JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Det har ogsaa forundret mig, at han i et Stykke, hvor han gaaer tilfelds mod Andres (orthographiske) Sprogbommerter, ei allene ikke har afholdt sig fra alle de indviklede og kunstige Sætninger, der saa lidet høre hjemme i det tydelige, simple Danske Sprog; men endogsaa ikke har vogtet sig for orthographiske Feil og forskjellige Skrivemaader. Han skriver mældte (meldte) borde (burde), Fiendskab (Fiendskab), yttret (ytret), negte (nægte, Snille (Snilde), skjøndt (skjønt) kjernefuld (kjærnefuld), ypperste efter Ypperstepræst, istedetfor ypperligste) – snart et af og strax derpaa eet af et Ordsprog kalder han et Sagn, &c. &c. &c. Jeg tilstaaer gjerne, at disse Urigtigheder ingenlunde ere af det grovere Slags, ja maaske for en Deel kunne forsvares; men de kunne vist ikke alle undskyldes, især naar man betænker, at de findes i et Stykke, der – som sagt gaaer ud paa, uden Skaansel at nedrive andre Forfatteres Sprog og Skrivemaade, og at de ere brugte af en Forfatter, hvis Orium giver ham Leilighed til, at bruge Filen til sit Sprog, med mindre han maaske har trault med at arbeide paa de vigtige Værker, man skal vente fra hans Pen men hvoraf man hidtil ikke har seet Prøver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
En anden Sag er det med en Avis (ikke et videnskabeligt Blad), hvori man neppe er berettiget til at vente det fine, afslebne og correcte Sprog, der bør findes i andre trykte Producter. Aarsagen er ei alene den, min høiagtede Collega, Hr. Etatsraad Thaarup, anfører i Dagen No. 178 for i Aar. Denne Aarsag finder imidlertid Sted i en endnu høiere Grad ved Statstidenden, end ved Dagen; thi Statstidendens Hovednummer trykkes kun om Postdagene. Den indeholder næsten altid strax alle de nye Efterretninger, og altid flere nye, end noget andet indenlandsk politisk Blad meddeler i de 2 første Dage derefter. De enkelte Stykker meddeles ei alene strimmelviis fra Oversætteren til Trykkeriet, men maae ogsaa afgives saa hurtig, at der ei er Tid til at gjennemlæse dem inden Trykningen; og dertil kommer at næsten ingen Exemplarer af dette Blad undergaae Revision; men det maa nøjes med een Correctur, der læses midt om Natten, og endelig: at Redactionen, Oversættelsen og Correcturen maa besørges ene af mig - en Omstændighed, der vist alene maa være nok til at undskylde de Mangler, der unægtelig findes, mere ved Orthographien end Sproget i Statstidenden; thi det er vist dobbelt vanskeligt at corrigere det, man selv har forfattet eller oversat. Det er saaledes ikke blot Sætterfeilene, men tillige Skrivfeilene og undertiden hele Vendinger i Sproget, der skulle rettes ved den natlige Correctur, og selve disse Rettelser blive ikke corrigerede, saa at der ikke er nogen Leilighed, til at rette de Feil, der indsnige sig ved den corrigerende Sætters Forglemmelse eller Feiltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
At de Engelske, Tydske og Franske Blade ikke ere ligesaa feilfulde som den Danske Statstidende, maa deels søges i hine Sprogs høiere Grad af Uddannelse, og især af orthographisk Bestemthed, deels af deres større Afsætning og den deraf flydende Fordeel, der igjen gjør det muligt, at anvende flere Arbeidere og større Bekostrang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Saakyndige Mænd ere nu beskjæftigede med at ordne det Kongel. Konstkammer. Jstedet forde gamle Skabe med smaa Glasruder for, ere nu nye med store Ruder for anskaffede, hvor Gjenstandene bedre kunne sees. Alle Sagerne afpudses og ordnes efter deres Fag. De mindre mærkelige Ting skulle casseres. De naturhistoriske Gjenstande ere flyttede herfra og overladte til Nationalmuseet. Blandt de nye Sager, Konst kamret i den senere Tid har faaet, er en indiansk Hytte med tilhørende Fiskeredskaber, bragt hertil af Capitain Kierulf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Viborg. Fredagen 9de August ordinerede Hans Høiærværdighed Hr. Biskop, Dr. Bloch, Commandeur af Danebroge, følgende Candidater i Domkirken: I. Hr. Johannes Andreas Lund, kaldet til Sognepræst for Dollerup, Finderup og Raunstrup Menigheder. 