Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-06-18
Den Berl. Tid har i Nr. 136 i en interessant Artikel: "Christian den 8des Regjering begyndt at give en tilbageskuende Oversigt over det forløbne Halvaar af Hs. Majestæts Regjering, paa hvilken vi henlede vore Læseres Opmærksomhed. Den begynder med at gaae tilbage til de første Dage og Uger efter Kongens Thronbestigelse, da alle Stænder i Folket og alle Auctoriteter henvendte sig til Monarchen med frimodig Tillid. Af de Svar, han gav paa de forskjellige Adresser, gientages to, fordi de sammentrængt og i klar og kjernefuld Korthed indeholde Hovedsagen: "Jeg ønsker at betrygge Folkets Lykke ved Eiendomssikkerhed, lovbunden Trykkefrihed, velordnede Finantser og den af min Forgænger skjenkede Stænderinstitution som Organet for Folkets Ønsker og Besværinger;" og "Stænderinstitutionen maa udvikle sig i sig selv ved Modenhed i Omdømme og i Raad, og naar den viser Regjeringen Tillid, ville de gode Frugter ei udeblive." – Derpaa stiller Artiklen sig den Opgave at besvare: Staae de senere Handlinger i Strid med de fortrøstende Ord, med de Tilsagn, som Kongen umiddelbart efter sin Thronbestigelse har givet, og som opfyldte Undersaatternes Hjerter med tillidsfuld Glæde? Hvad Forfatningspørgsmaalet angaaer, har Kongen henviist til Stænderne som Organet for Statsforfatningens Udvikling. "Vi vilde ansee det for ligesaa upassende som ubetimeligt at yttre nogen Forudsigelse om, hvorvidt Hs. Majestæt maatte ville beslutte nogen væsentlig Forandring i Stænderinstitutionen. Men saafremt vi see ret, saa har dog Hs. Majestæt tilkjendegivet, at der kan gives Modificationer deri, som kunne opnaae Hans bifald, saafremt de af Stænderne bringes i Forslag og findes nødvendige." Kongen har tilladt at sætte Stændernes Deputerede og Folket forud i Kundskab om flere af de Forslag, som fra Regjeringens Side ville blive forelagte den tilstundende Forsamling, og at bekjendtgjøre deres Motivering. Bestemmelsen og Jslands Repræsentation forkynder dette fjerne Land en Gjen opvækkelse til Liv og Kraft. - Med Hensyn til Ordningen af Statens Finantser bemærkes: 1) Ved Hoffet ere Jndskrænkninger gjorte; "Reformerne begyndte med Kongens egen Hofetat og have siden udstrakt sig til alle de separate Hofholdninger, Kunne vi ikke endnu i Talstørrelser angive Omfanget af de Besparelser, der ere indtraadte, saa ere vi dog allerede af det der fulgte Princip overtydede om deres relative Vigtighed, idet bestemte Summer ere traadte istedetfor de forhen med Pengendgifterne forbundne Naturalpræstationer." Det ringere, men forhen desto talrigere Personale af det kongl. Hofs Betjente er betydeligt indskrænket; for de mindre Hofholdninger ere bestemte Summer normerede, hvorimod alle Naturaldeputaterne bortfalde for Fremtiden. Med Sandsynlighed antages, at Hs. Majestæt vil normere en bestemt Sum til sit eget Hof. Reductionen ved Staldetaten udgjør den betydelige Sum af 25000 Rod aarligen, altsaa omtrent en Fjerdedeel af, hvad denne Etat forhen har kostet. 2) Hvad Militairctaterne angaaer, blev strax ved Aarets Begyndelse en Commission nedsat. "Efter hvad vi have Grund til at antage, vil Landetatens Normalbudget komme til at indskrænke sig til 2 1/4 Million aarlig, derunder indbefattet Renterne af Etatens separate Fonds. Ligeledes har Hs. Majestæt paalagt Admiralitetet at udarveide en Plan for Marinens Administration, hvorefter Søetatens Udgifter begrændses ved 1 Mill. aarlig. Fremdeles er det bekjendt, at en Commission er beskjeftiget med Under eftersøgelse af det hele under Militairetaterne nu henhørende Fabrikvæsen, for at udbringe et sikkert Resultat om, hvorvidt dette Forhold oekonomisk rigtigt be vedligeholdes. Ogsaa Udgifterne ved Landmilitairets aarlige Øvelser ville nedsættes som en Følge af den kongl. Befaling, at denne skal, mere end tilforn, foregaae i de respective Standqvarterer." Dertil kommer at Hs. Majestæt har befalet, at et Lovforslag til almindelig Værnepligts Jndførelse skal forelægges Stænderne. 3) Om Pensions- og Gratialevæsenet hedder det, at Hs. Majestæt, endnu førend den første Maaned af hans Regjering var henrunden, organiserede en ny Jnstitution med det Hovedformaal at revidere Listerne over deslige extraordinaire Understøttelser og efter Ret og billighed at indskrænke denne Statsudgift til en fast og med Tiden aftagende Størrelse. Pensioner, Gagetillæg, Gratialer og hvad dertil hører have allerede i en lang Tid trykket Finantserne. J Aaret 180 vare Pensioner og Gratialer optagne blandt Statsudgifterne med en Summa af 732000 Rdlr. Courant (over 1, 170000 Rbdlr.), foruden Gagetillæg og hvad der ellers samtidigen kan være udgivet til samme Anvendelse fra den kongl. Chatolkasse eller Particulairkassen. Siden 1813 ere disse Tillæg og Gratialer blevne uddeelt under flere forskjellige Former og fra flere forskjellige Kasser, og have især bebyrdet tungt den Høisalig Konges Chatolkasse og Hofkassen, saavelsom Collegier, nes særskilte Fonds. Der gaves Jndivider, som efter den forrige Indretning vel havde banet sig Adgang til Understøttelse fra fem forskjellige Kasser, men som dog alle havde Statskassen til Kilde. Den nu befalede Orden giver et Overblik og en lettere Control, som hidtil maatte savnes. Denne Sag er af en saa vidtløftig Detail, at den ikke endnu har kunnet ordnes i sin Heelhed. J samme Aand og i samme heldbringende Retning vil den Commission gavne, som ved Kongens Ordre er fremkaldt for at udarbeide en forbedret Plan for det egentlige Pensionsvæsen." Endeel af de separate Fonds vare allerede i den afdøde Konges Tid afleverede til Finantserne; men da enhver Bestyrelse stred for sine egne Sammensparelser, varede det længe, inden denne vigtige Sag kunde komme ret i Gang, og aldeles til Endelighed er den endnu ikke bragt. J forrige Uge er Sagen ordnet med de under det Danske Cancellie bestyrede Fonds. "Man maa herved vel lægge Mærke til, at Sagens Afgjørelse ikke bestaaer alene i Afleverelsen af Penge eller Obligationer, men ogsaa i Regulering af Udgifterne, som hidtil ere blevne afholdte ved Renteindtægterne af disse separate Fonds."