JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Svendborg. Den 1ste November var ogsaa for gamle Svendborg, en sand Høitidsdag. Om Morgenen Kl. 6 forkyndte Reveillen med klingende Spil Dagens Fest, og en halv Time efter ringedes med Klokkerne. Kl. 8 løsnedes 27 Kanonskud paa Torvet, hvor Borgervæbningen under fuld Musikopmarscherede, og, efterat have afsjunget en i den festlig Anledning forfattet Sang og affyret 9 Bataillons Salver, udbragte et hjertemeent 3 Gange gjentaget Hurra for det elskede Fyrstepar. Kl. 12 timedes igjen med Klokkerne, og Byens cirka 100 Fattige indfandt sig nu paa Raadhuset, for at beværtes med 3 Retter varm Mad, Viin og Kaffhvilken Beværtnings Bekostning, tilligemed 30 fattige BørnOpklædning, blev bestridt af velvillige Sammenskud. Ogsaa Arrestanterne bleve ved denne Leilighed beværtede, og der blev sendt Spise i Byen til de Fattige, som Sygdom, og Alderdom hindrede fra at møde. Under Spiisningen som Stedets Øvrighed, Præster og øvrige Honoratiores overvare, blev, ledsaget af Borgervæbningens Musik, afsjungen en Sang, tydende paa Dagens Høitid, og derefter blev et tredobbelt Hurra givet for det Kongel. Brudepar. Kl. 4 løsnedes atter paa Torvet 27 Kanonskud. Kl. 5 ringede begge Kirkernes Klokker til den foranstaltede Høitidelighed i den smukt belyste Frue Kirke, hvor, efterat et Jndledningsvers var afsjunget, Sognepræsten holdt en til Festen passen, de Tale. Derefter afsang 12 Herrer og 12 Damer, underOrchesters Ledsagelse, en af Samme forfattet Hymne, hvornæst et Beslutnings=Vers blev afsjunget, og den talrige, glade Mængde forlod derpaa Kirken med varme Ønsker for det høie Brudepars Vel. Byen var om Aftenen overalt illumineret, som vedvarede til ud paa Natten, og hos Gjæstgiver Børgesen var Souper for et samlet Selskab, hvor da over Bordet og under Kanonernes Torden udbragtes Skaaler for Kongehuset. Til Søndag Aften var foranstaltet Bal paa Raadstuen, hvor, ligesom hos Børgesen, blev afsjungen en Festsang, og udraabt Hurra for det paa denne Dag til Danmarks Held forenede Par. Overalt var Glæde uden Forstyrrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Dødsfald. B. R. Tuxen fød Thielo, 75 Aar; Frue Etatsraadinde J. C. Linde fød Putscher, 64 Aar, begge i Kjøbenhavn. Establissementsbestyrer ved Logen Godhavn paa Grønland, C. W. Egtved, 27 Aar; Kand. philos. P. Wolffs berg, i Roeskilde, 85 Aar; Kammerraad Hammond Toldinspekteur i Porsgrund i Norge; Grosserer J. Johannsen paa Lysttofte, 65 Aar; Handelskommis F. C. Blohm i Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Beltpassage fra den 29 Octbr. til 12 Novbr. 1828. Fra Fyen til Sjelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
AVERTISSEMENT S. Natten imellem den 8 og 9 dennes er fra Rødkilde Mark, bortgaaet en rød hørnet 2 Aars Qvie, uden Mærke, for hvis Tilveiebringelse loves en passende Douceur af Jensen, Forvalter. Uden for Aalykkeporten til Slotshaugen er af slette Menneskeer borttaget af de derværende Jern=Søiler 4 Alen Jern=Kjeder. For den beviislige Opdagelse af Gierningsmanden til denne Udaad udbetales 4 Rbd. af H. C. Jensen, Odense Slot den 12 Octbr. 1828. Slotsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Skipper H. Nielsen afseiler til Lybek bestemt først i næste Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at melde sig paa Skibet i Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Friske Pommerantser & Citroner, nye Mallaga Rosiner, og Figen, er i Dag arriveret hos Kjøbmand Rasmussen, paa Hjørnet af Korsgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Fortrinlig gode nye Nat Borlys af min Fabrik bekommes til allerbilligste Priis hos Hr. Kandestøber Sørensen i Odense Vestergade. Christiansfeld den 12 Novbr. 1828. P. N. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Indtil videre modtager Madame Schebye, boende paa Hjørne af Adelstræde og Torvet, Bestillinger af den her fra Gaarden daglig til Odense indbringende søde Melk til 5 Sk. pr. Kande ligeledes kan erholdes sod Pløde hver Dags Morgen, naar samme Aftenen forud inden Kl. 4 bestilles, imod Betaling 16 Sk. pr. Pot. De, der tage Melk om Vinteren, kan til Sommeren erholdes samme for 4 Sk. pr. Kande. Christiansdal den 6 Novbr. 1828. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
