JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Da de havde næsten været 6 Aar paa Øen, døde en af dem af den forbenævnte Sygdom, efterat han i lang Tid havde været overmaade svag, og i sær i den sidste Tid havde udstaaet grusomme Smerter og Pine. Omendskiønt de tre øvrige bleve herved befriede for megen Umag, som hans Forplegning gjorde dem, og de nu ikke meere saae hans Elendighed, uden at kunne hielpe ham, gik dog hans Død dem meget til Hierte. Deres Selskab begyndte at formindskes, og enhver ønskede, at han maatte være den første, som fulge te efter ham. Strax derefter fik de gandske uformodentlig et russisk Skib at see, Dette var den 15 August 1749. Skibet. tilhørte en Kiøbmand, som havde i Sinde at overvintre i Nova Zembla. Lykkelig for vore Robinsoner foreslog Directeuren i Archangel Kiøbmanden, at overvintre paa VestSpitsbergen, hvortil han og efter mange Indvendinger resolverede. Formedelst Modvind var det blevet dem umue ) ligt at komme til det Sted, hvor de vilde hen, men de komtil den østlige Side, tæt ved den Øe, paa hvilken Matroserne vare. Saasnart disse saae Skibet, skyndte de sig oppaa den nærmeste Høy ved deres Vaaning, for der at giøre Jld, og løb derpaa ned til Stranden, og svingede en Fane, som bestod af en Rensdyrhud paa en Stang. Folkene paa Skibet saae disse Tegn, og sluttede, at der maatte være Mennesker paa Øen, som søgte deres Hielp, de gik derfor i Land. Den Glæde, som de arme Folk følte, da de saae deres Befrielses Øieblik saa nær, er ubeskrivelig. De bleve snart enige med Skibets Eiermand, at de vilde arbeide paa Reisen, og efter deres hiemkomst betale firesindstyve Rubler ; han tog dem ombord med alle deeres Rigdomme, som bestode af 2000 Pund Rensdyrfedt, mange Huder af disse Dyr, af blaa og hvide Ræve, og af hvide Biørne. De forglemte ikke deres Bue og Pile, eller Lantserne, Øxen og Kniven, som vare næsten gandske opslidte, ligesaa lidet som deres Syle og Naale, hvilke ombyggelig vare gjemte i et Naalehuus, der blot med en Kniv var artigt nok gjort af Been. De kom til Archaugel den 28 September 1749, efterat de havde tilbragt 6 Aar og tre Maaneder, i denne sørgelige Ensomhed. Det Øieblik de stege i Land havde nær kostet Styrmandens Kone Livet. Hun var i Havnen ved Skibets Ankomst, kiendte hendes Mand, og i det hun med alt for stor Længsel hastede at løbe ham i Favnen, gled hendes Fod, saa hun faldt i Vandet, og blev med stor Nød reddet. De vare alle tre ved deres Ankomst sunde og stærke; men de kunde ei lære at spise Brød igien, og beklagede sig, at det blæste dem op. Al Drik, som havde gjeret, kunde de heller slet ikke taale, og drak derfor bare Vand. Erkiendtligheds Exempel. En Fortælling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Da Cardinal Wolsei, Kong Henrich den VIIldes i Engelland hans Favorit og Minister var falden i Ungade, saae han sig strax foragtet af de Store og hadet af Folket. Fiz Williams, en af hans Clienter, var den eneste, som voveve, at forsvare hans Saa, og at rose denne i Ungade faldne Ministers Talent og store Egenskaber. Han gjorde endog mere, han tibød Wolse sit Landgods til Opholdssted, og bad ham, at komme derhen en Dag. Cardinalen, der ikke noksom kunne beundre denne Troeskab, reiste til Fiz Williams, som imodtog sin Patron med den allerstørste Ærbødighed og Erkiendtlighed. Kongen, som fik Underretning om, at en ordinair Mand understod sig, at antage sig saadan en Mand, som Wolsei, lod Williams kalde for sig, og spurgte ham med en truende