JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-10-03
DEN VIBORGER. SAMLER. Mandagen den 3 October. (Fortsettelse af No. 39.) esuagtet har De ikke kundet modstaae staae den vellugtende Crispins broderede Vest og nyemodens Frisur. Sandt er det, han synger og fløiter som en Kanarie=Fugl, og tænker fast ligesaa artig. Men han er af høi Stand, og i hvor kielent Deend kysser, kysser De dog kun borgerligt. Tilmed har han høindelig Gield, og De er ikke mere riig, De kunde have tænkt det, at han kun havde i Sindeat skaffe sig en liden Tidsfordriv, og giøre Dem en Anden Aargang. Nr. Reise. Reise til Badet nødvendig. De har, ved at elske paa denne Maade, forspildt alle alvorlige Tilbud. Og ikke desmindre har De alt igien sat Deres Elsker en nye Substitut. Jeg vil ikke skielde Dem for en Giek, men jeg beklager kun Deres alt for gode Hierte. Jeg kunde endnu anfore en lang Fortegnelse af Høiædle, Velbaarne, Velædle, fornemme og velagtede Narrer, af hvilke ikke een eneste er bleven klog af Skade, og dog igienkalder jeg ikke min Meening om dette Ordsprogs Rigtighed. Thi vi Lærde lade os hellere slaae ihiel, end at vi skulde igienkalde en Vildfarelse, om endog halve Europa derover skulde gaae til Grunde. Enhver skal give mig Ret, saa snart jeg erklærer mig nærmere over dette Ordsprog. Jeg tager min Tilflugt til Grund=Texten. Jeg har ladet den trykke oven over min Afhandling, ligesom jeg har funden den i en gammel Bog uden Titel; Thi det er just ikke nødvendigt at have læst, eller engang seet de Bøger, hvoraf man laaner et Motto. Der stod Qvæ nocent, docent, AdagJeg veed ikke med Vished, hvem den god Mand Adag. egentlig har været. Blant de gamle Romerske Autorer har jeg ikke kundet finde ham. Jeg har og søgt ham forgieves iblant Calipherne. Endelig har en berømt Kunstdommer hiulpet mig paa Spor Denne skarpsynede Mand tilskriver det den lærde J. taliener : taliener Signor Adagio, som tilforn, for han brækkede sit Been, hedde Signor Allegro. Thi den Tid har været engang, at man iblant de Lærde kunde strax slutte sig til deres fornemmeste Omstændigheder, deres Skikkelse og ganske Figur af deres Navne. Er denne Meening ikke sand, saa er den dog sandsynlig, og jeg antager den saalænge, indtil nogen overbeviser mig om det modsatte. Denne Signor Adagio vilde nu vist blive meget fortrydelig, om han læste Oversættelsen af sit Ordsprog. Thi efter den Maade, der gaaer i Svang blant os, er det aldeles falskt. Qvænocent, docent, maae ikke oversættes : Af Skade, bliver man klog, men: Af Skade kan man blive klog. Det handler ikke om det, der hver Dag skeer, men om det, der kunde og burde skee hver Dag. Det hører altsaa snarere under de theoretiske end praktiske Ordsprogs Rige. Heraf haaber jeg enhver Læser skal blive overbeviist om dette Ordsprogs Sandhed.
Viborger Samler, 1774-10-03
Daniel Adept har destilleret den største Deel af sin Formue og Fornuft bort. J samme Forhold, som hans Begierlighed til at forvandle Blye til Guld voxte, i samme Forhold blev han og forvandlet af en fornuftig Mand til en Nar, og af en velhavende Borger til en Betler. De hermetiske Spitsbuber have laboreret een Sum af hans Pung efter en anden. Hans Huse, Haver, og Markjord har altsammen Rr. ladet ladet sig opløse, ikke til aurum porabile, men det er gaaet i Rog ud af Skorstenen. Hans eneste Boeskab bestaaer i Smeltedigler, Phioler, og Blæsebælger. Er han bleven klog af Skade, Nei, men han kunde blevet det.
Viborger Samler, 1774-10-03
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1774-10-03
Til Landemodet, som blev holdet udi Viborg Domkirke paa Domcapitulet sidste Onsdag den 28 September, prædikede Provsten over Rinds Herred, Velærværdige Hr. Lambert Franch Vinther over de Ord i Pauli Sendebrev til de Phipenser 1 C.v. 27. Vandrer ikkun værdeligen efter Christi Evangelium. Til Indgang, var Frelserens Ord til Jøderne i Joh. 7 Cap. v. 17. Dersom nogen vil giøre Faderens Villie, han skal kiende, om Lærdommen er af Gud, eller jeg taler af mig selv. confirmeret.
