JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Af den ligesaa hæderligen bekjendte som særdeles kyndige Veterinair, Generalkrigscommissair Dr. Neergaard, er et nyt Skrift udkommet, nemlig: Et Par Ord om Danmarks Hesteavl, tildeels med Hensyn til Fuldblodshesten, Hestevæddeløb og Trainering, med Anmærkninger af Hertugen af Augustenborg. - Skriftet er tilegnet Hs. Excell. Overkammerh. v. Hauch, for hvem, baade som Videnskabsmand og Menneske, Forf. udtrykker sin uskrømtede Høiagtelse, uagtet deres forskjellige Anskuelser i den omskrevne Sag. - Efterat det var færdigt til Trykken, sendte Forf. det til Hertugen, med Ønske om, at Hs. D. vilde meddele ham sine Anmærkninger dertil, og da han havde modtaget disse, ansøgte og erholdt han Tilladelse til at føie dem til Skriftet: de ere ogsaa trykte særskilt bag i Bogen. Den historiske Anledning til Skriftet er den, at for to Aar siden en Mand udæskede Forf. til en veterinair videnskabelig Strid, citerede nogle af ham brugte Ord i en anden bemærkelse, end den, som var lagt i dem, dadlede nogle Maaneder efter en af ham yttret Mening, og endeligen 3die Gang fremtraadte i Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold med Bemærkninger imod Forfs. Skrift om Præmieuddeelingen, hvorfor denne nu har seet sig nødsaget til at oplyse de Vildfarelser, der grunde sig paa, at ovennævnte Mand har misforstaaet Forfs. Yttringer paa flere Steder. Vi ville her anføre Forfs. Troesbekiendelse i denne Sag. Han siger nemlig S. 6. "Jeg erkjender nemlig - som jeg stedse har erkjendt - den engelske Fuldblodshests Værd til vore Hesteracers Forbedring og Forædling, dog vel at mærke, - ikkun dersom den til dette Øiemed vælges og anvendes med Skjønsomhed og Omhus, naar ikke blot tages Hensyn til dens hurtige Løb, men tillige nøie paasees, at dens Bygning er veldannet, stærk og lydefri, dens Bevægelse regelmæssig, kraftfuld og udholdende, kort - at baade dens aandige og physiske Beskaffenhed svarer til de forskjellige Brug, der fordres af Hesten i Almindelighed; - fremdeles at den passer til de Hesteracer, med hvilke den skal parres, og at Afkommen med Hensyn til dens eiendommelige Race egenskaber hensigtsmæssigen opdrættes. - Hvad Hesteveddeløb angaaer, da har jeg ogsaa om det tydeligen i mine Skrifter yttret min Mening, og denne var, og er endnu uforanderlig følgende: At det, foretaget paa en hensigtsmæssig Maade, ordnet og udført med Forstand og stadigt Hensyn paa Landets Localitet o. s. v., vil ei alene vorde en sand Kraft maaler til at udforske Hestens Energie, Udholdenhed og meer eller mindre ædle Beskaffenhed, men desuden vække Jnteresse, for Hesteavlen hos Mange, der før vare ligegyldige for den, og derved mægtigen bidrage til dens Fremme. - Disse ere mine Anskuelser; denne er min Mening, og saadan have hine og denne stedse været det med Hensyn til Fuldblods hestens og Hestevæddeløbs Jndflydelse paa Landets Hesteavl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Man har af en Anonym, der kalder sig Edvard, mange vittige Epigrammer i Maanedsskriftet Valkyrien. J sidste Hefte staaer af ham: Gravskrift over en Vægter. Herunder ligger et Repeteeruhr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Den 23de August stilles Rødding Kro, i Hadersleb Amt, med Høkeri, samt Brygge- og Brænderirettighed, til en eneste Auction i selve Kroen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Hals Skibsliste. Den 3die August indkom: C. Cortzen af Ribe fra Drammen. J. P. Hemme af Aalborg fra Sunderland med Steenkul. P. Jensen af Nykjøbing fra Kbhvn. med Stykgods. - Afseilet: I. Christophersen af og til Laurvig med Havre. S. Sørensen af og til Frederikshavn med Uld og Smør. I. Krohn af Aalborg til Altona med Stykgods. Den 4de indkom: R. Andersen af og fra Christiansand med Trælast. J. Olsen af og fra Østerriisøer med Trælast. H. Andersen af Nibe fra Kbhvn. med Stykgods. - Afseilet: J. Olsen af Lysekihl til Norge med Ballast. H. Sørensen af og til Arendal med Korn. A. Tirst af Aalborg til Sæby med Hamp. C. Christensen af Aalborg til Hurup med Ballast. S. Hendrichsen af