Mine og i en vreed Tonne, hvor han kunne være saa forvoven og antage sig Cardinalen, som havde gjort sig skyldig i Forræderie, Sire: svarede Williams ieg har den underdanighste Ærbødighed, for deres Majestæt; jeg er hverken en slet Borger eller utroe Undersaat; jeg har hverken antaget den i Ungade faldne Minister eller Statsforbryderen i mit Huus; det er min gamle ærværdige Herre, min Beskytter, som har givet mig Brød, og af hvem jeg har faaet den Lykke og den Rolighed, som ieg nyder, og ham skulle ieg forlade i sin Ulykke, denne ædelmodige Herre, denne gavmilde Vildæder, Ak, Sire da havde ieg været det utaknemmeligste Menneske " Fuld af Forundring og Rørelse fik Kongen fra det Øieblik af den største Agt for Williams; Han gjorde ham strax til Ridder, og kort derefter til sin Geheimeraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Befordring. Hans Kongelig Majestæt har allernaadigst behaget under 28 Nov. a. p. at udnævne Agent og Consul Peter Nisser i Riga til General=Consul og Carl Frederich Nisser til ViceConsul sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Den 14 Sept. er Capitain Henrich Gottlieb Ziervogel allernaadigst confereret det udi 1ste Division vacante 3die Matros Compagnie. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Et enfoldigt Menneske havde kjøbt sig en Auditeur Plads. Da han nu engang kom i en Fransk Kirke, stod han op under Prædiken, og bukkede gandske dybt for Præ steen, hver Gang han sagde Mes Chers Auditeurs (mine kiere Tilhørere) efterdi han troede det var ham meent. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Kiøbenhavn, den 18 Sept. Hs. K. H. Princesse Charlotta Amalig forlader i Morgen sit Sommer=Slot Friderichsborg, og indkommer igien her til Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Reisende. Odense, den 15 September. Geheimeraad Klust fra Kiøbenhavn til Holsteen. Den 16 dito Hr. Capitain Kleist ved Søe=Etaten fra Kiøbh. til Colding Kiøbmand Nusselfra Kiøbh. til Jtzeho. Den 17 dito Conference=Raad Hielm stierne med Frue fra Jylland tilbage til Kiøbh. Den 18 dito Kiøbmand Skrøder fra Kiøbh. tilbage til Hamborg. Den 20 dito Assessor Hjort fra Hamborg til Christiania. Den 21 dito Kiøbmændene Henser, Hagedork og Daniker, alle fra Kiøbh. tilbage til Hamborg, Kammerherre Vostfra Fridericia til Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Dødsfald. J Tronhiem den den 24 Augusti Kiøbmand Sr. Johan Bondix. I Hadersleb Amt den 3 Sept. Hr. Anthonius, Berthelsen, Sognepræst til Tystrup og Hiendrup Meenigheder, 57 Aar. J Svendborg den 16 Aug. Mad. Bodil Catharine Nyekirk, afg. Hr. Gregers Hjortes Enke. J Aalborg den 9 Sept. Bager Sr. Oluf Mannick 36 Aar. Den 10 huj. Sr. Jochum Møller, forhen Kiøbmand, 76 Aar. Paa Falster den 9 Sept. Frue Else Marie Stampe, afg. Justice Raad og Amtsforvalter Monrads Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
J Kiøbenhavn den 13 huj. Hr. Tobias Diderichsen, Guldsmed, 56 Aar. Den 14 huj. Hr. Premier=Lieutenant og Kongel. Drabant Henrich Christopher Reinike, 79 Aar. Den 15 huj. Hr. Johan Adolph Nissen, Klædekræmmer, 53 Aar, gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Bekiendtgiørelser. Skulle her i Landet eller andre Steder være Børn NB. eller andre Slægtninge af en ved Navn Johan Friderich Lovenaar, som for en Snees Aar siden skal have tient som Rytter ved Regimenterne her i Fyen, vilde de jo før jo heller melde sig paa Odense Adresse=Contoir, hvor dem Ting af Vigtighed bliver bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Jerved bekiendtgiøres: At paa det Kongelige privilegerede Sukker Raffinaderie, beliggende uden Møllebroe=Port i Odense, bliver solgt bruun Sirup 100 Pund, naar tages Tøndeviis, for 3 Rdlr. og for Tønden 3 Mk. J Lispundeviis sælges Strupen for 3 Mk. Odense Sukker=Raffinaderie den 9de Sept. 1775. John Applebye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Haver nogen i Odense betroed mit Post=Bud Johan Behr, en2 ten Vahre eller andet i mit Navn, som ikke er bleven betalt, behager de derfor strax at give mig Regning, og for Eftertiden, vilde ingen betroe ham noget paa min Regning, uden min medfølgende skriftlige Begiering. Kierteminde den 20 Sept. 1775. Bendz. Trykte Blanketter til Attester fra de Brændeviinsbrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Contoiret, enten Ark= eller Bogviis, enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme. trykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, tø paa Arket, faaes her paa Adresse=Contoiret for 24 s. Bogen. Tages 8 a 10 Bøger, da 20 sk. Bogen. Diøbe= og Leie=Breve at sette paa Huuse og Gaarde faaes her paa Contoiret for 1 s. Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Auction. Den 26de September h. a. bliver paa Odense Raadhuus ved offentlig Auction bortsolgt 60 Stkr. gode røde Rytter Kapper. Nørstkommende Tirsdag, den 26 hujus om Formiddagen Kl. 10.1 Slet, bliver efter skeedte Udlæg, hos Hans Jørgen Køhlert, Skoleholder i Stige og Sviger=Møder, holdet offentlig Auction, over Mobilier og Løsøre, bestaaende af Mæssing Stue=Uhre, Dragkister og andre Kister, deels med Jern beslag, og vel Conditionerede Skriver Chatoll, Borde, Ryslæders og andre Stole, Sængestæder med Omhæng, og Klæder, Lagener fiine og grove, Tin, Kobber, Messing, Jern=Tøi, og Bliktøi, Thee og Caffe=Tøi, Speile med videre; Thi ville Liebhaberne sig bemeldte Tid, paa førstkommende Tirsdag Formiddag der i Stige, herved Odense indfinde, da Dennem Auctions=Conditionerne, tillige skal blive bekiendtgjort. Odense den 20 September 1775. J. J. Mylius. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Til Kiøbs. Fra Godt=Haabs Blik=Fabrikke ved Hadersleb er her til D. Contoiret sendt nogle Casser Kreutz, og Futter=Blik, som sælges for godt Kiøb. Jodt Skriver=Blik faaes her paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Hos Niels Jørgensen Nue, Karethmager boende uden NørrePort, kan faaes god Miød, Potten 10 sk. Capitaler, som anbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Hvem som maatte behøve en Capital af 10 a 12000 Rdlr. til 2 førstkommende 11te December imod lovlig Renter og sikkert Pant i Jordegods, kan behagelig herom melde sig hos Cammer Raad Orten i Odense, som derpaa veed at gjøre Anviisning. J de smaae Capitaler Børnepenge, den ene 110 Rdlr., den anden 66 Rdlr. 4 Mk., er mod tilstrækkelig Pant og lovlig Rente, strax eller til førstkommende 11te December at bekomme hos Prousten i Baagherred. Søebye den 4de Sept. 1775. M. Lacoppidann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Jmod Pandt og gangbar Rente, kan 300 Rdlr. Børnepenge, udi forestaaende 11 Decembers Termin bekommes til laans, og nærmere Underretning faaes hos Hansen paa Holstelshuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Bortstiaalne Sager. Natten imellem den 17 og 18 September sidstleden imellem . 