JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Som Beviis paa den Uforskammethed, hvormed enkelte Tydskere behandle os Danske og vort Sprog, tillade vi os at aftrykke et Par Citater af et i Hamborg udkommet Skrift: "Reiseskizzen, Episten an Madame", von H. Heines Nachfolger (saavidt vi vide en Hr. O. v. Koch, der kalder sig schleswigholsteinischer Dichter.") 1 D. S. 121. "Hier (Glückstadt) hørte ich zum ersten Malle Dänisch sprechen. Gott, was ist das für eine Sprache. Jch glaube, ste ist eine Persiflage auf Sprache im Allgemeinen. Wie das zischt und achst und rochelt und hustet und rulpset und jammert und preift und belle! Sie konnen sich keinen Begriff davon machen. Jch bin fast uberzeugt, dass, wurde man, statt der gewönlichen Kartatschen, ein dänisches Worterbuch in die Kanone laden und den Feind so mit vielen tausend Wörtern, auf ein Mal beschiesen, die ihm fürchterlich um die Ohren zischten, achsten, röchelten, husteten, jammer ten, prifften und bellten, er keinen Augenblick Stand, halten, sondern uder Hals und Kopf wie rasend davon lausen vurde, was uberhaupt das einzige Mittel ist, sich vor der danischen Sprache zu retten, mit welcher hier anf einen friedlichen Menschen oft eine ganz unerwartete Attaque gemacht wird.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Et af forhenv. Politimester i Randers, Justitsraad Neckelmann, til Publication ved den aalborgske Presse overgivet Skrift, betitlet: "Om inqvisitoriske Forhør, &c. er af Politimesteren i Aalborg lagt under foreløbigt Beslag. (A. Av.) Vi ere fra mange Steder - hedder det i Aalb. Av. anmodede om at fornye vort Forslag: at Jris nemlig forandrer sin Afgang til Tirsdag Aften fra Kjøbenhavn og Onsdag Aften fra Aarhuus. Dampskibet vil da altid være i Aarhuus naar Flensborgeren først afgaaer fra Kjøbenhavn, og ligesaa paa Tilbageveien. Nattereisen convenerer udentvivl ogsaa almindeligst, da det netop er særdeles behageligt, at kunne gaae tilsengs ved Sundet og staae op ved Jyllands Kyst, og omvendt, hvorved alle Søreisens eventuelle Fataliteter undgaaes, ligesom denne Reisemethode ogsaa falder langt billigere, da Søen fordrer Kost og Tæring om Dagen, men ikke om Natten. At "Jris" samtidigt maatte nedsætte sine Priser paa Aarhuusrouten til 3, 2 og 1 2, er en Selvfølge. Jris vilde vistnok saaledes trække den største Freqvents til sig, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Kongelig Skuespiller Holst er indtruffen til Aalborg og optræder førstk. Søndag paa denne Byes Theater, i Forening med det Müllerske Selskab, i Ørkenens Søn." J Aarhuus agter Selskabet at give sin første Forestilling Søndagen den 30te Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J Viborg er i Torsdags, ved Ildsvaade, afbrændt en Bagergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J "Ove Thomsens Avis læses følgende indsendte Digt til Dr. Helweg senior i Odense: Ha Bravo, ja Bravissime, Hr. Doctor. Jeg sender Dem min specielle Tak For Deres skarpe Piller og Decocter, Rørt sammen i en ganske snurrig Snak, I Hempels Apothek paa Vestergade. Man seer, De er en schleswigholsteinsk Viis, Og saadan En, var han endog en Griis, Er mere værd, det maa man ham dog lade, End Alt, hvorpaa i Danmark sættes Priis. Vel talt, Hr. Doctor, hver skal tage vare J Danmark - Notabene - paa sin Dont, Skal ei, hvad plumret er, forsøge paa at klare, Og ei at rette det, som snurrer rundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Skrædder skal sye Buxer, – procedere, Folk sætte sammen, skal en Advocat, En Doctor skrive skal Recepter og curere, En Patient, er Midlet ei probat, I al Taalmodighed crepere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
En Redacteur i sin Avis Paa meget Galskab sætte skal sit Stempel, Og skjænke den en Plads for en og anden Priis, Som Deres Jnserater, for Exempel. En Stænderdeputeret raade skal, Hvis man om Raad ham spørger, ellers ikke, Som Skilderi paa Væggen i sin Sal, Han tie bør, ja neppe hikke. Om endog schleswigholsteinsk Opblæsthed, Hans Sprog og Fædrelandet endevender, Ja giør ham Riis i begge Ender, Gott's Blitz, han maa et røre sig derved; Hvis høit det kommer, tør han være suur, Forresten tie stille som en Muur. Darausen aber an dem heiligen Strøm der Schley, Hvor paa Forræderviis igjennem Dannevirke Til Danmark Tydskhed først sig baned' Vei, Og Brodermordet reiste sig en Kirke; Der er det noget ganske Andet, Kjære! Der bruser rettelig en vældig Vind udaf saamangen schleswigholsteinsk Blære, Thi Noget maa der ud, hvor Meget kommer ind; Der er det i sin Orden, at man agter Med høi Beundring paa hver Advocat, Naar han storstalende og med Bramarbassagter Sig bryster som en ægte tydsk Krabat. Om han, som Slesviger, er Dansk i