Viborger Samler, 1774-10-03
I Gaar blev her i Domkirken 2de Drenge og en Pige, Dødsfald. K. Helmich. Skive den 30 September Hr. Bye= og Herredsfoged J. Landstinget den 12 Octob. 1774.
Viborger Samler, 1774-10-03
Optagne Sager. 1) Sr. Jespersen til Hogholt, contra Frue Kammerraadinde Clemensen til Baggesvogn, a) Ludvig Knudsen og Knud Sørensen af Colding contra Magistraten sammesteds. de Leth, a. 3) Peder Poder af Bechee, contra Hr. Landsdommer Jndstevnte Sager. 1) Bonden Ole Nielsen Krog af Winding indstevner til Underkiendelse, Mulcters Udredelse, og alle forvolgte Omkostningers Erstatning, et Syns=Tingsvidne tilligemed derunder faldne Kiendelser og øvede Rettens aabenbare Fornægtelse, passeret paa Eldboe=Brusch og Holmans Herreders=Ting den 3 Augusti sidst, under Administration af Herredsfogden sammesteds, Byefoged Gercken i Fridericia, angaaende en Deel Appellantens Jord og Eiendom, hvorom paa nogen Tid skal have været Dispute imellem Hr. Provst Neusches Mensal Bonde paa den ene og Appellanten paa den anden Side, med mere Stevningen paaanker og benævner. 2) Fora) Forpagter Sr. Jochum Ludvig Ernst paa Winge gaard indstevner til Cassation, Forandring og ald convenabel Reparations og Omkostningers Nydelse, et Tingsvidne (af Citanten reist og anhængiggjort ved Meddelsom Synderling Herreders Ting) med øvrige Rettens Behandling og Eragtninger, passeret under Administration af den constituerede Herredsfoged, Hr. Raadmand Spliid i Viborg, næstforløbne 28 og 29 Julii, samt 4 Augusti, men i sær den 5, 6, samt 11 Augusti sidst afvigte, udi en Sag imellem Hr. Conferenceraad Lüttichau til Thiele og bemeldte Wingegaard paa den ene, samt Appellanten Forpagter Ernst paa den anden Side, betræffende, at Vidnerne formeenes at skal have viist Ulydighed ved Udeblivelse fra Retten, og dog skal Sættedommeren have friekiendt dem fra Faldsmaals Bøders Straf, med videre. 3) Hr. Diderich Colding til Halkier paa egne og sin Fæstebonde Peder Mortensen af Hedegaard hans Vegne, citerer til Underkiendelse, lovlig og nærmere Paakiendelse, samt Reparations og Omkostningers Erstning en Dom, afsagt paa Nibe Byeting den 7 Maji 1774. af Sættedommer, Bye= og Herredsskriver Poul Rich, tilligemed alle under samme Sag faldne og Citanterne i nogen Maade præjudicerende Kiendelser, udi en Sag, hvilken Bonden Peder Mortensen har seet sig nødsaget, til sit Huses Fred og Frelse at forsvare, item sig og sine for Vold og Overfald i Tiden at see befriet og conserveret, imod Sr. Niels Færch og Erich Hviid i Nibe, tilligemed deres Udsendte at anlægge, men af dennem styret derhen, at hverken Stevningen eller Sagen, formedelst nogle optænkte Undskyldninger og Paaskudder af Dommeren blev antagen, men Sagen derpaa af Færch og Hviid 8 Dage efter under en Sættedommer ved Stevning selv begyndt, angaaende at bemeldte Udsendte skal være indkommen i Peder Mortensens Huus, da han ei var hiemme, og der med Magt af Gruen udbrækket og borttaget, een saa got som nye Kaaber Brøggerkiedel, hvorudi var Vand og urene Lindklæder, som Stevningen med mere paa anker og omformelder. Tillæg.) Anden Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 40. Mandagen den 3 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-03
Bekiendtgiørelse. Mandagen den 10 October om Morgenen Kl. 9 s. bliver i Hr. Major v. Kaases Gaard paa Torvet, afgangne Hr. Major v. Frisch, hans Stervboes Effecter bestaaende af Sølv, Linnet og Gangklæder, Sengeklæder og adskilligt ved offentlig Auction bortsolgt, thi ville Liebhaberne paa bemelte Viborg den 3 October 1774. J. S. H. Gener. Tiid og Sted indfinde sig.
