JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Dette Aars Konstudstilling viser, at Kjøbenhavn i Fremtiden kan vente at faae at see, ikke allene Værker af de Konstnere, som findes her i Staden, men Udstillingen vil tillige vorde en Centralpunkt, der vil tildrage sig Konstproducterne fra hele Riget. Skjebnen kan ofte have henkastet et ualmindeligt Genie i en eller anden Udkant, hvor man hverken kjender eller agter hans Arbeider om han end undertiden kunde ønske at blive seet af Hovedstaden og med al Magt blev opmuntret dertil, saa er det ham dog neppe mueligt, selv fra den Side betragtet, kunne Udstillingerne ved Academiet blive af stor Nytte, thi det er vel ei at tvivle paa, at vi kunne vente at de efterfølgende ligesom denne ville blive berigede med Arbeider, som ere forfærdigede i Provindserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Det Slesvigske og Holsteen har aldrig været gandske fattigt paa Malere, der fortjente Konstnernavnet; en rig Adel, og Stæder som Flensborg, Kiel og Altona have sysselsat flere end man troer, og der har sikkert levet mange agtværdige, maaskee endog udmærkede Konstnere, som uagtet de have levet i vort Land, dog altid ere blevne ubekjendte her. Vi ville haabe at dette ikke meere skal kunne blive Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Naar man følger den Orden, hvori Konst værkerne staae i den udgivne Fortegnelse, bliver man først opmærksom paa Arbeider af Landskabsmaler Dahl, en Konstner, som allerede ved de foregaaende Udstillinger har erhvervet sig et stort Navn iblandt vore Malere. Beviis paa hans sjeldne Talenter er den store Variation, som hersker i hans Malerier, og det ikke allene i Henseende til Gjenstand og Størrelse, men ogsaa til Tone, ja selv Malemaade, saaledes at naar man, som her, seer 5 Stkr. sammen, sikkert skulde troe de vare af forskjellige aandfulde Konstnere, der hver havde valgt sin Vei. No. 1 er for Ex. en norsk alvorbydende Bjergegn, hvor Klipperne, det klare Vand og Granneskovene ere mesterlige, og det imellem de store Fieldvægge indbrydende Lys udmærket skjønt. Dette anseelige Malerie er omtrent af 4 Al. Længde og 5 Al. Høide, ved Siden af det kommer No. 2, Udsigt over Søen til Skaane, neppe 3/4 Al. langt. Jstedet for at over hele Maleriet i det forrige var udbredt Alvor, smiler os her et nydeligt lille Cabinetstykke i Møde, det fjerne Skaane, Røgen af Kalkbrænderiet og de nydelige Figurer ere lige fortræffelige. No. 3 og 4 ere større Malerier, Udsigter af Dresdens Omegn, Figurerne og den hvide Hest paa No. 4, omendskjøndt de maaske noget skade Landskabet, ere dog, for sig selv betragtet, malet og tegnet saaledes som man sjeldent finder dem i Landskabsmalernes Værker. - No. 6 er et lidet Stykke, hvor Søe og Luft spiller Hovedrollen. Bølgeslaget, som skal være svært at male godt, er særdeles heldigt. Man maa haabe at denne Konstner, der gjør Danmark saa stor Ære, endnu længe vil beholde denne Aandsfrihed i sine Værker, og naar han engang i sin Alderdom vælger sig en eller anden fast Maneer at arbeide i, dette da maa være een af dem, hvori han netop har opnaaet en høi Grad af Konstfærdighed, og som ganske tilhøre ham selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Efter Hr. Dahls Malerier følge 2 anseelige Copier af Jensen, en ung Konstner, der ligeledes har studeret ved vort Academie og nu er i Udlandet. Hs. H. Prinds Christian har givet Konstneren Leilighed til at male og os den Fornøielse at see en skjøn Copie af den berømte dresdenske Raphael. Galleriet i Dresden fremviser ikkun dette ene Malerie af den udødelige Maler, men det er et af hans største Mesterstykker, der veier mere end hele halve Snese Malerier, man, med eller uden Grund, i andre Gallerier vil tilregne Raphael. Vanskelighederne ved at copiere et saa udmærket Malerie, der ogsaa skal