JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Kjøbenhavn d. 12 Nov. J Forgaars Aftes blev Formælingsacten imellem Hs. Høihed Prindsesse af Danmark Lovise Charlotte og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen fuldbyrdet paa Hs. Maj. Kongens Palæ paa Amalienborg. Dertil vare tilsagte de udenlandske Ministre og Damerne og Kavalerne af de tvende første Classer, i Rangen. Disse Sidste bleve modtagne i Hs. Maj. sædvanlige Apartementsværelser af Kammerjunkerne og Capitainerne v. Roepstorff og v. Bülow, og de Førstnævnte i et andet Gemak af Kammerjunker, v. Gyldenpalm. Damerne, klædte i Robe de Cour eller Manteau, og Cavallererne i Galladragt bleve derefter indførte parvis, efter Rangen, i Hs. Maj. Dronningens Damegemak, hvor Formælingsacten skulde foretages. Damerne rangeredes efter deres Rang paa Gemakkets høire Side og Cavallererne ligeledes efter deres Rang paa dets venstre Side, og de udenlandske Ministre pladseredes paa begge Sider af Døren indtil Skilderigemakket og ledsagedes derhen af Hr. Kammerj. v. Gyldenpalm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
J Salens Midte, paa et prægtigt Teppe, og mellem 4 høie Sølvqueridoner med store sex armede Sølvgirandoler, stod Brudeskammelen, bedækt med et deligt broderet Teppe. J Skilderie gemakket var anbragt en Forhøining, paa hvilke det Kgl. Capel, Sangere og Sangerinder havde Plads, og ligeoverfor Døren til Skilderiegemakket og for Brudeskammelen stode de for Deres Majestæter og samtlige Kgl. Herskaber bestemte røde Fløiels Lænestole, og for den høie Brud og Brudgom stode slige Lænestole paa høire og venstre ved Enderne af Brudeskammelen. - - Henimod Kl. 8 behagede det H. K. Maj. at befale, at Høitideligheden skulde tage sin Begyndelse, og at begive sig med de øvrige Kgl. Herskaber fra Hds. Maj. Dronningens Audients Gemak ind i Salen, hvorved Overhofmarskalken, med Overhofmarskalkstaven i Haanden gik foran. - - - Da de Kgl. Herskaber traadte ind i Gemakket lode Trompeter og Pauker sig høre fra Orchestret. - - Hs. Maj. Kongen førte den høie Brud, og Hds. Maj. Dronningen ledsagede Brudommen. H. H. Prinds Christian gav Haanden til Hs. K. H. Kronprindsessen, og H. H. Prinds Ferdinand til H. H. Prindsesse Juliane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Den høie Brud bar en Prindsesse=Krone af Diamanter og en Prindsesse Kaabe af rødt Fløil med Hermelin, som Hs. Maj. Dronningen havde paasat og paafæstet hende i Hs. Maj. indre Ge mar. Kaabens Slæb blev baaret af Hofdamerne Frøkenerne Levezau og Snedorf. Hs. D. Brud, gommen var bleven beæret i Hs. Maj. Kongens Kabinet, førend Formælingsakten, med Elefantordenen. Da samtlige Herskaber havde indtaget de for dem bestemte Pladser, opførtes ved det kgl. Capel en Cantat, til hvis Text Digteren N. T. Bruun, var Forfatter, og hvis Musik var af Capelmester Kuntzens Composition. Efter Cantatens første Deel fremtraade nu H. H. Biskop Balle som Confessionarius, ledsaget af Biskoppen Dr. Münter og Hofpræst og Ridder Liebenberg, og forrettede, efter en skjøn og passende Tale, Vielsen efter Ri– – Efter Vielsen opførtes Cantatens talet. anden Deel; hvorpaa D. Majestæter stode op. Det høie Brudepar forføiede sig til Høistsamme, og samtlige kgl. Herskaber begave sig tilbage til Hds. Maj. Dronningens indre Gemak. - - - Saasnart de kgl. Herskaber havde forladt Salen under Trompeters og Paukers Lyd, opraabtes Nummerne til Bunterads Taffelet, som var opdækket i den store kongl. Apartements=Sal med 72 Couverts, desuden vare tvende Marskalkstaffeler, hvert paa Ved det kgl. Taffel 60 Opdækninger. sad det høie Brudepar i Midten, paa Brudens høire Side Hs. M. Kongen, paa Brudommens venstre Side Hs. M. Dronningen, og de øvrige kgl. Herskaber i Bunterad efter deres Rang. De berientes af de Opvartning havende Kammerherrer og Kammerjunkere. - - Jmidlertid var saavel den kgl. Livgarde til Hest, som Livgarden til Fods opmarcheret paa den med Begkrandse oplyste Amalieplads en Haye, imellem der kgl. Pale og Prinds Christians Pale. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Efter Taffelet begave samtlige kgl. Herskaber sig tilbage i Hs. Maj. Kongens Audientsgemak. Hele Cuxen rangerede i Apartementssalen en Haye og oppebiede begge deres Majestæters Ankomst, som begave sig med de øvrige kgl. Herskaber til Brudehuset kjørende gjennem den af Garden slagne Haye. Hds. Maj. Dronningen bragte den høie Brud derhen i Stadskaret forspændt med 8 hvide Heste. Foran Vognen gik 12 Lakeier og paa begge Siderne af Vognen 12 Passer, alle med brændende hvide Voxfakkeler. Hs. Maj. Kongen ledsagede Brudommen i Stads karet med 6 Heste, og 4 Løbere gik foran med FaDe øvrige kgl. Herskaber fulgte Her ligeledes i Stadskareter med 6 Heste, og Hofdamerne og Cavallererne i Kareter med to Heste. Begge Majestæter begave sig derefter tilbage til Deres Pale; hvorpaa Garderne afmarcherede. - Under Vielsen kimedes og tingedes med alle Stadens Kirkers Klokker. Frederikspladsen var anseet denne Aften som Kongens Gaard, og til Ordens Vedligeholdelse vare Jnfanteriepiketter udsatte, og patrolleredes af Jnfanterie og Ulaner. – Efternævnte Herrer havde Opvartning og betjente de kgl. Herskaber: 1) Hos Hs. M. Kongen, Overkammerjunker La Calmette, Kammerjunker Ernst Schak. 2) Hos Hs. M. Dronningen. Overhofmester Brochenhuus, Kammerjunker G. Moltke. 3) Hos Hs. H. Bruden: Kammerherre og Storkors af Dannebrogen Lowzon, Kammerjunker og Ridder af Dannebrogen, Krogh. 4) Hos Hs. K. H. Kronprinsessen: Kammerherre og Storkors af Dannebrogen Hauch, Kammerjunker Koss. 6) Hos Hs. H. Prinds Christian, Kammerherre og Storkors af Dannebrogen Grev Knuth, Kammerjunker von Obelitz. 6) Hos Hs. H. Prins Ferdinand, Kammerherre, og Storkors af Dannebrogen Grev Werner Moltke, Kammerjunker Grev Julius Knuth. 7) Hos Hds. H. Prinsesse Juliane, Kammerherre og Storkors af Dannebrogen Rammel Sehestedt, Kammerjunker og Captain Trepka. 8) Hos. Hs. D. Brudommen, Kammerherre og Ridder af Dannebrogen Grev Knuth Liliendahl, Kammerjunker og Captain Krogh. (Dagen.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
J de stormende Nætter af forrige Uge ere 2 Coffardieskibe med betydelige Ladninger, især det ene, som bragte Engelske Vare fra Helgoland, strandede paa Kysten af Thy. (Vib. Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Stege d. 27 Oct. Ved den offentlige Falbydelse over Galeasen Cupido, indbragt af Caper førerne Macheprang og Schmidt, blev det høieste Bud paa Skibet med dets Jnventarium 5950 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
1 Skpd. Hør af den bedste Sort kostede 220 til 231 Rdlr. og 1 Skpd. Hamp fra 205 til 209 Rdlr. Maatter a Stykket 5 Mk. 2 s. Hampolie a Potten 2 Rdlr. 4 s. til 2 Rdlr. 2 Mk. 15 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
(Mariboe Avis.) Kjøbenhavns Vexelcours d. 13 Novbr. En Maaned 630 til 540, man ingen synderlig Omsætning. - Spec. 468 3/4, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 66 s. D. C. - Hamb. Cours d. 9 Nov. 520 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
(Af Børsenhalle.) Constantinopel, d. 15 Sept. Mufti er afsat og den gamle Semain Zade udnævnt til hans Efterfølger. - Blandt Janitscharerne yttrer det sig igjen Misfornøielser, som man søger at forekomme med Beredvilligheder. Saaledes tillodes det nylig ikke Czepan Oglu, een af Mustapha Baracters fordums Tilhængere, som Janitscharerne ikke kunne lide, at trække med sine 15,000 Mand igjennem Constantinopel. Han maa paa en anden Vei passere Mare di Marmora. De fornødne Penge anvisninger for Janitscharerne skulle endnu ikke - Petersborg, være ankomne fra Storviziren. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
