JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
J det Optog som fandt Sted hen til Hertugen af Orleans, efter at man havde valgt ham til Rigsforstander, bleve Lafitte og B. Constant baarne af Folket. Da Hertugen drog ud af Palaisroyal, for at begive sig til Raadhuset, fløi 20 Duer, pyntede med trefarvede Baand, ud af dets Vinduer. Han var til Hest, i Generalsuniforn, med Nationalkokarden og Æreslegionsstjernen. Underveis gav han adskillige Borgere Haanden, og ved Opgangen, faldt han og den gamle Lafavette hinanden i Armene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Fædrelandet. Rhvn. den 14de August. J Torsdags Eftermiddags kom D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline, med Sulte, paa det kgl. Dampskib Kiel, tilbage hertil fra Louisenlund. De høie Herskaber begave sig strax ud til Frederiksberg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Et nyt Lystspil i 5 After af vor geniale Digter Ochlenschlager er bestemt til at aabne den forestaaende Theatersaison; det hedder: "Trillingbrødrene fra Damascus."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Ved det borgerlige Artilleries Mønstring paa Amagerfælled indtraf Løverdagen den 7 August den Ulykke, at tvende af Mandskabet ved Uforsigtighed kom til Skade ved en Kanons Afbrænding. Begge bleve bragte paa Hospitalet; paa den Ene maatte den venstre Arm og 3 Fingre af den høire Haand afsættes; og paa den Anden den ene Haand. Den Sidste staaer ogsaa, ved Krudtsprængningen, Fare for at miste Synet. En Tredie, at Feldtartilleriet, fik Siden forbrændt derved, at der var gaaet Jld i hans Patrontaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Frue Menighed i Aalborg har kun et Aar havt den Glæde, at besidde sin saa almindelig agtede og yndede Lærer, Sognepræsten C. Almstrup. J Torsdags døde han, efter nogle Ugers Sygeleie. Han var meget yndet som Taler, og denne Yndest tiltog, jo mere Menigheden lærte at kjende ham. Han var kun 56 Aar gammel. For 4 Maaneder siden havde han havt den Glæde at vie en Datter til sin Sucessor Hr. Pastor Brasch til Junget og Thorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
J Randers døde i Søndagsmorges Hr. Etatsraad Rafn, Raadmand og Byskriver der i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 13 August 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 209. 12 Rbmk. 9 s. Bödstald. Ritmester v. Steenstrup af sjell. Landsen. Regiment, Urtekræmmer Schram, Hr. Lewin Jsaac, Exam juris Jessen, Kopiist Selmer, kgl. Fuldmægtig Almind, Uhrmager Weischer, Mad. Dorthea Colding født Schmidt, Skomagermester Almqvist, Jfr. Petrine Andersen, Slagterm. Caspersens Enke, Enkemadame Severin, Cosmodgraph Hansens Enke, Oline Fensmark, Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Befordringer og Afgang. Medlem af den administr. Direction for den grønlandske og færsiske Handel og af Direct. for den almindelige Enkekasse, Justitsraad H. L. Wexelsen, er udnævnt til virkelig Etatsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Ledige Embeder. Lidøe og Smørum Sognekald i Sjelland. - Et Havnecontrolleur-Embede i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
- Toldforvalter-Embedet i Wilster; Caution : 1200 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Commandeur Wleugel med Frue, Krigscancelliesecretair Jessen, Student Birchedahl, Madame Herschend, Jomfrue Haar, Jfr. C. Herschend, Pastor Assens med Kone og Svigermoder, Told- og Consumtionsbetjent I. Lund med Kone, Børn og Svigermoder, Studenterne C. Weis, C. Weis, Chr. Weis og Winkel, Handelsbetjent Simoni, Jfr. C. Møller, Student Scavenius, Frøken P. og B. Weideberg, Forvalter Hagen, Contoirist Hagen. Svar til Den, der i Avisen No. 130 ønskede min Prædiken i Trykken. Det skal være mig kjært, om De har fundet skjønt, hvad jeg saa gandske ligefrem anførte med faa Ord om mit Ophold i Sielland og min uheldige Tilbagereise. Det kan ikke betale sig at give den i Trykken; men en Afskrift af den, af den jeg holdt i Søndags eller af