JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Den biskoppelige Kirke i England bekymrer sig mindre end andre christelige Kirker og Skole=Oplysnings- og Underviisnings=Væsen blandt dens Troesforvandte, i høi Nydelse af deres yppige Embedsindtægter, imedens de rige Geistlige lade de Sielesørgere, som vicariere for dem, lide Nød. Vel understøtte de biskoppelige Hierarcher Ministeriet i Overhuset; dog øve de der ligesaa sieldne deres Talertalent som paa Prædikestolene, og de have kun liden Jndflydelse paa Folket. Desto større Jndflydelse have Dissidenterne af den evangeliske Kirke, og iblandt disse især Methodisterne, paa deres Troesforvandtes Skole= og Underviisningsvæsen. Hos dem hersker næsten ligesaa stor en Omvendelsesiver som blandt Katholikerne. Begge disse Kirker formeere derfor deres Troendes Flokke meget i England, men mindre i Skotland, hvor den biskoppelige Kirke aldrig fandt mange Tilhængere. Methodisternes Tal tiltager især meget i Kolonierne, og danne der Kiernen af Missionerne og selv af Bibelselskaberne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Hvor en brittisk Kiøbmand handler paa Himalaya, der følger snart en Jngenieur efter, for at giøre Veiene meere skikkede til Samfærdsel, og derpaa kommer en from Missionair med alle Apostlernes Dyder og udrustet med asiatiske Sprog kundskaber og med nyttige Videnskaber, og forhindrer, at Kiøbmændenes og Embedsmændenes gierrige Speculation ikke ganske udsuger de stakkels Ryomvendte). Deraf kommer de asiatiske Folkes store Ærbødighed for disse methodistiske Missionairer, deraf Methodisternes Afskye for Vold og Uret, deres Velsignelser paa Velgierninger, hvilken de udbrede allevegne. Derfor staae de katholske Missioner i Jndien og i hele Asien næsten ledige og Methodisternes evangeliske Missioner blomstre efter alle Reisendes eenstemmige Yttringer. Foralle Methodisternes Øiemeed i Moderlandet og i ) Besynderlig nok er det, at medens Speculations- og Kjøbmands=Aanden i den Brittiske Nation og i dens Kolonier driver den vindesyge Handel med alt Ædel og Materielt til det Høieste, forstaaer just i det samme Folk de methodistisk Secters Unionsaand at lamme Egennyttens Kraft ved sine Missioner blandt Asiater, Afrikaner, Amerikaner og Australier. Et høiere Forsyn vaager over Menneskenes physiske og moralske Forbedring, ofte paa meget umærkelige Veie; men ingensteds udstrøer Egennytten Sæden, hvor ikke tillige Humanitet, og Christendom ved en ædel Opposition mod Egennytten. forhindrer, at hiin Egennytte ikke kan slaae altfor dybe Forf. Anm. Rødder. Kolonierne giorde den Brittiske Regiering aldrig det mindste, den byggede dem aldrig en Kirke, og i Vestindien er Kolonialregieringen og Methodistsamfundet i aabenbar Strid i Henseende til Forbedring af Slavernes Tilstand. Kolonierne og Christendommen blomstre der ved Methodisterne og ved de sidstes Opposition mod de Undertrykkelser, som udgaae fra Embedsmændene; Disse ere fordet meste Tilhængere af den i Moralen føieligere biskoppelige Kirke, og derfor personlige Modstandere af Methodistvæsenet, og bagtale det, uden at ville ære dets skjønne Side, Eqvismens Bekiæmpelse, fordi de befinde dem saa vel i Nydelsen af hine Misbrug Methodisternes Missionære i Ostindien ere ligesaa hurtigt tilstæde for at hverve for sin Kirke, som Speculanten for at afsætte sine Vare med Fordeel i ubekiendte Egne. Methodisternes ædle Missionære ere en herlig Tilgift til den i Asien ofte egennyttige Civilisation, og, som sagt, i evig Kamp med dem, der speculere paa egennyttig Vinding. Om Methodisterne ikke, ligesom i Nordamerika, ogsaa i Ostindien kunne blive saa talrige, at de engang med større Eftertryk kunne virke politisk imod Embedsmændenes Tryk, dette er et Spørgsmaal der med Sandsynlighed kan bejaes, og da kan dette have den Virkning i fiernere Generationer, at Kolonialregjeringen opløses, og at der ved Ganges og paa flere Steder opstaae selvstændige christelige Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
