JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-07-29
Capitain W. Born har i tvende Jnserater i Randers AvisCoptaget i nærværende Avises Tillægsblade til Nr. 110 og 115) givet nogle bemærkninger over den intenderede Dampskibsfart gjennem Agger=Canal mellem den vestlige Liimfjord og een eller flere af Nordsøens store Handelspladse; i det han i første Jnserat gjør opmærksom paa nogle Vanskeligheder, ved denne Dampskibsfart, og i sidste reent fraraader den og derimod tilraader en regelmæssig Fart paa England ved vel beseilede Seilsfartøier.
Viborger Samler, 1841-07-29
Skjøndt vi (som forhen bemærket) med megen Glæde modtage enhver Belærelse og ethvert Vink, der kan bringe denne Sag, dens Fordeele og Mangler til Klarhed og derved sikkre den en god Udførelse, saa maae vi dog her beklage, at Hr. Capitain Born ei har fattet vor Plan, eller været bekjendt med hvad det er vi Vestjyder trænge til, og vi maae derfor først i saa Henseende give den fornødne Forklaring.
Viborger Samler, 1841-07-29
Det ofte udskregne Vestjylland er ei saa slemt som Skriget til gik, det bestaaer, især i Landskaberne omkring Liimfjorden, af frugtbare for en Deel meget frugtbare Jorder, der frembringe en stor Deel gode Producter, og vil om faa Aar ved de betydelige Fremskridt, Landbruget er i med at gjøre, endnu frembringe langt Mere; det har fortrinlige Heste- og Qvægracer og især er dets udmærkede Stude bekjendte over hele Europa. Men hvad der hidindtil har manglet dette Landstrøg, er fornemlig Communication; thi (som i vor Jndbydelse til Mødet i Nyekjøbing bemærket) vi laae adskilte fra den øvrige Verden ved det vilde Vesterhav uden Havn eller Tilflugtsted for den Søefarende, og ved de store Heder med deres dybe sandede Veie, Vore Producter maatte enten over Aalborg eller Ringkjøbing naae de store Handelspladse og dertil bruge Rækker af Uger, og vort saa begierligt søgte Fedeqvæg maatte vandre den lange trange Vei til Husum, Jtzehoe og Hamborg, fødes paa Vandringen paa Hederne og afsætte mange Læs, af deres Trivelighed paa denne Vei. Dog hvad Qvæget angik, havde det ei altid været saaledes, thi i en tidligere Periode gik vore Staldstude, paa Grund af deres Fortrinlighed, alle Besværligheder uagtet, tilskibs over Nordsøen til Holland (indtil Jndførselen der først blev besværliggjort og tilsidst forhindret) og Vestjyden fik saaledes sine fleste Contanter fra Holland, og vi Jyllands gamle Sønner, der havde hørt vore Fædre berømme denne gode og indbringende Afsætning og de mange Penge, den bragte i Landet, maatte vel tænke paa at etablere denne Handel, da Jndførselen i Holland atter staaer aaben og de Husum og Jtzehoe Markederne blive mere og meere precaire og afhængige af tilfældige Omstændigheder, som Handels manden ikke kan beregne. En Omstændighed, som vakte gode Forhaabninger saavel for denne, som for bedre Handelsforbindelser i Almindelighed, var Aabningen af Agger-Canalen, og den Jver, hvormed Vestjyden søgte at modarbeide ethvert Forsøg paa dens Tilstopning eller Ødelæggelse for Skibsfarten, viser noksom hvad han ventede sig af denne nye Vei til Nordsøen.
