JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Efter Skifte=Rettens og Arvingernes Begiering udi Stervboet efter afgangne Procurator Christian Bagge i Odense, bliver hans efterladte Jndboe, bestaaende af endeel Sølv, Glas mange gode og tildeels nye Sengeklæder, Dækketøi og anden Lintøi, samt Meubler, saasom: Kakkelovne, store og mindre Speile, et engelsk Sanguhr, Borde, Stole, Chatoller, Dragekister, Sengesteder med Omhæng, Kobber, Tin, Jern= og videre Kiøkkentøi, en Kareth og en Chalse med Hestetøi og andet mere, bortsolgt ved offentlig Auction i Stervboets Gaard No. 213 i Graabrøde Stræde og den anden nye Gaard No. 302 paa Vestergade, Onsdagen den 6 Junii førstkommende og efterfølgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9 Slet og Eftermiddag Kl. 3 Slet, hvorover kan faaes trykte Catalogi 10 a 12 Dage førend Auctionens Holdelse hos Kammerraad Orten og paa Postcomtoiret i Odense, saa og paa Postcomtoirerne i Nyborg, Assens og Faaborg; hvilket herved til Liebhabernes EfterretL. M. Bendz. ning bekiendtgiøres. Odense den 16de Mai 1798. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Weilegaards Hovedgaard med tilhørende Mølle, Bøndergods og Kirker, som er beliggende i Nærheden af Odense, i en af Fyens behageligste Egne, agter Eieren ved en eneste offentlig Auction paa Postgaarden i Odense førstkommende 10 Julii Klokken 9 Formiddag, om fornøielig Bud skeer, at bortsælge, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og om 4 Uger tilligemed Jordebogen kan erfares hos Hr. Sekretair Hauber paa Adresse=Comtoiret i Kiøbenhavn, hos Hr. Postmester Lausen i Odense, hos Hr. Boghandler Just, i Viborg og Bogtrykker Wandall i Aalborg, samt hos undertegnede Forvalter Fischer paa Weilegaard, der tillige paaviser disse Eiendomme for Liebhaverne, som maatte behage at tage samme i Øiesyn. En vidtløftig Beskrivelse over disse herlige Eiendomme, agtes ufornøden, og derfor anmærkes kortelig: at Hovedgaarden med dens bekonomiske Jndretninger og anseelige Bygninger, ere meget beqvemme, rummelige og vel indrettede til Beboelse for et Herskab eller anden honet Familie samt at her ved Gaard og Gods haves alle de Herligheder som kan være ved et Jordegods i Fyen, nemlig: store Skove af betydelig Værdie, næsten uopskiærlige Tørvemoser af beste Bonite, Jagt af alle Slags Vildt, samt Fiskerie i Damme, Søe og Aner. Paa Hovedgaardens Grund haves et got Teglværk. Bøndergodset er ypperligt for største Delen af Fælledskabet udskiftet, og uden ringeste Restance. Den halve Kiøbe=Summa i det mindste kan blive staaende i Eiendommene paa første Prioritæt imod lovlig Rente. Til Bøndergodsets Bortsælgelse fra Hovedgaarden haves Kongelig allernaadigst Tilladelse. Gaardens Avling og Hollænderie er ei bortforpagtet, og Tienderne oppebæres in Natura. Fischer. Weilegaard ved Odense den 25 April 1798. Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Hvo som maatte have en liden Boepæl i en reel Gade her i Byen at ville udleie til en liden Familie til førstkommende Michelsdag, vilde behagelig jo før jo heller melde sig hos mig i Overgade No. 9. Friderich Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