J Amerika blomstre lige over for hinanden en protestantisk republikansk Stat med et voxende Methodistsamfund og et Antal katholske Stater med vistnok ringere Folkeoplysning. Hvorledes begge ville forholde sig til hverandre i Henseende til Elendighedens Formildelse blandt deres Efterkommere, det vil Fremtiden lære!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
J det Hele er Menneskeheden Methodisterne megen Tak skyldig for deres Uegennyttighed; men hidintil udøver Methodistsamfundet kun en stor Jndflydelse paa de Nordamerikanske Fristaters Regiering, men en ringe Jndflydelse paa Moderlandets. *)*) Først da jeg slutter, læser jeg, at de nyeste Methodistmissioner ved det gode Haabs Forbjerg befordre Negrenes og Hottentotternes Frigivelse i den Brittiske Colonie, og formaae de tilgrændsende Vilde til at leve i faste Boliger og til at føre et christeligt Levnet. Overalt bringe disse Prædikantere apostolisk Velsignelse. Men nogle Engelske Ultrablade beskylde tillige disse Missionærer for, at de ere Skyld i de Nederlandske Bønders Modstand mod mange af Statholderens vilkaarlige Handlinger. Han er endelig bleven kaldet tilbage af det Engelske Ministerium. Vistnok ville Retfærdighedens Venner ikke holde deres fornemme Landsmænd nogen Uretfærdighed tilgode, ikke af Politik, men af Humanitet og Christelighed. Jmedens det FranskeMissionsvæsen modvirkes af den halve Nation, gaaer den evangeliske Missionsvæsen i alle Verdensdele sin rolige Gang, og hvo veed, om ikke de Evangeliskes Antal i Aaret 1928 er større end de Katholskes, fordi den evangeliske Propaganda er mere uegennyttig end den Forf. Anm. romerske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Nyeste Post=Efterretninger. Der ere ankomne Efterretninger nok fra Paris og London om Politikens nærværende Tilstand; de opklare vel meget; men den beholder dog stedse noget hemmelighedsfuldt og tvivlsomt ved sig; saa at denne store Sag syntes ved den Efterretning, som ankom med den sidste Post, at være me ere afgjort og derfor meere vigtig end den endnu viser sig at være. Det hedte nemlig den 13de Marts over London: Vi erfare fra St. Petersborg at den Russiske Keiser har betragtet det Tyrkiske Manifest af 20de December som en Krigserklæring og givet sin Armee Ordre til den 12te April (efter den Hamb. Corresp. Meening den 12te Marts) at gaae over Pruth. Vi have megen Aarsag til at troe, at det er hans Hensigt derved ikke at skille sine Allieredes Sag fra sin egen. Et Rygte sagde endog, og som man vilde vide det af gode Kilder, at Fyrste Lieven havde meddeelt den Engelske Regiering officiel den Russiske Krigs-Erklæring mod Tyrkiet; dette er vel just ikke aldeeles saaledes, dog er det vist nok, at noget saare betænkeligt er indløbet: thi der meldes den 15de fra London: at Sagen blev ikke omtalt i Parlamentet, fordi Ministerne underhaanden havde ladet vide, at de ikke vel kunde svare paa noget Spørgsmaal angaaende denne Sag. Mange Tilhørere havde forgiæves indfundet sig i Overhuset i det Haab, at Sagen skulde blive der forhandlet. Ved denne Dunkelhed hvori Regieringerne endnu lade den henstaae, ville vi holde os til det Lys, som skinner igiennem de halofficielle Blade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Man maae troe at disse Efterretninger fra Petersborg som ere ankomne med en Coureer ere de nyeste som kunne haves. Man veed derfor ikke ret hvad man skal tænke om en Efterretning som den Preussiske Statstidende indeholder, nemlig at General Paskeviisch har umiddelbart fra Shaben i Persien modtaget Forsikkringen om Hoffet i Teherans fredelige Sindelag, tilligemed den Efterretning, at de stipulerede Pengesummer vare affendte og hvoraf Halvdelen allerede var ankommen til Mianna, som ligger noget borte fra Tauris, og at Abbas Mirza har med det samme faaet Ordre til ufortøvet at underskrive Fredstraktaten. - Nogle Franske Blade have troet at den Russiske Armee skulde gaae over Pruth den 12te Marts, men andre demærke at Aarstiden ingenlunde tillader det at Feldtoget begynder for. - Det hedder i de diplomatiske Circler i Paris at Lord Stuart, tilforn Sir Charles