JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Høitidelighederne i Moskau ved den Russiske Keisers Kroning i Aaret 1826. Tre Aftener efter hinanden var hele Staden, illumineret; men naar man undtager de offentlige Bygninger, saa har Jlluminationen her intet mærkværdigt ved sig. Det er ikke Skik i denne Bye at sætte i de private Huse Lys i Vinduerne; men derimod sættes Lamper foran Døren og langs med Fortouget. Jmidlertid ere de forskiellige Bygninger, som tilhøre Kronen, talrige nok til at give ethvert Qvarteer i Byen et høitideligt Udseende ved den glimrende Jld, som omgiver dem. Jeg tilstaaer, at disse glimrende Beviser paa Glæde hos en Regiering have altid forekommet mig forunderlige, jeg synes at ved høitidelige Leiligheder, som skulde opvække Glæde hos Folket, maatte dette allene yttre denne Glæde, og det synes ikke at være lidet forunderligt, at Regieringerne selv celebrere deres egen Fest Men lad nu dette være som det vil, saa var det dog et herligt Syn at see de blendende Guirlander og Navneziffere og de glimrende Transparenter paa Bygningerne. Men fornemmelig faldt Krem(eller den Deel af Moskau, hvori Czarernes Slot ligger) i Øinene ved sin funklende Pragt; Lamperne aftegnede Omridsen af dets Emakker, de forunderlige Former af dets Paladser, Kuplern af dens Kirker, og Kirketaarnet af Jvan Welikol, som allene var decoreret med farvede og ret smukt skatterede Glaslamper, hævede sig oppe i den mørke Luft, ligesom Murene af et fortryllende Palads, hvorpaa en Fees Luner havde udstrøet Rubiner, Saphirer og Smaragder. En utallig Mængde Mennesker stimlede sammen til Vitai=Gorod, for at beundre dette magiske Skuespil; det var meget vanskeligt at bane sig en Vei imellem disse utallige Fodgiængere, som stødte imod hinanden i alle Retninger og igiennem denne Mængde af alleslags Vogne, som krydsede imellem hinanden og hvert Øieblik kiørte paa hverandre. Ogsaa mødte en stor Mængde ulykkelige Tilfælde, uagtet al den Forsigtighed som Politiet brugte, og uagtet alle de Knut hug, som de Kosakker der vare opstillede for at holde Orden, rigelig uddeelte til alle Sider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Man forsikkrede næste Dag i Moskau at der vare blevne Bønder trykkede ihiel for 2 til 3000 Rublers Værdie, og man beklagede oprigtigen deres Eiere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Jmedens jeg opholdt mig i Petersborg vare Theaterne lukkede formedelst Sorgen over Keiserinde Elisabeths Død; men i Moskau var dette Savn hævet, dog saae jeg ikke andet end Oversættelser af Franske Commedier, og to Franske Operaer, nemlig Godsherren og Johan af Paris. Sørgespil bleve ikke opførte, som jeg heller ikke beklagede, da det vel kun vilde have været slaviske Efterlignelser af Franske Stykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Den dramatiske Litteratur har ikke unddraget sig fra denne Efterlignelsesaand, som nu i et Aarhundrede har hersket i alt hvad der passerer, i Rusland. Det ringe Antal af Digtere, som tage Æmnerne og Heltene til deres Stykker af deres Fædrenelands Aarbøger, følger dog deri Franske Skribenter. Formen i deres Drama, Charaktererne, Tankerne, Alt er laant af det Franske, og hvorledes kan det ogsaa være anderledes, thi dersom ogsaa de Russiske Digtere vilde skrive originalt, for hvem skulde de da opføre deres Stykker, Det Russiske Folk gaaer ikke paa Commedie, og de fornemme have alle erholdt en Fransk Opdragelse og ere indtagne af Fordomme. Uovervindelige Hindringer giør det umueligt at et Russisk nationalt Lystspil kan opstaae; thi hvor kunne de opsøge de komiske Træk, som skulle bringes paa Theatret? Det kunde ikke være i Middelstanden; thi den er ikke af nogen Betydenhed, og endnu mindre blandt Almuen, som kun kommer til Verden for at adlyde, arbeide og døe. Det skulde altsaa være i de høiere Stænder; men til disse høre næsten lutter emploierede og ved Hoffet ansatte Personer, hvis Titler og Værdigheder giøre dem. uangribelige. De kunne umueligen gives til Priis for Publikums Latter. Censuren