d. 20 Oct. Den til Neapel bestemte Russiske Gesandt, Hr. v. Alopæus, har faaet Contraordre og er kommen tilbage til Petersborg igjen. Først Alexis Kourakin er kommen her tilbage fra Paris. Riga, d. 24 Oct. Greven af Gottorp er nu virkelig reist til Engelland. - - Paris, d. 31 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Hs. Maj. Keiseren forlader sjelden sit Cabinet og arbeider vedholdende med Hertugen af Cadore og Bassano. - J Portugal skulle Engellænderne gjøre Anstalter til Jndskibning. - - Vittoria, d. 10 Oct. Armeens store Hovedqvarteer i Spanien er i Sevilla. Med Cadix's Beleiring gaaer det fremad, Værkerne ved denne Plads ere færdige og Bombardementet skal med det første tage sin Begyndelse. - Store Convoyer af Krigsfornødenheder for Hertugerne af Bellunes og Trevisos samt General Sebastianis Corps ere underveis. - De Forter og Citadeller, der bygges i Spanien, blive alle - Wien, d. 27 Octbr. færdige inden Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Servierne have erobret de forskandsede Tyrkiske Pladse Bania og Gurguschawza og staae nu ikke langt fra Nissa og Widdin. Den største Deel af de ved Deligrad og Grusewas standne Serviske Tropper ere ankommen ved Dvina. Man seer der Dres for en afgjørende Træfning i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
den, d. I Novbr. De fornemste Kjøbmænds Pakhuse og deres Handelsbøger her og i Leipzig ere blevne tagne under Forsegling, og forblive i denne Tilstand indtil deres Skjebne efter høiere befaling er bestemt. Da i Leipzig denne Foranstaltning udførtes, bleve alle Portene, paa een nær, som dog ingen Vogn turde kjøre ud af, lukkede, og Forretningen besørgedes saa hurtig, at endog flygtede Vogne, der allerede vare 1 Miil borte fra Staden, bleve indhentede. - - Petersborg d. 24 Octbr. Esthland har nu i hundrede Aar staaet under det Russiske Scepter, og i Anledning af denne Secularfest har den Esthlandske Adel sendt en Deputation til Keiseren, for at udtrykke sine Følelser. For at forevige Mindet om denne vigtige Begivenhed har denne Adel besluttet, at 1) 7000 Rubler skulle hensættes som fast Capital til Bedste for Waisenhuset i Reval; 2) at paa Høitidsdagen alle Fattige i Esthland skulle bespises paa Adelens Bekostning; 3) at Peter den Førstes og Alexander den Førstes Brystbillede skulle opstilles i Forsamlingssalen. - Moniteuren indeholder et Keiserligt Decret af 1 Nov., hvori befales: 1) at alle i den ved Decretet af 5 Aug. regulerede Tarif anførte Colonial Varer, der komme fra Jsle de France, Batavia og andre Franske saavel Ost, som Vestindiske Colonier, skulle, naar de ankomme paa Franske eller Hollandske Skibe directe til Franske Havne, være fritagne for al Told; 2) at de fra samme Colonier kommende Colonialvarer kun skulle betale 3/4 Deel af den i Decretet af 5 Aug. bestemte Told, naar de komme directe paa Americanske Skibe, 3) at de til Beviis paa Opfyldelsen af de i Art. 1 og 3 foreskrevne betingelser tjenende Skibs papirer skulle forelægges Keiserens Handelsraad, paa det H. M. kan bestemme deres Gyldighed; 4) at nærværende Decret skal have en tilbagevirkende Kraft og ansees som udstedt d. 6 Aug. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Udenlandske Efterretninger. J October Hefte af Politisk Journal læses følgende Sammenligning, tagen af Londoner Blade: Engelland i Aarene 1796 og 1809. Udførsel 1809, 50 Mill. 301,763 Pd. St. Dito 1796 30 - Forskiel 19 Mill. 782,850 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Jndførsel 1809 36 Dito 1796 23 - 187,819 Forskjel 18 Mis. 67,390 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Middelpriis paa 3 PC. cons. 1809, 68 Pd. 1 S. 9 P. Dito 1796, 5818 – 7 Forskjel, 9 Pd. 3 Sh. 2 P. Renter af Laan 1809 4 9 Sk. 3/4 P.