JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Kjøbenhavns Torvepriser den 6te August 1842. Rug, 5 Rbd. 24 s. a 6 Rbd.; Hvede, 6 Rbd. 64 s. a 8 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 4 Rbd. a 4 Rbd. 16 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 80 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 8 s.; Smør, Pd., 21 a 24 s.; Æg, Snesen, 21 a 23 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Dødsfald. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjöres sörgeligst, at min elskede Kone Caroline Margrethe Bonnesen, föd Smidt, den 4de August indgik til det Bedre, efter flere Aars Svagelighed. R. J. Bonnesen, i Nyborg. En Belønning af 10 Rbd. udloves til den, som til vedkommende Politimester meddeler nogen Oplysning, som leder til Opdagelsen af, hvem der i afvigte Nat har bortstiaalet en Kuffert og en Vadsæk fra den Vogn, som befordrede Personposten i Nærheden af Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den R. v. Jessen. 8de August 1842. Det fjortende Regnskab for Sparekassen i Nykjøbing paa Falster er nu aflagt, og vil, tilligemed Bilagene, findes til Eftersyn paa Bogholder-Contoiret i Nykjøbing, ligesom Extract, deraf vil blive oversendt det kongelige danske Cancellie, det kongelige Rentekammer, de Deputerede for Finantserne, Statsgjelds=Directionen, samt Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen. Bemeldte Regnskab indbefatter Jndtægter og Udgivter i Aaret fra 11te Juli 1841 til Aarsdagen 1842, og har: Sedler. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Jndtægt : Rbd. Sk. Rbd. Sk. 194 Indskudde til Beløb Betaling for 83 Contrabøger. Tilbagekomne Capitaler fra Statsgjældskassen. . . . . . . . . . . Renter af de i Statskassen indbetalt. Capitaler. . . . . . . . . . . . . Dito af Kongelige Obligationer. Dito Forstrækninger til Laanekassen, Beholdning fra 11te Juli 1841, i Statskassen . . . . . . . . . . . . Dito, i Brug af Laanekassen. . . Dito, Contant . . . . . . . . . . Større Udgivt end Jndtægt (forskudt af Seddel-Beholdningen) . . . . . Summa Indtægt 29077 21) 83799 34 Udgivt: 295 tilbagebetalte Indskudde til Beløb . . . . . . . . . . . . . . . . . Udbetalt i Renter . . . . . . . . . For Bogtrykkerarbeider, Skrivmaterialier og Postudgivter, Bogholder løn, Contoirlocale m.v. . . . . . Beholdning i Statskassen . . . . i Brug af Laanekassen, Contant (hvoraf forskudt rede Sølv 858 Rbd. 85 1/2 s.) Summa Udgivt og Beholdning, 29077 121. 83799 34 Ved Sparekasse-Regnskabets Afslutning var Jnteressenternes Antal. hvoraf Børn. . . . . . . . . 336. Aftægtsmænd og Pensionister . . . . . . 10. Tjenestefolk 198 Myndlinge under Over Forvaltere og Forpagtere. 9. Embedsmænd. 21. formynderiet . . . . . 75.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Enker og ugivte Fruen Haandværkere. 21 timmer. . . . . . . 100 Svende . . . . . . . . . 4. Offentlige Kasser. 41. Gaardmænd 44 Parcellister 18. Søfolk . . . . . . 7. Huusmænd. . . . . . . 37. unavngivne . . . . 13. Jnteressenterne ere hjemmehørende saaledes: J Mariboe Kjøbstad . . 23. Paa Landet i Falster . . 357. Saxkjøbing . . . . . . 8. Lolland. 385. Nysted . . . . . . . . 8 Feiøe Birk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
J Nykjøbing Kjøbstad. 97. - Rødbye . . . . . . . . 4 Stubbekjøbing. . . . 48. - Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Antallet af Jndskuddene var den 11te Juli 1842. 591 fra 1 til 9 Rbd. incl. 15 fra 80 til 89 Rbd. incl. 5 - 500 og derover. Af alle Indskudde indtil 11te Juli 1839 gives 3 pCt. Rente og Rentes Rente. Af yngre Indskudde indtil 300 Rbd. incl. ligeledes 3 pCt., men af større dito kun 2 pCt. Rente aarlig For Laanekassen er ogsaa aflagt Regnskab for Aaret til 11te Juli 1842, hvilket Regnskab har: Jndtægt: De fra Sparekassen som Grund fond modtagne 400 Rbd. Sølv. og 600 Rbd. Sedler 1017 Rbd. 68 s. Renter af udlaante Summer . 