Berlingske Tidende, 1774-01-01
Den største Deel af de Østerlandske Fyrster, som have deres Lande omkring ved vore Eiendomme, have meget snue Spioner i deres Sold, som underrette dem om de Betiente res Sindelav, som bestyre vore Gouvernements og de derunder hørende Establissementer; og det er ofte skeet, at de Resolutioner, som skulle have været holdt hemmelige, ere blevne bekiendte, førend de kunde blive satte i Værk. Deraf kommer det, at Printserne ere færdige til at angribe os, eller at de forsigtig afstaae fra deres Forsæt, alt eftersom de hos vore Betientere formærke Leylighed til at hævne sig for deres slette Opførsel, eller at foragte samme. - Endskiønt der findes extraordinaire Exempler paa nogle enkelte Personers Courage er dog den herskende Caracter udi de Jndianske Stater Fryg hed, og desaarsag supplere de Mangelen paa Behiertighed med Forræderie og Falskhed. Mylord Clive mærkede det strax, og benyttede sig deraf, i det han ved alle Leyligheder lod see stor Fermitet og Resolution, og tempererede den ved den nøyagtigste Justice. - De, som føre Gouvernementet over det Jndianske Compagnies Affairer i Engeland, hvorfra alle de store Besoldninger udflyde, og under hvis Direction det generale System bør føres, ere ikke saa nøye underrettede om dets Affairer i Indien, som deres Situation udkræver. Deres egne Betientere have været alt for forsømmelige og efter ladne i denne Post. De burde for længe siden have givet Directeurerne en tilstrækkelig Oplysning om de adskillige Landskabers Krigsmagt, Revenner og Producter paa denne Halvøe, om deres indvortes Fordeele, om deres Regieringsform, om de Jndfødtes Tilbøyelighed, om deres forskiællige Jnteresse, om deres indbyrdes Connexion, om den Devendene de staae udi i Henseende til hverandre, om deres Fyrsters Egenskabet og Caracteer, om Adgangen til hvert Land saavel til Lands som til Søes, hvor deres Styrke er, og fra hvilken Side de med den største Fordeel kan angribes. - Det skulle i Almindelighed være bedre (som jeg alt har anmærket) at antage igien vort forrige Handels=System, saafremt det kunde lade sig giøre. Men det er umueligt. Da dette System blev oprettet, holdt Vankundighed os under Tvang, og Ærgierrighed vidste ikke, hvorledes den rette Handlings Maade skulle indrettes. Kundskab om de Jndianske Sager har siden forsynet os med Midler til at formere vor Magt, og adskillige Tilfælde have bragt os i den Tilstand, hvori vi nu befinde os. - Den umættelige Begierlighed efter Rigdom og Magt, som indtager enhver civiliseret Nation, tillader os ikke at gaae tilbage; Vi maae vedligeholde vor Jmportance, eller taale, at man træder os under Fødder. - Gouvernementet over de rige og vidtløftige Domainer, som vi have erholdet, udkrævet langt større Talents end de, som kunde være nok til at bestyre vor Handel paa den Tid, da samme havde endnu ingen Connexion med det politiske System; men nu beroer vor Handels Jndien af det politiske Forhold, som vi der iagttage. - Dersom man giver Agt paa den menneskelige Natur, og overveyer, hvilken Jndflydelse Passionerne have paa os, hvor læt de Fornuftigste lade sig ved deres Heftighed bringe til de skammeligste Excesser; hvorledes den samme Sag, som i en vis Situation foruroeliger vor Samvittighed, og hvilken vi eller have en Afskye for at sætte i Værk, hvorledes denne samme Sag, ud andre Omstændigheder, synes at stemme overeens med vore indvortes Tanker, dersom man overveyer, hvor vanskelige det er, at imodstaae Fristelse af de store Fordeele, som tilbyde. sig, uden at vi søge dem, ligesom paa vor Vey, og hvilke, dersom