JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-13
J følge af andre Pariser Breve vil mand vide, at de Jtalienske Affairer begyndte at forvirres, eftersom Spanierne ikke vilde forlade det Toscaniske, og Marschallen af Nogilles ikke havde været lykkelig i sine Mellemhandlinger med Kongen af Sardinien, hvorfore ogsaa en Courier til Versailles skulle være ankommen, hvorpaa Hoffet havde givet Ordre til de fra Armeen udi Jtalien hidkommende Officierer, at giøre sig færdige, til at reyse did igien tilbage; men de fleeste holder for, at det sidste ikkun er skeet til den Ende, at mand kunde føre Trouperne ordentlig ud deraf, da det og er vist, at de samme Tiid efter anden opbrækker. Mand fornemmer ogsaa fra Voglogna, at den Spanske General Hertugen af Montemar havde erholdet Ordre fra sin Konge at indrømme, i følge af Freds-Preliminairerne, til de Keiserlige Mirandola, Parma og Placenza. Fra de Egne ved Clermont udi Anvergne er en Bonde hidbragt under Vagt og arrestered, som en appellerede fra den Dom, som sammesteds Presidialover ham har fældet, i kraft af hvilken hand levende skulde steyles, efterdi hand haver staa ret Hovedet af et af sine Børn, som var 10 Aar gammel, og kogt det samme udi en Gryde, men Kroppen havde hand stegt paa et Spid og siden fortæret den, hvorfore hand af sin en gen Hustrue og Daatter var bleven anklag Fra Wien. debiteres, at en Courier fra Paris til den Franske Minister Monsr. du Theil var ankommen, hvormed havdes, at Cronen Spanien den erholdte tilforladelige Forsikring og Guarantie for begge Sicilierne og Stato de Presidi for Jnfanten Don Carlos, pure & simpliciter havde tiltrædet Freds-Preliminairerne, og det paa den Fod, som de imellem de Keiserlige og Franske Hoffer ere aftalte og opsatte.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-13
Fra Augsborg, debiteres, at mand, formedelst endeel i Sept. Maaned 1735 daterede Breve, har erholdet Efterretning fra de Saltzburgiske Emigranter, som sig til Ebenezer i Georgien opholder, hvorledes at de stedse bedre og bedre havde ind rættet deres Sager. Samme Lands Clima havde de ikke allene befundet for deres Personer saaledes, at de vel kunde begaae sig der, men de bleve end ogsaa meere og meere kyndige af Landets Jorder. Jndianisk Korn, Bønner og Græskar voxte ved det frugtbare Væyr ligt, overflødig vel. J Skovene havde de an troffet mange Kirsebær og velsmagende ViinDruer, som de og havde begyndt at plante deres Haver. Til deres Huuse at opbygge befandt sig nu iblant dem 4 Tømmermænd af deres Landsmænd, som med den anden Transport did vare komne, da de og allerede har lært at tillave Bredder, og forfærdiget en god Deel deraf forud, og som de vel ellers har baget beqvemmelig nok deres Brød udi JernGryder, saa vare de dog nu, efter at de havde bekommet Leer, i Begreb med at opræteBager-Ovne. Fra Rhin-Strømmen aviseres, at Franzoserne har begynt at forlade Speyer, og allerede soldt en stor Forraad paa Flesk og Meel, men de andre Krigs-Nødvendigheder har de ført andensteds hen, da mand nu nyelig afførdte 40 til 50 Vogne fra Speyer.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-13
Udi Elsas har de Franske aftakket Land-Milicen, og ladet den gaae hiem igien. Fra Heydelberg. relateres, at den Keyserlige General-ProviantAdmodiateur von Mohrenfeld ey allene har i Tieneste igien antaget 300 Vogn=Knegte, men endog lader langs op af Neckar-Strømmen opkiøbe en stor Mængde af Havre og Høe; men hand er for sin Person per Posta afreyst til Vien.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-13
J det øvrige vil forsikres, at mand paa den Keyserlige Side har i sinde at slaae en Skibs-Brygge oven for Philipsborg; mand vil derfore med næste Post fornemme, hvorhen dette Forehavende har sin Afsigt.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-13
