JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Frankfurt, den 22de Februar. Paa Onsdag skal i den herværende Domkirke holdes en høitidelig Siælemesse for den forrige Storhertug af Frankfurt og Fyrst Primas, som Ærkebiskop af Regensburg. Samtlige her tilstædeværende Gesandter og en Deputation af Senatet ville bivaane den. - Veirliget kunne vi bestandig kalde skiønt og ønskeligt; Violerne blomstre som i Slutningen af Marts, Buske og Træer skyde Knopper; Viinstokken giver godt Haab; Oldenborret og andre Foraarsinfecter vise sig hyppig, og selv Storken er for nogle Dage siden ankommen, hvilket ellers først pleier at skee i Marts, og som man anseer for et godt Forvarsel. Enhver overlader sig til glædelige Forhaabninger og et gunstigt Aar.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Brüssel, den 24de Februar. Der giøres allerede Anstalter til de to Leire, som, hver paa 20000 Mand, til Foraaret skulle finde Sted mellem Dudena de og Doornick og i Nærheden af Antverpen. Disse Forsamlinger have især til Hensigt at øve Landmilitserne i Vaaben og i store Manoeurer. Som man forsikkrer vil Hertugen af Wellington derpaa mønstre disse Tropper.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Af de fra Frankrig tilbagevendende engelske Tropper ere allerede adskillige talrige Detaschementer, hvoriblandt ogsaa 200 Artillerister, brudte op til Calais. De i Landsbyerne omkring Valenciennes og le Quesnoi cantonnerende Kosakker, som, frygtelige i Krig, i Fred udmærke sig ved en exemplarisk Opførsel, høre ogsaa med til dem, der skulle drage tilbage til deres Hiemstavn. - Paa en Adresse fra de fornemste Embedsmænd i Lille tilKongen af Frankrig angaaende den gode Aand, som bestandig besiæler Jndvaanerne i Norddepartementet, har Hs. Majestat givet et meget naadigt Svar, hvori det hedder: "Kongen glæder sig ved den gode Aand, hvorpaa Jndvaanerne i dette Departement daglig give Beviser, ved villig at betale de Afgivter og yde de Offte, som Tidsomstændighederne kræve af dem. Siger dem, at Kongen veed at sætte Priis paa deres prøvede Troskab, og at han ingensinde skal glemme dem."
Berlingske Tidende, 1817-03-03
London, den 14de Februar. I Underhusets Møde den 7de d., gjorde Lord Castlereagh den anmeldte Motion over de Summe, som for næste Aar skulle bevilges, og de Besparelser, som skulle foretages ved Administrationen. Følgende er deraf det Væsentligste: Armeen talte istor. 149,145 Mand iaar . . . . 123702 - Formindskelsen 25743 Mand
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Armeen i Storbrittannien, Jrland og Colonierne tæller 81016 Mand J Frankrig . . . .J Ostindien . . . Omkostningerne til Armeen, foruden Artilleriet, udgjorde ifior. 10564000 Pund Sterling. beløbe sig iaar . . . 9 230000 - Besparelse iaar 1334000 Pund Sterl. Dette Aars Besparelse ved Artilleritvæsenet 450000 - - Artilleriet kostede ifior . . . 1784,000 Pund Sterl. 5,000 Pund Sterl. iaar koster det . . Marinen talte ifior, den tæller iaar Formindsk. Mand Omkostningerne til Marinen udgjorde ifior 10, 114,000 Pund Sterl. de udgiøre iaar . . 6397000 - - Besparelsen Sterl.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Blandede Fornødenheder i forrige Aar for Storbrittannien . . 1900. Pund Sterl. for Jrland . . . Ster. De udgjøre iaar for Storbrittannien. 1,000000 Pund Sterl. for Jeland . . . 500000 - - und Sterl. B sparelse for iaar. 1000,000 Pund Ster
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Oversigt. Besparelse ved Armeen. 1784,000 Pund Sterl. ved Marinen ved de blandede Fornødenheder 1000000 - Jalt . . 6,501,000 Pund Sterl. For Armeen Fornødenheder. . . 7,050000 Pund Sterl. For Commissariatet og Baraqvevæsenet . 530000 - - For Jrland . . . . . 300000 - - Overordentlige Udgivter . . . 1300000 - - Artilleriet . . . . . 1,246000 - Marinen . . .