Grunden, Hvad siger det, Man har jo ofte funden, At en vanslægtet Søn har Ryggen vendt Sin gamle Moder, som ham har paa sine Arme, Har rækket Tungen ud af sonlig Varme, Naar han af Hovmodsdjævelen blev brændt - Hvordan, Hr. Doctor, – har Dem Remmen snertet, De gaber saa forskrækkeligt derved Spiis De lidt Brød – lidt dansk – det pleier dog hos Dem at glide ned, Og vælte Sulten bort fra Hjertet De skriger: Donnerwetter, meinethalden, Wir Danen fürchten nicht grausame Salden! Danus." Alindeblomst plantet paa Oldingen Consistorialraad Hans Rasendahls Grav paa Hatting Kirkegaard den 29de Juni 1843. Mæt af Dage gik til Gravens Hvile Olding, Du, som slumrer her i Fred; Jngen Uro, ingen Uveirs Pile Vil forstyrre dette Hvilested. Hvor Saamangen ned i Graven lagdes Af den Menighed Du kaldte Din, Der Dit Støv nu og til Hvile bragtes, J det mørke Dødningskriin. uden Bram Du stedse Livet førte; Kjærligt Sind besjælte dette Leer; Og Din Frelsers Banner tro Du førte, Som hans Kraft sig her i Støvet teer. Ja, Du var en tro "Guds Ords Forkynder Gjennem næsten femti lange Aar; Hist som Planter vi vist atter finder Dig i Herrens Urtegaard. Jntet Navn kan rettelig betegne, Hvad Du var for dem, Du havde kjær, Det skal vidnes trindt i Landets Egne; Thi Du elsktes baade fjern og nær. Hustrue, Børn og Venner vil Dig savne J det skjønne hyggelige Hjem, Til engang bag Graven vi Dig favne J et – saligere Hjem. Hvil da født i Ly af Lindens Kroner, Som Du planted om Dit Hvilested, Blandes deres Suus med Vemodstoner, Rinder Taaren paa Din Gravhøi ned; Det er Savnets, ikke Sorgens Taare, Det er Mindets himmelklare Dug; Din forklarte Aand vort Savn ei saare, Ei vort længselfulde Suk!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Arvingerne efter Gjæstgiver og Bager, Stadshauptmand Chr. Hansen og tidligere afdøde Hustrue, blive følgende deres Fællesboe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a) Gjæstgivergaarden Nr. 67 paa Hjørnet af Byens Torv og Torvegade med velindrettet Bageri, rummelig Gaards- og Haveplads, samt stor og smuk Frugthave; b) Gaarden Nr. 60, forbemeldte Gjæstgivergaard umiddelbar tilstødende, med fortrinlig indrettet Brænde c) 10 Jordlodder paa Veile Kjøbstads Marker, hvoriblandt viinsbrænderi, Gaards= og Haveplads, samt flere udmærkede Englodder. stillede til en eneste offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Nr. 67 Onsdagen den 19de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne, der saavel med Hensyn til Tiltrædelsen som Kjøbesummens Berigtigelse, ville bliver favorable for Kjøberen, ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa den under Litr. a benævnte Gjæstgiver gaard, ligesom alle Eiendommene efter Opfordring ville blive foreviste af deres nuværende Bestyrer, Hr. H. Hansen. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret i Veile, den 7de Juni 1843. Hersleb,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Jfølge Proclama, læst ved Under- og Overretten, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Boet efter den ved Vindinge Land, Vindinge Sogn, Holmanns Herred, afdøde Huusmand Jacob Michaelsen Beck og ligeledes afd. Hustrue Bodil Nielsdatter, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscomptoiret i Fredericia, den 5te Juli 1843. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Ved Nørring Biskole i Foldbye Sogn bliver til Efteraaret en Plads ledig for en ugift Lærer. Lønnen er 3 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 20 foruden fri Bolig og Brændsel. Lehnsbesidderen af Grevskabet Frysenborg er kaldsberettiget, og Ansøgninger modtages af Godsforvalter Budtz i Dyrhuset pr. Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Proclama. Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de dennes, der er læst ved Horsens Bythingsret og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til SlesvigHolsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelig, Vor Justitsraad, Borgmester og Byefoged Ræder af Vor Kjøbstad, Horsens, beliggende i Skanderborg Amt, udi Vort Land Nørre-Jylland, som Skifteforvalter i Kjøbmand Carl August Bruuns Fallitboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Justitsraad, Borgemester og Byefoged Ræder ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastande at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tag vare. – Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 9de Juni 1843. Under Vort Kongl. Segl. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. (L. S.) Lange. Bentzen. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Fjedler. Bevilling for Justitsraad, Borgemester og Byefoged Ræder til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Carl August Bruuns Fallitboe i Horsens. Betales med 13 Rigsbankdaler 3 Mark rede Sølv, og Forhøielse til Seminarifondet 3 Rbd. 2 Mk. rede blive Alle og Enhver, som maatte have noget at fordreSølv. 