Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-29
Det er vist, at de to vigtigste Opfindelses i Europa er Krudtets og Bogtrykkerkonstens. Den første som den sidste har givet Menneskenes Anliggender i Staterne et ganske nyt Sving Bogtrykkerkonsten især har havt og vil altid have for hele Menneskeheden de uberegneligste Følger. Æren for at have først opfundet denne Konsk tilkommer vel egentligen Chineserne, thi allerede under den chinesiske Keiser Wuwang, der levede 1084 Aar før Chr. F., havde de Bogstaver, skaarne i Træ, eller Sprogcharacterer, som man sværtede og aftrykte. Men da Seiladsen, til Jndien først begyndte i det fjortende Aarhundrede, saa synes det ikke rimeligt, at Europæerne kunne have faaet denne Opfindelse fra China. Tydskerne tilegne sig den især, og tilskrive baade Peter Schoffer, Johann Mentel, Johann Guttenberg og Johann Fust eller Faust jamme. Længe har Krandsen for denne Opfindelse været et Tvistens Æble, endog for Tydskerne indbyrdes. Men Han, som boer lidt under Havet Og med Gold er stærkt begavet" paastaaer, at Bogtrykkerkonstens første Opfinder er myn Heer Laurenz Jansen Koster, en født Harlemer. Man har ogsaa, som de offentlige Tidender berette, fuldt og fast besluttet, at høitideligholde denne Konsts Opfindelse, den 10de Julii næstkommende i Staden Harlem, og oprette dens formeente Opfinder en Mindesteen. Saaledes strede engang syv Stæder om Æren, at have frembragt den Hømer, som de engang alle syv lod tigge sit Brød, saalænge han levede, og saaledes vil maaskee mangen en Mand, som det nu kan koste Umage nok at opholde Livet, blive et Tvistens Æble for flere end een Stad, ikke i Henseende til Æren, at have opholdt ham Livet, men til at have frembragt det, Hvad der har givet Hollænderne Anledning til at betragte Laurenz Koster som Bogtrykkerkonstens Opfinder, er den Omstændighed, at han førend denne Konsts Opfindelse har forfærdiget Træsnit. Disse forestillede især bibelske Historier, hvis Navne og Forklaringer vare tilføjede, og de paa denne Maade trykte Blade gav man Skikkelse af en Bog. De fleste saaledes trykte Bøger ere latinske, nogle ogsaa tydske. Men Bladene vare kun trykte paa den ene Side, og paa det man skulde troe, de vare trykte paa begge Sider, klinedes altid to Blade sammen. Disse Bøgers Bogstaver vare udevægelige og faste, men grove og plumpe. Størrelsen var liden Folio. Unægteligen kan Træfnitskonsten betragtes som Forløberinde til den egentlige Bogtrykkerkonst, thi Overgangen fra ubevægelige Træbogstaver, til bevægelige var let. Men saalænge man ikke havde andet end ubevægelige Bogstaver til at trykke Bøger med, kan man egentligen ikke sige, at have været i Besiddelse af Bogtrykkerkonst, thi var Overgangen fra ubevægelige til bevægelige Bogstaver tilsyneladende let, saa var Overgangen fra en endnu tidligere bekjendt Konst, Spillekorts Forfærdigelse, til de ubevægelige Bogstaver, heller ikke vanskelig, endskjønt man, naar Talen her er om Letheden og Vanskeligheden, i begge Tilfælde nødsages til at tænke paa Columbus's Æg. Æren for den egentlige Bogtrykkerkonsts Opfindelse tilkommer altsaa modsigeligen Johann von Sorgen loch, kaldet Gansebusch zu Guttenberg, sædvanligen Johann Guttenberg, som i Strasburg opfandt de bevægelige Bogstaver. Næst ham fortjener Peter Schöffer i Mainz at nævnes, som opfandt Konsten, at trykke med J Begyndelsen maa Op støbte Bogstaver. findelsen ikke have gjort synderlig Opsigt, thi først sexten Aar derefter, 1450, begyndte Guttenberg, i Forening med en Borger i Maynz, Johan Faust eller Fust, der gav Penge dertil, at drive et Bogtrykkerie, under sin Bestyrelse. Guttenberg var den Gang allerede 50 Aar gammel, og høist sandsynligt maa hans Forsøg med at trykke Bøger, ligge fra 1436, ikke have indbragt synderlig meget, efterdi han maatte tage sin Tilflugt til Faust og pantsætte sit Trykkerie, til ham. Uagtet Fælledskabet havde været i fem Aar, havde hans Anstrængelser dog indbragt saalidet, at han ikke saae sig istand til at betale Faust Renterne, og at Faust, der dog allerede trykte Bibeler, som han falholdte i Paris, efter at have vundet Processen imod ham, tog Bogtrykkeriet til sig. Den arme Guttenberg mistede saaledes ikke allene allerede i Livet Frugterne af sine Bestræbelser, men havde ogsaa paa et Haar nær efter sin Død mistet Æren for Opfindelsen, som Faust vilde tilegne sig, og længe ligesaa ufortjent nød som Amerigo Vespucci Æren for Opdagelsen af America, der opkaldtes efter ham, istedetfor efter Columbus. Som en Mærkelighed fortjener det at anføres, at alle de, der i Tydskland tilskrives Bogtrykkerkonstens Opfindelse, havde Johann til Fornavn.