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Blandede Udgivter for Storbrittannien og Jrland . . . . 1,500000 - 18373,000 Pund Sterl.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
- Jforgaars var der Cour hos Prindsregenten i Carltonhause, ved hvilken Leilighed Hs. Kongel. Høihed modtog en Lykønskningsadressefra Universitetet i Oxford i Anledning af den den 28de f. M. lykkelig overstandne Fare. Hertugen af Vork og Storfyrst Nicolaus viste sig i sædvanlig Costume, som Universitetets Medlemmer, af hvilke overhovedet henved 170 vare forsamlede. Universitetets Cantsler, Lord Grenville, oplæste Adressen, som af Hs. Kongel. Høihed modtoges og besvaredes meget huldrig. Nedlemmerne havde den Ære at kysse Prindsregentens Haand. Den 22de Februar. Under 18de d. er den Proclamation bleven fornyet, hvori de, som hefte Watson den Yngte, loves en Belønning af 500 Pund Sterling. Ligeledes har man udsat 500 Pund Sterling for at anholde Arthur Thistlewood, der er 45 Aar gammel, og skal have bestilt et Parti Piqver til 2den December.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Jgaar er Beretningen fra den hemmelige Committee i Underhuset, bleven trykt. Den er langt fuldstændigere end den fra Overhusets Committee. Den giør Kamrene opmærksomme paa de endnu stedfindende Farer, og siger, at de Love, som for nærvanende Tid ere i Kraft, ikke have sat Regieringen, uagtet den største Aarvaagenhed, i Stand til at forhindte dem. Begge Committeer ere enige med hinanden deri, at en meget vidt udstrakt Sammensværgelse findes Sted, hvis Hensigt er at kuldkaste alle Kongerigets Jndretninger, og at afstedkomme et Slags fransk Revolution. Man troer, at Parlementet vil fornye to af de i Aaret 1795 antagne Bills.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
- Jfølge de sidste Efterretninger fra St. Helena lever Bonaparte meget tilbageholden. J nogle Uger havde han ikke været ude af sig Huus, og ikke tilhest i nogle Maaneder. Han har ofte Anstød af smaae Apasseligheder, og da helbredet han sig i Amindelighed selv, hvortil han fornemmelig bruger varme Bad. Til Lægemidler har han kun liden Tillid, og forsikkrer, de ere meere skabelige end gavnlige. Naar man siger ham, at hans nærværende indolente Levemaade vil paadrage ham en alvorlig Sygdom, svarer han desto vedre" Undertiden ønsker han man vilde skyde ham; han vilde rong, siddende paa sin Sopha, modtage Døden; men et Selvmord vil han ikke udøve, da han har Siælstorhed nok til at opfylde sig Skjebne. Den vilde han for kort Tid siden ikke lade en skabelig Tand trække ud eller bruge Mundvand, førend han var forsikkret om, at det hverken indeholdt Mercur eller Opium, hvorfor han har stor Frygt, Det Raad, at han for et scorbutisk Tilfældes Skyld mere skulde brug vegetabilisk end anmalisk Diæt. fulgte han strax, og befinder sig ogsaa siden den Tid bedre. Jngen Fremmed seer ham, han vil helle ingen see. Han læser meget, og sover ofte ind derved. Las Casas har forsikkret, han har engang læst i hele 14 Timer.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
- Ved den igaar sted findende meget glimrende Galla til at høitideligholde Hs. Majestæts Dronningens Fødselsdag, vare alle Tilstædeværende klædte i engelske Fabricata. Storfyrst Nicolaus blev ved denne Leilighed for første Gang forestillet Hs. Majestæt i Galla
