JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Følgende officielle Bekiendtgiørelse er udkommen fra Hovedqvarteret i Kiøbenhavn den 29de Mai " Oberst v. Kardorff har indberettet følgende: Den 27de d. M., blev ham tilmeldt at et fiendtligt Skib havde lagt sig Vesten for Nexeløe, og sendt Mandskab i Land. Obersten beordrede derfor en Søeofficeer og 20 Mand paa Vogne fra Rørvig til Haunsøe Mølle, og efterat 5 Baade var sammenbragte, blev af de nærmeste Feltvagter af det andet jydske Jnfanterieregiment oversat 2 Officerer og 50 Mand, som angrebe Fienden og afskar ham fra Skibet. Dette skyndte sig fra Landet, forladende Folkene, formodentlig af Frygt, for at blive taget af Baadenne, og skiød siden endeel Skud imod Øen. Vel forsøgte Fienden derpaa at sende en Barkasse til Landet for at hente deres efterladte Folk, men da det ikke kunde lykkes, seilede Skibet bort. 12 Mand bleve ved denne Leilighed fangne; 14 Geværer, 15 Sabler og 2 Pistoler tagne, ligeledes nogle danske Kroner, en Ducat og 150 Rdr. i danske Bancosedler, som efter de Fangn 3 Udsigende vare tagne paa Seierøe. Skibet var en kal svensk Kaper, hiemmehørende i og ankommen fra Gottenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
To Danske Matroser, som i disse Dage ere komne til Kiøbenhavn, berette, at den engelske Transportslaade paa nogle og 40 Skibe, som nyelig er passeret Sundet, aldeles ingen Tropper har ombord, men lutter engelsk Producter og Manufacturer, som under forskiellige Flag skulle gaae til forskellige Havne i Østersøen. Maaden, hvorpaa disse Matroser ere blevne reddede fra at falde i engelsk Fangenskab, er mærkelig. Ved deres Ankomst til England med Skibet Fædrenes Minde, tilhørende Manufacturhandelen, gave de sig ud for Svenske, og slap paa Grund heraf frie. De toge nu Hyre paa et americansk Skib, som skulde gaae til Østersøen, og besluttede, saasnart Omstændighederne tillod det, at flygte til deres Fædreneland. Da de vare passerede Sundet, betiente de sig, for at faa deres Kister med sig, af et Puds. De sloge en Flaske med Brændeviin itu paa Kiøsterne, hvorved Brændevinet løb ind i dem og giorde deres Tøi vaadt. De bade nu om Tilladelse at bringe deres Kister op paa Dækket for at førre deres Tøii Solen, og fik den. Om Natten, da de just havde Vagt, sloge de Skaadden for Capitainens Kahyt, lukkede ligeledes Rummet, toge Flugten, og undkom lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Orlogskibet Prinds Christian Frederik førte 28 Stkr. 24 pundige Kanoner, 30 Stkr. 18 pundige dito, 4 Stkr. 8 pundige dito og 6 Stkr. 18 pundige Caronader; Bemanding pr. pl. 576 Mand, hvoraf 36 Mand syge. De fiendtlige Skibe vare the Stately, armeret med 26 Stkr. 24 pundige Kanoner, 28 Stkr. 18 pundige Kanoner og 12 Stkr. 32 pundige Caronader, bemandet med 491 Mand, commanderet af Capitain Georg Parker; Nassau, commanderet af Capitain Robert Campbell, armeret og bemandet aldeles som det forommeldte; Fregatten Qebek, 40 Kanoner, og 2 mindre Fregatter ; hele Eskadren under Capitain Parkers Commando. De fiendtlige Skibe havde liidt mere end vi formodede. The Stately, hvor jeg var ombord, havde under Actionen kastet 12 Mand Døde over Bord, i 3 følgende Dage døde 11 Mand af deres Saar og den 1ste April havde han endnu 27 haardt saarede; alle hans 3 Master vare saa forskudte, at der maatte Skaaler paalægges dem; Stormasten fik 4 Skaaler og desuden et Stykke af en Spiir paalagt for at kunne tiene, paa Bougsprydet maatte ogsaa lægges Skaaler, Stor Raaen var halv