JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
J Commissionstidenden, læstes nylig følgende Spørgsmaal: "Skulde Rygtet være sandt, at en herværende Lieu i tenant, der lever af at inddrive Fordringer m. m., har hensat en fattig Enke, Moder til 5 a 6 Børn, i Gjældsarresten for en kjøbt Fordring, endog paa den Dag, hendes Moder eller Fader blev begravet, da anmoder man Vedkommende enten selv eller gjennem dette Blad at meddele nøiage tig Oplysning, for derefter at erfare hvem Denne maatte være.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Vexel=Cours. Hamborg, den 17de Octbr. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 12. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid, 42 1/2. Cadix 4338. Lissabon 4 7 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 3/4 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Odense, den 16de Octbr. Der hengaaer i den senere Tid, desværre kun faa Uger, imellem hver Jldebrand her i Omegnen, og saaledes oplevede vi da, endnu medens Branden paa Christiansdals Ladegaard er i frisk Minde, at Fuglevig Præstegaard i det 2 Mile herfra beliggende Vissenberg afbrændte den 15de Ds. om Natten. Branden opstod Kl. 10 1/2 i den nordre Ladebygning ud mod Haven, og da Vinden har paa de øvrige Bygninger, var Gaardens 4 Længder omtrent i en Tid af omtrent 10 Minuter aldeles omspændt af Luer. Jntet, hedder det, var assueret. Den største Deel af Jndboet, brændte, ligesom alt Udbo, 27 Faar, nogle Sviin og 2 Lænkehunde. Folkene mistede Alt, da disse Alle sov. Derimod var den gamle Pastor Omanns Familie ikke gaaet i Seng, hvilket var Aarsag i, at nogle Papirer og enkelte Stykker Jndbo bleve reddede, men hvilket dog i det Hele er en Ubetydelighed imod hvad der gik tabt, hvoriblandt Pastorens betydelige Bibliothek, af Værdi henved 4000 Rbd., ligesom alle de Mynter, han havde samlet paa sine Udenlandsreiser, fandtes, tilligemed flere Specier og Præciosa, smeltede i Gruset. At Jlden var paasat, er nok udenfor at Tvivl, da den, som meldt, opkom i en Udbygning, der støder til Haven, i Nærheden af Svinestien, hvor aldrig Nogen kom med Jld eller Lys. Folkene vare Alle i Seng omtrent en Time for Jldens Udbrud, saa det ikke engang kan tænkes, at nogen af disse ved uforsigtig Tobaksrygning eller andet deslige kan have været Aarsag til Branden. (Hr. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Ombord paa dette Skib vil bestandig findes Lodser fra Drago, for under alle Omstændigheder og især med sydlige Vinde, tidligere at kunne møde de fra Østersøen kommende Skibe (der have at gjøre det sædvanlige Lodssignal, for at lode dem igjennem Drogden. Til Betryggelse for Skibsthederne, og Assurandeurerne vil ugentlig i Handels- og Jndustri=Tidenden blive meddeelt en officiel Liste over de Skibe, der sydfra have benyttet sig af Lods igjennem Drogden. Fyr- og Lodskibet er bestemt til at forblive paa Stationen indtil 21de Decbr., og at udlægges hvert Aars 1ste Marts, med mindre det forhindres af Iis. Foruden Lodsens Afgivelse er det ikke tilladt Besætningen at have Samqvem med noget forbiseilende Skib eller Fartøi, undtagen i Nødstilfælde, hvor øieblikkelig Hjælp behoves, hvilken da strax efter Mulighed vil blive ydet Ogsaa Slotsgartner Rothe paa Fredensborg erklæret sig nu i Den Frisindede bemyndiget til at berigtige det Ugrundede i det Rygte, at Slotshaven ved Fredensborg skulde i Sommer have kostet 15,000 Rbd. I indeværende Sommer, 18377, siger han, har Haven kun kostet i extraordinair Udgift 54 