Viborger Samler, 1841-07-29
Men Agger-Canalen er dog et vanskeligt Farvand for Seils fartøier; kun med visse Vinde kunne disse løbe ud og ind, og Skibene maatte oftere oppebie den beleilige Bør flere Uger. Der maatte derfor føles en stærk Trang til en Fart gjennem denne vor Handels nuværende Hovedport, som ei var afhængig af disse tilfældige Omstændigheder. Saaledes var det naturligt, at Vestjyden tænkte paa en Dampskibsfart gjennem Agger-Canalen med fortrinligt Hensyn til Afsætningen af Fedeqvæget, men ogsaa til Afsætningen af alle sine øvrige Producter, og vi ville endnu engang give Enhver at betænke, hvad det vil sige for Vestjylland at blive som ved et Trylleslag henflyttet nær Hamborg, Amsterdam og London paa een a to Dagsreiser. Men den Mand, der tænker over det Gavnlige i en ny og stor Plans Udførelse, maa tilvisse spørge: om der ei i det Locale ligge uoverstigelige Hindringer, og om Foretagendet kan betale sig, Til at bedømme dette hører i nærværende Tilfælde Kundskaber, som vore Kjøbstedmænd og vi Landmænd ei i Almindelighed kunne være i Besiddelse af, og som derfor maae søges fra de Steder, hvor noget Lignende alt en Tid har været igang, og fra de Mænd, som dermed have havt at bestille. Dette have vi gjort, det er nu et Aar siden vi begyndte at arbeide paa denne Plan; i den Tid har der stedse været Spørgsmaal og Besvarelser igang fra forskjellige Kanter, fra Ind- og Udlandet, og skjøndt vi vistnok derved ere komne til en Deel Klarhed om dette betydelige Foretagende, ere vi dog endnu er rykkede saa langt fremmed den, at vi have troet den moden til at udstæde Jndbydelser, men vi vente fornemmelig endnu Svar paa nogle Foresporafler og Dampfarten paa de hollandske, engelske og irske Kyster, der have i det Locale Lighed med Farten paa Agger-Canalen, dem vi fra selve Stederne søge at indhentes), for tilbørlig at overtydes om, at vort Farvand ei skulde lægge os uoverstigelige Hindringer i Veien.
Viborger Samler, 1841-07-29
Hvad Capitain Borns Forslag i hans andet Jnserat angaaer, da tilfredsstiller det som ovenmeldt aldeles ikke vor Trang; thi Seilsfartøier have vi alt; men deres regelmæssige Fart paa Canalen er forbunden med Vanskeligheder, der nu hemme vor Communication, og imod hvilke vi maa have Midler. Capitainen tænker alene paa at løsrive os fra Hamborgs Mellem handel, men vi tænke først og fremmest paa at kunne til enhver Tid fortsætte vor Handel og komme ud i Nordsøen, naar vi ere der, kunne vi drage til hvilken Handelsplads der behager os bedst, enten det saa bliver til London, Amsterdam eller vort gamle Hamborg.
Viborger Samler, 1841-07-29
J det vi saaledes have søgt nøiere at oplyse vor Plan og de af Capitain Born fremsatte bemærkninger, udbede vi og vore kjære Vestjyders Samvirken og Jnteresse for et Foretagende, som fornuftig udført, efter sagkyndige og agtede Mænds Mening vil bidrage overordentlig til at give vor Egn et Opsving, der vil sees og spores i enhver Nærings green, i enhver borgerlig Stilling. Hr. Capitain Born takke vi forøvrigt for den Jnteresshan har viist vor Egn og vor Sag; Capitainen er os vel bekjendt som en Mand, der med Kraft og selvopoffrende Jver har virket for mangt et fædrelandsk Foretagende, og vi skulle for Fremtiden vistnok finde til ham ogsaa gjennem anden Vei end de offentlige Blades, for at afbenytte hans mangehaande Erfaringer og Kundskaber i Søevidenskaben, til vor Plans gode Fuldførelse; og vide vi, at han med al Redebonhed vil yde os sin bedste Hjelp. N. Wosborg og Grydsbek, den 20de Juli 1841. C. B. Claudi. A. E. Tang. Døde. Kjøbenhavn: Kunstdreier Thomas Søeborg; Frederikke Henriette Laurvald; Skibscapitain Rasmus Pedersen; Peter Johannes Valentin, 72 Aar; kgl. Toldbetjent, F. C. Hendriksen, 65 Aar, Fyrbøder ved Universitets=Directionen Jens Jensen, 69 Aar; Christiane Bache, f. Lem. - Helsingøer, Malermester Schulz's Enke, Jnger Helene Carl sen, 75 Aar. - Vemmetoft Kloster: Peter Schmit, 73 Aar. - Næstved: Ulrikke Marie Hermansen, f. Galle, 64 Aar. Skanderborg: Jnger Hansen, 42 Aar. - Aalborg: Kjøbmand Johannes Brorson Deichmann, 57 Aar. - Tønning: Raadsherre P. Bahnsen, 70 Aar.