igiennem skudt, Storstangen maatte nedtages, af alle hans Fartøier var ikkun en Jolle tienlig, de andre Fartøier vare ituskudte, Bagbord Gallerie næsten bortskudt, foruden hvad Skroget ellers havde liidt, og maatte der anvendes 4 Dages strængt Arbeide, for at bringe Skibet i den Stand, at det kunde komme under Stil, for at søge Gothenborg, hvorfra disse Linieskibe siden ere gangne til Engelland for at reparere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Helsingøer den 28 Mai. Bremer Gallioten (ikke Galeasen, som i Forgaars gik opad, og kom til at staae ud for Smidstrup, hvor den ved tillende Militaire blev sikret for Røverne, der ventelig ogsaa havde villet prøve, paa at sætte Jld paa den, er igaar kommen herned og ligger nu mere sikker. Skipperens eng. Papirer bleve fundne, i et 1/2 Anker, efter hvilke Skib og Ladning ufeilbarlig ville blive priisdømte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Helsingøer den 29de Mai. J Eftermiddag kom 2de Amerikanere ned fra Kbhvn, som havde sendt deres Papirer over Land og clareret Øresunds Told, men da de styrede Coursen af dansk Kyst til, skiød det ene af de hist ovre liggende Orlogskibe skarpe Skud efter dem, og bleve de, uagtet der ogsaa fra Skandsøers Batteriet blev ligeledes affyret nogle Skud i samme Hensigt tvungne til at lægge sig for Anker hos hine hist ovre. Aalborg den 7de Junii. Kapercapitain Kock heraf Byen blev ved sin sidste Udseiling stærkt blokeret ved Hals af en eng. Fregat, en Kutterbrig og en Kutte slup. Ofte bestemte han sig til at gaae ud, men Grundenes Farlighed forhindrede ham. Endelig seilede bemeldte Blokadeskibe Nord paa og Kock benyttede Leiligheden og søgte over under Sverrig. Her laae han 2 Dage, var flere Gange inde og besaae de svenske Skiærgaarde, uden at træffe andet end nogle Fiskere, som antoge ham for sen Svensker. Ved Udseilingen blev Kock tilbagejaget i Skiærene af en eng. Kutterbrig. Da denne vendte ud efter igien blev han en Convonflaade vaer til Luvart for Briggen, som han krydsede op under, og fratog samme set baglastet Barkskib paa 160 Commercelæster kommende fra London og hiemmehørende i Danzig. Saa meget behageligere var Kapt. Kocks uventede Hiemkomst, da Rygtet allerede i flere Dage havde sagt ham skudt i Grund af 2de svenske Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
En dansk Skonnert passerede jydske Vallen d. 4de Mai Saavidt man kunde skiønne var det Kapercapt. Wolske sen, der en Tid har lagt ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Den 1ste Junii om Aftenen Kl. imellem 10 og 11, Ette tvende uden for Lykken liggende fiindtlige Skibe, ste Barkasser ud, som entrede en paa Rheden sammesteds, særende norsk Galease. Lieutenant von Glud af 3die jydske Jnfanterie Regiments 4de Bataillon, der er stasioneret ved Lykken med et Detaschement og et bevægeligt datterie, nødte Fienden til at forlade Skibet med sin barkasser. Under Skuddene hørtes Fienden at skrigeommerligen. Paa Rettraden blev en Barkasse skudt i Sank af vore Kanoner. Nogle Smaaeting har Fienden efterladt sig paa Skibet, heriblandt en Skoe. Dette synes at vise den overordentlige Hast med hvilken han tog Flugten. En Mængde Blod har man fundet paa Dækket, ligesom ogsaa Takkelagen og Skroget var meget beskadiget af vore Kugler. Uagtet Fienden gjorde en Deel Skud, bleve ingen af vore Folk beskadigede. Aarhuus. For urigtig Underrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Da Kaperen Mandal den 27de Mai d. A. blev forfulgt af en engelsk