J Følge Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved alle de, som maatte have noget at fordre efter den her i Byen afdøde Borger og Skoemagermester Hans Jacobsen, at fremkomme med deres Krav, inden den i Loven foreskrevne Tid. Kierteminde den 12te Mai 1798. J. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Da jeg erfarer, at Adskillige have søgt mig forgiæves i min forrige Boepæl, saa bekiendtgiøres at jeg nu boer paa Holsedore Nr. 607, og fremdeles rekommenderer mig ærbødigst som Bogbinder og Fouteralmager. Odense den 14de Mai 1798. J. G. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Til Vedkommendes behagelige Efterretning meldes herved: at Skifter efter afgangne Hr. Storch, forrige Sognepræst for Huusbye Meenighed, foretages til endelig Slutning paa Minen dahl Torsdagen den 14de Junii førstkommende. Ligeledes bliver Skiftet efter afdøde Hr. Naschou, forhen værende Kapellan i Middelfart, foretaget til endelig Slutning her i Præstegaarden Torsdagen den 28de Junii førstkommende; Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende. Weilbye Præstegaard den 19de Mai 1798. H. Thomsen. 300 Rdlr. forlanges til Laans til førstkommende 11 December imod tilstrækkelig Pant i et Huus med Jorder paa Landet. Vedkommende faae nærmere Underretning fra Adressecomtoiret. Omendskiønt det er forsikret mig, at ingen anden, end den allerede anmeldte Gield hæfter paa Stervboet efter afgangne Vertshuusholder Jens Hansen her i Byen, saa blive dog, til desto meere Sikkerhed, herved alle de, som ellers maatte have noget at fordre i dette ubetydelige Boe, indkaldede at fremkomme med deres Krav inden den i Loven fastsatte Tid. Kierteminde den 12te Mai 1798. I. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Mandagen den 4de Junii førstkommende Klokken 10 Formiddag bliver holdet offentlig Auction i Sunds=Gudme=Herreds Tingstue i Svendborg over 10 Huse, S. T. Hr. Grev Bille Brahe tilhørende, beliggende i Søerup og Skousboe Byer samt Kogtved Strandhuse i Sunds Herred under Nyborg Amt, af hvilke Huse de 2de i Søerup og de 2de i Kogtved Strandhuuse. er Hartkorn tilligende, men de øvrige ere uden Hartkorn. Conditionerne saavelsom Jordebogen hvorefter bemeldte Huuse sælges ere at bekomme til Eftersyn hos Landstingshører Rasmussen i Odense, hos Birkedommer Jensen paa Steensgaard og hos mig her i Svendborg. A. Bekker, Svendborg Justitsraad og Herredsfoged i Sunds den 19de Mai 1798. Gudme Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Paa Adressecomtoiret sælges bestandigt følgende Skrivter for hossatte Priser. a) Tydske. 1. Die Geistel, 1210tes Heft, 3 Rdlr. 2 Mk. 2. Leben und Thaten, des unger Herrn von Münchhansen, von Rebmann, 2 Mk. 3. Die 5 Manner over Lebensgeschichte der 5 jett in Frank reich regierenden Direktoren a., v. Rebmann, 3 Mk. 4. Die nene Schildwache, von Rebmann, 3 Mk. 8 s. 5. Geschichte der letten Revolution vom 18ten Fructidor oder der Stur Carnots, Barthelem, Pichegrus a. von Rebmann, 2 Mk. 6. Behemoth, Der Roman uber alle Romane, 1 Rdlr. 7. Der Substitut des Behemoths, 2 Theile, 1 Rd. 3 Mk. 8. Dagobert. Eine Geschichte ans dem jetzigen Freiheitskrige. 2 Theile. Mit einer Titelvignette, 2 Rd. 8 s. 9. Der Wunderbare, von K. Reichlin, 1 Rd. geheftet. 10. Ueber den Einslus der Leidenschaften, von Baronin Stal von Holstein, 1 Rd. 1 Mk. geheftet. 11. Der Geisterseher von Schiller, 2 Bande, 2 Rd. 12. Geschichte eines Geistersehers von Tschink, 2 Bande mit Kupfern, 2 Rd. geheft. 13. Leben des Ritters von Zimmermann mit Zimmermanns Vildnis, 5 Mk. geheft. 14. Blatter ans dem Archiv der Toleranz und Intoleranz. 1 Rd. geheft. 15. Ueder den Englischen Nationalkredit, 3 Mk. geheft. 16. Conrad, ein kommischer Roman, mit Kupfer, 5 Mk. geh. 17. Anekdoten aus Katharina 11, Paul und seiner Familie Privatleden, 5 Mk. geh. 18. Die Ochstade, 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
