Berlingske Tidende, 1834-06-20
Om den Græske Handel. Grækenland skylder i Særdeleshed Handelen sin ny Existents. Handelen bragte Velstand tilbage i de hærgede Stæder, gjenknyttede Forbindelserne imellem Europa og dette næsten glemte Folk, og skabte de Flaader, som vedligeholdt Kampen imod den Tyrkiske Overmagt. Naar det ved ti Aar, fulde af Krig og Uroe, udtømte Land, uden Agerdyrkning, uden Fabriker og uden Jndustrie, endnu finder Midler til at klæde og ernære sig og bestride sin Regjerings Fornødenheder, saa maa det herfor takke sin Handelsvirksomhed og fornemmelig sin gunstige Beliggenhed for Orientens og Occidentens Mellemhandel. Den store Forskjellighed i Producterne fra de forskjellige Deele af Grækenland, saavel som Udstrækningen af dets Kyster og det store Antal Havne, Alt i Forening fremkalder den lette og vedvarende Tuskhandel med Fornødenheder, som forbinder Øerne med alle Dele af det faste Land og vedligeholder en uafbrudt Virksomhed paa alle Værfter og Rheder. Da Grækenland, formedelst Tilstanden i sammes Agerdyrkning og Jndustrie, er nødt til at hente fra andre Lande en Deel af det fornødne Korn, foruden Klæder og en Mængde Boehave, saa tvinges det til at overlade andre Lande sin rige Høst af Viin, Corinther, Oranger, Figner, Citroner o. s. v., og denne Omtuskning vedligeholder en Handel, hvis Hoved Stapelpladser i Grækenland ere Syra, Nauplion, Calamata, Navarino, Patras, Salona og Missolongi, Grækenlands Klippeger og Kyster have en Folkemængde, som de ikke kunne ernære. Nøden viste dem ud paa Havet og gjorde uforsærdede og erfarne Søemænd af dem. J Forening med de Matroser, som det faste Land leverer, kan deres Antal udgjøre omtrent 40,000 Mand, og man kan let forestille sig, hvad et saadant Antal erfarne Søemænd kan gjøre af en Handel, der omfatter alle Middelhavets Kyster, er næsten herskende i det sorte Hav og allerede udstrækker sine Arme hiinsides Hercules-Søilerne. thi der findes Græske Handelshuse i Lissabon, London, Liverpool og Amsterdam. Denne Handel begyndte i Særdeleshed siden den Franske Revolution, da Handelskibene fra Frankrige, Spanien, og Jtalien vare saa godt som forviste fra Middelhavet. Hydra's, Spezials og Para's kjække Koffardiemænd opkjøbte i Alexandrien, og Odessa Korn til billige Priser og førte det til de af Englænderne i Blokadestand erklærede, men slet bevogtede Havne, hvorved de i faa Maaneder fordoblede deres Capital. Dette vedvarede indtil efter Mangelaarene i 1816 og 1817. Denne Handel formerede ei allene deres Rigdom og deres Skibe, men dannede ogsaa deres Søemænds krigerske Aand. Uophørligen udsatte for Barbaresker*) Af den berømte Thiersch's nyelig udkomne Værk: Sur l'etat actuel de i Grøde. See Berlingske Tidende No. 100 d. A. 2 Kr. K., St. . . . ......... L. S. i Grøde. See Berlingske Tidende No. 100 d. A. nes Angreb, fægtede de imod disse med den faste Beslutning, Jngen at lade undkomme, for derved at beskytte sig for Tyrkernes Klager og Undertrykkelser; og dette lykkedes dem ogsaa saa godt, at Barbareskerne aldrig toge et Græsk Skib. De ovennævnte tre Der ejede over 300 for største Deelen med Kanoner bevæbnede Koffardieskibe, og deres Søemænd havde, uden at regne de erhvervede Rigdomme, opnaaet en saa stor Erfaring, saa megen uforfærdet Diærvhed, at de omsider med Held bekæmpede den Tyrkiske Flaade. – Desuden udmærkede de sig i deres Handels foretagender ligesaa meget ved deres Forstand, som ved deres Redelighed. Mandskabet paa et Skib bestod for største Deelen af den samme Families Medlemmer og deres Paarørende. Enhver var interesseret i Forretningen. Naar Toget var endt, blev Gevinsten beregnet, og, efter Afdrag af Capitalerne og de sædvanligviis til 36 pCt. beregnede Jnteresser, fordeelt imellem hele Mandskabet, efter Enhvers Rang og Tjeneste. Blev Nogen foretrukken, saa var det de unge Mennesker, for at sætte dem i Stand til, snart at kunne gifte sig og formere Antallet paa de i Handelen interesserede Familier. Naar man tager i Betragtning, at Skibe blive byggede i Grækenland med langt ringere Bekostninger, end i det øvrige Europa, at de ere bedre Seilere og at Fragten saavel af denne Grund som ifølge Mandskabets Maadeholdenhed er langt billigere, saa er det let at indsee: at de Jntet have at frygte afdet øvrige Europas Concurrents i deres Kreds og at andre Nationers Fragtskibsfart, f. Ex. Englændernes, næsten vil vorde fortrængt i den østlige Deel af Middelhavet.