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Blandede Efterretninger. Jfølge Breve fra Constantinopel er Hr. v. Rosenfeld, som til den lidende Menneskeheds Bedste saa haltemodig beskjæftigede sig med Forsøg paa at indpode Pesten, efter 38 Dages Forløb bleven anfaldet af denne skrækkelige Sygdom, og døde deraf to Dage efter.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
J denne Tid forlade mange unge Geistlige Frankrig, for at gaae til Ostindien som Missionairer.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Generalvicatierne i Paris have under 17de Februar udstædt et Hyrdebrev, hvori de blandt Andet inrig erklære sig imod den nylig foranstaltede Udgivelse af Voltaires og Rousseaus Værker.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
En Skrivelse fra den schwigerske Grændse af 18de Februar indeholdet Følgende: Hr. Rigal, som reiser i Spanien for et lyonsk Handelshuus, har der havt en besynderlig Hændelse, som han fortæller paa følgende Maade: "Ved min Afreise fra Sarragossa tog jeg Veien af Catalaynd til med den Muulæseldriver, som ledsagede mig. Da vi vare ankomne i Egnen af Frasno ved en Venta, eller et enkelt liggende Værtshuus, bleve vi anholdte af fire Mænd af et græsseligt Udseende, og som vare bevæbnede med Dolke og Pistoler. Deres Anfører spurgte mig, om jeg var en Franskmand og havde tient under Bonaparte. Da jeg svarede Nei, befalede han mig at stige ned af Muuleyret og følge med ham. Jeg troede at gaae Døden imøde, da disse Mænd førte mig til en Grøvt, som laae omtrent 700 Skridt fra Veien. Efter at vi vare komne til en lille Høi, saae jeg et Stykke Land, som ganske var betrækket med Menneskebeen, Det er det Sted, sagde min Fører, hvor 400 brave Spaniere efter Beleiringen af Sarragossa paa en barbarisk Maade bleve myrdede af Eders Landsmænd; men (føiede han strax derpaa til) det ha ikke manglet disse Slagtoffre paa Hevnere, og paa samme Sted, hvor de bragtes af Dage, har jeg med egen Haand dræbt 50 Fransk mænd, og svaret, at kundgiøre Forbrydelsen og den derfor tagne Hevn for alle de Reisende af Eders Nation, som passere denne Egn. - Derpaa førte Manden, der kaldte sig Aguirre, og har mistet sin hele Familie i sidste Krig, mig tilbage til Værtshuset, og lod mig, efter at jeg den hele Tid havde været betaget af Dødsangest, nu rolig fortsætte min Reise.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Den ældste af de spanske Feltmarschaller, Hr. Colmera, en Olding paa over 90 Aar, er bleven udnævnt til Chef for den spanske Hellevardergarde. Han taler om Marschal Blücher som om en ung Officeer, der vækker store Forhaabninger. Ved Slottet Landeck i Overindalen i det Østerrigske skeete for nylig et stort Fieldstred, hvorved en Klippemasse af omtrent 20 Cudiefavnes Størrelse styrtede ned, dog uden at giøre synderlig Skade.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Jfølge den i München udkommende Tidende siges de, at den navnkundige Verner, af Fortrydelse over, at man for hans mysiske Forredengs Skyld har forbudet ham at prædike i de catholske Stæder, igjen skal være gaaet over til den protestantiske Troesbekiendelse. Den berømte Palmmorum Coder, som første Gang blev truet 1457. er for nogen Tid siden bleven kjøbt paa en Auction til det Kongelige franske Bibliothek for 12000 Franker.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Den grafiske Professor i Betanniken Hr. de Candolle har faaet en Samling af 2000 for det meste nye, efter Naturen tegnede Planter fra Mexico fra den derværende Plantesamler Moxigno.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Indenlandske Eftettetninger.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Kiøbenhavn, den 3die Marts. Søndagen den 2den Marts proclameredes paa sædvanlig Maad Høiesterets Aabning næstkommende Torsdag den 6te Marts paa Rosenborg Slot. - Sagen, som foretages, er efter Ordenen No. 26, og møder Justitsraad Klingberg for Herredsfoged Dask, og Justitsraad Bilsted for Birkedommer Gilbert Lauri Thaulew.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