19. Kants philosophischer Entwurff zum ewigen Frieden fortgesent von H. Hach, 3 Mk. 20. Der Geist Ottomars, 2 Theile, 1 Rd. 3 Mk. 21. Rede von Honore Riouffe, uber die Gefahren, die das Jnnere der frankischen Republik und das republikanische System bedrohen, 1 Mk. 8 s. 22. Th. Payne uber Gottesdienst, von Rebmann, 4 Mk. 23. Wanderungen und Kreutzuge von Anselmus Rabiosus 5 Mk. 24. Das nene graae Ungehener, 1ster bis 10tes Heft. 5 Rd. 2 Mk. 25. Baggatellen romantischen Jnnhalts. Mit Kupsern, 1 Rdlr. geheft. 26. Gemalde der Schlavere, und Leibeigenschaft in den Herzogthumern Schleswig und Holstein, 3 Mk. 27. Gustavs 111 Tod. 2 Theile, 15 Mk. 28. Hallo der Zweyte. 2 Th., 2 Rd. b) Danske. 1. Grunden til Plantelæren, af Dr. Buchhave, 1 Mk. 2. Betragtninger for Konfirmantere, af Klefeker, 1 Mk. 8s. 3. Var en guddommelig Aabenbaring nødvendig, af Schulge, 20 sk. 4. Bemærkelser over Nellikerodens Kræfter, af Dr. Buchhave, med Kobber, 3 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
4. Om Mavekrampe, dens Aarsager og Helbredelse, af Dr. Schluter, 2 Mk. 12 s. 5. En mærkværdig Samtale imellem en Bonde og en Degn om biskop Balles Religionsblad, 6 s.H. Haandbog for Mødre eller Grundsætninger om Børnenes første Opdragelse, af Dr. Hahnemann. Med et Titelkobber. 3 Mk. 7. Beviis for at Kongen ikke kan berøve Geistligheden sin Tiende i Kiærven, uden at udsætte den for trykkende Armod, 4 s. 3. Bidrag til Laugenes Historie, af Prof. Gamborg, 24 sk. 9. Fortællinger af Doro Caro, oversatte ved J. K. Høst, 2 Mk. 12 s. 10. Siri Brahe, eller de Nysgierrige, et Skuespil af Kong Gustav 111. 2 Mk. 11. Pallas et Maanedstrivt, 7 Hefter, 7 Mk. 8 s., 12. Over det Holstenske Livegenskabs skadelige Indflydelse paa Velstand, Oplysning og Moralitæt, 1 Mk. 10 s. 13. Om Aarsagerne til Bondens sieldne Kirkegang, 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
14. Blandinger, eller en Samling af smaae Afhandlinger a. No. 123, 18 sk. 15. Er det gavnligt eller skadeligt at Ungdommen saa hyppigt anbringes til Studeringer, 8 s. 16. Tanker om Liturgiens Forbedring i Danmark, ved Birch, 8s. 17. Beskrivelse over en Sparsomheds Ovn, med Kobber 1 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
18. Betænkninger over Dr. Bastholms Tanker om den geistlige Stand, 12 s. 19. Erindring til alle Mødre, som deres Børn Sundhed, ligger paa Hierte, 12 s. 20. Anviisning til at lære Wistspillet, 8 s. 21. Prof. Oluksens og konomiske Annaler, 124 Hefte. Aargangen koster 3 Rd. paa Trykp. og 4 Rd. paa Skrivpapiir. som betales qvartaliter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Philosophisk Repertorium, 1ste Hefte bestaaende af 13 Nummere, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
23. Collets Bedømmelse af Birkners Bog om Trykkefriheden. Andet Oplag, 24 s. 24. Tanker over Feiden imellem Patrioterne Riegels og Colbiørnsen, 4 s. 25. Forsøg til en Undersøgelse om, hvorvidt Rettergangen i Danmark kan forkortes, af Vice=Landsdommer Jørgensen, 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
26. En dansk Borgers P. M. til Hs. K. H. Kronprindsen, Publicitæt og Skrivefrihed angaaende, 8 s. 27. Religionsedikter, et Lystspil i 5 Optoge, 2 Mk. 4 s. 28. Viktorine, eller at giøre Got bringer Renter, Lystspil i 4 Akter af Schrøder, 2 Mk. 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
