JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Matrosen Jens Christensen, der var under Tiltale som mistænkt for at have begaaet et meget omtalt oprørende Mord paa en Enke ved Holmens Canal og som har hensiddet i eensom Varetægtsarrest, foregav forleden, at han nu agtede at bekjende, men at han dertil vilde iføres de Klæder, hvori han havde begaaet Forbrydelsen. Man føiede ham deri, men neppe var han kommen ud paa Gangen for at føres i Forhør, førend han ved et Slag til begge Sider søgte at befrie sig fra Vægterne; dette Forsøg mislykkedes naturligviis, men da han nu kom i Forhør, vedblev han sin gamle Paastand, at han Jntet havde at bekiende, og at han kun havde gjort Forsøget for at erholde sin Frihed. For dette Forsøg blev der dicteret ham Straf af Rottingslag, en Straf, som han imidlertid undgaaer, da han i Søndags Aftes har funden Leilighed til at hænge sig i Arresten. Det hedder i Berl. Tid., at han paa Bordpladen, som fandtes aftagen, havde indridset et Brev til et Fruentimmer og nogle Linier til en Mandsperson af hans Bekjendtskab, hvori han blandt Andet meddeler, at en under Sagen af en Deponentinde mod ham afgiven Forklaring er Grunden til Selvmordet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Ligesom det er glædeligt, at see den Mængde Bygninger, som i denne Sommer opføres i Kjøbenhavn, saaledes er det ikke mindre glædeligt, at see den Smag og Sands for det Skjønne, hvormed man nu bygger og decorerer. Saaledes lader Hr. Manufacturhandler Ruben ved Hr. Architet Hagemann opføre en Bygning paa Østergade, der er udstyret med al mulig architectonisk Elegants, og Hr. Kammerassessor Bertelsen har paa lille Kjøbmagergade ladet sin Gaard decorere paa en saa smagfuld Maade, at det kan kaldes et sandt Mesterstykke, og giver et hæderligt Vidnesbyrd om det Standpunct, hvorpaa vore Malere staae. Nykjøbing, den 18de September. J Søndags havde Nykjøbings Jndvaanere sidste Gang den Glæde at høre Biskop Brammer her i Kirken. Jdet vi med Fornøielse udtale det Ønske, som fra mange Sider er fremført for os, at vi snart maatte see dette ligesaa hjertelige som kraftige, christelige Afskedsord offentliggjort ved Trykken, kunne vi ikke modstaae Trangen til at føie hertil, at om end Hs. Høiærværdighed ikke for Tiden skulde være tilsinds at skjænke os et saadant Minde om sin christelige Gierning iblandt os, vil ligefuldt hans Minde længe og med dybtfølt Savn bevares overalt i Stiftet, hvor der er Christne, som have Sands for sund evangelisk Lære og have havt Leilighed til at skatte Biskop Brammers høie Troeskraft og herlige Gaver. Han vil savnes af sine underordnede Medtjenere i Kirken, der nu anden Gang have havt det Held at finde, hvad der dog saa sjelden forenes: utrættelig og samvittighedsfuld Jver parret med ægte Humanitet, virksom Kraft mildnet ved skaanende Kjærlighed og just derved saa stærk, saa Ærefrygt indgydende. Men især vil han savnes i de mindre Kredse, som i den korte Tid, han dvælede her, havde den Lykke at komme i en gere Forhold til ham, som saa tidt søgte Trøst og Raad og Veiledning hos ham, og aldrig søgte forgiæves. Mangfoldiges Velsignelser skulle følge ham til hans nye Virkekreds, For os som for hans Eftermand have vi intet bedre Ønske, end at denne maatte gaae frem i sin Forgængers christelige Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Nykjøbing Skibsliste fra 15de til 18de September. Jnd klarerede: Jagten de 4 Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, fra Kiel med Stykgods; Jagten de 6 Sødskende, H. Jensen, af Faaborg, fra Holnis med Muur= og Tagsteen; Jagten de 2 Brødre, P. Jørgensen, af Faaborg, fra Holnis med Muursteen; Jagten Cathrine Elisabeth, C. Hansen, af Marstal, fra Cappel med Kreature, Jagten Sara & Marie, D. C. Schrøder, af Vordingborg, fra Kjøbenhavn ball.; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, fra Kiel med Stykgods. Udklarerede: Jagten den unge Diederich, L. Hansen, af Marstall, til Bandholm ball.; Jagten Familiens Haab, Hans Jensen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Karen Walborg, M. Andersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; Sluppen Magdalen, Chr. Møller af Nykjøbing, til England med Korn; Jagten de 6 Sødskende, H. Jensen, af Faaborg, til Holnis ball.