Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-01-03
Det er noksom bekjendt, hvilken uheldig Vending den seierrige franske Armees heltemodige Indtrængen i Hjertet af det uhyre russiske Rige, formedelst Moskaus Afbrændelse og den overordentlige Vinter, tog i Sidstningen af Aaret 1812. Den aldrig overvundne Hærfører maatte erkjende Elementernes Magt, og med Kjæmpearm grerb den usynliges almægtige Kraft ind i de store Begivenheder, paa hvilke Verdens Skjæbner hvile. Ved Aarets Begyndelse vare de franske Tropper, som ei vare oprevne paa hiint sørgelige halvandet hundrede Miles Tilbaget og, allerede ankomne til Kønigsberg, hvor Russerne indrykkede den 5 Januar. Disse fortsatte deres Fremtykken lige ind i Tydskland; og Vicekongen af Jtalien, som efter Kongen af Neapel havde faaet Overanførselen over den franske Armee, maatte den 21 Marts endog forlade Leipzig, hvor han længe havde holdt sig, og drage sig til Magdeburg. Preussen forlod Forbindelsen med Frankerig, og hele Nationen greeb der til Vaaben med gjenoplivet Nationalføielse. Hamborg gjorde Opstand, og russiske Tropper i drykkede der den 17 og 18 Marts, denne Stad blev som bekjendt siden besat af svenske Tropper, som Hamborgerne behagede at hilse under Navn af Frapre Skandinger. Ogsaa Gjenstochau, Thorn og Spandan overgave sig ved Kapitulation. - Jmidlertid havde Keiser Rapoleonikke i Paris været uvirksom. Medens det mærkværdige Senatskonsult og Regentskabet, samt det med Paven afsluttede Konkordat ordnede de indvortes politiske Sager, opdals strax 200 Batailloner af Nationalgarden, denne væbnede Borgermagt, ved hvis Oprettelse Frankerig var hævet til en frygteligste Militærmagt i Europa, alle gamle Tropper ilede til Ruinen og ved Sengekonsult af 3 April stilledes end flere Tropper saa at i Alt ikke mindre ind 1200000 Mk. skal have været i Vaaben til at forsvare Frank sig Vælde. Keiseren forlod Paris den 14 April; gik over Rhinen, og i Kjæmpeslagene ved Lützen (den 2 Mai, og ved Baursen og Würschan den 20 og 21 Mai) hævd de paa ny de franske Vaabens Glands og sit overordentlig Genies Havn.) Ogsaa Hamborg og de øvrige i Frankerig in lemmede Lande er dredes tilbage, og den franske Armee stod alt midt i Schiesien, da Vaabenstilstanden for en Tid ved Sværdet hvile for at sætte, skjøndt uden Nytte, Pennen i Bevægelse. De russiske Hæres Overanfører Fyrst Kutusov Smølenskovvar imidlertid allerede død den 28 April. Vaabenhvilen varede fra 4 Juni til 16 August, men Kongressen i Prag opløstes igjen, da den neppe var begyndt. Østerrig traadte nu ind med paa Kamppladsen mod Frankerig, Angrebet paa Dresden den 26 og 27 August er tilbageslog Reiser Napoleon selv; derimod vare de i Bøhmen og Schlesien indrykkede franske Tropper mindre heldige; ogsaa mislykkedes de gientagne Forsøg med Berlin. - De paafølgende Begivenheder ere i frisk Minde. Tydskland, hvis Statslegeme var adsplittet ikke ved Mangel paa Mod og Manddom hos Folket, men paa Enighed og Sammenholdighed hos Fyrsterne, begyndte at rive sig les fra Frankerigs Forbindelse og Overherre domme. Bayerns Frafald nødte Keiser Napoleon, efter at have forladt Dresden den 7 Octbr., at tiltræde Tilbagetoget til Rhinen; atter forefaldt 2 uhyre Slag, ved Wachau den 15de, og ved Leipzig den 18de, i hvilket sidste Rapoleons øvrige Forbundne forlode ham ja toge selv Deel i Kampen mod hans Tropper, disse Uheld og Broens ulykkelige Sprængning ved Leipzig, (Haandt hvis mange Offere Poniatomsky især beklages, 1) der fortjener at erindres det dekreterede Monument paa Mønt Conie, samt Marskallerne Bessieres og Durees Død. 1) der fandt Moreau sin Død bragte den franske Armee i en uheldig Forfatning; dog slog den sig igjennem ved Hanau den 30 Detbr. og Kriseren ankom med Resten af sin Hær tilbage til Frankerig.