig med Skibene i Frederiksværn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Capitainlieutenant Meyer, Chef for Fregatten Diana paa 20 Kanoner, bestemt til Algier og Vestindien, er indkommen følgende Rapport: dat. Carthagena Havn den 22 Sept. 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Den 12 Septbr. gik jeg fra Algiers Rhed, med stille og løyt Veir, krydsede mig op til imellem Cap Gat og Cap Pallas, hvor jeg traf en meget høi Søe af vestlig Vind, og laber Kuling; herved fik Bougspryddet en Tvær knæk 2 Fod uden for Vulingen. Efter Commissionens Kiendelse, som jeg nedsatte, kunde jeg ikke gaae paa nogen Expedition med det, hvorpaa jeg besluttede, at knibe ind under Cap Gat, for at komme til Carthagena, som det eneste Verft, hvor jeg troede, at kunne faae samme enten repareret eller er nyt isteden. Under Landet omtrent 6 Mile til Luvart af Carthagena, mødte jeg en Engelsk Orlogsfregat paa 44 Kanoner, som gjorde Jagt paa mig over i 24 Timer med saa stærk Force af Seil, at han seilede sin Storstang overbord. Dette skeede Kl. henved 8 om Aftenen, da det begyndte at mørknes; han var da omtrent 1 Miil i Læe af mig. Om Morgenen, ved Solens Opgang var han omtrent 1/2 Miil i Læe af mig, og med stærk Force af Seil klemte op under mit Læe. Kl. 6 heisede jeg Flag og Vimpel under et løst Kanonskud, som først efter en halv Time blev besvaret med et løst Kanonskud, og strax oven paa et skarpt Skud for om mig, hvilket jeg besvarede med et skarp Skud igien, og da først heisede han Engelsk Flag og Vimpel. Da jeg ikke kunde seile fra ham, opgav jeg Underseilene, for at vente ham. Efter at have lagt en Tid og seer paa hinanden, besluttede jeg at holde ned paa ham, forat være ham nærmere paa Skud, og om han viste Fiendtlighed mod mig, da at give ham Laget agter ind, og siden maneuvrere mig Luven til igien, for paa en kort Distance at kunne klemme ham dygtig. Da jeg kom ham nær, fordrede han, at jeg skulde sende en Officeer, ombord til ham. Denne Fordring blev besvaret med nei; men det skulde være ham tilladt, at sende en Officeer ombord til mig, hvilken Officeer og strax kom. Den Engelske Officeer spurgte blot om mit og Skibets Navn og bad mig meget indstændig, at blive liggende bak, indtil han var kommen ombord til sit Skib. Jeg udsatte mit Fartøi og sendte Lieutenant Lous ombord i den Engelske Fregat, for at complimentere den Engelske Capitain. Denne fortalte Lieutenant Lous, at England var i Krig, med Dannemark og at Kiøbenhavn var taget af de Engelske med 12000 Mand. Da Lieutenant Lous kom ombord og meldte mig dette, fandt jeg det underligt, at han efter saa megen Pral ei vilde slaaes med mig, som var saa liden mod ham; jeg halede mit Flag ned og holdt af til Carthagena, for at faae nyt Bougspryd, hvorhen den Engelske Fregat fulgte mig med 3 Mersseil til tæt uden for Havnen. Den 18 Septbr. ankrede jeg i Carthagena Havn; den 19de om Eftermiddagen var den Engelske Fregat uden for Havnen; den 20 om Morgenen vare tvende Fregatter uden for Havnen; jeg formoder, at den første Engelske Fregat har været nede under Cap Pallas, for at hente den anden Fregat, da han allene ikke har vovet at binde an med mig. Officerer og Mandskab befinde sig overmaade vel og Alt er vel inden Borde. Patriotiske Handlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Generalcommanden i Fyen er den 2 Octbr. d. A. bleven indberettet til H. K. H. Kronprindsen: at Agens Ryberg haver overladt 9 eenpundige Kanoner til Disposition ved Kystens Forsvar, og at disse foreløbigen ere blevne placerede ved Aarhusene og Thore imellem Assens og Frederiksgave. Disse Piecer blive efterhaanden af Agent Ryberg forsynede med Lavetter, hvorved de kunne blive særdeles nyttige, som et flyvende Batterie. H. K. H. har derpaa, under 5 Octbr. naadigst behaget, at tilkiendegive Hr. Agenten sin naadigste Tilfredshed med denne hans patriotiske