J Anledning af den ved Finantsbestyrelsen foregaaede Forandring, befaledes det allernaadigst, at den hidtilværende, i Aaret 1816 oprettede, Kasse for de specielle Oppebørseler (Contributions= undSteuer=Kasse) i Hertugdommene Slesvig og Holsten, skulde igien forenes med den slesvig, holstenske Hovedkasse i Rendsborg, og derimod, ligesom en Hovedkasse for Statsgields Directionen oprettedes der i Staden, saaledes ogsaa en slig Kasse ctableres i Rindsborg, Efterat de nærmere Forslag i denne Henseende fra vedkommende Departements ere skete, og allernaadigst approberede, har nu denne nye Kasse-Jndretning i Hertugdømmene taget sin Begyndelse fra 1ste Januar indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Ved allerhøieste Resolution af 5te f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst betalet, at den ny. Gade, som, ifølge allerhøieste Resolution af 29de Decbr. 1807, skulde anlægges fra Landemærket til Aabenraae, og hvilken nu er broelagt, skal gives Navn af Sahmsgade.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Under 19de f. M. er det meddeelt Ritmester Preussers Enke Bevilling, at have Rang med 5te Klasse No. 3.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Durup og Tøndering Sognekald, i Viborg Stift, 140 Rbdlr.; Seest Sognekald, i Ribe Stift, 230 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 19de Februar er hidtilværende Sognepræst for Gauetslund og Vindinge Menigheder, Ribe Stift, H. A. Steenberg, forundt Rang med Amtsprovstet Auditeur og constitueret Birkeskriver paa Kiøbenhavns Amts Rytterdistrict, J. C. H. Rummelhoff, beskikket til virkelig Cancellie-Assessor Districtschirurg i Bordesholm, i Slesvig, H. 3 Helvig, til Districtschirurg i Odense; Garnisons- og Districtschirurg i Fladstrand, J. H. Volckersen, til Districtschirurg i Rudkiøbing; practiserende Læge P.C. Boeck til Reservechirurg i Bøgense; Sognepræsten for Stuestrue, og Lunde Menigheder, i Fyen, R. Fog, og Sognepræsten for Gourtslund og Vindinge Menigheder i Ribe Stift. H. A. Steenber, begge efter Ansøgning, i Naade og med Pension entledigede fra disse Embeder; Amtsprovst over Veile Amt, N. G. Blicher, tillige til Sognepræst for Gauerslund og Vindinge Menigheder, i Ribe Stift; Amtsprovst orer Horns, Vennebjerg og Børglum Herreder, i Hjørring Amt, samt hidtilværende Sognepræst for Volstrup og Hørbye Menigheder, under Aalborg Stift, 6 Abel, til Sognepræst i Hjørring, samt for de dertil annecterede St. Hans og St. Ola Sogne. Under de Deputerede for Finantserne. Den 14de Decbr. f. A. er Justitsraad og Kasserer ved den slesvig, holstenske Hovedkasse i Rendsborg, H. Schleth, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget, fra 1ste Januar 1817 at regne. I hans Sted er forhenværende Controlleur ved bemeldte Kasse, Kammerraad H. C. Drews, beskikket til Kasserer; og forrige Controlleur ved den ophævede Kasse for de specielle Oppebørseler i Hertugdommene, H. L. J. Golbeck til Controlleur, begar ved den slesvig holsteenske Hovedkasse, og begge fra benævnte 1ste Januar 1817. Under Directionen for Statsgielden