JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-10
Hs. Majestæt Kongen harden 28de denne Maaned i egen allerhøieste Person præsideret sine Ordeners Kapitul. og allernaadigst udnævnt og optaget følgende: Til Riddere af Elefanten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-10
Hs. Excellence Hr. Marcus Gerhard Greve Rosencrone, Geheime=Conferentsraad og Storkors af Dannebrog=Ordenen. Hs. Excellence Hr. Christian Ludvig von Stemann, Geheime=Conferentsraad og Storkors af Dannebrog=Ordenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
30te Bulletin fra Armeen i Spanien, dat. Valladolid, den 21de Januarii Den 12te brød Hertugen af Dalmatien (Soult) op fra Betanzos og fandt ved sin Ankomst til Floden Mero, Broen ved Burgo afbrudt, fra hvilket Sted Fienden strax blev fordreven. Jmidlertid marscherte General Franceschi tilbage til bemeldte Flod og passerede den ved Broen Seln, afskar Landeveien fra St. Pago til Corunna, og tog 6 Officierer og 60 Soldater fangen. Den 13de sprengte Fienden 2 paa Høiene af Marguerite beliggende Kondemagasiner i Luften, hvorved Explosionen var saa frygtelig, at man kunde høre den 3 Lieus borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Den 14de blev Broen ved Burgo igien saaledes istandsat, at det franske Artillerie kunde passere samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Fienden stod en halv Lieus fra Corunna i Slagtorden, hvor man saae ham beskieftiget med at indskibe de Syge og Saarede, hvis Antal efter Spioner og Deserteurers Udsigende, omtrent kunde beløbe sig til 3 a 4000 Mand, samt at ødelægge Kystbatterierne og Landet ved Strandbredden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Samme Dags Aften saae man en nye Convoy af 160 Seilere ankomme, hvoriblandt man talte 4 Linieskibe. Den 15de om Morgenen, besatte Divisionerne Merle og Mermet Høiene af Willabow, hvor den fiendtlige Avantgarde befandt sig. Denne blev angrebet og kastet. Vor høire Flanke lænede sig til en Korsvei paa Landeveien fra Corunna til Lugo og St. Pago, og den venstre til Landsbyen Elvina. Fienden var vor Gienboe og holdt skiønne Positioner besat. Samme Dag blev den øvrige Tid anvendt til at opkaste et Batterie paa 12 Kanoner, og først den 16de om Eftermiddagen Kl. 3, gav Hertugen af Dalmatien Ordre til Angreb. Den første Brigade af Divisionen Marmet aabnede Angrebet; hvorved Englænderne strax blev kastes og forjaget fra Landsbyen Elvina. Det 2det Regim let Jnfant, erhvervede sig overordentlig Roes, ligesom ogsaa General Jordan i Spidsen af Voltigeurerne meget udmerkede sig. Formedelst Nattens paakommende Mørke, maatte man standse med Angrebene, hvilken Omstændighed Fienden strax benyttede til Jndskibning. Under Fegtningen var ikkuns omtrent 6000 Mand engageret og alt var bereed til at forlade den Stilling, som og Aftenen blev indtaget af vore Tropper, for den følgende Dag at benytte samme ved en almindelig Affaire. Fiendens Tab maae have været betydelig, da han, medens Kampen stod paa, blev beskudt af 2 af vore Batterier. Paa Valpladsen har man talt 800 engelske Liig, hvoriblandt General Hamilton og 2de andre Officierer af Rang, hvis Navne man ikke kiender. Vi have taget 20 Officierer og 300 Soldat ter fangen og erobret 4 Kanoner, desuden have Englænderne endnu efterladt sig 1500 Heste. Vort Tab beløber sig til 100 Dræbte og 150 Saarede. Obersten for det 47de Regiment har meget udmærket sig, og en Fændrik af det 31te lette Jnf. Reg. har egenhændigen dræbt en engelsk Officier, som i Kampens Hede vilde berøve ham sin Ørn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