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Forskjel Stats=Jndtægt 1809, 59 Mill. 931,348 Pd. St. Dito 1796 39 Mill. 79,769 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Etatsraad Barstel, Raad i Criminalretten i Kasan, havde allerede i Aaret 1784 paa sin Reise Leilighed til i den Tschistopolske Kreds i Landsbyen Kutluschknia at see Tataren Abdræsæk Muratow, af de forrige Mursers Stamme, som allerede den Gang var gammel og blind. Til sin Forhauselse hørte han, at denne Olding, omendskjønt han ikke vidste hvor gammel han var, dog allerede, da Grunden til Petersborg blev lagt, var anden Gang givt og gaaet did som Graver, følgelig at han allerede ved Hr. Barstels Gjennemreise, var over 100 Aar gammel. Hans Familie, der i Begyndelsen bestod af 8 Sønner og 3 Døttre, udgjorde den Gang allerede en heel Landsby, der indbefattede 86 Personer af Mandkjønnet, som alle forrettede Markarbeider, og 4 Mindreaarige og Oldinger. Nu erfares af de indløbne Efterretninger, at Abdræsæk Muratows Efterkommere bestaae i den anførte Landsby af 62 Sidle, der boe i 20 Huse; i Landsbyen Tolkischa af 70, i Landsbyen Muslumkina af 40; i Landsbyen Slushivaia Scheptalg af 15 og i den Bulgamaske Kreds i Landsbyen Deniskina af 20, tilsammen altsaa af 270 Siele. Heraf sees altsaa, at Tallet af Abdræschæks Efterkommere i Løbet af 25 Aar har forøget sig med 120 Mennesker. (Zeit. f. d. eleg. W.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
London, d. 15 Oct. (Over Frankrige.) ContreAdmiral Grev Galloway afløser Sir Sammel Hood i Commandoen over Flaaden i Middelhavet. Den sidste gaaer til Vestindien. - D. 10de har man i Calcutta sporet et Jordskielv. J Vlissingen ligge bestandig 10 fiendtlige Linieskibe, 27 Brigger, 1 Fregat og adskillige andre Fartøier seilfærdige. Vor Flaade ved Vissingen bestod af 7 Linieskibe, 1 Fregat og 5 til 6 Brigger. - Det 23 Regiment lette Dragoner indskibes til Portugal. - Trinidad har erklæret sig uafhængigt. - J Nottingham have adskillige Huse ophørt at betale. - Contre-Adm. Strachan er afseilet til Egnen af Viissingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
(Børsenh.)¬ J Bern ere efter Regjeringens Befaling alle Specerie= og Droquerie=Boder og Magaziner blevne lukkede. – J Thurgau har man fundet en Soldat i et Fængsel halv opædt af Rotter, ford han ikke kunde bevæge Hænderne. (Børsenhalle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Den Kongelige Over-Admiralitets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Rets Domme under d. 3 Nov. 1810. 6. J Sagen: Caperfører Lorenz Peter Duberg, contra Skipper Nathan Brigs. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitets Retten ophæves." (Ved Priserettens Dom var Skibet Nancy, Skipper N. Briggs, med Ladning, frikiendt; dog saaledes, at af samme udredes i Erstatning til Caperfører Duberg 300 Rdlr., og Sagens Omkostninger).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
7. J Sagen, Caperfører Nissen, contra Skipper Lorenz Heinrich Asmus. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten betaler Skipper L. H. Asmus til Caperfører Nissen med 212 Rdlr. D. C. (Ved bemeldte Prise. rets Dom var Skibet Georg og Mathilde, Skipper Asmus, tilligemed Ladning priiskjendt til Caperfører Nissen).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Under den 6 November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
I. J Sagen: Skipper James Meyer, contra Caperfører Lind. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten betaler Skipper J. Meyer til Jndstævnte med 100 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom var Skibet Marie Pike, Skipper Meyer, med Ladning priiskjendt til Caperfører Lind.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
2. J Sagen, Skipper Jehremiah Wheelright, contra Caperfører Ole Andersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Sjællands Stifts Priserets Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten betaler Skipper Wheelrigt til Jndstævnte med 100 Rdlr. D. C." (Ved Prise rettens Dom var Skibet Argo, Skipper Wheelrigth, med Ladning tilkjendt Caperfører O. Andersen som god Prise.) 3. J Sagen: Skipper Peter Trest, contra Kammeradvocaten, paa den Kongelige Casses Vegne, og Caperfører Schierbech. "Det i denne Sag omtvistede Skib, Enigheden kaldet, frigives, dog saaledes, at Skipper P. Trest bør erstatte den Kongelige Casse alle af bemeldte Skibs Opbringelse lovligen flydende Omkostninger skadesløs, iblandt hvilke Kammeradvocatens Salarium for begge Retter bestemmes til 125 Rdlr. D. C., saa bør Skipper Trest og betale det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. 4. J Sagen: Skipper Georg Riley, contra: Maaneds=Lieutenant Mathias Brink Andersen. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at den Skipper G. Riley, hos Maaneds-Lieutenant M. B. Andersen, tilkiendte Erstatning, bortfalder; Skipper G. Riley betaler det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger for begge Retter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
