JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-26
En i Skielskøer beliggende Jagt, drægtig 350 Tønder, godt og forsvarligt udhalet med staaende og løbende Redskaber og i complet Stand, kan tilligemed en samme Steds beliggende Beltsbaad med behørige Fiskegarn underhaanden bekommes tilkiøbs, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. H. E. Heilmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-26
En duelig Schweitzer som i flere Aar paa forskiellige Herregaarde her i Landet har havt Hollænderie i Forpagtning, søger en saadan Forpagtning til 1ste Mai. Kiøbmand A. Salomon i Slagelse paaviser Manden. Et Partie udsøgte gode svenske Møllestene af forskiellige Dimentioner, er at faae tilkiøbs hos Bager Herløw i Holbech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie, uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15 Aarg.) Løverdagen, den 30. Januar 1819. No. 9) (8te Aar. Løverdagen, den 30. Januar 1819. No. 9) Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Lord Thomas Cochrane.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Man veed at det Engelske ministerielle Blad Coureren, har udbredet den Efterretning, at denne berømte Søehelt og Friehedsmand, som er afseilet til Sydamerika for at hielpe de Spanske Jnsurgentere, skal allerede være stødt til Admiral BrionsFlaade. Et andet Engelsk Blad paastaaer, at det er ikke sandt, og at han er afseilet til Chili for at tage Overcommanden over Republikens Marine; det maae nu forholde sig som det vil, hans Planer det paa nye at betræde Krigstheatret; kied som Tordenskjold fordum, af Fredens Roelighed i si Fødeland, søger han Krigens Tummel og Hæder: et andet Land. Fricheden er ham, hvad Lykken er Menneskene i Almindelighed et Jdeal, som han søger i en lang Frastand, istedet for at søge den i sin Omkreds; det er værd at gjøre sig bekiendt med en saadan Mands Characteer og Bedrifter, inden man paa nye fæster sin Opmærksomhed paa ham, imellem Bølgernes Brusen og Kanonernes Buldren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Lord Thomas Cochrane er den ældste Søn af Greve Archibald af Dundonald, som var Kongelig Søecapitain og Ridder af Bathordenen, fra sin tidlige Ungdom blev han bestemt til Søetaten, og betroet til sin Onkel den nærværende Admiral SirAlerander Forresters Cochranes Omsorg. Under denne erfarne Søehelts Vei, blev den unge Cochrane dannet til en god Søemand, efterat han først havde tient en Tid paa Stationen i Bugten af Biscaia og i Vestindien, blev han Lieutenant. Strax derefter erholdt han Commandoen over Krigsbriggen Speady paa 14 Kanoner, med denne udøvede han i 1801 ved Barcelona sin første Heltegierning, som skaffede ham et hæderfuldt Navn i hans Fødeland, og blev priset i Malerier og Kobberstykker; han stødte nemlig paa den Spanske Fregat Elgammo, som havde en sex Gange saa stærk Besætning, og tre Gange saa mange Kanoner som hans Skib. Uden at indlade sig i Fægtning med det grove Skyts, entrede han dristigen det fiendtlige Skib, og angreb det med en saadan Tapperhed, at han erobrede det uden at miste mere end een Mand derved; hvorimod Fienden havde flere Døde og Saarede end der var Folk paa hans Skib. – J det samme Aar fratog han Fienden med sin Brig, 33 Skibe, som tilsammen førte 128 Kanoner, og giorde 530 Fanger, og i Forening med en anden Brig ødelagde han et Krigskib paa 26 Kanoner, 3 Kanonbaade, og en heel Convoy, som seilede under deres Beskyttelse, strax derpaa landede han paa Kysten af Spanien, bemægtigede sig Taarnet Alcamenara og sprængte det i Luften. - Formedelst disse Bedrifter, blev han udnævnet til Post Capitain i den Brittiske Marine og fik i Begyndelsen af den følgende Krig med Frankerige Fregatten Pallas under sin Commando, med denne angreb han, uagtet 90 Mand af Besætningen vare fraværende 3 Franske Krigskibe paa 18, 22 og 24 Kanoner, og drev dem imod Kysten, hvor de strandede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Kurfyrsten af Hessen-Cassel har udstædet en Forordning angaaende Militair-Etaten, hvori Soldaterstanden deeles i to Classer, de Soldater som