J Etablissementet af Papoza fandt vi 3000 engelske Geværer, og bemægtigede os tillige Fiendens Magasiner og en betydelig Mængde Ammunition og Effecter, som tilhørte Armeen. J Forstæderne har man opsamlet mange Saarede. Til Slutning gaaer Jndvaanernes Mening derhen, at Antallet af de i denne Fegtning Saarede, beløber sig til over 2500 Mand. Saaledes endtes den engelske Expedition, som blev sendt til Spanien, Englænderne, som ogsaa i dette ulykkelige Land har udstroet Uenighedssæden og stiftet Landkrig, gaae nu deres Vei og lade det i Stikken. De havde udskibet 38,000 Mand og 6,000 Heste, og deraf have vi frataget dem, de Syge uberegnet, 6500 Mand; alt saa beløber de nu til England tilbagevendende Troppers Antal sig neppe til 25000 Mand; - og Spørgsmaal om disse endnu kommer heel og holden hiem, da de efter en anden Beretning ved en frygtelig Storm er gaaet til Søes. "Divisions General Lapisse har sendt Patrouiller til Portugal og General Maupetit er rykket ind i Salamanca, hvor han endnu har forefundet endeel engelske Magasiner. Romanas Armee, som var 16000 Mand stærk er un smeltet sammen til 5000, og disse forfølges endnu af alle Kræfter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Man forsikkrer, at Hertugen af Jnfantad har været med i den Fegtning, hvor 12000 Spanier maatte strække Vaabnene for Hertugen af Bellund; at han en kort Tid var omringet, men siden med et lidet Antal af hans Tilhængere igien var undkommet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Fra Valladolid melder Monitøren følgende under 25de Jan. "Talrige Colonner engelske Fanger drage, igjennem denne Stad. Prindsen af Neufschatel besøger dem flittig og lader Fodtøi uddeele til dem. De tilstaae selv, at fra den Dag de bleve indhentede, deres Tilbaget og ikke har været andet, end en tilsom slugt og at de have tabt al deres Bagage, Munition og Heste. General Moore, efter deres egen Tilstaaelse den bedste General de nogensinde har havt, er dræbt, og Sir David Baird farlig saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
I en Fegtning den 16 Jan. blev General Moore, truffet af en Kanonkugel og fik et farligt Saar, hvoraf han døde nogle Timer efter. Samme Dag blev Sir David Bairds ene Arm sønderknust paa 2 Steder. Efter Forlydende var det ikke, som i ovenstaaende Bulletin er anført, General Hamiltons, men General Hopes Liig, som man fandt paa Valpladsen tilligemed 5 Oberster og 110 Officierer. Natten mellem 16de og 17de Jan. har i Corunna hersket den yderste Forvirring. Englænderne styrtede sig i Schalupperne, traadte ud af Gelederne og adløde ingen Ordre, men yttrede kun rasende det Ønske, at komme ombord paa Skibene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Blandede Efterretninger. Fra Augs borg meldes, at Koureervexlingen mellem Keiserhofferne Vien og Paris i den senere Tid har været og er endnu usædvanlig levende, og at man der taler og to høie Personers Sammenkomst i Munchen. Den 30te Jan. reiste den Franske Coureer Vanhofe og den Østerrigske Cabinets=Coureer Meintz, igjennem Sturgart til Vien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
De Østerrigske Kavallerie=Regimenter forsynes i denne Tid med Remonteheste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Fra Amsterdam meldes: "Natten mellem 30te og 31te Jan. rasede her en frygtelig Storm, og Efterretningerne fra Vianen, Gorinchem, Tiel, Deventer, Nimmegen samt alle Egne ved Maas, Waal, Leck, og Rhinen om de foregaaende, lyde altid sørgeligere. Næsten overalt er Vandet steget til en overordentlig Høide og flere Dige giennembendt, hvorved mange Menneskeer have mistet baade Liv og Eiendom. Med sand landsfaderlig Iver reiser Kongen selv omkring, i alle disse Egne, efterseer alting, og søger saameget muelig med Raad og Daad at forebygge videre Ulykke. Den franske Pladskommandant, Hr. Sanntier, forbliver endnu indtil videre i Warschau, og efter Forlydende skal franske Tropper igien rykke ind i Pohlen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Efter den Frankfurter Tidende har forhenværende Minister v. Stein begivet sig til England, fordi han var Gienstanden for den almindelige Had. Ogsaa Maynstrømmen har anrettet stor Skade ved Oversvømmelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Staden Lübeck har seet sig nødsaget, at giøre et nyt Laan Selv den ældste Historie giver intet Exempel til de Ødelæggelser, som Oversvømmelserne har anrettet i d. Aars Slutning af Jan og Begyndelsen af Febr. i Egnen af Nederrhinen, og andre Steder. Hele Landstrækninger ere satte under Vand, og hele Landsbyer ere med Huse, Mennesker og Creature bortskyllede. Til Cleve, hvis Forstad selv staaer under Vand til 2den Etage paa