Fregat, sendte denne adskillige Kugler, efter Kaperen; og da een af disse slog ned en halv Kablængde fra Kaperen og en heel fra Mindehovedet, begyndte Mindebatteriet efter forskiellige Elevationer at sigte efter Fregatten med 10 Skud, Middelgades med 5 og det lille Batterie norden for Havnen med 1 Skud. Aarhuus den 4de Junii 1808. Jacob Due. Nicolai P. Malm. P. Rasmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Paa Fredag prædiker Hr. Provst Bechmann i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Prædikanterne paa Trinitatis Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Udenlandsk. Spanien. Den 21de Mai, lod Hs. Majestæt Keiseren det første Cavallerieregiment Portugisere passere, Revne for sig ved Bayonne. Commandeuren for samt me, Marqvis d'Alorna ventedes først Dagen efter. 12 portugisiske Regimenter følger i vedholdende Marscher, det ene efter det andet, for at bilde en portugisisk Armee, som i Languedde skal forfriskes, organiseres og foreene sig. Man forsikrer at denne Legion er med et lige Antal Franske bestemt til en yderst vigtig Overation. Den store Hede som alt i Mait Maaned har taget sin i Begyndelse i Spanien, giør det ny vendig at de hidtil camperende Tropper maae lægges i Caserner. De større ste Huse og offentlige Bygninger bliver derfor indrettede, til deres Optagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Breve fra Burgos melde, at der hersker den største Rolighed i denne Stad saavelsom i alle Provindser der staae under Marschal Bessieres Gouvernement. Der reiser endnu bestandig mange Grands til Bayonne, og gaae dertil med den fulde Overbeviisning, at kun en Prinds af Keiserlig Blod, kan giengive Spanien sin Glands og Berømmelse og forskaff samme den Rang blant Fationerne, som dens Beliggenhed og Soldaters Brava kan giøre Fordring paa. Dette er og Adelens R. ges, selv Geistlighedens og i Almindelighed alle Sllindedes Ønske i Kongeriget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Frankrig. Keiser Napoleon har under 20 April ved Decret ladet befale: da franske Skibe paa en Tid lang hverken har fundet Sikkerhed eller Beskyttelse paa de Sardinske Kyster, men ere i Sigte af Øen tagne af engelske Krydsere, ligesom og engelske Kapere udrustes, Sardinske Havne, saa har Hs. Majestæt besluttet At der skal lægges Embargo paa de Sardinske Skibe i vore Stater saavelsom i de af vore Armeer besatte Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Blandt den 2den Maiis Slagtofre befinder sig og den rigste Banqveer i Madrik, Hr. A. Parish. Soldaterne som fandt en død Mammeluk uden for hans Dør, trængte ind i hans Huus og sablede alt ned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Den 23de Maii indtraf Kong Carl og Dronning Lande til Fontain bleau. Man siger at D. M. vil saa live her til medio Junii og derpaa begive sig til komplegne. Dronningen af Etrueien og Prindsesserne af det spanske Huus forventes hertil daglig. Omendskiøndt det nu ikke er Jagdtid, saa har dog Keiseren, der kiender sin høie Giests store Kiærlighed, til denne fornøielse, befalet, at hans hele Jagtetat skal begive sig til Fontainebleau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