2 og 4 Slet har nogle Skarns Mennesker bortstiaalet følgende fra mig Undertegnede: 3 Par Guld Ørenringe med hvide Steene, 2 Par Sølv Ørenringe, forgyldt med Steene, 9 Stkr. Guldringe med Steene, en Guld Signet Ring med en indfattet Charmiol med Navn C. P., en Sølv Æske af siligran Arbeide, et stort Gehæng Sølv Spænde Kiøbenhavns Prove, 2 Par Nyemodens runde Skoespænder med et par Knæe dito Kiøbenhavns Prøve, 8 Par Sølv Haandknapper, 3 Stkr. Sølv Hattespænder siligran Arbeide, 2 Par Kaabe Hager Sølv forgyldt, et Par dito, af Facon som en Mussel, nogle Halsknapper af Sølv. Hvem som kan give nogen Oplysning til dette Tyverie, loves en raisonabel Doceur af det bortstiaalnes Eier. C. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Bøger. Guldsmed. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Krorterung der Frage, derogirt das Danische Geset dem Artikels Brief und der Kriegs Gerichts Jnstruction; d. i werden diese von jenem abgeandert, nedst einigen Anmerkungen for den Krigs Stand, 4 s. Dorte, dog tilstrækkelige Grographiske Tabeller, over de fire Jordens Hovedparter Europa, Asia, Africa og America, i Særdeleshed over Europa, bestaaer af 24 Tabeller foruden Indledningen til Europa, forfattede af Hr. Ludvig Boesen, Sognepræst for Rynkebye og Revninge Meenigheder i Fyen, til Ungdommens Nytte og Lettelse for enhver Elskere af det smukke og nyttige Geographiske Studium, da man paa denne Maade kan have baade Geographie og Landkart paa een Gang for Øine. De koster paa Median Skriverpapiir 28 s. og paa Trykpapir 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Beskrivelse over det Kongelige Kunst=Kammer paa Christiansborg Slot, samt Rosenborg Slots Inventarium 24 s. Anviisning til en Underdommers Forhold inden Retten ved Niels Wamberg, Byefoged og Byeskriver i Kragerøe, i Norge 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Professor Schyttes Staternes udvortes Regiering 1ste Deel 1 Rdlr. 8 s. 2den Deel 5 Mk. 8 s. Sammes Staternes indvortes Regiering 4de Deel. 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Boriks føelsomme Reise igiennem Frankerig og Jtalien kan nu igien bekommes 2 Mk. 12 s. Trietænkeren, en Tragoedie, kan nu igien bekommes 2 2 Mkr. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Da Confirmationstiden tilstunder vil man ikke undlade at bekiendtgiøre at Fresenii Communion=Bog faaes for 2 Mk. 8 s. indbunden og 28 s. uindbunden. Drigs=Raad Hedegaards Juridisk Praktiske Anmærkninger til Danske og Norske Lov indeholdende adskillige mærkværdige Tilfælde eller Spørsmaal, som ere forefaldne i eller uden Rettergang. 4 Dele 13 Mk. Sammes Forklaring over Lovens 1ste Bog 5 Mk. Dito over 2den Bog 2 Deele 13 Mk. Dito over den 3die Bog 1 Rdlr. 8 s. Dito over 4de Bog 4 Mk. Dito over den 6te Bog 1 Rdlr. 8 s. Sammes Anviisning i Criminelle Tilfælde og Besigtelser 1 Mk. 4 s. Gamle Daarligheder, at læse til Tidsfordriv i kloge Tider, indeholder: Den bedragelige Skinbarlighed, eller: Man maa ikke troe sine egne Øine. - Den daarlige Nysgierrighed. - Den haarlige Viisdom, hvorledes 3 Philosopher, en Astronomus, en Læge og en Poet, som vare Brødre, bleve forliebte udi et Fruentimmer, som skammelig firerede dem. Den ene krøb i Sengen, den anden under Sengen og den 3die i en Tønde heedt Vand, og bleve med al deres Philosophie til Latter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Den haarlige Ægtekierlighed, hvorledes en Konge gav Ægtefolk Friehed at skilles ad, og igien at parre sig efter Behag, og endelig hvorledes en Mand blev forliebt i sin egen Kone under Masken, som han ei kunne lide uden Maske, for 3 Mk. 8 s. Jesu Levnets Historie fra hans Daab til Al. hans Himmelfart 1ste Deel - Rd. 2 Mk. 8 s. dito 2den Deel. Schønheiders Christendoms Underviisning = 4 4 Pile=Larven ved Justice=Raad Møller = 2 8 Fortællinger Nr. 1 og 2. a. Al. Samtale om Spøgelse, Politisk Huustavle Lommebog til hver Mands Brug, Gudelige Beslutninger 1ste Deel = = Dito 2den Deel. Nye Historiske Magazin 1ste Deel. Dito 2den Deel Guds Børns Adgang til Naastestolen Jdyller og Samtaler