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Reisende fra 10de til 17de September. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten: Frøkenerne Schlegel og Læssøe, Kjøbmand Krøyer, Propr. Jørgensen, Kammerr. Bergsøe, Toldcasserer Bruun, Mad. d'Abis, Jfr. Aarsleff, udenfor Posterne: Propr. Grandjean, Propr. Estrup, Fuldm. Wilcken, Grev Frys, Kammerh. Grev Knuth med Tjener. – Med Løvend til Kjøbenhavn: Propr. Nyholm, Exam. jur. Andersen, Handelsbet, Frigast, Pastor Næsted, Madamerne Wulff og Nielsen, Mad. Hansen, Kammerh. Stiftamtmand v. Jessen med Frue, Madamerne Jensen og Mahler, Frøken Haderup, Hr. Abrahamson, Jfr. Bonnesen, Skibsbygmester Bonnesen, Kjøbmand Jørgensen, Bundtmager Berg, Grosserer Bendix, 2 Dækspassagerer. – Med Frederik Viv til Kjøbenhavn: Cand. jur. Hoffmann, Apotheker Hoffmann, Kjøbmand Huus, Styrmand Andresen, Handelsbet. Boreella, Jfr. Schaltz, Capitainlieut. Købke, Hofjunker Staffeldt, Fru Fogh, Hofjægermester Colbiørnsen med Familie, Tømmermester Matzen, Garver Herdegen, Bogholder Staun, Kammerjunker Bauditz, 2 Dækspassagerer. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten: Madamerne Lehmann, d'Abis og Hansen; med Pakkeposten: dHrr. Kramer Hørup og Bergh, udenfor Posterne: Jfr. Aarsleff, Forp. Heyde, Fuldm. Wilken, Forvalter Andersen med Familie, Kjøbmand Krøyer, Propr. Jørgensen. - Med Løven fra Kjøbenhavn: Skibsfører Andrea, Jfr. Nørregaard, Redacteur Jørgensen, Frøken Jansen, Kunstmaler Radel, Cand. Knuthsen, Mad. Torm, Jfr. Wichmann, Hr. Carstensen, Mad. Rasch, Frederik Bloch, 3 Dækspassagerer; fra Kiel, Kjøbmændene Gottlieb, Appel, Suhr, Chr. Mackeprang, H. J. Mackeprang, P. Mackeprang med Kone, Barlon med Kone og Schmidt, Handlende Lublin, Mad. Radecke, Jfr. Steenberg, Grev Reventlow, Handelsreisende Hansen, 3 Dækspassag. - Med Frederik VI fra Kjøbenhavn: Capitain v. Benzon, Dr. Med. Overlægge Goos, Sergeant Fritz, Vaabenmester Jørgensen, Hr. William, Handelsfuldm. Lorenz; fra Flensborg og Svendborg: Frøken Mynster, Fru Jantzen, Cand. Voigt, Jfr. Erreboe, Kniplingshandlerne Hansen, Jørgensen, Rerup og Lau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Kjøbenhavns Torvepriser den 13de Septbr. 1845. - Rug, 4 Rbd. 64 s. a 5 Rbd. - s.; Hvede, 7 Rbd. - s. i 7 Rbd. 32 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 80 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 64 s. a 2 Rbd. 80 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 16 s.; grønsaltet dito, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd., 25 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.; Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 64 s. a 14 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Dronningen af England har paa Hjemreisen fra Tydskland aflagt Ludvig Philip et Besøg. Hun landede den 8de de i Treport, hvor hun blev modtaget af Ludvig Philip og hele den kongelige Familie, der ledsagede hende til Slottet En, hvor hun agtede at opholde sig nogle Dage. Pariserne betragte dette Besøg som et mærkeligt Tegn paa Dronning Victorias Agtelse og Venskab for de Franskes Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Norge, Storthinget har atter efter en varm Debat forkastet Constitutionscomiteens Jndstilling til Forandring i Grundlovens § 2, at alle christelige Neligionssecter skulle nyde fri Religionsøvelse overalt i Riget og Bestemmelsen og Jødernes Udelukkelse sættes ud af Kraft. Odelstinget har ikke bifaldet Protocolcomiteens Pluralitets Jndstilling, at sætte Statsraaderne Petterson og Sibbern som Chefer for Marinedepartementet under Rigsret for et i Aaret 1841 opstaaet Deficit af 188,000 Sp. Protocolcomiteens Majoritet har indstillet, at Finantsdepartementets Chef, Statsraad Voigt, sættes under Tiltale for Udstedelsen, af tvende provisoriske Toldbestemmelser og Udførslen af Jern. - Kong Oscar er den 10de dennes reist over Drammen til Kongsberg og derfra til Fossum, Skien, Frederiksværn, Laurvig, Jarlsberg og Horten, hvorfra Hs. Majestæt til Søes vender tilbage til Christiania.