gaaer desuden saavidt at det endog er forbudt dramatiske Skribenter at bringe de Russiske Soldater i Uniform paa Theatret. Der er altsaa ingen anden Udvei end at oversætte udenlandske Lystspil. De Stykker jeg saae bleve ret godt opførte. MadameKollosova, en ung og smuk Skuespillerinde, som har opholdet sig flere Aar i Paris, og der er bleven underviist af Mademoiselle Mars, lagde et sandt Talent for Dagen. Molieres Spøg, som Oversætterne havde godt fattet, giorde megen Jndtryk paa de fornemme Tilskuere, som ved deres Opdragelse ere indviede i vore Sæder og Skikke, og derved ere i stand til at kunne føle den beundringsværdige Sandhed i denne store Malers Skildringer. Saavel i Moskau som i Petersborg staaer Theatret under Regieringens Bestyrelse og bliver betalte af det; thi Jndtægterne kunne langt fra ikke forslaae til Udgifterne. Tilskuernes Antal er alt for ringe, og da det desuden næsten altid ere de samme Personer, saa maae Stykkerne saa ofte vexles. De dramatiske Skribenter faae ingen Betaling for deres Værker og ikke engang frie Entree i Theatret naar deres egne Stykker blive spillede; men man giver dem en Benefice for hvert nyt Drama, dog først efter den tredie Forestilling, hvorfor ogsaa For deelen ikke bliver til noget dersom Stykket mishager; derimod blive de ikke udpebne, og er man misfornøiet med deres Stykker, saa gives det kun tilkiende ved Taushed og ved Publikums Udeblivelse. – Siden 1812 er intet Fransk Skuespil opført i Moskau, men i Petersborg finder det endnu Sted, dog er det ikke hvad det dengang var, da Skuespillerinderne Georges og Burquin glimrede der. Det lille Lystspil og Vaudevillen ere komne i de Franske Tragoediers Sted, og de nyere Franskes Smaastykker have afløst Racines, Corneilles og Voltaires Tragoedier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Jblandt de Feste, som bleve givne i Moskau, var der ingen som giorde mere Opsigt end den som Marskallen Hertugen af Ragusa, Fransk Ambassadeur i Rusland ved Kronningshøitideligheden lod foranstalte. Dette overordentlige Gefandtskab bestod af mangfoldige fornemme Personer, hvoriblandt flere berømte Officere, som havde tient i Krigen under Napoleon og dengang været i Moskau. Førend Marskallen udviklede ved denne Fest alle Hielpekilder af en overordentlig Luxus og alle Pragtens Resoureer, saa havde han hver Onsdag aabnet sit Palads for det Russiske Selskab, som i Haab om at fornøie sig, kunde lokkes derhen. De Franske Officere erhvervede sig ved deres Fiinhed og Høflighed den Nations Biefald, hvis Agtelse de allerede havde tilkæmpet sig paa Kamppladsen. Den Engelske Ambassadeur var ankommen med 4 Millioner til Rusland, og havde lydeligen yttret den Hensigt, at ville overgaae det Franske Gesandtskab; men i det mindste i denne Kamp blev Frankeriges evige Rival overvundet; thi Guldet var ikke tilstrækkeligt for at opnaae dette Formaal; thi hvad der fornemmelig udmærkede Marskallens Feste og gav dem en uimodsigelig Overlegenhed, var den Smag, som herskede ved dem, en Egenskab som er mere stelden og kostbar end man troer. – Marskallen beboede Palladset Kurakin; men i hvor stort og prægtigt dette Pallads end var, saa var det dog ikke tilstrækkeligt til Festen. En uhyre Sal, som i faa Dage blev opført i den store Gaard i dette prægtige Pallads, reiste sig ligesom ved en Fortryllelse ved Siden af et prægtigt Gallerie, som var omgivet med mange store Værelser. De glimrende Dekorationer, som vare ordnede med den meest udsøgte Smag, udviiste den største Mangfoldighed. En Muur var revet nedfor at aabne en frie Indgang for den Keiserlige Familie, og en duftende Skov af Buske og Blomster opfyldte Forsalen og den dobbelte Trappe, hvorpaa der stode 50 Lakeier i glimrende Liberier, Kammertienere, Huushofmesteren og Officianterne stode i kostbart broderede Klæder i Forgemakkerne, og i de derpaa følgende ventede Gesandtskabscavallererne paa Damerne, som hver fik en Blomsterbuket, og derpaa bleve førte ind af dem til de Pladser, som vare bestemte for dem. Kl. 9 forkyndte