Avertissements. Giveshermed alle og enhver tilkiende, at Torsdagen den 26 Aprilis førstkommende Klock. 10 Slet om Formiddagen, skal efterfølgende Hans Kongl. Majests Bygninger paa SlotsHolmen, ved offentlig Auction opbydes, og efter Conditioner, som paa Auctions-Stædet vorder kundgjort, og om fornøyelig Bud skeer, til de Høystbydende bortselges: Een Bygning bestaaende af 25 Fag i Længden og 8 Fag i Breden Muur og Bindingsverk, af Ege Tømmer 3 Etagier høy. (2) En gammel Stald Bygning paa 23 Fag EgeTømmer Muur og Bindingsværk, (3) En nye Grundmuuret Bygning, det saa kaldet Posthuus, bestaaende af J Fag 3 Etagier høy. (4) En Bygning, bestaaer imod Slots Pladsen af 4 Grundmuurede Fag 3 Etagier høy J Gaarden paa den venstre Haand, staaer en Bygning 2 Etatagier høy, Muur og Bindingsværk mod Canalen en Brandmuur med Halvtag teilhengt, en Opstander med Jern Pompe-Redskab; Et Baghuus paa 11 Fag i Længden og 3 Fag i Breden, samme Huus Grundmuuret til Gaden 3 Etagier høy, til Gaarden er samme Bygning ikkun 2 Etagier høi af Bindingsværk, Jmod Slots=Pladsen er et Bindingsværks Huus paa 5 Fag, 2 Etagier høy, et teilhengt Halvtag Skuur, een Opstander med Jern Pompe Redskab, samme Gaard er indelugt med Brandmuur, med videre Nagelfast, af Muur, Huggene og Grund-Steene, Tømmer, Bræder, Kaaber, Jern, Blye, Fliiser, Dørre, Laase, Naaler- og Vinduer, intet i nogen Maade undtagen, følger Kiøberen. Hvorefter de Lysthavende vilde behage sig at rette, og til ermeldte Tiid og Sted indfinde. Gives hermed tilkiende, at Tisdagen den 17 April om Formiddagen Kl. 8 Slet, skal eendeel Gods og Løsøre, etc. samt eendeel Papiir med videre, paa Papiirs-Møllen ved offentlig Auction bortsælges, og meldes til Efterretning, at hvad som kiøbes, betales strax ved Vahrenes Annammelse til Kongel. Majests. Birke-Dommer ædle Jens Gysting; Hvorefter Liebhaberne vilde behage sig at rette, og til ermeldte Tid og Sted indfinde. Gives hermed tilkiende, at Fredagen den 20 April førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal Sr. Jacob Stechhagens Huus i store Kirkestræde ved St. Nicolai Kirke beliggende, ved offentlig Auction 5te og sidste Gang, absolute og uden videre Auction bortselges: Samme Huus er udi Stadens Brand Forsikrings-Cassa forsikret, og kand paa 1ste Prioritet udi samme Huus blive staaende 1000 Rdlr. Courant.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Kiøbenhavns Extraordin, RELATION Af 16 April. 1831 Kr. 119. 8 Rbd. N. Min Herre! Fra Parma skrives, at endeel af de udi det Mantuanske Gebeet liggende Franske Trouper, vare hentrokne til det Modenesiske, hvorpaa det Keiserlige Regiment, Veterani kaldet, var udgangen af Kirke-Staaten, for at betrække de af de Franske forladte Poster, og skulde straxen derpaa følge adskillige andre Regimenter. De Spanske Trouper skal ogsaa inden kort Tild marchere ud af Mirandola, saavelsom Hertugdømmene Parma og Placenza, og siger mand, at Enke Hertuginden Dorothea vil begive sig til Bologna, for at residere paa det Palladtz, hvor Hertugen af Modena nu virkelig logerer, da høystbemeldte Printz agter at reyse tilbage til Moden imod indeværende Maaneds Udgang, ved hvilken Tiid de Franske agter igien at marchere over Alpes.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Fra Livorno. aviseres, at Hertugen af Montemar den 17 Martii afgik til Pisa, hvorfra hand atter kom hid igien den 23 ejusd., for at giøre Anstalter til de Spanierne tilhørende Sager at indskibe. Deres gandske svære Artillerie og en haab KrigsForraad er allerede bragt om Borde, og er mand i Begreb ligeledes at giøre med det lætte Artillerie. Fra Corsica berættes, at et Antal Rebeller havde indfundet sig for San Pelegrino, som gjorde Mine at ville angribe samme Fæstning, og til den Ende havde med sig eendeel dertil tienlige Machiner, men de bleve i et Udfald, som Genueserne gjorde, nødde til at trække sig tilbage, hvorved ey allene de bemeldte Machiner, men endog ongefær 50 Fad Krud bleve tagne til Bytte. Fra Guastallanotificeres, at det ikke endnu havde nogen Anseende til, at Frantzoserne snart skulde opbrække, da mand for de samme paa nye igien havde hidbragt mange Levnets-Midler. Lige saa lidet hører mand og til de Sardiniske Troupers Bortmarsch, og tales iblant de samme ikke det vingeste om denne Sag. Som der siges, saa skal en Hob Keyserlige Regimenter reyse til Tydskland igien, hvorhen ogsaa 3 Batailloner af det Danneske Regimente ere opbrækkede.