regnes til første Classe maae ikke straffes med Stokkeprygl, men allene med Arrest; de som derimod ikke paa denne Maade kunne forbedres eller som for andre Forbrydelser have været underkastede alvorlige Straffe, blive satte i den anden Classe og kunne straffes med Stokkeprygl, dog i det høieste kun med 30 Slag, og blot efter Regiments= eller Bataillons-Commandeurens Ordre. J de nye Krigsartikler hedder det, at enhver har Ret til at dræbe den paa Stedet, som vender Fienden Ryggen i Kampen, og giver den første Anledning til Flugt; og naar hele Regimenter tage Flugten skal der kastes Lod imellem Folkene og hver tiende Mand skydes, og det øvrige Mandskab skal tiene saalænge uden Fahner indtil det har oprettet sin Skam Slagsmaal og Dueller straffes med Arrest; men hvo der saarer nogen der skal straffes med at lægges i Lænker i en Tid af 3 til 6 Maaneder, og døer den Saarede, med Livsstraf. – J den Cas seler-Tidende meldes: at hele Commune-Eiendommen, som tilhører Staden Spangenberg skal sælges ved offentlig Auction, nemlig alle Byens offentlige Bygninger og Jorder, endog Raadhuset deri indbefattet, formedelst den Gield, som Byen har paadraget sig. Aarsagen til dens Fattigdom er, at Jndvaanerne tilforn ernærede sig af at forarbeide grovt Lærred, som i stor Mængde blev forsendt til Vestindien og Amerika, men at denne Jndustriegreen er nu næsten aldeles ophørt forme J den Franske delst Mangel paa Afsætning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Journal Minerva staaer et heftigt Jnvective paa Kurfyrstens Regiering, som der beskyldes for aldeles at contrastere mod vor Tidsalders liberalere og friere Grundsætninger. – J Storhertugdom met Hessen-Darmstadt have 31 Menigheder indgivet et Bønskrift til Storhertugen, hvori de have ansøgt ham om, at en Forfatning med Landstænder, bygget paa en ægte Folkerepræsentation, maatte blive indført i Storhertugdømmet, og hvorved de tillige føre Klager over de næsten uoverkommelige Skatter og over mangehaande Indretninger og Forhold, hvoraf de føle sig besværede. – Den 23de December f. A. sluttede den Meklenborgske Landdag sine Forhandlinger; de af Landsherren foreslagne Skatter bleve bevilgede; Sagen om Livegen skabets Ophævelse er endnu ikke rykket videre frem; det meste som Landdagen har beskiæftiget sig med er Organisationen af det militaire Corps, som Storhertugdømmet skal stille ved Forbunds-Armeen. - Kongen af Preussen har ved et Reskript af 31te December f. A. ikke allene udnævnt tre nye Medlemmer af det store nye oprettede Statsraad og anviist Statsministeren Greve Christian af Bernstorff Sæde deri; man har ogsaa ladet dets Møder tage sin Begyndelse den 5te Januar under Statskantslerens, Fyrsten af Hardenbergs Forsæde. – Kongen af Baiern har indkaldet alle Rigets Repræsentantere til at møde i München til den 23de Januar, da det saa nærmere skal blive bekiendtgjort paa hvilken Dag Kammerne skulle aabnes og den nye Statsforfatning tage sin Begyndelse. Det Baierske Folk viser en saa stor Jnterresse for denne Gienstand, at da Bønderne i en Menighed erfarede, at en af deres Medlemmer var bleven udnævnet i Würzborg til Repræsentant, saa sendte de en Expresse til ham og bade ham om, at han dog for alting ikke maatte komme hiem uden under Ledsagelse af blæsende Postillioner; det skeete, 6 Bønderkarle rede foran ham; og da han kom til sin Landsbye var hele Menigheden forsamlet for at complimentere ham og Byens Musikantere accompagnerede til de blæsende Posthorn. – Det Rygte gaaer, at Kongen af Baiern vil lade hele Jnfanteriet gaae ind af sin Armee, som da skal forvandles til et blot Landeværn, og allene beholde et staaende Cavallerie og Artillerie tilbage. – Kongen af Würtemberg har i flere for nyelig udstædte Circulairer saavel til Magistraten i Stuttgard, som til andre Auctoriteter erklæret, at han stedse er villig til at skiænke sit Folk en repræsentativ Statsforfatning saasnart han modtager Erklæringer, som kunne overbevise ham om, at man deri vil komme ham imøde paa en saadan Maade, at det attraaede Formaal derved kan opnaaes. Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