Trompeter Keiserens Ankomst; Han traadte ind i Salen, ledsaget af sin Familie, hvorpaa Ballet blev aabnet med en Polonaise, som siden blev afløst af Valse og Franske Dandse. Keiserens Nærværelse, hans venlige Udseende og hans velvillige Yttringer opmuntrede Dandserne. Overalt herskede den fuldkomneste Orden, og Fornøelsen indfandt sig endelig ved en pragtfuld Fest, hvor saa ofte Kiædsommelighed forbunden med Tvang og Forfængelighed er herskende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Efter to Timers Forløb indhentede Marskallen Keiserens Befaling, hvorpaa ved et givet Signal der aabnede sig en Dør, bag hvilken en Spisesal. fremstillede sig for Giæsternes Blik, i Form af et Telt og med den eleganteste Pragt. 3000 Voxlys speilede sig i Trophæerne af funklende Vaaben, som omgave den med krigerisk Pomp. Taffelet for den Keiserlige Familie stod paa en høi Estrade, hvorfra man kunde oversee heele Salen hvori 400 Damer glimrede omkring 36 runde Borde; Vellugten fra Blomsterkurvene paa ethvert Bord, den prægtige Klædedragt hvormed Diamanternes Glands forbandt sig med Blomsternes Farveblanding, de straalende Lys, som funklede i Krystallet, frembragde et magisk Syn, som uvilkaarligen forfatte Tilskuerne i et af de fortryllende Paladser, som Romanskriverens eller Dig terens Phantasie har frembragt; da Damerne siden reiste sig for at følge efter den Keiserlige Familie ud af Balsalen, saa blev enhver paa nye forsynet med en skrøbelig Blomsterbuket, dannet ved Conditorens Konst og kappende med Naturen. - Med utrolig Hurtighed bleve Taflerne andengang besatte, hvorved nu Herrerne som hidintil havde omsvævet Damerne med en opmærksom Høflighed og forekommet deres mindste Ønsker, fik nu ogsaa Leilighed til at smage den nye Kogekonstes Underværker, og alle bekiendte høit, at aldrig har en Russisk Lækkermund forefundet saa udsøgte Spiser forbundet med saa stor Overflødighed. - Kl. 3 om Morgenen begav Keiseren sig bort, men Festen varede ved til Kl. 6, og kun ved de første Solstraaler begave Dandserne sig bort. Den unge Monark var aldrig tilforn blevet saalænge ved nogen Fest. Han gav saaledes derved et nyt Beviis paa sin Hengivenhed for Frankerige, ligesom han greb enhver Leilighed for at bevidne Marskallen sin Agtelse, hvorved han i de meest smigrende Udtryk, blandede Frankerige og dets Krigere imellem hinanden, hvilke repræsenterede det paa en saa værdig Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra London: at Kornpriserne tegne der til at ville stige især Hvede og Byg; thi de nye Varer skulde ikke være af den bedste Beskaffenhed; ogsaa i Amsterdam er Kornhandelen temmelig livfuld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Moniteuren og andre Franske Blade hovere over denne Efterretning og giøre den Slutning at nu kunne de Franske Tropper rømme Spanien og de Engelske Portugal. J England er man ligesom bleven forbauset over denne Nyehed, og man mener der at det vil blive nødvendigt, at forstærke den Engelske Armee i hiint Land. De constitutionelle Blade ere høist misfornøiede med denne Forandring, og Bladet Constitutionel vil vide, at der skulle være ankomne ganske nye Efterretninger fra Rio Janeiro til Lissabon, ifølge hvilke Keiseren paa nye skulde have besluttet sig til at begive sig til Portugal. – Uroelighederne i Catalonien og Arragonien ere vel endnu ikke dæmpede; men det er dog rimeligt at de snart ville blive det; thi de have som det synes intet Formaal, uden som det hedder, at forlange Jnqvisitionens Jndførelse. Hovedgrunden til Rebellionen er nok ellers den almindelige Nød, som hersker i Spanien, og Rebellionen udarter til et almindeligt Røversystem. Jeps des Estangs beleirer imidlertid Staden Berga. Disse Uroeligheder ville tiene til at ruinere de Spanske Financer. Kongen af Spanien ligger fornærværende Tid syg af Gigt. - Kongen af Frankerige er afreist til Leieren i St. Omer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Bolivar er ankommen til Carthagena, og forventes med Længsel i Bogota, hvor et Amnestie Dekret er bleven udstædet i Anledning af det Oprør der har fundet Sted i Guayaqvil. – J Mexiko er en Lov udkommet, hvorved det er forbudt at nogen født Spanier maae erholde en offentlig Post i Republiken. - J Lima er en Conspiration bleven opdaget imod den nærværende Regiering og paa Øen Hayti mod Præsidenten Boyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
