JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-07-19
En Journal siger, at Marskal Bourmont skulde komme til Paris. Hvad vil han her, spørges overalt. For ogsaa at udsone sig med den bestaaende Regjering, eller vel endog, som under Napoleon, at indtage en Plads i Armeen, Eller vil han være Deputeret, Med al den Tilbøielighed, man tillægger Regjeringen at have til, at udsone sig med Forstaden St. Germain, saa vil den neppe indrømme Marskal Bourmont nogen Virkekreds. Forholder han sig rolig, kan han uforstyrret blive i Landet. Han underskrev ingen Juliordonancer. Man vil heller ikke være uhøflig imod ham, man titulerer ham Marskal. Siden Julirevolutionen kaldte de ikke carlistiske Blade ham blot General. En Begivenhed, der tildrog sig her for nogen Tid siden, har gjort stor Sensation. Den Østerrigske Gesandt, Grev Appony, og den Bayerske Legationssecretair, Baron Schopf, bleve begge indkaldte for den herværende Civilret. De besværede sig strax hos Ministeren for de udenlandske Anliggender over denne formeentlige Krænkelse af Folkeretter. Ministeren henviste Sagen, til Generalprocureuren, der lod de Retsbetjente, der havde udstedt Stævningen, indkalde for Tribunalet i første Jnstants. Generalprocureurens Befuldmægtigede androg, ifølge en gammel Parlamentsplan af 1729, paa de Anklagedes tremaanedlige Suspension, men Tribunalet fritog dem for Straf, og gav dem blot den Formanning, for Fremtiden at gaae mere forsigtigt til værk. – Alle uafhængige Blade, og især Gazette des Tribu naur. føle sig ved denne Tildragelse anledigede til den Erindring, at det snart vilde være paa Tiden at afskaffe Diplomaternes urimelige Privilegier, saa at det for Fremtiden kunde være deres Creditorer tilladt, at indkalde dem for Retten paa det Sted, hvor de opholde sig og have contraheret Gjælden. Thi om en saadan Fremgangsmaade ansees for at være stridende mod den conventionelle Folkeret, saa er Privilegiet stridende mod Naturrettens og Moralens Principer.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Efter det Franske Krigsministeriums Befaling har man, under Opsyn af Artilleriecapitain Thierry, i Støberiet i Fourchambault, i Niøvre Departementet, støbt Jernlavetter til Feldt Fæstnings= og Kystbatterie=Skyts, som ved de Forsøg, der, i Overværelse af Artillerie officerer, foretoges i Nevers den 11te Marts, ere befundne fuldkomment hensigtsmæssige. De heelt af Jern forfærdigede Lavetter til Feldtskytset ere langt mindre sammensatte, end de sædvanlige Trælavetter, og veie derhos ikke meer, end disse. Disse Jernlavetter hvile paa Hjul, der udmærke sig ved en Lethed og Ziirlighed i deres Construction, som selv den dygtigste Hjulmand ikke er istand til at give Træhjul. Gjentagne Forsøg beviste tillige, at de med Hensyn til Styrke og Varighed Jntet lade tilbage at ønske; derhos ere de mindre bekostelige end Træhjul, og i paakommende Tilfælde lettere at reparere. Endeligen have disse Jernhjul endnu den Fordeel, at de ikke, som Træhjul, trønne ved Fugtighed, eller svinde ved Hede, hvilket man saa meget meer maae lægge Mærke til, som Træhjul i varme Lande meget ofte, trods al Forsigtighed, vorde ubrugelige. Forstillingen er ligeledes af Jern og forsynet med en Ammunitions kasse lig Vandkasserne til Skibs, som, formedelst en Jndretning af med Olie indsmurt Læder, kan tillukkes hermetisk, og er altsaa fuldkomment betrygget mod Vandets Jndtrængen. Ved en anbragt Mechanisme, der bestaaer i en simpel Vægtstang, bliver Fæstningskanonen, saasnart den er afskudt, i Tilbageløbet paa Rapperten bragt i den, til Ladning beqvemmeste Stilling, saasnart den er ladt, behøver man blot at tage Stopperen bort og Kanonen rykker af sig selv med en jævn Bevægelse ind i Batteriet.