Husene, er 1650 Menneskeer flygtet ind, som paa offentlig Bekostning maae underholdes, da disse ulykkelige have intet reddet uden Livet. - Læser, stande her, og betragt din Lykke, som hvor haard dine Kaa under nærværende trykkende Tid, end synes dig at være, dog ikke kan sættes i Ligning ved disse og mange flere dine Brødre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Paa Kiøbenhavns Børs vilde man i Mandags have den Efterretning, at Kongen af Sverrig er ankommen til Skaane, at der spores urolige Bevægelser i Sverrig, og at de i Marstrands Havn liggende Engelske Skibe skulle have lagt sig paa den ydre Rhed, af Frygt for en Forandring i det Svenske Kabinets System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Helsingøer, den 30te Januar. Ved stærk Storm af Sydost er Jsen Natten til den 28de brudt op endnu meere Sønder paa i en Linie fra Skandsøers Batterie til over imellem Raae og Landskrona; dog er den Landfast paa begge Kyster. Al Drivisen er gaaet Nord paa saa at der midtsunds er aldeles aabent Vand. Paa nogen Jis nær, som i Nat er løsreven paa den danske Side er Sundets Tilstand den samme som i Gaar og i Forgaars. Hverken Sønder eller Nordefter sees Driviis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Helsingøer, den 1ste Februar. Formedelst stærk Kuling af Nordvest og høit Vande er i Sundet i Nat opbrudt Syd efter, saa langt man kan vine, lige til Hveen og ligesaa ind i Snekkesteensbugten. Da ingen Driviis sees, er den formodentlig dreven Syd efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Kiøge, den 1ste Februar. I Gaar Eftermiddags var den svenske Fregat og den engelske Coffardibrig, der vare drevne ud af Sigte, nu igien førte tilbage med Jsen, saa de laar Sydost 3 Miil fra Mandehoved og vare 1 Miil nær hverandre. J Dag ere de igien bortdrevne med Jsen, saa at ingen af disse 2de Skibe kan sees fra Mandehoved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
De tvende af danske Kapere tagne Skibe, som ei ere udlossede nemlig Danziger Gallioten og det russiske Fregatskib Nadesta, ere drevne med Jsen, saa de i Dag ligge 3 Miil Syd Sydost fra Stevns. Saa langt der kan sees fra Mandehoved er Søen aaben, men fuld af Driviis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Corsøer, den 1ste Februar. Tøe og Blæst har i de sidste Dage meget tæret paa Jsen i Beltet; dog er Farten endnu vanskelig og vil nok blive det endnu nogle Dage, indtil Jsen driver bort. I Gaar Morges afgik 12 Baade fra Halskov=Rev og med samme en stor Deel Reisende. J Dag have ingen Baade passeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Kiøbenhavn, den 6te Februar. Tirsdagen den 7de Februar, om Aftenen Kl. 6, modtager Hs. Høihed Prindsesse Lovise Charlotte, Gratulations=Cour, af Cavallerer og Damer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Fregatskibet, som var besat af Cort Adelers Mandskab, er i Forgaars ført ved Drivisen paa Lillegrunden, hvor det blev overskruet af Jsen og tilintetgjort De Folk, som vare ombord, ere blevne reddede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
De Haandværkere ved Holmen, som ere blevne benaadede med Hæderstegnet for 25 Aars god Tieneste, ere følgende: Smede=Qvarteermand Nr. 7, Peder Jørgensen Smith, Rebslager=Formand Nr. 2, Niels Pedersen Kiøbenhavn; Tømmermændene; 1ste Classe No. 34, Morten Jørgensen, Nr. 62, Andreas Ottesen, No. 92, Christian Pedersen Engelholm, No. 95. Johan Peder Mathisen, No. 97, Peder Larsen Schiøt, No. 98, Jens Jensen Aalborg, No. 100, Knud Christian Langebeck, Nr. 104. Diderich Pedersen, No. 111, Carl Ole Pedersen, No. 113, Ole Thorsen Holm, Nr. 144. Jonas Andersen Skaane, Nr. 161, Niels Jensen, og Nr. 165, Theis Olsen; i 2den Classe, Nr. 4. Ole Christian, og Nr. 35, Frederik Rasmussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