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Fra London, forlyder, at en vis Ministre fra Wien har skrevet hid, at Keyseren og Kongen af Frankerig, for at sætte Freden paa en bestandig Fod, virkelig var i Giærde med at reglere Chur-Førsten af Bæyern Pretensioner og Successionen udi Julich og Berg, og sagde, mand, at disse vigtige Puncter, saaledes skulle afgiøres, at alle Rigs-Førsterne derved skulde finde deres Fornøyelse.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Fra den Haag. forlyder, at den almindelige Freds-Tractat har nu saadan Fremgang, at dessen fuldkomne Slutning synes at være for Dørren, efterat den Lotthringiske Affaire er blevet regleret, og den Keyserlige Courier formodentlig allerede til London er ankommen, for at communicere Deres Store-Britanniske Majestet det, som i de Tilfælde med det Frantzøske Hof er concerteret. Det synes som den Engelske Nation jo længere jo meere blev falourover den imellem det Keyserlige og Franske Hof værende gode Forstaaelse, dog haabede den samme derhos, at begge Søe Magterne nok kunde, saafremt de forstod sig vel, uagtet alle udspredde geheime Underhandlinger, holde den lige Magt ved lige udi Europa. Jmidlertid kand mand slutte af de fra det Stoore-Brittanniske Hof afgangne Ordres, at den endnu til Lissabon liggende Escadre under Admiral Norris, ikke, førend den almindelig Fred er bekiendtgjordt, torde derfra seyle til Engelland igien.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Samme Dag er Amts-Forvalter Peder Panck beskikket til at være tilligemed virkelig Cammer Raad. Den 13 Aprilis er Borgemester Michael Worm allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad. Christen Opdal at være Sogne-Præst til St. Clemmens Sogn paa Bornholm. Peder Wulf allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Loms Præstegield i Aggershuus Stift. Daniel Vaade er allernaadigst beskikket til at være Ober Vrager i Trundhiem.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Til Directeurerne for det Kongl. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie er indløben Skrivelse fra Skibet Wændeloe, dateret Porto Praf paa Ejlandet St. Jage den 23 Novembr. Anno passato, hvor det var ankommen, efter at det den 10 Octobr. var udseigled af Sundet, Skib og Folk var alt i god Stand og agtede sig forderligst derfra for den distinerete Reyse til Tranqvebahr i Ost-Indien ved den Høyestes Bistand videre at befordre.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Avertissements. Andreas Willemsen Bestalter Byefoged paa Eylandet St. Thomas udi America og de andre undertegnede SkifteForvaltere sammesteds, giøre alle vitterligt: At eftersom Thomas Bourdeaux herpaa St. Thomas boende, værende Preutziske og Africanske og Americanske Compagniets stabileerte her paa Eylandet Negotie Directeur, nu sidstleden den 2den Julii dette Aar 1735 ved Døden er afgangen, altsaa bliver hermed for alle og enhver udi Europa boende, proclamered og bekiendt gjort bemelte Thomas Bourdeaux dødelige Afgang, paa det enhver, som Stervboen udi nogen Maade kand vedkomme, efter Hans Kongel. Majests. til Danmark og Norge etc. etc. etc. allernaadigste udgivne Lov og Forordninger inden Aar og 6 Uger efter fornævnte Dato sig her paa St. Thomas for Skifte-Retten kand indfinde, da Stervboet skal vorde regulered og Skifte sluttes. St. Thomas den 4 Sept. 1735. A. Wellemsem. L. Zugeret. T. Magensen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Andreas Wellemsen, Bestalter Byefoged paa Eylandet, St. Thomas udi America, og