Handling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Bekiendtgiørelser. Under 2den Julii d. A. har en Ole Benzen under foregivne Jnteresentskab med Jens Jversen i Calstrup ved Bygballe, afkjøbt mig 26 Stkr. af 30 Kiør og Qvier, paa Græs ved min Gaard Henrichseie, og skriftlig forbunden sig til, Tid efter anden, at modtage og betale dem efter Accort, inden Octbr. Maaneds Udgang; har og for 5 a 6 Uger siden modtaget 3 Stkr., men siden intet hørt til ham. Bemeldte Ole Benzen, og foregivne Jnteresent Hr. Jversen, bliver derfor herved indkaldet at møde, i seenest inden den 30te Octbr. næstk., for at modtage de tilbageværende, og for deres Regning gaaende 25 sk. Kiør og Qvier og betale samme efter Accort; J Mangel deraf bliver de, samme Dags Formiddag Kl. 10 ud offentlig Auction bortsolgt for Kiøberens Regning, Bevinst og Forliis under min Rets Forbeholdenhed. Randers, den 13de October 1807. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Søren Yning Vognmand i Aarhuus er den 4de dennes bortløben 2 Bester, den ene en sort halvgammel Hoppe, studsmanket og graae i Hovedet, lidet hvidt ved Bagfoderne, den anden en halvgammel Hæst, gullebruun, lidet hvid paa Bagføderne. Hvem som kan give Eieren Oplysning loves Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Christen Jensen i Grølsted paa SørbyegaardsGods er den 14 dennes, bortløbet, en liden sortebruun, Hoppe, med en Stierne i Panden, en stor Mann og For top, til Foraaret bliver den 6 Aar. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Rasmus Jensen i Sandbye paa Frysenborg Gods i Haldum Sogn, er for 3 Uger siden bortkommen 2de sortebrune Mærplage 3 i 4de Aar. Den ene er allene sortebruun uden videre Kiendemærke, den anden er blis set og sveirygget med en hvid høire Forfod. Hvem som om samme Plage kan give Oplysning til Eieren loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fra Anders Larsen i Hansted er bortkommen en brun Hoppe, 6 a 7 Aar, klipper med H. paa venstre Bov Hvem som kan give nogen Oplysning om samme, vilde melde sig hos ovenmeldte Eier, eller og hos Jens Rasmusen i Wibye imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Jfald det ærede Publicum behøver Kirke Ablaater, er de at bekomme hos Tarelliongs Enke for billig Priis. Jeg boer i Smedegade i Horsens Nr. 216. Hos mig undertegnede er strax et Overværelse til leie. for en eller 2 Personer, eller og en liden Familie, og om forlanges kan og et lidet Kammer bekommes med i Leien. Aarhuus, den 17de Octbr. 1807. T. S. Fabricius, Bogbinder, boendes paa Middelgade No. 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Et godt Billard er tilkiøbs hos Jørgen Houmann i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
Fredagen den 30te Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver foretaget Auction over afg. Hører Arendahls efterladte Meubler og Effecter, udi Stervboestedet paa Rosensgade, efter de da bekiendtgiørende Conditioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-21
En guul Voxdugs Parreplye er sidste Søndag af sin Eier glemt, men hvor erindres ei. Paa sammes Hægtelidser staae A. B. H. De hos hvem den er glemt forbinde Eieren ret meget ved at lade den levere paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Indenlandsk. Kiøbenhavn den 19de Octbr. Capitulationsstilstanden er udløben til i Dag Kl. 12. Gammelholm blev rømmet i Gaar Aftes Kl. 9, men i Kastellet og paa Nyholm vare endnu Fienderne efter Capitulationens Udløb. Det hedder at Udmarschen først vil skee i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
J Dag er tilsagt Jndqvartering. 8 Batailloner kandeværn og Herregaardsskytterne ankommer hertil i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