have lidt noget af Tidens Tand, ere store, man maa være glad ved, at netop det Vigtigste, Hovederne paa Madonna, Christus og den hellige Barbara syntes at være det heldigste, interessant vilde det være at sammenholde den unge Møllers berømte Kobber med denne Copie. - 7) Venus efter Titian, ligeledes en Copie efter et berømt Malerie i Dresden. Hovedet paa Venus er udmærket godt og aandfuldt copieret; man seer ret her Titians saa tidkomtalte Fuldkommenhed, uden Skygger at kunne male rundt, det synes, naar vi staae tæt ved, at maatte være fladt, men trine vi blot et Par Skridt tilbage, hvelver og runder alt sig. Den nok i Ansigtet noget for brune Luthspiller, contrasterer slemt med sin egen Haand, og formodentlig er det een af den bekiendte dresdenske Gallerie inspecteur Riedels sædvanlige Særheder, som oftest at lade enkelte Steder paa de Malerier, han med saa megen Hemmelighedsfuldhed reengjorde, blive som de vare, for destobedre at kunne vise Contrasten. No. 8-11 af Harder, en ung Landskabsmaler, der i Fjor vakte ikke ringe Forhaabninger, og som nu viser gode, sikkre Fremskridt. No. 8 er allerede af en anseelig Størrelse, som fordrer bestemtere Former og Udførelse. Veien er smukt valgt, og den lille Sluse, det bag ved samme liggende klare Vand og Sivene, udmærket skjønt malet. Fortsættes.) August v. Kotzebue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Et lidet Lystspil, under Titel, Qvinderne efter Moden, vandt bifald, især ved nogle indstrøede Byanecdoter, og vidnede om hans fortrinlige Talent til det Comiske og Satiriske. Noget derefter tog han sin Examen og blev Advocat. J denne Stilling besøgte han sin Lærer Musæus, endnu oftere. Han kom dagligen til ham i hans Hauge, og skrev med ham ved eet Bord. Han søgte nu at efterligne Musæus, ligesom hidtil Wieland, Göthe og Brandes. Derom vidner hans "Jeg, en Historie i Fragmenter." Han lod derpaa trykke et lidet Bind Fortællinger, og gik i Efteraaret 1781 til Petersburg, hvor han blev ansat som Secretær hos General Bauer, da denne, efter to Aars Forløb døde, blev han, efter Generalens foregaaende Anbefaling hos Keiserinden, udnævnt til Titularraad, og 1783 ansat som Assessor i Overappellationstribunalet i Reval. 1785. blev han Præsident for Gouvernementsmagistraten i Esthland og tillige ophøjet i Adelstanden. J denne Periode skrev han sin Bog om Adelen, som man paastod han havde udarbeidet, for at give den Stand, han saa ofte havde satiriseret i sine Skrifter, nogen Opreisning. Men da hans Satires Svøbe ikke skaanede denne Stands svage Sider i hans senere Skuespil, saa synes denne Paastand ugrundet. Allerede hans Roman den ortenbergske Families Lidelser, som udkom 1785, gjorde nogen Opsigt, og viste hans heldige Fremstillelsesgave, skjøndt Caractererne deri ere overspændte og ikke sjeldent grændse til Carricaturer. Men hvad der gjorde ham til det store Publicums, Yndling var "Menneskehad og Anger", og "Jndianerne i Engelland." Det første Stykke især gjorde en glimrende Lykke paa alle Skuepladse; ogsaa blev det snart oversat paa Dansk, og opført paa det Kongel. Theater, hvor en Rosing fandt Leilighed til at hæve Stykket ved sit ypperlige Spil i Meinaus Rolle. Forfatteren heraf saadet i en yngre Periode af sit Liv, og da følt han sig inderligen rørt derved; men i modnere Alder vilde det aldeles ikke smaae ham; de alvorlige Caracterer forekom ham overspændte og de comiske carricaturagtige. Det Hele syntes ham en besynderlig Blanding af Overspændthed og Lavhed, Alvor og Spøg. Men Stykket har unægteligen ogsaa sine mange gode Sider. Bedre hvede ham Jndianerne i Engelland. Konstdommerne begyndte nu at være K. temmeligen paa Halsen. Var end den Lykke, hans Stykker gjorde, overdreven, saa synes hines Dadel det ikke mindre. Jdeligen søgte de at udlede af hans Skuespil en umoralsk Tendents, endskjønt neppe nogen Digter har prædiket mere Moral paa Skuepladsen end netop han Hans saarede Forfængelig hed, der paa Publicums Side var bleven saa overvættes smigret, forledte ham sandsynligviis til i Aaret 1790, da hans svækkede Sundhed tvanham til at søge Pyrmont, at skrive "Bahrt mit der eiserne Stirne."