JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Cadix den 19 Jun. Da den Hollandske Consul, Hr. Nagel, havde erfaret, at den i vor Havn for Anker liggende Russiske Eskadre under Vice Admiral v. Borissows befaling vilde seile til Østersøen; saa skrev han den 1. hujus et Brev til den Russiske Consul, Hr. Brandenborg, i hvilket han bad ham at giøre Forslag hos Hr. v. Borissow om at tage adskillige i Cadix seilfærdig liggende Hollandske Skibe under sin Eskorte indtil paa Høiden af Texel, saa og at bringe Equipagen af det Hollandske Krigskib, Princesse Maria Louisa, som formedelsk Alde er blevet solgt, til Holland. Hr. Brandenborg gav den Russiske Admiral Efterretning om dette Forslag; men han gav under 9 hujus dette skrivtlige Svar: At han uden hans Hofs udtrykkelige befaling ikke kunde tage disse Skibe under sin Convoy, og at han ikke kunde indtage Equipagen af det Hollandske Krigskib, Maria Louisa, efterdi Equipagerne paa hans Eskadre vare complete, og altsaa havde han intet Rum. Den Russiske Eskadre er og virkelig den 17, hujus seilet herfra.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Rom den 30. Jun.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Nu vil man for vist sige, at med det første skal udkomme et paveligt Breve, hvorved den forrige Paves Ophævelses Breve i Henseende til Jesuiter=Ordenen bliver bekræftet. Man paastaaer endog, at det vil blive endnu eftertrykkeligere affattet end det første.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Fra Kirkestaten den 1. Jul. Alle Jordegodse i Kirkestaten blive nu efter Pavens befaling opmaalte, for derefter at indrette Afgivterne, der aarlig vil indbringe det pavelige Kammer betydelige Summer. Saa bliver og forfattet en nøie Fortegnelse over alle Klostere og deres Eiendomme, efterdi der skal giøres en nye Indretning med disse Klostere for begge Kiøn, hvorved ligeledes anseelige Pengesummer ville komme under den hell. Faders Disposition.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Nane, den 5. Jul. Allerede for nogen Tid siden har Hr. Marcol, General=Procurator her ved Parlementet, ladet udgaae en Circularskrivelse til alle Sogne i Lothringen, angaaende Klokkernes Ringen ved indfaldende Uveir. Han tilstaaer, vel, at dette Tegn blev givet i de første Tider af den Christen Kirke, for at sammenkalde Menighederne til Bøn for Jordfrugternes Bevaring, ligesom og saadant endnu paa nogle Steder pleier uden Fare at skee om Natten naar man frygter for Frost i Maji Maaned; men hvilket ikke meere uden Fare kan skee, saa snart et opkommet Uveir ikke tillader at sætte Luften i mindste Bevægelse. Han anfører herpaa nogle sørgelige Exempler af Troende, som af forudfattede Meninger drevne af Jver have fundet deres Død i Klokketaarnene. J Valence i Dauphine bleve af de unge Mennesker, som ved et Uveir ringede Klokkerne, 2 Slagne ihiel, og 9 saarede. Ligeledes skeede det i Klokketaarnet i Pattelange i Lothringen, hvor af de 3, som ringede, den ene blev slagen, og de 2 saarede. Han beviser af Akademiets Beretninger, at i een Nat fra Langenau indtil St. Paul de Leon bleve ved et hæftigt Uveir alle de Kirker, hvori man ringede, trofne af Lynilden, og de faa, hvorudi denne Forretning blev forsømt, bleve forskaanede.