Stuart, er afsendt med en Note fra det Engelske Cabinet til St. Petersborg af det Jndhold: at Storbrittannien har ved at underskrive Traktaten af 6te Juli kun havt isinde at virke som Søemagt til at beskytte Grækerne imod et Angreb fra Søesiden; men at en Continentalkrig og en Jnvaslon i Tyrkiet maae drage langt meere udstrakte Følger efter sig, end man kunde forudsee dengang disse Underhandlinger fandt Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Det Brittiske Cabinet maae i dette Tilfælde tage andre Forholdsregler for at opretholde sin Ære og sine Jnterresser, og dersom kun et eneste Russisk Regiment gaaer over Pruth, saa vil det have til Følge, at Traktaten vil blive tilintetgiott med Hensyn til Storbrittannien. - Efter alt dette er det ganske forunderligt at saavel de Engelske som Russiske Statspapirer ere stegne i London. - Coureren, som bragte Efterretningen om det Russiske Cabinets Beslutning, afgik fra St. Petersborg den 1ste Marts. Keiser Nicolaus skal der have erklæret, at han ikke kan udsætte Fiendtlighedernes Begyndelse længere end til den 12te April, og denne Erklæring betragtes som et Ultimatum for hans Allierede. - De fredelige Rygter som vare udbredte i Vien, og som ere omtalte i det forrige Blad holder man selv der for ikke at være sandsynlige; de bragte rigtignok Statspapirerne i Veiret, men de ere igien siden faldne. - Man kan desuden formode, at det maae see galt ud paa den anden Side af Donau; thi den 12te Marts var endnu ikke Posten ankommen fra Constantinopel til Vien, og selv det diplomatiske Corps havde ingen Efterretninger faaet derfra siden den 28de Januar. J Bucharest vilde man vide at Hospodaren havde faaet Efterretninger derfra af 15de Februar, om at Reis Effendi havde svaret paa en nye forsonende Forestilling fra den Preussiske og Østerrigske Gesandt, at der ikke var at tænke paa nogen Underhandling førend Rebellerne havde underkastet sig. Man vidste i Bucharest at den Tyrkiske Armee forstærker sig daglig; men man kunde slet ikke der forklare sig Aarsagen til hvorfor Posten ikke gaaer over Donauen. (Porten maa have en krigerisk Operation i Sinde, som skal skiules.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Vi maae nu høre de Engelske Blades Yttringer, om denne store Gienstand. Coureren af 14. Marts giver følgende vigtige Oplysninger derom: J Dag Morges gik det Rygte, at vor Regiering havde faaet Efterretning om at den Russiske Armee var gaaet over Pruth. Man kunde vente, at dette maatte finde Sted imellem den 1ste og 7de Marts. men hverken vor Regiering eller den Østerrigske eller Russiske Ambassadeur har faaet Efterretning derom, dog kan man neppe omtvivle, at de for nærværende Tid ere gaaede over Pruth Floden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Rusland er i Begreb med paa egen Haand at indlade sig i Krig med Porten, fordi denne har givet det en aparte Anledning til Krig ifølge hvilken det holder det for at være unødvendigt at raadføre sig med sine Allierede; da Alliancen kun angaaer de Græske Anliggender. Den Russiske Politik gaaer altid tilværks efter det Princip, at den i de Punkter, som angaae Ruslands Ære kun raadfører sig med sig selv. Coureren anfører nu alle de Grunde, som Rusland har til at erklære Porten Krig, og som allerede læses i Moniteuren, og bemærker, at alle disse Grunde til Krig, som den opregner ere allene Russiske Grunde og at det allene tilkommer Rusland at forlange Godtgiørelse derfor, men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Tyrkiets Forhold i Henseende til Persien er dog Hovedaarsagen til dets Besværinger; imedens at den finder sig beføiet til, som noget det skylder sin egen Ære og Værdighed, uden fremmed Hielp at gribe til Vaaben imod Tyrkerne, saa betragter det dog sig bestandig som Allieret af vort Land og Frankrige med Hensyn til Grækenlands Pacification. (Denne Yttring opklarer Sagen meget). Publikum vil deraf see at Sagen er indviklet, endskiøndt vi have ikke gjort den dertil. Ville vi forfatte en Oversigt over Magternes nærværende Stilling imod hinanden og