2. Hr. Andreas Ammentorp Sørensen, kaldet til Sognepræst for Duurup og Tøndering Menigheder i Salling. - Hr. Pastor Friis intimerede, og udviklede i Overeenstemmelse med Rom. 1, 16. "Den christelige Religions udmærkede Værd. a) Med Hensyn til de Sandheder, den forkynder; b) de Pligter, den foreskriver; c) de Bevæggrunde, den giver til Dyd og Retskaffenhed. Hs. H. Hr. Biskoppen talede over Luc. 3, 4,5, 6, og besvarede det Spørgsmaal: "J hvilke Henseender kan den retsindige Religionslærer siges at berede Herrens Vei," – Hr. Pastor Lund prædikede over Texten: Rom. 12, 1, 2, og viste: "Hvorledes det jordiske Sind forvandles til et himmelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Viborg, d. 12 August. 2 Russiske Officerer og en Tolk have i disse Dage været her for at kjøbe Hingster. De reiste herfra til Skive
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Blandede Efterretninger. De Samlinger for Videnskaber og Konst, som længe vare Jtaliens Ziir, ere tildeels blevne meget adsplittede, og findes nu i Udlandet. Et at tale om Raphaels Madonna og Corregios Nat, som maatte forlade deres classiske Hjem, ogsaa de kostbareste literaire Skatte ere komne i fremmede Hænder, især i de nyeste Tider. Pinellis fortræffelige Bibliothek og Borremos's i sit Slags eneste Samling af Noveller tilkjøbte Engellændere, sig; Hertugen af Cassano-Serras udmærkede Samling i Neapel, især af gamle Udgaver, blev Lord Spencers Eiendom, og Grev Melzis ikke mindre kostbare Samling solgtes ligeledes til en Britte. Af alle i den nyeste Tid i Jtalien faldbudne Samlinger ere kun to ved Kjøbet af det Hel blevne i Landet, nemlig den Riccardske i Florenz, som blev Consas's Eiendom, der ogsaa kjøbte det storhertugelige Bibliothek i Parma. Maleren Aosses udmærkede Samling i Mailand blev enkeltviis solgt og adsplittet. Af nye Samlinger anlægges kun faa, og de meest omfattende og største Privatsamlinger i Jtalien ere for Tiden den nu regierende Storhertug af Toscana's, og Greve af Trivuzo's i Mailand. Den første bestaar af 45,000 Bind, opstillede i 22 Værelser. Det indbefatter 2000 Haandskrifter, alle i det italienske Sprog, og deriblandt mange egenhændige af Galilei, samt alle mod ham i levende Live udkomne Skrifter med hans egenhændige Anmærkninger; et egenhændigt Manuskript af Torquato Tasso &c.J Danmarks Hovedstad blev vel een af de vigtigste Bogsamlinger – den Sumske – reddet, ved at forenes med det store Kgl. Bibliothek, men de fleste andre Privatsamlinger bleve dog solgte og adsplittede. Thorts kostbare Bog- og Konstsamling blev, paa Manuskripterne nær, solgt for en Deel til Udlandet og for Spotpriis, og ikke bedre gik det med de mindre Samlinger. Ei at tale omden kostbare Samling, især af gamle danske Bøger, som P. T. Wandal i mange Aar havde samlet og som, efter at den var bleven Etatsr. Schavenius's Eiendom, fortæredes i Bombardementet af Luerne tilligemed saa mange andre Sieldenheder, gik Revisor Andersens Samling, hvori saa mange kostbare Sager, især henhørende til den danske Literatur, til Norge. Det Kgl. Haandbibliothek blev for største Delen ødelagt ved Christiansborgs Brand og den Sorøiske Samling ved den der opkomne Jld, som lagde Academiet i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Historien om Moreaus Død fortalte Napoleon paa følgende Maade: "J Slaget ved Dresden lod jeg angribe de Allierede med den høire Fløi af min Hær. Medens der gjordes de til dette Øiemed nødvendige Bevægelser, blev Centrum staaende ganske stille. J en Afstand af et Stykke, som omtrent herfra indtil den ydre Port, øinede jeg en Gruppe af Personer til Hest. Da jeg sluttede mig til, at de søgte at lægge Mærke til mine Bevægelser, saa vilde jeg forstyrre dem, og raabte til en Artilleriecapitain, der anførte et Feldtbatterie af 18 til 20 Canoner, kast et Dusin Kugler paa eengang blandt denne Gruppe, maaskee der findes nogle smaageneraler deriblandt, Det skeete