29. Tvende Jndtrædelses=Prædikener af L. N. Fallesen, 1 Mk. 2 s. 30, Haandbog for dem, som ei ere Hestelæger, 1 Mk., paa Skrivpapiir 20 sk. 31. Tand stikkere, Perlekrandse og Tankeringe. Nyeaarsgave 1798, 1 Mk. 32. Gynæologie, eller over Møedom, Samleie og Ægteskab, første Deel med 2 Kobbere, 1 Rdlr. 33. Kants Theorie af den reenmoralske Religion, oversat af Kandidat Limkilde, 2 Mk. 34. O. Høymeran Flammings Liv og Levnet, 1ste Deel, 5 Mk. 35. M. C. Bruuns Tale og Meningsfrihed, 12 s. 36. See og Døm, eller Lutheranernes Troesbekiendelse ved Siden af den Fornufttroendes, 6 s. 37. Fremtidens Skaal, af Sveistrup, 10 sk. 38. Høgh om Kapitelstarten, 10 sk. 39. Jndlæg til Høieste=Ret m. m., af Vice=Landsdommer Jørgensen, 6 s. 40. Opfordring til at standse den tiltagende Uorden mellem Hovedstadens Tienestepiger, 6 s. 41. Klausens Valg= og Tiltrædelsesprædiken, 12 s. 42. Horatii opera omnia, Pars Ima, 3 Mk., hvoraf den ene Mk. er Prænumeration. 43. Den nyeste Bondepratika af A. F. Just, heftet 12 s. med Omslag 14 s. 44. Hele Svineavlen, eller om Svinenes Røgt, Pleie og Behandling m.v., af Dr. Gotthardt, 1 Mk. 45. Afhandling om de i Danmark voxende Pilearter og deres rette Dyrkningsmaade, af samme, 12 s. 46. Jydernes Ven, et Maanedskrivt, første Aargang, eller 12 Hefter, a 18 s., er 2 Rdlr. 24 s. 47. Hæderminde over Jyden Niels Ebbesen. Andet forøgede Oplag med Kobber, 28 s. 48. Religion, en Mennesket magtpaaliggende Sag, af Spalding. Oversat af Limkilde, 24 s. 49. Haandbog i Moralen for Ungdommen, af S. Hempel, 2 Mk. 50, Mennesket, en Journal af blandet Jndhold, 1ste Hefte, 2 Mk., paa Postp. 2 Mk. 8 s. 51. Saa kaldet Reqvisition fra C. Jversen til S. Hempel 8 Komp., med fornøden Oplysning, 12 s. 52. C. Jversen for Publikums Domstoel, af S. Hempel, 1 Mk. 53. Maneren, en Under=Historie af L. Flammenberg, 4 Mk. 8 s., paa Postp. 1 Rdlr. 54. Fyens Stifts Adresse=Komtoirs Aviser for 1797, 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Frankerig. Tiden synes forhaanden, da en stor - maaskee Nutidens største Krisis nærmer sig sin Udvikling. Saa mangfoldige og fleersidige Beretningerne end ere, saa uvilkaarligen hæftes dog Jagttagerens Øie paa et af disse Alternativer: almindelig Fred eller almindelig Krigs Histgiøres de uhyreste Anstrængelser, for at afbøde det sidste Hiertestød, her hvæsses Vaaben, for at drage sig den almindelige Afkræftelse til Nytte, hist kjemper man med en overlegen Fiende, medens man her i en frygtelig Gjæring synes at bie paa Hævnens Klokkeslag. Europa kan ikke mere rumme Forvirringen. Uveiret rækker ud over dets Endepunkter, og fordeeler sig fra denne sin Middelpunkt paa engang som et Lyn til to andre modliggende Verdensdele - Asien og Amerika. Hvert Haab og hver Angest drukner i Forventningen af det Tilkommende. Og med hver Post kunne vi nu see denne mere opfyldt. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
General Buonaparte - der, som Posselt siger, er saa stor, at man næsten maatte sige, det alt lønnede Umagen at opleve slig en Revolution, for at see dette Eneste Menneske at handle - er virkelig afreist til Toulon, som nu skal være Samlepladsen for det hele Middellandske Arme ment, og hvor de fra Genua udløbne 80 Transportskibe C. sidste Avis) lykkelig ere ankomne den 30 April (efter Andre den 2 Maj). Samme skal have Proviant inde paa 2 Manne der og efter Pariser=Breve af 16de d. skal hele Flaaden virkelig allerede være udløbet fra Toulon. Dens egentlige Bestemmelse er endnu en Hemmelighed, hvor Mange der end- og vedvarende destinere den til Krimm, Maltaac. - Et løs