JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
AVERTISSEMENT. Nogle af mine Medborgere have i de sidste Aaringer efterspurgt og erholdt tilkiøbs særskildt fra sig selv de Forordninger, som angaae Landboevæsenet og Landboen fra 1787 til 1796. Dette har bragt mig paa den Tanke, at jeg maaskee kunde nytte mine Medborgere paa Landet, ved at udgive disse dem egentlig angaaende Love, der til Hæld for Staten og Landboen næsten forandre den forrige Landboe-Lovgivning. Til en Prøve begyndes med det sidste afvigte Aar. Skiøndt de trykkes in extenso, kan de for Aaret 1796 dog ikke koste uden 16 a 20 Sk. hæftet. Dersom jeg af disses Søgning og Subskription paa den hele Samling kan formode Skadesløshed, skal Trykningen af de øvrige strax begyndes. De sædvanlige Skatteforordninger udelades, da Skatten formodentlig alt er betalt inden Aarets Ende, med mindre nogen Forandring skeer enten i Henseende til Oppebørselsmaaden, eller i Henseende til Afgivten selv. De Landboen vedkommende Love, hvorefter han skal leve og rette sig, kunne saaledes komme i hans Hænder, uden at han har nødig at betale dem, som ikke angaaer ham. Vinder dette Forslag det ærede Publicums bifald, maaskee jeg sættes i Stand til ogsaa at levere de foregaaende ei ophævede Landboelove, inclusive de endnu gieldende Christian den Femtes Lovstæder. Valget af de Love, som finde Sted i denne Samling, har een af vore Lovkyndige, der forlængst har skrevet i Landboesagen, paataget sig. Den saa vigtige Tiende Anordning findes naturligviis i Samlingen for Aaret 1796, og kan ventes færdig inden kort Tid. Kiøbenhavn, den 16de Februarii 1797. Joh. Fr. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Kiøbenhavns No. Aar han, sal. lum. Post-Tidender, som nu Fredagen, den 3 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hamborg og Altona, den 22de Februarii. Under dette Datum meddele disse tvende Stæders Aviser følgende os vedkommende Efterretninger: Endelig er Dommen over den næsten 4 Aar i Kastellet Frederichshavn holdende, Theehandler Michael Brabrand, der, som bekiendt er, i Aaret 1793 blev fængslet for Mytteriestiftning i Stokhuset, og andre Forbrydelser, saaledes fældet, at han for den Forbrydelse, da samme ikke tilstrækkelig er beviist, vel skal være friekiendt; men derimod for det, førend hans Hæftelse (?) udgivne Skrift: en mishandlet dansk Borgers Appel til Publicum, og de der yttrede usande og fornærmende Beskyldninger mod Øvrigheden, betale de, efter danske Love infame rende, tre Marks Bøder, samt foruden nogle andre Bøder, have til Kongen forbrudt sin Boeslod. Denne Dom, hedder det, at han, eller Cancelliet vil appellere til Høyeste Ret. Undersøgelsen angaaende den i denne Sag medindvikklede og ligeledes i Citadellet som Sats fange siddende Cancellieraad Holm er ikke tilendebragt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hamb. nene Zeitung No. 30.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Kongen har virkelig kiøbt det oldesloher eller travendahler Saltværk af Grev Münster Meinhøvel. (Altonaischer Merkur Nr. 32.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
London, den 14de Februarii. Efter Breve fra Jrland ere ogsaa de Boghandlere, der havde solgt Hr. Oconnor nylig omtalte Pamphlet, hæftede; ligesom der og er lagt Beslag paa en Tidende, de udgive. Hr. Oconnor holdes endnu i nøye Forvaring, dog kunne hans Advocater besøge ham (dog!)