Viborger Samler, 1774-10-03
En Sølv Snustobaks=Daase, fiirkanted med drevet Arbeide, paa alle Sider og Laaget, samt Stempel P. M. er sin rette Eiere frakommen; Hvo samme enten kan have fundet eller paa anden Maade bringe tilveie, vilde behagelig melde sig i Bogtrykkeriet, da for samme loves en raisonabel Douceur. J sær anmodes de Hr. Guldsmedde i Viborg og Skive, at i fald samme Daase skulde forekomme Dem, De da vilde anholde samme og som meldt indlevere den til Bogtrykkeriet imod Douceurens Nydelse. En Skytte, som forstaaer hvad han bør, og er tillige vant til Opvartning, samt kan forevise gode Attester om sin Opførsel, kan hos et Herskab her i Landet, paa fordeelagtige Vilkaar, til næste Nye=Aar blive antaget. Videre Efterretning kan herfra gives.
Viborger Samler, 1774-10-03
Hos Vicebranddirecteur og Hoskaabersmed Jsaack Adrian, boende i Kiøbenhavn i Rygade No. 139 bekommes for dige store og smaae Sprøiter med Læderslanger. Stykket til 24, 36, 60 og 170 Rirdal., beqvemme baade for offentlige Jndretninger, og til hver Mands privat Brug. Efter Forlangende forfærdiges og Sprøiter til andre, endog høiere Priser. Tegningerne herpaa forevises her i Bogtrykkeriet. Oxemplarer af den nye Udgave af Doctor Wichmands Jordemoder=Bog, saavelsom af Mag. Taubers Tale ved hans Jndsettelse udi Retcor-Embedet i Horsens, tilligemed en Prædiken holden af ham til Aftensang paa Første Paaskedag ere at bekomme udi Viborg hos M. Friis.
Viborger Samler, 1774-10-03
Paa den danske Oversettelse af Hr. Capitain Niebuhr, Reisebeskrivelse til og udi Arabien, modtages Subscription her i Bogtrykkeriet. Prisen paa det første Bind bliver ligesom for den Tydske Udgave Sex Rixdaler dansk courant, som skal betales ved Exemplarets Modtagelse. De Herrer, Liebhabere, som kunde have Lyst at læse dette berømte og fornøielige Verk i vor Moders Maal, ville behage at melde sig inden October Maaneds Udgang derom til mig Manger.
Viborger Samler, 1774-10-03
Følgende uindbundne Bøger sælges her i Bogtrykkeriet. Tolders Mine Forsætter, oversatte af Hr. Gessing i Skive, 1 Mk. Mine Overbeviisninger, overse af samme 1 Mk. 8 Sk. Prahls Gudelige Sange 8 Sk. Moralske Sange 8 Sk. Panchs Aandelige Sange 8 Sk. Racine om Religionen i 6 Sange, bekostet af Selskabet til de Gibsons Hyrdebreve, 2 Mk. 8 Sk. skiønne Videnskabers Forfremmelse, 5 Mk. Bunians Levnet og Død, eller Guds Naade for de største Syndere, 24 Sk. Kristi Kiærligheds ommeste Hierte eller Omvendelses Historie, 24 Sk. Hellige Krig, 4 Mk. Himmelske Løber, 12 Sk. (tages alle 4 da 1 R. 8 S.) Lutheri Anviisning til Bønnen, 10 Sk. Tankeskriin for Zions Borgere, indbunden, bestaaende af 1200 Sange, 1 Mk. Hesses Jesu Ungdoms Historie, 1 Mk. 2 Sk. Beiers Evangeliske Harmonie, i 4to 1 Rdlr. 2 M. Katechismus, 4 Sk. Allerups Passions-Catechismus, 1 og 2 Deel 12 Sk. Lösekens Catechismus, nyttig for Skolemestere og Huussædre til Underviisning for Ungdommen. Andet og forbedret Oplag, 1 Mk.
Viborger Samler, 1774-10-10
DEN VIBORGER. SAMLER. Mandagen den 10 October.
Viborger Samler, 1774-10-10
Sidstafvigte Torsdag, som var den 6 October, opkom her i Byen Kl. 2 om Eftermiddagen en heftig Jldebrand, hvis Aarsag og Anledning endnu er ubekiendt.