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Prof. Anchers Paaske=Præken = = Moralske Breve til Hiertets Dannelse. 1 Andet Anhang til Bulls Register. Strømboes Erindring mod Martfelts Plan = = 12 Geners Ewander og Alcimna Mosheims Tanker om et fornøiet Sind = 1 8 De Bierings Priisskrift om Kiøbstæderne. . . . Kong Knuds Historie Den listige Hyrdepige. Ode til de snilde Koner Troiels Priisskrift om Humle=Avlen Hr. Møllers Prækener. Friemodige Breve over Christendommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-22
Den kronede Maj. Ode til Jomfruerne 2det og forøget Oplag Danske Argus 2 Aargange hæftet Jer paa Contoiret kan faaes: Polidors Hyrde=Sange til hans Kiereste. Landsbye=Pigernes Tidsfordriv heele Aaret igiennem. En slunker nye Smede=Viise, hvori bevises, at denne Profession er den umisteligste. 3 splinter nye Soldater=Viiser. Alle Stykket for 1 s. eller 3 for 2 s. - Den kiække, færme og flinke Landsoldat 2 s. - Smukke Visit=Sædler Dusinet 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Patriarchen Georg Fox kom fra det inderste af Engeland til London for at see en Mand af saa stor Reputation. Begge disse besluttede at anrette Missioner i fremmede Lande, de satte sig til Skibs for at gaae til Holland, og efterlode sig et tilstrækkelig Antal af Arbeidere, der skulde drage omsorg for Viingaarden i London. Deres Arbeyde havde en ønskelig Fremgang i Amsterdam; men hvad som skaffede dem meest Anseelse, og som satte deres Ydmyghed stærkest paa Prøve, var den Adgang som de fik hos Prinzessen Elisabeth, en Tante af Georg den første Konge i Engeland; Et Fruentimmer, navnkundig af hendes store Geist og hendes Videnskaber, og til hvilken Cartesins havde dediceret sin Re man om Philosophien. Hun havde samme Tid retireret sig til Haag, og der fik hun først at see Vennerne; thi med dette Navn kalder man Qvækerne i Holland. Hun havde mange Samtaler med dem; de prædikede heel ofte hos hende, og skiønt de ei just gjorde hende til en fuldkommen Qvækerinde, tilstode de dog, at hun ei var meget langt fra Himmeriges Rige, Vennerne udsaaede og deres Sæd i Tydskland, men Høsten var i dette Land ei synderlig af Betydenhed; man finder ingen Smag i at sige Du til Folk, et Land, hvor man daglig er geskiæftig med at uddeele Titler af Deres Høihed og Deres Excellence. Pen reiste hastig igien derpaa tilbage til Engeland, efterdi han havde faaet at høre at hans Fader laae syg. Han kom og imodtog den Døendes sidste Suk. Vice=Admiralen forligte sig med ham, og omfavnede ham med den ømmeste Kiærlighed, endskiønt de vare af forskiællige Religioner, Men Vilhelm raadede ham omsonst til ikke at tage imod Sacrammentet, og at døe som Qvæker, ligesom paa den anden Side den gamle gode Mand forgiæves opmuntrede Wilhelm til efterdags at bære Knapper paa Ærmene og Lister paa Hatten. Wilhelm Pen arvede efter Faderen anseelige Midler, iblandt hvilke befandtes Kronens Giæld, for de Forskudde, Vice=Admiralen havde gjort Regieringen i hans Søe Expeditioner. Jntet var i den Tid meere usikkert, end den Gield, som Kongen havde gjort. Pen