JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Directoriets Medlemmer have hyppige Conferencer med Ministerne, og der gaaer ingen Dag, da der jo sendes Courerer til Basel, Genua, og de neutrale Hoffer. Den stedse tiltagende Klemme, hvori Regieringen befinder sig mellem de tvende Partier, Terroristerne og Royalisterne, skildres i Gazette nationale saaledes: Det er ikke at tvivle paa, at et stærkt Partie er paa Færde, for at stifte Uroeligheder i Republiken, eller i Mangel deraf, at indbilde Folk, der er Uroeligheder. To modsatte Partier forene sig til dette Haandgred. Det eene vil ved Modstand mod den nærværende republikanske Regiering bringe Rædselsystemet tilbage; det andet har den Plan at tilbyde det alt udmattede Frankerig en Konge, der alt er udseet, og smigrer sig om den unge Orleans (Exhertugen af Chartres, eller den unge Egalite) at samle de constitutionelle fra 1791. Flere Journaler, men just ikke af dem, der meene Republiken det ærligst, foreene sig at advare for denne orleanske Faction, i Spidsen for hvilken de sætte Sieyes, og den dem ved sin Sindighed og Virksomhed uden Tvivl, høyst besværlige Politieminister Merlin fra Douay; hvilke de associere Bryggergeneralen Santerre, og en Broder af den dræbte Pelletier. Ogsaa mod Merlin fra Thionville er i disse Tider skeet et haardt Angreb, men af et andet Slags, da en ved Rhinarmeen staaende Halvbrigade, der indsendte en patriotisk Foræring, ved samme gode Leilighed denoncerede ham, som en Ødsler med den offentlige Skat, en Ryggesløs, og halvhundrede tusende i sidste Feldttog af Skiødesløshed eller Afsind opoffrede Republikaneres Morder. Ogsaa mod Jsnard og Cadron, Frerons Modstandere, er, under Navn af Patrioterne fra Staden Toulon, udkommen en haard Philippica. Cadroy kaldes Overmorderen i Sønden; og Jsnard bebreides hans uroelige og vilde (uforfærdede og ædle, vilde en Girondist sige) Forhold i hans Lovgiver Dage. Oppositions Journalerne tale derimod om Freron og Reverchon i en aldeles ikke mildere Tone. Midlertid skal dog, efter en Beretning fra Bergning, det sydlige Frankerig, særdeles Toulon, være roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
London, den 29de Martii. Commodore Warren har, efter Hoftidenden, foruden de 4 franske Fragtskibe han har sendt til Falmouth, endnu af Convoyen erobret Fregatten LEtoile paa 30 Kanoner, og 160 Mand. De øvrige 6 Fregatter indlode sig ikke med ham, men drog sig tilbage til Klippekysten ved Fontenay, hvorhen Warren ikke kunde følge dem. Sir Pellevs Fregatteskadre krydser ved Mundingen af Loire, ikke langt fra Nantes, og har sat mange Vaaben, samt Munition i Land til de derværende Royalister. Admiral Duncan og Pringle ere med deres Eskadre gaaet til Norge, for at opsøge den hollandske, der, efter Sigende, skal være gaaet til Ostindien. Det hedder, at den russiske Flode, som her i Vinter er bleven udbedret, skal løses af ved en anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Over Admiral Cornwallis er sat en Krigsret, hvori Admiralitetet selv er Klager, hvilket siden Bings Tid er uden Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Haag, den 5te April. Den hollandske Minister Nieusenkierk mælder fra Madrid, at den spanske Flode er bereed til at gaae under Seyl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Warschau, den 2den April. Breve fra Podolien forsikkre, at i Wallachiet henved 1500 polske Emigranter have samlet sig, blandt hvilke Brigadiererne Kolyriske, Deniske, og Liberadski, og adskillige andre Bekiendte fra Revolutionen. De have nyelig gjort et Jndfald i det forhenværende polske, forjaget en Cosakpatrol, og efter at de vare fremtrængte til Zwanczyk, der i Grod nedlagt et