Viborger Samler, 1774-10-10
Tillæg.) og hvid Han=Hønsehund til at afrette, hvilken Drengen gav ud for at være hans egen, men da han siden har merket, at Hunden skal være stiaalen, ønsker han at den rette Eiere til bemelte Hund vilde indfinde sig og modtage Hunden mod en billig Betaling. Nærmere Anviisning skeer herfra Bogphet, en af Gud udrustet Mand, men ei for Messias, ei foren Gud. Disciplerne saae bedre, uagtet deres Skrøbelighed ved hans Lidelse og Død. De saae dog hans Herlighed, som den eenbaarnes af Faderen. Joh. 1, 14 og den i ham boende Guddom. v. 46750, c. 2, 11. Men Christnes Agtsomhed gaaer videre, end paa Gierningerne selv, nemlig til disse Gierningers Hensigt, a. Saadan Agtsomheds rette Art kiendes og af Maaden, den yttrer sig paa. Folket viiste sin Agtsomhed indvortes i Forundring, og udvortes i Lov og Taksigelse o. s. v. Tilegnelse. Dette hentydedes paa sidste Brand, med Opmuntring at agte paa slige Gierningers Aarsag, som er i sær Sikkerhed, og Tillid til den udvortes Gudstieneste uden Omvendelse; Denne Synd er saa almindelig, som ukiendt. Hertil komme Guds Ords Foragt og Forsømmelse, Ungdommens slette Opdragelse, Letfærdighed og andre Synder, som foraarsage, at Gud ofte maae bruge haarde Midler til at opvække vor Agtsomhed. Guds Hensigt hermed er at opvække de sovende, og luttre de gode. Med billig Roes erindredes Magistratens og Borgerskabers omhyggelige Foranstaltning og Bistand til Jldens Dempelse efter Muelighed, saavelsom det Delmenhorstiske her garnisonerende Regiments godvillige og hurtige Hielp under Chefens og andre befalendes vise Anførsel ved denne Leilighed. Men i sær bleve alle opmuntrede til at see paa Herrens Haand, som i Vreden viste Naade. De Tugtede opmuntredes til Taalmodighed, de Skaanede til Ydmyghed, ei at agte sig bedre, end de Tugtede Luc. 13. 1, f. Endelig formanedes alle til Omvendelse, til Medlidenhed og Godgiørenhed imod deres ulykkelige Medborgere. Slutningen var en rørende Bøn for Kongen, det Kongelige Huus, Landet og Byen.
Viborger Samler, 1774-10-10
Dødsfald. Her i Byen, Jfr. Ellen Beck, død den 4 Octob. meget hastig, 72 Aar gl. Matthias Hansen Buch, en Stifsøn af Hr. Procurator Tørsleff, død den 7 Dito 23 Aar gl. Trykseil i sidste Nummer: S. 313. L. 2. udslet staae. S. 314. L. 22. god læs gode. S. 316. L. 25. Skaderl. Skaden. S. 317. L. 7. mod l. med. S. 318. L. 13. dettel. det. Dito S. L. 19. vil hellere l. vil jeg hellere. S. 319. L. 5. Phipenser l. Philippenser. Dito S. L. 22. Becheel. Beche. Dito S. L. 33. Neusches l. Neuchses, S. 320. L. 33. borttaget, l. borttaget.
Viborger Samler, 1774-10-10
Tillæg.) uden Tillæg Aargang, til den Viborger Samler No. 41. Mandagen den 10 October 1774.