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Et nyt Bidrag til Trykkefrihedens (1) Historie leverer det irlandske Parlamentsmøde af 6te, Storcanzieren anmeldte i Overhuset, at der mod ham var udkommet et Pamphlet, som indeholdt de groveste Bagvaskelser. Blandt andet beskyldtes han deri, af Partiskhed, at have solgt et Gods for otte tusend Pund Sterling ved en Cancellieresolution, paa hvilket Lord Aldborough (den samme, som i det irlandske Overhuus æskede Ministrenes Forhold undersøgt, havde budt 8500 Pund. Han foreslog derfor, at lade Bogtrykkeren hafte, og bringe for Skranken. Lord Aldborough sagde med megen Hæftighed, at han kunde bevise det anførte Factum. Erkebispen af Cashul kaldte ham til Orden. Lord Corhampton spurgde ham, om han satte sig imod Forslaget, og erklærede sig for Skandskriftets Forfatter. Aldborough svarede, det var endnu ikke beviist, at det var Skandskrift, da det ikke var beviist, Jndholdet var falskt. Forslaget bevilgedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Næste Dag mødte Bogtrykkeren for Husets Skranker, og erklærede, han havde trykt det alt efter Lord Aldboroughs Befaling, hvorpaa han strax blev dimitteret. Storcanzleren fordrede nu, at Lord Aldborough skulde træde af. Lord Aldborough undskyldte sin Gaarsdags Hidsighed med, at en elsket Hustrues Sygdom havde sat ham i saa hæftig Bevægelse, at det var faldet ham tungt at blive ligegyldig. Men ikke desmindre paastod han, han havde budt 8500 Pund for Godset, og det var blevet solgt for 8000. Man paastaaer nu, at hans Bud har været et Efterbud, der kom for silde. Saasnart han var udtraad, blev paa Storcanzlerens Fordrag eenstemmig besluttet, at General-Advocaten skulde anlægge Sag mod Lord Aldborough. Jkke mindre Opsigt giøre Burks Breve til Hertugen af Portland, der ere komne for Lyset, ved det Boghandler Oven, der havde Striid med Burke, har vidst at skaffe sig en Afskrift deraf, og ladet dem trykke. J Grunden indeholde de blot Beviis, at for bestandig har været en Fiende af denne Krig, og modsat sig Ministrens samtlige Foranstaltninger; men mærkværdige blive de deels ved den Paastand, at Adairs bekiendte Sending til Rusland i Oppositionens Navn var skeet uden Port lands og de øvrige Oppositionslemmers Vidende blot paa For's Autoritet; deels ved det Brevet er 4 Aar gammelt, og viser, at Burke gjorde sig Umage for at opbringe Hertugen af Portland mod For, medens han endnu selv paastod, at være Fores Ven. General-Advocaten har i Gaar udvirket en befaling fra Storcanzleren, at dette Brev ikke meere maae sælges; men naturligviis læses det med desstørre Begierlighed, Da Pitts sidste Laan sælges med et Tab af 8 1/2 Procent, da Stoks ere faldne saa meget efter det blev gjort, skal det være Pitts Hensigt at tilbyde Subscribenterne til det forrige Laan det nye under endnu fordeelagtigere Betingelser, som en Skadesløsholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Haag, den 18de Februarii. J Friesland ere henved 130 Personer hæftede, hvoriblandt fandtes nogle fornemme Lemmer af den forrige Regiering. Ogsaa i Grønningen og Drenthe ere nogle Personer satte fast Man troede i Begyndelsen, at de frieslandske Uroeligheder støde i Forbindelse med den i Paris opdagede Sammensværgelse; men har hidtil intet Beviis kundet opdage derfor. Ogsaa i Rotterdam have i Anledning af en fransk Soldats Drab været Uroeligheder. Man havde lukker Portene, og rykket frem med Kanonerne. Mellem Municipalitetet og det væbnede Borgerskab herskede ikke den bedste Harmonie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