Manifest, hvori de formelig protestere mod Polens Deeling, og erklære, at de med Guds Hielp igien vilde sætte det i sin gamle Stand, og indføre den almeenelskede og eene tienlige Constitution af 3die May, hvorpaa de droge igien bort til en beleiligere Tid. Den 18de Martii er Grev Suwarow reist fra Petersborg, til Ukraine, hvor han siges at skulde commandere 60000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Stokholm, den 1ste April. Det i flere offentlige Blade udspredte Sagn, at Neutralitets-Tractaten mellem Danmark og Sverrig skulde være hævet, er saa meget mindre troeligt, da nu virkelig en Eskadre paa 8 Linieskibe og 4 Fregatter udrustes i Carlscrona, der mod St. Hansdag skal forene sig med den danske, og, efter Sigende, commanderes af Admiral Nordenskjold. J øvrigt vedbliver man at sætte Armeen i god Stand, (især – siger Rygtet – mod finsk Side, hvor ogsaa Rusland fortælles at sammendrager Tropper).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Paris, den 31te Martii. Freden med Tydskland, siger man efter Bachers Hidkomst, vilde allerede være sluttet, naar Engelland ikke havde lagt nye Vanskeligheder i Veyen. De første Overturer dertil gjorde, efter Forlydende, den preussiske Minister Jacobi i London; derpaa kom han paa nogle Uger til Paris. Derefter tog en vis Poterat til Wien, vel ikke som offentlig Person, men som Reisende, for der at lade falde nogle Ord, der foregaae Underhandlingerne. Poterat er nu igien i Paris; men vil snart giøre en nye Reise til Wien. Der skulle alt være gjorte Betingelser, hvorved Republiken alt er erkiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Det spanske Hof hæfter sig stedse nøyere til det franske Cabinet, og drager sig fra Britterne. Den spanske Gesandt i Paris Marqvis de Campo forstaaer særdeles vel at tale en Kongegesandts Sprog til en Republik, som det behøves, naar begge Magter ikke blot i Ord, men og i Virkelighed have nødig at give hinanden Prøve paa Tillid og Venskab. Saa udgiøre da omsider Porten, Spanien, Dannemark (?) Sverrig, Amerika, Bataverne, og Helvetien (?) tillige med en betydelig Deel af de tydske Stater, formedelst deres Forbindelse med Frankerig en ikke ubetydelig Massa af Magt. Anlangende Uroelighederne har man her udspredet, meget tilforladelige Rygter, blandt andet, at begge Kamrene vilde forlægge deres Møder til Versailles. JGaar kom 500s-Raadet i en temmelig levende Bevægelse, da Præsidenten anmældte, der var een af de paa Bordet liggende Petitioner, der indeholdt mange Beskyldninger mod Lemmer af Lovgivningen. Efter levende Debatter forvandlede Raadet sig paa 100 Lemmers Begiering til en Committeesecret; og det fandtes da, at disse Angivelser vare mod Jsnard, Cadroy, og flere af de til det Sydlige Frankerig fra Conventen udsendte Deputerede; adskillige Repræsentanter erklærede disse Angivelser for Bagvaskelser; Raadet besluttede, derom ikke at raadslaae, og overdrog en Commission, at undersøge Midlerne, hvorledes slige Ondskaber for Fremtiden kunde hindres, og Biergpartiet kues i Sønden. Mailhe har gjort en lang og eftertrykkelig Forestilling mod politiske Clubber; den er beordret til Trykken; og Discussionen over hans Forslag saa længe udsat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Kiøbenhavn, den 15 April. Førstkommende Søndag den 17de April bliver anlagt Hofsorg for Hertuginde Marie Wilhelmine Anguste af Pfalz-Zweybrücken, fød Landgrevinde af HessenDarmstadt, som bæres 8 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Under Dato den 1ste April er udgaaet en Forordning, som fastsætter de Forsigtigheds=Regler, der bør iagttages og følges, ved Salg og Handel med Gift; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