hvilkensomhelst anden Prædiken, kan gjerne faaes, om Nogen ønsker det. Aarhuus, den 17de August 1830. E. C. Brygmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Bekjendtgjørelser. At Christen Kastrup af Markdirectionen, er afskediget som Markmand, og Dagleier Peder Hansen i hans Sted antagen, bringes herved til Vedkommendes Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Markdirectionen i Aarhuus, den 16de August 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Efter Reqvisition af Enkefrue Oberstinde v. Hvid paa Hviidsminde ved Kolding bortsælges den hende tilhørende Eiendomsgaard Hviidsminde, Brandrup Sogn, Weile Amt, af Hartkorn 10 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. ved en eneste offentlig Auction, der afholdes paa Gaarden Onsdagen den 25de August næstkommende om Formiddagen Kl. 9. Gaarden bortsælges enten samlet eller med een Hovedparcel af Hartkorn 4 Tønder, 5 Skpr. 1 Fkr. 1 3/4 Alb, og 15 mindre Agerparceller, med Areal omtrent fra 3 til 6 Tønder Land, og Hartkorn omtrent fra 1 1/2 til 2 ½ Skp. samt 8 Engparceller, med Areal omtrent fra 3 til 6 Tdr. Land og Hartkorn fra 2 til 3 1/2 Skp. med tilhørende Bygninger, Avl og Møddinger. J Tilfælde af Udparcellering bortsælges, særskilt fra Gaarden en fortrinlig Fredskov af omtrent 32 Tdr. Land, ligesom der og med nogle Engparceller følger noget ikke ubetydeligt Skov. Gaarden, beliggende tæt ved Kolding Fjord, særdeles elegant bygget, med smuk Hauge, Lystskov o. s. v., er almindelig bekjendt for sine gode Jorder, veldyrkede Marker og høistbetydelige Enge. J Tilfælde af Udparcellering følger Hovedbygningen med Hovedparcellen. Efter at Auctionen over Gaarden er tilendebragt bortsælges den samme og følgende Dag 810 Heste, omtrent 50 Fæehøveder, Sviin, alleslags endog nyeste Avlsredskaber, Meierieredskaber, o. s. v. ; ligesom og et elegant Jndboe af Meubler, Speile, Linned, Sengeklæder, et Fortepiano, o. s. v. Betalingsterminerne blive høist moderate. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Kolding, den 12te August John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Alle de af vore ærede Medborgere her i Byen, som maatte have noget tilgode hos Undertegnede, anmodes herved om godhedsfuld, at ville lade os tilstille Deres Regninger inden 14 Dage fra Dato; ligesom vi ogsaa bede vores Debitorer behagel. at ville indbetale os vor res Tilgodehavende snarest muligt. Aarhuus, den 6te Aug. 1830. C. A. Bünger & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
Efter Begjæring af Niels Pedersen Skous borg bliver den ham tilhørende og paaboende Gaard i Plougstrup Bye, Tørring Segn, Skanderborg Amt. med dens tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. samt indkjøbte Konge- og Kirketiende, stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 24de August førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Bygningerne ere nye og vel vedligeholdte Paa Gaardens Mark haves overalt Mærgel, overflødig og godt Tørvejord, samt betydelig Gjerselhugst. Den aarlige Udsæd er omtrent 12 Tønder Rug, 10 Tønder Byg, 30 Tønder Havre, 5 a 6 Tønder Boghvede, og af Høe avles aarlig 50 gode Læs. Gaardens Besætning har hidtil været 6 Heste, 24 Fæekreature og 20 Faar med Yngel. Auctionen afholdes i Gaarden, hvor Conditionerne ville blive Liebhaverne bekjendtgjorte. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den 7de August 1830. Wittusen. 950 Rbd. Sdl. og 440 Rbd. 5 Mk. 15 sk. r. S. ere enten strax, eller til 11 Dec. d. A. at faae tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, helst i en Landeiendom Aarhuus Overformynderie, den 16de Aug. 1830. H. Gjeding. J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-17
