JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-12
Fra Nykjøbing skrives, at et ualmindeligt Høivande under de seneste Storme, har sat Jndbyggerne paa den sydlige Deel af Falster i Skræk Ved Gjedesbye er Østersøen trængt saa høit op at adskillige Beboere af mere lavt liggende Huse. flyttede ud, og paa Bøtøe er den næsten gaaet over hele Landet lige op til Gaardene i Bøtøe Bye, hvorved al Communication med denne Bye har været hævet i flere Dage. En Tjenestekarl, som den 26de f. M. vilde forsøge at ride dertil over Ulvløv blev truffen i en næsten bevidstløs Tilstand paa Byens Fælled, hvortil han med megen Anstrængelse havde arbeidet sig frem, efterat han omtrent midtveis havde maattet overlade Hesten til sin egen Skjæbne, og selv paa adskillige Steder reddet sig ved Svømning. Ved Nyebroe mellem Nysted og Sundbye skal Wienervognen, som fører Person posten mellem disse Steder, i en af de sidste Storme være omblæst. J Lolland ligger Sneen adskillige Steder flere Alen høit, (Hp. Av.)be-
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-12
AVERTISSEMENTS. Lütkens Læsebog for Almueskoler, Wilstrups Læsebog, Eftertryk af de indbyrdes Underviisnings=Tabeller, practisk Regnebog af Raben, Lærebog i Elementar-Arithmetiken af Kreidal, Billedbøger for Børn, o. fl. B. faaes tilkjøbs Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
No. 1837. ISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordrimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 14de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Politiske Nyheder. Spanien. Man har na officielle Beretninger om at Bilbao er undsat og at Gene kal Espartero har den 25de holdt sit Jndtog her, efter en blodig Træfning. Den officielle Beretning desangaaende lyder saaledes: "Den 2de ved Dagbrækningen, aabnede Jnsurgensterne deres Jld mod det engelske Krigskib SaFacen, den spanske Skonnert Maria og de under Desterto stationerede Kanonbaade; hvilken blev godt besvaret af Fortet Anglo-Hispano, og af de engelske Krigskibe Ringdope og Saracen. Dronningens Tropper holdt endnu Høiene ved Erandsa besat, da Jlden fra Jnsurgenternes Poststioner hindrede den høistkommanderende Gene kal fra at rykke frem. Kl. 8 om Morgenen, aabnede Feldt-Artilleriet under den brittiske Ma for Colquhoun deres Jld, og bragte snart det fiendtlige Batterie ovenfor Luchang til Taushed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Ved Dagens Anbrud den 23de blev af de engelske Krigskibes Matroser en Ponton Broelaaet over Galinda, for at Dronningens Trop der kunde besætte Høiderne ved Relegni; BjergHaubitser bleve førte op og Fienden fordreven fra Monte Cabras. Et dito Batterie paa 4 Kanoner spillede paa Fienden, som var nødsaget til at lade sine 24 Pundinger paa Dæmlingen føre bort. Den 21de Kl. 4 om Eftermiddagen begyndte General Espartere sine Behægelser op af Floden mod Luchhana, ved 2 Baade og Tømmerflaader bemandede med spanske og engelske Matroser; Dronningens Tropper bemægtigede sig hurtig Monte Cabras, og indtoge Fiendens Batterier, som vare oprettede paa denne Position. De engelske Matroser byggede en Broe af Baade uden for den sprængte Luchang-Broe, hvorpaa Dronningens Tropper marscherede over denne for at understytte Fortravet, de rykkede nu hurtig frem til Angreb, toge alle Kanoner og Skyts bort paa hele Linien fra Anas venstre Bred til Augustiner=Porten ved Bilbao. Jnsurgenterne lede et fuldstændigt Nederlag, og et stort Tab paa Døde, Saarede og Fangne; de droge sig paa Veien tilbagetil Durango. Den 25de Kl. 9 om Morgenen rykkede Dronningens Tropper ind i Bilbao, og nu seer man ikke en eeneste Carlist hverken paa den ene eller anden Side af Floden Nervion. De Christinos Tab beløber sig ikke til over 800 Md. Døde og Saarede. Staden Bilbao havde lidt meget ved en 9 Ugers Beleiring og havde Mangel paa Levnetsmidler. De Christinos have gjort 200 Fangne, og erobret 19 a 20 gode Kanoner, hvoriblandt nogle af sto Caliber. De engelske Officerer og Matros, have bidraget væsentlig til den tilkjempede Seier, ved hensigtsmessige Anlæg af Batterier og ved