Rygte melder om 13 Engelske Linieskibe, som have ladet sig see for Toulon. At man i Frankerig og det af flere Grunde befrygter, at Blodsudgydelsen ei endnu vil være forbi, og at man derfor træk er et anseeligt Troppekorps sammen paa Grændserne af Schweitz, kan vel være troeligt, men at Direktoriet - som visse Pariser=Breve melde Dag fra Dag skal græmme sig over, at det har ladet sig forlede til, at blande sig i Schweitzes indre Anliggender, og at det har udlovet, aldrig i Fremtiden at giøre dette med nogen anden Magt kan kuns den troe, som endnu ikke kiender Frankerigs undtømmelige Hielpekilder. De fleste franske Blade tale og Bevægelser i Rusland. hvorved denne Magt skulde blive afholdt fra, ifølge dens Øuske, at befatte sig med de tydske Anliggender. Poultier tilskriver vedholdende det Engelske Kabinet den Hensigt, at det forhaler Fredsmæglingen i Rastadt, og smeder paa en nye stor Koalition i Frankerig. Om de Nordiske Magter udlader han sig i følgende Tone, skulde de forglemme deres Nationers hellige Rettigheder, og være døve imod Direktoriets forsonende Stemmer, saa var det forbi med dem, og Jntet kunde afværge deres Ruin. =Frankerig, ønskerinter mere end Freden; men nye Modstand vilde ikkuns giøre det end større, og Revolutionens Strøm derved udgyde sig overalt. Alle franske Matroser udtages nu i de spanske Søehavne, for at bringes tilbage til Frankerig; derimod kunne de franske Søeofficerer tage Tieneste paa spanske Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Oldingsraadet har udnævnt Borger Treil har med 26. imod 38 Stemmer til Direktor. Han forlader altsaa Rastadt, og Francois af Neuschateau skal være bestemt til at underhandle Freden med Grev Cobenzl; men da han som udtrædende Direktor ikke maae forlade fransk Grund i de første 2 Aar, saa ventes det Viener Hofs Beslutning, og Grev Cobenzl skal vælge et Sted i Frankerig, for der at tilendebringe Underhandlinger, saasom Bunaparte nu ikke meere kan afgive sig med Fredsmæglingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den berømte Folkerepræsentant Steyes er udnævnt til overordentlig Ambassadeur i Berlin, da det for nærværende Øieblik skal være Republiken meget magtpaaliggende at bevare den gode Forstaaelse med det Preussiske Hof. Valgde, kretet (See S. 323) er af Oldingsraadet bekræftet. Hen modsatte Marlog sig især samme og paastod, at det let kunde føre til Oligarkie og Arve=Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den engelske Indflydelse spores endnu bestandigt. Oftere sættes Spioner i Land af engelske Fregatter, som ødelægge Signalerne i Vagthusene a. Ersøeministeren, er for Skibet den 14de Julii, der opbrændte i Orient, hvor han kommandeerte bleven afsat. Et Rygte fra Brest melder, at et Linieskib paa 74 Kanoner er forulykkedes ved Passagen igjennem Rah.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Alle Kirker, som ikke ere bevilgede af Øvrigheden, skulle atter lukkes, for at standse de ubeedige Præsters Jndflydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Finantsministeren klager bitterligen i en Circulaire over den skiødesløse Betaling af de offentlige Afgivter, der gaaer saa vidt, at nogle Departementer ererover 1 Million skyldige. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