En Møllesvend kan til 1ste Novbr. erholde Tjeneste naar han med første vil henvende sig enten til Undertegnede eller til Kjøbmand J. H. Sabroe i Aarhuus Breinholm Mølle, den 12te Aug. 1830. U. Treschou. 10 Tdr. god Vinter=Hvede som er reen for alSlags Ukrudt, tjenlig til Sæd, af forrige Aars Afgrøde, J. Sabto. kan faaes hos Thybelgaard pr. Weile, den 13de Aug. 1820. Extra godt Bryggemalt kan faaes hos J. M. sal. Agerup. Skpr. Th. Sønnichsen, førende Galeasen de 2de Brødre, afgaaer bestemt herfra til Altona med Stykgods næste Løverdag, naar Vind og Veir føier, Aarhuus, A. Thomsen, den 17de Aug. 1830. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Connentningens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Fra Adlandet. Revolutionen i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Følgende er det Manifest som de Deputeredes Forsamling havde udfærdiget til Folket strax efter at Hertugen af Orleans havde modtaget Rigsforstanderskabet: Manifest. Franskmænd, Frankrige er frit. Tyranniet havde reist sig. Parises heeltemodige Befolkning har stor tet det. Den hellige Sag har seiret. Magten vilde berøve os vore Rettigheder; men vi satte os igjen i Besiddelse af Orden og Frihed. Hertugen af Orleans har altid været den konstitutionelle Sag hengiven; han har stedse forsvaret den og anerkjendt dens Grundsætninger. Han vil agte vore Rettigheder, thi han erholder sine af os For at grunde en fast og varig Frihed, ville vi sikre os Nationalgadens Gjenindsættelse, med Deelagtighed i Officerernes Valg; Borgernes Deeltagelse i Departemental- og Municipal=Administrationen, en Jury for Presseforseelser, Ministrenes Ansvarlighed, &c. Franskmænd, Hertugen af Orleans har allerede selv talet, og hans Ord lyde som det sig bør i et frit Land. Konstitutionen og Friheden leve! Samme Dag som dette Manifest udkom, var det, at Hertugen af Orleans, første Gang siden han var bleven kaaret til Rigets Forstander eller Statholder, lod sig offentligen see for Folket, idet han paa dets Forlangende, traadte ud paa Balkonen udenfor hans Gemakker i Palais royal (som er hans Eiendom, og blev hilset med skingrende Jubel. Til de Deputerede sagde han, da havde bragt ham deres Hylding: "Som Franskmand beklager jeg det Onde der er vederfaret Landet, og det meget Blod som er udøst; som Prinds føler jeg mig lykkelig ved den Tanke, at kunne bidrage til Nationens Held." Fra Palais royal gik Toget til Raadhuset, hvor Prindsen bekræftede alle de Garantier, som skulle bevilges Landet. Under denne Forhandling tildrog sig det ubebes. hagelige Optrin, at General Dubourg, Næstkommanderende i den Pariser Nationalgade, sagde høit til Hertugen: "Vi haabe, at De vil holde Deres Eed; hvis ikke, seer De hvad der følger paal, hvortil Prindsen, svarte: "Jeg er Franskmand og Mand af Ære, Fremtiden skal vise, om jeg holder mine Forpligtelser!" og i samme Øieblik greb han en trefarvet Fane, traadte ud paa Balkonen, og svingede den i Fattete Paasyn, hvilket modtog ham med en overordentlig Glæde. Denne General Dubourg har ellers spillet en mærkelig Rolle i disse Dage. Han, en Oberst Zimmer, og Avisredacteuren Baade, havde strax den 26de Juli udkastet en Proclamation, hvori Deputeretkamrets Sammenhold, Nationalgardens Gjenoprettelse, og flere af de Foranstaltninger, den offentlige Stemme siden har stadfæstet, fremsattes, og man var paa Veien til at stille ham i Spidsen for Nationalgarden, da han erfoer, at Lafayette var udnævnt, og havde han da Agtelse nok for Oldingen til at træde tilbage og nøies med anden Rang.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Toget fra Palais royal til Raadhuset lignede et Triumphtog. Kun Hertugen var til Hest, alle de Øvrige tilfods saanærsom Lafitte, der var bleven saaret i sin ene Fod, og B. Constant, der nylig havde udstaaet en farlig Operation og endnu var sengeliggende, saa Begge bares i Portechaiser, Hiin i Spidsen for Toget, Denne sluttede det. Den gamle Lafayette, ledsaget af Municipalitetskommissionen og Disciplene af den polytechniske Skole, som, endnu saa unge, allerede havde viist saamegen Tapperhed og Bravoure, gik Hertugen imøde. Disse Tvendes Bekjendtskab strækker sig tilbage til Morgenrøden af hiin Revolution, for hvilken de Begge have kæmpet. De omfavnede hinanden paa det hjerteligste og bleve næsten trykkede fordærvet af