1257 - 65. Forstrækning fra Sparekassen. 11061 - 27. 13336 Rbd. 64 s. 518 udlaante Summer, i Alt Udgivt: 33056 1/2 Rbd., hvoraf de 322 Udlaan ere tilbagebetalte, og de 196 endnu udestaaende med . . 13336 Rbd. 64 s. Af de i Regnskabsaaret udlaante Summer var: 3 a 1 Rbd. 10 2 Rbd. 9 a 3 Rbd. 6 a 4 Rbd. Denne Kasse, som ifølge Grundlovens 78 er grundlagt af 1000 Rbd. opsparede Renter, hvoraf 300 Rbd. modtogen i December 1830, 400 Rbd. i Juli 1832 og 300 Rbd. Juli 1834, har været i Virksomhed siden December 1830, og i Alt udlaant til 1569 Laansøgende 87020 Rbd., hvoraf 21 Rbd. 71 s. ere tabte. Renterne udlaanes ligesom Hovedstolen; og for at fremme Kassens Virksomhed, gives den naar behøves, Forstrækning fra Sparekassen. Laan tilstaaes, fra 1 Rbd. til 100 Rbd. paa 1 til 6 Maaneder, mod Caution eller haandfaaet Pant, samt Obligation paa ustemplet Papir efter Bevilling af 31te Mai 1834, og større Summe udlaanes paa samme Tid, mod Pant i Stats= eller Bankobligationer eller Sparekassens egne Contrabøger, samt Obligation paa stemplet Papir, eller ogsaa uden Obligation, naar den bekjendte Debitor ønsker det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
J Regnskabsaaret er ikke foregaaet nogen Forandring ved Bestyrelsen af Spare- og Laanekasserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Directionen for Spare- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, den 5te August 1842. Schultz. Pavelius. Blicher. land. Sidenius. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at sælge sin Veiende og paaboende Selveierbondegaard beliggende i Sjunkebye Bye, Lollands Sønderherred, med et Areal af circa 34 Tdr. Land særdeles god Jord, der har Hartkorn Ager og Engs 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., hvilket dog ved den nye Matricul er reduceret til 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb. J Kjøbet følger endeel Besætning og Jnventarium saavelsom al Sæden paa Marken, Kløver m.v. De Lysthavende ville behage snarest mulig at henvende sig enten til mig selv eller til Forvalter Rie per i Læsøe pr. Nakskov, og tjener til foreløbig Underretning, at af Kjøbesummen indestaaer 1880 Rbd. Sølv uopsigelig i Eiendommen. Peder Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Huusleilighed tilbydes til October Flyttetid dette Aar. Man henvender sig til Bager Knustes Enke, boende i Gartnerstræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Auctioner. Jfølge Bestemmelse under Siftet efter afdøde Selveiergaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, bliver den dette Bo tilhørende og i Kjøbeløv By i Lollands Nørre-Herred, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 1/4 Alb., samt en Skov af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner Onsdagen den 10de, Tirsdagen den 16de og Fredagen den 19de August d. A. Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadhuset her i Byen og den sidste i Gaarden selv. Det bemærkes, at det til ovennævnte Eiendom hørende Areal er af udmærket god Bonitet og i god Drivt, En Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen imod Obligationers Udstedelse. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 31te Juli 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Efter Begjering af den committerede Skifteforvalter i Arvefæsteparcellist Hans Pedersens Fallitbo, bliver den bemeldte Bo tilhørende, i Brandstrup beliggende Arvefæste parcel, bestaaende af circa 4 Tdr. Land, saavelsom den derpaa værende Sæd, og Rudera af en afbrændt Bygning bortsolgt ved en eneste offentlig Auction Onsdagen den 24de ds. om Formiddagen Kl. 11. Auctionen afholdes paa selve Auctionsstedet og Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde. Pederstrup den 5te August 1842. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Lars Andersens Enke, Margrethe Pedersdatter i Gunsløv, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de August 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Rasmus Mikkelsen i Eskildstrup indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de August 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-08