var tvungen til meere end een Gang at gaae hen og sige Du til Kong Carl den anden og Ministrene, for at faae Betaling. Endelig gav Regieringen ham 1680, i steden for Penge, Eiendom og Souverainete af en Province i America, synden for Virginien. Her seer man da den første Qvæker Konge. Han reiste for at tage sine nye Lande i Besiddelse, med 2 Skibe, fulde af Qvæ kere, som fuldte med ham. Efter den Tid blev Landet efter Pens Navn, kaldet Pensylvanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Her lod han opbygge Staden Philladelphia, som er endnu i en blomstrende Tilstand. Han begyndte med at slutte en Forening med Americanerne, hans Naboer. Og dette er nok den første Alliance i Verden imellem disse Folk og de Christne, som ere sluttet uden Bekræftelse af Eed, og som aldrig er bleven brudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Under Dato Fredensborg den 30 Augusti har Hs. M. allernaadigst i det Danske og Tydske Sprog udgivet en Fundation til en almindelig Enke=Casse for Hans K. Majestæts Riger, Hertugdomme og Lande, hvorved den hidtil saa kaldte Militair=Etats Pensions=Casse bliver forandret og forbedret. Denne Casse skal herefter allene være bestemt til at underholde alle Kongel. Undersaatters, og i sær de Kongel. civile og mil taire Embedsmænds Enker, hvilke mod det forden gjorte Indskud skal nyde en vis aarlig Pension fra 10 Rdlr., som den ringeste, til 400 Rdlr., som den høieste Pensions=Summe. Udi denne almindelige Enke=Casse kan enhver Kongel. Undersaat, af hvad Stand og Qvalitet han er, og hvilken tilladelig Handtering og Profession han driver, naar han ei er over 60 Aar, giøre Indskud. Alle i virkelig Krigs=Tieneste til Lands og Vands staaende Ober Officierer, samt alle Kongel. civile Betiente, af hvad Stand, og Qvalitet de ere, baade gifte og ugifte, hvad enten de ere over eller under 60 Aar, skal, saasnart de nyde en vis aarlig Gage, og ligesaa, naar deres Gage forhøies, svare den første Maaneds Beløb eller 8 en trediedeel p. C. af den første, eller Forbedrings Gagen i et Aar. Desuden skal de mod den aarlige Pension, som enhver af dem agter efter sin Død at forsikre sin Hustrue om, erlegge en hvis Summe til Cassen, 1 Følge de paa 10 Rdlrs. Pension beregnede Indskuds=Tabeller, efter begges beviislige Alder, Mændenes fra 22 til 60 Aar, og deres Hustruers fra 14 til 60 Aar. Alle andre Kongl. Undersaattere, som vil have Deel i denne Casse, skal foruden den Indskuds=Summe, som de efter deres og deres Hustrues Alder, i Følge forommeldte Tabeller, have at erlægge, betale 10 p. C. af sammes Beløb. Naar en Enke, som af denne Casse nyder Pension, indlader sig i et nyt Ægteskab, saa ophører vel fra Bryllups=Dagen hendes Pension, derimod skal hun, saa ofte hun igien bliver Enke, have lige Ret til igien at nyde samme Pension, uden at dertil behøves et nyt Indskud. Naar en Enkemand, som har været Jnteressent i denne Casse, begiver sig i et nyt Ægteskab, og igienvil træde ind i Cassen, ansees han, som en nye Jnteressent, og maae igien giøre det fulde Indskud. Hvad Jnteressenterne i den hidtil værende militaire Pensions Casse angaaer, da skal de, som siden 3die Martii a. p. have indsat i bemeldte Casse for deres Hustruer, og som ved Jndskrivningen have forpligtet sig til at være fornøiede med den Forandring, som Hs. M. i Cassens Plan maatte finde for got at foretage, i Henseende til deres Indskudders Bestemmelse, ansees som nye Jnteressentere. Alle øvrige hidtil værende Jnteressentere kan være forvissede