Viborger Samler, 1841-07-29
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret, i Viborg. - Den 19de Juli 1841.
Viborger Samler, 1841-07-29
Viborg Kirkenyheder for Juni Maaned.
Viborger Samler, 1841-07-29
Domkirkens Sogn. Døbte. Den 3die Juni, Handelsbetjent Kruckows Datter, Mette Sophie Kruckow; Fadd. Brændeviinsbrænder P. Hjerminds Enke, Vognmand LiHøislevs Kone, Kjøbmand Dige, Handelsbetient Sandberg og Contorist Schmith. – Den 4de: Avlsmand Niels Jørgensens Datter, Ane Johanne Nielsen; Fadd.: Lars Andersens Kone i gl. Asmild, Pigen Christiane Jørgensen, Avls mændene Johan Jørgensen, Ole Jensen og Bødker Fredrik Jensen. - Den 9de Avlsmand Søren Boldrups Søn, Carl Boldrup; Fadd. Barnets Moder, Pigen Christine Boldrup, Barnets Fader, Avlsmand Niels Bostrup og Jens Jensen Leyring. – Den 13de: Cantor Wibergs Datter, Caroline Emilie Wiberg; Fadd.: Enkemadame Theilgaard, Barnets Moder, Graver Friis, Bagerlærling Caspar Høyer og Barnets Fader. - Den 15de, Kjøbmand Chr. Stillings Søn, Emil Holger Selmer Stilling; Fadd. Mad. Stilling, sen, Mad. Andkiær, Kjøbmand Stilling, sen, Barnets Fader, Bogtrykker-Elev A. Andkiær. - Den 16de Slagter Christen Randers's Søn, Peder Christensen Randers; Fadd.: Skomagermester Sr. Dages Kone, Pigen Maren Balling, Avlsmand Mads Hvass, Skomagermester Niels Christensen, og Opsynsmand Beck.
Viborger Samler, 1841-07-29
Begravede. Martin Larsen, 1 1/2 Aar; Dagleier Lauriz Sørensen Balun, 50 Aar; Christen Christensen, 8 Dage; Ane Magrethe Marie Petrine Dyrberg, 10 Aar; Hospitals lem Wolborg Jensen, 75 Aar.
Viborger Samler, 1841-07-31
69 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 123. dig storridende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. TingenskassessegaardsLøverdagen den 31te Juli 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-07-31
Ministrenes Erklæring, at ingen Ministerialforandring vil finde Sted førend Parlementets Sammenkomst, har fremkaldt Torybladenes Uvillie paany. Efter "Børsen halles Londonercorrespondent overhænges Sir Rob. Peel i den Grad af Candidater til Embeder, at han har fattet den Beslutning at begive sig til Paris, for at undgaae sine Venners Paatrængenhed. Han vil afreise om faa Dage.
Viborger Samler, 1841-07-31
Frankerig. Paris, den 25de Juli. Moniteuren har i de sidste Dage meddeelt flere Telegraphefterretninger fra Toulouse. Rolighed hersker i denne Stad; Forhørerne fortsættes; Ophavsmændene til Ementen begynde at indsee den store Feil de have begaaet. Urolige Optrin have ogsaa fundet Sted i Staden Auch, hvor en HolTumulianter, anførte af en fra Paris ankommen Emissair, der senere er fængslet, vilde med Magt modsætte sig Afmarschen af en til Toulouse beordret Escadron af det 5te Jægerregiment. To opkastede Barricader toges af Tropperne; Ementen dæmpedes øieblikkeligt. J Cahors opslo ges om Natten flere oprørske Placater, i Montpellier af sang Folkegrupper la Marseillaise, da nogle Tropper marscherede til Toulouse; flere Arresteringer foretoges.