To hundrede Mand af Siellands Rytterregiment, 50 Mand af Garden til Hest, og et Batterie af 8 ser pundige Kanoner er i Dag afgaaet til Kallehauge. Livgarden til Fods har strax efter de fiendtlige Troppers Afmarsch fra Frederiksberg besat Vagten paa Frederiksberg Slot. Det Kongelige Livjægercorps er ansagt at skulle holde sig marschfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 15de Oct. om Eftermiddagen blev paa Nyholm det Linieskib, som stod næsten færdigt paa Stabelen, ødelagt af de Engelske, som lod slaae Stiverne fra paa den ene Side efter at Gier vare satte paa fra den anden Side og nu giorde de paa eengang løs og lode Skibet styrte ned paa Brædingen. Denne Handling, der sætter det bedste Stempel paa Englands Fremfærd, blev som Høitid bivaanet baade af Admiral Gambier og Lord Cathcart med deres Stab. Deres Plads var paa Altanen, for ret at kunne nyde dette mageløse Syn. De paa Flydebroen eller i Nærheden staaende Fiender tilkiendegav deres bifald med et frydeligt Hurraraab. Den Kanonade, man for nogle Dage siden hørte i Sydkanten, skal være foranlediget af en Uenighed, som var opkommen imellem de engelske og hannoveranske Tropper i Egnen ved Kiøge. J flere Egne af Sielland skal have været Skiermydsler imellen dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Ved Kastelsveien ere to Morteerpramme og en Kongebaad drevne i Land. Af den sidste har de Engelske borttaget Masterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Tabet ved Fattigvæsenets Tvangshuus i Pustervig, der brændte den 6te Septbr. med den største Deel af Jnventariet og de ved flere Arbeidsindretninger forarbeidede Fabrikata, anslaaes til omtrent 40000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
De engelske Officerer have i den sidste Tid næsten daglig holdt Auction uden for Portene over Heste, der ere solgte for Spotpriis, endog somme for 10 Daler Stykket. De havde nok gaaet høiere, hvis Lysthaverne ei havde været bange for at hjemmel vilde skortet, naar en eller anden Siællænder krævede sit Øg eller sin Mær igien, da de i saa Fald ikke heller havde nogen Auctions-Directeur at henholde sig til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Blokskibet Mars have de Engelske sat nogle Stænger i som Master, men man tvivler dog om, at de føre det med sig; formodenlig synke de det et eller andet Sted, hvor de troe dermed at kunne giøre meest Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 15de skulle engelske Baade, som vare gangne den falsterske Strandbred alt for nær, for at lødde, være blevne meget slet modtagne af en Jægerild der fra Landet. De kastede nogle Bomber fra deres Skibe mod Gaabensee, og det hedder, at de om Natten skiøde Jld i Stubbekiøbing. Blandt dem, som under Krigen, foruden KongensLivjægere, fortrinlig udmærkede sig ved uforfærdet Moderne ved Livvagten at nævnes. Af 48 Mand bleve 18 deels dræbte, deels saarede. Lieutenant Baron Rantzau, som var med ved Udfaldet ved Tømmerpladsen, og to Gange ved Fægtningerne i Classens Have, var i den stærkeste Jld bestandig i Spidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Det saa høistvigtige Søekort Archiv samt dets Kobber presse og Papiir er i Tile bleven transporteret fra Holmen og bragt i Sikkerhed. Det ville ellers under de Engelskes Domineren over Holmene, ikke have undgaaet Ødelæggelse. Under det første Udfad, vore Tropper gjorde, hændte det sig, at en af vore firepundige Kanonkugler, som dræbte, en Engelsk Fændrik, ved Navn Diron, gik ham tvert igjennem Livet, ud af Ryggen, mødte derpaa Fanen, som den slog itu, tog siden Armen bort paa en Capt. Hasting og det halve af Hatten af den ved Siden af ham staaende Officeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Bergen den 2den Octbr. For nogle Uger siden løb en af Kiøbmændene her i Byen udrustet Kaper i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Af Borgersønner og Haandversvende er oprettet et Artilleriecorps af 5 til 600 Mand, som øves hver Søndag. Det er under de nærværende Omstændigheder en stor Lykke, at de fleste af Byens