En 2 Etages Kakkelovn er til Leie. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Gaarden No. 719720 i Odense Møllebrogade, fordeelagt tig til Kjøbmandshandel, har et indbringende Brænderie, en skjøn Hauge, som grændser til Byens store Aae, Vand til 2 Pumper fra Aaen, er, formedelst Forandring af Bopæl, tilkjøbs. Liebhaverne henvende sig til Brændeviinsbrænder, H. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
En honet Mands Søn af god Opdragelse, som er konfirmeret kan strax blive antaget i Kjøbmands=Lære. Vedkommende ville behage desangaaende at afgive en Billet paa Adressekontoiret, mærket P. P.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
En god Arbeidshest, en Fjellevogn med 3 læderbeNB. tukne Stole, en Ploug med Jernaxler, 2 Harver, et Staugtøi og et Seeletøi kan faaes tilkjøbs hos Kjær, Kirkesanger. Marslev den 8 Novbr. 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Paa Adressekontoiret faaes : Samling neuer Stickmuster for 1829. Caschenbücher for das Jahr 1829, saasom: Taschenbuch der Liebe und Freundschaft gewidmet. Cornelia. Minerva. Pennelope. Dielliebchen. Taschenbuch zum geselligen Vergnugen. Orphea. The englisk Firesiddeuponthe Banks ofthe Rhue. The britisk Mrcath m. fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Fra Pressen er udkommen: Tvende Taler i Anledning af den høie Formælingsfest den Novbr. 1828. Forfattede og med en Jndledning angaaende Kirkesangen udgivne af Nic. Faber, Dr. Theol. & Philos. Sognepræst i Middelfart. Jndtægten er bestemt til at stifte et Legat til Kirkesangens Fremme i Middelfart Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Skriftet faaes for 3 Mk. Tegn indheftet her i Odense paa Adressekontoirets og Hr. J. Milos Boglader, i Middelfart, hos Hr. Kjøbmand Bentzen, og i Nyborg hos Hr. Boghandler Busch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
At Magistraten har fundet sig foranlediget til at gjøre Kandidatus Pharmacia N. G. Blumensaat umyndig, og beskikket hans Stedfader, Hr. Apotheker Andersen her i Staden, til at være hans Værge; dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Odense Raadstue, den 10 Novbr. 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Assens Kongelige privilegerede Jndustrianstalts. NB. priser nedsat saaledes: lybsk g. Cour. 1 Dousin fine dobbelte Karder, mærket bedste A til 11 Mk. 8 s. dito lidet mindre . . . 11 - . .- enkelte dito . . . . . . . . . . . . . - 12 - Anm. J dette Aar er solgt 3200 Par. 1 Messingtraads Harpefold, 6 Qvarteer langt 4 Rbd. - Mk. 1 Staaltraads dito Anm. Tages 1/2 Dousin, bedre Kjøb. 1 Stangharpe . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sold til Reusemaskiner, Grynfold a. nedsat til 2 Mk. 11 s. Qvarteret; Messingtraads Meelfold til 4 Mk. pr. dito; den saakaldte Winstrupske Rensemaskine til 50 Rbd.; den Kieler dito til 50 Rbd.; Patent=Kornrensemaskiner til 16, 20, 26, 30 a 36 Rbd. NB. De bedste ere med 6 Sold, Jernhjul, Messingbøsninger og meget forbedrede. Harpesold kan faaes hos Dhrr. Kjøbmænd Kaarup i Odense, Carre i Svendborg og Reinecke, i Bøgense. Rasmussen, Assens den 30 October 1828. Jndustriebestyrer &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