Viborger Samler, 1841-07-31
Paa alle andre Puncter hersker uafbrudt Orden og Rolighed. Overalt yttrer sig den meest levende Uvillie over Ophavsmændene til Toulouser-Ementen.
Viborger Samler, 1841-07-31
Af Moniteurens sidste Beretninger (bemærker Journalen Commerce) sees, at Militairauctoriteterne i Toulouse, have fordeelt den saakaldte Pladstjeneste imellem Garnisonen og de fra Nabostæderne indtrufne Batailloner. Dette synes at antyde, at man har udelukket Nationalgarden. Trods de beroligende Efterretninger vedvare Forsigtighedsforholdsreglerne. Saaledes har Conseilspræsidenten, Marschal Soult, tilstillet Militairauctoriteterne i samtlige Stæder i det sydlige Frankerig den befaling at besætte med Linietropper alle de vigtige Poster, der hidtil vare besatte af Nationalgarden. Jsærdeleshed anbefaler Ministeren ikke længere at betroe til Nationalgarden Posterne ved Præfecturerne og Underpræfecturerne. – Baron Duval, der er ankommen til Toulouse, har strax efter sin Ankomst udstedet en i en forsonlig Aand affattet Proclamation til Jndbyggerne i Toulouse. At Legitimisterne ere de egentlige Ophavsmænd til Urolighederne, antages i Almindelighed. Den afskedigede Præfect Mahul skal det være lykkets at forsvare sit Forhold under Urolighederne i Toulouse i den Grad, at han endog har erholdLøfte om et andet Præfectur, medens derimod General St. Michel i en Skrivelse fra Marschal Soult er erklæret udne lig til for Fremtiden at føre nogen Militaircommando.
Viborger Samler, 1841-07-31
Ogsaa i Paris vedblive stærke Patrouiller at marschere om Natten igjennem Gaderne.
Viborger Samler, 1841-07-31
Preussen. Berlin, den 27de Juli. Man kan ikke rigtig forklare sig, hvorfor Ruslands Stridskræfter, vedblive at staae paa Krigsfod. Det er bestemt, at Fyrsten af Metternich har indbudet flere her høitstaaende, Mænd til sig paa Slottet Johannisberg.
Viborger Samler, 1841-07-31
Den Candia, den 18de Junii. Endskjøndt Tyrkerne have 8000 Md. i Felten, griber dog Jnsurrectionen mere og mere om sig, og Jnsurgenternes Stridskræfter voxe dagligen. Det er iøvrigt vist, at alle den britiske Consuls Handlinger billiges af den engelske Regjering. Tyrkerne føre Krigen som Cannibaler; overalt efterlader de tydelige Spor af deres Raahed. Regjeringen paa Øen har tilstillet de store Magters Consuler følgende Erklæring: "Vi have forelagt Anførerne for de under Vaaben staaende Christne Deres Raad, i Tillid til Tahir Paschas Menneskelighed at vende tilbage under det tyrkiske Herredømme. Vi have holdt en Raadsforsamling, og sammes Resultat er: at de candiotiske Christne have fattet den faste Beslutning hellere at døe end at give slip paa deres Fædreland, eller vende tilbage under det tyrkiske Aag.
Viborger Samler, 1841-07-31
Orienten. Efter Beretninger fra Constantinopel af 27de Julii vedbliver man at frygte for den unge Sultans Liv. Trods hans Lægers alvorligste Advarsler, tilbringer han enhver Nat i sit Harem, og søger ved stærke Drikke at bøde paa sin allerede udtømte physiske Constitution; tillige lider han af en Forhærdelse i Leveren. Efter de nyeste Beretninger fra Constantinopel af 7de Juli synes det derimod, at de foruroligende Rygter og Sultanens Sundhedstilstand ere aldeles ugrundede, da Hs. Høihed skal være i bedste Velbefindende, og han endog for faa Dage siden har gjort en Seiltour i Bosporus og tilbragt en Deel af Dagen paa Slottet Therapia. – Den 6te Julii ankom til den tyrkiske Hovedstad det østerrigske Dampskib "Reschid, og havde ombord Said Bei, en Søn af Mehemed Ali, ledsaget af Sami Bei og et talrigt Følge.