Følgende Udtog af et Brev fra Kapt. Bern, der førte den tilsatte Kordt Adler, af 28de Januar, Den 7de Januar gav jeg, ifølge Rederens, Kapt. Linds Ønske, Ordre til den ombord værende Oberst styrmand, N. Lund (paa Kaperfregatten Kordt Adler) til at afsende et eller to Fartøier, for at forsøge, om de (Fartøiets Mandskab) kunde bemægtige sig nogle af de Skibe, som laae i Isgangen, hvilken Ordre dog ei blev iværksat før Dagen efter, da en Lastskaluppe, blev udsendt, bemandet med 18 Mand, som var anden Styrmand, Ole Thorsen Lund og Prisemester Birck, samt 16 andre. De vare bevæbnede med 2 Muskedonnere, 6 Rifler, 8 Skydegeværer, 20 Pistoler og 18 Sabler. De slæbede først Baaden paa en Slæde over Jsen til Dragør, hvorfra Folket arbeidede sig ud, og i Forening med Kaperfører Thiesen bemandede et Galliotskib, som laae østen for Saltholmen, i Nærheden af et Svensk bevæbnet Skib, (og var besat med omtrent 20 Mand, som bleve landsatte. Ved Undersøgning befandtes det pristagne Skib at kaldes: Johanne Florentine, Kapt. Aschenberg, og, efter Sigende, hiemmehørende i Danzig, men forsynet med Engelske Signalbreve, som Skibsføreren havde søgt at skiule, ved at kaste dem gjennem et Privet. Skibet er omtrent 130 Kommerslæster drægtig, og ladet med Jern og Hamp, der kan anslaaes til 100,000 Rd. Værdie. Med denne Prise drev vort Fartøi med Jsen til Kiøgebugt, hvor vort Mandskab nogle Dage efter bemægtigede sig et Fregat=Skib, der foregaves at være Russisk, men havde ingen Papirer, og havde desuden været inde i Sverrig og med ført Svensk Lods. - Det foregives at hedde Nadesta, Kapt. Arendt Bothas. Skibets Drægtighed er omtrent 200 Kom. L., og, saavidt kan skiønnes, bygget i Engelland. - Det har ført 22 Kanoner, som foregives at være kastet overborde, og havde 32 Mands Besætning. - Det har en meget kostbar Ladning inde, som bestaaer af Hør, Talg, Vox og andre dyrebare Varer, der sikkerligen kan regnes til 300,000 Rd. - Disse Priser ere endnu i god Behold, men formedelst den stærke Jsgang og foranderlige Vind, er endnu ei kunne bleven udlosset; imidlertid haabe vi dog hver Dag, at dette skulde iverksættes, thi vi have dem hver Dag isigte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
AVERTISSEMENT. Næstkommende Tirsdag den 21de Febr. Formiddag Kl. 9, bliver paa Fridericia Raadhuus ved offentlig Auction bortsolgt endeel Effekter, bestaaende af Kanapeer og Stole, Borde og Speile, Kobber, Tin og Messing, Jernts- og Trævare, Meerskums Pibehoveder med Sølvbeslag, Skilderier, Theetøi og andet Steentøi, endeel Mands= og Fruentimmer Gangklæder, m.v., som altsammen er vel conserveret og i brugelig Stand; thi ville Lysthavende, behage at indfinde sig berørte Tid og Sted, hvor Konditionerne bekiendtgiøres. Buhl. Fridericia, den 14de Febr. 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-14
(De øvrige indsendte Bekiendtgiørelser skal følge i næste Avis,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
31te Bulletin fra Armeen i Spanien, De engelske Regimenter Nr. 42, 50 og 52 ere i Slaget ved Corunnablevne toral massakarerte; ikke 60 Mand af hvert Corpolkke komne paa deres Skibe. Overgeneral Moore er bleven dræbt, i det han vilde angribe i Spidsen af sin Brigade, for igien at faae Orden tilveiebragt. Unyttig Anstrængelse, thi denne Trop blev deels adspredet, deels slaget, og Generalen dræbt i dens Midte. General Baird, som i Fegtningen havde faaet et farligt Saar, ilede i største Hast igiennem Corunna, for at naae sit paa Rheden liggende Skib, hvor han først blev forbunden; dog vil man vide, at han den 19de har opgivet Aanden. Natten efter Slaget den 16de, var i Corunna frygtelig. Englænderne trængte i største Uorden igjennem Staden; af 80 Kanoner som de havde udskibet, fik de ikkun 12 med sig; de øvrige ere deels blevne tagne, deels tabt, og efter nøie Efterretning, have vi fundet os i Besiddelse af 60 engelske Kanoner. Foruden den allerede forhen i disse Blade omtalte Skat af 2 Millioner, som vor Armee har frataget Englænderne, synes det, at en meget betydeligere Skat endnu ligger skiult i Afgrundene paa Veien fra Astorga til Corunna. De spanske Bønder og Soldater have fundet en stor Mængde Guld mellem Klipperne. I de paa Tilbage toget forefaldne Fegtninger og før Slaget ved Corunna, vare allerede 2 engelske Generaler dræbte og 3 saarede, blandt hvilke sidste General Cramfurd skal befinde sig. Kort: Englænderne have tabt alt, hvad der udgjør en Armee, Generaler, Artillerie, Heste, Bagage