JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 88. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 November 1817. Om Doctorværdigheden. Doctor betyder, som bekjendt, oprindeligen Lærer. Men den tydske Keiser Friedrich den Første (født 1121, død 1190) gjorde i Begyndelsen af det tolvte Aarhundrede en Ærestitel af dette Ord da man just den Gang begyndte paa de italienske Universiteter at lære den romerske Ret, og Keiseren anvendte Alt, for at ophielpe denne Deel af Retslæren. Den, der fortrinligen udmærkede sig som Lærer deri, tillagde han den Titel Doctor. Snart derefter gav han ogsaa Universiteterne den Ret, selv at udnævne Doctores legum. Paverne, der af Efterlignelsessyge og politiske Grunde ogsaa begunstigede den canoniske Rets Studium, gave nu ligeledes Universiteterne Privilegium paa at udnævne Doctores canonum og Decretalium. Men begge Slags adskilte sig ved den barbariske Benævnelse Legister og Decretister. De første havde svoret til det verdslige, og de sidste til det geistlige Over hoveds Fane, og da begge laae i heftige Stridigheder imod hinanden, angaaende Grændserne af deres Magt, saa førte ogsaa Legisterne og Decretisterne uophørlige Pennekrige imod hverandre, indtil der omsider fremkom saadanne uhyre Lærde at de af begge Partier kronedes med den høieste Værdighed. Disse kaldtes nu Doctores juris utriusque (Doctorer i begge Retslærer), hvilken Titel siden blev indført næsten paa alle Universiteter. De Retslærdes Exempel gav snart Anledning til, at ogsaa Theologer og Læger bleve udnævnte til Doctorer, først af Keiserne og Paverne, siden af Faculteterne. Kun Philosopherne beholdt deres meget ældre Magistertitel, der maatte erhverves ligesom Doctortitelen i de øvrige, og førend dette var Tilfældet brugtes gjerne istedet derfor Skole= eller Læremester (Magister scholæ J nyere Tider have Mange fundet noget Besynderligt i Magistertitelen, og forandret den til Doctor philosophiæ
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Da de Fleste, uden for de egentlige studerende Classer, ikke altid have nogen rigtig Forestilling om, hvorledes denne Værdighed egentligen erhværves og meddeles, saa synes især i nærværende Øieblik, nogle Efterretninger herom ikke at staae paa sit urette Sted i et Tidsskrift, der er bestemt for en blandet Almeenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Det er Universitetet udtrykkeligen forbudet at tilbyde Nogen, i hvad Embede han endog maatte være, de academiske Værdigheder, uden at han ved Skrifter har beviist fortrinlig Lærdom og Duelighed i den Videnskab, hvoraf han skal være Doctor eller Magister *). Den, der attraaer een af *) J Følge Universitetets Fund. af 7 Maji 1788, men efter den ældre Fundats af 3 Marts 1732, skulde til den theologiske Doctorgrad kun stædes de, der betiene fornemme geistlige Embeder, som Biskopper, theologiske Professorer og Lectorer, Stiftsprovster og disse Værdigheder, maa indgive til vedkommende Facultet en Ansøgning, hvori han anfører de Aarsager, der bevæge ham til at søge derom og med dele Efterretninger om sine Studia og lærde Arbeider. Den Beslutning, Facultetet efter de fleste Stemmer har fattet, forelægges siden høiere Vedkommende til Stadfæstelse. Ligeledes maa den, der vil promoveres til Doctor eller Magister, indsende sin Jnaugural-Dissertation), førend den bliver trykt, og vedkommende Facultet tegner da paa samme om det har fundet den værdig til at komme for Lyset, og denne Paategning trykkes siden foran Disputatsen. De, som begiere Doctorgraden i Theologien og Lovkyndigheden, og endnu ikke ere i de betydelige Embeder, som foruden deres bekiendte Lærdom kunde give dem Adgang til disse Værdigheder, ere forbundne til, først at skrive og paa det nederste Catheder at forsvare en Dissertation pro licentin, hvilken ligeledes paa anførte Maade forud maa approberes af vedkommende Facultet, og da kunne de ligeledes