England. Efter de sidste Efterretninger fra Brafilien, har Prindsregenten erklæret de spanske Colonier i America Krig og lagt Beslag paa alle spanske Undersaatters Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Cartelskibet the Morning Star ført af Capit. Lewis, var den 21 April afseilet fra Plymouth med 7 franske Capitainer, som havde engelske Passer til Frankrig. Han skulle gaae til Morlaix, men da han nærmede sig Kysten, blev fyret paa ham fra Batterierne. Desuagtet nærmede Capitainen sig dog i en Baad til Landet med sine Papirer: man tillod ham ikke at komme i Land men truede med at skyde ham i Grund. Den 7 Mai er han igien kommen tilbage til Plymouth med fine 7 franske Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Efter Breve fra Gibraltar af 5te April venter man at Keiseren af Marocco erklærer Spanien og Frankrig Krig, Lord Collingood krydsede og efter disse Breve, paa Høiden af Girgenti i Sicilien, med 15 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Det bliver næsten paa en officiel Maade bekræftet, at vor Regiering med det første vil erklære Øen Sielland i Blocadetilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Admiratitetet har erholdt Depescher, hvorefter det synes, som den Brester Flaade giør Mine til at løbe ud Breve fra Jndien indeholde, at der hersker Sygdom blant vore Tropper hvoriblant især det 25de, 63de, 90de og 96de Regiment lider. Mange Officerer ere alt døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Fra Semien skrives under 5te Mai. En Trediedeel af de ved Servierne fordrevne Tyrkers Godser, Huse og Eiendele, henimod 40,000 i Tallet, er nu, ifølge en Servisk Senatsbesluning solgt; over Totrediedeele, hvortil ingen Kiøbere har indfunden sig, af Mangel paa Penge, bliver forpagtet boet eller forvaltet af Øvrig, hederne. De derfor indkomne Penge afleveres til den Nationale Landskaffe i Belgrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Den 10de April har det Serviske Senat besluttet at lade slutte Contracter med Kiøbmændene i Belgrad, Schabatz og Semendrig om de Serviske Troppers Proviantering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
J Følge Efterretninger fra Wallachiet, skal alle Regimenter som havde befaling at rykke frem til Grændeserne have erholdt Modbefaling. Man vil vide at en Coureer fra Constantinopel til Fyrst Prosorovsky i Jassy har bragt den Efterretning, at Krigen mellem den høi Port og Rusland nu er endt, da første indvilliger i alle den sidstes Fordringer, og at han overbragte den mellem den høie Port og den franske Gesandt General Sebastiani, i Ruslands Navn afsluttede Fredstractat. Saa lidet man kan fæste Troe til Efterretningerne om denne alt afsluttede Fred, saa synes dog Haabet og Freden derved at bekræftes, da efter denne Coureers Ankomst til Jassy strax en anden blev affærdiget til Petersborg, og alle, videre Troppebevægelser i Moldau og Wallachiet bleve standsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Fra Wien skrives under 25 Maii: Den franske Gesandt ved det Tyrkiske Hof, General Sebastiani, er fra Constantinopel indtruffen hertil, og boer nu paa den franske Gesandt Andreossys Landgods St. Veit, Hr. Maubourg bliver tilbage i Constantinopel som Charge de Affaires.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Bekiendtgiørelser. Hos Lauriz Jørgensen er Grønkaalsplanter tilligemed andre Kaalplanter at faae til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Fredagen den 10de Junii Kl. 4 Eftermiddag bliver efter Skipper Syvart Eges Forlangende, foretaget offentlig Auction ved Mindets syndre Side, over 2de Stykker kappet Ankertouge, Galeasen Emanuel tilhørende. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 8de Junii 1808. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Til behagelig Efterretning for de af Aarhuus Byes respective Jndvaanere for hvem min sal. Mand i en Række af Aar har arbeidet, giver jeg mig den Friehed at bekiendtgiøre, at da jeg er forsynet med gode Folk, vedbliver jeg for det første Professionen og beder mig til den Ende paa det bedste recommenderet. Aarhuus d. 8 Junii 1808. Bergitte C., sal. Colwitzes. Af lys Krus-Grønkaal, Brunsviger Hvidkaal, grøn og gule Saføi Kaal, Blomkaalsplanter, kan faaes paa Vestergade No. 26 hos Brondt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Skulle nogen her i Byen eller Egnen have Laa at sælge, da modtages samme paa Klædefabrikken i Hospitalet her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Den til næste Løverdag den 11te Junii berammes Auction over en Bondegaard i Røved Bye, at afholdes herpaa Clausholm Skriverstue, vorder herved til bagekaldet, da Gaarden underhaanden er afhændet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Bekiendtgiørelser. Formedelst nogle indløbne Feil udi den i Tillægget til Aarhuus Avis No. 45 indrykkede Mortifications Stævning, indføres bemeldte Stævning rettet for disse, og som den Vedkommende haver at tage til følge, herved atter:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Stævning. Christopher Andreas Petersen, Overlauditeur og Byefoged i Aarhuus, samt Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe. Herreder. Giør vitterligt: at Sagfører Hald af Aarhuus formig haver andraget, hvorledes han under 17de i d. M. af Amtet er befalet til at erhverve MorteficationsDom, over efterfølgende, undslettede; men formodede indfriede Pandteforskrivninger under Aarhuus Amtstue District, nemlig : En den 8 December 1784 udstædt af Niels Rasmussen, i Skoubye, til Søren Sørensen Eskegaard i Vithenfor 34 Rdr. og en Dito udstædt af samme Debitor til Forvalter Hoffmann i Harlev Mølle den 4de Junii 1785, for 33 Rdr. En Dito udstædt 16 Junii 1779 af Anders Jensen i Stiær, til Doctor Muncheberg i Skanderborg, for 2500 Rdr. En Dito 4de Junii 1783 udstædt af Mads Pedersen i Stoe ring, til Mads Jensen i Harlevholm for 308 Rdr. En Dito udstædt 10 Junii 1789 af Peder Jensen i Stoering, til Poul Nielsen i Skoubye, for 200 Rdr. En Dito udstædt 10 Junii 1791 af Claus Christensen, paa Vedelslund, til Rasmus Jensen i Laasbye for 125 Rdr. Og en Dito udstædt 2den Martii 1776 af Niels Michelsen i Herskind til Niels Nielsen paa Lundgaard, for 99 Rdr. Thi bliver herved efter hans paa Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te Mai sidst, og sin Constitution, grundede Begjæring, alle dem som maatte have nogen Ret til forbemeldte Pandteforskrivninger, med Aar og Dags Varsel indstævnede at møde Framlev Herreds Ret, der holdes paa Aarhuus Raadstue den 3die Onsdag i August Maaned 1809, deels for at anmelde forberørte deres Pretentioner, deels for at bevise disse, og endelig for i manglende Fald, at lide Dom, til Obligationernes Pandterets Fortabelse og sidslettelse af Pandtebøgerne m.m. Alt efter Sagens nærmere Begegnelse i Retten, hvilken de derfore ogsaa kaldes til at overvære. Ingen Laugdag eller Forelæggelse tilstaaes i Følge Forordningen af 3 Junii 1796. Aarhuus, den 31 Mai 1808. Petersen, (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