At Undertegnede under Firman: Behrendt & Edsberg. have etableret en Detaille Handel i sal. Bogtrykker Jversens forhen tilhørende Gaard No. 287 paa Vestergade, hvor Hr. Kjøbmand B. M. Neess i senere Tid har drevet Handel, give vi os herved den Ære at bekjendtgjøre. Vi anbefale os tilligemed alle Sorter Kolonial=, Farve= og Malervarer, saavelsom Salt, Jern, Steenkul, Tjære, flere Sorter fine og simple Kar duus=Tobakker og ægte hollandsk Rulle-Tobak m.m. Ved godt Varer, billige Priser og reel Behandling skal vi søge at vind enhver Kjøbers Tiltroe og Tilfredshed. Ærbødigst. Odense den 1 Novbr. 1828. J. K. Behrendt. W. Edsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-13
Undertegnede, Skrædermester fra Kjøbenhavn, har herved den Ære at bekjendtgjøre for sine Venner og Velyndere, at han har nedsat sig her i Byens Skattergade under No. 97, og anbefaler sig med at forfærdige alle mulige Slags Mands Arbeide, saavelsom Uniformer. Redelighed, godt Arbeide, billig Betaling, samt hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Ærbødigst. Svendborg den 8 Novbr. 1828. N. Rasmussen, Skrædermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
No. 179. dens i Stifts 57 Aargang. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis, og 14 November 1828. Fredagen overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Jndhold. Krigsskuepladsen i Tyrkiet (Omer=Vrivne Paschas Tilbagetog over Kamtschick-Floden. Den russiske Armees Stilling ved Varna, Schumla og Silistria. Keiser Nicolaus's Ankomst til Petersburg. befaling til et Minde i Warschau for Kong Wladislaus.) Græsketyrkiske Anliggender (Navarinos, Modons, Korons og Patras Overgivelse til de Franske). - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Aarhuus. Odense. Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Krigsskuepladsen i Tyrkiet. Af en ny russisk Armee=Beretning erfares følgende om Tildragelserne fra den 11 til 17 Octbr.: Efter Varnas Fald gik det saa hovedkulds med Omer=Prione Paschas Flugt paa Veien til Konstantinopel, at den forfølgende Prinds Eugen af Würtemberg ikke kunde naae ham, da han endog lod sine Munitionskarrer og Forraad i Stikken, og først gjorde Holdt paa høire Bred af Kamtschick-Floden, bag de her anlagte Forskandsninger. Da Fiendens Forfølgelse ifølge de trufne Bestemmelser, ikke skulde strække sig udover Kamtschick, saa tog Prindsen selv en Stilling ved Landsbyen Potrikiøi, og overdrog Generalmajor Baron Dellingshausen at iagttage Fiendens Bevægelser, og i muligt Fald angribe den tyrkiske Leir. Den 13de bemærkede han en temmelig stærk Afdeling tyrkisk Jnfanterie og Kavallerie som var gaaet over Floden, for at opkaste Forskandsninger paa den venstre Bred. Et Angreb af samme paa den russiske Avantgarde udholdt denne med Kjekhed, og et halvt Batterie Congreveske Raketter gjorde saa god Virkning, at Tyrkerne snart maatte tage Flugten i slig en Forvirring, at Broen endog blev optrukket, før de Alle vare komne tilbage, hvorfor flere druknede i Floden. Ved Umuligheden i at komme over denne, maatte Generalmajor Dellingshausen nøies med de vundne Fordeele og aldeles ophøre med Fiendens videre Forfølgelse. Siden denne Træfning have Tyrkerne heller ikke gjort noget nyt Forsøg, og Kamtschick-Flodens venstre Bred er ganske renset for dem. Da Hensigten med at lade den russiske Hær beholde sin Stilling ved Schumla er opnaaet ved Varnas Jndtagelse, har det 6te og 7de Korps faaet befaling at kantonnere i Varna og sammes Omegn, for at beskytte Veiene dertil, og det 3die Korps skal opstilles imellem Schumla og Silistria, for at dække sidstmeldte Fæstnings Beleiring. Man har ikke mærket, at disse Bevægelser have foranlediget lignende paa Fiendens Side. J Varnas Fæstning fandtes, 112 Kanoner og en anseelig Mængde Vaaben, Krudt og andre Krigsforraad. Varnas Volde