Viborger Samler, 1841-07-31
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Aleppo var det første Gang lykkets Englænderne at seile med en af deres Dampbaade fra Bagdad eller Basra op ad Euphratfloden til Bir eller Biledschik.
Viborger Samler, 1841-07-31
Philladelphia, den 30te Junii. Capt. Samper, førende Skibet "Augustad, ankommen hertil fra Trinidad, beretter, at han paa 330 30 Br., 750 20 Længde har truffet paa Skroget af et stort Dampskib, der var opbrændt indtil Vandspeilet. Den ene Gallion laae under Vandet, den anden var stærk ramponeret og tildeels forbrændt. Uagtet Capt. var Vraget ganske nær, kunde han ikke opdage noget videre end at det var Vraget af et stort, af Jlden ødelagt Dampskib.
Viborger Samler, 1841-07-31
J Egnen af Madrid, i et Sogn, som hedder Carnero, havde man den 3die De en formelig Steenregn, der forvandlede Stedet til en Ørken. Kl. 3 om Eftermiddagen fornam man først en umaadelig Hede, som varede en Timestid og derpaa afløstes af en frygtelig Storm, der vedvarede i 2 Timer, og under hvilken det var at Steenregnen faldt, med forfærdelig Raslen. J en Frastand betragtede, saae Markerne ganske hvide ud, ret ligesom om de vare bedækkede med en nyfalden Snee. Høsten er ganske ødelagt for de stakkels Beboere, der nu fra deres rumponerede Hytter see en sørgelig Fremtid imøde.
Viborger Samler, 1841-07-31
Handels-Efterretninger. London, den 23de Julii. Vi have hele Ugen igjennem lige indtil i Dag havt fugtigt Veir, og skjøndt Himmelen er overtrukken med Skyer, blæser det dog fra N. O., og Barometret stiger. – Fra forskjellige Egne af Landet erfarer man, at Hveden er paa mange Steder gaaet i Leie, denne Hvede vil altsaa, naar der ikke kommer smukt Veir og jævn Luftning, bedærves. Hvedeaxene ere ved østlige Storme ogsaa udsatte for at knækkes. Hvede under Laas noteres 3, 4 a 6 S. høiere end i Mandags. Hvede. Byg. Havre. Rug. Erter. Gjennemsnitsprisen for S. ds. d. S. d. S. d. S. d. Ugen, der endte 9de Juli. 64 3 31 9 22 233 3 42 4 Dito dito den 16de Juli. 61 1132 6 22 135 244 Tolden indtil den 28de Julii inclusive 33 15 4is is 30 6. "Alt. Merc." indeholder Efterretning om Høsten paa Telegraphlinien fra Curhaven til Blankenese. Efterretningen angaaer altsaa for største Delen kun de hannoverske Lande og lyder i det Hele taget temmelig gunstig, naar tort Veir, indtræffer til Jndhøstningen, tør man vente en god Host paa den nævnte Strækning. Fra Blankenese hedder det, at Rugen snart er moden til Jndhøstning og at Axene ere svære; af Havre lover man sig en stor Høst, ligesom af Kartofler; Høet har liidt meget af Regn.