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Edinborg den 6. Jul. Om den store Jamaika Flode, som den 24. Jun. under Ledsagelse af 5 Linieskibe gik til Ankers ved Leith Road. og som nu lykkelig er ankommen til Portsmouth, fortiene følgende Efterretninger at blive meddeelte: Denne Flode, som den 16. Mart afseilede fra Jamaika, har havt en af de længste og ubehageligste Reiser, som nogen kan erindre sig, i det den har været over 3 Maaneder underveis, og man kan forestille sig den Mangel, der maae have hersket paa denne Flode, da den ved sin Afreise fra Jamaika ikkun havde medtaget Levnetsmidler for 1 Maaned, efterdi der paa Jamaika ikke var meget tilovers. Man troede, at der var opkommen en Hungersnød paa denne Flode, dersom den ikke havde optaget det store Franske Skib, Marquis de Fayette, som havde mangsoldige Levnetsmidler og Borde. Jmidlertid ere des uagtet mange af Mandskabet døde underveis, og strax efter Flodens Ankomst bleve her 400 Syge satte i Land, hvis længere Ophold paa Skibene vilde have været dødeligt. Man kan forestille sig, at de Franske Fanger af det tagne Skib, Marquis de Fayette, og endnu af 2 andre Franske Schalupper ingen bedre Skjæbne have havt end vore Folk. Den 26. Juni bleve 100 udskibede, hvilke saae ligere ud til Gespænster, end levende Mennesker: 40 af den vare til at gaae altfor matte, og maatte føres paa Vogne, de øvrige 60 gik vel, men de maatte paa en Marsch af omtrent 1 Miil holde adskillige Gange stille. De ere deels indqvarterede i Spitalet, og deels i Slottet, hvor de af mange medlidende Personer bekomme Brød, Viin og andre Forfriskelser.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Fra Ungarn den 9. Jul. Fra Macedonien indløbe de sørgelige Efterretninger at Pesten i alle Egne der i Landet har taget saa sterk Overhaand, at mange Mennesker ere blevne bortrevne og de fleste ere flygtede, hvorved Handelen meget er bleven standset. London den 10. Jul.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Vi vente med stor Utaalmodighed paa Efterretninger fra Admiral Rodney i Vestindien, og det hvert Øieblik, da Vinden blæser sterk fra Vesten. Usandsynligt er det vel ikke, at St. Lucia er bleven indtagen af de Franske. Besætningen der under vor Commandant, St. Leger, bestaaer kun af 11 til 1200 Mand, og iblandt disse befinde sig nogle 100 Syge. Alle vare her begierlige efterat læse Hoftidenden for i Dag; men den taler ikke et Ordom noget, efterdi der ingen Efterretning endnu er indløben fra Vestindien. Jmidlertid læser man i samme Hoftidende et Udtog af 2 Breve fra Gouverneur Elliot i Giraltar, hvoraf erfares, at alle de Rygter om, at Gibraltar var med Storm indtagen af Spanierne, ere grundfalske. Blandt andet mælder bemældte Commandant, at han ikke kan efterlade at berette, at den 9 Jun kom der Jld i det fiendtlige Laboratorium, hvilket foraarsagede en voldsom Uddrivelse, da den af Kuglernes Springen foraarsagede Raslen og Allam varede henved 20 Minuter, hvorpaa fulgte en Brand, der næsten vedholdt i 3 Timer. Skaden maae have været meget stor, og der maae mange Kugler og meget Krud m. m. være blevet ødelagt. Videre mælder han, at, naar Vinden er stille, igientage de fiendtlige Kanon= og Bombe=Baade deres natlige Besøgelser; men de foraarsage os liden Kummer. Tropperne blive kun allene derved afholdte fra Sovn, hvilket i dette Clima ikke er noget stort Onde, hvilket øiensynlig sees deraf, at Garnisonen er frisk og vel.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Den 13. Jul. Rygterne i Henseende til vore Sager i Vestindien ere endnu saa forskiellige og uvisse, som forhen, da endnu intet Skib er ankommet derfra. J Dag siges, at de Franske havde i et Angreb paa St. Lucia været uhældige, men at de havde taget vort Linieskib Panther paa 64 Kanoner, og strax bemandet det med Folk og Officerer, for at giøre Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