Rbd. Den til Arbeidskarle reglementerede aarlig Sum er 1750 Rbd. til Havens og Lystskovens Drift og Reenholdelse (hvoriblandt hører Gang- og Kjøreveie af henved 3 Miles Længde, og i de sidste 4 Aar er tilsammen ikke anvendt over 400 Rbd. udenfor den ovennævnte til Driften reglementerede Sum. Derimod ere i Aarene 1835 og 36 af den kgl. Hofkasse forskudsviis anvendt ialt 9811 Rbd. til Conserveerhusenes Brugbargjørelse, de meget forfaldne Drivhuses Jstandsættelse og tildeels nye Opførelse, Jndhegningsplankeværkers og Stakiters Fornyelse m. m.m. Men saadan Udgift til Bygninger og Jnventariet vil i en Række af Aar ikke igjen finde Sted, da Ovenanførte nu ere i brugbar Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Af de tvende Artikler, for hvilke Redacteuren af Den Frisindede, Hr. C. Rosenhoff, er beordret tiltalt, er den ene et lille Digt med Overskrift, Den 1ste October, den anden en Drøftelse af Talebrugen: "At sætte ondt Blod i Folket.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Paa Lolland og Falster indrettes i denne Tid et land oeconomisk Læseselskab. Af de landoeconomiske Skrifter, der ere foreslaaede til Circulation, findes kun eet dansk, Resten ere tyske: et Exempel paa, hvorlidet denne Videnskab endnu hos os er dyrket.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Markedet ved Veile d. 13de og 14de var begunstiget af Veiret og Byen var derfor opfyldt med mange Fremmede. Endeel Kjøbmænd havde indfundet sig, men da de Varer, de Fleste af dem havde medbragt, vare de samme, de alt flere Aar havde lagt til Skue, maatte de tilskrive sig selv deres ringe Afsætning. En Undtagelse iblandt disse gjorde Hr. Pontoppidan fra Horsens, hvis Udvalg af skjønne smagfulde Prøver efter Forlydende forskaffede ham talrig Bestillinger. Sidste Optælling af de i Holsten og Slesvig hjemmehøende Skibe udviser, at siden Aaret 1806 har Blankenese og penrade i denne Henseende havt den største Tilvæxt. Paa sidstnævnte Sted er Grunden dertil vel denne, at de mange Skibe, som her bygges, næsten udelukkende gaae paa Fragt sort og kun sielden igjen vende tilbage til de hjemlige Havne; altsaa drage Nytten af den almindelige Agtelse, hvori vort Flag staaer, 12 uden at bære de Byder, som her ere forbundne med Udrustning, Klarering osv. Blankeneserne derimod have Hamborgs Nærhed at takke for, at deres smaa, i Almindelighed ikke over 40 Commercelæster drægtige Skibe stedse finde Fragter til England, Holland, Østersøen og tildeels Middelhavet. Da Blankeneserne tillige, ved Hjælp af deres Fruentimmer, foren stor Deel selv forfærdige deres Tougværk og Seil, overhovedet ere meget sparsommelige og kun sjelden ind- og ud klarere i deres Hjem, saa kunne de, selv med nedsatte Fragter, dog endnu altid tjene sig Noget ved Rhederi og Fragt fart. Forresten er derimod Danmark og Hertugdommernes Fragtfart aftaget. De preussiske, russiske, svenske og andre Flag befare nu Farvande, hvori de i forrige Tider aldrig bleve seete. Denne saa overordentlig forøgede Concurrence og andre Omstændigheder har bragt vor Fragtskibsfart i Forfald; men det var derfor vistnok saare ønskeligt, om vedkommende høie Autoriteter vilde gjøre Noget for igjen at hæve den. Saaledes vilde det, ved den stedse tiltagende Handel paa Vestkysten af Amerika, sikkerlig være til Nytte, naar vi der holdt dygtige og erfarne Landsmænd som Consuler, navnligen i Valparaiso, Chili, Lima og Guayaquil, og naar vore Krigskibe da tillige af og til viste sig ved Sydamerikas Øst= og Vestkyst, vilde dette upaatvivlelig have en god Jndflydelse paa vor Fragtfart til og fra hine Stater.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Trende Arrestanter ere den 6te D. undvegne af Svendborg Byes Raadstuegaard (hvor de opholdt sig for at tage frisk Luft) ved at bryde de 2 Laase, hvormed Gaardens Bagport var aflukket. Tvende af Arrestanterne havde Feltjernpaa, men som de i Gaarden havde skilt sig ved. Ogsaa er det at formode, at de have skaffet sig andre Klæder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