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Petersborg, den 5te Junii. Jfølge en Beretning i Jndenrigsministeriets Journal talte det hele Kamtschatka i Aaret 1832 ikke mere end 4451 Jndbyggere. Deraf vare 2700 Kamtschadaler og Alenter, 249 Koriker, 127 Kuriler, 431 Bønder, 96 Borgere, 107 af den geistlige Stand, 28 Kjøbmænd &c. – Jndbyggernes Hovedføde er Fisk, men nu dyrkes ogsaa næsten overalt Haveurter, med Undtagelse af de nordlige Egne. J en ved Petropavlovst anlagt have avledes i 1830 forskjellige Slags Kaal og Agurker, ja endog Meloner, og Jordbær. Overhovedet sparer Regjeringen hverken Fliid eller Penge for at indføre Have- og Korndyrkning i denne fjærne Deel af Riget, og hist og her lønnes disse Bestræbelser. En særegen Embedsmand er ansat til, om Foraaret at bereise de forskjellige Egne, for at undervise Jndbyggerne i Agerdyrkning og forsyne dem med Frosorter. Endog fra de Kuriliske Øer erholdt man den Efterretning, at Jndbyggerne med Glæde havde taget imod de i Aaret 1329 udsendte Kartofler og med Held anvendt dem. Hidtil have kun Kronbønderne i Kljutschi, Milkovo og Werchnekamtschatsk beskjæftiget sig med Kornavl, og Hosten havde 1830 havt et langt heldigere Udfald, end i de foregaaende Aar, saa at Bønderne fra Kkjutschi allerede havde kunne sælge en Deel af deres Byg til Rischnekamtschatsk. Det er bekjendt, at der er oprettet et Landhuusholdnings-Selskab i Kamtschatka. Dets oprindelige Djemed var, at bring i Erfaring om det var muligt, at avle Korn i Kamtschatka og forsyne Landet med dets egen Avl. Dette Compagnie, der bestaaer af 28 Medlemmer, har anlagt en Avlsgaard ved Petrapavlovsk, ved Floden Awatscha, hvor man 1831 begyndte en Landhuusholdning. Høsten af de der, i en hidtil udyrket, ugunstig Jordbund udsaaede Kornarter, havde imidlertid et maadeligt Udfald, hvilket fornemmeligt maae tilskrives det slette Veirligt, der var saa ugunstigt, at endog adskillige indenlandske, vilde Planter ikke kunde bære Frugter. En forbedret Qvægavl ligger ogsaa i Compagniets Plan, hvortil den Plads, hvorpaa ovenomtalte Gaard er anlagt, ligeledes er meget fordeelagtig, da den er omgivet af fortræffelige Enge, hvorpaa Qvæget finder god Græsning lige til det sildigste Efteraar.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Marseille, den 30te Junii. Fra Grækenland ere i disse Dage ugunstige Rygter i Omløb. Det skal være kommet til en haardnakket Kamp mellem Bayrerne og Mainotterne, hvorfor man har sendt friske Tropper til Maina Men de Mainottiske Høvdinger ere eendrægtigen besluttede til, at kæmpe til det Yderste, og der vil udfordres et Corps paa flere Tusinde Mand, til at fordrive dem fra deres Klippetaarne. Med Smerte hører man ogsaa tale om Uenighed mellem Regent skabets Medlemmer. J Landet tager naturligviis Enhver Partie for den ene eller den anden, men dette kan ikke bidrage til, at forskaffe det stakkels Land den saa høist nødvendige Rolighed Saa meget mere længes alle Grækere efter den Dag, da deres unge Konge, hvem de alle inderligt elske, og paa hvem de bygge saa store Forhaabninger, selv vil gribe Regjeringens Tømme. Den herlige Trikupis udtalede Stemningen hos den bedre Deel af den Græske Nation, da han paa sin Gjennemreise modtog Besøg af de herværende Græker. Kjære