paa Øjeblikket. Een af Kuglerne rammede Moreau, og tog begge hans Fødder bort. Mange andre, der befandt sig i Nærheden af ham, bleve, som jeg troer, dræbte eller qvæstede. Et Øjeblik i Forveien havde Alexander talet med ham. Moreaus Fødder bleve ikke langt derfra afsatte. Een af samme, med Støvlen paa, havde Saarlæggen kastet hen paa Jorden, en Bonde overbragte Kongen af Sachsen samme, med den Efterretning, at een eller anden høi Officier var rammet af en Canonkugle. Da Kongen troede, at dennes Navn maaskee lod sig udfinde, ved Hielp af Støvlen, sendte han mig den. Man undersøgte den i min Overværelse, men opdagede intet videre, end at Støvlen hverken var af fransk eller engelsk Arbeide. Den næste Dag erfarede vi, at det var Moreans Fod." "Det er ikke lidet mærkværdigt, vedblev Napoleon, "at jeg i en Træfning, der forefaldt kort derefter, befalede den samme Artillericofficier, næsten under samme Omstændigheder, at affore 18 til 20 Canonkugler blandt en Hob Officierer, og at derved Gener. St. Priest, ligeledes en Franskmand, en Forræde- og en Mand af Talenter, der commanderede i den russiske Hær, tilligemed mange andre Officerer, blev skudt." "Jntet, sagde Keiseren, "er fordærveligere, end Jlden af et Dusin eller flere Canonkugler, paa eengang affyrede blandt en Hod En eller to kunne undgaaes, men at undgaae saa mange Skud paa eengang, er næsten umueligt Efter Slaget ved Esslingen, da jeg havde sat min Hær over til Den Lobau, havde man, ved en almindelig og stiltiende Overeenskomst mellem Soldaterne paa begge Sider, ikke ved nogen Forening mellem Generalerne, standset med Jlden, da samme havde været uden Virkning, og kun et Par ulykkelige Forposter bleve dræbte. Jeg red dagligen ud i forskjellige Retninger. Jngen paa begge Sider var bleven foruroliget. Da jeg imidlertid en Dag red ud med Ondinot, holdt jeg et Øjeblik stille ved Randen af Øen, paa et Sted, der var omtrent 80 Toiser fra den Kyst, hvor Fienden stod. Man lagde Mærke til os, og da man kjendte mig paa min lille Hat og graa Kjole, saa affyrede man en trepundiger Canon. Kuglen foer imellem mig og Ondinot, og meget nær os begge. Vi gave vore Heste af Sporen, og vare snart Fienden af Sigte. Under de daværende Omstændigheder var Forsøget ikke meget bedre end et Mord; havde de affyret et Dusin Kugler paa eengang, saa maatte de have dræbt os." (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Kjøbenhavns Børs, d. 16 August. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 75 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 100 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 125 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Rigsbanksedler 11 1/2 a 12. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Rettelser. J forrige Numer, P. 1026, Lin. 20, for tye læs: tyde - P. 1036, Lin. 13 nedenfra for mangen smuk Skib, læs mange smukke Skibe, - P. 1038, Lin. 21 og flere Steder, for, O Megre læs, Omeara.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og Romas Nittende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 August 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
For de fleste svage Constitutioner ere de kolde Bade skadelige; for fuldblodige og dem, der lide af en eller anden organisk, maaskee hverken dem selv eller Lægen bekiendt Feil, ofte dødelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Den agtede Badelæge, Dr. Hofraad Ficher, i Driburg, udtrykker sig over denne Gjenstand saaledes: "Naar jeg finder kolde og kjølige Bade fortrinlige for stærke Constitutioner, saa kan jeg, efter min Erfaring, endnu dristigere anbefale svagelige Mennesker lunkne Bade, og paa deres almindelig vordende Brug beroer for størstedelen Haabet om, efterhaanden igjen at udslette den Characteer af Svaghed, der i den moralsk physiske organiske Verden overalt yttrer sig, for at kunne forberede en kraftigere Generation. Lad os for Alting ikke begynde med kolde Bade. naar vi ville opnaae dette vigtige Øiemed. Brugen af kolde Bade passer sig kun for Stærke, og