General Freire har nedlagt sin Post som Over directeur for Republiken Chilli.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Beltpassage. Fra den 3die til den 9de Septbr. ere udreiste: Til Fyen. Kunstberider Foreaux; Oberstførster Ba ton Blixen=Finecke med Frue, 3 Børn og Kammerimfr. Solberg; Frøken Mørner; Fuldm. Hültin, Klædefabr. Salomonsen; Kbmd. Sander; Major Hein; Ritmester Smidt; Lieuten. Bistrup; Kammerh. Oberst Commandant Staffeldt med Frue; Kbmd. Uffhausen; Ritmester Printzen; Major Abrahamson; Pastor Hertel; Cand. Med. Hubert: Frøken Berg; Cand. juris Crone; Søe Prim. Lieuten. Langemark, Forv. Petersen; Kbmd. Hatting; Oberst Heide; Frøken Heide; Jmfr. Nyboe; Avlsforvalter Vogelsang. Til Siælland. Jfrue Lund; Veierm. Dahl; Hanskem. Jensen; Kapit. Larsen; Madam Friis med Datter; Jfrue Flindt; Art. Lieut. Engelsted med Frue og Søn; Frøken Engelsted; Cand. Pharm. Jørgensen; Krigsr. Bruun; Justirsr. Møller; Kniplingsb. Schmidt, med Kone og Jfrue Christensen; Brygger Møller; Stud. juris Grev Ahlefeldt Laurvig; Exam. juris Plesner; Proprietair Flensborg med 2 Døttre; Jmfr. Lyndgaard; Forv. Wulff; Imfruerne M. og L. Brandt; Mad. Andersen; Avlsfuldm. Vogelsang; Proprietair Lange med Kone; Frøken Lindegaard Fuldm. Müller; Handelfuldm. Gaarter; Geheimeraadinde Baronesse Adler med Følge; Kammerherreinde Løvenskjold; Grev Moltke; Kammerherre Grev Reventlau; Skovrider Oppermann; Enkefrue Saxtorph med Datter Imfr. Saxtorph; Frue Tønder; Frøken Tønder; Kbmd. Henss; Handelsbet. Mencke. (Af Mangel paa Plads skulle de indenlandske Efterretninger følge næste Gang.) ERTIAN
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
AVERTISSEMENTS. Natten imellem den 1ste og 2den September forlod min elskelige Kone, Sophia Elisabeth fød Wahl, efter 8te Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Død, efter 13 Aars kiærlig Ægteskab, mig og Humyndige Børn; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for Familie og Venner. Wildhøisgaard den 8de September 1827. J. D. Skovgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Danmarks politiske Tilstand, efter J Weizels Europa in setnem gegenwartigen Zustande, 1824; med bemærkninger af Udgiveren Friderich Winkel=Horn, Justitsraad. Hvert Exemplar af dette Skrift sælges til Fordeel for Grækerne for 8 Rbs. Tegn, eller for hvad Mere, man godhedsfuld, under Navn eller Mærke, derfor maatte ville give. Hvad som indkommer ved Salget her i Byen vil vorde tilstillet Hr. Pastor, Ridder Bastholm til videre Afsendelse. Slagelse den 7de Septbr. 1827. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Jfølge vedkommende Skifteforvalters Begiering bliver paa Soelberggaard i Soelberg Sogn, Tirsdagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 10 Slet, foretaget og afholdet offentlig Auction over en betydelig Deel, afgangne Coffardi-Capitain Jørgensens Enkes Stervboetilhørende, Indhaveboe, bestaaende af Mahognie og andre gode Meubler, saasom Skabe, Speile, Sophaer, Stole, Borde og Senge m.v.; 2 Vind- og en JernBilæggerkakkelovn; endeel Sengeklæder og Linned; endeel Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, samt 6 Sølv, Spiseskeer, endeel Glas og Porcellain m.v.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Løve Herreds Contoir i Kirkebesinge, den 11te September 1827. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Det Stervboet efter afdøde Gaardmand Christen Jensen og Hustrue Johanne Alsdatter tilhørende Arvefæstegaard beliggende i Harrested Bye Studstrup Sogn, Sorøe Amt, med tilliggende Jorder af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., samt tilhørende Besætning og Jnventarium og den af Jorderne i Aar indavlede Sæd og Høeslæt, vorder, ifølge Beslutning under Skiftet efter benævnte Afdøde, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagene den 22de og 29de Septbr. samt 6te October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes Eiendommen, ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue og den 3die Auction paa Conditionerne den nævnte Gaard selv i Harrested. for Salget ville, fra den 13de denne Maaned, være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen. Birch. Slagelse den 7de September 1827. Løverdagen den 22de Septbr. 1827, om Formiddagen Kl. 9, lader Postmester Henrichsens Enke i Ringsted, formedelst Bopæls Forandring, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler, tildeels af Mahognie, Sengklæder, Lagner, Dækketøi og andet Linned, Kobber, Messing, Malm, Tin og Jern, Porcellain og Glas, Trætøi, nogle Bøger m. m. Trykte Kataloger kunne erholdes paa mit Contoir. Ringsted den 8de Septbr. 1827. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Proklama. J Følge den mig under 24de August dette Aar meddeelte allernaadigste Bevilling, til med mine Børn at hensidde i uskiftet Boe, efter min her i Byen afdøde Mand Kiøbmand Jørgen Jørgensen, bliver herved i Medhold af Plakaten af 26de Octbr. 1792 og Forordningen af 2den Juni 1819, alle Vedkommende som formeene at have Krav i nogen Maade paa min afdøde Mand, eller vores fælleds Boe, indkaldte at møde for mig og undertegnede Laugværge, inden 12 Ugers Forløb fra dette Proklamas lovlige Publication, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Callundborg den 3die Septbr. 1827. Som antagen Laugværge, Emanuel Bonnevie, Sidse Marie sal. Kammerraad og Toldinspekteur. Jørgensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
At jeg vedbliver den af min sal. Mand Kiøbmand Jørgen Jørgensen her i Byen førte Handel, det tillader jeg mig herved at bekiendtgiøre for den Afdødes Handelsvenner, hos hvilke som hos Enhver jeg vover at anbefale mig, og skal mit Formaal stedse være at vende almindelig Yndest og Agtelse. Callundborg den 3die Septbr. 1827. S. M. sal. Jørgensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Slagelse forenede dramatiske Selskab. Onsdagen den 19de September, om Aftenen Kl. 7, afholdes den lovbestemte General=Forsamling, i Selskabets Locale paa Postgaarden. Directionen. Brodeer-Vare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Hos M. Meyer, Ølergade No. 65 i Kiøbenhavn, faaes alle til Broderie og coulort Tapetserie henhørende Vare, som Straamai, Canavas Uld og Zephyr Garn, Flok og Vrik Silke, Chenillier m.m. Commissioner besørges prompte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
En ung rød Møndehanhund med et hvidt Bryst og en hvid Krands om Halsen, og som lyder Navnet Snap, er bortkommet fra Løvegaard. For Tilveiebringelsen loves en Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
En ung Pige af honet Familie, födt og opdragen paa Landet, önsker sig igien anbragt hos en god Familie paa Landet, hvor hun kunde deeltage i alle huuslige Forretninger, hvilke, hun har været anfört til fra sin tidlige Ungdom. For det Første forlanges ingen Lön, er hun saa lykkelig at komme under en retsindig og god Huusmoders Anførsel og Varetægt, er hendes vigtigste Önske opnaaet. Man behager desangaaende at henvende sig til Frue Arendrup i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
En næsten nye velbeslagen Vognmandsvogn er for en billig Priis at faae tilkiøbs af Undertegnede. Callundborg den 11te Septbr. 1827. D. R. Ditmer. Fire a sex Tønder Hartkorn med tilliggende fortrinlig gode Jorder og fornøden Tørveskiær kan faaes tilkjøbs paa fordeelagtige Vilkaar, hvoriblandt at 104 Rbd. Sølv paa hver Tønde Hartkorn kan uopsagt blive staaende i det Kiøbende. Man henvender sig desangaaende til Eieren, Gaardmand Niels Andersen i Solberg, som paaviser Eiendommen, beliggende en Miil fra Slagelse i Holbeks Amt, Løve Herred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Tvende Møllestene, Løberen 9 Qvarteer bred og 13 Tommer tyk, Læggeren samme Bredde og 4 Tommer tyk, er tilkiøbs i Myntergaden No. 137, 2den Sal, i Kiøbenhavn hos Malermester S. Jørgensen. Bedste Brunsviger Humle, for hvis Godhed indestaaes, faaes i Kiøbenhavn, Badstuestræde No. 124, hos F. Valentin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