Viborger Samler, 1774-10-10
Bekiendtgiørelse. Geheimeraad, Kammerherre og Stiftbefalingsmand Hut feldt i Viborg, som Amtmand over Halds Amt, lader bekiendtgiøre, at udi Løvel Bye, Nørliung Herred, under bemelte Halds=Amt, er død Jndithe Andersdatter Lyngbye, afskediget Underofficeer Gabriel Mogensen Schandorffs Hustrue. Og som dette Stervboes Formue befindes ringe, saa vorder hermed (uden nogen Proclamation ved Retterne at foranstalte) bekiendtgjort, at det efter bemelte afdøde allerede begyndte Skifte vorder videre foretaget og fremmet paa mit Comptoir i Viborg Tirsdagen den 25 October, samt Tirsdagen den 29 November nestanstundende, hver Dag Kl. 2 sl. Eftermiddag, hvilket tiener Stervboets Debi= og Creditorer, saavelsom den umyndige Søns Arvings fødte Værge paa Møderne Side, om nogen er til, samt andre vedkommende til Efterretning og Møde. Viborg d. 6 October 1774. Tyvende complette Hovedgaarde ere under Haanden at faae tilkiøbs. De Lysthavende behager at addressere dem til Hr. Jacob Hasselbalch i Randers, Segn. Windtfelt i Holstbroe, og Mons. Frisenberg i Viborg, hvor Jordebøgerne kan faaes til Eftersyn. En Skytte, som forstaaer hvad han bør, og er tillige vant til Opvartning, samt kan forevise gode Attester om sin Opførsel, kan hos et Herskab her i Landet, paa fordeelagtige Vilkaar, til næste Nye=Aar blive antaget. Videre Efterretning kan herfra gives. Nupserberg, Musketeer ved det Delmenhorstiske Regiment, har af en Dreng her i Byen modtaget en velvoxen stor, bruun og hvid Han=Hønsehund til at afrette, hvilken Drengen ga ud for at være hans egen, men da han siden har merket, at Hunden skal være stiaalen, ønsker han at den rette Eiere til bemelte Hund vilde indfinde sig og modtage Hunden mod en billig Betaling. Nærmere Anviisning skeer herfra BogOxemplarer af den nye Udgave af Doctor Wichmands Jordemoder=Bog, saavelsom af Mag. Taubers Tale ved hans Jndsettelse udi Rector-Embedet i Horsens, tilligemed en Prædiken holden af ham til Aftensang paa Første Paaskedag ere at bekomme udi Viborg hos M. Friis.
Viborger Samler, 1774-10-10
Hos Vicebranddirecteur og Hoskaabersmed Jsaack Adrian, boende i Kiøbenhavn i Rygade No. 139 bekommes færdige store og smaae Sprøiter med Læderslanger. Stykket til 24, 36, 60 og 170 Rirdal., beqvemme baade for offentlige Indretninger, og til hver Mands privat Brug. Efter Forlangende forfærdiges og Sprøiter til andre, endog høiere Priser. Tegningerne herpaa forevises her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1774-10-10
Følgende uindbundne Bøger sælges her i Bogtrykkeriet. Bange Guds Raad til Sallighed, en Catechismus=Forklaring 1 Mk. Woltersdorfs Opmuntring til sine Konfirmations=Børn, 8 Sk. Nannestads Veiledning til Underviisning for Konfirmations Børn, 1 Mk. 8 Sk. om Forvandtskabs=Leed, 2 Mk. Dodrigues sande Gudfrygtigheds Øvelse, 4 Mk.
Viborger Samler, 1774-10-10
Kapitain Lütkens Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 Sk. hellige Opmuntringer i mødefulde Stunde, 3 Mk. En aldrende Faders sidste Ord, 8 Sk. Kommunicanternes nødvendige Selvprøvelse, 40. Neuchs aandelige Aarvaagenhed, 1 Mk. 8 Sk. Friis Sielens rette Liggendefæe, 1 Mk. Tanker om Morgenen og Dommens Dag, 8 Sk. E. Kongs Religionens Magt, 10 Sk. Den gudfrygtige Bonde, 4 Sk. Evangeliske Naadens Orden, 12 Sk. Guldbergs Aabenbarede Theologie, 4 Mk. 12 Sk. Naturlige Theologie, 2 Mk. 12 Sk. Staunings Anmærkninger over enkelte Steder i det gamle og nye Testamente, 1 og 2 Heste, 4 Mk. Kort Underretning om endeel Steder i det gamle og nye Testaamente deres Beliggenhed, 4 Sk.