General Augereau ligger syg i Pendes ved Perpignan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Tydskland. Rigsdeputationens Svar paa den franske Note indeholden. i det Væsentlige, at Midten af Rhinstrømmens Løb skal antages for begge Staters Grændser, og at følgelig Øerne i samme skulle tilhøre den Deel, inden hvis Grændselinie de befindes. Af Gieldens Overdragelse paa den høire Rhinbred, vil den slet intet vide, da det var høist ubilligt, om de noksom udsuede Lande skulde bære fremmede Byrder. Somme ville endog paastaae, at disse Fordringer ere spændte saa høi af Frankerig, for at erfare adskillige andre Hoffers Sinde lang. De franske Tropper paa den høire Rhinbred skulle imidlertid have faaet befaling at bryde op, og begive sig hen imod Wetzlar, Lahnen og Nied. J Egnen af Wehlar ere virkelig indtrukne 2800 Rd. Infanterie, som 2 Kavallerie Regimenter endnu skulde følge efter. Ifølge nogle tydske Aviser tager Tingene endog saa utrolig en Vending, at de curopæiske Magter skulle foreslaae de franske Ministre i Rastadt, at Franzoserne enten maae tilbagegive den hele venstre Rhinbred, og andre Erobringer i Tydskland, rømme hele Schweiz, og giengive Rom sin Pave, eller taale at Krigen paa nye erklæres af alle kaliserede Magter, Saa meget synes i al Fald afgjort, at Rusland vil tage den virksom. ste Andeel i Krig eller Fred, og understatte Engelland af alle Kræfter. Helvetisk Republik. Almuens Forbittrelse er paa mange Steder endnu ikke dæmper, men de ophidsede Bønder vedblive at myrde og brænde, 2 til 3000 Walliser have ogsaa rebelleret imod den nye Konstitution, og bemægtiget sig Staden Sitten, hvorfra de efter en blodig Fægtning dog igien ere fordrevne af Franzoserne. J St. Gallen ere 1600 Franzoser indrykkede, og til alle Steder, hvor Oprøret vedvarer, sendes Forstærkninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Som Aarsag til Bøndernes Rasenhed angiver man deels Moder Maries Bortførelse, deels Fortvivlelsen over, at de forrige Regieringslemmer have opsagt de i deres Jorder havte Kapitaler, for at kunne betale de franske Konibutioner. Desuden havde de gjort Regning paa en Jld fra Him melen, som man indbildte dem var nedregnet paa Franzoserne. Gen. Schauenburg lader nu Fanatismens Sæde, Klosteret Maria Einsiddeln, reent sløife. De franske Kommissarier have ønsket de smaae Kantoner til Lykke med, at de nu vare komne tilbage fra deres Vildfarelse, og lovet dem fuldkommen Religionsfrihed. J øvrigt indgiver den heelvetiske Regiering mangfoldige Besværinger over disses vilkaarlige Fremgangsmaade med at sælge Værktøierne ud af det Berner Kanonstøberie, Vaaben af Tøihuset i Solothuen, arrettere Borgere i deres Huse, sætte Segl paa de offentlige Kasser a. a. - Disse Anker føres med Fynd og Værdighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den heelvetiske Regiering kan ikke troe, at Frankerig har villet Landets Undergang, da det gav det Friheden m.m. Saa har den og ladet de offentlige Kasser forsegle med Nationalseglet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den heelvetiske Republik skal nu inddeeles i 12, istedetfor 23 Kantoner; ved Grændsebestemmelsen mellem Frankerig og Schweiz tilfalde de Vesten for Basel liggende Byer, saavelsom Dornach og andre Dele af Kantonen Solothurn den franske Republik. Det store Raad i Arau giør nu en Fortegnelse over alle emigrerede Schweitzere, og har besluttet at kalde de Schweizer Regimenter, som staae i Kongens af Sardiniens Tieneste, tilbage, at samme ikke skulle lide samme Skiebne, som hine Smeitzere Aar 1792 i Paris. Over Jødernes Borgerrettighed i Schweiz har været meget levende Debatter. En af Oppositionen paastod, at saalænge de ikke vilde i deres