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Aftægtsmand Rasmus Rasmussen Lang i Skjælby indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de August 1842. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 99. Torsdagen den 11 August. Saavist som Offentlighed i Alt hvad der vedkommer det Offentlige har viist og vil vise sine heldbringende Virkninger i vore communale og sociale Forhold, saavist er det ogsaa, at naar Offentligheden føres ud over denne Grændse og enten berører specielle Jnteresser eller endog griber ind i Familie-Livet, skader den sig selv, idet den svækker Jnteressen, opfylder Enkelte med Bitterhed og giver dens Modstandere ofte ikke ugrundet Anledning til at ivre mod Pressens Misbrug. Saavidt muligt at undgaae slige Misgreb er upaatvivleligt en af de væsentligste, men derhos tillige vanskeligste Opgaver for en Blad-Udgiver, og er man i denne Henseende ofte for streng i sine Fordringer, kan det vel heller ikke nægtes, at der i det mindste undertiden af Udgiveren kunde virkes i denne Retning, uden at han derfor behøver at optræde som Censor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
J Stifts-Tidenden No 90 har den ærede Redaction opfordret Sogneforstanderskaberne til at efterligne det af Stokkemarke Sogneforstanderskab givne Exempel, ved at offentliggjøre deres Forhandlinger. Men har Redactionen ogsaa vel betænkt hvad Følgen vilde blive for Avisens Udgiver, dersom Sogneforstanderskaberne Landet rundt, som vel ikke er at befrygte, vilde benytte denne Jndbydelse, og hvor lidet tilfredsstillende denne Art Offentlighed vilde være for den større Deel af Avisens Læsere, da Sogneforstanderskabernes Forhandlinger i Almindelighed kun berøre locale Jnteresser. Jeg siger i Almindelighed; thi det er jo naturligt, at enkelte Sager i større eller mindre Grad vedkomme det Offentlige i en videre Kreds, og det kan ikke nægtes, at en Samvirken i mange Tilfælde vilde være ønskelig og gavnlig. J Erkjendelsen heraf er det at jeg tillader mig at henstille til de respective Sogneforstanderskabers bedre Overveielse, om ikke Hensigten bedst opnaaedes ved en Communal-Tidende for hele Stiftet, hvori, af en dertil blandt Sogneforstanderskaberne udvalgt Redactions-Commitee, blev optaget hvad der af Forhandlingerne fandtes at være af almindelig Jnteresse, til hvilken Comitee Formanden for ethvert Forstanderskab havde at indsende en Beretning om dets Forhandlinger: Comiteen maatte være bemyndiget til efter Omstændighederne at optage Jnserater vedkommende Communal-Væsenet o. s. v. Amtsraadets Forhandlinger kunde maaskee heri passende indrykkes. Ligesom en saadan Communal-Tidende, som jeg haaber, vil kunne være et Forenings=Punkt mellem de forskjellige Sogneforstanderskaber, saaledes ville Forstanderskaberne. ved at tilstede Communens Beboere Adgang til deres Møder, kunne give disse den bedste Offentlighed, den nemlig, personlig at kunne gjøre sig bekjendte med Maaden, hvorpaa deres Anliggender blive behandlede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
