Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-06-25
J Paris har en Duel fundet Sted imellem Marqvien af Dalmatia og Oberst Bricqueville i Anledning af dennes Fornærmelser i de Deputeredes Kammer mod hiins Fader Præsidenten for Conseilet. Der blev nemlig debatteret i Kammeret om det 7de Capitel af Krigsbudgettet, som handler om Troppernes Sold og Underholdning. Obersten talede i den fornærmeligste Tone mod Ministeriet og Ministeren. Aldrig, sagde han, har vel i Frankrige et saa desorganiserende Princip fundet Sted, som det der nu skiuler sig bag ved Ordene: Orden og Statsmagt. Dette System har desorganiseret den offentlige Aand, Juli Nationen, Nationalgarden og nu vil man ogsaa des organisere Armeen. Man vil omdanne Armeen og sammensætte den af Mennesker, som bedre kunne bruges mod Landet selv end mod Udlandet. Det var ham en piinlig Følelse, at see een af de meest erfarne Krigsmænd at ville i et Øieblik kuldkaste hvad der var blevet helliget af den militaire Erfaring. (Denne Desorganisering af Armeen skulde bestaae deri, at Krigsministeren har foreslaget at udtage ganske unge Mennesker til Soldater, istedet for at de bør tiene i 6 Aar, og fra det 25de til det 30te Aar. Han paastod at Aarsagen til Nederlaget ved Waterloo var ikke Soldaternes Skyld, som vare udsøgte og fortræffelige Folk; men Anførernes, som vare kiede af Krigen; at der vare Forrædere i Generalstaben, som lod de Ordre falde i Fiendens Hænder, som vare udstædte i Keiserens Navn. Slaget blev tabt fordi Marskal Grouchy ikke erholdt Ordre af den største Vigtighed, og hele Verden sagde, at Seieren var bleven vundet, dersom Marskal Berthier havde endnu været Major General. Men destoværre havde hans Efterfølger, Marskal Soult, i 1814 i Bourbonnernes Tieneste mishandlet mere den gamle Armee end nogen anden; han stod i en nøie Forbindelse med de Chouans og Vendeerne. Han beskyldte derpaa Marskallen for at have udsaget Udlandet til sin egen Fordeel, at han havde beriget sig ved Krigen, imedens Richepanse, Decaen og andre Generaler kom fattige tilbage til deres Fædreneland. - Taleren blev ofte afbrudt, ofte kaldet til Orden; men han vedblev uforfærdet at fortsætte sin Tale til han havde fuldendet den og at angribe Regieringen og Ministeren. - Kammeret kom i stor Bevægelse; Marskal Soult vilde reise sig for at svare; men Ministerne Barthe og Guizot raabte til ham: De skal ikke svare. Debatterne bleve førte med Mathed; endelig blev Dagen derpaa hele Krigsbudgettet antaget med 237, mod 94 Stemmer. Dog bleve 5 Millioner udslettede af det. Marskal Lobau optraadte Dagen derpaa i Kammeret for at oplæse en skreven Tale, som skulde forsvare Marskal Soults hele Levnetsløb; hvilken blev indført i Protokollen, da Oplæsningen af et saadant Dokument var imod den parlamentariske Skik. Kammerets Præsident dadlede Oberst Brecqveville for hans Personligheder imod Marskallen, hvis Levnet hører til de hæderligste Frankerige har at fremvise; selv mange Oppositionsblade misbilligede hans Forhold. Marskal Soult tog sig dette Angreb saa nær, at han maatte aarelades; Marskal Gerard og Kongens Adjutanter have aflagt ham deres Besøg. Marskallens Søn, Marqvien af Dalmatia, udfordrede, som sagt, derpaa Obersten; Marqviens Secundanter vare Marskal Clauzel og General Jacqueminot, og Obersteens vare Hr. Bacot og General Excelmans. Secundanterne have udgivet en Beretning om Kampens Udfald. Den varede i 10 Minuter; først stødte Marqvien mod en Steen og faldt baglænds omkuld; hans Modstander løftede vam op; derpaa forviklede Oberstens Kaarde sig i Marqviens; han tabte den; men Marqvien gav ham den tilbage. Kampen begyndte paa nye og blev saa hidsig, at Modstanderne grebe fat paa hinanden. Nu skilte Sekundanterne dem ad og de Kæmpende forlode hinanden under giensidige Beviser paa Agtelse. Man maae bemærke, at Kammeret har strøget 2 Millioner i Budget som vare bestemte til at befæste Paris, da det misbilliger Planen. - Moniteuren beretter, at Beleiringstilstanden hvori 5 vestlige Departementer bleve satte, er nu ophævede; da de ere nu beroligede paa nogle ubetydelige Excesser nær af omstreifende Vagabonder; de ere blevne afvæbnede; man har frataget Vendeerne meget Krudt og 44000 Gevære. - Mangfoldige Flygtninge ankomne fra de Sardinske Stater til Frankerige, det hedder at 500 Piemontesiske Dragoner ere deserterede.