I Amsterdam have nogle aftakkede Geistlige holdt hemmelige Sammenkomster; Communeraadet har udlovet en Belønning paa 1000 Gylden til den, der om disse Sammenkomster kan give nærmere Oplysning. Man frygter, at der istedet for opbyggelige Samtaler, er forhandlet landsforræderske Planer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Nederrhinen, den 15de Februarii. Naar General Moreau har taget Tropperne ved Nederrhinen i Øyesyn, vil han, som det hedder, foretage en afgiørende Operation med Hoche, der er kommen til Coblenz. De Franske vil, som det hedder, paa ny trænge frem i Tydskland (og da den keiserlige Armee siges at vilde tage en Observationsstilling ved Leihfloden, lader det ikke, som de vil giøre dem dette Forehavende meget besværligt.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Manheim, den 13de Februarii. Man har giort en Beregning, at de Keiserlige have gjort over 127000 Skud af deres Artillerie paa Kehl, og at blot Bombardementet af det grove Skyts har kostet dem over en Million (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Ved de Franskes Frembrud over Bassano i det venetianske, kom ogsaa det neapolitanske Cavalleriecorps i Knibe, som hidtil har lagt der neutralisert i Cantonnering, og ikke er marchert hiem. Buonaparte giør Vanskeligheder, ved at lade dem gaae hiem nu. Ligeledes er siden Mantuas Capitulation endnu det churpfalziske Corps i Odenwalde foran.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Mayland, den 11te Februarii. De Franske rykke bestandig frem i Kirkestaten. De have siden den 3die besat Stæderne, Lesena, Rimini, Pusava og Reigaglig, hvor de berømte Messer holdes, og ville den 7de eller 8de indtræffe i Ancona. Det hele Landskab ved det adriatiske Hav, Ravenna med indbefattet, er altsaa besat af franske Tropper. Over Bologna ere allerede mange pavelige Fanger transporterede; adskillige tusende ventes endnu, i Gaar kom 400 her under Ledsagning af Soldaterne af vor Legion. De Fangne bande Paven og Cardinalerne, siden de ved Trudsel af Galleystraf vare tvungne til at gribe Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Jtalien, den 12te Januarii. Skræk og Bestyrtelse gaae nu for den franske Armee i Kirkestaten, og letter den Fremtrængelsen. De pavelige Soldater desertere i hele Flokke. Foruden Romagna er nu og hele Hertug dommet Urbino i de franskes Hænder. Den 8de rykkede General Kosne ind i den pavelige Handelstad Ancona, der har en anseelig Havn. Hans øvrige Tropper besatte strax hele Mark Dutouen. General Buonaparte, der med Berthier selv derigerer Toget mod Kirkestaten, rykker nu løs paa Rom. De Franske søge ved dette Tog at skaffe sig Omkostningerne til dette Aars italienske Feldttog. Man taler og meget om det Project, at de vil formeere en ny romersk Republik. Det hedder, Paven har indskibet sig i Civitavechia, for at begive sig til Maltha, Kirkeskatten i Loretto er alt indpakket. (Fra Cøln mældes under 21de Februarii, at efter een samme Morgen indtruffen Coureers Medbringende, de Franske vare indrykkede i Rom, samme Rygte havde man ligeledes i Paris, med Tilsætning, at Paven med sine Nepoter og de franske Prindsesser var flygtet til Neapel eller Maltha. Da midlertid de nyeste Breve fra Mayland, og det øvrige Jtalien, saavelsom Brevene fra Basel, og de nyeste vienske Efterretninger intet mælde derom, synes denne Tidende endnu for tidlig).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Wien, den 18de Februarii. Republiken Venedig har under nærværende Omstændigheder stilt en anseelig Krigseskadre ved det saa kaldte Lido, og draget 10000 Dalmatier til Venedig. Den af de Keiserlige besatte venetianske Fæstning, Palmannova, som altsaa de Franske ikke have taget, befæstes stærkt. Efter Tidender fra Trevira have de franske Generaler Massenea og Angerauvildet gaae over Pavefloden gjennem Friaul til Triest; men skal være blevet slagne tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Recruteringen i Ungarn til de Keiseren lovede 50000 Mand skal være saa overflødig, at han der let skal kunde samle 150000 Mand. Et Comitat, der kun skulde love 2100 Mand, har for Exempel leveret 4024. Disse Recruter bryde op til Armeen, saasnart de have lært at fyre og svinge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Regensburg, den 17de Februarii. Den østerrigske Directorial-Gesandt har her i Følge allerhøyeste befaling ved de herværende Gesandtskaber i en mundtlig officiel Erklæring æsket Rigscontingenternes Stilling i Qvintuplo, eller deres behagentlige Reluction til forestaaende Feldttog, samt de tilbagestaaende Romermaaneders Afdrag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