En rød Hest, med fire hvide Sokke, Stiern og Snup. 10 Qvarteer høi, 13 Aar gammel, er Natten imellem d. 9de og 10de denne Maaned bortstiaalen fra Hans Jensen i Hallensløv. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-15
Fiin Bordeaux Viin-Edike til Syltning, KirsebærCognae, samt Soelbær-Rom, faaes hos Undertegnede, hvis Viinhandel altid er forsynet med fortrinlig gode Varer, til de i Kiøbenhavn gieldende billigste Priser. Slagelse den 6te Septbr. 1827. Julius Lorentzen, Viinhandler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-18
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. for landske Historie. uden- og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 13de Aarg. No. 75 Tirsdagen den 18 Septbr. 1827. 13de Aar. No. 75 Tirsdagen den 18 Septbr. 1827. Tirsdagen den 10 Septbr. 1800. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-18
Høitidelighederne i Moskau ved den Russiske Keisers Kroning i Aaret 1826.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-18
Det Keiserlige Jægerie, som ogsaa vilde frembringe sin Hyldest, foranstaltede en Hunde= og Falkejagt i den store Slette ved Sakolnik, men hvad enten man nu havde taget falske Forholdsregler, eller min Jndbildningskraft havde forlange formeget, jeg fandt ikke i dette for mig saa nye Skuespil, hvad min Nysgierrighed forventede. Man havde baaret nogle usle Harer derhen i Sække, paa et givet Signal slap man to af dem løs og neppe havde de løbet nogle Favne førend man hidsede paa dem uhyre Mynder med lange Haar, som snart bemægtigede sig deres Offer Skulde denne Kamp imellem Hurtigheden og Styrken med Svagheden have nogen Jnterresse for Tilskuerne, saa maatte det i det mindste have været mueligt for de stakkels Dyr at kunne redde sig; men nu da Kampen var saa ulige og Seieren aldrig uafgjort, saa vendte Blikket sig uvilkaarligen bort. Det gik ikke bedre med Falkejagten; 12 ridende Jægere holdt hver en Falk paa Haanden, som var bedækket med en Kappe, men saasnart man havde givet en fangen Navn, som skulde falde i Falkens Kløer, sin Friehed, saa hævede Rovfuglen sig meget høit i Luften og svævede over sit Bytte, hvis Angestskrig forgiæves, raabte om Hielp. Ravnens Jnstinkt drev den nu til et Tilflugtsted under de lave Buske paa Jorden, og alle Bestræbelser for at jage den ud deraf vare frugtesløse. Kun en eneste Ravn, som stolede paa sine hurtige Vinger maatte betale sin Dristighed med Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-09-18
Nyeste Post-Efterretninger. Der berettes fra Christiania; at i de sidste Dage af August er seet af mange paalidelige Personer et Dyr, som efter Beskrivelsen skal være en Havslange af en overordentlig Størrelse. Den 5te Septbr. ere 5 Øienvidner ved dette overordentlige Phoenomen blevne afbørte af Politiet, og alle stemme overeens med hinanden deri, at Dyret havde løftet Hovedet, som var mørkagtigt eller sort over Vandet, og at det havde i det mindste i 10 Bugtninger skudt sig frem over dets Overflade. Jmellem hver Bue var der en Afstand af omtrent 20 Alen, og den Deel af Dyret, som i Buen stod over Vandet, udgjorde omtrent en Længde af 6 Alen, saa at heele Længden maae i det mindste anslaaes til 250 Alen. Det forekom dem at være saa tykt som en Fou staae. Det skiød en Fart som naar en Mand roer i stille Veier, hvilket foraarsagede en temmelig stærk eensformig Brusen, ligesom ved stærk Søegang. Man saae hverken Finner eller Hale paa Dyret, og det syntes som Hovedet foraarsagede denne Brusen i Havet. Buerne vare bevægelige, det vil sige, den Deel som i et Øieblik var over Vandet, var i det næste under Vandet igien. To Vidner erklærede: at være fuldkommen sikkre paa, at det som de havde seet var et sammenhængende heelt og bestod ikke af flere Dyr.