een forkaster dem, andre strax skal benytte sig af; dersom man kalder tilbage i sin Hukommelse, at dette Onde har ikke saa meget sit Udspring fra vor slette Forhold, som fra den offentlige Indretning og Ufuldkommenhederne udi det Gouvernements eiendige Systema, som er oprettet i de Lande, hvilke vi have erobret; Ufuldkommenheder, som man aldrig har haft tilbørlig Omsorg for at opsøge eller rette. Dersom man, siger jeg, gaaer ind i disse Betragtninger, da skal man tydelig see, hvor nødvendigt det er at reformere disse af skyelige Excesser, og tillige hvor umueligt det er, at Compagniets Directeurers svage Myndighed er i Stand til at rette den mindste af disse Excesser, saasom de har ingen Tilsyns Magt over disse Betientere, hvilke de maae give en ganske despotisk Myn Myndighed. Det er Lovenes Jnspection, hvilken de ere underkastede, som have Gouvernementet i Hænder, der giør den eneste Forskiæl imellem en tyrannisk og en Friheds Stand. Denne Betragtning viser, hvor urimeligt det har været, at beskikke Sur Jntendans (Supervisors), thi de vare virkelig forsynede med langt større Magt, end nogen Gouverneur nogen Tid har haft over de Territorier, som laae under deres Jurisdiction. Og, jeg spørger Eder, er der i den Titel af Sur Jntendant noget, som befrier den, der er beklædt med samme, fra Fristelse, mere, end den Titel af Gouverneur? - Jeg bærer ikke den ringeste Fortrydelse mod nogen Particulier, i hvem han er, jeg misunder ingen hans Succurs; lad dem længe nok være lykkelige, og lad dem kunde benytte sig af deres Rigdomme. Men Compagniets Skjæbne foraarsager mig Bedrøvelse; thi jeg har længe seet det at sigte til sin Undergang, og nu synes mig, at jeg seer det løbe dertil med hastige Skridt. - Udi slige Omstændigheder kan man ikke være alt for frittalende eller sandfærdig; intet bør blive skiult. Jeg er forsikret om, at det beste Middel, som Compagniet og Nationen (thi begges Fordeele ere alt for nøye forenede, til at kunde skilles ad) kan have til at undgaae det Stød, som truer samme er, at de ved en tydelig og oprigtig Beskrivelse blive underrettede om deres sande Tilstand. J den Hensigt skal jeg giøre mig al Flid for, at fremlægge for Publici Øyne de Tanker jeg har, angaaende den Fare, hvori de befinde sig, og de fatale Følger af det Fald, som jeg frygter for. (Resten følger.) ved Hans Reyserlige Høyheds Stor=Fyrstens Formæhlings-Solenniteter udi Petersborg, blev iagttaget følgende Ceremoniel: 1) Garden til Fods og Feldt Regimenterne bleve paa begge Sider stillede i 2 Rader, fra Hendes Keiserlige Majestæts Vinter Pallais, langs med den lille Million og det store Perspectiv til den Casaniske Guds Moders Kirke. 11) Efter det fra Fæstningen givne Signal med 5 KanonSkud, forsamlede Hof Damerne og Cavalliererne samt Con seils Lemmerne sig om Formiddagen Kl. 10 i Hs. K. Msts. Vinter=Palais; men de 4 første Classer kjørte paa samme Tidtil den Casaniske Kirke, og ventede der Hs. Keys. Majests. Ankomst. III) Allerhøystsamme begav sig fra sit inderste Gemak til Carossen i følgende Orden: 1) Ober=Ceremoniemesteren med sin Ceremonie=Stav; 2) de Keiserl. Kammer=Junkere parviis; 3) de Keiserl. Kammerherrer parviis; 4) Hs. KeysMajests. Hof=Marschall med sin Stav; 5) Den Keiserlige Ober=Hofmarschal med sin Stav; 6) Hs. Keyserl. Majestæt, i egen allerhøyeste Person med Kronen paa Hovedet. Slæbet af Hs. Keiserl. Msts. Robbe blev baaret af 5 Kammerherrer. Ved Siderne noget foran gik den dejournerende General=Adjutant paa den høyre Side, og Ober=Staldmesteren paa den venstre Side. Tæt ved Keiserinden noget længere