Landsmænd, sagde han, jeg veed, De ere utilfredse med vore nye Foranstaltninger angaaende Skibsfarten. Der foretages saa meget Uvelkomment hos os, men vi have intet bedre at gjøre, end at understytte Regentskabet med alle vore bedste Kræfter. Gjøre vi det ikke, vorder, Grækenland aldrig lykkeligt, Candia aldrig fri, og vi ville see vor Nation gaae til Grunde. Disse vare en ægte Patriots Ord, som nedlagde sin Ministerpost, fordi hans Anskuelser ikke stemmede overeens med Regentskabets, men desuagtet aldrig vil ophøre at hellige sine erkjendte Talenter til sit Fædrelands Tarv og Nytte.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
London, den 1ste Juli. Den Russiske Brig-Carolina er ankommen til Portsmouth, fra Lissabon med 200 Spanske Flygtninge ombord; men da disse ikke fik Tilladelse at lande, er Skibet atter seilet bort.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Skibet City of Edinburgh, er ligeledes ankommen fra Lissabon med adskillige Englændere, der have forladt Don Pedros Tjeneste. Efterretninger fra Lissabon, der gaae til den 21de f. M., lyde i det Hele taget gunstigt for Regjeringen, men medbringe intet Nyt af Betydenhed. Ministrenes Popularitet tiltager. Det lader til at man har opgivet det Forehavende at opløse de Frivilliges Corps i Lissabon, da det ikke godvilligt vilde underkaste sig denne Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
J Underhuset anmeldte Lord Althorp med faa Ord sin Resignation, og nævnede ligeledes som Grunden dertil Menings forskjelligheden angaaende Tvangsbillen, men fremfor alt den Meddelelse, som Secretairen for Jrland, Hr. Littleton havde gjort Parlamentsmedlemmet for Dublin (O'Connell. Lorden modtoges i Huset med den største Enthusiasme. Hr. Littleton benyttede Leiligheden, til at skildre sin piinlige Stilling. Han tilstod, at han havde forseet sig to Gange; først, fordi han havde tilladt sig denne Meddelelse uden Premierministerens Samtykke, og dernæst, fordi han havde givet sig af med en Mand, der havde viist sig hans Tillid uværdig. Han indrømmede, at han burde have resigneret strax efter hiin Begivenhed, og sagde, at han kun havde tøvet dermed, for ikke at anledige Ministeriets Opløsning. Endog Hr. O'Connell lod Hr. Littletons redelige Villie, med Hensyn til Jrland, vederfares Retfærdighed, men troede ikke selv. at behøve nogen Retfærdiggjørelse, efter den ubetingede Tillid, som hans Fødeland nu i 30 Aar havde havt til ham. Ogsaa Hr. Hume beklagede Lord Althorps Udtræden af Ministeriet, hvorpaa denne flere Gange gjentog, at Administrationen var tilende. Hr. Huse yttrede tillige, at han ansaae det for umueligt, at paabyrde Landet en Toryadministration.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Efterretningen om Øen Madeiras Underkastelse bekræftes. Gouverneuren, Alvaro da Costa, en af Don Miguels ivrigste Tilhængere, og en af de første, der i Aaret 1828 reiste sig mod Dronningen, har under 8de f. M. tilsendt Ministeren BentoPareira do Carmo en meget krybende Skrivelse, til Gunst for den nuværende Regjering og de liberale Jnstitutioner. J Slutningen af denne Skrivelse kalder da Costaa sig Greve af Madeira, en Titel, Don Miguel har givet ham. Under 20de f. M. tilmeldte Ministeren ham, i Hertugen af Braganzas Navn, at have modtaget hans Skrivelse, men tillige Don Pedros Misforfornøielse med den ulovlige, af en usurperet Regjering tildeelte, Titel. Don Carlos's ældste Søn kaldes Prinds af Asturien, den næsthøieste Titel i den Kongl. Spanske Familie. Prindsen er 16 Aar gammel, og skal, tilligemed sine Brødre, Johan og Ferdinand, undervises i det Engelske Sprog. Hertugen af Wellington og Grev Ludolf (den sicilianske Minister, hvis Hof vægrer sig ved at erkjende Dronning Jsabella den anden) have besøgt Don Carlos.