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Ved Festlighederne i Anledning af Hs. Majestæts Ankomst til Drammen anmærkes det, at alle Skibe i Havnen flagede med Undtagelse af et Par danske. J Søndags skulde han komme til Laurvig og der beværtes af Grevskabets Eier, Etatsraad Generalfiskal Treschow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Om Høsten i Østpreussen og Litthauen hedder det i en Beretning fra Königsberg af 3die ds. Høsten er nu her saa temmelig tilendebragt; men den kan, desværre, i Gjennemsnit neppe engang betegnes som en middelmaadig. Udsæden var baade i Qvalite- og Qvantitet saa ringe, og Tørken i Foraaret og Begyndelsen af Sommeren saa vedholdende, at det senere i August paafulgte frugtbare Veir ikke meere var istand, til at oprette den tidligere Skade. Kartoffelpriserne ere for Tiden meget høie, og om Høsten af de sildigt modne Kartofler vil blive saa righoldig, at den tilstrækkelig kan trykke hine, synes tvivlsomt. Mangelen paa Steenfrug, og den ringe Mængde Kjærnefrugt, som iaar er saa almindelig, vil endnu meere forøge Landmandens Nød, da disse Næringsmidler ellers udgjøre en Deel af hans Efteraars- og Vinterkost.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Enhver Romanlæser veed, at Smeden i GretnaGreen (paa Grændsen imellem England og Skotland) har den Forret at kunne sammensmede Forelskede, der tye til ham. Denne Herlighed staaer nu Fare for at ophøre, idet den bekjendte Lord Brougham (der nu er bleven en gammel Mand) har forelagt Parlamentet et Lovforslag, hvorefter alle efter 1ste Januar 1846, hos Smeden i Gretna-Green sluttede Ægteskaber skulle være ugyldige, naar Parret ikke har opholdt sig der idetmindste 6 Uger for Vielsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
J Delfter den saakaldte Hertug af Normandiet, der paastod at være Ludvig den Sextendes Søn, afgaaet ved Døden i sit 60de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Jndsendt.) Den 18de September 1845. I Thommesens Have Man tænder Et Vaurhall, som bliver stort, Det kommer for Hjertet det brænder For Kongen, som for det har gjort Og Hurra, det skulle Vi raabe, Og Drikken skal der skee, Men - Ingen maa vende sin Kaabe, At meer Man ei ad Os skal le!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Den Vind, som fra Corseliz kommer, Den har saa sød en Duft, Den renser Vor skyfulde Sommer Og skaffer Beklemmelse Luft, Den Vind tænder Stjernernes Lu Og Titler gjør med Lyst, De sidste dem kan Man ei skue, De første Man bær paa sit Bryst, Hr. Wolus vil Os den sende, - Et Hurra for den Gud, Thi saa kan dog Lamperne brænde, For sidst da gik de sku udi Og Borgerne skal exercere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Den Dag lisom ifjor, Og Sprøiterne vil Man probere -Et Hoch for det samlede Chor! Og svært med Kanoner Man skyder, Det er saa pænt til Hurra, Men slets inte herud det lyder, Thi Vinden den bærer jo fra. Saa lad Os nu Glassene fylde Her i Vort muntre Lag,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Den 18de ville Vi hylde, Den Dag heises Glædernes Flag,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
AVERTISSEMENTS. Præsteconventet holder, overeensstemmende med, hvad i Lovene er vedtaget, et Møde i Mariboe, Onsdagen den 24de d. M. Gudstjenesten, tager sin Begyndelse Kl. 10. S. Bindesbøll, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
1 a 2 Værelser med, eller ogsaa Adgang til Kjøkken, ønskes tilleie til Flyttedag. Reflecterende bedes at aflægge billet paa dette Blads Contoir, mærket: Bopæl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
En confirmeret, rask og skikkelig Bondedreng kan strax eller til 1ste November erholde en god Tieneste i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