først tale og Rusland, saa forholder det sig saaledes: Rusland har indtil Beklendtgjørelsen af det Ottomanniske Manifest ikke ført nogen separat Besværing imod Porten. Det giorde med Frankerige og England fælles Sag forat regulere de Græske Anliggendes; det Ottomanniske Manifest blev bekiendtgjort, og Rusland, som nu betragter sig som individuel fornærmet og udfordret, beslutter at forskaffe sig individuel Satisfaction for den Forurettelse, som er allene tilføiet den; det befinder sig derfor i Alliance=Forhold og tillige ikke. Storbrittanien forbliver Frankeriges og Ruslands Allierede med Hensyn til Grækenlands Emancipation; det indlader sig ikke i Striden imellem Rusland og Tyrkiet, og er hverken Portens Ven, Allierede eller Fiende. Frankerige er netop i samme Forfatning som England; bryder Krigen virkelig ud imellem Rusland og Tyrkiet, saa vil Sagen endnu blive mere indviklet, og vil udkræve, at saavel det Parisiske som det Londonske Cabinet tage Pacificarions=Sagen paa nye i Overveielse. Nogle meene, at naar Porten kommer i Nød ved en Krig imod Rusland, saa vil den blive saameget meere villig til at antage de Allieredes Forslag; Andre spørge, om det ikke var meere raadeligt at Frankerige og England for det første opsatte deres Operationer med Hensyn til Grækenland. Sagen udkræver den modneste Overveielse og det Londonske Cabinet har maaskee aldrig befundet sig i en saa delicat Stilling. Hverken Frankerige eller Storbrittanien ønske Krig; men uden at ville sige at Rusland ikke har en gyldig Aarsag til Krig, saa kunne vi dog have den Formeening, at Tilintetgiørelsen af Portens Europæiske Magt kan ikke være behagelig for nogen af dem. Kunne begge Magter vedligeholde Freden med Ære, saa skal den blive vedligeholdet, og Krigen, hvori man nødig vil indlade sig, skal kun finde Sted, naar alle Mennesker kunne tydeligen være overbeviiste om, at den ikke kan undgaaes. – Bladet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Times siger: at den Efterretning, som den Russiske Ambassadeur i London, Fyrsten af Lieven har faaet og meddeelt den Engelske Regiering bestaaer i at den Russiske Armee er paa Marschen, at en Proclamation til den kan med hver Dag forventes og at den vil komme til at indeholde 23 Bevæggrunde, som have bestemt den Russiske Regiering til Krig imod Porten. – 6 Engelske Orlogskibe have faaet Ordre til ufortøvet at afseile til Middelhavet. Efter saaledes at have opklaret Politikens Tilstand i nærværende Øieblik saavidt som det lader sig giøre, kunne af de øvrige udenlandske Nyeheder, kun for i Dag følgende meddeles: at Rygtet var almindeligt i Paris den 14de Marts, at Hr. von Chateaubriand skal blive udnævnet til Præsident for Minister=Conseilet, men uden Portefeuille; og at derd. 12de Marts blev holdet et Cabinetsraad, hvori Kongen præsiderede; Dauphin var tilstæde og endeel saavel Pairs som Deputerede vare tilkaldte, og hvori der blev forhandlet om en nye Lov angaaende Valgene. Finantsministeren Roy har forelagt Budget i de Deputeredes Kammer, i Mødet den 12te Marts, hvoraf sees at der er et Deficit for Aaret 1828 paa 200 Mill. Franker, som maa dækkes ved at udstæde Kongel. Bons. – Moniteuren meddeeler nu 6 Lovudkast med Hensyn til Budgettets Regulering. - Et Orlogskib og 4 Fregatter skulle afsendes til Brasilien. – Man begynder at beskylde det Franske Politie, at det har foranstaltet den bekiendte Tumult paa Gaderne i Paris for midt under Stormen at kunne proclamere den absolute Regiering. – Hs. Majestæt Kongen af England skal befinde sig nu bedre. - Kongen af Würtemberg og Gemalinde ligge syge af Mæslinger. - Man klager over i England at den nye Handels-Traktat imellem Baiern og Würtemberg ere til Skade for de Engelske Manufacturvarer. - Kronprinsen af Nederlandene er afreist til Petersborg. - Storfyrste Constantin er kommen tilbage til Varschau den 11te Marts.