London, den 17de Februarii. Den sørgelige Udsigt til Krigens Vedvarelse, og et nyt Laan paa 10 Millioner, som Ministeren vil giøre, have gjort en ny skadelig Virkning paa de offentlige Fonds. De tre Procent consoliderede Annuiteter, der hidtil endnu bestandig have holdt sig mellem 55 og 56, solgtes i Gaar for 53 1/2 og 53.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Bancodirecteurerne have havt en lang Conference med Hr. Pitt. Om det ny Laan paa 8 - 10 Millioner, der er paa Tapetet, og hvoraf 3 Millioner ere bestemte til Jrland, venter man med første et kongeligt Budskab i Parlamentet. Knap er Jrland befriet fra udenlands Fiender og en fransk Landgang, for det uroelige Riges indre Giæringer stige deshøyere. Man sagde i Gaar, at en Revolution alt var udbrudt der; men dette har dog hidt i ikke stadfæstet sig. Adskillige Tropper i og ved Dublin have midlertid faaet Ordre paa første Vink at giøre sig marschfærdig. Der ere og adskillige Districter paa ny blevet erklærede i Jnsurrectionsstand. Vel gaaer endnu bestandig det Rygte, at Prindsen af Wallis skal afgaae, som Underkonge, til Dublin; men med Føye anføres mange Grunde derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
En Depeche fra Ostindien, som i Gaar kom over Wien, var af saa stor Vigtighed, at Pitt endnu i Gaar Aftes tog til Wimbladon til Statssecretair Dundas. Dens Jndhold skal være høyst foruroligende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hr. Whitbread vil i disse Dage i Underhuset andrage paa, at Lord Bridports Forhold maae blive undersøgt, samt de Anstalter Admiralitetet, medens de franske Jndbrud i Jrland har føyet. Cøln, den 21de Februarii. Paa et Par Dage bereder her alt sig til et Angreb paa den anden Side, hvortil fra Düsseldorf ventes en Colonne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Frankfurt, den 21de Februarii. Kongen af Neapel skal staae i Begreb, efter Spaniens Exempel, at slutte en defensiv og almeen Tractat. Mellem Vilkaarene nævner man Part i det romerske Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Kiøbenhavn, den 3 Martii. J Tallotteriets 571 Trækning i Wandsbeck, den 28de Februarii, udkom følgende Nummere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, af det juridiske Facultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register, 8 Mk. Sammes norske Lov, 9 Mk. 2) Samlingen af Forordningerne for 1796, 54 Sk. 3) Den geistlige Stat for 1797, 24 Sk., hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: Nogle Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykken publicerede Jslands Ansøgning til Kongen om udvidede Handels-Frieheder m.v. for 8 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte Kobber, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk., samt Stats-Calender for 1797, 4 Mk. 4 Sk., heftet 4 Mk. 8 Sk.; tillige faaes Tyrke=Almeenakker for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-03