En duelig Reebslagersvend kan strax faae Arbeide hos C. Knudsen, Reebslagermester i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Fede Faar og Slagteqvæg erholdes tilkjøbs i Vaalse Præstegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Auctioner. Løverdagen den 27de Septbr. førstkommende, Kl. 11. Formiddag, bliver formedelst Kjøb og Overtagelse af en større Eiendom, ved eneneste Auction, uden flere Auctioners Afholdelse til absolut Bortsalg opraabt: Hovedparcellen Valdemarskilde, beliggende en halv Miil fra Slagelse i Slagelse St. Petri Landsogn, Antvorskovs Birk, med tilliggende Jorder af Areal circa 190 Tdr. Land og af Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Album fri Hovedgaardstaxt. I Kjøbet medfølger hele den betydelige indavlede Høst saavelsom en stor Deel Besætning og Avlsredskaber. Ti Gaarden hører en Vandmølle og tvende bortfæstede Boels steder. Den er særdeles smukt beliggende og afgiver i sin grundmurede, teglhængte Hovedbygning en beqvem og solid Bopæl. Besætningen bestaaer for Tiden af 50 Stkr. Qvægkreaturer, 9 Heste, 30 Faar. Jorderne indeholde Mærgel i Overflødighed, hvilken allerede er bleven benyttet til 2 af Gaardens Marker. De fortrinlige Enge afgive aarlig 120 a 130 Læs Høe, Auctionsconditionerne, der ere særdeles favorable for Kjøberen, ligge til Eftersyn paa Auctionsdirecteurens Contoir i Slagelse; paa Postgaardene i Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Odense, Colding, Aalborg og Nykjøbing paa Falster, ligesom og paa Gaarden selv og hos Landsoverretsprocurator Nyholm i Kjøbenhavn, Frederiksberggaden Nr. 15, hos hvem enhver yderligere Oplysning kan erholdes. Gaarden paavises af Forvalter Carlsen. Auctionen afholdes paa Gaarden. Da det er Eierens Bestemmelse, absolut at afhænde Eiendommen, vil der blive meddeelt Tilslag, saafremt det Bud maatte opnaaes, som vil indeholdes i et til Auctionsdirecteuren. før Auctionen leveret forseglet Brev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Fredagen den 3die October førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, lader Hr. M. Lietze, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction paa Ny Kirstineberg bortsælge endeel gode Meubler af Borde, Stole, Skabe, Sophaer, et 8 Dages Stueuhr, endeel Kjøkkentøi, 6 gode Heste, 2 Plage, 4 Mergel kasser, 1 Saae=Maskine, Plove og Harver, 2 Hakkelsekister, 2 Kornharper, Folkesengeklæder og Linned, en Maltqværn og en ny Jagtvogn paa Fjedre, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, den 18de September 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Organist Jørgen Peter Braases og efterlevende Enkes, Louise Frederikke Sophie født Krauses Bo, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 13de September 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Lollands Falsters Si Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. en sin 20. September. Løverdagen den No 113.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen, der i Onsdags Morges ankom til Kjøbenhavn fra Holsteen med Ægir, feirede i Torsdags sin 59de Fødselsdag paa Sorgenfri Slot, blandt Andet med Cour af de 3 første Rangelasser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Fra Kiel skrives under 16de ds., at Hs. Maj. Kongen ved en Audients af Universitetets Rector og fire Decaner skal have udtalt sig meget misbilliggende om de Lærdomme og offentlige Yttringer og Hertugdømmernes statsretlige Forhold, som ere udgaaede fra Universitetets Professorer, hvorved han dog tillige gjentagende erklærede, at man ikke maatte tiltroe hans Jndsigt, at han skulde nære den Hensigt at incorporere Hertugdømmerne i Danmark. Disse Kongens Ord – tilføies der have vakt stor Sensation, idet man paa den ene Side betragter Lærefriheden som Grundvold for Høiskolens hele Virksomhed, paa den anden Side slutter af Kongens Yttringer, at ingen Erklæring om Stats eenheden eller om en lige Arvefølge, som man har ventet, vil udkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Den nye og hensigtsmæssige Reform i Brev Person- og Pakkepost Personbefordringsvæsenet, ved dets nøiere indre Forbindelse, skal nu, saavidt vides, allerede til 1ste October træde i Kraft paa Hovedrouten fra Kjøbenhavn over Fyen til Hamborg og Accorder om Befordringen være afsluttede. Ved denne nye Reform ville 7 ugentlige Brev- og Personposter indtræde, nemlig saaledes at de 4 ugentlige Brevposter komme til at afgaae som Diligencer og kunne altsaa tillige medgives Bivogn, de 2 som Pakke=Personposterligeledes med Vivogne, og den 7de Brevpost som saakaldet Schnellpost, der kun medtager 3 Passagerer og ingen Vivogn medgives. Befordringen skal skee i 1/2 Time og 7 Minutter pr. Miil. Vi ville altsaa faae et Befordringsvæsen aldeles efter tidssvarende Mønster og haabe, at man ikke vil tøve med dets conforme Udførelse over hele Landet. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Da utvetydige Spor til den ødelæggende Kartoffelsygdom nu ogsaa have viist sig paa Marken i Nærheden af Kjøbenhavn, nemlig baade guulagtige skimlede Pletter paa Plantens Blade og svampagtige Vorter paa selve Frugten, saa opfordrer Kbhpst." saavel det Offentlige, som de resp. Landbrugere, der endnu have Kartofler i Marken, til at være opmærksomme paa hvad der i saa Henseende maatte være passende og tjenligt. - Det hedder ogsaa fra Haderslev i Dannevirke: Kartoffelsygen viser sig nu ogsaa her saa smaat i Omegnen. Da Kartoflerne nu næsten ere modne og kunne opgraves, saa vil Faren ikke være betydelig. Ellers var det hensigtsmæssigt, hvad Somme ogsaa allerede have gjort, strax med Leen at afslaae Toppen ved Jorden og skaffe den tilside. Dette skader ikke Knoldene i deres Udvikling og ansees for det sikkreste Middel mod Sygdommens Nedtrængen til disse. Vare ikke Forraadene af de sunde Kartofler angribes og fordærves i Løbet af Vinteren, naar nogen allerede smittet Kartoffel befinder sig i Dyngen. En Bortfjernelse af saadanne under Jndsamlingen vilde derfor være nødvendig, hvis dette Arbeide er muligt, ligesom de sunde efter Opgravningen maatte udbredes til Tørring, og Gjemme stederne selv være meget tørre og sunde. Man tør antage, at Fugtighed især vil fremme den opstaaede Forraadnelsessyge. Hvem vilde vel paastaae, at det kongel. danske Cancelli aldeles ikke kunde feile; det er jo menneskeligt at feile, og Cancelliet er da ingen guddommelig Autoritet. Men veed man ogsaa, at Cancelliet, naar det træffer sig, at det erkjender at have feilet, søger at rette sine Feil? - Vi have hørt et Exempel derpaa som vi troe ikke at burde lægge Dølgsmaal paa. En Districtslæge i Sjælland modtog for nogen Tid siden Underretning fra Cancelliet om, at der ifølge hans nu fremrykkede Anciennetet var for Eftertiden tillagt ham en Gageforhøielse af 200 Rbd. aarlig, som han kunde hæve ved næste Qvartals Begyndelse. Han tøvede ikke med at efterkomme denne Opfordring, og var vel allerede glad ved at see sine Kaar forbedrede, eller ved nu at kunne tillade sig en til hans Stilling og Videnskab svarende Udgivt, som han hidtil havde maattet nægte sig Men denne Glæde skulde ikke vare længe; thi nogen Tid derefter erholdt han atter en Communication, hvorved han underrettedes om, at man havde taget Feil i Beregningen af hans Anciennetet, og at det af ham hævede – og vel allerede anvendte Beløb vilde blive ham fradraget i de næste Qvartaler. Districtslægen maatte naturligviis trøste sig med Hjøbs Ord. Men priisværdigt er det jo ligefuldt, at en Autoritet som Cancelliet (Kbhpst.) retter sine Feil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Børsen har atter tabt en af sine ældste og dygtigste Kjøbmænd i Grosserer Jacob Salomon Meyer, som døde i Tirsdags i sit 63de Aar. Han var i den senere Tid ikke saa virksom meere som i ældre Tider, da hans Handel paa China, Ostindien og Vestindien var meget betydelig. Ved Udbrudet af Krigen var hans Tab særdeles stort. Han gjennemgik alle Handelscriser og Omvæltninger med Kraft og Jndsigt. Han var almindelig agtet paa Børsen og iblandt Medborgere for sin Redelighed, Tjenstagtighed, Godgjørenhed og Velvillie imod Alle, som henvendte sig til ham. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Nykjøbing Skibslifte fra 18de til 20de September. Jndklarerede: Jagten De 3 Brødre, J. A. Thære, af Ærøeskjøbing, fra Kiel med Stykgods; Jagten Lykkens Prøve, A. R. Jørgensen, af Svendborg, fra Kjøbenhavn ball. Udklarerede: Jagten Sara & Marie, D. C. Schrøder, af Vordingborg, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Ellen Ring, J. R. Nielsen af Svendborg, til Flensborg med Korn m. m.; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, til Kiel ball.; Jagten De 4 Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, til Lübeck med Stykgods; Jagten Lykkens Prøve, A. R. Jørgensen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Adresserne fra Leipzigs Borgerrepræsentanter til Kongen og Prinds Johan læses nu i flere tydske Blade. Af den første er her en ganske lille, men vist tilstrækkelig Prøve: "Leipzigs Borgere, kunne i Følelsen af deres Uskyldighed sige, at de ikke have fortjent Tabet af deres elskede Landsherres Naade (!) og Tillid, og troe derfor saa meget tryggere at turde hengive sig til det Haab, at Deres Majestæts Retfærdighed ikke vil lægge en heel Stad en af nogle Faa udøvet Niddingsdaad til Last." Adressen til Prindsen, er naturligviis af samme søde Smag, og er ogsaa bleven beæret med et meget naadigt Svar. Prindsen, har aldrig tvivlet om, at Borgerskabets Kjerne ikke blot har været uden Deel i "Niddingsværket, men ogsaa af Hjertet afskyet det, (heri tager Prindsen næppe Feil, men mon han og Kjernen af Borgerne ogsaa ere enige om, hvilket Niddingsværket er,), og han lover, at han fremdeles vil vedblive at være den samme gode Patriot, som hidtil, (betvivles ikke.). Adressen til Kongen skal derimod ikke have funden nogen ubetinget gunstig Modtagelse; maaskee har den endnu ikke været fød nok. Man vil snart høre Stemmer fra Landdagen; maatte da Sandheden klinge reent og frit og kraftigt igjennem dem
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
J Hamborg er endelig ogsaa gjort det første Skridt til at fremme Ronges begyndte Værk: Løs rivningen fra den romerskecatholske Kirke, idet Præsten for den derværende romersk catholske Menighed, Hermann Wittig, har udstedt følgende Erklæring: "J mange Aar har jeg kæmpet. Tiden har fældet Dommen; min Aands Frihedskamp er forbi. Jeg løsriver mig fra Rom og det romerske Hierarchi, fra den Kirke, jeg har tilhørt i 17 Aar, og træder herved over til den christen catholske Kirke. Jdet jeg nu tager Afskeed fra den mig saa kjære hamborgske catholske Menighed, takker jeg den for dens mod mig beviste Venskab og vil aldrig glemme det. Min Samvittighed tillader mig ikke længere at tilhøre den romerske Kirke, jeg vil ikke hykle, jeg vil have Lov til at udtale, hvad jeg ved egen Pro velse har fundet at være Sandhed." Den 6te de indtraf Wittig til Halberstadt, efter Jndbydelse af den derværende tydsk catholske Menighed, og holdt den 8de for en talrig Forsamling saavel af Tydske som Romersk Catholiker og Protestanter en gribende Prædiken, hvorefter Tydsk-Catholikerne i Halberstadt have tilbudt ham en Sjælesørgers Plads iblandt dem, et Tilbud, som han dog endnu ikke afgjort har modtaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
Der fortælles, at den erke catholske Biskop Arnoldiaf Trier i denne Tid reiser omkring i sit Bispedømme, med den hellige Kjortel" og lader den, paa Forlangende, af to Geistlige føre over de syge Kartoffelmarker. Prisen paa denne Cuurmethode er 1 Thlr. 4 Kr. 6 Pd. pr. Kartoffelmark, og næste Dag have naturligviis Kartoflerne modtaget Aflad for alle deres Synder og ere aldeles curerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-20
J Egnen ved Cölln udbreder en epidemisk Sygdom, der fornemmelig bestaaer i Bugløb, megen Elendighed. Paa nogle Steder raser denne Sygdom paa en i Sandhed skrækkelig Maade.