Skibe endnu ikke vare udgaaede, da de Skibe, som ere bestemte til Middelhavet, først løbe ud om Høsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Vordingborg den 12te Oct. De første engelske Tropper, der ankom her, vare engelske Jægere. J og omkring Kallehauge fik de og Jndqvarteering af Jægere, hvorfra man hører, at der begaaes adskillige Uordener og Voldsomheder. Saaledes er et Pigebarn paa 13 Aar blevet voldtaget af en engelsk Jæger, og haaret i Sængeklæder omkring i Qvarteerene, paa det hun, om mueligt, kunde gienkiende Gierningsmanden, som endnu ikke er opdaget. Om Barnets Liv haves ei mindste Haab. I Gaar blev en Skipper, Søren Solle, der havde ladet Brænde og Frugt ved Petersverf, forsynet med engelsk Pas, paa hans Reise til Kiøbenhavn ihielskudt af en Kanon fra Kallehauge Færgegaard, hvor de Engelske havde et lidet Batterie. Skipperen, som for faae Aar siden var saa ulykkelig at forliise, har efterladt sig Kone og 2 umyndige Børn. Hun boer i Kbhvn og skal høre til de Brandlidte. I Aftes blev her paa Byens Billiard, indsamlet 6 Rdr. til Bedste for denne Enke. Sagen er herfra med Estafette indberettet til Amtet, paa det at denne Voldsgierning kan blive undersøgt. Man formoder, at den er skeet fordi de Engelske vilde tvinge Skipperen at komme i Land, for at forevise sit Pas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
J Forgaars ankrede for Knudskov, 2 Mile herfra, en engelsk Brig og Kanonbaad, uden at man veed i hvad Hensigt. Men man formoder at de skulle tage de heri Byen og Omegnen liggende Engelske Tropper ombord. De betale raisonabelt. Blandt andet give de Bønderne en engelsk Skilling for en Gaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 18de Sptbr. kom den første Tidende om Kbhvns Capitulation til Petersborg med et Americansk Skib. Under Forevending af det stormende Veirligt og andre Vanskeligheder havde Lord Catchart af General Peymann forlangt Capitulationstiden forlænget paa 12 Dage, men dette blev ham bestemt afslaaet. For at modsætte sig, hvis de skulde faae i Sinde at vende tilbage, bliver Landeværnet indkaldet, Tropper sendt til Kysterne og Studentere og Borgere besætte Vagterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Helsingøer den 17 Octbr. Fra den 14de til i Dag ere 46 Skibe, deriblandt 25 bestemte til russiske Havne, expederede ved Øresunds Toldkammer. Den 14de mod Aftenen kom 7 Linieskibe og en Fregat ned fra Kiøbenhavn, hvilke skiønnedes at henhøre til den danske røvede Flaade, og saaes de alle den følgende Morgen at gaae af Nordsøen til Røverhiemmet. Denne Harme, dette Syn opvakte i enhver ægte Dansk Barm, var ligesaa bitter som naturlig. Endeel Førselskibe gik ud med samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 16de kom 2de engelske Kutterbrige og nogle Førselskibe med Matroser ind fra Nordsøen og seilede med et af Kiøbenhavn til. En Kutterbrig med flere gik udI Dag kom en Kutterbrig og et stort Krigskib lignende en Ostindiefarer ind fra Nordsøen. De havde en Mængde Søefolk ombord. Landeværnet er atter tilsagt at møde her paa Mandag, men de skulle nu tages paa en anden Fod, og blive indstukne imellem de tienstgiørende Gevorbene. Engelske Familier flytte nu atter til Sverrig. Den engelske Consul er flyttet did med Pik og Pak og følger i Dag selv efter. Engelskerussisk Agent Avison er i Dag med Datter afreist til England. Nogle eng. Officerer kom hertil i Dag og skulde strax over til Helsingborg, men Vinden var for stærk. Det hedder, som tilforladeligt, at de Engelsk tydske Tropper skulle gaae i Land i Sverrig, og forblive der i Vinter. J en af Bøndervognene, som føre deres Paksager, saa man 2 skudte Daadyr. De frygte maaskee for ikke i Sverrig at blive opvartede med kostelig Steg. Det Borgerlig Artilleriecorps skal ogsaa møde paa Kronborg den 20de. Alting faaer atter et krigersk Udseende. Udfaldet vil snart vise sig.