ak, i vore Dage gives der kun altfor faa Stærke!" Det er vist, at Hudens Cultur, der er saa vigtig til Sundhedens Vedligeholdelse, alt for meget forsømmes her i Kjøbenhavn; men den vilde blive almindeligere, naar passende, beqvemme og reenlige Sø-Badeanstalter gaves. Men da der, som Ficher siger, kun gives alt for faa Stærke i vore Dage, saa maa der nødvendigen tænkes paa de mangfoldige Svagelige, og derfor ere de varme Søbade ligesaa vigtige og uundværlige som de kolde. Maatte dog de Mænd, der med saa rosværdig Jver have sat sig i Spidsen for dette Foretagende, see deres værdige Bestræbelser lønnede med den Understøttelse og Opmuntring, som de i saa høi Grad fortjene!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Ved at gjennemlæse hvad der findes indføre i Collegialtidenden No. 368, 1822, betræffende det af Dhrr. Præster i Fyen, Langeland, Lolland, og Falster, samt paa Als og Ærøe, oprettede og vistnok efterlignelsesværdige Brand-Societet, var det Jndsenderen paafaldende at finde de Ord: " Tilfælde af yttret Uvished vel omtrent det samme som Mistanke, er den Brandlidtes Eed tilstrækkelig Hjemmel for Angivelsens Rigtighed, – en Clausul der, efter hans individnelle Mening, ikke burde efterlignes, uagtet den 12te Post i Octroyen for det Kongelige almindelige Brandasseurance-Compagnie paa Vare og Effecter, indeholder samme. - Vardet ikke bedre, naar man gjorde det til en Regel, uden Undtagelse, at enhver Brandlidt, under alle Omstændigheder, skulde beedige sin Angivelses Rigtighed. Den redelige Mand kunde jo gjøre det med største Rolighed, og den Nedrige, der paa sin Samvittigheds Bekostning og paa en saadan Maade vilde tilvende sig Fordeel, kjøbte denne dyrt nok, men hvor krænkende maa det ikke være for den ærlige Mand, naar en Omstændighed som saa let kan indtræffe – gjør det nødvendigt for ham, i et saakaldet tvivlsomt Tilfælde, at aflægge den Eed, en Anden bliver fritaget for Ret inderligen vilde det glæde Jndsenderen, naar disse Linier, af de respective Vedkommende, bleve tagne i Overveielse, og hans gode Mening ikke misforstaaet. *) Jndsenderens Bemærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Breve fra en dansk Reisende i Skaane. (J Juli 1822.) For neppe en Time siden, min Ven, talte jeg med Dem paa dansk Grund, nu staaer jeg i Sverrig, og har et ganske andet Folk med ganske andre Sæder for mig. Og dog er Skaane en oprindelig og ældgammel dansk Provinds, hvoraf, efter nogle Historieskriveres Mening, endog Danmark skal have faaet sit Navn; thi Skaane er et fladt Land, og et saadant hedder i det gamle nordiske Sprog Dann. Men hvilken Forandring er her ikke foregaaet, siden Eskild havde sin Bispestoel i Lund, og danske Konger lode sig hylde paa Sliparehøjen (Livter, St. Libri Høi). - Strax ved vor Ankomst til Helsingborg afleverede jeg i Vagten mit danske Pas og fik i dets Sted et svensk. De Soldater, vi saae her, vare smukt klædte, og bare alle Skjærf. - Torvet i Helsingborg udmærker sig især ved adskillige nette Jndbyggerne tilhørende Hauger, som ligge ved Enden af samme, oven paa en Bakke, der og bærer den sidste Levning af de forrige Fæstningsværker, et 52 Alen høit Taarn, Kjærnen kaldet, hvorfra man har den meest fortryllende Udsigt over hele Sundet og den sjellandske Kyst med Kronborg og Marienlyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Fra Helsingborg begave vi os strax til den bekjendte Suurbrønd Ramløse, som ligger 1/4 Miil derfra. Bygningen, i hvilken Brøndsalen findes, ligger i en Dal, er opført af Træ og foran prydet med Træpiller, strax bagved den ligger et høiField, fra hvilket Kilden udspringer. J en kort Afstand herfra, paa en skjøn, hist og her med Træer begroet Plads, findes en stor smuk Bygning, i hvilken en skjøn Balsal er indrettet, samt flere Sideværelser, i hvilke man finder de svenske Tidender. Fra et af disse Værelser har man en særdeles smuk Udsigt over Sundet til den sjellandske Kyst, og man kan her i Mag oversee alle de forbiseilende Skibe. Omkring dette Balhuus, imellem