J Nysted blev en Dagleiers Zaarige Barn forleden ihiel kjørt af en belæsset Vogn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh. : Grosserer Prætarius med Familie, Pastor Kragerup med Familie, Kbd. Hartwig; Jfr. Gramkou; Propr. Gleerup. Mad. Busch m. Datter; Hr. Gleerup; Forpagterne Gortz og Valentiner med Kone; Avlsforv. Petersen: Kjunker. v. Voigt; Foureer Raabye; Slagtermesterne Weis, Grumstrup og Specht; Corporal Christrup. - Fra Aarh. t. Kbh. : Madamerne Brasch m. Datter og Henius m. 5 Børn; Jfr. C. Kaalund, A. Gram, C. Willerslev og Schrøder; Typograph Iversen; Carl Wad; J. Schrøder; Elev af Kunstacademiet Rebelong. - Med Daqv. t. Aalb d. 19de Octbr. Fra Aarhuus : Propr. Gleerup; Hr. Gleerup; Sergeant Raabye. Fra Randers, Mad. Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 16de Octbr.: J. Hansen f. Aalb. m. Tobak og Kalk. F. Thiel f. Skagen m. Ankerkjettinger og Skibsankere. J. Juul f. Aalb., best. t. Drammen m. Kartofler og Fedevarer. J. S. Bech f. Veile, best. t. Altona m. Smør og Huder. L. P. Nisted f. Aalb., best. t. Engl., L. Frederichsen f. Reustadt, best. t. Hull, I. Clausen f. Wismar, best. t. Dunkerquen; Alle m. Raps. D. 17de: C. H. W. Bay f. Nykjøb, best. t. Norge m. Byg. M. Rasmussen f. Aalb., best. t. Lillef. m. Korn. D. 18de: H. Gottfriedsen f. Haderslev, best. t. Hull m. Hørfrø.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Hals Skibsliste. Jndk. D. 13de Octbr. i C. Christensen f. Hurup m. Brænde. D. 18de: T. Wigge f. Christianss., L. C. Lindgaard f. Drammen og H. Clemmensen f. Østerr.; Alle m. Træl. B. Michelsen f. Veile m. Frugt. S. I. Kroemann f. Altona m. Stykg. Udg. D. 13de: T. M. Alstrup t. Kbh. m. Muurst. D. 15de : N. Jversen t. Kbh. m. levende Kreaturer. J. Thorndahl, t. Kbh. m. Tagsteen. Th. Hjelm t. Kbh. m. Smør. H. Mørkt. Flensb., ball. D. 16de : M. Rasmussen t. Lilles. m. Korn L. Nisted t. Hull m. Raps. D. 18de: D. Bolth t. Sandefj. m. Kornv. J. P. Kierulff t. Aarh. m. Viin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Aalborg Torvepriser, den 2de October. Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 6 a 7 s.; saltet Flesk 11 s. fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 26 s.; Bøndersmø20 a 21 s.; pr. Pd. Rug 2 Mk. 8 s.; Kartofler 12 s.; pr. Skjeppe. Æg 18 a 19 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Ved Tallotteriets 1458de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 2. 8. 21. 73. 33.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Paa Nr. 8, 21 og 33 udkom i denne Trækning, i Collectionen her i Aalborg, en Terne, stor 309 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn, i Dag Morges Kl. 4, efter 10 Ugers Sygeleie hos mig, at bortkalde fra dette Liv min kjære Broder, Skipper Peter Tønne Mad. sen, kun 34 Aar gammel. Han efterlader sig en sørgmodig Kone og 2de smaa Børn, hvoraf den ældste kun er i Aar. Hans tidlige Bortgang føles haardt; thi han var for sin Kone og Børn den bedste Mand og Fader, og for sin Moder en kjær Søn og en trofast Statte. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for hans fraværende Familie og Bekjendte. Aalborg, den 18de October 1837. Arild Madsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Søndagen den 29de Dennes bliver, i Anledning af Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag, Assemble og Bal i Selskabet Enigheden, der begynder Klokken 1 om Aftenen, og hvortil Personer, som ikke ere Medlemmeaf Selskabet, ogsaa kunne erholde Adgang. Adgangs=Billetterne afhentes hos Kjøbmand Fischer, Dagen for Ballet. Aalborg, den 16de October 1837. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Fornyelsen til 5te Classe bringes herved i behagelig Erindring til den paa Lodsedlerne til 4de Classe angivne Fornyelsestid. Aalborg, den 21de Octbr. 1837. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
At jeg er flyttet og boer nu paa Hjørnet af Østeraa Stranden bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 18de Octbr. 1837. J. B. Kaarsberg. J. B. Kaarsberg. ert T. Staalpenne af en nyopfunden Masse, anerkjendt som de bedste og billigste, faaes i 18 Sorter, fra 12 s. til 13 Mk. pr. Dusin hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Haardug til Sopha= og Stolebetræk, af bedste Qvalitet, samt diverse smukke Mynstre Møbelvoxdug sælges billig hos F. C. F. Hartmann Extra gode törre Bord af Fyr og Gran, samt Tömmer og Planker i alle Dimensioner faaes til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Bedste Sort Bomuld og Ditto Lysegarn faaes paa gan mel Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Samme Steds haves nogle Stykker Gulvtæppetøi til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Skrædermester L. H. Cohn er flyttet fra Maren=Turis Gade til Bispens Gade til Hr. Guldsmed Arfmann, og lover Enhver, der vil forunde mig deres Søgning, reel og billig Behandling. Kammager Reinli er flyttet til Gravensgade Nr. 123 i Stuen, og anbefaler sig med Kamme af alle Sorter til billige Priser. Et Egetræes Schatol, et Dito Furretræes og et Birketræes med Opsats ere meget billige tilkjøbs hos O. Lauesen, Snedkermester.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Skipper Jens Christensen afseiler midt i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen. Alunerede Skind, gule paa den ene Side, faaes meget billige hos Feldbereder S. Hulthin paa Graven. Da der i Torstedlunds og Albeks Planteskoler er Overflødighed af Granplanter, kan af samme faaes tilkjøbs til 2 a 3 Rbd. pr. 1000 Stykker. Liebhabere behage at henvende sig til Undertegnede. Nørlund, den 16de Octbr. 1837. Lemmen, Skovrider.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
En Landeiendom paa imellem 2 a 300 Td. Land, med fri Hovedgaardstaxt, og hvorpaa kan holdes 50 a 60 Køer, helst paa Østkysten af Jylland eller i Vensyssel, attraaet tilkjøbs eller i Forpagtning. De herpaa Reflecterende bedes i portofrie Breve, til Hr. Gjæstgiver Høm i Hobro at opgive det Nærmere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Enhver, som formener sig at have Noget at fordre i Dødsboet efter Boelsmand Lars Christensen i Tolstrup, under Aarupgaards Gods, indkaldes med lovligt Varsel til Saadant at anmelde for undertegnede committerede Skifteforvalter. Aarupgaard pr. Aalborg, den 13de October 1837. Lautrup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Christen Nielsen Baand af Lønstrup, ere ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, ifølge Placaten 21de April 1824. Hjørring, den 16de Octbr. 1337. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Efter Begjæring af Værgen for Frue Kirke bliver Mandagen den 30te October førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction paa Raadstuen til Bortfæstning af efternævnte Pulpiturer og et Chor i Frue Kirke: 1) Det Pulpitur, som afdøde Kammerraad Svar holm senest har havt i Fæste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-21