(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Prof. og Ridder Clemens mesterlige Gravstikke har atter skjænket os et herligt Arbeide, H. H. Prinds Christian Frederiks Gemalinde, Prindsesse Caroline Amalias saare veltrufne Portræt, efter J. C. Grøgers Original. Det er et skjønt og værdigt Sidestykke til H. H. Prinds Gouverneurens kobberstukne Portræt fra samme Mesterhaand. Stykket faaes hos Hr. Professoren selv paa Charlottenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
J Overrød District i Sjælland skal nu opføres en ny Skolebygning. Den skal enten være af Grundmuur eller Egebindingsværk, og i alle Maader som den i Nærum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
J denne Tid er hertil ankommen fra Bøy men Konstneren Johann Prochaska med et afham forfærdiget musicalsk Jnstrument, den harmoniske Chitar kaldet. Dette Jnstrument efterligner, efter hans Forsikkring, saavel enkelte som samlede i fuldkommen Harmonie: FløiteChitar, Pikolo, Janitscharmusik (hvorved forskjellige Instrumenter lade sig høre), Orgele(Mekanismens Hovedkonst), hvorved Tonen frembringes med samme Kraft og Styrke, som ved Orgelet i en Kirke. Foredraget skeer ved anbragte Claves, og Jnstrumentet er ikke, som andre lignende, indvendig forsynet med Valtser, og man kan ikke allene spille visse bestemte Stykker, derpaa, men ogsaa indstudere dem efter andre Melodier, ligesom man selv ønsker. Hr. Prochaska, som logerer paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Gothersgaden No. 363, i Stuen, agter med Allerhøieste Tilladelse, at lade sig høre i sit Logis, men tilbyder sig tillige, at lade sig høre paa dette Jnstrument i offentlige og private Selskaber. Han tilføier: at Alting udrettes ved Mekanismens Kraft, men hvorledes man kan indstudere Stykker, ligesom man selv vil, paa et Jnstrument, hvis Toner kun frembringes ved Mekanismens Kraft, er i det mindste Anmelderen ikke ret begribeligt. - En anden Konstner, Hr. J. D. Buschmann, fra Friedrichsrode ved Gotha, er i disse Dage ankommen hertil med et nyt opfundet Jnstrument, som han kalder Terpodion. Han agter med Kongel. Tilladelse, at opføre dermed næstkommende Mandag, den 12te April, paa det Kongel. Theater, understøttet af Capellets Medlemmer og det forhen i Skilderiet omtalte Konstnersamfund, Qvinteordium, en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert. Jnstrumentet roses meget i allgem. musicalische Zeitung No. 36 for 1817, af Musikdirecteurerne Schneider og Schulz i Leipzig. "Det henregnes der til samme Classe, hvortil Chladnis Klavicylindre og lignende Jnstrumenter høre, og udmærket sig ved Reenhed, Lighed, Tydelighed, Kraft, Fylde og Blodhed i Tonen; det har det store Fortrin for lignende Jnstrumenter, at de hurtigste Passager bestemt og tydeligt kunne frembringes. Man troer at høre en paa det nøieste indstuderet Harmonie af blæsende Jnstrumenter, som Fløite, Klarinet, Fagot, Horn &c. Tonerne frembringes ved Frictionen af en Trævaltse og smaa Træstokke, ved Hjel af et Svinghjul, som den Spillende, uden Anstrængelse, sætter i Bevægelse. De modtage alle muelige Slags Gradationer, fra det neppe hørlige Pigno til det stærkeste Forto, og omvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Enhver Fortepianospiller kan uden stor Umage eller Anstrængelse lære at spille paa dette Jnstrument. Det har en beqvem Form, og ingen Resonnantsbund. - Anmeld, som endnu ikke har seet dette Jnstrument, men her ganske henholder sig til den i musical Zeitung yttrede Dom, hvis fuldkomne Upartiskhed