Fiskebekskiltil Østerriisøer med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Den 5te indkom: A. Daget af og fra Randers med Havre. - Afseilet. Th. Thorbjørnsen af Arendal til Østerriisøer med Kornvarer. P. Baadsgaard af Skive til Drammen med Byg og Havre. Den 6te afseilede: J. Clausen af Aalborg til Hurup med Tømmer og Bræder. N. Anthonisen af Aalborg til Norge med Kornvarer. M. Gulbrandtsen af og til Drammen med Kornvarer. H. Johnsen af og til Østerriisøer, med Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Vinden. Den 3die August OS.; den 4de S., mod Aften S.; den 5te S.; den 6te V., mod Middag S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Bekjendtgjörelser. Skipper C. N. Damsgaard agter i næste Uge at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet er beliggende ved Toldbodbryggen. Et Speceriskab af Eeg, med 26 Skuffer, er at faae tilkjøbs hos Skræder P. Lønstrup i Nørre-Sundby, For en duelig ugift Smed er en Plads ledig paa Lindenborg til anstundende 1ste November.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Stedet Nr. 182 Litra C paa Kattesundsgaden i Aalborg, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes næste Michaeli Flyttetid. Liebhabere ville behagelig henvende sig til Procurator Øllgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Fra Amsterdam kan Skipper Østergaard endnu medtage nogle Læster Gods, naar de Herrer, som ønske Varer med bemeldte Skipper, betids indsende deres Ordre. Nærmere Underretning giver P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Skipper Fr. Sand, beliggende ved Mad. Thygesens Plads, afseiler herfra til Østersøen, førstkommende Fredag, den 10de August, og ved Forbiseiling anløber Kjøbenhavns Rhed, hvortil medtages Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Proclam. Einem Wohlleblichen Niedergerichte har Anvald des Herrn Jacob Oppenheimer unter Vørlegung des gehorig publicirten Testaments des af 2ten Juni dieses Jahr hieselbst verstordenen Hirsch Theodor Oppenheimer implorando angezeigt, das gedachter Testator ihn den Jmploranten zum Testaments=Vollstrecker ernannt habe. Jn seinem Testamente habe derselbe auf die Stunde seines Todes erklart, das er nicht mehr als 10000 Mk. Species Banco Erbgut besite, und anseer mehreren Legatten an frommen Stiftungen und einzelne Legatore, unter Namhaftmachung seiner respectiven Volle und Hald=Geschwister, denselben und deren Rachkommen, die Summa von 12000 Mk. Species Banco zur gleichen Vertheilung nach Stammen hinterlassen. Der Testator habe zu Erden in sein nach Abrug der verschiedenen Legate noch ubrig bleibendes Ver mogen zur einen Halfte seinen Schwestersohn, Hr. SallySchoyer, zur anderen Halfte seine Schwestertochter, Frau Fanny geborne Goldschmidt, verehlichte Nathan David Hertz eingesett.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Auf Antrag des executoris nomine Jmploranten har darauf ein Wohllobliches Niedergericht ein offentliches Pro clam dahin erkannt: das alle und jede, velche an den Rachlas des am2ten Juni 1832 hieselbst verstorbenen Hirsch Theodor Oppenheimer Forderungen und Ansprüche irgend emer Art, seyes er capite camnii, hypothecae, sidejussionis, crediti vel er alioquocunque capite vel causa zu haben vermeinen, so wie diejenigen, welche gegen das af 2ten May 1830 errichtete, at 6ten Juni 1832 publicirte Testament desselben Anund Widersprüche zu erheden oder dasselbe anzufechten, sich berechtigt achten mochten, gehalten seyn sollen, solche Ansprüche, Anfechtungen und Widersprüche bis zum 14 December 1832 als einzigem peremtorischen Termine, bei Strafe des Auschlusses und des ihnen auftuerleggenden ewigen Stillschweigens, und zwar Auswartige durch gehørig legitimirte hiesige Bevollmachtigte, bei diesem Wohlloblichen Niedergerichte anzugeben und nothigenfalls zu justificiren. Hamborg, den 27ten Juli 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Auctioner. Fredagen den 17de d. M. Formiddag Kl. 10 bliver i Als Præstegaard begyndt Auction over afdøde Consistorialraad Provst Haugaards Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Vogne, Plouge med flere Avlsredskaber, og en Deel Besætning; hvilket herved bekjendtgjøres. Gudumlund, den 5te August 1832. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Tirsdagen den 14de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction som holdes paa Aalborg Bytingsstue, solgt en i Havet funden norsk Pram, som forinden Auctionen henligger i Østeraa og paavises af Viinhandler Weile. Aalborg, den 8de August 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Tordagen den 16de August næstkommende, stilles Gaarden Tandrupgaard i Skræm Sogn, i Øster Hannherred, efter Eierens Begjæring, til offentlig Auction, hvorved den agtes bortsolgt, uden flere Auctioners Afholdelse. Den staaer for Ager og Engs Hartkorn 11 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb., har et Areal af 100 til 120 Tdr. Agerland, gode Jorder; en aarlig Havl af omtrent 30 Læs, og er desuden en Rørholm ved Gaarden, der afgiver fornødent Tag, til Husenes Tækning. Den fornødne Jldebrændsel haves til Gaarden, og kan holdes derved omtrent 40 Fækreature, foruden ligesaa mange Faar og de fornødne Heste. En Deel af Kongekorntienden medfølger under Salget. Auctionen holdes paa selve Gaarden bemeldte i middagen Kl. 10, og Conditionerne ligge forinden til Eftersyn paa Herredscontoiret. Han-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 30te Juni 1832. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Efter Begjæring af Procurator Jensen her i Byen paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne bliver forrige Jens Berlins Plads og Pakhuus Nr. 483 i Kongensgade ved Stranden nær ved Aalborg Slot stillet til Bortsalg ved offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 22de August ) førstkommende, Onsdagen den 5te Septbr. i hver Dags Formid Onsdagen den 19de Septbr., dag Kl. 10, her paa Stadens Raadstue. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhaberes, som Panthaveres Efterretning overeensstemmende med Placaten af 22de April Aalborg, den 3die August 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Jfølge Reqvisition fra Procurator Hassing i Sæby paa Aalborg Kjøbstæds Overformynderies Vegne, som Dom og Udlægshaveren, bliver den Apotheker Ancher Hansen tilhørende Gaard, Guldbekskjer kaldet, i Aasted Sogn, stillet til Bortsalg ved een Auction, der afholdes paa selve Eiendommen, Fredagen den 24de Dennes, om Formiddagen Klokken 10. Gaarden, der staaer for 8 Tønder Hartkorn, bestaaer af et nyt opbygget grundmuret Vaaningshuus, 2 Etager og teglhængt, samt 3 Udhuse, hvoriblandt en Ladebygning paa 14 Fag. De Eiendommen tilhørende Jorder udgjøre et Areal af circa 150 Tønder Land Ager og Eng, samt 200 Tønder, Land god og bekvem beliggende Hedejord. Ved Gaarden er noget Skov og Jldebrændsel, samt en med Steengjerde indhegnet Hauge. J Salget følger tillige Afgrøden af Græs og Korn efter Udsæd af 1/2 Tønde Hvede, 11 Tønder Rug, 5 Tønde, Byg, 22 Tønder Havre, 3 Tønder Kartofler, 1 Skjeppe Ærter og 2 1/2 Skjepper Vikker. Ved ovennævnte Auction bliver tillige bortsolgt Gaardens Besætning, hvoriblandt 5 Køer, 4 Heste, 2 Vogne, 2 Plouge, 2 Harver m. v., samt det paa Gaarden iøvrigt værende Ind- og Udbo. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 2den August 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-08
Fredagen den 10de August næstkommende om Formiddadagen Kl. 10 slet, bliver i Gaarden Nr. 195 paa GammelTorv, ved offentlig Auction, bortsolgt afdøde Justitsraad Andkiers Enkefrues og forhen afdøde Mands Fælleds boes Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af noget Sølvtøi, Stole, Borde, Sophaer, Speile, et Taffeluhr, Commoder, 1 toetages Vindovn, Porcelain, Glas, Sængesteder og Sængeklæder, Kjøkkentøi af Kaabber, Tin, Jern og Messing, forskjellige Skabe, en Deel Hør= og Blaargarn, Dækketøi samt øvrigt Linned, saaog nogle Bøger. - Tho ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Til og Sted. Aalborg Byfoged Contoir, den 23de Juli 1832. Efter Constitution.