Viborger Samler, 1841-07-31
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-07-31
Kjøbenhavn.¬ I Paa Rosenborg Slot havde i en Række af Aar været opbevaret en stor Deel kgl. Clenodier, Konstværker, Huusgeraad, Vaaben og Garderober, uden at man ved deres Ordning havde taget andet Hensyn end til beqvem Plads, men efter at der i de senere Aar vare tilkomne en Deel Gjenstande af historisk Jnteresse, er det hele blevet ordnet og sammenstillet efter de forskjellige Tidsaldere hvortil det hører. Det man har fra Kong Christian den 10 og tidligere oldenborgske Konger opbevares i 3 Værelser, fra Kong Frederik den 111 i 2 Værelser, fra Christian den Vi 3 Værelser, fra Frederik den IV i 3 Værelser, og de fra Christian den VI, Frederik den V og Christian den Vil Tid opbevarede Sager findes i 3 Værelser. Det Gemak, hvori det af Christian den VI anskaffede Guld-Taffel samt Kaffe og Thee-Service, blev opbevaret, og som ifølge Kong Frederik den Vis allernaadigste Resolution af 18de Januar og 2den Februar 1813 blev afleveret til Rigsbanken, er bleven anvendt til Opbevaringsted for flere af Hs. Majestæt Høisalig Kong Frederiks Efterladenskaber, men der ventes med Tiden endnu at komme en betydelig Deel til. Blandt de Sjeldenheder, der allerede ere blevne der hensatte, ville vi blandt andet anføre en chinesisk Orden, hvormed Hs. M. var bleven hædret, hvoraf der, saavidt vi vide, kun findes een til i Europa, samt flere andre Ordner, der nu ere ophævede, og hvis Jnsignier derfor ei ere blevne sendte tilbage. De Kostbarheder, de forrige Konger have efterladt sig, contrastere mærkeligt med den Simpelhed der betegner alt hvad der har tilhørt Kong Frederik den VI.
Viborger Samler, 1841-07-31
Armeens Reduction – der udentvivl vil komme til at gaae ud paa at indskrænke Armeens Linieregimentertil omtrent Halvdelen, 16 Regimenter, inddeelte i Brigader, dog med Bibeholdelse af de tvende Garde-Regimenter, hvortil rimeligviis endnu vil komme Husarcorpset, uniformeret omtrent, som det blücherske Husarregiment -er, som man venter, temmelig nær forhaanden. Dog synes det rimeligt, at det ikke vil skee, forinden den nu atter sammentraadte Militaircommission har endt dens Forhandlinger. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1841-07-31
Af en Privatskrivelse, "Fædrelandet, har modtaget, sees vor savnede Balletmester, Hr. Bournonville, paa sin Reise i Jtalien at have gjestet Neapel, hvor han optraadte paa det store Theater "St. Carlo." Den 26de Juni introducerede han for Publicum den derværende Balletmesters Datter, Mademoiselle Louise Taglioni, i sin Pas de Waldemar, og siden dandsede han den bekjendte Jaleomed Dandserinden, Moselle St. Romain. Han høstede stormende Bifald og den meest levende Anerkjendelse; maatte dandse da capo og fremkaldtes.
Viborger Samler, 1841-07-31
Ved slige Fester er det Skik paa Landet, at Tallerkenen gaaer omkring for Spillemændene og Jordemoderen, hvilket heller ikke blev undladt her, men nu fandt man desuden paa efter Jordemoderens Tallerken at lade en tredie gaae omkring til Bedste for Hr. Lehmann, hvilken Jdee blev modtagen med saadan Enthusiasme, at mange grebe saa dybt i Lommen, at de lagde Fiirskillinger paa Tallerkenen, men disse Begeistrede skulle da ogsaa iforveien have drukket Champagne." – "Rand. Av." Correspondent siger i den Anledning: "Dagen" har saa ofte og saa gjentagende viist et routineret Talent for Raketstiil, at man havde Grund til at vente store Fostre i denne Retning; men at den skulde være istand til at levere noget saa Lavt, og Plumpt, som dens sidste Ord om Subscriptionen for Orla Lehmann, turde dog muligviis overgaae de dristigste Forventninger selv hos dem, der ere blinde for "Dagens store Fortjenester af Oppositionen. Een Ting bliver kun en Gaade endnu, naar den skal have naaet sit Culminationspunct, og hvorledes den til den Tid vil komme til at see ud.
Viborger Samler, 1841-07-31
Magister Lindbergs Ugeblad "Dannebrog" (forhen "Nordisk Kirketidende") Nr. 12 og 13 indeholder en allerunderdanigst Ansøgning om at faae en god for to daarlige Præster." Efterat have bemærket, at store Sognekald, som behøve kraftfulde Mænd, faae gamle Præster, meddeles Ansøgningen fra Skjerbek Sogn i Ribe Stift. Sogneboerne klage over den Skjæbne at faae udlevede Folk til Præster; men da nu Menighedens "Taalmodighed er forbi, beder den om, at den gamle maa pensioneres og den unge Capellan befordres; men de selv forsynes med en dygtig Mand." Der foreslaaes i den Anledning Sognebaandets Løsning; men alle uduelige Præster, de have et andet Ønske; thi de ville helst bytte sig selv i de Embeder, de har, og om muligt snart befordres til bedre og sikkrere Levebrød."