skrive og disputere for Doctorgraden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Den, som skal kunne erhverve sig Doctor værdigheden i Medicinen, maa ikke allene have beviist fortrinlig Duelighed ved den medicinske Exammen, men maa lægge sin grundige Lærdom endydermere for Dagen i en af ham selv forfattet Dissertation, som maa undersøges og approberes af Facultetet, førend den offentligen forsvares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Den, som attraaer at være Magister eller Doctor i Philosophien, maa i sin Ansøgning til Facultetet angive den Hovedvidenskab, han i Særdeleshed har dyrket, det være sig Philosophie, Machematik, Historie, Latin, Græsk eller orientalsk Sognepræster ved Stifternes Hovedkirker; og til Doctorgraden i Lovkyndigheden skulde allene fornemme Embedsmænd, som juridiske Professorer, de fornemste Høiesteretsadvocater og deslige have Adgang. Ordet har en fornem Oprindelse; thi inauguro betegner oprindeligen at indvie eller hellige til en Augur, eller et andet Slags Præst, ja endog til Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Doctortitelen caracteriserer han ligesaa spodsk paa følgende Maade: "Doctor, en Lærer, dog da ikke hver Lærer, men kun den kaldes Doctor, der af eet af de lærde Lauge har faaet Mester værdigheden, og med den Rettigheden til at lære, og udøve de til et saadant Laug hørende Kundskaber, saa kunde man kalde ham en Frilærer, saaledes som man hos adskillige Haandværksmænd har Frimestere, de, saadanne, som have Tilladelse til at holde Værksted og arbeide deri, uden egentligen at være Medlemmer af Lauget."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Hvad den Handling, at disputere for Doctor graden, angaaer, da har en upartisk Forfatter yttret følgende i den Anledning. "Saavel Respondenten, som Præses, maa grundigen forstaae den Materie, hvorom de tale, naar de ville bringe noget Fornuftigt paa Bane, kjende Fornuftlærens Forskrifter, og være det latinske Sprog mægtige. Som Øvelse betragtede, have saadanne Disputationer unægteligen deres Nytte; men da ofte en grundig, men langsomt Tænkende, en Frygtsom, eller En, som er Sproget ikke noksom mægtig, gjør en langt slettere Figur paa Cathedret, end en dristig Sladdrer, der besidder langt mindre Jndsigt; da Begjerligheden efter at beholde Ret, ofte tager sin Tilflugt til alle muelige Sophisterier, og naar disse ikke ere tilstrækkelige, til Grovheder, og usømmelige Udfald, saa kan Spørgsmaalet, om saadanne Disputationer fortjene at kaldes et særdeles Beviis paa Lærdom, eller om de fortjene at betragtes som et fortrinligt Middel til at bringe Sandheden for Dagen, neppe være saa meget vanskeligt at besvare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Jndsenderen af dette har med Fornøielse erfaret, at Nordmandens Bøn til Danske om et Laan af 500 Specier, indført i No. 46 af Skilderiets indeværende Aargang, ikke har været forgjeves. Deeltagende Mænd, for det allermeste i Kjøbenhavn, have forstrakt ham den forlangte Sum. Propylæum, eller Gallerie for udvalgte Stykker af Grækernes og Romernes Digte. At intet meere opvækker og vedligeholder sand Religiøsitet, end Konsten, det trænger vel neppe til noget Beviis; derimod kunde der maaskee gives dem, der kunde troe, at den kun i dens høieste Flugt formaaede at frembringe dette Tryllerie. Et flygtigt Blik paa den vil snart lære os det modsatte. Religionen taler til Følelsen, Konsten ligesaa, selv paa dens meest sandselige Vandringer formaaer den kun ved Naivitet, ved barnlig Uskyld, at tiltrække os, og hvor den ikke ved dens Gang aabenbart fremviser denne, maa den i det mindste i Kontrasten speile os den. Er dette, som vel ingen Fornuftig vil nægte, Konstens sande og eneste Væsen, kan vel neppe nogen Tid være mere passende til en Jndbydelse til at oprette et Gallerie for de udvalgteste Stykker af Grækernes og Romernes Digte, end nu, da