de andre undertegnede Skifte=Forvaltere sammesteds, giøre vitterligt: At, som afgangne Byefoged Lorentz Henrichsens Enke, Helena Margaretha Møller ved Testamente efter hendes Mand Lorentz Henrichsen var declareret til Possessor af Boens Midler, og eneste Arving, imod en Summa til Ud-Arvingerne at udbetale, og hun derefter uden nogen Skifte haver indladet sig udi Ægteskab med Monsr. Herman Rosenstand, og den 17 Julii næstleden i dette Aar ved Døden afgaaen, da Boet er befundet af Vitløftighed med Jnden- og Udenlands Affaires, saa vi des Aarsage Stervboet have maattet antage; Altsaa bliver hermed proclamered, at enhver Debitor og Creditor samt Arvinger eller andre, hvilke dette Stervboe, udi nogen Maade kunde vedkomme, som udi Europa ere boende, vilde sig inden Et Aar og 6 Uger efter fornevnte Dato 17 Julii her paa St. Thomas med deres Contra Prætensioner eller Beviisligheder for Skifte=Retten indfinde, da enhver efter Beviislighed og Boets Tilstand skal nyde den Rettighed, som Hans Kongel. Majests til Danmark og Norge, etc. etc. etc. allernaadigst udgangne Lov og Forordninger formelder. St. Thomas den 3 Sept. 1735. A. Wellemsen. L. Zugeret, T. Magensen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-16
Det tiener Liebhaberne til Efterretning, at i Dag den 16 April igien er ankommen et Fartøy med skiønne store friske Østers, som selges af Skibet ved Holmens Broe 100de for 4re Mark Danske, samme ere extra friske og gode hvortil de Kiøbende sig kand forlade.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
eiøbenhavns Extraordin, RELATIO. Af 20 April. 2840 Kr. 3 a 4 Rdr. 18 Rbd, Min Herre! Fra Lissabon. haves, at her udi nogle Uger har været en stor dyr Tiid, og at mand frygter for, den torde være af et slemt Følge. Aarsagen dertil skulde være denne, at mand i stor Mængde havde sammenbragt Levnets Midlerne, for Magazinerne at forsyne til de paa dette Rigets Grændser staaende Troupers Underholdning; hvortil kommen mer den Engelske Flodes langvarige Forblivende paa dette Sted, til hvilken mand haver stedse maattet levere en stor mængde Mund-Forraad saa har mand og formedelst den megen udi de 2de sidstafvigte Maaneder faldne Regn, haft saa stoor en Mangel paa Steen-Kul, at her nylig for samme Aarsages skyld har været et Opløb; thi, efterdi den gemeene Mand havde ikke haft Kul i nogle Dage, og de faae ankomne Kul ligesaa straxen bleve optagne til Adelens Tieneste saa sammenrottede Pøbelen sig paa Kayen, og bemægtigede sig alle ankommende Kul, og deelte de samme imellem sig, hvorfore Adelen blev nød til at kiøbe de samme igien af dennem, og give saa meget derfore, som de fordrede. Den dyre Tiid er her saa stor, at mand giver 12 Hollandske Gylden for en Kalve-Fiærding. Fra Rom debitteres, at der var en Kongregation holden hos Cardinal-Staats-Secretairen, udi hvilken mand har, som der siges, lagt den sidste Haand paa det imellem det Pavelige og Portugisiske Hof foreslagne Forliig; Samme Dags Aften affærdigede mand en Expresser med Jndholden af det som udi bemeldte Kongregation var sluttet. Greven af Lagnasco Kong Augusti udi Pohlen Minister, sendte for nogle Dage en af sine Domestiser hen til Forstanderen for den Pohlske Nation, Kirke, for at bede ham komme til sig, men den ne undskyldte sig under Paaskud af sin Upasselig hed, hed, som hand formodentlig har Tvist, om forbemeldte Ministre ikke vilde gjore ham Forslag om, at indtage det hidindtil over Kirke-Dørren standne Kong Stanislai Vaaben. Eftersom Pøbelen den 23 Martii sammenrottede sig i stor Mængde, og med Magt trængede sig ind i det Farnesiske og Spanske Paladser, og udtog eendeel Personer, som udi Kongl. Spansk Tieneste vare antagne, saa haver Regieringen Dagen derefter ladet udgaae et offentlig Edict, hvorudi de, som vil angive Hoved-Mændene til dette Foretagende, loves at bekomme 25 Studi i Guld.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