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Vor Flaades Bevægelser i Middelhavet gjør ligesaa stor Opsigt hos os, som paa Fastlandet. Man spørger og Aarsagen til Udviklingen af saadanne Stridskræfter i nærværende Øjeblik, og taber sig i allehaande Formodninger. Efter Forlydende fordre Continentets Hoffer Oplysning desangaaende, baade fra Petersborg og fra Wien, er der skeet Forespørgsel. Hidtil har Lord Palmerston fundet for godt, ikke at yttre sig bestemt om denne Sag; han synes at ville lade begge Cabinetterne vente paa Svar, til han fra Orienten og Grækenland har erholdt de Efterretninger, han venter fra vore derværende diplomatiske Agenter. Det er altsaa vist at Flaaden har forladt Maltas Havn, ikke blot for at øve Marinen i store Evolutioner, men ogsaa i et politisk Øjemed. Det vil nu komme an paa de ventede Efterretninger, om vort Ministerium, der stedse føler sig foruroliget ved det Russiske Hofs Politik, vil gribe til videre Forholdsregler, der turde være betænkelige for Europas Rolighed og for vore Finantser. Man har stedse anseet Tyrkiet og Grækenland at være Rusland hjemfaldne, og troet denne Magts hele Stræben henvendt paa, for stedse at sikkre sig hine Lande. Ved denne Leilighed finder en lignende Fordom Sted, som ved den Græske Revolution, da man troede, at denne Begivenhed nødvendigviis maatte forvirre alle Europæiske Forhold, og den var dog kun af en underordnet Natur, og mistede al Jnteresse fra det Øjeblik af, da den Franske Revolution og vore indenlandske Forhold fordrede vore Statsmænds hele Opmærksomhed, saa at ingen Tid blev tilovers til at beskjæftige si med Grækenland. Ligesaa godt som den hidtilværende Administration har vidst at opfatte hele Englands indre Forhold, ligesaa vaklende har den været saasnart Talen var om de udenlandske Anliggender. Det ligger udentvivl i det Russiske Cabinets Jnteresse, at have Jndflydelse paa de Tyrkiske og Græske Anliggender, men det ønster neppe, at have en bestemt udtrykt Suprematie over disse Stater; thi Cabinettet i St. Petersborg, der i Dygtighed og Forudseenhed ikke staaer tilbage for noget andet, veed meget godt hvad en saadan erklæret Overlegenhed vil sige. Den Russiske Jndflydelse, der, ifølge adskillige Ministres egen Tilstaaelse, yttrer sig i endnu fjernere Lande, en naturlig Følge af Ruslands Magt, vil ikke kunne tilintetgjøres Desuden have de sidste Aar tilfulde viist, hvorlidet det Russiske Cabinet søger at udvide sine Territorial Besiddelser. Det har i den Tid flere Gange havt Leilighed til at tage Landstrækninger i Besiddelse, uden at nogen væsentlig Modstand vilde have fundet Sted. At Lord Palmerston har sat sig i Hovedet, at ansee Rusland for Englands naturlige Modstander, har maaskee, foruden den politiske, ogsaa en personlig Grund, som vel i sin Tid vil vorde nærmere belyst.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Kjøbenhavn, den 19de Juli. Søndagen den 20de Juli anlægges Hofsorg for den afdøde Hertuginde Louise af Würtemberg, som bæres paa sædvanlig Maade i 10 Dage.