Viborger Samler, 1774-10-17
DEN VI BO RGEx. SAMLER. Mandagen den 17 October. On na paa le Cocur net, qvand on erain i Saie. Naar Lasterne finde eller synes at finde Forfægtere, skeer det enten af Frekhed, som fødes af og underholdes ved en Færdighed i at udøve dem, Verden har alt for mange af saadanne Vidundere af Mennesker, eller af Spodskhed (ronie) der sigter til at forbedre det sædelige i Menneskenes frie Handlinger, ved at Anden Aargang. Tt. betragte. betragte Lasterne fra en Diepunkt, som viser paa en behagelig Maade det uanstændige i dem, uden at blotte den Lastefulde. Trasmus Koterdam skrev for Daarlighed, Holberg for Fanden selv, et Forsvar; Krüger hans arme Jørgen, foruden andre af samme Smag. - Om følgende, forlængst skrevet, men saavidt vi vide, ei hidindtil trykte Forsvar for en Dranker af en Dansk Poet, er skrevet af Frekhed, eller Spodskhed, eller om det ikke hos Fornuftige kan opvække med Latteren tillige en Ekkelhed for mere end eet Slags Laster, overlades Læseren at be domme. 1 Berg. Er nogen, jeg er glæderig. Langt meer end andre Giekke, Hvis Lykke er min Flaskes lig Og meget let at brekke. Tit slog jeg før, jeg slaaer endnu Mit tomme Glas heel glad i tu Da sligt et Smeld, med Kling og Klang, Er just mit Spil i denne Gang. Saa skiør er Verdens Fryd, naar mindste Vanheld trykker, Men jeg der drak mit Glas, jeg leer ad Skaar og Stykker. 2 Vers 2 Vers.
Viborger Samler, 1774-10-17
En modig Skipper gjør sig til Er opblæst saa han lugter, Naar Vind og Vand ham føie vil Og Farten ei har Bugter, Men skal han bryde Veir og Vand Og slaae sig frem til Havn og Land; Hvor kan den tiered Admiral. Da brumle, bande, blive gal, Men jeg er hierteglad og andre seer sig glade, Hver Gang jeg krydser tet, langs op af skiden Gade. 3 Vare. En Modens Junker bryster sig Alene af den Lykke, At være pyntet Moden lig Med mangt et broget Stykke. Men Staaderen blev snart forsagt, Kom mindste Viinplet paa hans Dragt, Jeg derimod kan zire min Med Saftverk fra Bourdeaux og Rhin. Og naar den er slidt op, jeg mig med Adam glæder, Thi han var lykkelig, den Stund han ei har Klæder Tt. Vers. 4 Vers.
Viborger Samler, 1774-10-17
En Elsker af det smukke Kiøn Maae finde hvad han lyster, Opvarte en og anden Skiøn, Tilbede skiulte Bryster. Saa til han seer sig lykkelig, Maae han dog ofte græmme sig, Naar Svoger gaar med Kiep paa Luur, Og jager Kat fra Fuglebuur; Men jeg er altid glad og for Rivaler sikker, Min Flaske er mig tro, saa ingen mig udstikker. 5 Vers. En Gnier elsker Salt og Tørst J det han elsker Pen Han har, men fattes allerførst, Thi maae hans Arving trænge. Hans Glæde er kun forrigfuld, Hans Armod voxer med hans Guld, Hans Venner vente paa hans Død, Og dele det han aldrig nød. Men jeg er glad ved lit, og skifter uden Rænker, Thi, som jeg tørster til, saa arver den der skienker. 6 Vers 6 Vers.
Viborger Samler, 1774-10-17
En Fraadser, som min Vederpart, Er glad men ubeføiet, Fordi han er af Svineart, Og sluger sig fornøiet. Man seer at Vand og Luft og Jord Maae ofre Fylding til hans Bord, Naar han udfyldet har sin Vom, Strax veltes han paa Lodbænk om, Der ligger han, jeg staar, mig fryder Viin og Noder, Jeg har to Guders Gunst, men ingen Griis til Broder 7 Vers. Saaledes er jeg vel tilfreds, Og fast i den Formeening: Et muntert Sind er allesteds Lyksaligheds Forledning. For mig maae hver Slags Giek og TrælJndbilde sig han lever velJeg tapper Glassets jevne Maal, Og drikker halve Verdens Skaal. Til Lykke Daarlighed, som kalder Sviir Forvilding, Du laster Drue=Saft, lev vel ved tør Jndbilding. Tt ve Nyeheder.
Viborger Samler, 1774-10-17
Hr. Mag. Nissen, residerende Kapellan til Nørresogns Menighed her er allernaadigst kaldet til residerende Kapellan til Domkirken, og Studiosus Hr. Krog igien beskikket i hans Sted, som Kapellan til Nørresogn.