Fra Livorno. aviseres, at mand for kort Tiid havde indskibet en stor Mængde af Bomber, Stok-Kugler og anden Krigs-Forraad, saavelsom næsten det gandske Spaniernes grove Skiet: Dette skal afgaae til Neapolis, og venter Skibene alleene paa en beqvemmelig Vind. Hertugen af Montemar, som nylig reyste til Pisa, er atter igien kommen. Den 24 Martii indrykkede her et Regiment fra Lombardien og en Battaillon af den Wallonske Garde, og venter mand adskillige andre Regimenter hid, som til Spanien skal indskibes. Fra Bologn.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
Avertissements. Andreas Willemsen Bestalter Byefoged paa Eylandet St. Thomas udi America og de andre undertegnede SkifteForvaltere sammesteds, giøre alle vitterligt: At eftersom Thomas Bourdeaux herpaa St. Thomas boende, værende Preutziske og Africanske og Americanske Compagniets estabileerte her paa Eylandet Negotie Directeur, nu sidstleden den 2den Julii dette Aar 1735 ved Døden er afgangen, altsaa bliver hermed for alle og enhver udi Europa boende, proclamered og bekiendt gjort bemelte Thomas Bourdeaux dødelige Afgang, paa det enhver, som Stervboen udi nogen Maade kand vedkomme, efter Hans Kongel. Majests. til Danmark og Norge etc. etc. etc. allernaadigste udgivne Lov og Forordninger inden Aar og 6 Uger efter fornævnte Dato sig her paa St. Thomas for Skifte-Retten kand indfinde, da Stervboet skal vorde regulered og Skifte sluttes. St. Thomas den 4 Sept. 1735. A. Wellemsem. L. Zugeret. T. Magensen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
Andreas Wellemsen, Bestalter Byefoged paa Eylandet St. Thomas udi America, og de andre undertegnede Skifte=Forvaltere sammesteds, giøre vitterligt: At, som afgangne Byefoged Lorentz Henrichsens Enke, Helena Margaretha Møller ved Testamente efter hendes Mand Lorentz Henrichsen var declareret til Possessor af Boens Midler, og eneste Arving, imod en Summa til Ud-Arvingerne at udbetale, og hun derefter uden nogen Skifte haver indladet sig udi Ægteskab med Monsr. Herman Rosenstand, og den 17 Julii næstleden i dette Aar ved Døden afgaaen, da Boet er besundet af Vitløftighed med Jnden- og Udenlands Assaires, saa vi des Aarsage Stervboet have maattet antage; Altsaa bliver hermed proclamered, at enhver Debitor og Creditor samt Arvinger eller andre, hvilke dette Stervboe udi nogen Maade kunde vedkomme, som udi Europa ere boende, vilde sig inden Et Aar og 6 Uger efter fornevnte Dato 17 Julii her paa St. Thomas med deres Contra Prætensioner eller Beviisligheder for Skifte=Retten indfinde, da enhver efter Beviislighed og Boets Tilstand skal nyde den Rettighed, som Hans Kongel. Majests til Danmark og Norge, etc. etc. etc. allernaadigst udgangne Lov og Forordninger formelder. St. Thomas den 3 Sept. 173. A. Wellemsen. L. Zugeret, T. Magensen. Herved gives tilkiende, at Espe Gaard og dets tilhørende Bønder-Gods, samt en Veyr-Mølle, beliggende ved Booslunde, udi Corsøer Amt, vorder sat paa offentlig Auction at bortselges til den Høystbydende. Hoved Gaardens Taxt er Ager og Eng 21 Tdr. 5 Skp. 2 Frk. 1 Alb. og Skov 1 Tønde. Bønder-Godsets Hart Korn er Ager og Eng 204 Tdr. 5 Skp. 3 Frk. Auctionen bliver holdet heri Staden i Sr. Johan Lud wig Abbestees Gaard i Høybrostrædet, Mandagen den 7, Onsdagen den 9, og Fredag en den 11 Maji førstkommende om Eftermiddagen Klocken imellem 3 og 4. Jorde-Bogen og Conditionerne ere at saa til Eftersiun hos Høyeste Rets Advocat Sr. Hans Henrich Ermandinger; Og tiener det imidlertid Liebhaberne til Efterretning, at Tilslag kand skee paa første eller anden Auction, saa fremt som tilstrækkelig Bud da giøres. Gives hermed tilkiende, at næstkommende Mandag den 23 April bliver Apotheket i det Kongelige Waysenhuus heri Kiøbenhavn aabned; hvor da hver Mand, som sig deraf behager at betiene, med friske, vel præparerede og kraftige Medicamenter for billig Priis kand forsynes, og derhos vente den i Apothekerne sædvanlige Credit.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