han saa meget mindre kan forlade sig paa, som man mere end eengang er bleven skuffet ved saa overdrevne Lovtaler baade over Konstnere og Opfindelser. Det er vist nok nødvendigt, ved foregaaende Anmeldelser at henlede Almeenhedens Opmærksomhed paa nye og ubekiendte Gjenstande, naar de offentligen skulle fremstilles; men er det forud vakte Jndtryk for overdrevent, saa skader det siden mere end det gavner. (Slutning af Udtoget af den Danske Hof og Statscalender for 1819, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Geistligheden i Danmark, Siellands Stift: a) Kjøbenhavn: Biskoppen, 2 Provster: Stiftsprovsten og Provsten for Holmens Provstie, 1 Confessionarius, som er dansk Hof og Slotspræst, 7 Sognepræster og 7 Capellaner ved de danske Menigheder, samt 3 andre Præster og 6 ordinerede Catecheter; 2 Sognepræster og 1 ordineret Catechet ved de tydske Menigheder;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
den reformerte Kirke har i fransk og en tydsk Præst; Antallet af de øvrige Kirkebetjente er 52. b) det øvrige Sielland, 263 Præster. c) Bornholm: 16. d) Færøerne 7. e) Grønland 6. f) Ost- og Vestindien 9. - Fyens Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 160 Præster og ordinerede Catecheter. – Lolland og Falsters Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten, 63 Præster og ordinerede Catecheter. - Aalborg Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 106 Præster. - Viborg Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 117 Præster. - Aarhuus Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 156 Præster. - Ribe Stift: Biskoppen (vacant.); Stiftsprovsten; 190 Præster. - Jsland, Biskoppen. Skalholts Stift: 121 Provster og Præster. Forrige Holum Stift: 60 Provster og Præster. - Hertugdømmen: a) Slesvig: General-Superintendenten; 236 Provster og Præster. b) Holsteen: 186 Provster og Præster, c) Lauenburg: - Det Kon Superintendenten; 26 Præster. gelige Capel har sin Chef, 2 Concertmestere, 2 Accompagnister, 2 Kammermusici, 13 Violonister, 4 Bratschister, 4 Violloncellister, 3 Contrabassister, 6 Fagottister, 3 Fleutraversister, 4 Obrister, 4 Klarinettister, 4 Valdhornister, 1 Harpespiller og 1 Klaveerstemmer. - Den Kongel. Theater=Etat har sin Chef, 2 Directeurer, 19 Skuespillere og Sangere; 21 Skuespillerinder og Sangerinder, 5 Solo Dansere, 5 Solo-Danserinder, 12 Figuranter, 12 Figurantinder, 4 mandlige og 10 qvindelige Elever, samt 26 forskjellige Betjeninger ved Theatret. - Den Kongelige dramatiske Skole staaer under den Kongel. Skuespil-Direction, og har 1 Forstander og Lærer, 7 Skuespillere, 6 Skuespillerinder, samt i mandlig og 2 qvindelige Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Odense, den 6 April. Fredagen den 26de Marts henrettedes paa Wedelsborg Grevskab Mordbrænderen, som i afvigte Sommer satte Jld paa sin egen Gaard og derved paa Føns Præstegaard m. v. Gid dog dette alvorlige Exempel maatte tjene dem, der kunne gjøre sig skyldige i en saa rædsom Misgierning, til Advarsel og Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
De Fyenske Bankoseddelfabrikantere have været et meget udbredt Komplot og havt Forbindelser, baade i Jylland og flere Provindser. Endog i Kjøbenhavn er opdaget en Deel i samme implicerede Personer, hvoraf 4 Arrestantere ankom hertil Odense i Søndags, deriblandt ogsaa en Marskandiser, som andre Aviser urigtig have fortalt skulde have hængt sig i Politiearresten. - Ganske nylig er her et nyt Komplot opdaget, som har givet sig af med at trykke enkelte Rigsbankdaler Sedler med en Plade. Deres Falskhed er imidlertid let kjendelig og der skal kun et ubetydeligt Antal deraf være sat i Omløb. - Paa Tirsdag i næste Uge begynder her Auctionen over afg. Professor Heibergs udsøgte og nitide Bogsamling, der bestaar af c. 2000 Bind, næsten lutter kostbare Skrifter, og er især rigt i den græske og romerske Philologie, de skjønne Videnskaber saavel i Modersmaalet som i andre nyere Sprog, Philosophie, Historie og Pædagogik. Desuden findes der fuldstændige Samlinger af Minerva, Jris, lærde Efterretninger, og flere af vore berømteste Tidsskrifter. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Viborg, den 3 April. Sidste 31te Marts om Morgenen Kl. 7 blev i en dyb Afgrund ved Riis=Mølle i Taarup Sogn, Fiends Herred, funden under en væltet Vogn en død Kudsk. Hestene havde slidt sig løse fra Vognen og disse gav Anledning til Eftersøgning. Stedet hvor Vognen blev fundet var langt fra Veien; formodentlig har Kudsken sovet, og ved at anholde stiv den ene Tømme, maae Hestene vel have faaet en feilagtig Retning. Politiet og Lægen kom saa hurtigt som mueligt til Stedet; men da Afstanden, fra Sognefogden til Herredsfogden var næsten 3 Mile, kom al Hielp for sildig. En Bonde, som først fik Øie paa den uheldige Kudsk, lod den svært læssede væltede Vogn ligge rolig paa ham, der antoges allerede for død, hvilket han ventelig ogsaa var. Kudsken Peder Hald, en ædruelig og brav Karl, tjente Farver Holm i Skive. Det var at ønske, at den Fordom hos Almuen; ei at turde røre formeentlige Selvdøde eller Død fundne uden Øvrigheden er tilstæde, maatte ved en Lov søges udryddet, og at det blev gjort Vedkommende til Pligt (liig den perusiske Lovgivning, Bud) strax at forsøge alt mueligt for at redde saavel Mennesker, der ere i Livsfare, som og formeentlige Døde ved ulykkelige Hændelser. Anmelderen veed, at nyligen en Kone, som faldt i en Brønd og kun laae nogle Sekunder i samme blev, da hun blev taget op, og ei strax gav Livstegn, i en streng Vinternat lagt ved Siden af Brønden, og forblev liggende der indtil Øvrigheden kom. Et andet Steds skal nyligen nogle Bønder have seet et Barn falde i Vandet; men de rørte dem ei af Stedet for at redde samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Blandede Efterretninger. J den norske Rigstidende af 30 Marts la ses følgende: "Efter den Svenske Overpostdirections Foranstaltning gaae to Poster til Udlandet, den ene over Østad og Stralsund, den anden over Helsingborg og Danmark, uberegnet Posten over Finland til Rusland og over Gothenborg til England. Fra Norsk Side har man yttret Ønske om en almindelig Post til Udlandet af en femte Vei, nemlig over Jylland, da Paketbaade skulde gaae mellem Fladstrand og Frederiksværn. Postvæsenet er af saa stor Vigtighed for Handel og Videnskabelighed og for enhver Mand, baade i offentlige og private Forhold, at det vist fortjener megen Opmærksomhed, og at Jngen kan være ligegyldig for dets Fordele og dets Mangler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Naar man betragter Norges og Sverriges Beliggenhed mod Havet og andre Lande og opkaster det Spørgsmaal, af hvilken Vei dets Breve til Udlandet bør befordres, saa kan Valget neppe falde paa andre Rourer end de her nævnte, nemlig over Østad og Stralsund, over Hamborg og Danmark og over Frederiksværn og Fladstrand, men man spørger videre, hvilken af disse bør nyde Fortrinet, For Norge er den Østadske Post ikke beqvem. De fleste Breve gaae til Danmark, det nordvestlige Tydskland, Jtalien, Frankerig, Holland og over Hamborg til England, og for disse Breve er Passagen fra Stralsund langs Østersøen en betydelig Omvei, imod at sende Brevene over Helsingborg og Helsingøer. Sverrige har vel noget større Brevvexling med Stederne ved Østersøen end Norge, og af denne Aarsag er Postfarten over Østad maaskee beleiligere for det første end for det sidste Rige, men i det Hele dog mindre ønskelig end over Helsingøer. For Norge er Posttouren over Jylland fordeelagtig, men for Sverrige ubeqvem. En meget vigtig Omstændighed taler forøvrigt mod Postgangen baade over Ystad og over Jylland, at nemlig en stor