En Paketbaad, som den 14. Jun. var afseilet fra Nye York, og er ankommen til Falmouth, skal have medbragt den Efterretning, at Grev Cornmallis havde foreenet sig med General Arnold i Virginien, og mange af Jndvaanerne der havde nedlagt deres Vaaben, og erklæret sig for Kongen.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Wien den 11. Jul. Den 19. Juni er i alle Arvelandene udgaaen en Keiserl. Forordning, i Kraft af hvilken alle de Blade skal udrives af Ritualerne, hvilke indeholde de 2de for de verdslige Regenteres Rettigheder saa bekiendt nærgaaende pavelige Buller: i Cæna Dommi & Unigenitus. Novicernes Antagelse i de Østerrigske Klostere er ikke allene blevet forbudet i 10 eller 12 Aar; men Forbudet er ubestemt, og indtil nærmere Keiserl. Befaling.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Warschan den 12. Jul. Den bekiendte Hr. v. Tubolsky er for kort siden efter 13 Aars Fangenskab i Siberien igien kommen hertil, og han blev af hans fornemme Familie imodtagen med stor Glæde. Han er den, som i Spidsen af et Corps af de Barrer Confoedereerte opdagede en Vei under Jorden indi Slottet i Cracau, og bragte lykkelig 500 af hans Folk i denne Fæstning. Da han derefter af Mangel paa Levnetsmidler igien maatte overgive sig, blev han bragt til Siberien, af hvilket Fangenskab han formedelst en vis Russisk Generals Forbøn, hvilken hans Fader havde gjort vigtig Tieneste imod Tyrkerne, blev befriet.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Paris den 13. Juli Vor Gazette de France for i Dag mælder endnu ikke et eneste Ord om de Fordeele, som Greven af Grasse skal have tilfegtet sig i Vestindien, og altsaa fæster man endnu ingen fuldkommen Troe til alle de her udspredte behagelige Rygter, nemlig, at Greven af Grasse havde taget 4 Engelske Krigskibe, boret 3 i Grund, og holdte 2 indsluttede.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Frankfurt ved Mayn den 13. Jul. Den Efterretning, at Præsten Bauer fra Worms var bleven funden paa Marken at være myrdet, bliver igienkaldet, eftersom den er ganske usandfærdig. Dette Rygte var blevet foraarsaget deraf, at man virkelig har vedet og Hænderne vare afskaarne, og hvorhos der laae fundet et myrdet Menneske paa Marken, paa hvilket Ho en sort Peruque, som lignede Præstens, hvorved dette Rygte og lettelig blev troet, da Præsten Bauer just var udreist.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Rotterdam den 17. Jul. Siden Krigens Udbrydelse imellem Engeland og Holland vegrede de Engelske Assecurandeurer sig ved at betale den Assurance, som de i Maanederne Novembr. og Decembr. 1780 og altsaa for Krigs Erklæringen, havde givet paa neutrale Skibe, og anførte til Aarsag: At Eierne maatte sørge for, at Skibe og Gods paa deres heele Reise bleve neutrale. Eierne, som herpaa havde anlagt Proces imod Assecurandeurerne, have i disse Dage faaet følgende Brev fra London. Med Fornøielse mældes Dem, at Dommen i Deres heele Sag imod Assecurandeurerne er i Dag til Deres Fordeel afsagt af den heele Ret i den Kongel. Bank, hvis Formand Lord Mansfield var. Mange tilstedeværende Tilhørere yttrede en stor Fornøielse derover. Denne Dom vil gjøre en Ende paa mange saadanne Processer., Nederelv den 19. Jul.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Allerede for nogle Postdage siden have her udbredt sig Skipper-Efterretninger, efter hvilke de Franske under Greven af Grasse havde indtaget St. Lucie; man ventede derfor ogsaa med Længsel paa de Engelske og Franske Breve, da man kunde haabe at erfare noget nærmere og vissere derom. Men dette er endnu ikke skeet, og man befinder sig endnu i selvsamme Uvished, uagtet en nyere Skipper=Efterretning endnu vil bekræfte hint første Rygte med det Tillæg, at den Engelske Besætning paa Øen, 3 Linieskibe og adskillige Kiøbmandskibe vare derved faldne i de Franskes Hænder.