(Ved Priserettens Dom var Skibet Antelope, Skipper Riley, med Ladning, frikiendt; og Opbringerne tilkjendte at bære Sagens Omkostninger, samt Erstatning).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Under 10de November. I. J Sagen: Skipper Jørgen Zirck, contraCaperfører Ole Andersen. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten betaler Skipper J. Zirck til Jndstævnte med 100 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom var Skibet Cathrina (Skipper Zirck) med Ladning, tilkjendt Caperfører O. Andersen som god Prise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
2. J Sagen: Skipper Jonas Gustav Astrøm, contra Caperfører Riber. "Sjællands Stifts Priserets Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten betaler Skipper Astrøm til Jndstævnte med 100 Rdlr. D. C. (Ved bemeldte Priserets Dom var Skibet Marie Elisabeth (Skipper Astrøm) med Ladning, tilkjendt Caperfører Riber som god Prise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
3. J Sagen, Skipper Johan Frederik Berg, contra Caperfører Niels Larsen Rønne. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes, at det i denne Sag omhandlede Skib bør tilfalde den Kongelige Casse; Salarium til Kammer=Advocaten for Overadmiralitets=Retten betaler Skipper J. F. Berg og Caperfører N. L. Rønne med 100 Rdlr. D. C. (Ved Priseretten var Skibet Anne Cathrine (Skipper J. F. Berg) med Ladning, priiskjendt til Caperfører Rønne.) 4. J Sagen, Skipper Bengt Stahl, contra Caperfører Wulffsen. "Det i denne Sag omtvistede Skib, Aron kaldet, frigives, og bør Jndstævnte inden 14 Dage fra denne Doms lovlige Forkyndelse, og under 50 Rdlr. Mulct til Lister Amts Fattige, for hver Dag han derefter sidder denne Dom overhørig, tilbagelevere Citanten Skib og Ladning, i samme Stand, som de ved Anholdelsen forefandtes; i Erstatning for de ved Opbringelsen af bemeldte Skib foraarsagede Omkostninger, betaler Skipper B. Stahl til Jndstævnte 500 Rdlr. D. C., saa bør han og udrede det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr, iøvrigt ophæves Processens Omkostninger. (Fortsættes.)de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Naar mange Statsborgere, under Begivenheder, som de nærværende, ikke med den største Sparsomhed kunne bestride deres Udgivter, eller ikke see sig istand til længer at gjøre ny Gield, saa er det naturligt, at de blive mismodige, fordi de see et Uveir imøde. Dette gielder især om Embedstanden, som man vel uden Fornærmelse tør kalde den adlere Deel af Nationen. At kunne afhielpe et saadant Onde er ægte Fædrelandskjerlighed. Dersom nogle ædle, oplyste, sindige og virksomme Mænd, som en Colbiørnsen, Cold, Malling, Olsen, Treschow med flere traadre sammen i en Commitee, og derefter enten ved offentlige Forelæsninger, eller ved et almeennyttigt Blad bekjendtgjorde Resultatet af deres Deliberationer, saa var det maaskee muligt, at mangt et Raad og Vink kunde gives til nyeErhvervkilder for de enkelte Embedsmænd efter deres særegne Forhold. - Denne min Jdee offentliggjør jeg her, fordi jeg tilfulde kjender Manges Nød, hvor skjult de end holde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-13