tilbage gi Deres Keiserlige Høyheder Storfyrsten paa den høyre Side og Storfyrstinden paa den venstre Side. Slæbet af Hs. K. Høyheds Robbe blev baaret af 2 Kammerjunkere. Derefter fulgte Hendes Høyfyrstelige Durchlauchtighed Landgrævinder, tilligemed Princesserne og Arve Printsen af Hessen Darmstadt, samt de Durchl. Printser af Holsteen Gottorf, dernæst Ober=Hofmesterinden, Hs. Keyserl. Majests. Stats=Damer, og Frøkener, samt Frue Landgrævindens Hof=Damer. IV) Toget fra Vinter=Palaiet til den Casaniske Kirke skeede i følgende Orden: 1) reed et Compagnie af Garden til Hest med blottede Palladscher samt Pauker og Trompeter. 2) En Forder=Marschall til Hest. 3) Den Kammer-Junker, som forrettede Ceremoniemmesters Embede, i en med 6 Heste forspændt aaben Hof Vogn, forved hvilken reed 4 Stald=Karle, paa hver Side af Vognen en Hof=Laquay. 4) Under Staldmesteren, og efter ham 4 Hof=Fourierer til Hest. 5) Tvende med 6 Heste forspændte Hof=Vogne, hvorudi Geheimeraaderne, Baron Tscherkassow, Strekaloff, Kosmin og Oster wald, sadde. 6) En med 6 Heste forspendt Hof=Kareth for Jægermesteren og Hofmesteren. 7) Fem lige saadanne Hof Karether for Ober=Jægermesteren, Ober=Hofmesteren, og Ober=Skiænken, samt for Conseils=Lemmerne, og for den virkelige Geheime=Raad Hr. von Behkoy. Ved Siderne af enhver Kareth gik 2 Hof=Laquayer, og desuden ved Ober=Jægermesteren 4, og ved Jægermesteren 2 Hof=Jægere. 8) Hs. Høyfyrstelige Durchl. Arve=Printsen af Hessen Darmstadt, med de Durchl. Printser af Holsteen=Gottorf, i en med 6 Heste forspændt Hof=Kareth, ved Siderne af hvilken Hs. Durchl. Cavaillerer rede. Paa begge Siderne gik 2 Heydukker, og 2 Pager sadde paa Vogn=Remmerne Derpaa fulgte 9) en Hof=Junker og 4 Trompeter til Hest. 10) Sexten Garde Sergeanter til Hest. 11) Ober=Ceremoniemesteren i en med 6 Heste forspændt aaben Hof=Vogn, 2 Staldknegte redde foran, og 4 Hof Laquayer gik ved hver Side. 12) Hs. KeysMajests. Hofmarschall i en med 6 Heste forspændt aaben Hof Vogn, ved hvilken 6 Staldknegte reede foran, og 1 Laquar gik paa hver Side. 14) En Hof=Stabs=Quarteermester til Hest; bag ed ham en i Hof=Liveriet, 8 Løbere, 6 KammerLaquayer og 24 Laquayer. 15) Pagernes Hofmester til Hest, Efter ham reede 12 Pager, og 4 Kammer=Pager gik, 2 og 2 ved Siden af hinanden. 16) Hof=Cavaillererne parviis til Hest, og det først Kammerjunkerne, saa Kammerherrerne. 17) Den Keyserl. Staldmester til Hest. 18) Hendes KeysMajestæt i egen allerhøyeste Person, udi en med 8 Heste forspændt Stads Kareth. Lige over for Hs. Maj sadde Deres Keyserl. Høyheder Storfyrsten og Storfyrstinden. Ved den høyre Side af Vognen reed Ober=Staldmesteren, og ved den venstre Side den dejournerende General=Adjutant, 2 Pager sadde paa Remmerne, 6 Heydukker gik paa begge Sider, og 3 Stald. 3 Staldknegte ledte Hestene. 19) Derpaa fulgte Chevalier Garde-Corpset med blottede Palladscher under deres Chefs Anførsel. 20) Hendes Høyfyrstelige Durchl. Landgrævinden, med Hendes Durchl. Princesser Døttre, udi en med 6 Heste forspændt Hof=Kareth. Ved den høyre Side reed en af Hs. Durchl. Cavalierer. Paa Remmerne sadde 2 Pager, ved Siderne gik 2 Heydukker, og efter Vognen fulgte en Kammer=Page til Hest. 21) En med 6 Heste forspændt Hof=Kareth, hvorudi den Keyserl. Ober=Hofmesterinde sad; 22) flere saadanne Hof=Karether for Hs. Keyserl. Majests. StatsDamer og Frøkener, samt for Hendes Høyfyrstel. Durchl. Landgrævindens Hof=Damer og Frøkener. Ved hver Vogn gik 2 Hof=Laquayer paa begge Sider. 