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Reisende. til Kjøbenhavn. komne den 16de Juli, Rector Boye fra Christiania, Søbefabriqveur Lang fra Visbye, Bundtmagermester Kuhn, Blikkenslagermester Clarder, Hofvets Vagtmester Banevald, Hanbleve Olader Magister Livet sen, Professor Meisling, Cand. Theol. Faye, Handelsbetjenterne Stange og Møller fra Helsingøer, Klædefabriqveur Simons fra Neumünster, Ritmester Hophgarten og Apotheker Bieman fra Varnemunde, Kammerherre Wargas-Bedemar fra Hirschholm, Strømpehandler Fjelrad fra Callundborg, Kjøbmand Byegaard fra Holstebroe, Exam. Juris Bjerregaard fra Aarhuus, Kammermue sikus Randel, Fabriqveur Grenall, Cancellist Aspelin, Solodandser Lindstrøm, og Handlende Schaeser fra Malmø.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Dampskibet Dania ankom fra Aarhuus i Torsdags Formiddags Kl. 10 1/2, med følgende Passagerer: Secretar Deichmann med Kone, Jfr. Deichmann, Generalrigscommissair Krag, Læge og Høeg Guldberg, Frøken Bilsted, Vagte mester Nielsen, Baron Holger Rosenkrantz, Høiesteretsadvocat Schæffer, Oberstlieutenantinde Rosenberg med 2 Børn, Generalauditeurinde Lindahl med Søn, Landmand Black, Handelsbetjent Ploenis, Proprietair Ploenis med Kone og Søn, Handelsmand Petersen, Cand. Juris Gjødvad, Skibscapitain Schmidt.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Dampskibet Prinds Carl ankom den 17de Juli fra Norge og Sverrig, med følgende Passagerer: Skibsfører Glørsen; Overlærer Fritzner; Procurator Wahl. med Kone og 2 Børn; Garver Hedemark, Ark, Dahl og Stramboe fra Christiania; Consul Wiel med Kone og 3 Børn; Major Snitter, og Consul Hansen, med 2de Børn fra Moss; Cand. Einarsen fra Holmestrand; Jfr. Monrad fra Frederiksværn; E. Romberg; Frue Oldenborg med Datter; Frue Palin; Fændrik Palin; Baron Renterskjold; Secretair Hvitfelt, Magisterne Clasen og Kjellander; Dhrr. Gehrmann, Tucker Manheimer, Kruse, Roth, Morig med Kone og Datter, Keigbley, Fedder med Familie, Dønner og Bredberg fra Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Gaar Morges til Kiel, med følgende Passagerer: Capitain Hedemann med 3 Børn, Frue Stuart-Courtenay, Consul Konow med Kone og Datter, Capitain i Søetaten Krieger, Lieutenant Worishoffer, Baron de Bretton, Borgermester Esmarch, Jfr. Holmer, Studenterne Jensen, Lund og Holbech, Musiklærer Dutsch med Datter, dHrr. Mohn, Graba, Moriz med Kone og Datter, Adler, Eyben og Schrøder, Capelmester Romberg, Kjøbmændene Vendt med Kone, Selmer, Petersen og Bendix, Mad. Petersen med 2 Børn og Svigermoder, Consistorialraad Superintendent Dr. Rudelbach, Musikus Lipmann, Mekanikus Poulsen, Conditor Mini med Søn, Landcadetterne Wenck, Becken, Krohn, Schrøder, Bille, Hackhee, Stockfleth og Jrminger, Toldbetjent Falck med Datter. Til Grønsunds Færgesteder paa Møen og Falster: Frue Scheel, Jomfruerne Thorsen, Rudolph. Braag, Blicher, Smidt, J. og L. Fonnesbech og Gesner, Frøken Løvmann, Inspecteur Ladehoff, Mad. Kristensen, Studenterne Prosch, Jansen, Glahn, Wulff, Smith, Kratzenstein Stub, Schougaard og Buntzen, Skibbygger Brandt, Mad. Frederiksen og Hoffmann, Silke= og Klædekræmmer Fonnesbech med Kone og 6 Børn, Candidaterne Silverberg, Bergenhammer, A. Winther og Schytt med Søn, Cand. F. Winther med Broder og 2 Søstre, Disciplene Møller og Marstrand, Land cadetterne Dorph. Jessen og Rothe, Frue Kløcker med Søn, Kammerskriver Müller, Hr. Reumert med 3 Sødskende.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 18de Juli 1834. Hamborg 2 M. - a vista 207. - Species 207. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 88. Dito uden Renter i Sedler 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1 a 102. Dito i Sedler 105 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 175. Svenske Sedler 48 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 72. Norske Laan til 4 pCt. Bemk. (afsluttet den 21de Juni 1834) 100. Dito dito i rede Sølv 100. Dito dito til 4 pCt. 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de Juli 1834. Rug. Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 12 s. Hvede, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 4 s., Byg, toradet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, sexradet Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre. Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Erter, Td. - Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. Flesk, røget Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Flesk, grøns. Lpd. 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør. Pd. - Rbd. 1 Mk. 3 s. a - Rbd. 1 Mk. 5 s. Snes. Rbd. 1 Mk. 4 s. a - Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 14 s. a - Rbd. 2 Mk. - s. Sjell. Smør, Td. 40 Rbd. a 48 Rbd. Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Sundheds-Collegiet har bragt i Erfaring, at flere Forgiftningstilfælde have i afvigte Aar, fundet Sted blandt Landalmuen, efter al Rimelighed frembragte ved Brugen af Sølverglod, som det ei skal være ualmindeligt, at Bondestanden anvender til dermed at gjøre furt Øl mere drikkeligt. Ligesom det Kongelige danske Cancellie, efter at være herfra blevet gjort opmærksom paa denne Uskik, har, i Anledning heraf, ved Circulairskrivelse til Rigets samtlige Biskopper anmodet disse om, giennem de vedkommende Sognepræster, at advare Bønderne mod ovenmeldte farlige Misbrug af Sølverglod, saaledes maa Sundheds-Collegiet, efter Cancelliets Anmodning, herved endvidere bringe denne Advarsel til offentlig Kundskab. Kiøbenhavn, den 14de Juli 1834. Paa Sundheds-Collegiets Vegne. C. Fenger, Deranus. at Ost min inderlig elskede Mand, Contra Admiral Carl Adolph Rothe, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, ved Døden er afgaaet den te d. M., bekiendtgiøres herved sørgeligst paa egne og mine Børns Vegne. i Kiøbenhavn, den 10de Juli 1834. B. Rothe, født Tuxen. tu Oveter 9 Mk. 100 paa stærk Skrivpapiir faaes hos Græbe i lille Helliggeiststræde No. 157.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
AVERTISSEMENT. Fortsættelse af Fortegnelsen. paa de til de Brandlidte i Hillerød indkomne milde Gaver. a VERTISSEMENT.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Engelsk Fasance, samt flere engelske Vare.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
At mit Oplag bag Børsen No. 20, er forsynet med betydelig Fajance, eens og fleerfarvet, samt engelsk Baandjern, rundt, fiirkantet og fladt Jern, alt at mange Dimensioner; Skibs-Jern-Ankerkiettinger og Ankre, ligeledes af mange Dimentioner; Birmingham Smedie=Ambolte a 50 til 54 Rbd. pr. Skpd., Newcastle dito 6 a 20 Rbd. pr. Skpd.; Skruestikker a 80 Rbd. pr. Skpd.; engelsk Blyhvidt, Kjønrøg, samt blaae & grøn Victriol, Stempelblaat, Kronglas, a., der udsælges paa nævnte Sted i Partier, af N. J. Grønbech. J Kallundborg er en smuk, beqvem, velindrettet Bagergaard underhaanden tilkiøbs; dens Beliggenhed er midt i Byens reelste Gade. – Den er og passende for en Embedsmand. – Størstedelen af Kiøbesummen kan blive indestaaende. Man henvender sig til Giæstgiver Thrane sammesteds, som paaviser Eiendommen og afhandler det Fornødne. Holbek, Et godt Brændeviinstøi paa 4 Tønder med Svaletønde og store Kar, hvilke