Menneskemassen. Med Lafayette under Armen traadte Hertugen ind i den store Vaabensal, hvor han tog Sæde blandt de Deputeredes Klynger. En af de Deputerede, Hr. Viennet, holdt en Tale, fuld af Frimodighed. Fyrsten svarte med Simpelhed, opregnede enhver Borgen som maatte gives Landet, og derhos saae man Lafayettes ærværdige Ansigstraale af Glæde, hans Haand nærme sig Fyrstens og trykke den med Rørelse. Man kan ingen Forestilling, gjøre sig om Folkets Enthusiasme. Det var et gandske nyt og beundringsværdigt Skuespil, at see en uhyre Befolkning sammentrængt paa Karoussel=Quaien til Grevepladsen, der saae ud som et vidt Amphitheater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Proklamation fra den provisoriske MunicipalCommission i Paris til Stadens Jndvaanere: Jndvaanere af Paris. Carl den Tiende har ophørt at regjere over Frankrige! Idet han ei kunde forglemme sin Autoritets Oprindelse, ansaae han sig som Fiende af vort Fædreland og dets Friheder, som han ei kunde begribe. Efter at han havde angrebet vore Jnstitutioner underhaanden ved alle de Midler, som Hyklerie og Bedragerie gave ham ihænde, har han, da han troede sig stærk nok til, aabenlyst at tilintetgjøre dem, besluttet at drukne dem i Franskmændenes Blod. Takke være Eders Heltemod Hans Magts Forbrydelser ere tilende. Nogle Dage vare nok for at tilintetgjøre dette fordærvelige Regiment, som kun havde været en bestandig Sammensværgelse mod Frankriges Frihed og Vel. Nationen allene staaer opret, smykket med Nationalfarverne, som den har kjøbt med sit Blod; den vil have en Regiering og Love, som ere den værdige. - Hvilket Folk i Verden har bedre fortjent Friheden. J Kampen vare I Helte; efter Seiren har Eders Menneskekjærlighed og Maadehold i høi Grad baaret Vidne om vor Kulturs Fremskridt. Seierherrer, og overladte Eder selv, uden Politie og uden Dommere, traadte Eders Dyder istedetfor enhver Organisation. Aldrig ere enkelt Mands Rettigheder blevne med samvittighedsfuldt agtede. Jndvaanere af Paris, Vi ere stolte af at være Eders Brødre, Vi bevidne Eder Fædrelandets Beundring og Taknemlighed. Vore Følelser, vor Grundsætninger ere Eders. Jstedetfor en, ved fremmede Vaaben paatvungen Magt, ville I have en Regjering, som skylder Eder sin Oprindelse. Dyder finder man i alle Stænder; alle Stænder skulle have samme Rettigheder. Disse ere sikkrede, Frankrige leve, Pariserfolket leve Friheden leve! Lobau. Puraveau. Maugin. v. Schonen, Odillon=Barrot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Opfordring til den franske Armee. Brave Soldater,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Hovedstadens Jndvaanere nære ikke noget Had til Eder fordi I have adlydt Eders Foresattes befalinger. Men tommer nu til os, vi ville modtage Eder som Brødre, Stiller Eder under General Gerard, En af hine tapre Feltherrer, der saa ofte udgjød deres Blod til Frankrig, Forvar. Armeens Sag kunde ikke længe forblive adskilt fra Nationens og Frihedens; er ikke ogsaa dens Hæder vor dyrebareste Arvelod, Men ligesaalidet bør Armeen for glemme, at vor Uafhængigheds og Friheds Forsvar maa være dens første Pligt. Lader os derfor være Venner; thi vore Jnteresser og vore Rettigheder ere fælleds for os begge. General Lafayette erklærer herved, i hele Pariser-Befolkningens Navn, at den intet Fjendskab nærer mod den franske Armee. Den er beredt til at fraternisere i med alle Soldater, som vende tilbage til Fædrelandets og Frihedens Sag, og ønsker Jntet ivrigere, end det Øieblik hvor Borgere og Militaire, forenede under eet Banner, virkeliggjøre vort skjønne Fædrelands Lykke og glorværdig Skjebne. Frankrige leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Den 3die August blev de Deputeredes Kammer aabne af Rigsforstanderen, der var ledsaget af sin anden Søn Hertugen af Nemours. Hertugen af Orleans satte sig paa den høire Side af Thronen, hans Søn paa den venstre. Efter at Hs. K. H. havde bedt Forsamlingen ligeledes sætte sig, holdt han følgende Talle: "Mine Herrer, Forstyrret ved