(Fortsat). Ved September Maaneds Ankomst forandrede Veiret sig meget. Vel holdt det roelige Veir ved med nordvestlige Vinde til den 14de og med klar og varm Luft; dog tog Varmen efterhaanden mere og mere af; Luften blev kjøligere og derved saameget mere behagelig, af og til kastede Vinden sig om i Sydvest, som bragte stærk Natteregn med sig, og fra den 15de af satte den sig fast i denne Kant med Storm og løsende Regnbyger; Luften blev derved aldeles afkiølet og Temperaturen gik endog overtil Kulde, een Nat frøs det endog; men nu vendte Vinden sig om til Sydost, Veiret opklaredes, varme og soelrige Dage indfandt sig paa nye og Jorden blev dog af og til vedergæget ved en velgiørende Regn; denne Maaned var af en fortryllende Skiønhed. Efteraaret antog Foraarets Characteer, da al Naturen oplivedes paa nye efter den langvarige Tørke; Marker og Enge klædte sig med en frisk Grønhed; Havernes Træer og Buske, Skovenes Kroner fik et lyst og livfuldt Udseende; havde dette Aars Mai været ualmindelig skiøn, saa vilde September, som pleier under vort Clima at være en behagelig Maaned, derfore ikke staae tilbage. Himlens Pragt forenede sig med Jordens Skiønhed, ofte giemte Solen sig ved sin Nedgang i en Purpurglands, som udbredte sig vidt over Firmamentet; dens høitidelige Hensvinden drog de Dødeliges Blik og Hierter til sig, og frembragde ubestemte billeder og Beskuelser i deres Phantasie, og opvakte salige Længsler efter de ubekiendte Egne hvorfra al denne Fortryllelse udbredes over vor Jordklode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Veirliget i October var en Gientagelse af dets Beskaffenhed i den sidste halve Deel af September, det begyndte med sydvestlige Vinde og gik siden over til sydostlige, sielden blæste det af Norden og kun 7 Gange i den hele Maaned. De sydvestlige Vinde holdt ved til den 13de, saalænge de herskede havde man kiøligt Veir, lavt Barometerstand, stærk Blæst og hyppige Regnbyger, men fra den 13de af da de sydostlige Vinde begyndte, fik man et ganske modsat Veierligt, Veirglasset steeg høii sielden faldt der nogen Regn og da ubetydelig, undertiden var Luften bedækket og kold, undertiden meget klar og mild, især blev Veiret overmaade behageligt ved Maanedens Udgang, og Naturen havde et smukkere Udseende end den havde i Sommer, Jorden var delig grøn, Bladene vare ikke faldne paa Træerne; Veirliget havde ikke i mindste Maade giort Kreaturenes Ophold i Marken besvær tigt, ogsaa denne Maaned havde saare mange skiønne og behagelige Dage, og dette Aars Sommer forekom at være langt længere end sædvanlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
J November havde deels de østlige og deels de sydlige Vinde Overhaand; thi det blæste 18 Dage af Østen og i 20 Dage af Syden, og altsaa meget sieldent af Norden og Vesten. Det milde Veirlig vedblev indtil den 9de, nogle Dage havde man en sand Sommerluft, dog begyndte Bladene at falde paa Træerne; men Qvæget gik uforstyrret paa Marken indtil den 10de, da Vinden kastede sig i Nordøst og bragde en temmelig Frost med sig, saa at Vinduerne vare belagte med Jis om Morgenen; dette Veir vedvarede i fem Dage; men fra den Tid af blev de sydostlige og længere hen de sydvestlige Vinde aldeles herskende, jo længere man komhen i Maaneden desto mildere blev Luften, man havde næsten ikke nødigt i den hele Maaned at tye til Kakkelovnsvarmen. Markerne vedbleve at være meget grønne og mangfoldige Kreature at græsse paa dem, saa at dette Efteraars overordentlige Mildhed biedrog meget til at betage Frygten for den truende Fodertrang. Veirglasset steeg altid meget høit, det regnede vel af og til noget, men dog ikke tilstrækkeligt til at giennemvæde Jorden, som Sommerheden havde udtørret saameget; Vintersæden kom fortreffelig i Jorden og tegnede ypperlig. Dette Efteraar var hverken meget mørkt eller meget stormfuld. Foraar og Efteraar forekom at være Sommeren tilhørende, og en varmere og mere langvarig Sommer i vort Fødeland vidste man ikke at erindre sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Correspondent