Det saakaldte Christen Mouritzen Trap Pulpitur, som Madame Hviid senest har have 3) Et Sæde i det Pulpitur norden for Orgelet, som Madame Holst har havt. Den halve Deel af det Chor under Orgelet, som Major v. Bülow senest har havt i Fæste. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Octbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Aalborg Stiftstidende og Ad Forsendes med Brevposten, ifølge kongl. allernaadiAar 1857. Mandagen den 23de October. J Stilplivrive og Adresse=Avis. endes med Brevposten, ifølge kongl. allernaadigst Bevilling, og 168. Jacor de 2de Gatafor Udgivet af J. Chr. Barch & R. Ph. Res Enke. - Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Frankrig. Et Skrift, under Titel: "Juli Kongedømmet og Revor lutionen, gjør i denne Tid megen Opsigt, og denne for ges endnu ved den Omstændighed, at dets Publication netop træffer sammen med Valg-Collegiernes Sammenkaldelse Det deler sig egentlig i 2 Afhandlinger, en historisk og en dog matisk. Den historiske Deel er atter dobbelt; den indeholder en Lovtale over Kongen, medens den, ved Siden af denne, skarpt gjennemhegler de Personer, som i de sidst 7 forløbne Aar have forsvaret Juli-Revolutionens Principer. Den dogmatiske Deel lader sig kortelig sammentrænge i Følgende: Juli Revolutionen var en Begivenhed, som Ordonnantserne af 25de Juli fremkaldte og Carl den Tiendes Uklogskab fuldendte. Carl den Tiende benyttede ikke til at sætte sin Beslutning igjennem alle de Midler, der stode til hans Raadighed. Vare Ordonnantserne blevne tilbagekaldte til rette Tid, eller havde man seiret over Folket i Paris, saa vilde Revolutionen ikke have fundet Sted. Julii Revolutionen har derfor intet forandret; den ha skabt en ny Konge, men ei et nyt Kongedømme, Vistnok har Chartet erholdt nogle Tilsætninger, men disse ere i Grunden ikke saa væsentlige, at de kunne betragtes som meget mere end intetsigende. Arveligheden maa atter indrømmes Pairerne. Hvad den gamle 14de Artikel angaaer, saa findes den i det Væsentlige igjen i den nye 13 Artikel. I Sandhed, Kongen hersker og regierer; han ha hersket og regjeret i 7 Aar. Der gaves i denne Tid ikke som man har villet faae os til at troe, 3 eller 4 ministerielle Systemmer, der gaves og gives kun eet kongeligt System, som dateres fra den 9de August 1830. Disse Aars Historie frembyder kun den mærkværdige Forening af 2 Factorer i Begivenheden af 9de August, nemlig: Manden og hans System." - (Det er vel her det vigtig Spørgsmaal, hvorvidt de Franske ere tilfredse med Productet af disse 2 Factorer. De ovenfor citerede Artikler af Chartet ere saalydende: Art. 13. Kongens Person er ukrænkelig og hellig. Hans Ministre ere ansvarlige. Den udøvende Magt tilhører Kongen alene. Art. 14. Kongen er Statens øverste Overhoved; han har Overcommanden over Land= og Sømagten; erklærer Krig, slutter Freds=, Alliance- og Handel Tractater, udnævner alle den offentlige Administrations Embedsmænd, og udsteder de fornødne Ordonnantser og Regulativer for Lovenes Udøvelse og Statens Sikkerhed.