Spise, Drikke a. giøre hvad andre Menneskeer gjorte, kunde de heller ikke være deres Medborgere. Denne Undersøgelse blev henviist til en Kommission. Alle Klostergodser og Abbedier i Schweiz ere seqvestrerede af Nationalforsamlingen. Samme har ogsaa dekretteret en ubetinget Handelfrihed for Kantonerne. At Kontributioner ne, efter den første Termins Betaling, skulle formildes, Reqvisitionerne for Armeen ophøre, og de franske Tropper i Schweiz for Fremtiden underholdes paa den franske Republiks Bekostning, samt at de i den Berner Skat fundne Obligationer paa 280,000 Pd. Sterling skulle tilbagegives i den helvetiske Nationalkasse, ere trøstelige Efterretninger, hvis Ægthed dog ikke er ganske afgjort. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Jtalien. J Genua hersker megen Giæring, hvorfor man sammesteds venter fransk Garnison. Kongen af Sardinien har forlangt Giennemmarsch af sine Tropper, for at kunne bruge dem med desto større Eftertryk imod Jnsurgenterne, men det liguriske Direktorium har afslaaet ham samme. Her løber Rygtet med, at det Pavelige Hertugdom benevent er aftraadt til Kongen af Neapel, imod at han derfor betaler 20 Millioner Livres til Frankerig. Engellænderne i det Toskanske synes meget bekymrede for Livorno.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den 16de d. gik Flaaden fra Margate under Seil med en gunstig Vind. Først styrede den imod Cherbourg; men siden dreiede den og imod Ostende. Rygtet om at den alt skulde have indtaget Øen Walchern, er for tidligt. Helle Expeditionen, som har Lotser fra Nordsøen om Bord, bestaaer af 33 Skibe, hvorpaa befinde sig kuns 2300 Soldater og 300 Artillerister. En heftig Storm, som blæste den 17de har vakt nogen Bekymring for samme. Popham, af hvem den kommanderes, skal kiende de hollandske Kyster meget got, og længe have opholdt sig i Helvoetsluis. - Daglig ventes Efterretninger om en Søetræfning ved Cadix, da den Spanske Flaade skal have Ordre at gaae i Søen. - Den almindelige Opmærksomhed er saaledes i lige Grad deelt paa 4 Søe rustninger: den Touloner, Margate=Cadixer= og Russiske ) Flaade,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-28
Den engelske Regiering har ikke rigtig Troe til alle dem, der tilbyde Fædrelandet deres Tieneste. I Dublin vedblive Fængslingerne, og denne Stad torde, efter Forlydende, blive erklæret i Insurrektionsstand. Hs. Majestæt, har givet det Jerlandske Parlament en nye Leilighed til at vise sin Hengivenhed for Kongehuset, ved at forlange en Pension paa 10000 Rd. af samme for Prindsen af Mecklenburg=Strelitz, saa længe han lever. Det er en Neven ar Dronningen. Alle engelske Blade ere nu opfyldte af de Konferenzer, som i Paris have havt Sted mellem de Nordamerikanske Gesandtere og franske Befuldmægtigede, hvori de franske Fordringer ere saa høit svændte, at ingen Fiende kunde sætte dem i et hæsseligere Lys. Direktorium skulde end- og have forlangt en Pengedouceur for sig selv af 250,000 Rd., Kongressen i Nordamerika lader nu allerede udruste Skibe, imod Frankerig, ja skal endog ønske at faae en Allianz oprettet med Engelland. Midlertid veed man nu, at Spanien har aftraadt de amerikanske Provindser Louisiana og begge Floridas til Frankerig, hvorover Mester Pitte har faaet saa gruelig en Mavepine, at Stats=Kammersekretairen maatte i hans Navn sætte det Forslag igiennem i Underhuset: at i Fremtiden intet engelsk Skib maae seil. uden Konvoy, naar det ikke har Admiralitetets spicielle Tilladelse." Batavisk Republik,