Efterretninger. Kiøbenhavn den 26de Januar 1819. J Løverdags havde Mad. Heger sin Benefice paa det kongelige Theater. Flere Dage i Forveien var allerede ikke en Billet mere at erholde. Oehlenschlagers Hyrdedreng gjorde, i det Hele ypperligen spilt, megen Lykke, i hvorvel dette vakkre Stykke dog vist nok meere egner sig for Læsning end for Fremstilling. Kunstnerinden hilsedes med enthusiastiskt bifald, og lønnede dette rigeligen ved sit herlige Spil, saavel i det nysnævnte Stykke, som i Sørgespillet Blanca, i hvilket Hovedrullen, som bekjendt, i hende har den mesterligste Fremstillerinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
En vakker Prolog, der var forfattet af Jngemann, fremsagdes af hende før Forestillingen af Sørgespillet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Med Sangeren Hr. Zinck har ogsaa Hr. Skuespiller Haack erholdt kongelig Tilladelse og Understøttelse til at foretage en Kunstreise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
J disse Dage ere tvende franske Gartnere ankomne hertil fra det berømte Empire de fore, paa de elyseiske Marker i Paris. De have medbragt en betydelig Samling skjønne og sieldne Væxter, Blomsterlog, Frøe af Blomster og Kjøkkenværter og Frugttræer. Særdeles fortrinlig skal deres Samling af Roser være, den bestaaer af over 80 forskjellige Arter, hvoriblandt sorte, blaae, violette, grønne, stribede, kort i alle Nuancer. Empire de Flore, skal være i Besiddelse af circa 500 forskjellige Arter, Afarter og Nuancer af denne yndede Plante. Den sig saa kaldende Komiker Hr. Roppe, er nu atter ankommen hertil Staden; men rimeligviis som en Følge af sit seeneste mislykkede Forsøg, paa det kongelige, tager han nu til Takke med at give Qvodlibetter paa et privat Theater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Mange Familier heri Staden, der have Døttre i Opvært, gjøre sig for Tiden Haab om, snart at kunne erholde Francoiser til disse for billig Betaling, saasom endeel af vore fra Frankrig hjemkomne Militaire, (som nu igien staae paa Vartpenge) derovre have giftet sig, og nu hidbragt deres unge Koner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
J forrige Skrivelse stod ved en Feiltagelse, at Tallotteriet for en Tid skulde have været trukken paa Rosenborg Slot; hvilket bedes rettet til Zahlkammerbygningen ved det under Opførelse værende Christiansborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Beltpassage. Fra den 20de til den 27de Januar ere udreiste. Til Sielland, Forpagter Theisen, Fuldmægtig Lars Hansen. Grosserer Suhr. Kjøbmand J. Kehler. Handelsmand M. Martensen. Secretair David. Lieutenanterne v. Moltke og v. Wiegaard. Farver Petersen. Proprietair Eibe med Kudsk Communitets=Casserer Koefoed. Premier Lieutnant C. C. Zahlmann. Kammerjunker v. Warnsted. Kammerherre Baron v. Selby. Lieutenant v. Juul. Distilateur Sander. Handelsmand Bechhoft. Mad. Brochmann og Møller. Lieutenant v. Juul. Fuldmægtig Nyeland. Lieutenant v. Mechlenborg. Handelsbetient Seldener. Landinspecteur Hastrup. Baron Theohald med Betient. Ritmester v. Nielsen. Handelsbetient Salomon. Grosserer Nathanson. Hs. Høihed Prinds Christian med Suitte. Til Fyen, Fyhrinspecteur P. Petersen. Lieutenanterne v. Bille og v. Kirchheimer. Directeur Siboni. Assessor Theodorus Thorlacius med Søn. Optikus A. Lazarus. Fuldmægtig H. H. Feilberg. Frue Hansen og Jfr. Friis. Overlærer Severin Candidat H. E. Colding. Second-Lieutenant J. Kooch. Candidat T. C. C. Esmarch. General=Krigscommissair Ulrik med Frue, Søn, Datter og Pige. Lieutenant v. Leth. Handelsmand M. Lublin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Nyeste Post-Efterreninger. Den 3die Januar Kl. 11 om Aftenen er Hans Majestæt den Russiske Keiser i bedste Velbefindende kommen tilbage til Zarskonselo, og den 16de Januar Kl. 7 om Morgenen til Petersborg. Kl. 11 om Formiddagen forsamlede sig de høieste Statsembedsmænd sig i det Keiserlige Vinterpalais for at lykønske Hs. Majestæt til sin Hiemkomst; den 6te Januar, som var den første Juledag for Bekienderne af den græske Kirke, var høitidelig