Træerne, ligge mange nette smaa rødmalede Træhuse, i hvilke Brøndgjæsterne boe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Da det var en Søndag, vi kom hertil, fandt vi mange af Omegnens Bønder med deres Familier, iførte deres Høitidsdragt, forsamlede her, for at see Herskaberne kjøre til Ballet, der finder Sted hver Søndag i Brøndtiden. Klokken 5 begyndte disse at komme rullende i lette Vogne, bespændte med tre eller fire Heste ved Siden af hverandre. Omtrent ved denne Tid begyndte ogsaa Ballet, der varede til Kl. 8 1/2, det er offentligt, og hver Billet til samme betales med 1 Rigsgjeldsdaler (omtrent 4 Mark dansk. En stor Deel af den fornemste svenske Adel var forsamlet her, og baade Damerne og Herrerne dansede med en høi Grad af Ynde. Den Afverling af mange Slags Uniformer, og de mange Civilklædte, hvoriblandt endog Pastorer i deres geistlige Dragt, frembragte en høist interessant Mangfoldighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Alt, hvad Sverrig kan opvise af fornemme og store Mænd, forsmaaer ikke at besøge Ramløse. Det er en Samlingsplads for hele Riget, hvor alle kun hige efter eet Maal: Sundhed og Selskabelighed. Selv den Lærde forlader i Ferierne sit Studerekammer og sine Bøger, og tyer til denne Munterhedens Bolig midt i Naturens Skjød. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 12 August, om Aftenen Kl. 7, indtraf i Altona i høje Velbefindende Hs. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, ledsaget af Hans Gouverneur, Hr. Major v. Bardenfleth, R. af D., og Hans Lærer, Hr. Froyken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Torsdagen den 15 August, om Formiddagen, indtraf i Altona, i høieste Velgaaende, fra Deres Reise i Udlandet, D. HH. Prinds Christian Frederik og Høistsammes Gemahlinde, Prindsesse Caroline Amalie. - De høie Reisende ankom om Aftenen den 14de August fra Bremen til Harburg, hvor de forbleve om Natten, og stege næste Dags Formiddag Kl. 10 1/2, efter en kort og lykkelig, af den klareste Himmel begunstiget Overfart, og under Canonernes Torden fra det Kgl. Vagtskib, i Land paa Altonas Skibbroe. Hs. Exc. Hr. Geheime-Conferentsraad Grev Blücher, v. Altona var allerede tidligere reist til Harburg, for at modtage de høie Reisende, og kom tilbage i Deres Følge. Under Bedækning af Altona's smukke borgerlige Cavalleriecorps, og ledsaget af en lang Række Eqvipager, under jublende Hilsen af en utallig Folkemængde, kjørte Deres Høiheder, til Hs. Exc. Greve Blücher v. Altona's Bolig, hvor Høistsamme, under Deres Nærværelse i Altona, agte at opholde Sig. Stadens Magistrat, Geistligheden, Gymnasiets Lærere, Collegierne, og et stort Antal Personer af Civil- og Militairetaten, havde allerede indfundet sig her, for at bevidne deres Glæde over D. HH. lykkelig tilbagelagte Reise og forønskede Tilbagekomst til Fædrelandet, og antoges naadigst. Den for D D. HH. bestemte, af et Compagnie af Altona's smukke borgerlige Jnfanteriecorps bestaaende, Ærevagt, behagede det Prindsen at frabede Sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Mariboe, d. 13 Aug. J Søndags Aftes blev af det Franckske Skuespillerselskab opført herpaa Raadstuen, for fuldt Huus og almindelig uddeelt Bifald: "Forvirringerne", Lystspil i 3 Acter af Katzebue, derefter: "Jephtaes Datter, mimisk plastisk Forestilling i 6 Forandringer. Ligeledes opførtes i Gaar Aftes for fuldt Huus: Fætter Paul eller: Tydskernes Hævn", Skuespil i 1 Act af Hagemann, derefter: "Skibs capitainen eller: de Fordomsfrie", Syngespil i 1 Act, efter det Franske, af Carl Blum, til Slutning: "Den tyrkiske Bassa, mimiskeplastisk Forestilling i 8 Forandringer. Saavel Jnden som Udenbyes strømmede til. Sangen og Musiken var saare skjøn og henrivende. En saadan Aandsnydelse er saa meget mere kierkommen, da man her i de saakaldte høiere Cirkler ikke kjender anden Hovedfornøielse end det evig kjedsommelige, kivagtige Lombrespil. – J Gaar blev ved Trommeslag bekjendtgjort, at der paa Torvet her i Byen var at faae tilkjøbs overmaade kjønne, gode, søde Sommer-Sukkerværer." – J Bursøe Hospital, under Søeholts Gods, lever en Mand, navnlig Mads Andersen, der er 88 Aar gammel. Han er endnu frisk og rørig. Af og til gaaer han i Skoven og sanker Brænde til sin gamle Kone. Endnu den 10de saaes han paa Marken at samle Ax. - J Dag henimod Middag hørtes et temmelig stærkt Tordenskrald, hvorpaa fulgte en Regn, der næsten lignede et Skyebrud. – Fluer og Ørentviste ere i Aar en sand ægyptisk Plage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