og Munitions=Magasiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Siden den 17de om Morgenen vare vi Mestere af Høiene, som beherske Rheden af Corunna, hvoraf Resultatet var, at mange Skibe ikke kunne komme ud og bleve altsaa taget ved Capitulationen; ogsaa fandtes endnu 500 levende Heste, 16000 Flinter, og en stor Deel Beleiringsskyts, samt en Mængde Magasiner fuldproppede af al Slags Munition, hvilke de vilde have taget med sig, dersom de havde faaet Tid dertil; men Resultatet den 16de havde sat saadan Angst og Forvirring i dem, at de selv ikke engang kunne sandse at ødelægge deres Magasiner. I Hospitalerne fandtes 300 Syge, og i Havnen 7 Skibe med rige, Ladninger, nemlig 3 med engelske Heste og 4 med Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Corunna har Omgivelser, som giøre det umuelig, at tage denne Stad ved et Overfald; og desaarsag kunne vi ei heller for den 20de, ved den hosføiede Capitulation, tage samme i Besiddelse. Vi forefandt 200 spanske Kanoner, og satte den franske ConsulFourcroy, General Quesneel, samt 350 franske Soldater og Søefolk i Frihed. De vare samtlig meget vel tilfreds med de spanske Marine=Officierers Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Englænderne have fra deres Expedition allene medtaget Spaniernes Had og Forbandelser; og Kiernen af deres Armee (Skotterne) er deels dræbt, deels saaret og deels taget fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
General Franceschi er rykket ind i Vago, hvor han har fundet nogle Magasiner og taget en derværende engelsk Vagt fangen; han vendte sig derpaa strax til Vigo. Det syntes ogsaa, som og la Rom ana med 2500 Mand - alt hvad han har kunnet bringe sammen - søgte denne Havn. General Mermets Division marscherte til Ferrol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Luften omkring Corunna var ved 1200 Kadaver af engelske Heste, som de selv havde myrdet i Gaa derne, ganske pestagtig; men Hertugen af Dalmatiens første Omsorg var, at forebygge de deraf flydende videre sørgelige Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
General d'Altedo, Gouverneur af Corunna, synes kun at have taget tvungen Deel i Jnsurrektionen og har nu svoren Kongen Troskabseden. Folket yttrede megen Glæde over dets Befrielse fra Englænderne. Herefter meddeler Monitøren Conventionen, som er afsluttet mellem Hertugen af Dalmatien og General d'Altedo, hvor følgende ere Hovedbetingelserne: Corunna overlades Hs. Majestæts Tropper. - Den spanske Besætning og alle Auchoritæter saavelsom og samtlige Jndvaanere skal sværge Kong Joseph Troskabseden; Authoritæterne og Embedsmændene skal indtil videre beholde deres nuhavende Embeder; - Militairpersonerne kan efterat have af lage Eden igien træde i Kong Josephs Tieneste, - de Militairpersoner, som ikke vil tage Tieneste skal det være tilladt, at vende tilbage til deres Vaaninger; dog skal de først have Krigsministerens foreløbige Tilladelse; - De, som ikke vil aflægge Eden, skal behandles som Krigsfanger; - Eiendommene skal beskyttes og Religionen respekteres; - De Embedsmænd, som vil nedlægge deres Embeder, skal det være tilladt, med deres Eiendomme at forlade Staden, men ikke Landet; - Det almindelige Amnestie udbreder sig ogsaa over samtlige Jndvaanere af Corunna og hele Kongeriget Galligien, uden Forskiel til hvilken Partie de end høre eller hvilken Deel de have taget i Jnsurrektionen, saasnart de underkaste sig, og sværge Kong Joseph Troskabseden. Desforuden leverer Monitøren endnu efter den Madridte Tidende den Beretning, at Hs. Majestæt, Kong Josephs Jndtog i Hovedstaden den 22de Jan. er bleven høitideligholdt med stor Pomp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Fra Bayonne meldes: "Saragossa er saaledes indsluttet, at ingen kan komme ud eller ind, og Bombarbementet skulde den 10de tage sin Begyndelse. Der havde udbredt sig det Rygte, at Garnisonen havde den 27de forlangt at kapitulere og nogle føie endog til, at Capitulationen har fundet Sted mellem 25 og 28de Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Det hedder, at Hertugen af Danzig med det første kommer hertil. Flere Corps af Reserve=Armeen under Hertugen af Walmys Befaling, have forladt disse Egne og ere gaaet fremad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Stedse føres flere engelske Krigsfanger herigiennem til det indre Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Et Keiserl. Dekret bestemmer, at fra hver spansk Stad skal afgaae Deputerte, for at sværge Kong Joseph Troskabseden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