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Helsingøer den 20. Jul. Den 16, huj. indkom fra Nordsøen 6 Svenske Skibe med Sild, 1 af Flensborg fra St. Ubes med Salt til Kiøbenhavn, 1 Snov og 1 Brigantin, begge Danske fra St. Croix og St. Thomas med Sukker, Rom, Kaffe og Tobak til Kiøbenhavn, 2 Svenske fra St. Ubes med Salt, og fra Østersøen, 9 Danske fra Kiøbenhavn til Norge, 8 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Den 17, indkom fra Nordsøen 1 Kongel. Engelsk Cutter paa 16 Kanoner, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 1 Svensk fra St. Ubes med Salt til Stokholm. Den 18. indkom fra Nordsøen i stor Fregat af Portugal fra St. Ubes med Salt til Reval og Petersborg, 8 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, og fra Østersøen 8 Danske fra Kiøbenhavn til Amsterdam og Norge, i stor Snov af og fra Kiøbenhavn til Kysten Guinea og Amerika. Den 19, indkom fra Nordsøen i Snov af og til Kiøbenhavn fra Straat David med 2 Fiske, 2 Snovskibe af og til Kiøbenhavn fra Hvalsiske Fangst, begge med deres fulde Ladninger af 11 Fiske, 8 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 5 Svenske fra Gothenborg og Marstrand med Sild.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
J Sundet ligge 140 Skibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen ere destinerede, deriblandt 4 Danske Orlogskibe, 3 Engelske Convoy=Fregatter og 2 Cuttere, og 58 Engelske Koffardieskibe, 1 Kongel. Svensk Convoy=Fregat med 12 Koffardieskibe. Den 19. hujus indkom i Havnen Skipper Munck fra Faxøe med Kalksteen. Den 20, udgik af Havnen Skipper Thomas Rasmussen og Peder Rasmussen, begge af og hiem til Ærrøeskiøbing. I Havnen er itet Fahrtøi med nogen Slags Proviant, som man er meget begierlig efter.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Aalborg den 26. Jul. Under 27. Jun, sidst har Hs. Majestæt paa Fredensborg Slot udgivet Placat, anlangende hvor vidt paa Kongel. Betienteres Gage maae giøres Beslag. Hs. Majestæt giør herved vitterligt, at H. M. allernaadigst vil have befalet og anordnet, ligesom H. M. og hermed anordner og befaler, at ingen maae gjøre Beslag paa eller Execution udi den H. M. Betiente forundte Gage, med mindre en Betient selv godvillig giver Anviisning paa samme, og Creditor tillige dertil har erholdet vedkommende Collegii Tilladelse, hvorunder Betienten henhører; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Ligeledes er under 29 Jun. fra de Deputerede i det Kongel. Danske Cancellie udgivet Placat, hvorved den 5. s. i Placaten af 13 August. 1766. extenderes til alle Jurisdictioner i Danmark. J Følge heraf giøres vitterligt, at H. M. allerunderdanigst er bleven forredraget, at da Parterne især ved Underretterne ofte føre megen mundtlig Protocollation pro & contra, er det fornødent for Dommerne, at have samme ved Haanden, naar de skal forfatte Dom i Sagerne, men at Skriverne ikke kan undvære Protocollerne, og at Parterne undertiden ikke vil bekoste Udskrift deraf, og Allerhøistsamme, i Anledning heraf, allernaadigst har funden for godt, at den 5. s. i den for Kiøbenhavn under 13. August. 1766 udgangne Placat skal strække sig til alle Jurisdictioner i Danmark, saa at ved Stevne=Protocollen ingen mundtlig Procedure videre maae tillades, end Begiering om Documenternes Modtagelse og en kort Protest eller Paastand til Kiendelse eller Dom, men alle Jrettesettelser Deductioner eller vidtløftige Exceptioner at skal skee skriftlig, paa det at Retten, fra andre Sager at fremme, ikke skal opholdes ved vidtløftige Haranquer og Protocollationer; saa bliver saadant herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. I Dag falder her (og man vil haabe paa flere Steder, en velsignet Regn, hvorefter Jorden længe har sukket, gid den maatte opfylde manges Ønsker og til intet giøre alle Kornpugeres Forudseende.