De som maatte ønske Krapplanter anlagde, bedst i Maii og Junio, ville behage derom at underrette mig jo før jo hellere. J Omegnen af Skanderborg, 2 Mille deromkring, vil jeg, uden Betaling og med egen Befordring, anlægge hvor forlanges, 2 Beeder, med 5 a 600 Planter, hvert Beed omtrent 1 1/2 Al. breed, 6 Al. langt; saa og give den fornødne Anviisning, samt 1 eller 2 Gange i de første 2 a 3 Sommere komme til Stedet igien for at være vis paa Behandlingen, som dog er saare let. Paa længere fraliggende Steder, maae jeg for Reisens Skyld ønske noget lidet Betaling, dog efter enhvers Omstændigheder og Behag, 1 Mk. a 1 Mk. 8 s. for Hundredet. Beeder, som ellers vare bestemte for Kaalplanter ere og tienlige hertil; dog Jorden ei for fugtig eller leeret eller for raae; muldig, sandblandet, endog smaagrudret, er got, især om det ligger nogenledes for Solen, og vant at dyrkes som Havejord. Veidefrøe, hvis grønne voxende Blade med saamegen Fordeele kan bruges, og blive i adskillige af vore Farverier her i Landet allerede brugt, i Blaa Kypperne, isteden for den indførte Veide, saa og Vaufrøe, hvis hele Planter giver ligesaa smuk guul og grøn som den franske Vau, er ogsaa til Tieneste hos mig, og overlades enhver paa Anfordring. Paa nærværende Tiid, da indenlands Frembringelsers Vigtighed maa dobbelt paaskiønnes, vil det især være mig behageligt, at bidrage, dertil det lidet jeg kan. Jo flere der vil giøre ligesaa, jo meere rykke vi frem mod det Maal at holde en god Deel Penge i Landet som uden Fornødenhed aarligen udforet. Hvor villige benævnte Planter voxe hos os, veed jeg af 16 Aars Erfaring, saavelsom at deres Dyrkning er hverken konstig eller besværlig eller konvar, men betaler sig i det mindste saa godt som nogen enden. Paa Afsætning kan ikke fattes, naar Folk blive bekiendte med dem, ligesom og enhver Huusmoder selv kan anvende den i hendes Hiemfarvning. Skanderborg, den 16de Mai 1808. Jens Linde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Den 7de d. M. er heri Byen ved Døden afg. forrige Sognepræst til Wagaard, Provst Buschs Enke, Jngedera Hee og hendes Boe taget under lovlig Skiftebehandling. Ved Boets Forsegling blev anmeldt at den Afdødes Arvinger ere: 1) en Broder Provst Christen Hee, død og efterladt: a) en Søn Niels Hee Præst i Siælland. b) en dito Thomas Hee Student. Hans Opholdssted vides ikke. c) en dito Jver Hee, Degn i Siælland. d) en dito Jacob Hee, Adjunct ved Nyborg lærde Skole. c) en Datter Giertrud Hee gift med Vilhelm Borgen opholdende sig her i Byen. J en dito Trine Hee, gift med Adjunct Boysen ibid. 2) en Broder Niels Hee forhen Præst i Harritzlev, døde og efterladt sig: a) en Søn Thomas Hee, hvis Opholdsted ikke vides. b) en Datter Wibeche Hee gift med Kiøbmand Selmer her i Byen. c) en Dito, Zennet Hee ugift, ibid. 3) en Søster Karen Hee, som har været gift med en Pastor Wæstenholt men er død og har efterladt sig : en Søn Thomas Wæstenholt, hvis Opholdssted ikke vides. 4) En Halvsøster Marie Bornich, Enke efter en Pastor Rimann, opholdende sig i Wistofte Præstegaard. Disse, og om flere maatte være til, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for os paa lovlig Maade at bevise deres Arveret. Med lige Varsel indkaldes ogsaa Boets Creditorer, for os at anmelde, og paa lovbefalet Maade at ligitimere deres formeentlige Fordringer i Boet. Randers, den 19de Mai 1808. Stadfeldt. Bendixsen, Doctor juris og Borgemæster. Cancellieraad og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen ved Døden afg. Told- og Consumtionsbetient Jørgen Gimlinge; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre saadant, for undertegnede Skifteforvaltere, og at ledsage deres Anmeldelser med saadanne Beviisligheder, som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 19de Mai 1808. Stadfeldt. Bendixsen, Doctor muris og Borgemæster. Cancellieraad og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