Viborger Samler, 1774-10-17
J mange Henseender har forrige berømmelige Provst i Ginding=Herred og Sognepræst for Haderup Meenighed, Sal. Hr. Knud Henrie Sadolin gjort sit Navn uforglemmeligt. J sær vil Efterslægten prise hans Goddædighed, ei aleene mod Haderup=Kirke, hvortil han kort for hans Død lod giøre og forære Kalk og Disk af Sølv forgyldt; Men i Synderlighed, mod de efterkommende Præste=Enker i Haderup Kald, til hvis Boepæl han kiøbte og bestemte en halv Gaard i Haderup Bye, nær ved Kirken, Østergaard kaldet. Udkast til Gavebrevet paa denne Enke=Residentsse var af ham selv forfattet, men Døden forekom hans Ønske at see det færdigt og af Kongen confirmeret. Hans efterlevende Enke=Provstinde, Christine Marie Ørsted, som holt det for sin Ære og Pligt, at see dette hendes Sal. Mands gudelige Forsæt fuldført, har ladet Gavebrevet udstæde, og allerunderdanigst søgt Hans Kongel. Majestets Confirmation derpaa, som og under 24 Augustii sidst allernaadigst er vorden meddeelt. Original=Gavebrevet er efter Kongel befaling henlagt i Riber=Stifts Archiv. Een Afskrift deraf hos Provsten i Ginding=Herred og en anden hos Sognepræsten i Haderup, som indsatte Tilsynsmænd for dette Enkesæde, gjemmes til Erindring om denne milde Stiftelse, der saa vel er en Ære for Stifteren, som Opmuntring for andre, der har Formue og Hierte til paa en ædel Maade at forævige deres Navn. Et andet Beviis paa, at al Gavmildhed mod Fattige og offentlige Stiftelser ikke er saa aldeles usædvanlig blant vore Landsmænd Jyderne, bør vi og anfører, for at unde Giverne den tilbørlige Ære for Deres Gaver. Den Jomfrue Mogensen i Skive, hvis Død anmældtes i No. 39. har givet Skive Byes Fattige 200 Rdlr. bestaaende udi Jorder af Ager og Eng paa bemelte Byes Mark. Hendes Broder, Kiøbmand Bertel Mogensen, som døde den 21 Maji 1768, i samme Bye, har ogsaa gjor sig berettiget til Publici Erkiendtlighed og de Fattiges Tal nemnemmelighed der i Byen, ved at skienke dem, før sin Død, en lige saadan Gave. Viist altid et hæderligere Mindemærke, end lyvende Gravskrifter udhuggede i Marmor! At Naturen, som i alle sine Foretagender retter sig efter Orden, dog undertiden frembringer adskillige Selsomheder, der synes som Afvigelser fra Ordenen, har man en merkværdig Prøve paa i et usædvanlig stort Koe=Nyre, som en Kolonist i Friederichs dahl paa Alheden fandt udi en Koe, han for henved 3 Uger siden slagtede. Man har vel Exempler, at der findes de, saavel blant Mennesker, som Kreature, der have kuns eet, og andre igien have 3, nogle have meget smaae Nyrer, som undertiden er en Følge af Sygdomme, andre har haft dem saa store som et halvt, ja som et heelt Barnehoved, hvorpaa man finder Exempler hos vor store Bartholin, Diemerbrock og andre Observatorer. Men dette Nyre, her fandtes, er nok det eneste i sit Slags, da det var saa stort, at den Talg, som fandtes omkring det, veiede fire og et halv Lispund, hvorimod det andet var af sædvanlig Størrelse. Det, som giør Sagen endnu mere merkværdig, var at Koen var liden, og middelmaadig feed. Baade Stedets Sognepræst og en Deel af Naboerne har været øiensynlige Vidner hertil.
Viborger Samler, 1774-10-17
Dødsfald. Hr. Kammerraad Niels Aars paa Øeland, død den 10 October. Her i Byen, Jfr. Anne Jensdatter, 72 Aar gl. Johan Bosbescheen, 70 Aar gl.
Viborger Samler, 1774-10-17
Landstinget den 12 Octob. 1774.
Viborger Samler, 1774-10-17
Paadømte Sager. 1) Jmellem Sr. Jespersen til Høgholt, og Frue Kammerraadinde Clemensen til Baggesvogn. Den paa Horns Wenneberg-Herreders Ret den 8 Julii 1771. afsagde Dom bør ved Magt at stande, og derhen være skierpet, at Niels Jespersen og Cautionist ikke alleneste for 1770, men endog de siden paaløbne Aaringer, betaler Astrup Kirkes Eiere Tienderne, efter uvillige Mænds Sigelse og Tidernes forskiellige Priser.