Deel af Veien gaaer tilsøes, og de Handlende som af alle meest benytte Posterne, er det høist magt paaliggende, at de med Sikkerhed kunne beregne, til hvilke Tider Brevene ankomme. Tager man Hensyn hertil, saa bliver udentvivl Touren over Helsingborg og Helsingøer herefter som hidindtil den bedste. Kunde man da ikke - haver Jndsenderen hørt nogle sige – lade den Svenske Postcasse underholde Posten over Østad, og den Norske Postcasse anlægge en Post over Fladstrand, men da det neppe kan negtes, at den rigtige Vei for begge samlede er over Helsingborg, og at det er klogest, og i oeconomisk Henseende naar man vil forskaffe Finantserne et Overskud, at have en fælleds Postbefordring for de to forenede Riger, saa synes Oprettelsen af en egen udenrigsk Post for Norge, ikke at være tilraadelig. Skulde det være Tilfældet, at den nuværende Postindretning over Helsingborg er mangelfuld, saa maa disse Mangler ved forenede Bestræbelser kunne afhjælpes, og med større Kraft maa der kunne arbeides til dette Maal, naar Correspondencen er concentreret, end naar den adsplittes. At Posten, naar den forlader Svensk Grund, skal gaae gjennem et fremmed Rige, kan ikke være hinderlig, thi denne Hindring vil møde allevegne, og desuden hersker i den største Deel af Europa saa megen Liberalitet mod Postvæsenet og Erkiendelse af dets Vigtighed, at Breve ligesaa trygt kunne betroes Fremmede som vore Egne."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
J sit nyligen udgivne Skrift bebuder den bekiendte heldige Veirprophet, Professor Dittmar, Veirliget i tilstundende Sommer og Efteraar paa følgende Maade: Marts vil have nogle varme og behagelige Dage, men de koldere og med Regn ledsagede ville ikke udeblive, April vil i Begyndelsen ligne den sidste Halvdeel af Marts, men fra 16 til 20 April vil der fra Sydvest indtræffe just ikke meget varm Regn. Jmellem den 50 og 60de Grad Nordre Brede kan man vente omNatten Snee og om Dagen Hagel med Vindstød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Med den 16de April vil i vor Egn (Preussen) Hyld- og Rønnebærtræerne, Stikkelsbær, og Ribsbuskene være udsprungne, og endnu førend Begyndelsen af Maj maa nogle varme Aftener Oldenborrer lade sig see. J de sidste Dage af April ville alle Træer faae Blomster, som snarere ville lide af kolde Vinde og Jlinger end af Jnsecter; der vil ikke komme mange Myg, Snegler og Sommerfugle, men i mange Egne desflere Muus, Markmuus og Muldvarpe, hvis Unger Regnen dog vil ødelægge. Maj vil have varme Dage, og end- og Tordenveir, i sydlige Lande (men ikke her tillands) vil Sæden allerede staae i Blomster, Morgenerne og Aftenerne ville vel være kjølige, men Nattefrost vil ei være at befrygte. - NB. Saafremt Hr. Professor Dittmar endnu førend Pancratius's og Servatius's Jndtrædelse faaer Svarpaa sine til Archangel sendte Forespørgsler, saa vil han kunne nøiere bestemme, og, som man bør haabe, offentligen bekjendtgjøre: "om vi i Maj have Nattefrost at befrygte eller ei. Juni vil vel ikke blive en fuldkommen fugtig Maaned, men d. 12, 13 og 14de ere kolde, skjøndt med kjølig Luft hyppigen afvexlende Regndage at vente Ved det fremkommende Uveir vil stærk Skylleregn, paa mange Steder ledsaget af Hagel, indtræffe, og ved St. Hanstid ville mange Floder voxe, men dog vil Høhøsten falde godt ud og Sæden lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Kjøbenhavns Børs den 10de April. Formedelst Helligdagene noteredes i Gaar ingen Cours. - Prisen paa Kongel. Obligationer begyndte i disse Dage igjen at reise sig. Mankunde sælge til 74 1/2, og der begiertes 75. De have allerede været i 71.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-10
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ansvator Haa Sextende Aargang. No. 30. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 April 1819.