et beklagelsesværdig Indgreb i Chartet og Loven, har Paris forsvaret sig med heltemodig Tapperhed. Midt i denne blodige Kamp var der ingen Sikkerhed meere for Selskabet; Personer, Eiendom, Rettigheder, Alt, hvad der er Mennesket og Borger ren dyrebart, var udsat for den største Fare. Mine Medborgere have holdt mig værdig til at bidrage til Fædrelandets Vel. Deres Sag syntes mig retfærdig, Faren overordentlig stor, Nødvendigheden bydende og min Pligt hel Jeg tilte hid, førende de Farver, som anden Gang have betegnet Frihedens Seier. Jeg er ilet hid, fast bestemt til at underkaste mig Alt, hvad Omstændighederne maatte fordre af mig i den Stilling, hvori de have sat mig. Kamrene maae vise mig Veien i Opfyldelsen af mine æd Pligter. Af Hjertet og med Overbeviisning er jeg en fra Regjering hengiven; Nationalgarden maa organiseres, Juryen anvendes ved Presseforseelser, en Departemental- og Municipalbestyrelse dannes, og for Alting Chartets 14de Art., som er bleven fortolket paa en saa forhadt Maade, forandres. (Bemeldte Art. lyder saaledes: "Kongen er Statens Overhoved, han kommanderer Land= og Søemagten, erklærer Krig, slutter Freds=Alliance- og Handelstraktater, besætter alle Embeder i Statsforvaltningen, og udstæder Regulativer og Ordonnantser, der udfordres til Lovenes udøvelse og Statens Sikkerhed." Det mig saa kjære Frankrige vil da blive lykkeligt og frit. Saasnart Kamrene ere blevne konstituerede, skal jeg bringe Carl den Tiendes Frasigelsesakt til Deres Kundskab." Lillierne over Thronen vare blevne skjulte med to store trefarvede Faner. J Diplomaternes Loge faae man kun en Secretair og 2 Chargeer. Der var opreist en Tribu ne for Hertuginden af Orleans og hendes Familie. Blandt Tilhørerne bemærkedes Ex Ministrene Martignac, St. Crica, Bourdeau og Vatimesmill. Rygtet fortæller, at den russiske Gesandt skal have været der incognito. Men - jo mere en tilsyneladende Orden og udvortes Rolighed vender tilbage, desto lettere er det at blive de Tegn vaer som tydeligt vise, at Nationen er deelt i Partier. Et af dem har erklæret de halvthundrede Deputerede, fra hvilke de første Bestemmelser udgik, ubeføiede til at give Frankrig Love. Jntet Kongedømme mere, raaber det: Regjeringen skal forvaltes allene af Nationens udvalgte Tilforordnede; den udøvende Magt overdrages til en Præsident paa bestemt Tid; alle Borgere virke enten middelbart eller umiddelbart ved Valgene; alle Religioner tilstædes fri Gudsdyrkelse, og ingen herskende Statsreligion; Nationalgaden skal oprettes over hele Frankrige, for at bevogte Konstitutionen, a. 30
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
De Boet efter afdøde Erich Henrichsen af Tebbestrup tilhørende Eiendomme, nemlig: a) et Huus i Vorrup, bestaaende af 7 Fag, b) 1/2 Anpart i den østre Halvdeel af et Tørveskifte, Store Hauge kaldet, som i sin Tid er solgt fra Thøger Pedersens Gaard i Vorrup, og ansat for Hartkorn 1 Skp. 1 1/2 Alb. blive stillede til 3de Auctioner, den 2den September, 16de dito og 5te October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus, men den 3die hos Boelsmand Johan Erichsen i Tebbestrup. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 29de Juli 1830. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Det Boet efter afdøde Anter Christiansens Enke, Anne Jensdatter, tilhørende Huus i Albek, der forhen har været eiet af Anders Poulsen Jlshøy bliver stillet til 3de Auctioner, som afholdes den 2den 16de og 30te Septbr. d. A. Første og anden Auction, holdes paa Randers Raadhuus Kl. 11 om Formiddagen, men tredie paa Eiendommen i Albek Kl. 3 om Eftermiddagen. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 29de Juli 1830. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