sættes i Hast i muligste Forsvarsstand. Jøvrigt ere saavel Fæstningsværkerne som Husene saa sammenskudte, at Man kan sige, her var snart intet mere at ødelægge, og de indrykkende Tropper neppe kunde komme under Tag. Man undrer sig derfor over, at Staden holdt sig saa længe. Med hvilken Tapperhed den forsvaredes, kan sluttes af den Omstændighed, at russiske Søe-Officerer og Matroser maatte skifte Rolle og kjempe med i Løbegravene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Fra Odessa er Kornudførselen tilsøes atter tilladt, dog blot for Armeens Forpleining. Rygterne om en Vaabenstilstand ere endnu uden al Hjemmel, undtagen for saavidt, at Garden ufortøvet skal tiltræde Tilbagemarschen til Culdscha ved Donau. Efter Breve fra Odessa ventes Reiseren endog i Midten eller Slutningen af December tilbagetil Armeen, som imidlertid skal forblive i sin Stilling ved Foden af Balkan, og Operationerne skulle da fortsættes med Eftertryk paa alle Punkteer. Foruden en officiel Beretning fra Lord Heytesbur om Varnas Jndtagelse, er imidlertid indløbet Depescher til London fra Wien, som skulle angaae nye Underhandlinger, hvilke Man vil forsøge at indlede i Vintermaanederne. Prinds Philip af Hessen-Homburg, vender efter Forlydende tilbage til Wien, endskjøndt han af Keiser Nicolaus skal være indbudet at komme til Petersburg. Skibet Panteleimon, hvorpaa han med flere Lemmer af det diplomatiske Korps var afseilet fra Varna, blev af Stormen forslaaet til Sebastopol. Han og den svenske Gesandt foretrak da at fortsætte Reisen over Land, og kunden franske Ambassadeur fulgte med Skibet til Odessa, hvor de samtlig ankom den 24 Octbr. Den Kongl. danske Gesandt, Grev v. Blome, var alt den 21 Octbr. afreist til Petersburg, hvor Hs. Majestæt Keiseren i ønskelig Velgaaende netop indtraf paa sin Moders, Keiserinde Maries Fødselsdag den 26 Octbr. Efter en høitidelig Gudstjeneste bleve de i Varna og Ardaghan erobrede tyrkiske Faner samme Dag baarne i Triumf igjennem Hovedstadens Gader og hele Staden var om Aftenen illummeret. Næste Dag holdtes Takkebøn for Keiserens lykkelige Tilbagekomst, og Deres Majestæter modtoges overalt af Folkets Jubelraab. Den Storm, Keiseren maatte udholde paa Overfarten til Odessa, var saa frygtelig, at de ældste Søemænd ikke have oplevet dens Lige, og Skibet var i nogen Tid i Fare for at blive kastet ind paa den tyrkiske Kyst. Jblandt flere Militairbefordringer ere Prindserne Alexander og Ernst at Würtemberg udnævnte til Generalmajorer. Ved et Reskript til Grev Woronzow har Keiseren før sin Afreise fra Varna besluttet at skjænke Staden Warschau tolv af de her erobrede tyrkiske Kanoner, til et Æresminde for Pohlens tapre Konge Wladislaw III, som faldt under Varnas Mure (Aar 1444), og hvis Heltedød de tapre russiske Krigere, nu have hævnet ved deres Seier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Fra Konstantinopel høres blot, at Divanet og de Store, have, paa deres indstændigste Forestilling ved Mufti, formaaet Sultanen til,, for Hovedstadens Roliglighed, at opsætte sin Reise til Armeen indtil næste Foraar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Græsketyrkiske Anliggender. J Monitøren af 2d. - det eneste Pariser-Blad, som formedelst Allehelgensfesten paa den Dag udkom - findes nu Depescher fra General Maison af 11 Octbr. til Krigsministeren, med den vigtige Efterretning om Navarinos, og de flere nedennævnte Fæstningers Overgivelse. Disse Depescher, som Man kun ikke indseer, hvorfor de meddeles under den ikke officielle Rubrik, indeholde i det Væsentlige følgende: Dagen efter Jbrahims Afseiling beordredes Generalmajor Higonet med en Afdeling Tropper til Navarino, for at parlamentere med den tyrkiske Kommandant. Da denne kun gav det undvigende Svar: at Porten