om, at deres Enker, uden nogen Afkortning, skal nyde det i aarlig Pension, som efter forommeldte Casses hidtil værende Indretning er dem lovet. Skulle nogen af disse Jnteressenteres nu værende eller tilkommende Enker igien gifte sig, saa tilstaaes dem samme Ret, som andre paa nye i Ægtestand trædende Enker, saa at de, uden at for deres skyld behøves et nyt Indskud, skal være berettigede til igjen at nyde deres fulde Pension, saafremt de 2den eller 3die Gang blive Enker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Under Dato Fredensborg den 21 Sept. har Hs. M. allernaadigst udgivet en Forordning om Korn=Skatten i Danmark for 1776. Dens første C. bestemmer hvad af hver Tønde Hartk., saavel Hs. Msts eget, som Proprietairernes Jordegods, hvorunder Tiender ikke ere forstandne, skal svares og leveres, nemlig: af Sielland og Møen (Frederichsborg, Cronborg og Roeskilde Amter undtagne) Rug 1 Skiep. 2 totrediedeel Fkr., og Byg 2 Skpr. Af bemeldte 3 Amter Rug, 3 totrediedeel Fkr., Byg 1 Skpr. 1 en trediedeel Fkr. og Havre 3 Skpr. Af Fyen og Langeland; Rug 1 Skpr. 2 en tolvte Fkr., Byg 1 Skpe. 2 Fkr., Havre 1 Skpe. 1 Far. Lolland, og Falster, Byg 3 Skpr. 2 femniendedeel Fkr. og Ærter 1 trefierdedeel Fkr., og af Jylland Rug 3 Skpr. og totredie deel Fkr. Herudi ere de sædvanlige 6 Undtagelser. C. 2. bemeldte Kornvahre leveres i de Kongel. Magaziner in Natura, og da samme udgjør hvad forlængst til Korn=Skattens Paabud er fastsat, saa bliver for Aaret 1776 intet i Kornskats=Penge at svare. C. 3, 4. Rugen, Bygget, Havren og Ærterne skal være got, sundt og dygtigt, af indeværende Aars Grøde og vel renset, saaledes at samme for oprigtige Kiøbmands=Vahre kan passere, og leveres alt Bygget, samt den halve Deel af Rugen, Havren og Ærterne, strax efter denne Forordnings Publication, og den øvrige halve Deel inden 15 Jan. 1776 paa de §. 5 foreskrevne Stæder. De øvrige C. fra 6 til 12 angaae de Kongel. Betienteres Opsyn og Forhold ved Leverancen og Maalet, og ere af samme Jndhold, som udi forrige Aars Korn=Skatte Forordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-09-29
Befordring. Den 2den Aug, h. a. har Hs. Kongel. Majest. allern, beskikke Ludvig Wilhelm Wuchert til adjungeret og siden succederende Organist og Klokker i Bramstedt i Grævskabet Ranzau. Den 16 Dito er Kammerherre og hidtil værende Anscultant ved Ober=Dicasterio i Gottorff, Græve Cai Friderich Reventlau ligesaa beskikket at være Ober=Rets Raad sammesteds. Den 26 dito Candidatus Juris Otto Georg Bødeker i Flensborg ligesaa til Under=Rets Advocat i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen. Den 30 dito Aug. Tilhelm Jürgens i Tønningen ligesaa til Cancellie=Raad. Den 7de September er den hidtil værende Professor ved Kiøbenhavns Universitet Johan Christian Fabritius allernaadigst beskikket til Professor i Oeconomien, Cammeral=Videnskaberne og Natur=Historien ved Universitetet i Kiel. Den 20 dito er Candidatus Theologi Paul Inqversen ligesaa confirmeret at være Compastor paa Helgolland. Samme Dag er Commerce=Scereterer og Amtsforvalter NistHammelev allernaadigst beskikket at være tilligemed Justit Raad. Jndfald. En god ærlig Mand sagde engang til sin Kone, jeg troer gandske vist, at der i denne heele Bye ikke er meer, end en eneste Mand, som ei er Hauren. - Hvem skulle da den være, spurgte Konen. - Tænk dig om, sagde Manden, dul kiender ham dog. - Nei, jeg maa besinde mig, og tænke paa hvem jeg vil, sagde hun, saa kiender i ham dog ikke. Nyeheder.