at lede Angrebet. Der blev kiempet med megen Kjækhed, efterat saaledes Overgangen over Asna og Monte Cabras var indtaget, besad Fienden endnu et farligt Batterie ovenforLuchhana, som var besat ved et stærkt Corps Carlister, endskjøndt General Espartero ikke befandt sig vel, og det var et frygteligt Veir, udførte han dog Kl. 10 om Aftenen med personlig Tapperhed et Angreb paa dette Punct, Kampen var hæftig, men endte sig fuldkommen i Faveur af de Christinos, thi i det afgjørende Øieblik stillede Generalen sig i Spidsen for en Bataillon, og raabte: "Kiender J mig Børn, det er Eders General Espartere, følger mig til Frihed eller Død "Leve General Espartero!" var Svaret – vi ville seire eller døe med ham. Bataillonen styrtede sig nu midt ind iblandt Fienderne og der opstod et frygteligt Blodbad; som ved et Under blev Generalen ubeskadiget. Positionens Kanoner bleve nu tagne, Fienden flygtede og de Christinos bivouakerede paa Valdpladsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Den 25de Kl. 5 om Morgenen blev les Ban deras, Røglen til den fiendtlige Stilling indtagen, og de øvrige Positioner bleve uden Modstand rømmede af Carlisterne. Ved Jndtrædelsen i Staden, som overalt fremviste Ruiner, modtoges han af Commandanten, og strax derpaa indfandt den engelske Consul sig hos ham, hvem han erklærede, at han havde hans Landsmænd Anstrængelse at takke for Alt. - Paa Efterretning om det tabte Slag, har Don Carlos strax forladt sit Hovedqvarteer, uden at man veed, hvorhen han har vendt sig, og derskal være udbrudt Uenighed mellem Jnsurgent cheferne, disse ansee vel heller ikke uden Grund dette sidste Stød, som Signalet for Jnsurrectionens Undertrykkelse. J intet Tidspunct af Krigen have de seet saa myosante Stridskræfter lige over for sig som nu, thi Esparteros Hær bliver ikke allene forstærket ved Narvaa- og Alaires Tropper, som have fulgt Gomes paa hans Tilbagetog, men den 3000 M. stærke portug. Division er ogsaa ankommen til Vittoria, Sars field er i Spidsen for 5 a 6000 Md. rykket, ud fra Pampeluna, og endelig har General Evans af sin Regjering faaet udtrykkelig befaling til at sætte sig i Bevægelse og at combinere sine Operationer med Esparteros og de andre Corpscommandeurers.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Asien. Det engelske Blad Times meddeler nu en Beretning om Krigen mellem Rusland og de circassiske Stammer, fra en af de circassiske Overhoveder ved Navn OschambolatBei. Langt fra at den russiske Blokade=Eskadres Virksomhed skulle opfylde de circassiske Bjergbeboere med Skræk, har det kun bragt dem til at concentrere deres fælles Kræfter, og et nationalt Flag, grønt med to hvide Striber, er antaget. En russisk Colonne, der havde forladt dens Leir, og var trængt ind i Districterne Retkundi og Schapschick, og havde indtaget en Stilling ved Dobas rygende Ruiner, forsøgte den følgende Dag at gaae over Floden Dewend, men flere Forsøg mislykkedes, og den russiske General maatte trække sig tilbage, vistnok ogsaa foranlediget af den Efterretning, at 3000 circassiske Ryttere vare indrykkede paa russisk Gebet og foraarsagede frygtelige Ødelæggelser under en af Circassicus tappreste Hovdinge Og loi Alt Bei. Paa dets Tilbagetour stødte dette Corps paa den russiske Colonne, der trak sig tilbage, og der opstod en morderigsk Fægtning, der kostede Blod paa begge Sider. Næste Dag afsluttedes en Vaabenstilstand, saaledes at begge kunde bortskaffe deres Døde og Saarede, og uforstyrret fortsætte deres Marsch. – Den Petersburgske indenlandske Ministeriums Journal indeholder en interessant Artikkel om Ruslands transkankasiske Besiddelser, der begrændses af Kaukasus og det lille og store Arrarat. Hele Transkaukasien bliver gjennemskaaret af Bjerge, og Kaukasus staaer, som en majestætisk Muur mellem Asien og Europa. Kun paa faa Steder er nu Overgang over Bjerget, to smale Landstrøg, som gaae gjennem Bjergets hele Brede forbinde Rusland med de transkankasiske Besiddelser. Blandt Landets talrige Floder, er Kur den betydeligste. Kur, Arases, Mon, Chovi ere seilbare; de øvrige Floder kunne derimod ikke beseiles, men Landet har faaet en Erstatning derfor, da det af to Sider er omgivet med have, nemlig paa den ene Side med det sorte, og paa den anden med det caspiske Hav. Fra det sorte Havs Havne indtil Tiflis gaae 300 stil 150 Verster Landevei. Climatet i TransFaukassen er meget forskjelligt, og er uskadeligt paa Høiderne, men paa Sletterne og de lavtliggende Egne usundt, endog Fugle og Huusdyr i Somservarmen, underkastede feberagtige Anfald.