hverken befandt sig i Krig med de Franske eller Engellænderne, hvorfor Man ingen Fiendtligheder vilde øve, men heller ikke overgive Pladsen, saa trængte Tropperne ind i Citadellet uden mindste Modstand og de tree allierede Magters Flag blev heiset paa Taarnet. Flere engelske Søe-Officerer, havde indfundet sig, for at kjempe ved Siden af de franske Tropper. De Franske forefandt i Navarino 60 Jldsvælg, Magasiner og Mundforraad for 3 Maaneder, 800,000 Patroner og Vand for 50 Dage. Fæstningsværkerne ere i den sletteste Tilstand og Staden selv kun en forpestet Ruin dynge. Besætningen, bestaaende af 400 Egypter, 10 Kanonerer og 60 Tyrker, skal med Vaaben og Bagag indskibes til Egypten. - Modon overgav sig omtrent paa samme Maade, efter nogle Jndvendinger. Chefen for Generalstaben, General Durrien, anførte her Tropperne, som fra Søesiden understøttedes af et fransk og et engelsk Linieskib, Breslau og Wellesley, der havde lagt sig saaledes for Anker, at de paa første Signal kunde beskyde Staden. Achmed Bey anførte her Egypterne og Hassan Pascha Tyrkerne. Omsider blev tilstaaet dem samme Fordeele som Navarinos Besætning. Modon er en meget fast Plads, med Palli fader, uhyre Grave, en dobbelt Ringmuur og temmelig steile Volde. Den var forsynet med Levnetsmidler for meere end 2 Maaneder, 100 Kanoner og en Besætning paa 1078 Md. - Ved Koron mødte General Sebastian meere Modstand, og idet han den 8de forsøgde at bestige Voldene, bleve Stene nedkastede, hvorved nogle Sappeurer og Kapitain Boutauld saaredes. Jeg havde - hedder det i Maisons Beretning - forbudet at fyre først uden min udtrykkelige befaling. Skjøndt opbragt over den hans Tropper tilføiede Fornærmelse, vidste General Sebastiani dog at beherske sig selv saa meget, at han, for at undgaae unyttig Blodsudgydelse, trak sine Tropper tilbage. Jeg skylder ham saa meget større Tak for denne Klogskab, som han kunde være vis paa, understøttet af Fregatten Amphitrite, i kort Tid at tilintetgjøre alle Tyrkernes Forsvarsværker. Men saa var Krigen imellem dem og Os ogsaa begyndt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Da om Aftenen Linieskibene Breslau og Wellesley ogsaa indtraf kom Man overeens om, at den tyrkiske Kommandant skulde afsende en Officeer, for at forvisse sig om Modons Jndtagelse, og 1/4 Time efter hans Tilbagekomst Koron overgives til de franske Tropper, eller Alt ødelægges, Dette Sprog virkede, og om Morgenen den 9de aabnede Koron sine Porte. Ogsaa denne Plads indeholder kun Ruiner; iøvrigt bestod Skytset af 80 Kanoner og Levnetsmidler og Krigsforraad fandtes i Overflødighed. Maison agtede at overgive Koron til den græske Regjering, saasnart den sendte regulaire Tropper til dens Besættelse. - Patras og Slottet Morea har ligeledes kapituleret, efter at være indsluttet af General Schneider. Fremdeles udlader Maison sig saaledes om disse Operationer, at vel er derved ikke høstet store Laurbær, men desto lykkeligere er Formaalet, Grækenlands Befrielse, opnaaet, og Morea renset for Fiender. Jbrahim har indskibet 21,000 Mk. og Man kan antage, at 25 til 26,000 Mk. ere blevne tvungne til at rømme Landet og de faste Pladser. Ogsaa have Tropperne maattet kjempe imod mangehaande Savn og Strabatser. Sluttelig roser Generalen den Jver, hvormed den brittiske Admiral Malcolm har understøttet ham, da hans Linieskibe hele Tiden laae beredte til at kjempe ved Siden af de Franske; Kapitain Maitland paa Wellesley var endog en af de Første, som trængte ind i Modon med de franske Voltigeurer og brændte af Længsel efter at deeltage i en Fægtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Med Hensyn til at syv Decennier den 15 d. ere forløbne, siden Hertugdømmernes høie Statholder, Hs. Durchl. General, Feldtmarskal Landgreve Carl