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Greve Guilliminot er ankommen til CorfuConstitutionens Fiender i Portugal havde villet betiene sig af den Leilighed da Jnfanten Don Miguel steeg i Land, for at lade ham udraabe som absolut Regent; men han var underrette om denne Plan i Forveien og gik i Land paa et andet Sted og tilkiendegav siden sin Misfornøielse dermed. Ved Jlluminationen den 23de om Aftenen, raabte nogle den absolutte Konge Don Miguel leve; men han gav Ordre at arrestere de Skyldidige. J Congressens Session af 26de Februar, indfandt Don Miguel sig og satte sig paa venstre Side af sin Søster Donna Jsabelle Maria. Hun holdt derpaa en Tale, hvori hun nedlagde Regieringen, steg ned af Thronen og satte sig ved Siden af sin Søster Donna Maria. Nu aflagde Don Miguel Eed paa Constitutionen, som blev forkyndt ved tre Artillerie=Salver. Aftenen tilforn da denne Begivenhed blev bebudet, udbredte sig en stor Glæde blandt Folket. Staden blev illumineret; Folkestimmelen samlede sig omkring Transparenterne med Jubelraab. Menneskene vandrede i tusindeviis over Pladsen foran Paladset, og da Constitutionshymnet blev opført, ledsaget af militairisk Musik, saa udbrød et almindeligt Vivatraab for Don Pedro, Constitutionen og den constitutionelle Regent Don Miguel. Det opvakte en saadan Tummel at et Jægerregiment blev hen sendt paa Pladsen; men da Obersten fandt at alt var i Orden, lod han igien Tropperne drage bort
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse. Natten imellem d. 21de og 22de Marts afbrændte Bredegades Møllegaard. Aarsagen til Jlden vides ikke; ingen Mennesker kom til Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
J Onsdags den 12te dennes) festligholdt Regensianerne deres elskede Provsts, den høit fortiente Literator, Prof. og Ridder Nyerups 69de Aars Fødselsdag, ved at illuminere det Jndre af Regentsgaarden og med Fakler at bringe Profesforen en jub ende Vivat. En af Hr. Studiosus Schiøtz i Anledning af Dagen forfattet Sang blev afsiunget; og et smagfuldt Transparent med den Hædredes Navn var anbragt i Regentsgaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Jfølge de derom indløbne Eterretninger er det til Guinea i f. A. afgangne Fregatskib "Lille Cathrine," ført af Søelieutenant Aschlund, den 20de Septbr. f. A. ankommet til Kysten, hvorfra det, efterat have udlosset sin Ladning, igien afgik den 30te October. Allerede den 13de Decbr. naaede det sit andet Bestemmelsested, Bahia i Brasilien, hvorfra det vender tilbage hertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
(Kbhvnsp.)Hr. Barmann, første Clarinettist i det kongelig bayerske Kapel, er ankommen til Kiøbenhavn, og har erholdt Tilladelse til at give en Concert paa det kongel. Theater. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Kiøbenhavns Børs, den 21. Marts 1828. Cours. Hamborg 2 M. – a vista 217. Spec. 219. (Den 21. Marts 1827, 227.) Disconto 4 PC. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. (Jfior 12 Mk. 10 s.) Kongl. Oblig. (uden Renter) i Bemk. 77. – – Dito (uden Renter) i Sdl. 83 1/2. Rbd. – – (J stor 82 1/2) - Nationalbanksobligat. (af Laanet d. 4de Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbdlr. Dito i Sdl. 111 3/4 a 112 1/4 Rbdlr. 4 PC. Rigsbanks=Obligationer Renter pr. 6te Januar 98 a 98 1/2 Rbd. Norske Laanet 6 PE. 105 1/2. Dito dito til 4 PC. 98 1/2 a 99. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 57 1/4 a 57 1/2. 1 Sterl. beregnet til 14 Bmk. Norske Speciesedl. 155. – (Jfior 169 1/2 a 170). Svenske Sedler 3 Mk. 2 s. a 3 Mk. 2 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 21 Marts. Rug Tdn., 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede Tdn., 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. 2 Rbd. - Mk. 8 s. Smør, Pd. 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Siællandsk Smør, Tdn. 48 Rbd. - Mk. a 56 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
