JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
En sørgelig Natur=Begivenhed indtraf Natten imellem den 1ste og 2den d. M. i Sogn i Bergens Stift. Efterat der var falden meget Regn i det forbigangne Efteraar, kom den Nat et ualmindeligt Vandskyl, der foraarsagede adskillige Fieldskred; det største skeete paa Gaarden Næsse i Arnefjords Sogn i Viigs Præstegield, hvor det udtog den hele Gaard, der var beboet af 7 Opsiddere, hvis Huse, Kreature m. v. bleve ødelagte, og da det skeete om Natten, medens Alle sov, bleve 49 Mennesker dræbte og kun 10 Mennesker reddede sig meget forslagne ud af Skredet, skiønt deres Huse laaersønderslagne over dem. Arnefjords Kirke, der staaer i Nærheden heraf, var ogsaa bleven nedslaget, hvis ei Fieldskredet havde taget en skjær Retning. Det store Klippestykke, som brast ud, ligger nu hvor Gaardens Huse støde tilforn. Paa 2 andre Steder i Legangers Præstegield faldt ogsaa lignende, men mindre Skred, der borttog 5 Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Den 21 d. gik en fjendtlig Konvoy til Ankers paa Malmøe Rhed, hvor den endnu laae den 22de. Et Skib, som var agter i Konvoien, blev taget af en Kaper. - En til Vatteriet Trekroner ankommen Skipper har berettet at have seet en Konvoi liggende til Ankers ved Landskrone, og fra Helsingøer meldes under 22de, at en fjendtlig Konvoi samler sig i Sundet, hvoriblant sees 2 Orlogskibe, 4 Fregatter m. fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Telegraf-Efterretninger fra Randers: den 14de saaes en Brig jage et Koffardieskib mellem Fladstrand og Læsøe; d. 15de passerede 1 Fregat og 2 Briger Skagen Kattegattet ind, samt 1 Fregat, som i Nordost gik af Sigte, og en anden Fregat mellem Mariagerfjord og Stevnshoved gik Nord paa af Sigte; om Formiddagen tog en Fregat et Koffardieskib mellem Steensnæs Læsøe og Limfjorden, og om Eftermiddagen krydsede 3 Fregatter og 1 Brig ved Skagen; den 18de passerede 7 Rangskibe og 2 Fregatter Skagen Kattegattet ud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Under 19 Novbr. d. A. har Hs. Majestæt befalet, at det i Fremtiden ikke skal tillades nogen Keiserlig Fransk Undersaat at bosætte sig i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, naar han ikke for Øvrigheden paa det Sted, hvor han agter at nedsætte sig, beviislig kan gotgjøre. at han dertil har erholdt vedkommende Keiserlig Franske Øvrigheds Tilladelse, og at han har ophørt at være Keiserlig Fransk Undersaat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Hs. Majestæt har allernaadigst tilladt Hr. Skuespiller, og Dannebrogsmand Knudsen at give i Vinter en Forestilling paa det Kongl. Theater til Beste for de Qvæstede samt de Faldnes Efterladte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Af et Bidrag til Apothekerkonstens og Medicinal=Taxtens Historie i de danske Stater, af Prof. Herholdt, det sidst udkomne Hefte af det skandinaviske Litt. Selskabs Skrivter, erfares, at det eneste Apothek i Kjøbenhavn, der er gaaet i Arv indtil Dato (i et Tidsrum af henimod halvtredie Hundrede Aar) er det Beckerske paa Kjøbmager gaden. Joh. Gottfred Becker blev forskreven hertil i Aaret 1668, som Hof= og Stadsapotheker. Paa den Tid havde Hovedstaden fire Apotheker, nemlig: det Beckerske eller Elephantapotheket, Løveapotheket, Svaneapotheket og Salomonsapothek, samt 15 berømte Medici. Kjøbenhavn, som fik sit første privilegerede Apothek 1536, tæller, nu ni.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