vi tredie Gang feire Religionens og Konstens Gjenopvækkelse ved Luther. At dette Gallerie kun vil være en Samling af Kopier, kan vel neppe være nogen gyldig Grund til at troe den uden Nytte, saafremt ellers disse have al den Sandhed og det Liv, som Sprogets Farver tillade at give dem. Alle kultiveerte Folks Exempel taler allerede herfor, om det end ikke laae i selve denne Deel af Konstens Natur, at Originalen kun ved Kopien kan fattes, og kun kan fattes til den Grad, som Kopien formaaer at udtrykke den; og at denne saaledes virkelig vilde giøre hine ganske unødvendige, dersom der endnu ikke blev den Mulighed tilbage, at et kraftigere Snille heldigere kunde gribe Originalens Aand og i sin Kopie tydeligere fremstille den end den første Efterligner. For den Ulærde gives der intet andet Middel til at blive bekjendt med hiin Verden og dens Liv, og selv for den Lærde vil Dækket paa ingen anden Maade kunne drages fra Original maleriet, thi ogsaa han opdrager jo virkelig for hine gamle Mønstre selv sin Kopie. Vi indbyde derfor herved vore Landsmænd og Landsmændinder, som unde Konsten, til at fremme ved deres Bidrag vort Værk. - Vi love at give Samlingen al den Afvexling og Jnteresse, og de enkelte Stykker alden Kraft og Liv, det er os muligt at indaande dem. Dog, da vi allerede i Forveien indsee det vanskelige i vort Foretagende, ville vi strax ved Jndgangen forberede paa den Overbærelse, vi vente os, ved at overskrive den Propylæum, ligesom Forgaarden til hiint gamle Tempel. Det forstaaer sig af sig selv, at vi, for at Copien saa meget som mueligt maa vorde lig Originalen, bestandig ville betjene os af de samme Rammer, som Forfatterne selv have troet de mest passende til at oplyse og forhøie deres Malerier, og haabe herved ogsaa at berige vort Sprog med flere Vendinger, som det med det hidtil ene brugte iambiske Triptrap ikke havde noget Brug for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Hvad den foreslagne Bekjendtgjørelse i Aviserne angaaer, da kunde den maaskee i flere Henseender baade være nyttig og behagelig; men neppe vil den svare til det Øiemed, Forfatteren anfører. Efter min Formening vilde en saadan Bekjendtgjørelse især være til Gavn for Skipperne, da baade Høkerne og de andre Kjøbere ved denne strax bleve underrettede om deres Ankomst, hvorved mueligen i nogle Tilfælde en større Kappelyst kunde tilveiebringes, i al Fald sparede Skipperne de Bekjendtgjørelser i Aviserne, hvorved de falbyde deres Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Naar man ellers nøie gjennemlæser det her omhandlede Stykke, kunde man let falde paa at troe, at det var en forgjemt Opsats fra de Tider, hvor alle Fornødenheder, ved Penge-Repræsentativernes idelige og dybe Fald, Krigens Forvirringer og al reel Handels Standsning, dagligen stege i Priis. Hiin Tilstand fremavlede den Gang jevnligen Stykker af den Natur, Aand og Tone, hvori man uafladeligen holdt sig til Virkningerne, istedet for til Aarsagerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Indenlandske Efterretninger. Det er ikke umærkværdigt, at alle Kirkerne her i Staden have i de afvigte Festdage været fulde af Tilhørere. Den tredie Festdag var der endog saa fuldt i Petri Kirke, hvor dog ingen Cantate blev afsjungen, at den inderste Dør til Kirken maatte forblive staaende aaben, fordi Gangen udenfor ogsaa var fuld af Tilhørere. Overalt have flere bemærket, at man i Almindelighed gaaer langt flittigere i Kirke her i Hovedstaden end i de mindre Kjøbstæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Jylland, d. 28 Aug. J alle Videnskaber gives der udmærkede Genier, som Naturen udrustede med særegne Evner i deres Fag. De spille stundom en underordnet Rolle i den store Verden, men ere dog virkelig saa udmærkede, at de fortjente en høiere, ifald den kunde gjøre dem lykkeligere. Hvad var ikke afdøde Niels Heede i Josbye paa Morsøe for en