Berlingske Tidende, 1779-03-15
Sandbye har den endnu i forrige Uge igien yttret sig. Alle 3 Steder ere indspærrede, saavelsom Christiansdahls Hovedgaard, hvor Besætningen er uddød. J Nørre Alslew paa Falster har Sygen, efterat den siden den 1ste Februarii var standset, den 3die denne Maaned igien yttret sig i en forhenubefængt Gaard. Denne Gaards, tilligemed tvende nærmeste dertil liggende Gaarde og nogle Huses Qvæg, er altsammen for Kongelig Regning bleven nedslaget, og dette befængte District inde i Byen separat indspærret, hvorforuden og den heele Byes Spærring ved Militaire vedvarer. J Sielland, bliver lille Nestved og Ladbye Byers Jndspærring i næste Uge ophævet, og ligesaa udløber Bassnæs Hovedgaards, samt Ørslew og Wedschiølle Byers Jndspærrings Tiid udi næste Uge. Udi Hyllested Bye i Antwortschow Amt yttrede Sygen sig den 19de forrige Maaned, og den 1ste denne Maaned blev alt Qvæg der for Kongelig Regning nedslaget, og er altsaa Sygen, saavidt man veed, for nærværende Tiid ikke her i Sielland. Sidstbemeldte Bye er ved Militaire indspærret, Paa Ærøe er Sygen endnu udi endeel Landsbyer, saavelsom udi Kiøbstæden Ærøeskiøbing. Jkke desmindre er denne Kiøbstæd forundt frie Fart og Handel under behørig Forsigtig hed, at ey Smitten derved udbredes; ligesom og Marstal, efterat udi fleere Maaneder intet til Sygen der er formærket, nyder frie Handel og Fart. Paa Alsen er Jndspærringen af Elstrup Bye efter udstanden Qvarantaine ophavet. Gude rup Byes Jndspærring udløber og med det første, da Sygen til sidst den 21de Januarii der har yttret sig. Paa hvert af disse Steder har ikkuns en Gaard været befængt, hvori Qvæget for Kongelig Regning er bleven nedslaget. I Dünne with har Sygen ikke yttret sig siden den 7de, og i Ecken ikke siden den 14de Febr. Udi Kielstrup Bye i Amtet Haders leben er den efter 11 Dages Standsning paa nye udbrudt, Udi Amtet Tundern udløber Achteerup Byes JndspærringsTiid udi næste Uge. Sygen har ikkuns været udi trende Gaarde, og er saaledes ved den foretagne Nedslagning der, som paa mange andre Steder, lykkelig standset. Udi Gaardbye Bye, i samme Amt, hvor Sygen sidst i Januarii Maaned i en Gaard udbrød, er siden ey videre dertil formærket. J Amtet Apenrade er i Jolderup Bye en Gaard befængt, hvori det sidste Qvæg den 3die denne Maaned blev nedslaget. J det Sunnewitske District, i Amtet Flensborg, er siden den 2den forrige Maand intet til Sygen formærket. J Collund og Syderhof am Strande er den gandske standset, og er disse Steders Jndspærring efter udstanden Qvarantaine ophævet. J Synderup var den ligesaa standset og Spærringen ophævet, men den 3die denne Maaned er den der paa nye udbrudt. J Oklundt er siden den 31te Januarii intet dertil formærket Udi Klein=Adelbyelund udbrød den ved denne Maaneds Begyndelse, og i Kiøbstæden Flensborg yttrer den sig endnu fra Tiid til anden. Dog er Farten fra og til denne Kiøbstæd under anordnet Forsigtighed tilladt. Slutningen af det i forrige No. anførte Placat om Qvæg-Sygen. Med denne Attest maae Afsenderen derefter gaae til vedkommende Amtmand, eller naar de henhøre under noget Grevskab, eller Baronie til sammes Eiere, som Amtmand for sit Gods, hvilken da efter befindende videre attesterer Jndholden for saavidt ham er bekiendt, at Sygen ikke er paa det ommeldte Sted, samt ved sin Paategning meddele Eieren eller Afsenderen Tilladelse at lade det angivne AntaQvæg (eller Kalve) hendrive eller transportere til det navngivne Sted, imod at den som følger med Qvæget skal være forbunden at lade denne Attest paategne, af Magistraten eller Byefogden og vedkommende Told= eller Consumptions=Betient udi de Kiøbstæder han passerer igjennem (da det aldeles forbydes ham at