Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-05-13
Den i No. 50 af disse Aviser yttrede Formodning, at Rygterne om den nye Uvirksomhed i Brest torde være Signalet til en vigtig Expeditions Begyndelse indtraf ganske rigtig, den 26de f. M. afseilede nemlig en Flaade paa 20 Linieskibe og 5 Fregatter, under Admiral Bruix Kommando, fra denne Havn. Netop Dagen derpaa lod sig 13 Engelske Linieskibe tilsyne ud for Havnen, og da man endnu saa samme den 28de, saa har følgelig Bruix et Forspring af 48 Timer for den Engelske Flaade. Da Erfaring noksom lærte i Fior med den Touloner Flaade hvor vanskeligt det er at giette den sande Hensigt med deslige vig. tige Tog, saa vilde det være spildt Umage, her at indlade sig i videre Undersøgelse om denne, som desuden snart vi vise sig. Breve fra Amsterdam give denne Expedition den tilsyneladende rimelige Bestemmelse: at tvinge Engellænderne til at ophæve Blokaden ved Cadix, og forenet med den spanske Flaade at seile til det Middellandske Hav. Lykkes dette, hvilken uhyre Forandring kan Tingenes Gang da ikke faae i Middelhavet; og mislykkes det - skal Frankerig endnu opofre dette sidste Leed af sin Marine hvor blottet og udsat for Farer bliver det da ikke fra enhver Kant saa at Udfaldet altid vil have en næsten afgiørende Jnflydelse paa Frankerigs og dermed paa Europas Skiebne! J de vestlige Departementer blive Rolighedsforstyrrer. ne daglig dristigere, hvorfor Generalen ved Engelland=Armeen har opfordret Nationalgarden til at forene sig med Linietropperne. Det er ved denne Armee, og ikke ved den Jtalienske, at Jourdan er ansat som Jnspektor. Alle Journaler give nu Scherer Skylden for Franzosernes Tab i Jtalien, og bebreide ham især meget, at han ved at befale Retiraden ganske svildte de udmærkede Fordeele, som Moreau den 26 Mart. og 5 April havde tilfægtet sig. Der. imod opløfte de den altid kiekke og snilde Morean til Skyerne og love sig nye Seire af hans Udnævnelse til Overgeneral. Soldaterne skulle ogsaa elske ham som deres Fader og Befrier; men udstøde de bittreste Forbandelsen, imod Scherer, som Rygtet endog beskylder for at være hengiven til Drik a. I det mindste kan det dog ikke kaldes Pral af ovenmeldte Journalister, naar de angive Franzosernes Tab hine to Dage til 15,000 Dræbte, Saarede og Fangne. Det forstaaer sig, at Fiendens derefter bliver en 10,000 Md. mere. J Egnen omkring Paris er dennye Rekrutering gaaet for sig i største Rolighed. Redakteuren beviser nu af Fiendens Styrke, at Keiseren alt have be besluttet Krigen, og at den følgelig var nundgaaelig. Fra Egypten ere nu ogsaa til Toulon ankomne nye og høist fordeelagtige Efterretninger og Buonapartes Fremskridt i Syrien, som, ifølge disse, alt har indtaget Af ere, den meget lovende Pascha Ghezzars Residents. En tidligere Skrivelse fra Alexandrien melder, at man der er ganske sikker for en Landgang, da denne først kan skee om Sommeren, og man inden den Tid kan være færdig med alle Batterierne paa Kysterne. Til sit Tog mod Syrien har Buonaparte oprettet et Rytterie med Dromedarier hvilke Dyr løbe 15 Mile om Dagen. Hans Nærværelse i Sue kunde let have kommet Frankerig dyrt at staae; han tog sig nemlig ikke i Agt for det røde Havs Ebbe og Flod, og var nær druknet med sin hele Generalstab.