tillige ere tienlige til Garverie, kan underhaanden billigt kjøbes hos Brændeviinsbrænder Hans Hansen i Holbek. Til Syltning kan bekommes : lyst og stridt St. Croix Sukker 17 Mk. Lspd., godt lyst dito 15 Mk. Lspd. og lidet mørkere dito 14 Mk. Lspd., udmærket fiin Melis, stødt dito og hvidt Havanna-Sukker, til billigste Priser, samt udmærket god Fransk Viin=Eddike 24 s. Potten og god Dansk Viin=Eddike 8, 12 a 16 s. Potten, paa Hiørnet af Nørregade ved Gammeltorv, hos Urtekræmmer N. Friberg. En Landeiendom med 80 – 150 Tdr. Land, god Beboelse og Udhuse; et Lyststed af Nordkanten med 15 – 20 Tdr. Land, samt 10 – 20 Tdr. Land med eller uden Bygning i Farum Bye, ønskes tilkiøbs i Ny=Adelgade No. 323, 1ste Sal. - Sammesteds sælges : en Gaard paa Amager med god og veldreven Jord, ansat til 9 Tdr. Hartk., grundmuret Stuebygning og pæn Have for 6000 Rbd., og en med henimod 2000 Tdr. Land for 5000 Rbd.; en 3/4 Miil vester for Staden, 5 Tdr. Hartk, bedst boniteret Land, nye Bygninger og Bopæl til galante Folk for 5000 Rbd.; en paa samme Strøg med 25 Tdr. Land for 2000 Rbd.; en 2 Miil ude med 30 Tdr. Land ypperlig og veldreven Jord, Eng og Tørveskiær og kun ansat til 2 Tdr. Hartk. for 2500 Rbd., samt en 3 Miil ude med henimod 200 Tdr. Land, Eng, Tørveskiær og Jagtrettighed for 500 Rbd.; et Teglværk med Bygninger a. 500 Rbd. Besætning og Afgrøde, følge i Kiøbet med dem Alle.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
En Ladning Mentona Citroner er i Dag arriveret og udsælges hos Ch. Broberg & Comp. Strandgaden No. 40.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Licitation. Tirsdagen den 5te August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt offentlig Licitation over Forandring og Reparation paa den saakaldte Vommevads Broe paa Skov-Veien til Callundborg, tæt ved Nykroe. Overslag og Conditioner ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Meerløse og Tudse Herreds=Contoir paa Dorthealyst, den 18de Juli 1834. D. T. Lawætz.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Auctidnede. Fredagen den 25de Juli førstk., Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, der afholdes paa Gaarden Gammelgaard paa Hjortespring, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, Sølv, Plet, Kobber, Jern Tin, Messing og Blik, Porcellain og Glas, Sengeklæder og Linned; fremdeles 6 Heste, 11 Køer, 2 Stude, 4 Qviekalve, 3 Sviin, en holsteensk Vogn med 3 Sæder, 3 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, en Tromle og øvrige Avls- og Meierieredskaber, 1 Rendsemaskine, 1 Vandmalings dito, Seletøier, samt endeligen Halm, Høe, m.v.; alt tilhørende afgangne Capitain v. Nellemanns og efterlevende Enkefrues fælleds Boe; mod Betaling til Fuldmægtig Keller, Blegdamsveien No. 88, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet samt i Kroerne i Ballerup, Bagsværd og Lyngbye, trykte Fortegnelser over det Sælgende erholdes. Det bemærkes at Kreature og Avlsredskaber bortsælges i Middagsstunden. Tredagen den 1ste August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden No. 83 med hosliggende Grund No. 82 i Studiistrædet, afgangne Tømmermester Hans Henrich Brede og efterlevende Hustrues Boe tilhørende. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1834-07-19
Proclama. Hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Johanne Sorensdatter og hendes forhen afgangne Mand Huusmand Anders Gommelsen af Landsgrav, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 12te Juli 1834. Birch.