Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
En Forandring i Landenes Pengevæsen har Forordningen af 6te Januari 1813 ogsaa bevirket derved, at Myntfoden er forandret, saa at en Mark fiint Sølv nu skal udpræges til 18 1/2 Rigsbankdalere, i Stedet for at samme Qvantum Sølv forhen ikkun gav 11 1/2 Rbd. i grov Courant. Denne Forandring foraarsager en Forvirring i Henseende til alle Betalinger og Oppebørster, i det mindste i Hertugdommen; thi hvad Skattevæsenet angaaer, da maae jo dette reduceres fra Courant, til Rigsbankdalere, men da denne Mynt endnu ikke er til i Virkeligheden, maae Yderne igjen betale i Courant. Ved enhver Reduction forekommer naturligvis Brøk, og disse maae betales som Hele, til Tab for Yderne; saaledes betales nu Extraskatten aarlig med 160 Rigsbankskilling i Sølv, som udgjør 60 Ls. Courant i Stedet for 48 Ls. forhen for hver Person. Saaledes, for endnu at anføre et Exempel, betales Portoen af et Brev fra Haderslev til Kjøbenhavn med 7 L. Courant, som er 222/2 Rigsbankskilling i Sølv. Her forekommer atter en Brøk, men ikke det allene, denne Porto er for nærværende Tid det tredobbelte af hvad der betales i Navneværdie af et Brev til Kjøbenhavn i en dansk Kjøbstad i lige Frastand. Her svares igjen i Hertugdommene 3 mod I. Atter et Beviis for Nødvendigheden af eens Mynt overalt, som vilde gjøre Afgivterne ligge. Brøker ne burde ogsaa bortfalde, som kun da kan skee, naar Rigsbankmynten blev til i Virkeligheden. Men er Mennesket saa tilbøieligt til at hænge ved det Gamle, og har Erfaring lært, at uagtet den Forandring, der i de senere Tider er gjort med Myntfoden, deels til Species-Rigsdaler, deels til Rigsbankdaler, bliver man dog stedse ved i all Handel og i alle Contrakter at regne efter Rigsdalere, skulde den gamle Myntfod da ikke være at foretrække for den nye, Species=Mynten blev indført i Hertugdommene, men al Handel afsluttedes alligevel i Rigsdaler; Rigsbankmynten blev paabudet, som den eneste Mynt, der maatte contraheres i, og man indførte da Hamborger-Banco, eller som man nu almindeligen udtrykker sig: Courant, saa man vedbliver, og ikke letteligen vil vænne sig af med at vedblive med Rigsdalere. Den almindelige Stemme synes derfor at være for Rigsdalere, hvis Beregning er den simpleste og derfor ogsaa den almindeligste. En Beregning, hvorefter man har tilvant sig at beregne alle Tings Værdie. Uden mindste Forvirring kunde den derfor ogsaa beholdes. Thi vel ere Rigsbankdalere udprægede *), men de ere jo halve Species, og af den Aarsag ville de ikke foraarsage nogen Uorden. Derved vandtes tillige, at den gamle Mynt kunde beholdes uden nogen Forandring, hvoraf der gives et betydeligt Qvantum, saa vel af danske Fire og Tyve, som af Ti og Otte Skillinger, som alle kunne beregnes baade til Rigsdaler og til Species. Ogsaa seer man endnu enkelte danske Kroner, men denne hele gamle Mynt maatte jo ind smeltes, i Fald den engang skal udpræges til Rigsbank-Mynt. Den Fordeel, som skal fremkomme derved, at et lige Qvantum Sølv udpræges efter en forringet Myntfod til en større Masse Mynt, end naar den udpræges efter en bedre, og altsaa giver en mindre Masse, er nok mere indbildt end virkelig. Neppe vil man give det samme for 30 Ls. som for 48 L. Courant. Neppe vil den Militaire eller Civile-Embedsmand komme ligesaa vidt med 62 1/2 Rd., som er 100 Rigsbankdaler, som han kom før med 100 Rd. Enten maae deres Gage forhøies, og hvad vindes der da, eller deres Kaar maae blive ublide, med mindre det er afgjort, at de forhen have havt formeget. Skal denne Operation foretages med Hæld, synes det mindst at kunne skee, hvor den bedre Mynt gaaer ved Siden af den forringede. Vanskelig vil man forglemme, at en Rigsbankdaler ikke er meere end 1/2 Species. Mueligen Udførelsen af dette Foretagende vilde have fundet mindre Vanskelighed, i Fald det havde været mueligt, i Forveien at have ompræget saavel Species, som det i Circulation, værende gammelt Courant til Rigsbankmynt. Man har nu alt for stærkt indpræget sig hvad en Rigsbankdaler er, at man skulde forglemme de gamle Rigsdalere. Menneskene hænge saa gjerne ved det Gamle, og her synes det Gamle ogsaa at have Fortrinet. (Fortsættes.)¬