En Kongelig Postsæk, som befordredes imellem Sønderborg. og Flensborg, er for kort Tid siden bortkommet ved en Kroe, og de hidtil anstillede Undersøgelser, for at opdage den, have været frugtesløse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Fyrværker Matthiessen i Kjøbenhavn har faaet en Kongl. Bevilling paa 5 Aar til at give offentlige Fyrværkerier for Betaling i Hertugdommene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Den 21de døde Kammerherre Baron Otto Ditlev Kaas Lehn, 39 Aar; den 23de Skuespiller: inde Jfr. Wilhelmine Emilie Rosing. 28 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Efter Skrivelse fra en Bonde i Tjærebye, en Miil denne Side Ringsted, til sin Søn i Helsingøers Garnison, skal gale Hans for nogle Dage siden have været der, hilset fra Sønnen, og forlangte Penge og en Madpose; men da man vidste forud, at der stak en Skjelm i Hanses Trøie, bekom han Intet. Siden fik de der at vide, at han var rømt. Han er muelig allerede paagrebet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Politievennen bringer atter i Erindring sin forhen førte Anke over den Pøbel=Uskik at beskyde Dørre og Vinduesskaader med Stene og alleslags sønderbrudte Kar Nytaars Aften, og anmoder vedkommende Embedsmagt at føje kraftige Foranstaltninger imod dette Roligheden, forstyrrende Uvæsen, der ofte beskadiger Andres Eiendomme, skrækker og derved forøger nervesvage og syge Menneskers Lidelser og udsætter Ind- og Udgaaende for Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Natten til den 13de er atter skeet Jndbrud og Tyverie hos Kjøbmand Holland i Holstebroe, paa Alenkram, Jsenkram m. m. for omtrent 800 Rd. Det er mærkeligt, at af saamange tildeels betydelige Tyverier, ikke eet kan opdages, og det Besynderlige derved er, at det hidtil har bestandig truffet Kjøbmændene. J Førstningen lode Tyvene sig nøje med at gjøre Jndbrud hvert 2det Aar, men nu paa de sidste Par Aar skeer det 2 Gange om Aaret, saa det lader som disse ogsaa rette sig efter Koursen. At Komplottet ikke maae være saa lidet, kan man slutte sig til af de mange Slags Vare de stiæle, som og at de for det meste stiæle ved Maaneskin, og sjelden i mørke Nætter. Ønskeligt var det dog, at noget maatte opdages snart, thi mange Uskyldige ere vist mistænkte, og mange virkelige Skurke gaae frie for Mistanken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Ogsaa i Helsingøer er i denne Tid skeet 2de Jndbrud, hos en Kjøbmand og hos en Spækhøker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Bladet eder Niederichsische Anzeigers udkommer nu i Altona under Titel af: "Kongel. Dansk privilegeret almindelig Nedersaxisk Anmelder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Efter en vældig Storm Natten imellem Mandag og Tirsdag, som gjorde endeel Skade paa Tagene, indfandt sig en alvorlig Frost med nogen Snee, der kom ret tilpas til Helligedagene, især for de Mange, som saa længe have maattet holde Huusqvarantaine; thi hvo som ikke kan sætte sig paa sin egen Vogn, har nu frem for nogensinde Aarsag at takke Gud for et Par sunde Been, den eneste Befordring, som paa Fodtøiets Slid nær, holder sin gamle Priis. Hamborg d. 20 Decbr. Kours af dsk. Bco. 780 k. S. Ved Tallotteriets 1009 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 15, 51. 86, 27. 13.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Forlangt Jndrykkelse. I Dhrr. Jversens og Hempels Aviser af 23 Decbr. d. A. træder en Doctor Bremen i Wien opsom Forfatter til en kronet Afhandling over Strubehoste - Engellændernes Croup. - Den sande Forfatter er Hr. Dr. J. A. Albers, - Korrespondenten af 20 dennes har Albert, men dette maae være en Feil - Læge i Bremen, Medlem af det K. K. medicinsk-chirurgiske Josephs=Akademie i Wien o. s. v. Medsamme Grund kunde den Læge, der maatte dele Prisen med de fyenske Avisers Dr. Bremen, komme til at hedde Doctor, Geneve. Odense den 24 December 1811. J. K. Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Den her rettede Navneforvexling skyldes egentlig Altonaer Merkur (See No. 203, Side 3706) eller snavere det tydske gængse "Vons Tvetydighed, da man, uden speciel Kjendskab, til den kronede Doktor og med den knappe Tid, som er forundt Avisskriveren til at gjennemgaae saa mangfoldige og forskjellige Efterretninger, vanskelig skal gjette, om Korrespondentens Hr. Joh. Abraham Albert von Bremen, Doctor der Medicin und Chirurgie, Mitglied der K. K. Josephinischen, Academie zu Wien a. hedder von Bremen eller er fra Bremen. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Førstkommende Søndag prædike i St. Knuds Kirke til høimesse Hr. Hansen fra Hjallese, og til Aftensang Hr. Nees fra Steenløse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Avertissements. Under Snøde Præstegods paa Langeland er ved Døden afgaaet Boelsmand Mads Christensens Hustrue, Anne Cathrine Rasmusdatter, uden at efterlade sig Livsarvinger. Efter et imellem ham og hans Hustrue oprettet Terstamente, hvilket under 21 Juni 1799 allernaadigst er konfirmeret, tilkommer den Afdødes Arvinger 6 Rd., som til undertegnede kommitteret Skifteforvalter, af Enkemanden er indleveret, for paa lovlig Maade at deles; Thi bliver fornævnte Afdødes Arvinger, foruden forhen skeete Jndkaldelse, endvidere herved med lovlig Varsel kaldede til at melde sig hos mig, og ligitimere deres Slægtskab til den Afdøde. Redergaard den 21 Decbr. 1811. Kastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Auction. Torsdagen d. 9 Januar 1812 bortsælges ved en eneste offentlig Auction i Kallundborg det af Roeflotillen dertil indbragte og senere priisdømte Skib, Anne Marie kaldet, drægtig 35 1/2 Kommercelæster, ført af Skipper Andreas Sørensen Spelmann, samt dets indehavende Ladning, bestaaende af : 294 Kasser Havannasukker, circa Brutto 125,500 Pd. 46 Fade Martinique dito, circa Brutto 52, 800 Pd. Campeschetræe 19,400 Pd. Auctions=Konditionerne og Inventarielisten ere til Eftersyn fra den 3 til d. 6 Januar hos Kopiist Kieler i Adelgaden No. 28. i Kjøbenhavn, hvor de trykte Fortegnelser til samme Tid kunne erholdes og Prøver af Varerne forevises. Skib og Ladning kan tages i Øiesyn 3 Dage forinden Auctionen, hvor da Konditionerne og Inventariilisten ligeledes ere til Eftersyn og de trykte Fortegnelser erholdes at Kieler, Barslew, Kopiist i Søe=Etaten. Proviantsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Fredagen den 10 Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Baronesse Rantzau Lehn, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction bortsælge udi den hende forhen tilhørende Gaard No. 263 Litr. B. i Vestergade om trent 20 hele Favne skaaren Kakkelovnsbrænde, saaog noget Høe i lispundviis, samt noget Strandsand; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 26 December 1811. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Formedelst Boepæls Forandring agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard No. 264 paa Vestergade, der især er tjenlig for en Skoemager, Sadelmager eller Garver; Liebhaverne behage at henvende sig til Undertegnede. Odense den 26 Decbr. 1811. J. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Fra Langaae Byes Marker er optaget 2 Bester, nemlig en graae Hoppe omtrent 5 Aar, og en gammel bruun dito omtrent 10 a 11 Aar. Den eller de, som maatte tilhøre samme, kan mod dette Avertissements og øvrige paagaaende Omkostningers Erstatning, naar de behørig ligitimere deres Eiendomsret, erholde disse af Undertegnede udleverede. Stamhuset Moltkenborg den 24 December 1811. P. Storch. Forvaltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Et Selskab af 7 tydske Musici rekommenderer sig hos de høie Herskaber og det ærede Publikum her i Odense, som maatte anske sig dets Opvartning med Musik. Logerer i Nørregade hos Hans Frandsen. Til at bestyre Huusholdningen, Meieriet m. m. paa en Eiendomsgaard i Nærheden af Fridericia, hvor Eieren selv er tilstæde, søges et midaldrende Fruentimmer til 1 Mai; men uden gode Skudsmaal kan ingen antages. Avis expeditionen modtager Anmeldelserne og opgiver Konditionerne. J Svendborg er en Barkmølle til at dreie, og som bryder Barken med Sauge, at faae tilkjøbs, som og endeel ophagget Sadeltræe, som er 2 Aar gammelt. Anviisningen skeer af Postmester Grebys sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Skulde Kogen behøve Gjødning af en 16 til 17 Høveder, imod at levere 1 Trave Foder ugentlig, da anvises samme at Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Et lidet Partie god jydsk uld circa 7 Lispund er under eet eller adskilt at faae tilkjøbs; Lysthavende behage at henvende dem til Undertegnede. Schmaltz, Odense den 23 Decbr. 