J Madrit oprettes en Nationalgarde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Fra Paris meldes: "Den 1ste Febr. jagede Keiseren i den Boulogner Skov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Følgende er den i Sundheds=Tidenden indrykkede Bulletin over den saa ofte omtalte Luftskipper Blanchards nuværende Tilstand, der altsaa, naar en saadan Tilværelse kan kaldes Liv, endnu er i Live : "Hr. Blanchard er i sin sidste Sygdom (Apoplexie, bleven sin Stemme, Synet, Smagen, Lugten og den største Deel af sin Følelse, berøvet. Hørelsen allene er uskadt; saa han kan allene betragtes, som levende døde
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Blandede Efterretninger. Fra Augsburg meldes: Tydsklands Roelighed synes atter at trues med optrækkende mørke Skyer paa den politiske Horizont, og rundt omkring høres nye Jammerklager. Man siger, Jntriquen er i Bevægelse og stemmer for Krigen; og at Østerrig skulde være bereed til at give Signal dertil. Men, skulde man vel i Wien kunne troe, at Frankrig dennegang er mindre mægtig end i Aaret 1805? – troe, at Østerrig efter en nye Krig lykkeligere vilde fremspire? – Umueligt! - Mon de Store, de troeløse eller bestukne Raader, hvilke ved deres Jntriquer og fordærvelige Grundsætninger gjerne vilde frembringe en nye Krig, ogsaa modent have overlagt Resultattet deraf, – Endnu er det Østerrigske Monarkie stor og mægtig, det kan ved en viis Forvaltning blive lykkelig og igien erholde sin forrige Glands; men en nye Krig vil svække og total ødelægge det. De Store og Personer af Jndflydelse, som ved deres falske Raad antænder denne Jld, vil blive dens første Offere, miste al deres Eiendom, og Skam og Elendighed vil blive deres Lod i Fremtiden: - ja, der vil ikke blive meere øvrig for dem, end en ussel Pension, som det engelske Cabinet mueligt kunne tilstæde dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Den 1ste Febr. kom en fransk Coureer til München. og Dagen efter blev sendt befalinger til samtlige Generalkommander i hele Kongeriget, at indkalde de Orlovgivne og at oprette Depotkompagnier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Ogsaa til Würtemberg og Darmstadt er kommet franske Courerer med Ordre betimelig at indkalde de Orlovgivne, samt Artilleriet og Stykkudskene og at disse skulde holde sig paa første Vink marschhfærdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
I det Würtembergiske er det utidige Raisonneren, over politiske Gienstande bleven forbuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Fra Frankfurt meldes, at den Russiske GrevRomanzoff paa sin Tilbagereise fra Paris ventes dertil. Passagen igiennem denne Stad af franske Courerer, Officierer, Employes a. er usædvanlig levende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
J de sidste Dage ere talrige Artillerietrains fra Magdeborg kommende, passeret derigiennem til Mainz hvorhen ogsaa Grenadererne og Voltigeurerne af det Oudinotske Corps begive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Antallet af de i Witzenhausen afbrændte Huse og Bygninger beløber sig til 250 og den hele Skade til 600,000 Franker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Holland har for nærværende en Befolkning af 21,043, 222 Jndbyggere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
Natten mellem 2den og 3die Febr. er 2 Personer af høi Rang, fra Paris passeret igiennem Maynz til St. Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-17
I Amsterdam vil man vide, at Levningerne af den til Spanien sendte engelske Expedition, er allerede kommet tilbage til engelske Havne; og at der i England arbeides paa en endnu større Expedition, men om samme nogensinde kommer under Seil, vil Tiden vise.