J Tallotteriets 736 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796 1 Rdlr. 4 Mk. Gøt inger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1790 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-15
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift udgivet efter Sørgehusets Begiering, faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Kiøbenhavns Aar No. Me ling. linn. Post-Tidender. Jan. Plantning. Mandagen, den 18 April. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Leyden, den 8de April. Den leydenske Avis af dette Datum meddeler følgende Brevvexling mellem Statsministeren Grev Bernstorf, og den i Kiøbenhavn værende Gesandt fra den franske Republik, Borgeren Grouvelle: Kiøbenhavn, den 27 Ventose, den franske Republiks 4 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Borgeren Grouvelle, den franske Republiks befuldmægtigede Minister i Dannemark til Hs. Excell. Greve af Bernstorf, Kongel. dansk Statsminister, og for de udenlandske Anliggender. De tydske Tidender have meddeelt Udtog af en Jnstrux, der synes, som Circulaire, at have været omsendt fra Dem til de danske Ministre ved de forskiellige Hoffer, og som angaaer den af Kongen tagne Beslutning, at give den Caracter af den franske Republiks befuldmægtigede Minister, under hvilken jeg i halvtredie Aar har resideret her ved Hoffet, den vedbørlige Offentlighed, ved at indlade mig til sin particulaire Audients. Jeg har al Anledning til at ansee denne Extract, som authentisk, og paa denne Grund seer jeg mig beføyet et Øieblik at underholde Dem derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
En redelig Regiering fragaaer aldrig sine Ord; thi den fremsætter aldrig andet, end Sandhed, en viis Regiering foragter undertiden falske Rygter; men en velvillig, eller blot upartisk Regiering afslaaer ikke Oplysninger, der begieres i venskabelig Hensigt. Dette forpligter mig til at forestille Dem min helligste Pligt, denne undertiden møysomme Pligt, at forekomme alt, hvad der kan forstyrre den gode Overeensstemmelse mellem to Stater, der, meere end nogensinde, bør blive eenige. Vare personlige Betragtninger af nogen Vægt, vilde jeg tilføye, at dette for mig selv ikke er uden Vigtighed; og maaskee har den Tid, der foregik min Antagelse, været saa tornefuld, at den følgende Tid bør være befriet fra Ubehageligheder; i det mindste saameget det staaer i dansk Hofs Magt. Jeg underkaster Deres Klogskab de første Betragtninger; jeg overlader den sidste til Deres Delicatesse. Gouvelle. Grev Bernstorfs Svar: Jeg erkiender, og føler inderlig det Sindelag (les sentiments) der er udtrykt i den Skrivelse, jeg har havt den Ære at modtage fra Dem; det forøger min Agtelse; og hvorvel jeg intet veed at føye til, hvad jeg mundtlig har sagt, efterkommer jeg med Fornøyelse Deres Ønsker, og tager ikke i Betænkning at give dem venskabelige Forklaringer, endog om Gienstænder, der ikke tillade ministeriale Omhandlinger. Den Jnstrux, jeg har givet nogle kongelige Ministre ved adskillige fremmede Hoffer, er heriblandt; den er blevet offentlig uden vort Minde; den er intet mindre, end en Erklæring til disse Hoffer, vi have ingen gjort. Det er en blot officiel Jnstrux, ene bestemt til Underretning for dem, den er tilskrevet, der har Hensyn til den foregaaende Brevvexling, der aldeles stemmer overeens med Sandheden, og der, da den ikke aander andet end Retfærdighed, viist mod den nærværende franske Constitution, sikkerlig ikke kan lægge os ud med den, men snarere med dem, der ikke elske den; dette er fuldkommen øiensynligt, og jeg vilde svække det, hvis jeg vilde forklare det videre. De veed i øvrigt, at Deres Antagelse har været uden mindste