23) Toget blev sluttet med et Detaschement paa 60 Mand af Garden til Hest. V) Alle de, som kiørte forved Hs. Keiserl. Mst., ventede Allerhøystsamme uden for Kirken. VI) Saasnart Hs. Keiserl. Mst. nærmede sig til Kirken, blev ringet med alle Klokkerne. VII) Hs. M. Keiserinden begav Sig af Vognen til Kirken udi følgende Orden: Efterat Pagerne og Kammer Pagerne havde stillet sig paa begge Sider af Gangen, gik foran Ober=Ceremoniemesteren og den Kammerjunker, som forrettede Ceremoniemesters Embede, 2) Kammer-Junkerne. 3 Kammerherrerne. 4) De Herrer Geheimeraader. 5) Jægermesteren og Hofmesteren. 6) Ober=Hof Embedsmænd og Conseils Lemmerne. 7) Hofmarschallen. 8) Ober=Hofmar schallen. 9) Hendes Keiserl. Majestæt. Noget lidet foran paa den høyre Side den dejournerende General=Adjutant, og paa den venstre Side Ober=Staldmesteren. Efter Hs. K. Majestæt fulgte Storfyrsten, saa Storfyrstinden, og efter Deres Keyserl. Høyheder kom Hs. Høyfyrstel. Durchl. Land grævinden med den Durchl. Arveprints og Princesserne, der efter fulgte de Durchl. Printser af Holsteen Gottorf, og til sidst Ober Hofmesterinden, Stats=Damerne og Frøkenerne. VIII) Uden for Kirke=Døren blev Hs. Keyserl. Majestæt, paa sædvanlig Maade modtagen af den heele Geistlighed, og ledsaget ind i Kirken, ligesom og Deres Keiserl. Høyheder bleve ledsagede af bemeldte Geistlighed til deres Pladser. 1) Strax i Begyndelsen blev siunget en Plalme, derpaa blev af Synodi Lemmerne og Geistligheden forrettet en Taksigelses=Bøn for Hs. K. Msts. og Deres K. Høyheders Høye Velgaaende. Efterat samme var endt, behagede Hs. KeysMst. at begive sig fra sit indtagne Sted, og føre Deres KeysHøyheder, Storfyrsten og Storfyrstinden, ved Haanden til Formæhlings Stedet. Der var paa et besynderligt Pulpet lagt Evangelium=Bogen og det hellige Kors, og ved Siderne de 2de Formæhlings Kroner paa 2 Gueridoner. 1) Formæhlingen tog strax sin Begyndelse efter den Orientalske Grædske Kirkes Skikke. XI) Den ene Formæhlings=Krone holdt Hs. Høyfyrstelige Durchl. Prints Wilhelm af Holsteen Gottorf over Hs. Keyserl. Høyhed Storfyrsten, og den anden blev af Hs. Høyfyrstelige Durchl. Arveprintsen af Hessen Darmstadt holdt over Hs. Keyserl. Høyhed Storfyrstinden. 1) Efterat Vielsen var til Ende, og saasnart Hs. K. Mst. og Deres Keiserl. Høyheder begave sig fra FormædlingsStedet, blev istemmet Te Deum Laudamus, ved Klokkernes Ringen under alle Kanoners Løsning fra den Petersborg. ske og Admiralitets=Fæstningen, og en tredobbelt Lobe=Jld fra de paraderende Regimenter. Paa den Tid aflagde de tilstædeværende Geistlige deres underdanigste Gratulationer til Hs. Keiserl. Mst. og Deres Keyserl. Høyheder. III) Derpaa blev holdt en Prædiken, efter hvilken Hs. K. Mst. i ovenanførste Orden behagede igien at begive Sig til Vinter=Palaiet. XIV) Deres Keiserlige Høyheder, de nye Formæhlede, fulgte Hs. Keyserl. Majestæt tilligemed Hs. Durchl. Frue Landgrævinden og Durchl. Familie lige til Allerhøystsammes inderste Gemakker, og aflagde der deres skyldigste Taksigelse. Deres K. Høyheder bleve ledsagede af de Durchl. Printser af Holsteen=Gottorf lige til disse Gemakker. b) Derpaa behagede Hs. Keiserlige Majestæt at begive sig til sit Forgemak, og modtage Gratulationer af de der forsamlede Damer og Cavalierer udi de 4 første Classer, samt at de fremmede Ministre. XVI) Hendes Keiserlige Majestæt holdt Middags Tafelpaa Thronen under Baldachinen. Ved begge Sider af den Keiserlige Lehnestoel stode 2 Stole af samme Couleur og Høyde, den ene paa den høyre Side for Hs. Keiserlige Høyhed Storfyrsten, og den anden paa venstre Side for Hs. KeysHøyhed Storfyrstinden. Ved Siden af Storfyrstens Stoel vare 3 noget lavere