AVERTISSEMENT. Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Kiøbenhavns No. Aar. huus. anlinnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Post-Tidender. Mandagen, den 6 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Wien, den 18de Februarii. Med en Coureer er her fra Petersborg overbragt den Convention, som derefter Forlydende, den 26de Januarii skal være undertegnet mellem de østerrigsk russiske, og preusiske Befuldmægtigede, angaaende Betalingen af Kong Stanislai August, samt den forhenværende Republik Polens Gield. Til at undersøge og berigtige denne, skal i Warschau indsættes en Commission af 9 Lemmer, hvortil hvert Hof skal seende tre Deputerede. Den Kong Stanislaus bestemte Pension skal beløbe sig til 200000 Ducater; ogsaa skal ovenmeldte Coureer have medbragt vigtige Depecher, og den russiske Keisers Ultimatum, i Henseende til hans Sindelag, angaaende en kraftig Deeltagelse i Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Erkehertug Carl har af Keiseren faaet befaling nøye at undersøge Aarsagerne til det sidste mislykkede Anfald, der drog Mantuas Tab efter sig, og efter Omstændighedernes befindende at belønne eller straffe. Virkelig er og Straffedommen gaaet over adskillige, hvoriblandt og to Generaler skulle være; men endnu veed man ikke deres Navne. Ved et Grændseregiment, der har ført sig slet op, ere næsten alle Officerer casserede, og deres Pladser besatte med Underofficerer og Cadetter af samme Regiment. Overalt er Erkehertugen ikke tilfreds med den hele Generalstab. J Beretningerne til Keiseren beklager han, at denne tappre Armee ikke har havt bedre Anfører, og at General Alvinz ikke har taget de tyrolske Skarpskytter med mod Fienden. Midlertid frygter ingen her. Mantuas Erobring har vel gjort Seensation, men ikke frembragt ubehagelige Jndtryk, eller Følger, Statspapirerne ere ikke faldne. Af de bekiendtgjorde authentiske Efterretninger om den sørgelige Tilstand, hvori Mantuas Garnison alt hele Januar har befundet sig, seer man, at alle de venetianske og tyrolske Beretninger (som de coaliserede Tidender med saa megen Jubel gientoge, om de lykkelige Udfald General Wurmser havde gjort fra Mantua, og erobret store Qvæghiorder og Meeltransporter, vare uden Grund). Garnisonen er ved Mangel og Sygdom saa svækket, at Wurmser har forlangt, at deres Dagmarcher til Gør og Friaul ikke skulle være stærkere, end 4 franske Mile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Borgerskabet i Mantua, som havde liidt usigelig under Blokaden, skal, da efter Slaget ved Rivoli alt Haab om en Undsætning forsvandt, have bedet Wurmser at giøre Ende paa deres Qval, og ikke lade det komme til det yderste. Artilleriet, som med Mantua er kommet i franske Hænder, regnes til 600 Stykker Kanoner. Ogsaa ere fra flere Egne i Jtalien, Penge og Kostbarheder af Eierne sendte til Mantua, som et sikkert Tilflugtssted; men af disse kan vel det meeste, da Borgernes Eiendom er betrygget, ikke komme i de Franskes Hænder; derimod vil det did flygtede Kirkesølv, og et stort Silkemagazin neppe undgaae dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Endnu kan man i Publico ikke vide, om dette store Tab vil virke paa vort Hof, og bringe os Freden nærmere. Alle hidtilføyede Anstalter have spaaet ny An spændinger, for igien at berøve de Franske deres vundne Fordele, og skal paa ny 36 Batailloner være beordrede (!) til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Regensborg, den 19de Februarii. Ogsaa ved den herværende Rigsforsamling er nu det forestaaende Feldttog officialiter blevet anmeldt. J den keiserlige Erklæring til de trende Rigscollegier hedder det blandt andet: Hs. Keiserlige Majestæt var det ved Fiendens overordentlige Anspænding, og Krigens hidtilværende Afvexlinger umueligt at afvende de fiendtlige Farer, som true den tydske Rigsforfatning og de enkelte tydske Rigslandes Velstand uden den eneste deeltagende virksomste Understøttelse fra Medstænderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Frankfurt, den 21de Februarii. Til de usikkre Rygter hører den i offentlige Blade anførte Tidende, at et stort tydsk Hof, tilligemed Rigets fornemste Stænder, arbeider paa, at skaffe Riget igien den savnede Rolighed, og at altsaa Demorcationslinien ikke blot skulle faae Rhinen fra Basel til Holland til Grændse, men ogsaa udstrækkes fra Qvenfloden til Brabants Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