1811. - paa Overgade No. 44.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Hvem der maatte have et Heste=Mølleværk at sælge ville behage at tilkjendegive saadant paa Adresse-Komtoiret i Odense, som dertil anviser en Kjøber. Odense den 19 December 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Paa Adressekomtoiret faaes. Vinterblomster, Nytaarsgave for begge Kjøn 1812, af R. T. Bruun, 2 Rd. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Nytaars - Ønsker af forskjellige Slags, saavel paa hele Ark hvide og koulørte som paa Taft og Atlas med smukke illummerede og brillante Indfatninger, Blanqvetter at skrive i, Portefeuiller a. bekommes i No. 399 i Nørregade overfor Hr. Starup. - Udlaan af Huset kan aldeles ikke tilstaaes. Fremstillelse af de Aarsager, som bevirke den almindelig herskende Ligegyldighed for der offentlige Gudstjeneste af J. Steenberg faaes for 28 s. indheftet paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Atter i Aar har S. T. Hr. Generalmajor Juel til Thorseng fra sin Gaard i Hunderup ladet Fattig=Kommissionen tilsende 20 Tønder Kartofler til Uddeeling blant de Fattige; Kommissionen opfylder derfor en behagelig Pligt ved at aflægge denne ædelmodige Velgiører sin og de Fattiges inderligste Tak for denne betydelige Gave, der i mindre Portioner forskjellige Gange bliver uddeelt efter de Trængendes Kaar. Ved denne Leilighed har Kommissionen tillige Anledning at anmelde: at det er besluttet for tilkommende Aar 1812 at lægge en Plan til Byens Fattiges Natural=Forsørgelse, baade for paa beste Maade at komme Armoden til Hielp, som og for at forebygge den de Fattige hidtil tildeelte Penge=Almisse anvendt til andet end Livets første Fornødenheder, tillige for at kunde hindre disse Almisse=Penge Adgang til Detailhandlernes Hænder, hvor de Fattige ofte faae liden Værdie for dem; i denne Henseende giver Kommissionen sig den Frihed at anmode denne Byes, og de under Byen boende respektive og gode Jndvaanere og Borgere, især dem som eje Jordeiendomme, at ville være betænkte paa, til Fattigvæsenets Distriktsforstandere, som med det første i den Anledning omgaae, at anmelde, hvad de af saadanne Naturalprodukter ville give for tilkommende Aar; tillige tør Kommissionen gjøre sig Haab om, af de mange Omegnens og Landets formuende Velgjørere, at vorde understøttet til sin Hensigts Opnaaelse, ved at blive overladt for den billigste Priis adskillige til Livets Ophold fornødne Natural=Produkter, saasom Korn, Kartofler, Smør m. v. Til den Ende udbeder den sig saasnart mueligt tilmeldt, om og hvad den i saa Henseende af Udenbyes tør vente at blive hjulpen med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Kommissionen for Fattigvæsenet i Odense, den 24 December 1811.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Endnu er ingen 3die Lærer antagen ved Assens Borgerskelt. Adskillige have meldt sig; men et Par bleve anseete for uqvalificerede, og et Par andre andensteds ansatte. Man indbyder derfor igjen de Seminarister, som maatte ønske at ansættes i denne Post. Lønnen er aarlig 200 Rd., frie Boelig og 3 Favne Brænde. Mere formaaer Kommissionen ikke at byde i men det er og en Post ved en offentlig, agtværdig Anstalt, hvor en brav, ung Mand kan danne sig videre, og da vist i Fremtiden vente en heldigere Stilling. Assens den 14 December 1811. Hornsyld. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-27