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Portugal. Omsider ere da nye Efterretninger indløbne fra dette Land, som vel endnu ikke ere afgjørende, med dog lyde fordeelagtigt for D. Pedro og hans Datters Sag. Det Væsentlige af disse synes at være følgende: Hovedcorpset af D. Pedros Armee havde passeret Douro og befandt sig under Grev Villaflors Anførsel, den 19de Juli, i Vouga, da man erfarede, at Miguelisterne, 16000 Mand stærke, rykkede frem mod Oporto fra Aveiro af. Grev Villaflor, som manglede Cavalleri og ansaae det for uforsigtigt at levere et Slag med Floden i Ryggen, besluttede at trække sig tilbage over Douro til Oporto, hvilket han ogsaa udførte i bedste Orden. Miguelisterne rykkede nu ind i Vouga, og da de erfarede Fjendens Tilbagetog, detascherede de 5000 Mand til om muligt at gaae over Douro ved Oporto, medens Hovedcorpset gik over denne Flod ved Souza for at angribe Oporto fra Nordsiden. D. Pedros Tropper gik dem imøde og de fjendtlige Hære mødtes den 23de ved Valonga. Her kom det til en hidsig Træfning, som varede den hele Dag og endtes med Miguelisternes Nederlag og Flugt. Jmidlertid havde hiint Detaschement af 5000 Mand prøvet at passere Douro ved Oporto, men blev slaget tilbage med betydeligt Tab, ved hvilken Leilighed især de i Floden liggende Kanonbaade viste sig virksomme. Den 24de gik D. Pedros Hovedkorps anden Gang over Douro og skal have taget Veien til Combra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Disse Efterretninger ere indløbne til London deels med Dampskibet Colombia, deels som Depesche fra Sir Troubridgo, der commanderer den engelske Station ved Porto. Et Privatbrev, dateret Oporto den 24de Julii, omtaler Slaget saaledes: "Jeg har blot Tid at melde Dem, at D. Pedro, efter en haardnakken 2 Dages Forpostfægtningerne, begyndte nemlig allerede den 22de) Træfning har vunden en afgjørende Seier ved Valonga. 2000 Mand ere tagne til Fanger, hele Artilleriet og Feldtequipagen erobret og den fjendtlige Armee fuldkommen adsplittet. Fiendens Tab af Saarede og Døde er meget betydeligt, vort er heller ikke ringe, men dog meget mindre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Efter ældre Breve fra Porto er denne Stad ganske stemt for den constitutionelle Sag og var dette endnu før D. Pedro landede. Det stadfæstes, at D. Marie er udraabt til Dronning i begge de nordlige Provindser og D. Miguel har i disse ikke længer regulaire Tropper. Iøvrigt have begge Partier allerede begyndt at organisere Guerillas. Saaledes viste sig nylig ved Penafiel en miguelistisk Guerilla, hvoriblandt 200 bevæbnede Munke, men den blev adsplittet af de Constitutionelle og 70 til 80 Mand dræbte. J Oporto udkommer siden den 10de en constitutionel Tidende, som publicerer Regentskabets officielle Bekjendtgjørelser. J et Decret af 12te Julii bekjendtgjøres, at Havnene Lissabon og Setubal (St. Ybes) ere erklærede i Blokadestand for Skibe af alle Slags og under ethvert Flag. Blokaden blev imidlertid først effectueret den 19de. Et andet Decret bekjendtgjør en almindelig Amnestie for alle politiske Forseelser siden 31te Juli 1826. Undtagne ere en halv Snees af de Personer, som spilte de vigtigste Roller, da D. Miguel bemægtigede sig Regjeringen, samt de civile og militaire Dommere, der under Paaskud af politiske Forbrydelser have dømt portugisiske Borgere, der ere blevne deres Eed og det constitutionelle Charte troe, til Døden. Disse Personer skulle drages til Ansvar, men dog ikke underkastes Dødsstraf eller Confiscation.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Ogsaa fra Lissabon haves i London Efterretninger indtil den 23de, blandt andet ogsaa Exemplarer af Hoftidenden. Det sidste Slag var naturligviis endnu ikke bekjendt sammesteds, men de foregaaende Begivenheder forestilles, som man kan vente, saa fordeelagtigt som muligt for D. Migiels Parti. Saaledes hedder det, at Jndvaanerne i Oporto havde seet D. Pedros Landgang med Rædsel, at D. Miguels Soldater frivillig havde rømmet Staden, at Folket havde raabt: Leve vor Souverain, D. Miguel den 1ste, at kun den laveste Pøbel var gaaet over til de Constitutionelle o. s. v. Fra Fortet Belem blev den 13de Julii fyret paa det engelske