og det synkende Fond. Den 25de Januar er bestalling udfærdiget for den forhenværende Kasserer ved den siden ophævede Kasse for de specielle Oprebørseler, Kammerraad F. H. Carstens, til istedet detfor at være Kasserer ved Statsgields-Directionens Hovedkasse i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Under General-Postdirectionen. Den 21de Febr. er første Copiist i det danske Befordringsvæsens Secretariats-Contoir, T. Lange, og Copiist i det danske Postsecretariats=Contoir, J. F. Tillge, forundt Prædicat af Fuldmægtiger.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Til Ordens Holdelse ved Høiesterets Aabning paa Rosenborg Slot, Torsdagen den 6te Marts førstkommende, bekiendtgiøres herved: At alle de, som komme kiørende og høre enten til Retten eller følge med Touren i Hs. Majestæts Spitte, begive sig til Slottet igiennem Gothersgaden ind af den store Slørsport, og stige af ved den sædvanlige Trappe, hvorefter de ledige Vogne kiøre ud igiennem Porten imellem Commandantens og Gartnerens Boliger; Rettens Vogne holde i Sølvgaden, hvorimod Hs. Majestæt Kongens og alle øvrige til Allerhøistsammes Svite hørende Vogne ordnes langs med Volden. Naar Høiesteret er hævet, kiøre samtlige Vogne ind af sidstmeldte Por imellem Commandantens og Gartnerens Boeligger og ud af Slottet. Da Jøgen den Dag har Tilladelse at staae eller at opholde sig ved Slottet eller i Sietsgaarden, saa have alle de, der komme til Fods for som Tilskuere at overvære Høiesterets Aabning, at begive sig derhen fra Kronprindsessensgaden igiennem Rosenborg Slotshauge til den saakaldede grønne Broe ind i Slottet og samme Vei tilbage.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Kiøbenhavns Politiekammer, den 3die Marts 1817. O. H. Hvidberg. Tart. Paa Brød af Rug, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig efter den af Magistraten, i Forening med Politiedirecteuren og en Committe af Stadens 32 Mænd vedtagne Beslutning, fra næstkommende 1ste Marts og indtil videre have at rette: Et Brød til 4 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 4 Pund 29 Lod 2 Qvintin, Et Brød til 3 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 3 Pund 22 Lod. 1 Qvintin. Et Brød til 2 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 2 Pund 14 Lod. 3 Qviniin og et Brød til 1 Mk. Rigsbankp. Navneværdie skal veie 1 Pund 7 Lod 2 Qvintin. Bagerne i Lauget maae ei mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Brødet bages. Ligesaa tilholdes og befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at der ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have bagt, og dertil bør være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bagerne, at have taget høiere Betaling for Brødet, end denne Taxt formelder, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Brødet er gammelt, maae det ei ansees, om samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. De Frie= og Rugbrøds Bagere, som have erholdet Tilladelse at lade bage og sælge Rug=Brød her i Staden, skal under lige Straf være forbundne at sætte deres Mærke paa Brødene. I Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Junii 1683. c. 18, bestemte Bagepenge, for det Brød Jndvaanerne hos dem ladforbage, da er samme ved Raadstueplacat af 10de Februar d. A. bestemt til 24 Rigsbankskilling Navneværdie for hver 24 Pund udbageBrød, og for at ælte og tilberede Deien 4 Rigsbankskilling Navneværdie, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Naar nogen enten af Laugsbagerne, Frie eller Rugbrødsbagerne vil bage Brød af Blandingsskorn, nemlig 1/4 Deel Hvede, 1/4 Rug og 1/2 Deel Byg, er saadant dem uformeent, men de skal være forpligtede til da at sælge hvert Pund Brod af dette Korn for 12 Rigsbankskilling Navneværdie. Og skal Bagerne mærke Brodet af Blandingsformed Bogstaven B., og Brødet af Rug alene med Bogstaverne R. B. hvilke Mærker skal sættes midt paa Brøden foruden ovenanførte deres egne Mærker. Kiøbenhavns Raadstue, den 26de Februar 1817. Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1817-03-03
At den herfra, under 29de f. M. udfærdigede Taxt paa Oxekiød, til 27 s. pr. Pd. vedbliver at være gieldende for næstkommende Marts Maaned, kundgiøres herved. Kiøbenhavns Raadstue, den 26de Februar 1817. Landhuusholdnings-Selskabet.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Onsdagen den 5te Marts, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes Selskabet et ordentliet Möde. Efterat de löbende Sager ere tilendebragte forelæses : Oeconomiske Bemærkninger paa en Reise i Tydskland meddeelte af Hr. Kammerjunker Rawert. J. W. Hornemann. Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
De, ved det Kongelige octroierede Søe=Assurance-Compagnie, i Februarii Maaned 1817 til Udetaling deciderende Søeskaber ere: 1) For Skibet Venus, ført af Skipper Søren Christian Lenwed, bestemt fra La Matta til Kiøbenhavn. Dispachen er indleveret den 4de December f. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 5te Februari. 2) For Skibet Grip, Skipper Rasmus Gudberg, fra Bergen til Kiøbenhavn. Documenterne angaaende dette Haverie ere indleverede den 23de December f. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 25de Februari. Kiøbenhavn, udi Søe=Assurance-Compagniets Contoir, den 1ste Marti 1817. Blad.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Barom. Therm. Vinden. 23 Februar 27 5. 6 2. 6 Varme. N. V. 2 - 26 10 5 2 3 - V. N. V. 25 - 27. 6, 5 14 1 - V. N. V. S. V. S. V. N. V. 1 Marts. 27. 6. 2 4 3 - V. At min inderlig elskede Hustrue, föd Engelsted, ved en lykkelig i Fedsel i Morges skienkede mig en velskabt Datter, meldes herved Slægt og Venner: Guuller, den 23de Februar 1817. Zimmermann.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
min Kone, fød Baastrup i Løbetdags Aftes lykkelig er forlest med en Søn, har jeg den Fornøielse herved at bekjendtgjøre fraværende Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 25de Februar 1817. M. B. Kolbye, Kongl. Vandbygnings-Conducteur. Haralds Tempel, ved Roes belige Kilde - Hvi staaer Du saa føramadig. Hvi ere Dige Mænd saa modkaldne, Hvi Dine Qvinder klædte i Sørgestor, - hvilken Adling har De tabt, Videnskabs=Manden - Resineske Vennen - Lægen - Marcus Wøldike Kall. - Søger Du ham iblandt Graven i Viid, han er ikke her - han er opstanden Med den fattige Lozari Taare, den, han aftørrede; Med den Trontøjes Mod, det, han oplivede; Med den Syges Taksigelse, den, han helbredte; Et han indgangen i Guds Rige, Ynaling! - Hvo er du hvis Taarer rinde saa fage: Min Fader haver jeg jordet, - han, der plantede Dyd i min Siel, og lerdte mine Skridt - paa Uskylds Vane, Ham har ind borttaget. - Yngling. - billig er Din Sorg; thi stort er Dit Tab: - Mine Taarer blande sig med Dine; thi næst Bud, var han min og Manges Frelse. Tilbage til es kalde vi ham et. - Lad os strabe at stige til ham. N. Shack. Her hviler. løst fra Jordens Sorger. Ritmester Envorp forvte, forherBrygger og Forger her i Staden