Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-23
Selskabs=Sang. jor Norge, Kiempers Fødeland, Vi denne Sang istemme. sig for skal Glommen savne Vand, Før vi vort Norge glemme; et tænke Norge er vor Lyst- og Troeskab boer i Nordmands Bryst. For Norge, Kiempers Fødeland, Vi denne Sang istemme. og før vi Troeskab glemme skal, Før skal Horneelen briste, og Sarpen standse i sit Fald, Og Norge Navnet miste! Mei den skal ej i Norge boe Som ei er Ven og Konge troe. Og før vi Troeskab glemme skal For skal Horneelen briste. En Skaal for dig min kjække Ven! Og for de Norske Piger; Og har du en, saa Skaal for den, Og Skam faae den som sviger. Og Skam faae den som elsker Tvang, Som hader Piger, Viin og Sang. En Skaal for dig min kjække Ven, Og for de Norske Piger. Og nok en Skaal for Norske Field, For Gran og Snee og Bakker, Hør! Dovres Ekke raaber Hæld, For Skaalen tre Gang takker, Ja tre gang tre skal alle Field, Tilbrumme Norges Sønner Hæld, Og nok en Skaal for Norske Field For Gran og Snee og Bakker. ee. Fortsettelse af No. 20. Alle tre Øer ere biergige meest St. Jan, paa St. Croix findes og saa mange og store Slette. Jblandt Biergene paa denne sidste Øe, er Maron Bierget næsten utilgiængelig. Det har faaet sit Navn af de undløbne Slaver der kaldes Maron=Negere. Cameel=Bierget paa Sr. Jan er det højeste paa disse Øer og meget steilt. Alle Biergene ere enten fulde med Skov, eller der er anlagt Plantager paa dem; hvor Jorden er steenig, voxer den bedste Sukker. Paa de Bierge, som ere fulde med Skov, er det ikke mueligt, at komme igiennem, deels for de mange Steene og Klipper, deels piggede Træer og Buske, og endelig en Art af Planter, der voxe som Ranker, disse snoe sig om et Træe fra nederst til øverst ligesom Reeb, og gaae fra et Træe til det andet, de ere i saa stor Ta og saa sterke, at ofte store Træer voxe krumme under dem. Nogle ere saa tykke som et Anker=Toug, og kan gaae fra Toppen af et Træe til et andet, som staaer 30 Skridt fra det første. Andre henge frit ned fra høje Træer. De tyndeste bruge Negerne som Reeb og Seilgarn. Paa St. Croix findes gode Kiøre=Veje. Paa de andre Øer og paa Biergene ride Jndvaanerne; Varerne føres paa smaa nedrige Vogne ved Heste eller Negerslaver. Bekkene og Kilderne paa disse Øer have Brak Vand, som ikkun drikkes af Negerne eller andre, som ej kan samle Regn-Vand. Dette samles ved Render, som ere anbragte paa alle Sider af Tagene i Fade eller Vand=Kister. Naar det har regnet sterk en eller to Gange, saa kan paa denne Maade saa meget Vand samles, som en Plantage behøver i et Fierdingaar eller lengere, hvoraf Negerne og Qvæget vel ogsaa faae noget: i Citadellerne findes i sær altid en god Forraad. Regn-Vandet bliver først ret godt, naar det er nogle Maaneder gammelt. Naar Tørken længe vedholder, kan Regn-Vandet undertiden være særdeles dyrt. J April, 1758, blev en Spand fuld eller saa meget som en Neger kunde bære paa Hovedet, solgt for noget mindre end en Rigsdaler. Agerdyrkningen er meget forskiellig fra den Europæiske. Jorden hakkes allene op med Hakken; denne Dyrknings Maade er den bedste i løs Jord og den eeneste muelige i steenig Land og paa steile Bierge. Paa St. Croix, hvor Landet er meere jevn og saa steenefuld, kunde Ploven vel ogsaa bruges, men Planteurerne blive ved deres Vane. Agerdyrkningen forrettes ved Negerslaver, der i lange Rader under Opsyn af en saa kaldet Bomba el ker Foged, ophakke Jorden. Giødning behøvedes hidindtil snart aldrig siden Jorden uden dens Hielp var frugtbar nok, men siden Frugtbarheden nu synes det at aftage, søge adskillige Planteureraf befordre samme, ved at giøde Jorden. Paa saadanne Agere, der ligger paa Bierge, bæres Giødningen i Kurve, af Negerne, paa jevn Mark bruges Oxer og MuuEieler til dette Arbeide. (Fortsættes.)