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Fra Wiborg berettes, at en eenfoldig Bondekarl skulde for kort siden bære en Kalvefierding hen til Foræring paa et vist Sted, som var ham saaledes betegnet, at han skulde gaae over Kirkegaarden og der hvor han saae en stor Gaard, skulde han banke paa Dørren, og hvis ingen lukkede op, kunde han ringe paa Klokken. Paa Kirkegaarden møder Karlen en Skomager dreng, og spurgte ham om Stedet, hvorpaa denne viiste ham den at banke paa Kirkedørren og sagde tillige, at hvis ingen lukkede op, kunde han gaae omkring Hiørnet og ringe paa den Klokke, hvor Strengen hængte ned. Eenfoldig nok til at troe dette, forføier han sig efter lang Banken paa Kirkedørren hen til den anviiste Klokkestreng, som just var fra Stormklokken, og ringede af al Magt, hvorudover alle Jndvaanerne bleve satte i stor Forskrækkelse, i Tanke, at der var Jld løs, men da denne Forvirrelse var forbi, blev der eftersøgt hvem der havde ringet med Stormklokken, og ved den Leilighed blev denne løierlige Tildragelse bekiendt, som vel for en Tid havde sat mange i Forskrækkelse, men nu foraarsagede en stor Latter. Karlen blev arresteret, men strax løsladt, dog maatte han først bøde med Penge, for denne sin af Dumhed begaaede Feil.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Død. Den 21. hujus her i Byen Værtshuusmand Niels Pedersen, Kroutved, 47 Aar.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Bekiendtgiørelse. Ja Skiftesamling efter forrige Forpagter paa Kyhegaard i Aalborghuus Amt, afgangne Hans Winde, er berammet at holdes her paa Aalborg Slot førstkommende 10. August. om Formiddagen Klokken 10 Slet, saa bliver saadant til enhver Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort. Aalborg Slot den 24. Jul. 1781. Osten. (Skulde nogen have fundet en rund rødbruun Snuf P.M. tobaksdaase, inden i belagt med Skilpade, som den 25. Jul. er tabt paa Veien langs med Østeraae, eller ved Toldboden, og vil levere samme i Bogtrykkeriet, loves en billig Findeløn. f Slettegaard i Vester=Hanherred, dens Reserva Mandskab, er om Natten imellem den 15 og 16. Jul. bortrømt at Søren Andrup i Kollerup Sogn, hans Tienene, navnlig Christen Nielsen Josepsen, 22 Aar gammel, fuldkommen voxen og før af Legeme, sortebruun Haar, som var studsed, trind af Ansigt med brune Øine, og saae got ud, ved Undvigelsen var hanklædi en blaae Inder= og sort Vadmels Udertrøie, Skind eller sorte Vadmels Buxer og Hat paa Hovedet. Hvo bemældte Person skulle forekomme, bedes allerydmygst og tienstligst, at de hannem vilde anholde, og give mig Kundskab derom ved Posten pr. Aalborg, da jeg betaler Paagribelsen med videre Omkostning, og desuden en Douceur for Umagen. Slette den 17. Jul. 1781. C. Brixsen. Jen 118, hujus sidst ere 5 Gæs blevne tagne i Huus; Eieren til samme kan her ved Bogtrykkeriet faae Efterretning, hvor de kan modtages imod erlæggende Bekostninger.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Skulle nogen af Peder Christensen Thorups fattige Beslægtede uden for Løgstør Bye sig opholdende være til (foruden de som allerede have mældet dennem) ville de personlig mælde sig med behørig Legitimation hos Sognepræsten Hr. Munch i Kornum og Hr. Herredsfoged Nøragger i Tofteberg forinden August. Maaneds Udgang næstkommende. Kornum Præstegaard og Tofteberg den 17. Jul. 1781.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
En skikkelig Karl, som kan fremvise got Skudsmaal, og er fri or Hosbondhold, søger Tieneste enten som Kudsk eller Gaardskarl til anstundende Nytaar 1782. anvises fra Thomas, Cramer, Kleinsmed i Aalborg. med Profession, kan mælde sig her i Bogtrykkeriet, hvor En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at lære Guld ham anvises en god Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