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Den almindelige caracteristiske Virkning af Climatet er en hurtig, saa at sige øiedlikkelig Afkræftelse af selv den stærkeste Organisme. Hovedsygdommen er Feber og en Sovesyge, hvori Mennesket ofte stivner og sover ind i Evigheden. Landet deles af Naturen i 3 Deele. Floden Kur begrændser den første Deel, i den liggenGurien, Mingrelun, Jmeritien og en Deel af Kartalinien. Bjergrykken Alages og Jschick Maidan danner den anden naturlige Grændse eller Landets Midte, der ligger Somchitun, Bambaki og Schuratil. Den sidste Deel danner den armeniske Provinds. Gurien, Mingrelun og Jmeritien have 220,000 mandlige Jndvaanere, der kunne stille 30,000 Bevæbnede. Foruden fornævnte Provindser, er Provindsen, Achalzych i den senere Tid overdraget Rusland, af Porten, dette udgjorde for en Deel af det armeniske Rige, det er en af Asiens frugtbareste Provindser og har omtrent 110,000 mandlige Neue Zeit.) Beboere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Jndenlandst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Bulletine. Hans Majestæt Kongen har i Natten mellem den de og 8de Januar havt en velgjørende Sogn af til 5 Timer, af hvilke 2 en halv vare uafbrudte af Hosten. Feberen er mindre, Apper ten temme og god og de bedste Udsigter ere tilstede til en va sig Bedring. Kongens Palais paa Amalienborg, den 8de JaC. Jenger. nuar 1837.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
(Bulletinen af 9de Januar omtaler Hr. M. Konens befindende omtrent som forrige Nat.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Hans Majestæt Kongen har sovet 4 til 5 Timer atten imellem den 9de og 10de Januar Hosten er været løsere, Feberen mindre, Appetiren mange de et i Gaar, og Kræfterne ere et svagere, Dag Medens de i den senere Tid temmelig hyppige og voldsomme Storme paa Soen have afterkommet meget sørgelige Ulykkestilfælde, er der i Kattegattet hændet noget, hvis comiske Side fortrænger ethvert aner Hensyn. Paa et neapolita sk. Skib, der befandt sig paa Veien fra Ostersoen hjemad, blev nemlig den til vort nordlige Klima lidet vante Besæt ing saaledes medtagen af Kulde og Blæst, at de tilstest ikke vidste anden Redning, end at sætte Skibet paa Land omtrent i Egnen af Gillelere, hvor Mandskabet da ogsaa kom land, og ved vore Fiskeres Omhu igien bragtes i behorig Stand. Men da de forlode Skibet vare de saa forkomne, at de ikke engang havde Kraft til at in tage Seilene, og da derfor Vinden strax efter dreiede sig, kom dette løs, og stak nu for fulde Seil ud ad Søen til. Fiskerne satte naturligviis efter det egenraadige Skib, men hvor meget de end gjorde Jagt paadet, undslap det dog deres Efterstræbelser, og de maatte omsider med uforrettet Sag vende tilbage, medens Regpolitaneren i Aftensolens Glands forsvandt i Horten ten. Hvad der senere er blevet aff denne Egent der minder om den gamle Sofabel om den flyvende Hollænder, vides endnu ikke, men der er Grund til at frygte for, at den vil misbruge sin usurperede Frihed. Vi kunne ikke lade denne Leilighed ubenyttet til at lægge alle Landets Liberale det alvorligen paa Hjerte dog at betænke, hvorledes det vilde gaa med en Stats Skib, hvis den Ulykke skulle hænde, at dens Regjering kom saaledes i Vinden, at den slethen forkom. (Khonsp.) Den 23de Decbr. sidste, stra dede Skibet Ariadne, be emt fra Danzig til Hull med en Ladning Trælast, paa Falsterboe-Rev. Mandskabet forlod Skibet og den 2de Decbr. blev samme besat med en Vagt af fire Mand, for vedkommende Bjergers Regning. Første Juledag opkom en værk Storm, som et tillod Vagt mandskabet at forlade