af Hessen-Cassel indtraadte i de Danske Krige, res Række, erfarer Man nu med Fornøielse, at Forslaget til, fra den danske Armees samtlige Officerer at tilstille Hs. Durchl. et Erindringstegn paa deres Hengivenhed, bestaaende i en her i Landet smagfuldt forarbeidet Guldkaarde med en til Anledningen passende Jndskrift, er bragt til Udførelse, om hvilken Almeenhylding af Armeens ophøiede Veteran Kjøbenhavnsposten lover, i et følgende Nummer at meddele nærmere Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Videnskabelighed. Af de i Provindserne udkomne Skrifter, i Anledning af den høie Formælingsfest, fortjener Hr. Dr. Fabers i Middelfart og Hr. Pastor St. St. Blichers en hæderlig Udmærkelse. Den Første afhandler med den ham egne Klarhed og Varme de tvende i Dagens Aand indgribende Emmer, det danske Kongehuses Glæde er danske Borgeres Frydt og Betingelsen for Borgernes Samvittighedsfrihed." den Anden har i sit Danmarks nærværende Tilstand, reist Formælingsfesten et Minde, der, uforgjængeligere end Marmor, tolker Danske deres Lykke under en viis og retfærdig Monark, som sætter sin Glæde i at være sit Folks Fader og Velgjører. For heraf at give er Prøve, maatte Man udskrive det hele lille, men kjernfulde Værk, hvori Patrioten fra Begyndelsen til Enden finder en troe Gjenklang af sine Følelser, og som derfor af Jngen bør blive ulæst. Kun tillade den ærede Forfatter Udgiveren, som i en Række af Aar har oplevet og beskrevet saamange Statsreformer, ogsaa at gjøre hans S. 9 udtalte Troesbekjendelse til sin: "Jeg elsker Friheden; jeg attraaer den, som det forenede Menneskesamfunds største, kosteligste Gode; men jeg forventer den aldrig i idealsk Fuldkommenhed; jeg søger den ikke under Former, de maae klinge nok saa tryllende, love nok saa smigrende jeg søger, jeg priser den, hvor jeg finder den i største Udstrækning; hvor mit Liv, min Eiendom, mine lovlige Handlinger mine ikke lovstridige Yttringer ere mig bedst sikrede og mees uformeente - der har jeg fundet hvad jeg søger, og jeg mener at have fundet det i mit eget Fædreneland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Tildragelser. Fredag Aften den 7 d. Kl. 8 udbrød J. debrand i Stedet No. 54 paa Kjøbenhavns Nørrebroe, tæt ved de mosaiske Troesbekjenderes Kirkegaard, i en derværende Beenpulver=Fabrik. Det saakaldte Beenhuus, hvori Benene gjemtes, afbrændte aldeles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Ved Høitidelighedens Begyndelse indtraf det sørgelige Uheld i Sorøe, at en Snedkersvend mistede begge Tommel fingre derved, at to Karduser med Krudt, hvoraf han baren i hver Haand, fængede i det Øieblik han vilde bringe dem hen til Kanonerne. Han skal have flere Børn i Kjøbenhavn. Over Bordet paa Akademiet indsamledes 38 Rbd. og ved et af Byfogden, Hr. Overauditeur Gyldenfeldt, foranstaltet borgerligt Middagsselskab ligeledes 18 Rbd. til denne beklagelige Mands Understøttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Aarhuus den 11 Novbr. Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frederikke, der i Onsdags blev saa heftig syg, at Mani Torsdags og Fredags frygtede for Høisammes Liv, er nu Gud skee Lov, saa meget i Bedring, at Hun er uden Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-11-14
Odense. En Dags Vinter har Vi havt i Søndags, som tegnede ret alvorligt., med Jistappe og temmelig høi Sne men allerede næste Dag var det igjen forbi, som det overalt ikke vilde være godt, om Vinteren skulde indfinde sig, medens de betydelige Korn-Udskibninger staae paa. Naturkyndige, Jægere og Veirprofetter spaae ellers en meget tidlig Vinter af Trækfuglenes usædvanlig tidlige Reise til varmere Egne. Det værste er, at der iaar er stor Mangel baade paa Tørv og Brænde, som en Følge af den vaade Sommer.