Tilbagehold, aldeles i de sædvanlige Former, og de høytideligste, vi kiende. Vi giøre aldrig Tingene halv, og som De er Vidne til vore Skridt og vor Fremgang, er det mig og særdeles kjært at antage Dem, som Dommer, og jeg giør Regning paa Deres Upartiskhed. Regn De ligeledes paa den høye Agtelse, hvormed jeg er o. s. v. Bernstorf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Haag, den 5te April. Borgeren van Sitter er nu den tredie Præsident i vort Convent, der nu er 102 Medlemmer stærkt, og ved de frieslandske Deputeredes Komme snart vil have sit fulde Tal. De fra Friesland flygtede og fordrevne Statslemmer anraabe nu Conventen skriftlig om Retfærdighed mod dem, der have indtaget deres Pladser. Det er endnu ikke afgjort, om Conventen vil sende en Deputation til Friesland, at afgiøre den Sag med det Gode, eller i Nødsfald endog kommer til at bruge militair Magt. Constitutions=Committeen, der alt den 1ste skulde begynde sit Arbeid, tiltræder det nu først den 18de, og saalænge bivaane den tolv Lemmer, der høre til de indsigtsfuldeste i Conventet, dettes Møder endnu, paa det Fædrelandet kan høste Nytte af deres Duelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Haag, den 9de April. J Forgaars er endelig Sagen angaaende Friesland paa en vis Maade sluttet til Folkepartiets Bedste. Nationalconventen har vedtaget, at den ikke umiddelbar vil blande sig i de friesiske Nationalanliggender, og følgelig ikke forstyrre Virkningerne af den Revolution, hvorved de nærværende Repræsentanter sidde ved Statsroeret. Der skal skrives til den friesiske Provincial-Administration, for at formane den til Eenighed, og til at glemme det forbigangne. Fire af de 11 friesiske Repræsentanter have alt taget Sæde i Conventen. Næsten i hvert Møde forekomme nu Klager over, at den, eller den, der er valgt til Conventsmedlem, under mangehaande Paaskud ikke vil møde; men Conventen bliver ved den Beslutning, at Sygdomstilfælde er den eneste Frietagelse. Borgeren Mansveld, der alt i Februar er valgt til Conventmedlem, og hidtil stedse har dvælet med at indfinde sig, mødte endelig i Torsdags, men gjorde Jndsigelser mod den ham forelagde Deputeret Eed, og især mod det Spørgsmaal, om han erkiendte Folkets Souverainitet, og Conventens Retmæssighed, Da han ikke vilde besvare dette Spørgsmaal, befalede Præsidenten ham, strax at forlade Salen, da et saadant Lem, der ikke vilde hylde Folkets Souverainitet, var at ansee som farligt i Republiken. Hans Vægring er overgiver en Commission til Undersøgelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
London, den 1ste – 5te April. Hoftidenden fra i Løverdags leverer en Depeche fra General Stuart, dateret Trincomale paa Ceilon, af 10de October, med Efterretning, at i September endnu de hollandske Fæstninger Batticalon, Point Petro, og Molletive paa Ceilon, samt Øerne Manar og Chesurat af de engelske Tropper ere tagne i Besiddelse. Viceadmiral Rainier er draget med sin hele Magt mod Colombo, og man smigrer sig, at den ogsaa alt er i hans Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
J Spanien giøres endnu bestandig store Rustninger til Lands og Vands.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Paris, den 4de April. Fra Dinan i Departementet Cotes du Nord mældes under 21de f. M. Chouannerne have her i Prætendentens Navn opslaaet en Bekiendtgiørelse. De Engelske ere paa Kysterne, Kanoneringen uafladelig, og nyelig landede Emigranter med Lommerne fulde af ægte og uægte Louisdorer, foreene sig med Chouannerne; Dinant trues haardelig af dem; de tvinge Landfolket at gaae med dem, og bebude en Messias's (Prindses) nærforestaaende Komme. Adskillige af deres Colonner paa 8 - 10000 Mand (?) marcherede til Tintimat, og satte der alt i Contribution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Charette skal endnu ikke være arqvebuseret, men bragt til Nantes, hvor han er stillet for Retten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