J Medfør af Arvingernes tagne Beslutning bliver det Boet efter afdøde Høker Niels Nielsen, Hauge tilhørende Sted No. 132 i Provstgyden heri Horsens samt et i Grønnegade beliggende og samme Boe tilhørende Stykke Haugejord af omtrent 1 Skp. Lands Størrelsestillede til 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 30te August, Mandagen den 13de September, og Mandagen den 27de September d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i selve Stedet, der bestaaer af et Forhuus paa 3 Fag, 1 Etage, med 2 Fag Qvist Egebindingsværk, og i Brandkassen er forsikkret for 230 Rbd. Sølv. Forestaaende bekjendtgjøres herved, i Henhold til Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne i erfares ved 1ste Auction. Horsens, den 26de Juli 1830. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Jfølge det kongl. Rentekammers Ordre, bliver det Et Mansats Kasse for kongl. Skatter, rede Sted, Østenfjeld Skovhuus kalde med Hovedgaardstaxt Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., Gjessing Sogn, stillet til 3de Auctioner, som at holdes Mandagen den 30te August, den 13de Septbr. og den 2de f. M. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die hos Sognefogden i Gjessing. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 29de Juli 1820. -A. L. Reiersen. Endrupholmsmølle. Denne, for sin fordeelagtige Beliggenhed, bekjendte Mølle, af Hartkorn Mølleskyld, frie Hovedgaardstaxt, 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr., med vel vedligeholdte og godt indrettede Bygninger og tilhørende Mølleværk, hvori Maltqvarn, Rugværn, Sigte qværn, samt dobbelt Pille- og Boghvedeværk, der drives ved 2de Vandhjul, bortsælges ved een eneste Auction, som afholdes i Møllen den 28de August førstkommende, Formiddag Kl. 10. Til Eiendommen hører en Parcel af Endrupholms Hovedgaardsjorder, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 7 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. fortrinlige Jorder, og med Møllen kan tillige følge en Parcel fra Hjortkjer, af contribuabelt Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr., samt en Eng- og Klyne-Parcel i Griisbeck og en Dito i Hinkbøl Mose, hvilken sidste er Arvefæste Eiendom. Med Møllen, som ligger ved Landeveien mellem Kolding og Warde, følger tvende, vel vedligeholdte, Træbroer, hvoraf hæves betydelige Bropenge, og derer meddeelt Eierinden Bevilling til Vertshuushold, som kan ventes fornyet, og hvilken Næringsvei, efter Stedets Beliggenhed, vil være meget indbringende. Skads Herreds-Contoir paa Giellerupholm, den 16de Juli 1830. C. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Ved Proklama, som Dags Dato er læst i Aarhuus Byetingsret og som vorder læst i den kongelige Lands=Overret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter Vognmand Christian Johansens Enke Anne Andersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
I Henhold til det imellem fornævnte Ægtefælle under 13de Marts 1812 oprettede, og den 21de October 1815 allernaadigst confirmerede Testament, er deres efterladte Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, til at an res Tarv under Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 29de Juli 1820. Engelsted." Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Ved Proclama, som Dags Dato er læst i Aarhuus Byetingsret, og som vorder læst i den kongelige LandsOverret i Viborg ere Creditorerne i Boet efter forhenværende Lakat, senest Pensionist, Christopher Rohde, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
J Henhold til det imellem fornævnte Christopher Rohde og Hustrue Catharine Sørensen Kasted, under 18de Juli 1808 oprettet, og den 1ste April 1823 allernaadigst confirmerede Testament, ere Begges Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, til at anmelde og legitimere sig, samt til at paasee deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 29de Juli 1820. Fleischer. Engelsted."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Ved Proclama, som er læst i vedkommende Underret, og vil blive læst i den kongl. Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Peter Jürgensen og forhen afdøde Kone Laurine Wilhelmine Augusta født Mørck paa Møeballe gaard i Kattrup Sogn, Woer Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 21de Juli 1830.