sjelden udmærket Uhrmager, Endnu søger man hans Lige. Manden, var bondefødt, havde selv dannet sig til det, han blev hans selvforfærdigede Maskinerie m. m. vidner om den udmærkede Mand i dette Fag Hvilket Genie besidder ikke Skolelærer Frisenberg i Løvel ved Viborg, Var det blevet dyrket, vilde han erhvervet sig et stort Navn blandt Astronomer; nu studser enhver, som kjender hans Stilling og Fødsel, over hans udbredte Kundskaher i dette Fag - ja i fremmede Sprog - hvilket Alt han, uden synderlig Anviisning, selv har lært sig. - Men høiere end disse hæver sig Manden i Boelsgaard, Nouling Sogn, Hammerum Herred, Riber Stift, Mads Weis, en Holstener, der, som Soldat, blev Tjener hos en Regimentsfeldtskiær, lærte ham noget af Konsten af, og, efter at have udtjent, dannede sig selv til den duelige Saarlæge, han er. J visse Deele af Konsten er han udmærket Mand. Krøblinge, Misfostere, ulykkelige Mennesker, der forgjeves søgte Raad hos kyndige Saarlæger, ere ved ham gjengivne Samfundet som nyttige og brugbare Lemmer; og mig er intet Exempel bekjendt, at nogen Cuur, som han paatog sig, er mislykket; men vel paa mange, som af ham ere ganske og aldeles helbreddede. Af de Mange kun følgende tvende: En ung Pige var saa contract i Neder kroppen, at hun aldeles ikke kunde bruge Fødderne, meget var anvendt paa hendes Helbred. Veis hæver dette Onde paa den forunderligste Maade. Hun blev saa rask til sin Gang som nogen Anden. - En syttenaars Dreng har fra den tidlige Ungdom havt en tyk Overlæbe; med Aarene voxte den til en afskyelig Størrelse; ja selv hans høire Øie var angrebet af samme Efter Kyndiges Dom var her intet Raad; men Weis fuldfører Euren saa heldig, at det unge Menneske, som før var en Afskye for Alle, betragtes nu med særdeles Velbehag, og velsigner, med enhver, Menneskevennen *), hvis sjeldne Konst lyksaliggjør saa Mange, og næsten lader Troen paa Mirakel=Tiden vende tilbage til os. Held følge Dig, Weis, fremdeles i alle DineJdrætter, Held følge Dig i at danne Din Søn til at vorde Dig liig, til lidende Menneskers Trøst og Glæde. Din Roes gjenlyder fjern og nær. Sildig, sa sildig gaae Du til Dine Fædre. Manges Velsignelser skulle følge Dig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Mariboe, den 27de October. Den 26 dennes regnede det hele Dagen her i Mariboe og Omegn. Den i forrige Avis omtalte Trang paa Vand er da saaledes afhjulpen. Men skal vi, som dog er at formode, herefter faae nogen stadig Regn, da var det ønskeligt om Bieveiene, for nogenlunde at staae i Forhold til Hovedlandeveiene, foreløbig maatte af vedkommende Politiemestere besigtiges, forsaavidt samme ikke allerede er skeet, da ved denne Leilighed de muelige Mangler endnu, imedens det er Tid, kunde blive afhjulpne. - Mariboe Kram, Heste- og Qvægmarked, der var bestemt til den 31te October, men formedelst Reformationsfesten blev foreløbig afholdt den 24 samme Maaned, manglede hverken Sælgere eller Kjøbere. Hele Dagen til ud paa Eftermiddagen strømmede Markedsgjæster skareviis ind i Byen. Skomagerne gjorte særdeles god Handel, thi de solgte alle deres Varer, og de øvrige Handelsmænd vare vel fornøiede, da der overalt herskede Virksomhed, end ikke Vertshuusholderne at forglemme, som naturligviis ved slige Leiligheder maa søges baade først og sidst. Dette har formodentlig for*) Drengen har nyligen i Viborg Avis offentligen takket sin Velgiører. anlediget, at vores aarvaagne Politie maatte give adskillige urolige Personer Natteqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Med Hensyn til de for Øieblikket gjeldende Kornpriser, saa og da andre Nødvendigheds-Artikler ere faldne i Prisen, holdtes Qvæget i temmelig høi Priis: der blev nemlig for en maadelig Koe givet 50 a 60 Rbdlr., ja der vare endogsaa de, som kostede 90 Rbd. For en middelmaadig Bondehest blev givet 100 a 120 Rbd. - Paa Grevskabet Knuhrenborg er i denne Tid en Person paagreben formedest Tyverie af et Lam. - Ogsaa fra Hr. Junior i Saxkøbing skal være bortstiaalen en paa Marken tøiret Koe. Tyvene skal have slagtet den i en Grøvt, hvor Forkjødet og Huden a. fandtes, men Bagkjødet var transporteret bort. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Nakskov, d. 20 Octbr. J denne Tid ere Priserne paa Korn og Fedevarer paa Axeltorvet her i Byen følgende: En Tønde Hvede 16 til 17 Rbd. En Tønde Byg 8 Rbd. En Tønde Havre 6 Rbd. En Tønde Rug 13 Rbd. En Tønde Ærter 12 Rbd. Et Pund Smør 4 Mk. 8 s. Et Pund Oxekjød 12 a 14 s. Et Pund Flæsk 3 Mk. - En Pot Brændeviin sælges nu her i Byen hos Brændeviinsbrænderne for 4 Mk. 8 s. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Odense, d. 31 Oct. Fra Nyborg meldes, at Sildefiskeriet i Beltet ikke ret har villet lykkedes i Aar formedelst det ugunstige Veir og Vinden. Man regner, at overhovedet ikkun 1/2 Part er hjemvunden mod i Fjor. Aalefangsteen, skjøndt endnu ikke til Ende, lover ei heller det bedste Udbytte. - Her i Odense er arresteret en Person, som i det Øieblik, da han blev anholdt af Politiet, puttede en falsk 50 Rbdlr. Seddeel i Munden, og sank den. (Hempels Av.) Aalborg. Hs. Kongelige Majestæts vor elskede Dronning Marie Sophie Frederikes og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdage, bleve i Tirsdags høitideligholdte i Klubben Enigheden i Aalborg, ved Assemble forenet med Bal. Øverst var Hs. Majestæt Dronningens Navn smukt anbragt, hvorom brændte Lamper. Under Aftensmaaltidet, blev en til Dagens Høitidelighed forfattet Sang, afsjunget, tillige blev Hs. Majestæts samt Kronprindsessens Skaaler udbragte. Ballet vedvarede til næste Dags Morgen, og Selskabet skiltes ad med de bedste Ønsker for vores elskede Kongehuses, bestandige Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 November. Cours. Hamb. 2 M. 416, a vista 420. Amsterdam 2 M. 380, a vista, . London 2 M. 17 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 430. Specier solgtes til 26 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 106 pr. 100; Oblig. 94. Norske Rigsbanksedler 24 1/2. Dito Species. - . Svenske Sedler 7 Mk. 8 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Blandede Efterretninger. (Af den Norske Rigstidende.)Hr. A. Grüning, Consul for Hansestæderne i Kongeriget Norge, boende i Christiania, anraaber, i den Norske Rigstidende af 25 Octbr., sine Medborgeres Godgiørenhed, for at lindre de 600 Menneskers ubeskrivelige Elendighed, som paa et Hollandsk Fløitskib indkom i Nærheden af Bergen i September (see Skilderiet No. 83), og i hvilken Anledning han meddeler følgende Udtog af et Brev fra Bergen, dat. 10de October: J forrige Uge indløb hertil et Hollandsk tremastet Skib, under svært Havarie, med Tab af Masterne, som det har mistet ved Jrland. De ulykkelige Passagerer ere alle Udvandrede, som ere forarmede ved en lang varig Krig, og som, tildeels med Kone og Børn, have maattet forlade deres Fædreneland af Mangel paa Brød og formedelst Oversvømmelserne i forrige Aar i det sydlige Tydskland, og gaae en usikker Skjæbne i America imøde. J Henseende til den Behandling, de have lidt i Skibet, er saameget udenfor al Tvivl, at Politiet har fundet halvraadent Vand, som Skibsføreren har givet Passagererne at drikke, og at de have været martrede af Hunger. Politiet, rørt ved Synet af disse omvankende blege Skikkelser, har anstillet Undersøgelser ombord, og ingen af de Forhungrede have forgiæves anholdt om Brød. En Committee er nedsat, for at paasee Levnetsmidlernes rigtige Uddeling ombord, men denne Hjælp er kun for Øieblikket, og alene ere vi ikke i Stand til at hjælpe, da Skibet er i saa slet Forfatning, at det ikke vil kunne fortsætte Reisen, og ingen Forpligtelse skal hvile paa Skibsføreren mod Passagererne for Havarie-Tilfælde. Næsten for Alt, hvad der hidtil er skeet, have vi vor Magistrats Menneskekjærlighed at takke." Hr. Consulen tilføier: "Sikkerlig vil ingen af mine ærede Medborgere vægre sig for efter Formue at give sin Skærv til at formindske de Ulykkeliges Elendighed, og med hjertelig Tak vil jeg dertil modtage ogsaa den ringeste Gave. Uddelingen vil jeg overdrage til en retskaffen Mand i Bergen, og i sin Tid aflægge offentligt Regnskab over Bidragene, som ville gjengieldes ved de Ulykkeliges hjertelige Velsignelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