De vigtige Ministerial=Forandringer, man har bebudet, ere virkelig indtrufne; Merlin fra Donay har nedlagt Politieministeriet, og er gaaet tilbage til Justitsministerpladsen, hvorfra Genissieur er forflyttet til Barcellona, som Generalconsul. Cochon er igien blevet Politieminister, Pichegru er udnævnt til Gesandt i Stokholm, og Anbert Dubayet er afgaaet til sit Gesandtskab i Constantinopel, hvorhen en Eskadre fra Toulon bringer ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
fra Paris ere afgangne to Courerer til Kiøbenhavn og Stokholm, hvis Depecher tildeels angaae Ophævelsen af den mellem begge Kroner under 27de Martii 1794 angaaende den neutrale Handel og Søefart sluttede Convention. Man ventede saa meget mindre dens Ophævelse, da efter den 13de Artikel den skulde vare ved, indtil Krigen var forbi. Paa Alliancetractaten med Porten arbeides stærkt, og tages herved Hensyn til de saa kaldte Capitulationer af 5te Junii 1790, og den sidste ottomanske Alliancetractat med Sverrig. Verninge har gandske bemestret sig Reis Effendi, Ratib, og man vil lægge en Modvægt mod Keiserhoffenes Alliance med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Warschau, den 4de April. De frygtede nye Uroeligheder i Polen ere desværre (?) alt udbrudte. J Ukraine er opstaaet en nye Confæderation; 1000 væbnede Polakker, gamle polske Krigere, der, da Podolien toges i Besiddelse, droge sig hen paa tyrkisk Grund, have under Anførsel af Denisko, Kollysko, og Liberadzeski, ikke langt fra Kaminier paa polsk Grund i Zwanier udstædet et Manifest, og derpaa draget sig tilbage. Manifestet, efter hvilke de Confædererte regne paa Portens Understøttelse, paastaaer den marschauske Correspondent selv at have havt i Hænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Wien, den 6te April. J Gaar Morges Klokken 6 er Erkehertug Carl, i Følge med General GrevBellegarde, afgaaet til Armeen. Tillige ere de sædvanlige Krigsbønner igien blevne anbefalede i alle Kirker, hvorved de hidtil udspredte Fredsrygter igien ere ophørte; og er samme Erkehertug Carl paa Rigsdagen i Regensborg tillige udnævnt til Rigsgeneral (Religionsligheden, ubeskadiget) med alt det meener man endnu, at denne hans Afreise langt fra ikke er afgiørende; men at Fredsunderhandling erne endnu, skiøndt seent, have Fremgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Kiøbenhavn, den 18 April. Under Dato den 31te Martii er udkommet en Placat, angaaende adskillige nærmere Bestemmelser for de tvende til Hoveriets Regulering i Danmark anordnede Commissioners Fremgangsmaade, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
Vinden. 11 April. 1/2 Varme. N. V. 28. I. C.N. N. V. N. V. S. O. N. V. 28. O. O. V. N. V. N. V. Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-18
AVERTISSEMENT Løverdagen den 23de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolut, uden videre Auctions Holdelse at bortsælges, afg. Justitsraad og Told=Jnspecteur Jacob Rahbeks og efterlevende Enkefrues fælles Boe tilhørende, og i store Kongensgade No. 12 beliggende Gaard, hvis Beskaffenhed erfares af de trykte Placater, der, tilligemed Vurderings=Forretningen og Conditionerne, ere til Eftersyn hos Høyesterets=Advocat Langle, boende i Magstræde No. 37.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Kiøbenhavns No. Aar. de Juli. tilling. silien. litius. linninPost-Tidender. Mllinstitution. antaFredagen, den 22 April. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