gaae uden om nogen Kiøbsted, med mindre Qvægsygen den maatte have yttret sig) og at han, naar Driften skeer til en Kiøbsted, afleverer Attesten til Told=Betienten sammesteds; men naar den skeer til en Propietair eller Forpagter=Gaard, eller til en Bonde Bye, da erhverves Proprietairens eller Forpagterens, og sidste Fald tvende Mænds Paategning, at det i Attesten anførte fulde Antal Qvæg (eller Kalve) til det bestemte Sted er ankommet. J første Fald, naar nemlig Driften skeer til en Kiøbsted, bliver Attesten efter det Kongelige General=Toldkammers Foranstaltning af vedkommende Told= eller Consumptions=Betient til bagesendt til Amtmanden, efterat han, saafremt intet derved en funden at erindre, derpaa forud har tegnet, at alt deri anførte Qvæg virkelig til Stedet er bleven indført, thi skulle noget mange le, forholder han sig efter den paafølgende 4de Post; men i sidste Fald naar nemlig Driften skeer til noget Sted paa Landet, maae Afsenderen selv levere Attesten med sin behørige Paategning tilbage til Amtmanden. 3) Udi Kiøbstæderne meddeler Magistraten eller Byefogden saavel forestaaende Attest, som den paategnede Tilladelse og videre Forskrift, og for Resten forholdes dermed paa samme Maade, blot med den Forskiel at Attesten tilbageleveres eller af Told= eller Consumptions=Betienterne paa det Sted, hvor Qvæget eller Kalvene ere forblevne, tilbagesendes til vedkommende Magistrat eller Byefoged. 4) Naar nogen skulle understaae sig at reyse omkring paa Landet, for at kjøbe Qvæg, uden at være forsynet med den i 1ste Post ommeldte Attest, eller nogen befindes at drive Qvæg fra noget Sted, uden for i Veyen at have forsynet sig med saadan Attest og Tilladelse, som udi de næstforegaaende trende Poster er foreskrevet (da ingen anden Attest enten fra Stedets Sogne=Præst, Proprietair eller andre bør ansees antagelig) eller naar nogen maatte befindes at være dreven forbie en Kiøbsted, hvorigiennem den rette Vey faldt, skal enhver som samme maatte forekomme være berettiget, strax at anholde, og henbringe dem til nærmeste Rettens Betient, som beholder dem udi sikker Bevaring og ufortøvet giør Jndberetning til det Steds Amtmand, hvor en saadan modtvillig Overtræder af denne til almindelig Sikkerhed sigtende Anordning er antruffet, at hvem derefter skeer videre Forestilling til Commissionen om, hvorledes med den Skyldige skal forholdes. Og, som det paaligger enhver Rettens Betient og anden Embedsmand at see deslige almindelige Anordninger overholdet, saa forventes ikke, at nogen herudi vil tage Forsømmelse, og paadrage sig Ansvar ved at see igjennem Fingre med hvis han maatte bringe i Erfaring at være stridende imod denne Anordning. Og naar ellers nogen anden maatte angive og beviisliggjøre Forbrydelser derimod, kan han vente en Premie af 10 Rdlr. for hver saadan ved ham opdaget Forbrydelse, som af den Skyldige skal udreedes, og i Fald han ikke formaaer at udreede samme, kan den ventes af den Kongelig Casse udbetalt. Skulle endelig nogen Drift ankomme ved et Toldsted, som ikke befandtes overeensstemmende med Attesten, i Henseende til Antallet eller Kiendemærkerne, bliver samme efter føyet Anstalt af vedkommende Told= eller Consumptions=Betient anholdt, og de medfølgende Drivere af Stedets Øvrighed efter erholden Anmeldelse fra Told=Betienten, sat udi Arrest, indtil Commissionens Resolution, om det videre Forhold efter skeete Jndberetning kan erholdes. Hvilket til fornøden Efterretning og Jagttagelse af vedkommende Stadens Jndvaanere herved bekiendtgiøres, ligesom ogsaa at de udi 1ste og 3die Post ommeldte Attester fra Raadstue=Skriverstuen bliver udstædte, naar Vedkommende sig derom sammesteds skriftligen og paa behørig Maade. anmelde.