At den Kongelige Pakkepos udi næstkommende OmSlags Termin, bestemt bliver afsendt fra Aalborg, Touren over Wiborg den 21de og 28 Junii om Aftenen. Og ligesaa afsendt fra Colding, Touren over Wiborg, 1 14de, 21de og 28de f. Maaned, hvis Postens ude Gang fra Fyen og Holsten, ikke gjør nødvendig, stemt. at Afgangs Tiden udi Tolding, hver af de nævnte Po dage efter de befinde. Omstændigheder, udsættes i Dag sildigere; bliver med ifølge os tillagte Ho Autorisation offentlig bekiendtgjorte. Kolding Aalborg Postcontoiret, den 27de og 28de Mai 180. P. Limschou. Thornschou, Constit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Mandagen den 13 Junii førstkommende om Formid gen Kl. 11 slet bliver udi Ørsted Kroe i Rougsøe He red, foretaget offentlig Licitation over 100 Stkr. Stekisters Opførselse paa bemeldte Herreds Landeveie eft de Conditioner som paa Licitationsstedet nærmere sk. blive bekiendtgjorte. Randers, den 2den Junii 180 Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Et Fruentimmer fra Fildrup i Hads Herred, narlig Kirsten, uden Skudsmaal, berygtet for Tyverie, so lammer stærk, haver af undertegnede laant følgen som hun sidste Tiirsdag gik bort med, to kaffebruSkiørter, et rødtavlet Forklæde med høirød Kildgaen smaaestribet Liv og høirød Bindtrøie, en Hue, SnoHaghat og to Sløiser, et hvidprikket Sirtses Klæde, Par blaae Uldstrømper. Ved hendes Bortgang savnedes et hvidblommet Kamerdugs Klæde med Blomster i 2 Hiørner, udsyet Kanterne og de 2 bedste Snipper. Enhver veltænken, ville anholde dette slette Menneske og disse Vahre i anmelde samme for Anne Thomasdatter Væverske i Algind ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Næstkommende 26de Junii bliver udi mit Loge i Hr. Hagemann i Wiborg, Skiftet efter afg. Herred, Jens Laasbye Lunov og Hustrue Mette Marie Stadorff i Frausing, foretaget om Eftermiddagen Kl. slet. Arvingerne samt Stervboets Credi= og Debiter, ville behagelig tage Møde. Seerup, den 20de A. 1808. Timmermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
En Gartner der er ugift og tillige om Vinter kan bruge Jagten, kan paa en Herregaard norden R. ders til 1ste Novbr. faae Tieneste, paa gode Condiner, naar han med første melder sig i Randers i S. T. Hr. Birkedommer Høegh, som anviser Tie sten. Uden gode Attester nytter det ingen at melde En fæsteledig Gaard af 5 Tdr. 4 Skpr. Ager, Engs Hartkorn i Ugelbølle ved Wosnesgaard, med i nedlagt Kornsæd af Rug, Byg, Havre og Ærter, se Besætning af Bester, Vogne og Avlingsredskaber, hvortil haves fornøden Tørveskiær og Riishugst, er derhaanden at faae tilkiøbs, naar man derom henvensig til Undertegnede. Schafføegaard, d. 26 Mai 18. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-08
Græsningen ved Estruplund i Rou
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-06-11
Udenlandsk. Den 8de Maji blev vor Høisalig Konges Lig lagt i den herste Kiste og tillukket, stod derpaa til 13de Maii til offentlig Skue. Denne Kiste var indvendig betrukken med Sølv Mohr og udvendig smykket med Guldgaloner, Bronze Sirater, ved Hovedet og Føden af Kisten vare bragt Hans Majestæts Navn, Alder, Fødselsdag og Dødsdag. Ved Liget paraderede foruden Oberhofmar hallen de la Calmette og Hofmarschallen Kammerherre, J Revenfeldt: En Ridder af Elefanten. OverceremoUlemesteren, en Ridder af Dannebrog, 2 Kammerh. ller Generalmajorer, 2 Kammerjunkere eller Oberstneutnanter og 12 Drabanter.