P.M. Vei er en Boepæl og got Nærings Sted beligden for Niibe Bye og ved den almindelige alfare gende med fornøden Haugeplads, assureret i Brand=Cassen for 240 Rdlr., har lige Privilegier med Nube Bye, saavel til Vertshuushold, hvortil Beliggenheden er sær beqvem, som anden Handling; hvilken Boepæl nu strax til Beboelse er at faae enten til Kiøbs eller Leie, ligesom Liebhabere maatte forlange, alt paa rimelige og billige Conditioner. Nærmere Efterretning herom er at faae enten hos Hr. Warberg, Fuldmægtig hos (S. T.) Hr. Byefoged Thornsohn i Nibe, eller og hos mig undertegnede. Pors Munch. Odden den 12. Juul. 1781. Øster Hanherred, er det begyndte Skifte optaget til ende Efter Mad. Thaarup, som døde i Haverslef Præstegaard udi lig Slutning den 29. August. førstkommende, skulle flere enten Credi= eller Debitorer være, end allerede under Skiftesamlingerne haver mældet sig, behager de at møde eller mode lade udi Haverslef Præstegaard paa ovenmældte Tid. Aarup Præstegaard den 16. Jul. 1781. Thoger Thorning. ter afdøde Mads Christensen Smed i lille Svangen udi Hør Endskiønt det ved Registerings og Vurderings Forretningen ef bye Sogn paa Havens Gods, er befunden at hans Efterladenskaber er nær er tilstrækkelig til Hosbondens prioriterede Fordringer; saa dog siden der ved holdte Skiftesamling den 5. Jul. sidst, har en stor Deel Creditorer anmældt sig, men uden at legitimere deres Fordringer med Beviis, er Skiftet opsat til den 16. August. næstkommende, hvortil de Creditorer, som baade har anmældt sig, og om flere endnu maatte være til, herved indkaldes at møde med saadanne Beviser, som Loven fordrer efter død Mand, da enhver skal vederfares Ret efter dette fattige Stervboes Tilstand. Haven den 7 Jul. 1781.
Jyske Efterretninger, 1781-07-27
Fra sin Eier i Sundbye Præstegaard er i forrige Uge bortløi den paa Langbroe Vase en hvild, lodden, og skaaren Hanhund, med en sort Plæt paa Ørene og Halen, og klippet i Form af en Love. Finderen, der vil bringe samme tilbage, loves en god Douceur. R. A gende Stift, agter Eieren, om fornøielig Bud skeer, Formedelst Uibeqvemmeligheden i et andet og langt fraligunderhaanden at lade bortsælge en Deel Bøndergods, omtrent en 60 Tdr. Hartkorn, og efter Omstændighederne og Liebhabernes Forlangende, noget derover. Samme Jordegods er beliggende under Aarhuus Stift, Silkeborg Amt, Wrads Herred, i Nørre=Sneede og Eistrup Sogner, og er, undtagen noget lidet, eller en ringe Deel deraf, i god Stand, saavel paa Bygning som Besætning og uden nogen Restance kan svare hvad det bør, samt forsynet med overflødig godt Mandskab, da der og paa samme Eiendomme falder en god Jagt af adskillige Slags Vildt, men fornemmelig paa Uhrhøns, som bekiendt nok, fast er den beste i den heele Egn. Samme Gods er beliggende omkring ved den store Landevei fra Viborg til Colding, og Beboerne, efter deres Fæste Contracter forpligtede aarlig at giøre nogle Reiser og en Deel Arbeide foruden den aarlig svarende Landgilde. Og skulle imod al Formodning ingen Liebhabere af paagrændsende Lodseiere eller andre inden nogen Tids Forløb indfinde eller mælde sig, i Henseende til den helst attraaende Bortsælgelse underhaanden, agter Eieren derefter videre samme Gods, ved offentlig Auction at lade bortsælge, som nærmere skal blive bekiendtgjort til hvad Tid og Sted, nøiere Efterretning og Jordebogens Foreviisning kan blive at eftersee hos (S. T.) Hr. Raadmand Bye og Raadstueskriver Grundahl i Horsens, Hr. Apotheqver Nielsen i Viborg, hos Sr. Schiønning i Nørre-Sneede Kroe og hos Eierens Fuldmægtig Henrich Beck paa Raastrup pr. Thisted i Thye.