Skibet. Dets Baad blev sonde slaget at Bølgerne, og den paafølgende 2den Juledag begyndre Skibet at drive. Det stødte kort efter paa et Steenev og Masterne gik neden ud af Skidet. J saa Timer var Skibet adsplittet, og Vagt mandskabet tyede nu hen paa den forreste Deel af Dækkel, for om muligen at finde Redning. Vraget drev imod Stevne, men dets Fart blev meget hindret ved Anker, som Mandskabet i havde Kraft til at fire af. De Ulykkelige bleve overskyllede af enhver Bøge. Omsider saadede Vragstykket paa Stevns 2den Juleags Aften, men kun en af Vagtmandskabet, JacobBergendorff, reddede sig. Han fandt en Sti op af Klinten og maatte, for det meste paa sine Kræ, kryde næsten en Fjerdingvei til nærmeste Bonderaad. Hans tre Kammeraters Liig bleve senere funene og ere nu A. To af stædte til Hvile paa Haltug Kirkegaard. de Forulykkede efterlade to Koner og 9 Børn, som vist dagligen med dyb Viemod ville kaste Øiet paa Haltug, Kirke, der tydeligen kan sees fra Falsterboe og som der benævnes Galeasen. Den Reddede kan fornemmelig takke sin Aandsnærværelse, at han stedse ombord paa Vraget søgte at bevæge sine Been, for sin Frelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
(Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Nylig afdøde Inspecteur paa Geværfabriken ved Cronborg, Schulz, har efterladt sig en mærkværdig Beretning om hvorledes han paa sig selv har provet Revaccinationen." Jeg er overbeviist om – siger han der: at hele Europa ikke har noget Menneske der har anstillet saa mange Jagttagelser over Menneskekopper og havt saa mange Erfaringer om hvad der angaaer Kopperne. Endskiøndt jeg 32 Gange er vaccineret, vil jeg vedblive Experimentet saalænge jeg lever, thi det kunde jo være mueligt, at Turaus, naar Mennesket bliver æl(Ah. Av.)dre, indbefatter flere Aar."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Hr. Assesser Algreen=Ussing har paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag bebudet et nyt Værk: et fuldstændigt Register til den Fogtmannske Reskriptsamling, hvilket ogsaa vil udkomme under den selvstændige Titet: "Kortfattet Repertorium over samtlige Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve i den Fogtmanske Reskriptsamling for Aarene 1660 til 1830. Det forrige Register, som kun gik til Aaret 1800, er ikke længere at erholde i Boghandelen, da Oplaget brændte under Bombardementet 1807.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Hr. Etatsraad Thaarup har atter udgivet et statistisk Værk: "Den danske Stats Finantsstatistik. Som Haandbog for Forretningsmænd, og Veiledning forStatistikkens Dyrkere." Uagtet den hæderværdige Forfatters Erklæring: "Sandhedens Fane er mig hellig, og med Mod følger jeg den," og uagtet den Varme, hvormed han anbefaler Offentlighed i Finantsvæsenet, bliver Skriftet haanligt affærdiget i Kbhposten, som mener, at det netop nu kommer i Utide, da der i dette Dieblik finder en Crists Sted i den danske Finantsforvaltring og Jngen endnu kan sige, hvorledes det af Stænderne gjorte Forslag vil blive udført, at bringe Statens Udgifter til at udgjøre et mindre Beløb end de aarlige Jndtægter, og da Regjeringen uden Tvivl netop i dette Øieblik er beskjæftiget med Tværksættelsen, af de Stænderne forelagte vigtige Forslag, hvoraf man blot behover at nævne Told og Consumtion. - Formodentlig sigtende til denne Anke, siger Dagen," at naar man gjør det saa tidligt som man kan, da er det altid den rette Tid at udbrede Lys og Kundskalover sigtige statsborgerlige Gjenstande og at man neppe, uden forudfattet Uvillie og Hadsthed mod en Forfatter, vil for Alver paastaae, at et Værk, der indeholder en ordnet Fremstilling af eller nye Oplysninger om en Sag, kommer i Utide eller ikke, allermindst naar det forekommer paa en Tid, da Drøftelsen af de Æmner, det dreier sig om, hører til Dagens Orden."(Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Nytaarsaften blev i Odense forøvet et dumdristig Tyverie hos en Tienestekarl, idet nemlig Tyvene vare gaaede igjennem Haugen ind i Gaarden og oplukkede Døren til Kartens Kammer, hvor de først nedtog et paa Væggen hængende Skab, som de bragte ud i Haugen og sønderslog. Af samme udtoge de et Lommeuhr, en Pung med 23 Rbd. r. S. og en dito med 5 a 6 Rbd. i Kobber. J Skabet fandt de endviden en Nøgle, hvormed de begav sig tilbage til Kammeret, oplukkede Karlens Kiste og borttog af Leddiken 120 Rbd. Sedler. De deelte derpaa Byttet hos en at Deeltagerne, som boer i Nærheden, og havde givet Anviisning paa Tyveriet, der allerede havde været bestemt til Udførelse Juleaften. Dagen efter bleve Tyvene grebne og den Ene tilstod strax Gierningen, medens de Andre haardnakket nægtede, indtil endelig ved Politiets Undersøgelse i den ene af de Anholdtes Hjem forleden Dag fandtes 60 Rbd. Sedler forstukne i Kapselen paa et Barometer og Sølvpengene forvarede i en Pose med Gryn, hvilken Opdagelse da ogsaa bragte den Anden til fuldkommen Bekjendelse. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Kjøbenhavns Børs den 6te Januar 1837. Cours. Hamborg 2 M. - vista 201; Species, 202, Specier solgtes til - Mk. - s.; B.-Discon5 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Speier 174 1/2 a 175 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kgl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 Rbd. i Sedler.; ( Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a - Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
Kjøbenhavns Havnepriser den 31te Decbr. 1836. Hvede Holsteensk. - R. - M. - sk. a - R. - M. - sk. Rug, f. Provins. 4 R. 2 M. - sk. a 4 R. 2 M. s. Byg (toradet,) - R. - M. - s. a - R. - M. - s. Dito (sexradet,) . R. - M. - s. a - R. - M. - s. Havre. . . . . . R. - M. - s. a - R. - M. - sk. Ved Tallotteriets 1312 Trætn. i Altona udkom: 44, 68, 36, 53, 69
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-14
AVERTISSEMENTS. Fiin Kjöbenhavnsk Chocolade, udarbeidet ved Dampkraft i P. C. Deichmann & Comp Fabrik, sælges i alle Sorter til Fabrikpriser hos A. Lund i Thisted,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
No. 6. Ao. 1837. TISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordtimbrike Tilthuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 16. Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Blandinger. Fra Constantinopel skrives under 8de Decbr.: Rusland ønskede intet kjerere, end at kunne af det hele eller halve Tyrkie gjøre en russisk Provinds. For stedse at have Jndflydelse der, faaer nogle hundrede tyrkiske Store og Smaae Pensioner af det Petersburgske Cabinet (thi her lader alt sig bestikke) foruden andre ertraordinaire Foræringer til saadanne, som enten ingen regelmessig Betaling vil modtage, eller ikke er vigtig nok dertil. Rusland har derfor en stor Jndflydelse i Constantinopel, og benytter den til at modvirke alt, hvad Tyrkerne ville indføre. Jo mere alting forfalder, deslettere Spil for Rusland. Jmod dette opererer fornemmelig Engeland, deels for dets Handels-Jnteressers Skyld, deels af Misundelse og deels af Forsigtighed, thi fra 1815 til 1830. er Rusland rykket med sine asiatiske Besiddelser 300 engelske Mile frem mod det engelske Ostindien. Dette har man ikke kjendt til i Europa, ligesaalidet som at Rusland som en Godtgjørelse for dens Hielp mod Ægypten, har i Aaret 1833, erholdt en tyrkisk Provinds i Asien, mod Erzerum; hvor stor denne Provinds er, holde Russerne hemmeligt, og Tyrkerne vide det ikke nøie; i Seraskierens Archiver, søgte man forgieves Documenterne derom, og man maatte endelig lade sig nøie med denne gamle Herres Erklæring, der pegede paa et General-Charte over hele Riget og sagde: "J denne Egn maae den ligge, det er jo kun et lille Stykke og lutter Bjerge." Engeland mener det ærligt med Tyrkiet, dette veed Tyrkerne og ville derfor gjerne give Engelænderne Gehør, men har man fattet en eller anden Plan til gjennemgribende Forbedringer, saa strander den i Almindelighed paa Ruslands Forestilling: "at det er jo ufornødent, En Forestilling, som russiske Penge og tyrkisk Pflegmaa giver Eftertryk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Fra Christiania skrives at Statsraad Fasting har erholdt befaling til at vende