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Nyeste Postefterretninger. Spanien. Under et Angreb, som Carlisterne den 5te gjorde paa General Lorenzos Corps ved Retuerta, indtraf Espartero paa Kamppladsen, som havde Carlisternes Tilbagetog til Følge. Deres Tab skal ikke have været ubetydeligt og de kastedes tilbage lige til Santo Domingo. Dronningens Generaler vedbleve at forfølge Fjenden. J Barcellona have Valgene været ledsagede af Excesser, som kostede en Vælger Livet. En General Riego, Gouverneur i Castellon de laPlana, blev dræbt ved et Udfald mod 600 Carlister af Rufis Bande; hans Tropper holdt nemlig ikke Stand, men toge Flugten og efterlode 300 Geværer paa Valpladsen. Dette er Hovedindholdet af de allerseneste Depescher. Som det synes, skal nu Gammel-Castilien med sine Bjerge være Borgerkrigens Skueplads for i Vinter. Efter et Brev fra Burgos af 6te skal Prætendenten aabenlydt have erklæret, at han ei forlader Sjetra de Lemas, med mindre det skulde være, for at marschere til Madrid. De nordiske Magter have paany sendt ham Understøttelse, og det er ingen Tvivl underkastet, at en riig Mand fra det spanske Amerika, Don Lucas Barbadillo, som opholder i Covarrubias, har, paa høiere Ordre, forskaffet ham 7 Mill. Realer i Guld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
- Efter samme Brevskrivers Anskuelse beløber Don Car loss Tropper i Burgos sig ikke til mere end 9000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Efter Madrider-Correspondenters Mening, er Carlisternes Troppetal større i Castilien, nemlig 24000 Mand, medens Dronningens angives til 31,000.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Jfølge en Telegraph=Depesche fra Bayonne af 12te October, var det berettet fra Madrid under 7de, at det nye Ministerium nu var blevet fuldstændigt, at Marschal de Camp Ramoniet har overtaget Krigsministeriet, og den Deputerede Matauigil Justitsministeriet. Synderlig er den Kraftløshed, som yttrer sig hos alle Partier i Spanien og Portugal, medens det dog er at forudsee, at det europæiske Revolutions=Partii, idet mindste for en Tid, vil faae Overhaand i disse Lande. Det er øiensynligt, at Folket overalt spiller Tilskuer og ikke Acteur paa denne Skueplads, idet mindste overtager det ikke, som i Frankrig og England, nogen Hovedrolle. Det er en Kamp mellem Munkeaanden paa den ene Side og en falsk Liberalisme paa den anden Side, der føres under Masken af forstelige Interesser, der i Virkeligheden hverken existere for Folket eller for Partierne. Munkeaanden har sine Rødder i Folket, den falske Liberalisme i de høiere Stænder, men man seer, at begge ikke have fæstet sig dybt; thi var Munkeaanden, ikke allerede rystet betydeligt, saa stod den hele Halvs i lysLue, og var Liberalismen knyttet meget fast til de høiere Klassers Jnteresser og Anskuelser, saa havde den allerede a længe været Herre og spilt Mester i Landet. Det er da altsaa Soldater, Sergeanter og Underofficerer, der gjøre Udslaget. Sergeanterne ville være Officerer og ere utilfredse med Krigsførringsmaaden. Dette benyttes af et, iøvrigt høist ringe Parti, der hænger sammen med Jacobinerne i Udlandet, og hvor det kan trænge igjennem, der gaaer det udover Officerernes Liv. Officererne ville gjerne være Generaler, og da de liberale Snakkere i Madrid frygte for, at der da vilde blive gjort Ende paa deres Sliddersladder, saa opspinde de Rænker mod Officererne, som paa deres Side, igjen smedde Rænker mod Cortes. Der skeer Endeel, men der udvikles Jntet; der bringes Meget i Virvar og Uorden, men der