De simple Strøg, Forfatteren her har fremsat, har han ikke uden Glæde seet aftrykte i offentlige Blade, hvis Redactioner sjeldent eller aldrig toge Feil i deres Valg. n. (Af: Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Blandede Efterretninger. Jmellem Bonn og Godesberg fandt man nyligen, ved at anlægge en Konstvei, en Løve af fortræffeligt Arbeide, der sønderriver et Sviin, og paa samme en menneskelig Figur, der synes at dræbe Løven, fremdeles en udmærket, vel vedligeholdt Gravsteen af 3 1/2 Fods Høide og 2 1/2 Fods Brede; en romersk Kriger med mangehaande Prydelser; en vel plump, men kraftigen udarbeidet Løve af 16 1/2 Fods Længde og 15 Fods Høide, 8 1/2 Tommers Brede, endeligen et Søilecapitel og forskjellige Slags Zirater, alle af Steen. Ligeledes skal man have fundet Guld-og Sølvmynter, hvilke imidlertid dog ikke ere komne i det Kgl. Museum i Bonn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-20
Kjøbenhavns Børs, d. 20 August. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 75 1/2 a 76. Nationalbank Obligat. (af Laanet den 2den Februari 1820) 100 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdl. Sedlr. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 a 12 1/2. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-24
Den til Universitetet hørende botaniske Hauge er ret smuk, og eier mange sjeldne Planter. Universitetsbibliotheket er anseeligt og velordnet, og har mange mærkelige Værker. Blandt Haandskrifterne er en overordentlig smukt og nøiagtigen skreven Virgil paa Pergament, med fortræffeligen udmalede og forgyldte Begyndelsesbogstaver. Paa Væggene hænge Portraiter af Academiets Cantslere og Professorer. – J Lund udgives to Ugeblade, det ene under Titel af: Lunds Weckoblad Nytt og Gamelt, det andet: Lunds Stifts-Tidning; det første i Qvart, det andet i Octav. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-24
Jndenlandske Efterretninger. Samme Dags Aften (den 15 August) DD. HH. Prinds Christian og Gemalinde vare ankomne til Altona, beærede Høistsamme det nyoprettede Skuespil med Deres Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-24
Efter endt Skuespil havde et Antal af de ved Gymnastet Studerende den Ære, ved Fakkelskin, og med Aftenmusik, at overrække DD. H. et Digt. Den 16de, om Formiddagen, behagede det D. H. at modtage Opvartning af de Herrer Deputerede fra Hamborg, de i Hamburg residerende fremmede Gesandte og forskjellige Emhedsmænd og Standspersoner af Nabolauget. Om Aftenen besøgte De Skuespillet i Hamborg, hvor De, ved Stadens Grændse, modtoges af et Detachement hanseatiske Uhlaner, som Escorte; ved Jndkjørselen gjennem Porten hilsedes med 21 Canonskud fra Voldene, og ved Deres Ankomst i Skue pilhuset modtoge De det utvetydigste Beviis, paa Høiagtelse af den der forsamlede Mængde. Den 17de, om Aftenen, deeltoge DD. H. i et glimrende Bal, som Museets Personale i Altona havde havt den Ære at foranstalte. Den 18de, om Formiddagen, besøgte H. H. Prindsen. Waysenhuset i Altona, det nybygte Pleiehuus og flere offentlige Jndretninger; bivaanede derpaa Gudstienesten i den Lutherske Hovedkirke, og mønstrede derefter det borgerlige Jnfanterie= og Cavallerie-Corps. Om Middagen behagede det DD. H. at modtage et Middagsmaaltid, som Hr. C. H. Donner, Ridder, havde havt den Ære at foranstalte paa hans ved Elben smukt beliggende Landsted. - Den 19de, om Eftermiddagen imellem 2 og 3, afreiste DD. HH., tilligemed H. H. Prinds Frederik Carl Christian, fra Altona, og agtede at tage Natteqvarteer i Jtzehoe.