Gudstieneste i Hoskirken og stor Cour. – Keiserens Moder forventes ogsaa hver Dag til denne Hovedstad; ogsaa Hans Gemalinde Keiserinde Elisabeth, er paa Hiemveien til Rusland, og passerede den 20de Januar Frankfurt ved Oderen, hvor Hs. Majestæt Kongen af Preussen begav sig hen for at aflægge hende sit Besøg. – Den Østerrigske Keisers Broder, Joseph Palatin af Ungarn, agter at formæle sig med den 19aarige Princesse Pauline, en Datter af Hertug Ludvig af Würtemberg, som for nærværende Tid er paa en Reise til Jtalien med sin Moder. - Atter er en Dronning bortkaldet til Evigheden, nemlig Kongen af Spaniens Moder, Kong Carl den 4des Gemalinde Marie Louise Theresa, som døde i Rom den 4de Januar. Hun var en Datter af Hertug Philip af Parma, og blev formælet den 4de September 1765; hun var 68 Aar gammel, faae Dage før sin Død, havde hun havt den Glæde at hendes Datter Hertuginden, af Lucca, med sin Familie, havde besøgt hende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Kong Carl den 4de resignerede den 19de Marts 1808. – Et Engelsk Blad siger: at Kongen af England synes at nærme sig meget til sit Endeligt. For nogen Tid siden faldt han over en Stoel, imedens han vilde spadsere i sine 5 Værelser paa Slottet i Windsor; han stødte sit venstre Been og kunde nogen Tid derefter ikke bruge det; den eneste Bevægelse han nu kan giøre sig er, at han kan blive trukket omkring i en af Hr. Merlins nye opfundet Stoel. Gibsdukkerne i hans Gemakker, som vare brystfældige, ere blevne reparerede; i den Wind forske Tidende blive dog nogle af disse Anmeldelser modsagte. Man meener, at Omsorgen for Hs. Majestæts Person vil blive en af de første Gienstande, hvormed Parlamentet vil beskiæftige sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Det Engelske Parlament bliver høitideligt aabnet den 21de Januar, men foreløbigen have begge Husene forsamlet sig den 14de. J Overhuset var et temmeligt Antal af Pairerne tilstæde. Greven af Liverpool underrettede Deres Herligheder om, at Overdommeren Sir Richard Richards var udnævnt til at beklæde Storkantslerens Post og indtage hans Plads i Huuset, saasnart denne ikke selv var tilstæde; det blev bevilget at han maatte tage sit Sæde paa Uldsækken, og at Rigets Jnsignier maatte lægges foran ham, som det er brugeligt, saasnart Storkantsleren er selv tilstæde. Ogsaa anmeldte Greven: at Prinds=Regenten havde givet nogle Lords Fuldmagt til at aabne Parlamentet i hans Sted, nemlig Hertugen af Wellington og Greverne af Harrowby, Liverpool, Vestmoreland og Shaftesbury. Overhusets Betient fik Ordre til at anmelde for Underhuset, at Deres Herligheder havde forsamlet sig og at indbyde dettes Medlemmer til at bievaane deres Forhandlinger. Efterat dets Committerede havde indfundet sig, bekiendtgjorte Grev Harropby for begge Huusene, at saasnart et tilstrækkeligt Antal af Medlemmer havde aflagt Eed, saa skulde han underrette dem om, hvorfor det nærværende Parlament skal forsamles. Derefter forestillede han Underhuset Nødvendigheden af at det udvælger sig en Taler, som derpaa kan blive auctoriseret af Prinds=Regenten. Derpaa aflagde Lorderne den sædvanlige Erd. – J Underhuset bleve ingen Taler holdte; man beskiæftigede sig blot med at vælge en Taler, og Valget faldt med almindelig bifald paa Hr. Manners Sutton, en Søn af Erkebiskoppen af Canterbury, som havde beklædet denne Post i det gamle Parlament. Han modtog denne Hæderspost, takkede Medlemmerne for den beviiste Tillid; hvorpaa de forlode Huuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Kongen af Preussen har ved en Cabinetsordre af 11te Januar foretaget følgende Forandringer i Statsministeriet. Statsministeren Fyrsten af Witgenstein bliver paa hans Ansøgning entlediget fra Politieministeriet, som gaaer ind og forbindes med Ministeriet for det Jndre; derimod erholder han under et særskildt Departement Bestyrelsen af alle Anliggender som angaae Hoffet. Fra Ministeri et for det Jndre bliver Departementet for Fyrstendømmet Neufschatel adskildt tilligemed alt det som angaaer Landstænder, Commune Anliggender, o. s. v., og lagt