bliver intet Bedre sat istedet. Og dog har den Forstyrrede og Forvirrede en Slags Existents, det amalgamerer sig med Sæder og Skikke og spotter de Stemmegivendes Klogskab. I dette Chaos er endnu mangehaande eller rettere alle mulige Arter europæiske Jnteresser, saasom Frankrigs, Englands, Continentalmagternes, virksomme. Penge spille heri en stor Rolle, men kun en kort, thi Massen, som ledes, gloer og gaber med korslagte Arme, medens den intet begriber, men tankeløst overgiver sig til en bedøve Ligegyldighed. Jmidlertid er alt dette kun Forspillet til Kampen, thi, tager Nøden til, griber Forvirringen endnu mere om sig, saa kunde hele Halvøen let blive til en Skueplads for adspredte Mordscener, hvor Alt vilde opløse sig i Privat had og Privathevn, i en Grad, som man intetsteds har oplevet Mage til. Den værste Rolle spille i dette Sørgespide Fremmede. Spanierne blive med hver Dag meere folkesky, mere ugjæstfrie mod dem og betragte omsider hele Udlandet som den sande Aarsag til deres Lidelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Kjøbenhavn, den 21de October. Bataillons-Chirurgicatet i Aalborg, der ved Dødsfald blev ledigt i August Maaned d. A., er den 18de Octbr., endnu ikke opslaaet som vacant.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Kbhvnspst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Sagen. Adressecontoirets Eiere contra Udgiveren og Redacteuren af Kjøbenhavns Commissionstidende, blev atter Mandagen den 16de Octbr. foretagen i Lands Over, samt Hof= og Stads=Retten, hvor Procurator Haagen fremlagde Indlæg, i Henhold til hvilket han under den fornødne Reservation indlod Sagen til Rettens Kiendelse. Procurator Lange, der, som bekjendt, møder for de Jndstævnte, begiærede Sagens Documenter sig udlaante, samt 14 Dages Anstand, hvilket Retten bevilligede. Hele Proceduren og alle det Actstykker og Documenter, som ere fremlagte under Sagen, ville iøvrigt udkomme i Trykken, hvorved Publicum vil er holde en mere detailleret Kundskab om Sagen selv, samt om det Spørgsmaal, hvorom Striden dreier sig, ligesom det og saa vil være af Jnteresse, at blive bekjendt med Adressecontoirets store Privilegium, og at der bliver kastet Lys over denne i saa lang Tid og med saa stor Hemmelighed meddeelte Eneret. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Den mod Redacteuren af Den Frisindede, for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedsanordningen anlagte Savil falde i Rette Mandagen den 23de D., ifølge en af Lands Over- samt Hof= og Stadsrets=Procurator Buntzer, som befalet Actor udtagen Stevning. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Ved Salget af Hr. N. Krossings Maigave til Asylerne er indkommet 130 Rbd. 40 s.; Udgiften har været 74 Rbd., altsaa er Overskuddet 56 Rbd. 49 s., som en komne Asylerne til Gode. Exemplarer ere endnu at erholde i begge Asylerne og den Reizelske Boglade. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Ledige Embeder. Ordineret Catechet- og Første=Lærer-Embedet i Kallundborg. Løn 300 Rbd., Høitidsoffer af Menigheden, 10 Rbd. til en Koes Græsning, fri Bolig og 3 Favne Brænde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Befordringer og Afgang. Den 30te Septbr. ere Fuldmægtigene M. Høyeld i Postdirectionens Revisionscontoir og J. C. Pritzel i sammes danske Secretariat udnævnte til Postsecretairer. Den 10de Octbr. er hidtilværende Skovrider Lauritzen paa det kgl. Gods Bude, rupholm i Aalborg Amt beskikket til Skovfoged i Stuursbøl i Haderslev Amt.