De fleste af de Udvandrede ere Agerdyrkere, Tømmerfolk, Muurarbeidere, Snedkere, Gartnere o.s. v. Skulde det da ikke være en Fordeel, om disse bleve fordeelte her i Landet, hvorved vi fandt duelige Lemmer af den arbeidende Classe, hvorpaa vi dog have Mangel, Skulde derfor Nogen ønske dem i sin Tjeneste, og han vilde henvende sig til mig, saa vil jeg med Fornøielse correspondere derom paa Bergen, da jeg ikke tvivler om, at de blive frie for Contracten med Skibsføreren, efter det med Skibet indtrufne Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Under 15de Oct. har Landshøvdingen i Gothenborg bekjendtgjort, at Commerceraad Bjørn berg, Commerceraad Broms og Secretair Tranchelli Egenskab af Directeurer for Gothenborgs BankDiscont-Verk, have tilkiendegivet, at de, foruden ved Discontoverkets Midler, ville med deres egen private Formue indestaae for, at de af Discontoverket paa Banken udstædte Assignationer skulle inden fire Maaneder blive af Discontocontoret indløste med Banktransportsedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Trykfeil i nogle Aftryk af forrige Numer. P. 1379, Lin. 27: Seil, læs: Segl, - 1384. - 18. Deiæs: Dni Sammest., - 31. Premtur, læs: Premitur, Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i stor Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-08
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. OpsatzoseKjortende Aargang. No. 89. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 November 1817. Om Reformationen og Reformationsfesten. (Fortsættelse; see No. 86.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-11-08
Om Høitidelighederne ved Jubelfesten i St. Petri Kirke. Uventede Forhindringer, min Ven, – saa skriver De mig til – have været Aarsag i, at De ikke kunde komme til Kjøbenhavn, for at være tilstede ved Reformations-Jubelfestens Høitideligheder sammesteds. Alligevel ønsker De dog at læse en Alt omfattende Beskrivelse over disse; og gjerne vilde jeg opfylde dette Deres Ønske, naar jeg ikke følte alt for levende, at sligt Foretagende langt overstiger mine svage Kræfter. Netop fordi her var saa meget, baade at see og høre, var det ikke vel muligt, at tage Deel i AltDet var vanskeligt, saare vanskeligt at faae Indgangs Billet til Trinitatis Kirke, som Hovedsæde for Festiviteterne; altsaa henvendte jeg mig til St. Petri Kirke, og vel mig, at jeg gjorde det Udfaldet har langt overtruffet mine dristigste Forventninger. Jeg har allerede længe, som De veed, interesseret mig for denne vor tydske Kirke og dens Menighed, ikke blot, fordi der oprindeligen flyder tydsk Blod i min Aarer, men i Særdeleshed fordi dens nærværende værdige Præst, Hr. Dr. Kochen, saa ganske og aldeles tiltrækker sig min spændteste Opmærksomhed. Og derfor var der da saa saare naturligt, at jeg ved slig en Anledning foretrak denne Kirke for alle de øvrige, især da jeg allerede med temmelig Vished kunde forudberegne, at alle vore Dagblade vilde blive opfyldte med Efterretninger om hvad, der var seet og hørt i Trinitatis Kirke, om dette endogsaa blot skulde være, fordi denne Kirke eene var saa lykkelig, at see de Høikongelige Herskaber inden sine Mure. Vil De tage til Takke med en naturlig, ukunstlet Fremstilling af de henvundne tre Dages Mærkværdigheder, for saavidt den tydske Petri Kirke har taget Deel deri, saa læs, min Ven, og nyd en Skygge af den forsvundne Virkelighed, som jeg var lykkelig nok, at kunne glæde mig ved.