tilbage til Christiania, og træde ind i den norske Regjering for at overtage Marine=Departementets Ledelse; Statsraad Schouboe skal afløse ham som Medlem af det norske Statsraad i Stockholm. Kongen har sanctioneret flere af Storthingets Beslutninger. Storthinget er for Tiden beskjæftiget med Discussionen om de kongelige Propositioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Man har nu paalidelige Efterretninger om, at den bekjendte spanske General Mina, er den 24de Decbr. død i Barcelona, Den franske Moniteur publicerer nu Resultatet af Folketællingen i hele Frankerig. Det har en Befolkning af 33,540,900 Menneskeer; og Folkemængden har siden 1831 formeret sig med 979,974 Jndividuer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Jfølge de seneste Beretninger fra Havanna af 10de Novbr. vare Stæderne Villa Clara, Santjage, Principe og andre Stæder i det Jndre af Øen, i fuld Opstand mod Regjeringen. 3000 Md. skulle den 11te Novbr. afmarschere fra Havanna, for at undertrykke Jnsurgentopstanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Ved de optagne Forhører, har man i Paris forgjeves bestræbet sig for at udfinde nogen Medskyldig i Meuniers Attentat paa Kongens Liv, de Arresterede ere igjen satte i Frihed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
En heel Mængde Jøder, af den fattigere Classe i London, havde ikke kundet gifte sig af Mangel paa Penge til at bestride Vielses-Omkostningerne med, hvorfor en heel Mængde af Jsrals Børn levede i vildt Ægteskab (det vil sige i et ægteskabeligt Samliv, uden Vielse). Enken efter den afdøde Capitalist Rotschild, har nu stillet sig i Spidsen for et Selskab, der bestrider Omkostningerne ved saadanne fattige Jøders Bryllup, og siden den Tid et der "Skuen saadan Giften, at det aldrig tager Ende."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Den 29de Decbr. er den nye St. Peters kirke i Caton-Square London aldeles afbrændt. Denne Kirke har en malet Altertavle, der koster 1000 Guineer; denne er dog bleven reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
(Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Indenlandsk. En Nyhed, om end af mindre Jnteresse for Almeenheden, saa dog for sin Sjeldenhed værd at adføres, er den at en Lieutenant her i Garnisonen med det udløbne Aar har naaet sit 25de Aars Jubilæum. J den danske Armee er han selv anden i dette Tilfælde, – hans umiddelbare Formand fuldendte sin Lieutenants-Bane i en, nogle Dage kortere Tid, – dog mangler det ikke paa Efterretninger og lignende Tilfælde i fremmede Armeer, hvilket imidlertid ikke anføres som Trøstegrund for den her Paagieldende, der i fornødent Fald vist har en bedre, end den at see Andre dele Vanskjæbne med sig. En 25-aarig Lieutenants-Carriere (?) eller derover, er nu rigtignok stærkt trukket paa en jordisk Levealder, og den falder noget i det sanguinske, Fortrøstningen til det eviglydende: det kommer nok, vulge med Meihuusalems Alder eller en dygtig Krig." - Hvorom Alting er, Den, som under ringe og dertil skuffede Udsigter i den underordnede og desto møisommeligere Stilling med Ufortrødenhed og Duelighed røgter sit Kald og tillige er den beskedne og trofaste Kammerat i Ordets sande Betydning, han vil ikke savne den samme Anerkjendelse som ved denne Leilighed er mødt ovenmeldte Senier for de danske Lieutenanter. Hans Regimentskammerater have imidlertid ønsket at give ham et yderligere Beviis paa Yndest, og til den Ende eenstemmigen bedet ham at maatte i Fælleskab overtage hans fremtidige Lieutenants-Vagter, som en af de Tjenester, der meest vilde minde ham om hans sinkede Avancement, hvilket oprigtige Tilbud kunved Overtalelse seirede over Seniorens Beskedenhed. (Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-16
Som man erfarer, skal Baron Rotschild, der er bekjendt for at besidde en meget human og godgjørende Characteer, forinden sin Afreise fra Kjøbenhavn have indhændiget Hr. Pastor Wolff en ikke ubetydelig Sum, deels til Uddeling blandt Trængende af det mosaiske Troessamfund, deels til dermed at betænke "Meyers Minde" o. fl.