under et eget Ministerium som Frieherren af Humboldt er ansat til at bestyre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Greven af Lottum bliver i Statssecretairens Frieses Sted Præsident i Ministeriet for Skattevæsnet, og Geheime-Regieringsraad Dunker bliver Secretair i Statsministeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse. Paa Hs. Majestæts Fødselsdag den 28de Januar bleve alle Fattighuusets Medlemmer heri Byen rigeligen beværtede af det dramatiske Selskab med varm Mad Middag og Aften med Suppe og Steeg, Kaffe, Øl og Brændeviin, levende og almindelig var disse trængende Menneskers Glæde; og varme Taksigelse gienløde for det ædle Selskabs Gavmildhed, som sætter sin Hæder i at helligholde Lands faderens Fødselsdag paa den for ham behageligste Maade nemlig ved Velgiørenhed med de ringeste og meest nødtørftige af hans Børn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Kiel, den 17de Januar. Omslaget, der nærmede sig under ængstelige Forventninger, er lykkelig overstaaet. Mænd, som den af heele Holsteen saa høit, agtede Kantsler, von Brokdorf, ønskede ikke at anvende nogen Palliativer hos os. De her nys tilendebragte Dage have retfærdiggjort deres Meening: at Forvaltningens største Viisdom netop undertiden bestaaer i, at lade Tingene gaae deres egen Gang. Krigene og Oprettelsen af en Speciesbank i Norge havde fort vore Specier ud af Landet; der var i mange Aar ikke bleven dagen nogen nye, de truede derfor med hos os at blive en imaginair Mynt, da Agioen her for Omslaget steeg til 5 1/2 Proceent. Da Discontoen i Hamborg var stegen til 9 1/2 Procent, var der ingen Udsigter til at faae Penge fra Altona eller Hamborg, og Udsigterne for Omslaget syntes derfor meget betænkelige. Men ved de tvende foregaaende frugtbare Aar var der kommen saa mange Penge i Landet, at selv flere Forpagtere forstrakte deres Godseiere med betydelige Summer, og de udenlandske Laan bleve derfor en Biesag. Statholderen havde truffen patriotiske Forholdsregler til nu at tilbagebetale betydelige Laan af sin egen Formue, hvilket virkede meget velgiørende paa Circulationen. Mange Forlegenheder bleve afhiulpne i selve Omslaget, og næsten alle Forhold bleve fredelig jevnede. Det er et stolt Tidsrum i Hertugdømmernes Historie, at de saa hurtig uden nogen offentlig Ulykke kunde vende tilbage til en for de private Overeenskomster hellig og sikker Stilling, og at det gamle Tydske Ordsprog - "Holstein glaube – igien kan træde i Kraft. Man maae haabe, at Rentefonden i Almindelighed igien gaaer tilbage til 4 Procent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Torsdagen den 28de Januar, Hs. Majestæt Kongens høje Fødselsdag, bliver om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet, Cour og Apartement ved Hoffet for Damer og Cavallerer af de 3de første Classer i Rangen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Ridderne af Elephanten og Storkors af Dannebro(Statst.) gen bære Ordenskieder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-01-30
Befordringer og Afgang. Afskediget PremierLieutenant J. J. Lund givet en nye Afskeed, som Capitain-Lieutenant; Gurnisons-Chirurg paa Fæstningen Christiansøe, J. Cardts, forundt Rang, som Chirurg i 4de Klasse, i Overeensstemmelse med den skeete Classification af Lægerne, samt tilladt at bære Uniform, som OverSkibschirurg med Distinctionstegn som Second-Lieutenant Land-Etaten. Den 14de Septbr. er Premier-Lieutenant M. C. Klaumann udnævnt til Capitain-Lieutenant og Second-Lientenant C. C. Paludan til Premier-Lieutenant. Sergeant og Divisionsskriver C. C. Riis ansat til Undergraver ved Holmens Kirke og Skibskirkegaard. Den 14de October, Capitain Lieutenant at la suite F. M. Dodt efter Ansøgning meddeelt Afskeed i Naade af Søkrigstienesten. Den 17da, Cand. Chirurgiæ J. F. Petersen beskikket til Reserve Chrurg ved 2den Division. Den 19de, Premier=Lieutenanterne H. B. Dahlerup og H. Bødenhoff satte at la suite paa ubestemt Tid. Den 8de Novbr., caracteriseret Conducteur M. B. Kolbye beskikket til Conducteur, Pælebukker og Rapertmagermester ved Holmen.