J Horbeløv og Falkersløv Sogneforstanderskab er det saaledes vedtaget, at enhver af Sognenes bosiddende Mænd indrømmes Ret til at overvære Forstanderskabets Møder, hvorved det naturligviis er en Selvfølge, at de ikke kunne deeltage i Forhandlingerne, men fremsætte deres Andragender eller Besværinger ved en afSogneforstanderne. Forinden jeg slutter maa jeg tilføie det Ønske, at de Jndbydelser, der i Fremtiden maatte udgaae til Sogneforstanderne om Møder, der baade koste Tid og Penge, maae kortelig angive hvad der agtes forhandlet og være forsynede med Jndbydernes Navne; thi man kan fornuftigviis ikke ansee det for Mangel paa Jnteresse hos dem, der ikke reflectere paa en anonym Jndbydelse, og jeg tør næsten formode, at Jens Rasmussen Mortensen i Kraghauge, ved at vælge denne Fremgangsmaade til Mødet den 16de f. M. havde seet en talrigere Forsamling. Henriksdal den 8de August 1842. S. L. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Jndenlandske Efterretninger. Fra Wyck paa For berettes, at Hs. Maj. Kongen befinder sig i bedste Velgaaende, kjører hver Morgen til Badestedet og gaaer tilbage. Kl. 2 rider han sædvanlig en Tour. Fra Flensborg, afgik den 30te f. M. en Deputation af Borgerskabet til For for at complimentere Kongen og virke for Byens Jnteresser, nærmest for Jernbane sagen. Ogsaa fra Husum er en Deputation afreist for at overrække Kongen en Forestilling angaaende Havneanlæget sammesteds, og det tør maaskee saaledes haabes, at Hs Majestæts Ophold paa For vil have en heldbringende Jndflydelse paa det projecterede Foretagende, at forbinde Nord- og Østersøen ved en Flensborg-Husumer Jernbane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Hs. Majestæts Afreise fra Wyck er foreløbigen bestemt til Slutningen af denne Maaned. Reisen gaaer over Husum, Frederichstadt, Tønningen, Heide, Lunden, Meldorf, Hohenvestedt, Neumünster til Pløen; der overnattes i Husum, Tønningen, Heide, Meldorf og Neumünster. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Jfølge en Correspondenzefterretning fra Randers i Aalb. Av. forberedes fra den derværende Handelstand nogle Petitioner til de jydske Stænder. Tillige tales der og derfra atter iaar at andrage for Stænderne, at petitionere Kongen om Skattebevillingsret. Vi haabe, at ikke alene Randers, men ogsaa mange andre jydske Stæders og Landdistricters Borgere og Jndvaanere ville lade det komme til Virkelighed i saa Henseende, og anbefale dem ved de af dem paatænkte Petitioner tillige at tage særligt Hensyn til Nødvendigheden, af en Udvidelse af Valgloven, der vistnok aldrig burde forglemmes naar Talen er om Skattebevil(Kbhpst.) lingsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Medens man ved Constitutionsspørgsmaalets Behandling af Pressen har søgt at rykke Maalet 3866 de nærmere, ved i det mindste foreløbigen at discutere Formen, hvorunder en friere Forfatning her i Landet maatte kunne komme til at gestalte sig, er man i Folkeraadet bleven staaende ved de ubestemte Udtryk, hvori tidligere Forsamlinger have tilkjendegivet den hos Folket tilstedeværende Trang. Der er derfor desværre kun liden Udsigt til at Folkets kaarne Repræsentanter i Roeskilde dennegang ville faae Stunder til Behandlingen af dets vigtigste Anliggende, selv om dette endnu senere skulde bringes til Omtale. Denne Forsinkelse, om ikke totale Forsømmelse af den folkelige Sag i Stændersalen, bliver saameget mere en Gaade, naar man seer hen til mange af de Mænd, der dennegang have Plads i samme, og hvilke Nationen med Grund maatte haabe at kunne sætte sin Fortrøstning til. Uforberedte kunne de dog ikke have været, og at Stemningen i selve Forsamlingen skulde have indvirket afskrækkende, tør vel heller ikke antages. Men - og her har man vistnok den største Føie til at opkaste dette Spørgsmaal – Hvorfortie de da(Ny Sjællandspost.