AVERTISSEMENTS. Fortegnelse. paa de indkomne Gaver til de Græske Enkers og Faderløses Understøttelse. Transp.: 21 Rbd. 2 Mk. - s. r. S. - 63 Rbd. 2 Mk. 8 s.S. og T. Den 23de Marts fra en Ubenævnt under Devise: 2 Rbd. Sedler. Til Grækerne. Summa: 21 Rbd. 2 Mk. - s. r. S. - 65 Rbd. 2 Mk. 8 s.S. og T. Slagelse den 24de Marts 1823. H. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Onsdagen den 26de d. M. bliver hos Muurmester A. Petersen paa Slottensgade her i Byen afholdet offentlig Auction over endeel, Stervboet efter afgangne Caroline Korfitzen, Enke efter Snedkermester P. Corfitzen, tilhørende Jndboe, bestaaende af nogle gode Meubler, Stole, Borde, et Sengested, Sengklæder, Linned og Gangklæder, Kiøkkentøi m.v., hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 20de Marts 1828. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Løverdagen den 5te April 1828, om Middagen Kl. 12, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Licitation over Gravning af en nye Brønd og Fordybning af to gamle Brønde og alle tre Brøndes Forsyening med nye Planke bedækning og behørige Pompeværker. Conditioner og Overslag ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, Ringsted den 22de Marts 1828. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Løverdagen den 5te April 1828 om Middagen Kl. 12, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Licitation over en Træebroes Opførelse paa Landeveien fra Ringsted til Holbek ved Tidske eller Holtehuset. Conditioner, Tegning og Overslag, hvorefter Bekostningerne ere anslaaede til 567 Rbdlr. Sedler, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 22de Marts 1828. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Tirsdagen den 8de April sælges ved Auction en Deel gode Egetræer paa Roden med Bark, paa Bønderlodderne ved Steenstrup og Eskildstrup. Auctionens begynder Kl. 10 ved Steenstrup. Boss. Væder Lam, som ere nennge til Tillæg, med Hensyn til forædlet Race, kunde i denne Sommer faaes for 3 Rbd. pr. Stk. Ogsaa kan gode Plante Kartofler faaes i dette Foraar for 4 Mk. Tegn pr. Tønde, naar man i begge Henseender, forinden 15de April d. A., derom i portofrie Breve henvender sig til Undertegnede. Lyngbyegaard pr. Slagelse den 21de Marts 1828. T. O. Born, Forpagter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Nye Landoeconomiske Tidender, 6te Binds 2det Hefte, udgivet af J. C. Hald, er nu udkommet, og faaes, ligesom de tidligere, af Etatsraad Collin og Kammerraad Drewsen udgivne, i den Schulziske Boghandel paa Høibroplads No. 51. i Kiøbenhavn for 4 Mk. Sølv. J Provindserne kan dette Tidsskrivt erholdes paa alle Postcomptoirer, hvor ogsaa Subscription modtages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Tirsdagen den 1ste April, om Formiddagen Kl. 10. bliver paa Frederikskilde ved offentlig Auction bortsolgt, Rug, toradet Byg, Ærter, Vikker, Kartofler, engelsk Raigræsfrøe (Lolium perenne) alt reen og god Sæd, endvidere noget Flesk og Boehave samt Brænde. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Et pænt lille Huus, hvori 2 Værelser med Fielleguld, med Have og Ret til Græsning og Fodring for 2 Køer, kan erholdes til Leie til Paaske Flyttetid, naar man melder sig paa Holstenborg Skriverstue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Hos Petersen i Hove pr. Slagelse kan faaes godt dansk Rairæsfrøie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Formedelst Flytning af Comptoiret for
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Creditkassen for Huuseiere i Kiøbenhavn til Gaarden Nr. 206 i Stormgaden, er samme lukket indtil Onsdagen den 2den April førstkommende, fra hvilken Dag det staaet aabent for Noteringer, hver Onsdag Formiddag fra Kl. 10 til 2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-25
Undertegnede tillader sig herved at bekiendtgjøre, at min meget omtalte brune Hingst, som jeg har tillagt Navnet Tamerlan, efter at have udstaaet en svær Examen i Kiøbenhavn, hvor den dog tilsidst af den bekiendte veterinairkyndige Hr. General-Krigskommissair Neergaard paa hans Forelæsninger for en talrig Forsamling af høie og anseete Mænd, er efter en stræng Undersøgelse bleven tillagt bedste Caracteer med Udmærkelse, eller saa omtrent erklæret for den meest udmærkede Stodhingst Hr. General=Krigskommissairen kiender her i Landet, nu igien er vendt tilbage for at giøre Nytte.