Hos Sr. Niels Dinnesen udi Snarre-Gaden er nu som forhen, got Kakkelovns Malt, at bekomme, som er mælted hos hannem selv, og er alt det smaa og lette Korn der fratagen; Liebhaberne vilde behage sig hos hannem der om at addressere.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-20
Siden de Værelser, som nu af Hr. Conferentz Raad Brandt udi den Kongel. Liv-Skræder Beckers Gaard paa Kiøbmager-Gaden, beboes, til førstkommende Michaelis Fløtte-Tiid, bliver ledige; Saa notificeres det herved, paa det de, der maatte finde Behag samme igien at leye, sig des angaaende hos benævnte Monsr. Becker kunde mælde, ag om Leyen accordere. Staldrum og Remiser haves derved til Fornødenhed; og hvad enten Værelserne, som vel er betrycken, med de udfordrende Meubler skal forsiunes eller ikke, dependerer af den sluttende Accord.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-04-23
kiøbenhavns Extraordin, RELATION Af 23 April. 24089 Rbd. 100 Kr. 389 Rbd. Adres Min Herre! Fra Constantinopel. berettes, at endskiønt Regieringen udspreder det Rygte, at Freden er paa Veyen at blive sluttet med Persien, saa har mand dog tilforladelig Efterretning om, at Divan ikke endnu er sindet, at give sit Samtykke dertil, med mindre Thamas Kouli-Kan vil formindske noget af sin Paastand. Eftersom den Russiske Hærs gen Assoph torde nøde Annærmelse til Fæstnindet Ottomanniske Rige til at indlade sig udi en Krig med den (endskiønt alle Christelige Magters Ministres bruger ald muelig Fliid for at afvende den samme) saa værver mand Folk med Magt, over alt i Store-Sultanens Staatter, for at oprætte: mægtige Krigs-Hærer, den ene for at angribe Persianerne og den anden Russerne med. Mand har og forøget de udi vores Tøyghuus arbeydende Handlangers Antall til 300 Mænd, og skal Arbeyderne i de andre Tøyghuuse ligeledes efter Lighed formeeres, paa det mand desto snarere kand udruste en Talrig Flode af Galleyer og andre Skibe, som skal afgaae hen til Floden Tanais. Fra Rom meldes, at, eftersom Spanierne nogen Tiid udi denne Stad har værvet mange Mennisker med Magt, og ført dem ved Natte-Tide bunden, ud paa de paa Strømmen liggende Skibe; Saa reystes for samme Aarsags skyld en stor Allarm, og begave de Oprøriske sig til det Farnesiske Pallatz, hvor de indbrækkede og satte 4 derudi forefundne og til Soldater=Levnet tvungne Personer paa frie Fod, hvilket de ligeledes gjorde paa en anden Sted med 13 andre Personer, hvorefter de vendte sig til det Spanske Pallatz, hvor de dog intet kunde udrette, efterdi den sammesteds befandtes meere end 200 væbnede Soldater, og Svirri med de Pavelige Soldater komme til Hielp. Denne Allarm varede ogsaa den følgende Dag, uagtet, at en stor Deel af Oprørerne bleve kastede i Fængsel, ja paa næstfølgende Søndag begyndte Allarmen, igien at blive stoer, da Folket i stor Mængde og stærk bevæbnet begav sig hen til det Spanske Pallatz, for der ogsaa at bruge Vold. Men som Fyrsten af Santa Croce og Marchese Crescentzo fremstillede sig og talede dem til paa den venligste Maade, for at stille dem til freds, erklærede Anførerne sig saaledes: At de ikke havde grebet til Vaaben imod Paven og Regieringen, men imod de Spanske Værvere, og vilde nedlægge de samme igien, naar mand vilde afskaffe saadan Misbrug, og mand vilde meddeele Oprørerne en fuldkommen Pardon, og foruden dette, sætte alle de for dette Oprørs kyld indfængslede Personer paa frie Fod igien. Dette skulde da Marchesen Crescentzo erholde af Paven, da de imidlertid, indtil hand med Pardon tilbagekom, vilde beholde Fyrsten af Santa Croce hos sig, som nu Paven straxen gav sit Samtykke, og havde løsgivet de Fangne, saa gik Folket igien fra hinanden. Paven haver siden ved en Forordning forbuden alle fremmede Værvinger, og lovet dem en Belønning som deslige Værvere vilde angive: De som hidindtil have gaaet Spanierne til haande i Værvingerne blive ogsaa haardt afstraffede.