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Himmelbjerg-Festen, hedder det i Aalb. Av. fra Randers, var iaar ikke saa stærkt besøgt som forrige Aar, skjøndt den begunstigedes af det skjønneste Veir. Stemningen var imidlertid ret munter, og uagtet Arrangementet atter lod en Deel tilbage at ønske, antage vi dog, at de Tilstedeværende længe ville bevare Mindet og denne Fest. Et særdeles smukt Syn var det, da den meget stærke Taage igaar Morges pludselig fordeelte sig og den smukke Egn, som ved et Trylleslag pludselig udfoldede alle sine Yndigheder for de paa Bjerget Forsamlede. Antallet af Gjæsterne anslaae vi til et Par Tusinde, og deriblandt vel ligesaa mange Damer som Herrer. Taler, Musik og veludført Sang. forskjønnede Festen, der vedvarede hele Gaarsdagen og endte iaftes med Dands i den frie Natur. Jngen ubehagelige Optrin forstyrrede Harmonien. Bonde Borger, Herremand og Embedsmand ansaae her hverandre for lige, til forskjellig Stand toges herintet Hensyn. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
J Horsens Avis hedder det: Som et advarende Exempel paa hvad en ubesindig Handling thi af ligefrem Ondskab kan man vel ikke antage at det er skeet – kan medføre, anføre vi en her for omtrent 5 Uger siden passeret bedrøvelig Hændelse Et Par Murere arbeidede nemlig her i Friskolens Gaard, og var netop ifærd med at arbeide paa Mynningen af Huset, idet nogle af Skolens Drenge klyngede sig i den til Taget reiste Stige, hvorfor Muursvendene, ifølge deres Udsagn, anmodede dem om at blive fra Stigen; men da denne Advarsel ikke frugtede, vare Murerne uforsigtige nok til fra Taget at kaste enkelte Skeefuld Spækkekalk ned paa Drengene, hvorved en af Murerne (en Mand paa 61 Aar) traf en i Hænder og Fødder ved Stigen. hængende 11-aars Dreng lige i Øinene med det nedkastede Kalk. Den ulykkelige Dreng, en Søn af Muursvend Torben Nilsen, har nu i lang Tid udstaaet de skrækkeligste Smerter, og har næst Gud, sin Læge at takke for, at han ikke ganske har mistet Synet. Jhvorvel det med saa voldsomt Slag i Øinene indkastede Kalk foraarsagede en Betændelse af den alvorligste Art, er dog det høire Øie frelst, hvorimod Synet paa det venstre for stedse er tabt. Den Murer, der foraarsagede Drengen denne Ulykke, er sat under Tiltale. re De de Etatsraad Estrup har paa Grund af et Sygdomstilfælde maattet forlade den Roeskildske Stænderforsamling, der i ham har mistet et af sine kundskabsrigeste og nidkjæreste Medlemmer. (Dagen.)Et smukt lithographeret Portrait af den roeskildske Stænderforsamlings Præsident, Prof. Dr. H. R. Clausen, efter en Tegning af Marstrand, er udkommet paa den Wahlske Boghandlings Forlag. Det koster 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
J Løverdags døde meget pludseligen paa en Spadseretour udenfor Kjøbenhavns Porte den høitansete Commandeur for Livjægercorpset, Oberst v. Benzon. – Som et mærkeligt Sammentræf udhæve vi, at denne Hædersmand i Adresseavisen for i Mandags takkes af Mægler Wevers Enke for den hæderlige Begravelse, han havde forskaffet hendes afdøde Mand. Han skaffede en Anden en Grav og anede vistnok mindst, at han selv saa snart skulde følge efter. – Vi tilføie endnu, at tvende andre Mænd i Kjøbenhavn i disse Dage ere blevne bortkaldte ved en ligesaa pludselig Død. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Ved Vesterhever, skrives der fra Husum under 2den d. M., har man observeret et fata Morgang, der varede omtrent en halv Time, og i hvilket Helgolland og Elbbredderne med Huse og Kirker afspeilede sig i Luften; Øer, Kirker, Huse og andre Gjenstande saaes i en forunderlig Blanding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Tvende americanske Videnskabsmænd ere i Løverdags ankomne til Kjøbenhavn i den Hensigt at erfare deres Troesbrødres, Baptisternes, og dette Troessamfunds Tilstand her i Riget. De have i henved to Aar opholdt sig ved forskjellige tydske Universiteter, deels for at fortsætte deres theologiske Granskninger, deels for at gjøre sig bekjendt med Religionens Tilstand paa det europæiske Fastland. Den Ene af disse, Prof. F. J. Conant, meget fordeelagtig bekjendt i den literaire Verden, for hans fortrinlige Oversættelse af Prof. Gesenius's hebraiske Grammatik, er