Berlingske Tidende, 1775-01-30
Fra Virginien har man erholdet en omstændelig Efterretning om en Action, som er forefalden den 10de Oct. ved Ohisimellem Provinzens Militz=Compagnier og adskillige vilde Nationer, som beboe de Egne vesten for Birginien, Carolina og Georgien, og have varet samlede omtrent 1000 Mand stærk vel udrustede. Bemeldte Nationer af Channeser, Deelavaros, Mingos, Taurvis &c. ere bekiendte. Coloni sternes Tropper bleve med stor Hidsighed angrebne af de Vilde, og i Førstningen bragte til at vige; men efter at disse adskillige Compagnier igjen havde sat sig blev Trefningen almindelig, og Fienden omsider tvungen til at trække sig tilbage, hvilket skeede paa saadanne Fodstier, som bragte dem snart ud af vore Troppers Øyne og befordrede Rettraden. De Tapperste iblant dem gave sig dog Tid til at tage deres Saarede med sig, og de Døde kastede de i Ohio. Formedelst deres Rettrades Langsomhed varede Trefningen den heele Dag. Vor Linie, som strakte sig henimod 5 fierding Engelske Mile, gjorde alt hvad mueligt var, uden at rykke for dybt ind i de snevre Passer og Omveye, hvilket havde kundet geraade dem til stor Skade. De Vildes Forliis maae være anseeligt. Vore have mistet 2 Oberster, nemlig Hr. Charles Levis og Hr. John Field, 4 Capitainer, 1 Lieutenant, 2 Fændriker og 44 Gemeene, og 87 Mand ere saarede, saa at de Dødes og blesseredes Tal beløber sig til 140. Jblande Saarede er Oberst William Flemming, som har faaet 2 Kugler giennem Armen, og 1 giennem Brystet. Efter denne Action er af Lord Dunmone sluttet Fred med alle de vilde Nationer i denne Egn af America, under det Vilkaar, at de skulle igien tilbagegive alt det Folk og Qvæg, som de havde taget paa vore Grændser. -De Kongelige Ministre holde bestandig mange Conference, over de Americanske Sager, og over de Midler at bilegge samme paa en Maade, som uden at giøre Kongens og Parlementets Værdighed nogen Afbræk, kan giøre Ende paa Besværingerne i America og Engeland, og igien oprette Harmonie i alle Dele af de Brittiske Stater. Som man troer, skal de sidste Jnstructioner, som Hoffet har sendt til General Gage, og de øvrige Coloniernes Gouverneurer, have saadant til Hensigt, og deraf er formodentlig det Rygte kommet, at det var besluttet at kalde Tropperne tilbage fra Boston, og igien at aabne Havnen. Jmidlertid seer man bestandig saadanne Anstalter at føyes, som give tilkiende, at Hoffet endnu ikke har afstaaet fra sine alvorrige Messyrer mod Americanerne, eller i det mindste ikke ansees for at have gjort det. Efter Breve fra Boston af 21de Nov. var der ankommet en stor Mængde Krudt, Kugler og Bomber, og da General Gage var ankommen der tilligemed 50 Tømmer=Folk, som han havde ladet komme fra Hallifax, for at bringe Baraquer, ne i Boston i Stand, saa have de Kongelige Tropper, som bestode af 11 Regimenter, foruden Artillerister, den 15de Nov. forladt Leyren for Staden, og trukket ind i bemeldte Baraquer. Nogle Dage forhen, nemlig den 10de ejusd. har General Gage ladet bekiendtgiøre følgende Proclamation: Da et vist Antal udi sidstafvigte October i Cambringeulovmæssig forsamlede Personer, som have givet sig Navn af en Provincial Kongress, har i de aabenbareste og forvovneste Udtryk tiltaget sig Regieringens Magt og Autoritet med Independence og Opsættighed mod den i denne Provinz Lov og Constitutionsmæssig oprettede Kongelige Regiering, og saadant gaaer ud paa ganske at kuldkaste samme; dernæst og foruden mange andre lovstridige Foretagender dristet sig til at tage Beslutninger, og give befalinger til at regulere Provinzens Militz paa en nye og mod Constitutionen stridende, Maade, med aabenbare Fornærmelse af Hs. Kongel. Majestæts Prærogativ; ligesaa have de og udnævnt Henrich Gartner, Esquire, von Stow, til General Told=Jndtægter, Steden for Harriso Gray, Esquire, som hidindtil lovmæst sig havde havt og forvaltet bemeldte Embede, endelig have de understaaet sig til at forbyde, at betale Hs. Majestæt tilkommende Penge=Summer til bemeldte Harrison Grav, og til ligge alvorlig at befale Jndvaanerne udi Provinzen, at de skulle møde og tvinge Constablerne og Jnsamlerne til at adlyde og efterkomme bemeldte givne Ordres med Overtrædelse af deres Eed og tvertimod Lovens klare og udtrykkelige Forskrift, og Foranstaltninger: hvilke samtlige Foretagender paa den farligste Maade sigtede til, at forføre Hs. Majests. Undersaattere, denne Provinzes Jndvaanere, og bringe dem til at begaae Meen=Eed, Tumult, Oprør, Forræderie og Rebellion. Desaarsag har jeg for at forekomme de anførte Ulykker, og deres farlige Følger, agtet det for min Pligt, at lade udgaae denne Proclamation, for alvorlig at formaae Hs. Majests, troe Undersaattere i denne Provinz, og i Høyst sammes Navn strængelig at forbyde den, paa nogen Slags Maade at rette sig efter bemeldte Begierninger, befalinger og Beslutninger af forommeldte lovstridige Forsamling under Straf af Hs. Majests. høyeste Unaade. Ligesaa paalegger jeg herved alle Freds=Dommere, Sherifs, Constablere, Jndsamlere og andre Betiente, og anbefaler dem, udi alle deres Departementer at være opmærksom og troe i at forrette deres Embeder, opfylde hvad som paaligger dem, efter de her i Landet oprettede Love, og anvende alle deres Kræfter, samt alle tilbørlige og lovmæssige Midler, for at hindre, afværge og forekomme al Lydighed mod saa farlige Beslutninninger af oftmeldte Forsamling, eller nogen anden lovstridig befaling. Boston, den 10de November 1774. Thom. Gage. Men paa samme Tid bleve de Americaner i Almindelighed, og i sær Nye Engelænderne og Bostonerne ved at erklære den Engelske Regierings og General Gages Forhold for lovstridig. Derved forholde Bossionerne sig stedse meget viselig og ordentlig i den Forsikring, at de øvrige Colonier skal efter deres formelige Beslutninger ikke forlade dem. De arme Jndvaanere faae og allevegne fra uophørlig store Understøttelser, af Qvæg, Korn &c.