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Som Medlem af Theaterdirectionen ønskede han allerede for fyrretyve Aar siden at indføre en forbedret Smag og gjøre Skuepladsen til hvad den bør være, en Skole for Sæderne. Den af det mindre passende castigat ridendo mores fortrængte kjernefulde Jndskrift: ei blot til Lyst *), som var opgivet af ham, viser tilfulde, hvor levende han ønskede og følt at Skuepladsen ikke skulde være, hvad den siden blev, blot til Lyst. Han var ogsaa een af de Mænd, der udvirkede at Ewalds Mesterværk Balders Død blev, til saa megen Glæde for den sande Konstkjender, opført uden Musik, en overflødig Prydelse der siden satte dette herlige Digt i Nang med ethvert sandsesløst Fransk Syngespil, og berøvede Tilskueren den søde Nydelse at høre saa mange af Ewald fortryllende Vers, recitere. Men havde han end aldrig selv været Digter, saa har han dog erhvervet sig udødelige Fortjenester af Digtekonsten ved at tale den store Ewalds 2) Da man skred om hvo af de fire daværende Theater=Directeurer der havde forfattet, denne Jndskrift, sagde Digteren Wessel meget vittig: De have været alle fire om at opsætte den, den første sagde: man skulde sætte Lyst, den anden til Lyst," den tredie blot til Lyst," men saa kom Jacobi og sagde, og lader og sætte lille ei, til. Sag og redde ham fra at omkomme af Salt ved at forskaffe ham en aarlig Pension af 300 Rdlr. Den Lethed og naturlige Ynde, hvormed han vidste at udbrede sig over ethvert Æmne, og den spillende Viid, som udmærkede hans Tale, kom ham især vel tilpas som Lecteur hos Kong Christian den Syvende, hvortil han blev udnævnt 177, altsaa i den af Naturen vittige og aandrige Konges skjønneste og kraftfuldeste Alder. Med hvilken attisk Viid han vidste at krydre sine Samtaler med Monarken og hvor beredvillig hans Muse stod ham til Tjeneste beviser følgende Træk. Da han en Dag spadserede med Kongen i Fredensborg, Slotshauge og kom til Venus's Billedstøtte, sagde han blandt andet, at man havde et nydeligt græsk Vers over Praxiteles Venus. Kongen, nysgjerrig efter at høre dette Vers, anmodede ham om at oversætte det for ham paa Dansk saa godt han kunde. Jacobi efterkom ufortøvet sin Konges Befaling, og oplæste disse Linier: Saaledes som jeg her fremvises, Adonis, Paris og Anchises Mig saae, de tre, kun disse tre. Hvor fik mig Praxitel at see?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Paa en anden Spadseretour i denne Hauge 3 Selskab med Christian den Syvende blev Kongen træt, og fornøiede sig over, at han fandt en Bænk paa en lille Høi, der var saa tæt omgroet af Træer, at der ingen Udsigt var. Da Kongen sagde, at denne Bænk skulde hedde Christians Hvile, tog Jacobi strax sin Blyantspen op af Lommen og skrev følgende Linier: Tuni 2de Hagis &8, nal Alen, 22 Adevig. Touge, olde vove. Uækerens de 70de, Dette Epigram af en ubekiendt Forfatter findes Pag. 200 i Anglecta weterum poetarum Græcorum edid. Brunck. Argent. 1786. Tom. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-11-17
Det er det 247de af en yeæsestærce 2denoræ, og er forfattet over den nidiske Venus af Praxiteles, hvilket Mesterstykke omtales af Plinius 36. H. 4 og af Lucian i hans egæres. Blandt Havens Høie jeg vel synes slet og ret For Øiet, der kan see sig træt Paa al den Pragt Natur og Konst udbreder; Et har jeg dog at prunke af: Det Navn mig Dannerkongen gav, Jeg Christians Hvile hedder. Hans Livs klare Bak flød stille hen mellem den Huuslige Lyksaligheds, det virksomme Embedslivs- og den fredelige Videnskabeligheds blomsterfulde Enge, indtil det Brittiske Cabinets vandaliske Angreb paa vor Kongestad for evig forstyrrede Oldingens No. og Bombardementets Rædsler saa skrækkeligen virkede paa hans som paa saa mange andres Helbred. Han faldt i en Sindssvaghed, som han vel kom sig af, men som dog efterlod sig den før gelige Virkning, at han næsten ganske mistede sin Hukommelse. Men hans Sands for det Skjønne vedligeholdt sig indtil hans sidste Aandedræt. Lige indtil hans Død kunde han strax mærke Mislyden eller Feilene i de Vers, man forelæste ham. Hans Søsterdatter Digterinden Frøken Jessen har sat ham følgende skjønne Epitaphium. Naar Den Lidendes Ven, Retfærdigheds varme Dyrker, Videnskabernes Elsker, Kongens og Fædrenelandets tro Mand lægges paa Baare, dagsæder Patrioten. Derfor staae Fædrenelandets Venner sörgende her ved Støvet CHRISTIAN FRIDERII JAcop.