født den 26de Marts 1745. givt den 29de Marts 1776. med Aanonkrur sortie, fød Brix, hvis Tab han 10 Aar begræd, indtil har den 24de Februar 1817, mæt af Dage, Gud hengiven, sank i Graven, Begrædt af fine 3 Sönner, der glæde sig ved Haab om Gienfergningen. Fred med den, som elsket døer, Han har levet som han bor min gode Onkel Justitsraad A. F. Fleischer er ved Døden afgaaet den 2den i denne Maaned, efter at have, faa Dage i Forveien, fyldt sit 79de Aar, bekiendtgiør jeg herved sørgeligst Karen Marte sal. Schnitter, fød Andresen.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
at min retskafne og virksomme Mand Mathias Herforth, Bogholden, A ved St. Croix Raffinaderie, efter 29 Aars lykkeligt Ægteskab, sin Alders 56de Aar, blev mig ved Döden berøvet den 24de d. M., de undlader jeg ikke sorgeligt at bekiendtgjöre for Familie og deel tagende Venner. A. C. Herforth, föd Anchersen.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
afskediget Capitain Jacob Strelig, flere Aar Lærer ved det Kongelige Landkadet=Corps, efter langvaria Sygdom afgik ved Døden paa Friderichs Hospital den 24de dennes om Morgenen, bekiendtgjøres herved hans Landlader Corpset.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Slægt og Venner af Blid i Døden som i Livet, hensov min gode Mand Lars Wisløs, efter mange Aars Svagelighed; men kun 30 Timers haard, Lidelser, i sit 69de Aars Alder. Dette bekiendtgiøres sørgeligst at hans efterladte Kone og Datter, for de af hans agtede Familie og Venner som deeltage heri. Condolence frabedes. Kiøbenhavn, den 1ste Marts 1817. J. M. Wisløff. S. Wisloff.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Litteratur. entet Stridsskrift imod Etatsraad Ørsted; men anden Mening end hans Mening, angaaende vort nuværende Pengevæsen, især med Hensyn til Jndulten og Sølvværdiesystemmet, Motto: Gid Stelens Evner aldrig benyttes til at blænde, men til at oplyse. Gid den varige og salige Løn dette giver hisset, altid foretrækkes den forgængelige og forfængelige, hiin giver her,
Berlingske Tidende, 1817-03-03
Et Skrift under denne Tittel vil om nogen Tid forlade Pressen, forfattet af den Godseier i Jylland der har skrevet de til Etatsraad Ørsted indsendt, Indvendinger mod hans Skrift om Pengevæsenet, som ere besvarede i nyeste juridiske Arkibs 17de Vind. - Skriftet vil gaae ud paa at vise, de væsentlige Grunde der tale for Jndulten og imod Sølvværdielystemmet, og at Indvendingerne mod Etatsraadens Skrift aldeles ikke kunne bedømmes efter hans Resit af samme, hvorved de deels ere isolerede fra, deels (som maae giør, Begreberne derom Aunkle) ei fuldstændigere, og i deres egentlige Aand fremsatte med deres Grunde og Synspuncter. - Dette finder Forfatteren den ikke overflødigt foreløbigen at bekiendtgiøre, for at forebygge de alt for snare Domme, der ellers letteligen ville vorde fældede over Remonstrationerne, ved Gjennemlæsning af de Svar Hr. Etatsraaden har værdige samme.
Berlingske Tidende, 1817-03-03
AVERTISSEMENT. De Herrer Jnteressentere, hvilke endnu ikke have fornyet deres Lotterisedler til det 64de Klasselotteries 2den Klasse, ville behage at erindre sig Planens Forskrift. Ny Lodsedler til bemeldte Klasse, kan bekommes hos alle authoriserede Collecteurer som og her paa Jnspectionskontoiret No. 361 paa Hiørnet af Børnehuus=Torvet og Overgaden over Vandet, til 1ste Afdeling for 5 Rbdlr. N. V. og til 2den Afdeling for 5 Rbdlr. S. M. Stykket. Kiøbenhavn, den 25de Februar 1817. H. J. v. Scheel,