en særdeles anseet academisk Lærer ved the Hamilton Theological Institution, i Staden New-York, den anden Prof. Horatio B. Hackett, har i en Række af Aar været den meest ansete Lærer ved et theologisk Academi, the Theologial Institution of Newton, ved Boston, ogsaa han har udmærket sig ved en Mængde theologiske og literaire Skrifter, hvorved hans Navn er fordeelagtigt bekjendt i begge Hemisphærer. Disse Herrer, som vistnok ere valgte med modent Overlæg af de Samfund, som de repræsentere, ere forsynede med omfattende Fuldmagter fra de americanske Baptist-Samfund overhovedet, saavelsom ogsaa fra de americanske Bibelselskaber, samt med en meget varm og hædrende Anbefaling fra den americanske Regjering, som er udfærdiget og underskrevet af Secretairen for de udenlandske Anliggender, Mst. Webster. Vi ønske af ganske Hjerte, at disse Herrers korte Ophold i Kjøbenhavn maa forsyne dem med fordeelagtigere Data angaaende Religionsfriheden i Danmark, hvorom de i sin Tid kunde meddele Efterretninger hiinsides Atlanterhavet, end de vare, som deres engelske Troesbrødre, medbragte herfra. Jngen vil kunne beskylde os forat sætte for høi Priis paa fordeelagtig republicansk Omdømme, hvis vi satte disse Afsendte i Stand, til med god Samvittighed at kunne erklære, at Danmark dog virkelig ikke var det meest intolerante, det meest fanatisk forfølgende Land i hele den gamle Verden. No(Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Fra en Kjøbstad (en Søstad) i en af Provindserne have vi modtaget følgende Meddelelse: En Bonde, hvis Barn var kommen tilskade, (saavidt vides, ved et Beenbrud, ankom nylig i en Baad til Byens Skibsbro for at bringe sit syge Barn til en ham bekjendt Læge, hos hvem han vilde søge Hjælp. Paa Broen, der er en af Byens Jndvaanere særdeles yndet og besøgt Promenade, blev han med forekommende Deeltagelse tiltalt af et Par spadserende Damer, som især vare tilsyneladende meget omhyggelige for at Barnet ikke skulde falde i Hænderne paa en mindre duelig Læge. Efterat de havde erfaret, at Bonden agtede at bringe sit Barn til Hr. H., søgte de nemlig paa det Jvrigste at bringe ham fra denne Beslutning, ved at gjøre han opmærksom paa, at Byen havde flere langt heldigere og dygtigere Læger, og anbefalede ham fornemmelig Doctor L., til hvem de velvilligen tilbøde sig at ledsage ham. Men Bonden, der tilforn havde søgt og fundet Hjælp hos H., foretrak den af ham kjendte Læge for den ubekjendte, og begav sig med Barnet paa Veien til hans Bopæl. Damerne, som imidlertid endnu ikke vilde lade Haabet fare om at frelse Barnet fra at komme i en Ukyndigs Haand, gjorde Bonden Følgeskab, idet de vare ufortrødne i deres Bestræbelse for at forandre hans Beslutning, og først efterat de havde yttret, at H. udentvivl var taget paa Landet, hvilket de endog tilsidst med Bestemthed, forsikkrede at vide, men som Bonden var haardnakket nok til selv at ville undersøge, maatte de ved H.s Dør opgive deres ædle Sag og det stakkels Barn som fortabt. Det fortjener endnu kun at bemærkes, at Bonden fandt Hr. H. hjemme, og at han ikke har havt Grund til at fortryde sin Hengivenhed og Tillid til den kjendte Læge."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Dersom de i denne lille Historie omtalte Damer havde været navngivne, vilde man maaskee have havt Nøglen til at kjende den sande Grund til deres Jnteresse for den dem ubekiendte Bonde og hans Barn, da Beretningen imidlertid ikke indeholder Noget herom, skulle vi ikke heller indlade os paa Formodninger, men kun meddele den simple Beretning, for at den maa kunne tjene de Paagjældende, efter Omstændighederne, enten til Ros for deres ædle Hensigt, eller – til Advarsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-11
Ledigt Embede. Stiftsphysicatet i Aalborg. – Postmester Embedet i Ribe. (Caution 1900 Rbd.)