London, den 4de April. Talerens Tale i det irlandske Underhuus, da han overgav Vicekongen den bevilgede Subsidiebill, til Kongelig Sanction: Jeg vilde være stolt af at rose de Loyalitets-Følelser, der besiele Underhuset, hvis ikke den Subsidiebill, der nu overgives, erklærede dem meget stærkere, end Sproget formaaer at udtrykke. Vi ere en Deel af Riget; med Storbrittannien ville vi staae og falde; det er vor faste Beslutning, og Nationen vil opbyde alle muelige Hielpekilder, for at understøtte den falles Sag, Lovenes Sikkerhed, og Religionen, og Rigets Forfatning, mod den nærværende uforskyldte (?) og mageløse Kriig, der truer dem med Omstyrtning. Fred er vel ønskelig; men usikker Fred er blot en paa kort Tid dæmpet Kriig; men en varig og ærefuld Fred (og ingen kan være varig, der ikke er ærefuld) kunne vi blot vente af de stærke Jndtryk, Rigets rige Hielpekilder, Hs. Majestæts Anspændinger, og alle hans Undersaatters Medvirkning eenstemmigen kan giøre paa den fælles Fiende. Vi have derfor eenstemmigen, efter de Kongelige Ministres Ønske, bevilget de forlangte Subsidier, og see derhos med Fornøyelse tilbage paa den Styrke, Viisdom og Sparsomhed, hvormed den sidste Sessions rigelige Subsidier under Deres Excellences Regiering ere blevne anvendte. Paa Kongerigets Forsvar har man anvendt tilstrækkelig Omhu. Oprørsaanden er modigen bleven undertrykt, saasnart den viiste sig, og vi haabe af den Aarvaagenhed Fasthed, og Sindighed, hvormed Deres Excellence, siden Deres Komme her til Kongeriget, har udmærket Deres Forhold, at under den formeerede Magt, hvormed den nærværende Sessions Love (hvorom i en foregaaende Avis er meddeelt Efterretning) har væbnet Magistraten, vil hiin Aand snart blive udryddet."
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Det hedder, at Ministrene med det første vil forelægge det engelske Underhuus de Betingelser, under hvilke de Franske have tilbudet Fred, og de Svar, de have faaet, for at lade Parlamentet giøre Udslaget (som dog i de omtalte Svar formodentlig alt maae være skeet). Det vil ellers ved denne Leilighed vise sig, om Grey, For, Sheridan o. fl. i samme Tone ville tale saavel om Krigens Nødvendighed, og sparsommelige Føring, som om de i Jrland føyede Foranstaltninger, hvor det engelske Underhuses Taler har udbassunet dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Den franske Agent Charetin er her midlertid igien. Fra Spanien udbreder sig ikke blot Rygtet om virksomme Krigsrustninger til Lands og Vands; men og, at dette Rige, naar ikke snart en almeen Fred skulde komme i Stand, ufortøvet vil erklære samtlige Frankerigs Fiender Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Emigrantregimentet Castries er kommet til Jersey, og gaaet i Land der. Exprindsen af Bouillon opholder sig endnu der paa Øen, og skikker Tid efter anden Emigranter med Vaaben og Penge til det faste Land. Aldrig vare Udsigterne Brüssel, den 4de April. til en nærforestaaende Fred saa stærke, som nu. Alle krigførende Magter føle endelig Nødvendigheden af at nærme sig hinanden efter fire Aars Blodsudgydelse, almindelig Ødelæggelse, og Jammer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-04-22
Directoriet i Paris er overtydet om Nødvendigheden at giøre Ende paa Krigen, for igien at lade Frankerig opløfte sit Hoved af de Ruiner, hvori dette skiønne Land synes begravet. Handelens Standsning, Agerbrugets Forsømmelse, Stæders og Landsbyers Blottelse for Mennesker, ere Ulykker, der maae afhielpes, hvilket ikke uden Freden kan skee. Man forsikkrer, Directoriet vil, for at faae denne Fred paa fast Grund, opgive mange store Fordringer, der vare følger af de sidste Feldtoges Seiere.