Stole af en anden Couleur for Hs. Høyfyrstelige Durchl. Landgrævinden og Hendes Durchl. Princesser. Ved Siden af Hs. Keiserl. Høyhed Storfyrstinden, stode 3 lige saadanne Stole for Deres Fyrstelige Durchlauchtigheder Printserne af Hessen Darmstadt og Holsteen Gottorf. VII) For de 4 første Classer bleve Taffeler dækkede i de andre Forgemakker. VIII) Saasnart Taffelet var færdig, og Maden baaret op, gik den Keiserl. Ober=Hofmarschal, Hofmarschal og Ceremoniemester, for at lade Allerhøystsamme det vide, hvori paa Hs. K. M. behagede, tilligemed Deres K. Høyheder og høye Durchl., under Paukers og Trompeters Lyd, at begive Sig til Taffelet. Kl Bag ved Hs. K. Msts. Lehnestoel stod Ober Jægermesteren og Ober=Hofmesteren. Oberskiænken credenzede (smagte først) Maden, og Oberhofmarschallen lagde den for2) Deres Keys. Høyheder bleve betiente af Keys. Kammerherrer, og Deres Høyfyrstel. Durchl. af Kammerjunkere. XI) Maden blev baaret af Pagerne, som leverede den til Maitrede Hotel, af hvem Hofmarschallen modtog den og satte satte den paa Hs. K. Msts. og Deres K. Høyheders Bord. Hos Deres Durchl. satte Maitre de Hotel Maden paa Bor 820) Under Taffelet var Vocal- og Instrumental Mu III) Følgende høye Sundheder bleve under Paukers og Trompeters Lyd erindrede: 1) Hs. K. H. Storfyrsten begyndte først at drikke paa Hs. K. Msts. allerhøyeste Velgaaende, hvorved 51 Kanoner bleve løsnede. 2) Hs. Keys. M. drak paa Deres K. Høyheders Velgaaende ved 31 Kanonskud, 3) Deres K. Høyheder drak paa Hs. K. Msts, lykkelige Regiering ved 51 Kanonskud. Alb) Efter Taffelet behagede Hs. K. M. i forbemeldte Orden at begive sig til Galleriet, hvor et Ball strax blev aab Den anden Dag. 1) Deres Reyserl. Høyheder modtoge om Morgenen efter Kl. 10 Gratulationer i Deres egne Gemakker, saavel af den heele Geistlighed, som af Damer og Cavalierer udi de 4 først Classer, og begave sig Kl. 11 til Hs. K. M. til Middags Taffel hvorved de Keys. Cavalierer serverede Hs. K. M. og Deres K. Høyheder. Under Taffelet var Vocal- og Jnstrumental Musik. 2) Om Aftenen var Bal i Galleriet, og siden Souper i de store Sale ved figurerede Tafler med Billets, hvorved og de 4 første Classer og de fremmede Ministre spiste. Den tredie Dag. 1) Forsamlede Cavaliererne og Damerne af de 4 første Classer sig om Formiddagen efter Kl. 10 i Deres K. Høyheders Gemakker, hvor Hs. K. M. siden behagede at lade sig see. Udi Deres K. Høyheders Gemakker blev holdt Taffel, hvorved Hs. K. M. og D. K. H. med Høyfyrstel. Personer og dem, som Hs. K. Mst. behagede dertil at udnævne, spiste. Ved Taffelet blev Hs. K. M. og de K. H. serverede af K. Cavallerer. For Damerne og Cavaliererne af 3de og 4de Classe, og for Frøkenerne, bleve Tafler dækkede i de andre Gemakker Under Tallet blev musiceret, og følgende Sundheder drukne: 1) begyndte Hs. K. H. Storfyrsten at drikke paa Hs. K. M. allerhøyeste Velgaaende, hvorved 51 Kanoner bleve løsnede. 2) behagede Hs. K. Mst. at drikke paa Deres K. Høyheder Velgaaende. 2) For Taffelet blev lige over for Vinter Palaiet stegte Øxne givet Folket til Priis; man lod og Viin der springe. 3) Om Aftenen var Cour i Galleriet, hvorved Damerne og Cavaliererne af de 4 første Classer og de fremmede Ministre vare tilstæde. Den 5te Dag Hvile Dag. Den 6te Dag Jtaliensk Opera. Den 7de Dag Hvile Dag. Den 8de Masquerade for Adelen. Den 9de Hvile Dag. Den 10de Fransk Comoedie. Den 11te Russisk Comoedie, og siden Masquerade for Adelen og Kiøbmændene. Den 12te Cour og Ball, derefter Souper for de 4 første Classer og de fremmede Ministre efter Billets, og efter Souper Fyrværkerie.