Fine Dame Kalmuker, og forskjellige Couleurer hjemmegjort Klæde kan bekommes hos Ketlinghuusen, Farver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Krigs-Efterretninger. (Af Hamb. Korrespd. og Altona Merkur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Fra Spanien haves endnu denne Gang Intet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Om Fredsforhandlingerne imellem Rusland og Tyrkiet ere Efterretningerne heel modsigende, thi medens en Viener Skrivelse lader Porten standhavtig vægre sig ved at ratificere den mellem de Høistkommanderende sluttede Stilstandstraktat, og Storherren derhos erklære, har hellere vilde begraves under sit Riges Ruiner, end slutte en Fred, der skulde kjøbes med Landeafstaaelser, fortælle andre Viener Breve, dog rigtig nok uden at indestaa for Efterretningens Sandhed, at Freden bestemt er afsluttet og endog af Porten ratificeret, og at man vilde vide Betingelserne saalunde: at Floderne Sereth og Donarskulde herefter gjøre Keiserdømmenes Grændse, saa at hvad der ligger paa venstre (østre) Bred af Sereth, som er Bessarabien og Noget af Moldau, skulde tilhøre Rusland, men det paa høire (vestre) Bred, eller det øvrige af Moldau og Vallachiet, tilbagegives Porten tilligemed Servien, dog det sidste under visse Betingelser. - Tiden maae lære, hvad der i disse Efterretninger er sandt og usandt. - Jmidlertid er de russiske og tyrkiske Armeers Stilling, som de bestandig indehave, saaledes, at den største Deel af den russiske Armee staaer paa den venstre (nordre) Donaubred, strækkende, sig fra den serviske Grændse til det sorte Hav, har Fæstningerne Brail, Galacz, Jsmail, Silistria o. fl. inde, blokerer Rustschuk, underholder Forbindelse med den serviske Armee, og har sit Hovedqvarteer i Giurgevo; Tyrkerne derimod staae i Forskandsninger ved Slobodse, og have Donau øerne i Nærheden af Viddin besatte. Vigtigere end hine modsigende og uvisse Efterretninger er et Keiserlig fransk Dekret af 20 Decbr., hvorved, efter foregaaende Senatsconsult, befales, at 120,000 Mand af Konskriptionen for 1812 skulle udtages af de Franskmænd, som ere fødte i Løbet af 1792, til Armeens Rekrutering, og stilles til Krigsministerens Disposition. Angaaende Søekrigen berettes fra Toulon, at efterat den engelske Flaade i nogen Tid havde været borte derfra, kom den d. 6 Dec. igjen, 18 Linieskibe og 2 Fregatter stærk, men Admiral Emer i an løb ud med en ligesaa stor Styrke, hvormed han og Engellænderne ligetil den mørke Nat, uagtet det stormfulde Veir, og vendte først tilbage, da de ei mere vare i Sigte. - Fra Paris berettes efter Breve fra Bayonne, at en den 30 April fra Madras (i Ostindien) afgaaet engelske Expedition har udstaaet en Storm den 2 Mai, hvorved 2 Linieskibe, 1 Fregat, og 26 andre Skibe, som havde Tropper ombord, ere med Mand og Muus forulykkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Breve fra Amerika ere fulde af Lovpriisninger over Maddisons Adresse (see forrige No.), og Tidenderne sammesteds opfordre alle Borgere at være beredte til Fædrelandets Frelse, at forsamle sig under de af Engellænderne haanede Bannere, og med Kanonernes Munde forsvare dets Rettigheder mod Havtyrannerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
(Af ovennævnte Blade.) Frankerig. Sukkerfabrikationen af de hvide Beder gaaer rask frem og krones med det fordeelagtigste Udfald. J det løbende Aar er bragt 1 1/2 Million Pund Sukkerbeder allene til Fabrikerne i Osterbeck. Man destillerer ogsaa Rom deraf, der ligesaavel som Sukkeret aldeles ikke er at adskille fra den vestindiske. Det Fordeelagtige ved denne Plantes Dyrkning forøges ved den vigtige Opdagelse, at man af det, som bliver tilovers naar Rødderne ere udpressede, kan tilberede Pak= og Pappapiir. - J Rusland vil man imidlertid have gjort den endnu vigtigere Opdagelse, at kunne tilberede Sukker af Korn, Kartofler og des., hvormed Fremgangsmaaden endog skal være saa simpel, at enhver Kokkepige