Jyske Efterretninger, 1781-08-03
Af Breve fra London den 17. Jul. (Af Hoftidenden den 14. Juul.)
Jyske Efterretninger, 1781-08-03
Whitehall den 14. Jul.
Jyske Efterretninger, 1781-08-03
Den den 14 Juni fra Nye York afseilede Paketbaad, Sandwich, har overbragt Duplicatet af General Clintons Depesche til Lord Germain, hvilket med Fregatten Confederney er afsendt, og hvoraf her følger et Udtog: Nye York den 9 Jun. Mylord! J min Depesche No. 126, havde jeg den Ære at mælde Dem, at Generallieutenant Robertson var i Begreb med at gaae til Cheasepeak Bayen, og der at paatage sig Commando. Men da General Philips Adjutant strax herpaa ankom hertil med den Efterretning, at Grev Cornmallis var indrykt i Virginien, og General Philips var død, saa holdt jeg General Robertsons Afreise for unødig, og han er bleven paa sin Post.
Jyske Efterretninger, 1781-08-03
Da Lord Cornvallis finder i Cheasepeak Bayen den sidst herfra afgangne Forstærkning, og tillige erfarer, at Admiral Arbuthnot er i Søen, saa venter jeg, at han strax vil rykke imod Marqvis v. la Fapette, der ikke, som jeg troer kan undgaae, og en saa frygtelig i Cheasepeak Bayen sig visende Engelsk Magt vil vel giøre nogle af Provintserne der tilbøielige til at underkaste sig. Jeg har den Ære herved tillige at sende Afskriftter af nogle for nylig opfangede fiendtlige Breve o. s. v. H. Clinton. Disse opfangede Breve, som ere vexlede imellem Generalerne, Washington, Fayette, Sullivan og den Franske Eskadre-Chef de Barras, ere 5, og Hoved=Jndholdet af dem gaaer der ud paa: "At de adskillige Amerikanske Corps ere slet forsynede med Vaaben, Munition og andre Nødvendigheder, og at alle Kongressens og nogle af Staternes Bemøielser for at afhielpe dette Onde have været frugtesløse, at Generalerne Rochambeau og Washington have havt i Sinde at foretage sig noget imod Nye York, efterdi Besætningen der var bleven svækket, at herover endnu intet fast var bestemt, og man for troede, at de vilde søge at understytte Marquis v. la Fapette i Virginien.
Jyske Efterretninger, 1781-08-03
Den Franske Eskadre-Chefs v. Barras's opfangede Breve til Ridder Lucerne Fransk Gesandt ved Kongres son, er af Dato 27. Maji, hvoraf sees, "At den Franske Eskadre vilde seile fra Rhode Island til Boston, for der at indtage 500 Matroser, som bemældte Stad havde at levere til den Kongel. Flodes Completering, og at Hr. v. Barras ved sin Ankomst til Boston vilde give Greven af Grasse Efterretning om Sagernes Tilstand i Virginien.