Krigskib Viper, som vilde løbe indtil Lissabon; Admiralen har derfor forlangt den commanderende Officeers Afsættelse, hvilken D. Miguel ogsaa skal have bevilget. J en Proclamation af 12te Juli opfordrer D. Miguel Portugiserne til at bevæbne sig i Masse for at forsvare deres Religion, deres retmæssige Monark, deres Friheder og gamle Jnstitutioner. Han tvivler ikke paa deres Seier, som det monarkiske Europa imødeseer med Længsel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Det synes næsten, som om England og Frankrig vikkelig kunde bestemme sig til at blokere de hollandske Kyster, hvis denne Stat skulde vedblive med sin Vægring ved at antage Conferentsens Forslag. Idetmindste har Moniteuren uden nogen Note optaget en Skrivelse fra Cherbourg, hvori det hedder: "Vor i lang Tid forladte Rhed tilbyder, nu et usædvanligt Syn. Foruden Fregatten Ariadne, som er udrustet i vor Havn, har vi efterhaanden seet 2 andre Fregatter samt adskillige Corvetter indløbe i samme. Flere Krigskibe ere endnu i Vente, blandt disse et Linieskib og adskillige store Fregatter. Endnu veed man rigtig nok ikke, hvortil denne betydelige, hurtigt udrustede Flaade er bestemt, imidlertid er det høist sandsynligt, at den skal virke i Forening med en engelsk Afdeling af Krigskibe, hvis de belgisk hollandske Anlinggender ikke kunne jevnes med det Gode. Allerede for nogle Dage siden er Corvetten Meleagre afgaaet i Forveien efter at have medtaget Lodser." Den 29de Juli fandt ligesom i Fjor en stor Revne Sted. Moniteuren forsikkrer, at saavel Tropperne som Nationalgarden og Tilskuerne lagde en stor Enthusiasme for Dagen og ogsaa Temps yttrer, at der herskede en Slags frivillig og stiltiende Overeenskomst om at lægge for Dagen, at det Upopulaire hos en Regjering i en constitutionel Stat ikke vedkommer Kongens Person. National derimod fortæller, at Nationalgarden ikke siden den oprettedes havde været saalidet talrig tilstæde, at den hele Festlighed var kold, at der kun hørtes meget faa Vivatraab for Kongen o. s. v. Jøvrigt er Roligheden i de 3 Dage ikkun bleven forstyrret ved en Nattescene imellem nogle unge Mennesker og Politiet paa Broen Arcole. Den rette Sammenhæng hermed en ikke bekjendt, men det hedder, at adskillige af Rolighedsforstyrrerne deels saaredes, deels kastedes i Seinen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Grækenland. Lord Palmersion har nu forelagt det engelske Parlament, den mellem de 3 Magter, England, Frankrig og Rusland paa den ene Side og Kongen af Bayern paa den anden oprettede Tractat angaaende Prinds Ottos Udnævnelse til Konge. J denne bestemmes: at Kongen af Bayern skal være sin Søns Formynder, indtil denne fylder sit 20de Aar, at ifald Prinds Otto døer uden Børn, gaaer Kronen over til hans yngre Broder og dennes Descendentere, er det samme Tilfældet med denne, da til den 3die, men Bayern og Grækenlands Kroner maae aldrig forenes paa eet Hoved; - at Prinds Otto beholder sin Appanage i Bayren og for det Første understøttes af sin Fader efter Evne, hvorimod de 3 Magter paatage sig Garantien af et Laan paa 60 Mill. Franker, af hvilke de 20 Mill. strax skulle hæves, med Hensyn paa de 2 øvrige Terminer ville Hofferne gjøre nærmere Aftale; - at et Corps bayerske Tropper paa 3500 Mand skal ledsage Prindsen til Grækenland og der afløse de allierede Magters Tropper, hvilke indtil hines Ankomst har at adlyde den nye Konges befalinger, men derpaa ufortøvet skal forlade Grækenland; - endelig at de Raader, der skulle udgjøre Prinds Ottos Regentskab, snarest muligt skulle begive sig til Grækenland for at overtage Regentskabet og forberede Alt til Prindsens Ankomst, som med det Første skal finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Tyskland. Forbundsdagens Beslutninger bekjendtgjøres nu efterhaanden i de forskjellige tyske Stater. Den Vürtembergske Regjering forbinder med sammes Bekjendtgjørelse følgende Erklæring: "Jdet vi herved bringe disse Beslutninger til almindelig Kundskab, erklære vi tillige, for at bortrydde nogle Misforstaaelser og sammes Betydning, som ere komne til vor Kundskab, i