Viborger Samler, 1841-07-31
Det store wiener Banquierhuus, Geymüller & Comp. Fallit, der skal være fremkaldt ved altfor betydelige Speculationer i Jernbaneanliggender og Statspapirer, skal ogsaa have bibragt et stort kjøbenhavnsk Huus, Hambro & Søn, et Tab. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1841-07-31
Forhenv. Justitsraad Schoubye og Frue have ikke appelleret deres Dom, men afsidde i denne Tid den dem idømte Straf: han 30, hun 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Deres Forbrydelse var, at de, som Tilstedeværende hos Brygger Altschwager ved hans Død, havde borttaget Adskilligt, saavel Obligationer som rede Penge, der ifølge Testament tilhørte den Afdødes lovlige Arvinger. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1841-07-31
Hvad man ofte har læst som Anecdote er virkelig Tilfældet med to af de nylig benaadede Slaver. Den Ene er 63, den Anden 69 Aar, og Begge bede de meget om, at det maatte forundes dem at forblive i Stokhuset til deres Død, da de ikke vide, hvad de skulle tage dem til, naar de komme paa fri Fod. Blandt de øvrige Benaadede er et Menneske paa 33 Aar, som allerede i 20. Aar har været berøvet Friheden. Tretten Aar gl. blev han arresteret og 2 Aar efter inddømt i Slaveriet paa Livstid.
Viborger Samler, 1841-07-31
Den fra den i Vinter begyndte lollandske Falskmøntnersag bekjendte Josephsen, der havde forfærdiget de behørige Stempler til de falske Sedler, er i Hamborg bleven dømt til 2 Aars Tugthuusarbeide. Sagen imod hans heri Landet værende Medskyldige, er endnu ikke endt. (Ah. A.)¬
Viborger Samler, 1841-07-31
J "Fædrelandet opfordrer en Læge" Sundhedscollegiet til snart at tilendebringe Udgivelsen af en ny - moderat – Medicinaltaxt, til hvis Udarbeidelse der alt i Februar 1829 blev nedsat en Commission. – En lignende Opfordring læses i "Jyllandsposten". Heri hedder det, at Priserne paa Apothekervare ikke sjelden ere saa ublue, at Klogskaben nutildags byder Patienten saameget muligt at consulere saadanne Læger, som ynde Principet, at bruge den mindst mulige Medicin i forekommende Sygdomstilfælde, medens Andre derimod ikke kunne trættes ved at anvende en Masse af Medicin, der i Tilfælde det ei gavner Patienten dog gavner Apothekeren. J alle fra Hovedstaden bortfjernede Provindser føles Mangelen af en Medicinaltaxt dobbelt, da man naturligviis i den mindre Kjøbstad skal nødes til at tage Medicinen, til de Priser, de blive overladte paa Apothekerne, medens man dog i Hovedstaden have mange at vælge imellem, hvilken Concurence i Almindelighed er det bedste Forebyggelsesmiddel imod ublue Priser.
Viborger Samler, 1841-07-31
Slagelse. Til Beretningen og Jldebranden i Tersløse føie vi endnu Følgende: J Søndags Eftermiddag har Skomageren hængt sig i Arresten, og det er under det optagne Forhør oplyst, at hans Bo er assureret for 800 Rbd. Sønnerne sidde endnu arresterede. (Sls. Av.)
Viborger Samler, 1841-07-31
Odense, den 27de Juli. Jforgaars Aftes beærede Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen, Sommerforeningen i Fruens Bøge" med et kort Besøg i dens smukke Pavillon. – Jdag har Hs. Kongl. H. Kronprindsen, som Gouvernør i Provindsen, foretaget en Jnspectionsreise til Kjerteminde, hvorfra Høistsamme ventes tilbage endnu idag. (Hp. Av.)