London, den 17de Februarii. Den fjortende samledes Underhuset meget talrigt, og Lemmerne, især de af Oppositionen, ventede længe, da det hedde, Ministeren vil i Forveien anmelde sit ny Laan; men han kom ikke. Alle Oppositionslemmerne begav sig derpaa til Vhigelubben, som var overordentlig talrig, og hvor Hr. For præsiderede. Her holdt Advocat Erskine en Tale, hvori han erklærede: der maatte skee noget, og det snart, eller han holdt det for ude med Engelland. Han kaldede Gud til Vidne, at han ikke for dette Land kiendte nogen anden Frelse, end at der i Spidsen for Tingene saattes en Mand, der formedelst sine store Talenter syntes ham det eeneste Redskab, der kunde ophielpe Finantserne, og igien tilbagebringe Freden, og National-Velfærden. Han drak herpaa Fores Skaal. For takkede, og erklærede: den nærværende Tidspunkt var frygtelig. Landets Vel var udsat for store og truende Farer. Kun Krigens hastige Slutning, og virksom radical Reform af de i Regieringsforfatningen indsnegne Misbrug, gav ham det Haab, at en Nationalbankerot kunde undgaaes, og Finantserne bringes i taalelig Stand. For at udvirke dette, maatte det engelske Folks Aand vise sig stærk og standhaftig. Den maatte skaffe Redning, hvis Redning endnu var at tilveiebringe. Men vedvarede Folkets Ligegyldighed endnu i den Grad, at Krigen endnu forlængedes et Aar, vilde det være en forvoven Mand, der torde sige, det Onde endda var at afhielpe. Blot det modsatte af nærværende System kunde redde Engelland. Det engelske Folk maatte bringes tilbage til den ægte brittiske Følelse, og handle derefter, men ikke antage Ministerens ulyksalige Grundsætning, at for at forebygge en fransk Revolution i Engelland, Landet maatte sættes i den Tilstand, der havde frembragt hiin Revolution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Den hæftige Oppositions-Taler Grey erklærede: der maatte komme af, hvad der vilde, saa maatte der skee noget, og det snart, for at redde det brittiske Rige (!!!)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-06
Med Bankens nys omtalte hemmelige Raadslagninger skal det hænge saaledes sammen: Paa Anmodning fra en vis Herre, der beklæder en anseelig Post (og som knap er tung at giætte) skal Banken have disconteret for 60000 Pund Væxler for Hr. Chiswell, eller som han ogsaa hedde, Mulmann, faa Dage, før han aflivede sig. Da nu strax efter hans Død, det Handelshuus, han hørte til, Chiswell, Nantes & Compagnie, ophørte at betale, forlanger Banken Skadesløsholdelse af bemeldte Herre, hvilket han midlertid skal vægre sig ved Paris, den 19de Februarii. Den fjortende bragde et Bud fra Directoriet i 500s=Raadet adskilligt til Sammenrottelsen hørende ny Stykker, det første er en Jndberetning fra Politieministeren til Directoriet, hvorved han mælder, at man i Gaar ved Foden af Templetaarnet har fundet en falsk befaling af Taarnet, at løslade Brottier, Dunon, og Villensnoy. Politieministerens Underskrift var saa godt eftergiort, at Lochan selv kunde ladet sig bedrage deraf. Templevogteren har erklæret, at dersom denne befaling var bleven ham tilstillet, af en Mand ledsaget med tilstrækkelig Magt, havde han adlydet. To Dage før fik begge Raadene fra Directoriet 7. ny til Sammensværgelsen hørende Stykker. Det mærkeligste var et Brev med Udskrift til en Hr. Francois, Handelsmand i London. Man fremstiller her Sammensværgelsen, som en Manufactur, der fattes Formand og Penge.