Hans M. Kongens Navn og med Hans Fuldmagt, at nogen Krænkelse af Landets Forfatning ved disse Beslutninger hverken er tilsigtet eller har kunne været tilsigtet, da navnlig Art. 56 i den i samme oftere anførte Viener Slutningsact udtrykkelig fastsætter, at de i anerkjendt Virksomhed bestaaende stænderske Forsamlinger ikke kunne forandres uden paa forfatningsmæssig Vei. Ligesom derfor aldeles ingen Grund er til at befrygte nogen forfatningsstridig Anvendelse af hine Beslutninger, saaledes vil ogsaa Regjeringen vedblive som hidtil samvittighedsfuld at opretholde Forfatningen i alle sine Bestemmelser, saavel hvad der angaaer Stændernes Deeltagelse i Lovgivningen, som deres Ret til at nægte Afgifter eller hvilkensomhelst anden de vurtemberg, ske Borgere tilsikkret Rettighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Det meldes ogsaa fra Frankfurt, at Forbundsdagen selv for at forebygge Mistydninger agter at bekjendtgjøre en oplysende Forklaring over de bekjendte Beslutninger af 28de Junii. Legende om Alexander den store.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Kjøbenhavn. Den 3die Dennes ankom det engelske Linieskib Talavera, som bragte Lord Durham til St. Petersborg, tilbage hertil fra Cronstadt, og gik til Ankers i Renden. Jfølge engelske Tidender hører dette Linieskib til dem, som skal forstærke Admiral Malcolms Flaade. Den 4de afseilede det igjen nord paa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Den forhen omtalte Rende, der skulde anlægges ved Holmens Bro, for at vedligeholde Strømløbet i den afdæmmede Canal, har nu været aaben siden den 24de Juli, og viist sig særdeles hensigtsmæssigt indrettet. Efter en omtrentlig, dog temmelig paalidelig Beregning udløber og fornyes, ved denne Rende, hele Vandmassen i Gammelstrands og Frederiksholms Canaler fra Dæmningen ved Holmens Bro til Canalens Munding ved gamle Bryghuus, i noget over eller under 24 Timer, efter Strømmens større eller mindre Hastighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Det Storhertugelig mecklenborg-schwerinske Ministerium har under 27de Juli underrettet det Kgl. Departement for de udenlandske Sager om Choleras Udbrud i Rostock d. 21de f. M. og om at, som følge heraf, de ved Warnemünde hidtil trufne Sikkerhedsforanstaltninger mod Cholergen strax ere blevne hævede, saa at alle Skibe, endog de, som komme fra smittede Steder, tilstedes Adgang sammesteds uden nogensomhelst Quarantaine.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Ligesom Veterinairskolens Elever ifjor paa Forstanderens Fødselsdag overrakte ham en Sølvdaase med Jndskrift: Erkjendtlighed, saaledes have de paa samme Dag iaar tilstillet deres yndede Lærer et Sølvbæger i mat Arbeide med Paaskrift: "Aus Dankbarket gewidmet", og et Safians Spisegjemme forsynet med Sølvskee, Kniv og Gaffel, paategnet. C. V. den 25de Juli 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Kammerraad Printlau, som for sin Sundheds Skyld, var reist til Badet, døde paa sin tilbagereise, just da han skulde bringes ombord paa Dampskibet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-08-11
Man har i denne Tid seet et Huus her i Staden, Skinderg. Nr. 21 & 22, tækkes med Bliktavler, en Tagtænkningsmaade, som uden Tvivl er den første hos os. Tavlerne ere lagte som Skjæl, eller i den Maneer, som bruges ved Møllers Tækning med Spaan. Hver Qvadratalen Tag medtager omtrent 7 Tavler; de lægges paa almindelige Lægter ligesom til Tagsteen. De ere malede, baade under og over, med Oliefarve. Et saadant Tag antages at kunne have Varighed i 50 Aar. Tagene paa alle nye Bygninger i Moskau og Petersborg lægges nu af tynde Jernplader. Kjøbenhavns Havnepriser, den 4de August. Holst. Hvede, 7 Rbd. 1 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell. Hvede, 7 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2rad. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, Grad. Havre 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Holst. Smør 54 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 18 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.