kan foretage den. - Maatte det virkelig forholde sig saa, og Fremgangsmaaden da og blive bekjendtgjort, at dog Europa engang kunde blive befriet for at trænge til Sukker fra Amerika, nok den meest uundværlige af alle Kolonialvare, som vi nu kun gjennem Fjendehaand kunne imodtage: J Middelburg og i Nantes have adskillige Personer med Posten modtaget Breve, ved hvis Aabning i det Seglet brødes skeete Explosion, hvorved de ere blevne saarede. i Hænder, Ansigt, og En mistede endog Synet paa nog Dage. - For at lette Seiladsen og Samfærselen paa Syderssøen, har Hs. Keiserl. Maj. tilladt, at Amsterdams Havn og Rhede maae deles i 2 Afdelinger, af hvilke den ne bliver Douane=Politiet underlagt, den anden derimod befries derfor, saa at Samfærselen mellem Amsterdam, Rotterdam o. fl. Stæder er befriet for alle Formaliteter, i Hensyn til Douanevæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Engelland. Det hedder nu i Ministerialbladene med Bestemthed, at den Forandring i Administrationen, som skal foretages før Parlamentets Aabning, er af PrindsRegenten overdraget Hr. Perceval. Man giør herved den bemærkning, at enten maae Prindsregenten være gaaet fra det Løfte, han har givet de irlandske Katholike(hvilket Løfte dog Bladet Courier benægter), at erholde lige borgerlige Rettigheder med Protestanterne, eller og Hr. Perceval maae have forandret sin Troe i Henseende til de katholske Jrlændere, hvis Ansøgninger han forhen bestandig har sat sig imod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
14 store franske Kapere, udlodne fra Brest, krydse under de engelske Kyster i Kanalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Fregatten Saldanha er forliist med Mand og Muus og man frygter for Fregatten Endymions Skjæbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
En vis Benj. Walsch (man kunde paa Dansk kald ham Falsk), som havde været betroet vigtige Handelsaffærers Afgjørelse, og var Parlamentsmedlemel!) vilde desertere til Amerika med femten tusende Pund Sterling; men man fik ham attraperet, just som han netop var kommet ombord, og dette Parlamentsmedlom, en af den engl. Nations Repræsentantere, venter nu i Fængselet sin Dom som Tyvl, Tydskland. Den bekjendte Joh. Hein. Jung, kaldet Stilling, bekræfter i det for kort siden i Nürnberg udkomne 24de Hefte af sit Tidsskrivt, den graa Mand, at Aar 1816 eller 1836, det syvende Tusende eller den store Sabath og Herrens Komme til hans Rige vil indtræffe. Kun Skade, at det med denne vigtige og sikkert rigtige Opdagelse ikke staaer bedre end med Aandernes Rige; man kan ikke forlade sig derpaa; thi man høre nu Propheten videre: At jeg har angivet to bestemte Aar, 1836 og 1816, er en naturlig Følge af Regningen man kan jo ikke regne med ubestemte Størrelser. Men derfor har jeg aldrig troet, at Herren nøiagtig vil komme eet af disse Aar; jeg veed meget mere med Vished, at det ikke skeer i noget af dem. Han kom jo saa ikke uventet som en Tyv om Natten. - J sin Levnetshistorie anmærker Hr. Jung-Stilling ved en af sine Hustruers Død "Herren havde kaldet hende, da hun, ved at leve længere ikke kunde gjort ham (Jung-Stilling) nogen væsentlig Nytte mere. En saadan Veemodsfølelse ved elskede Personers Døder, maae man tilstaae, intet almindeligt Syg Østerrig. J Nærheden af Prag har man d. 12te om Aftenen mellem 8 og 9 mærket et heftigt Jordstød, Ligesaa berettes fra Sachsen, at man den 18de har J Annaberg ved Erigebirge) o. fl. St. mærket et stærkt Jordstød, som strakte sig vidt om i Egnen. Og ved Florentz har d. 26 f. M. raset en Orkan, som anrettede stor Skade, der forøgedes derved, at en Olivenskovstrækning kom i Brand hvorved Jlden udbredte sig rasende, og Luen med stor Møle standsedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-12-30
Preussen. Professorernes Antal ved det Berliner Universitet er nu 51, og Regjeringen anvender aarlig over 100000 Rd. til det.