5. Hjort." i Kjøbmand Carl August Bruuns Fallitboe, herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Barsel indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Skifteretten i Horsens, den 14de Juni 1843. Aader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i April Qvartal 1843. Løbe. Hvorfra. Til hvem. Porto. 34 Rbs. 1. Aalborg. Johan Mattenhouer i Aarhuus. 8.2. Altona. Ernst Brockelmann i do. 3 Frederikssund. Muursvend R. Petersen i do. 18.4. Fredericia. Ritmester v. Schmidt i do. 5. Grenaae. Skomager P. Herskind i do. Aftægtsmand Jens Nielsen i Balle. 5. J. Hamborg. Musicus Heinrich Schrøder i Aarh. 42. 8. Kjøbenhavn. Huusmand Rasmus Pedersens Enke. Ane Christensdatter i Odder. do. Andrea Marie Heckner i Aarhuus. 18. do. Snedkersvend F. J. Grasmuck i do. 18. Handelscommis Holck i do. Skomager Jens Larsen i Skoubye. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Skuespiller Bloch i Aarhuus. Tommersvend Peder Langkilde i do. 18. Snedkersvend Søren Lund i do. 18. Ungkarl Jens Jpsen paa Isgaard. 18. Bagersvend A. D. Jacobsen i Aarh. fr. 17. Randers. Sadelmagersvend A. Offermann i do. 3. H. D. Jensen i do. Rasmus Jacobsen paa Wibye Mark. 3. Madame Kragt i Skoubye. 22. Ringkjøbing. Maren Meistrup i Aarhuus. 11. 23. Skanderborg. Peter Thomsen Albech i Høver. 14. 24. Sønderborg. Bogbindersvend Johansen i Aarh. 19. 25. Warde. Matros Niels Adsersen i do. 26. Viborg. Gartner J. C. Breinholm i do. 8. 27. Æroeskjøbing, Skomagersvend P. Poulsen i do. 22. During.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Opfordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Vor Landsmand, Missionair A. Riis, som i en Række af Aar har virket for Negerne paa Africas Vestkyst, er nu, efter at have tilendebragt en Besøgsreise til Europa, med sin danske Hustru og med en Coloni christne Negere fra Jamaica, vendt tilbage til sin Virkeplads i Acropong, som ligger i Nærheden af de danske Besiddelser paa Guineakysten. Fra Danmark modtager han ikke den ringeste Understøttelse, hverken offentlig eller fra Missionsselskabet; men hans Venner have yttret det Ønske, at han herfra maatte forsynes med en lille Samling af danske Bøger. Dersom derfor denne Opfordring maatte komme Nogen for Øie, som føler Deeltagelse for en eenlig dansk Familie i Hedningeverdenen, og som er villig til at bidrage til at vedligeholde hos den venlige Minder om Fædrelandet ved at forære den een eller anden god dansk Bog, helst af religiøst eller historisk Jndhold, saa er Pastor Lic. theol. Holm (Hyllested pr. Slagelse) og Justitsraad J. Boesen, (Philosophgangen, a 249 første Sal i Kjøbenhavn) villige til at modtage saadanne Kjærlighedsgaver og besørge dem Riis tilsendte. Ogsaa gode engelske Bøger af passende Jndhold, eller, om Nogen skulde foretrække det, Pengebidrag til Anskaffelse af Bøger, ville med Taknemmelighed blive modtagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Gode tidligmodne Kartofler kan faaes i Vennerst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
De respective Bogelskere i Colding og Omegn, som i Fremtiden ville beære Undertegnede med Reqvisitioner paa de i hele Riget brugelige Bøger i alle Sprog og Videnskaber, ville behage at sende mig samme ved Hr. Vagtmester og Dannebrogsmand Grauballe i Colding, som har paataget sig at udføre mine Commissioner dersteds. Tillige giver jeg mig den Frihed at anmelde, at Udsalg af mine Forlagsskrifter a. er hos Enkefrue Rosenkilde i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Kjøbenhavn, i Juni 1843. Boghandler N. C. Ditlevsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Fæstehuusmand Jørgen Michelsen at Randlev Sogn og Bye, under Stamhuset Rathlausdal, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som committeret Skifteforvalter i Boet at anmelde og bevise deres Fordringers Rigtighed. Petersminde, den 4de Juli 1843. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende 114. Forlangte Jndrykkelser. Da saa mange forskjellige Domme i den sidste Tid have været udspredt om mig i Publicum, saa vil jeg herved fremstille Sandheden. Den 25de Mai var jeg gaaet ud med et Gevær, og havde den Ubehagelighed, strax at blive anholdt af Kasper Skrøder, Jæger hos Hs. Excellence, Overforstmester v. Krogh paa Nygaard. Da jeg ei paa Opfordring vilde afgive mit Gevær, men troede at skulde blive behandlet paa en menneskelig Maade, angav mit Opholdsted, og min Person var bekjendt nok for Jægeren, ansaae jeg det for billigt, at han burde have anmeldt mig, at jeg saaledes efter Lov og Ret kunde være bleven straffet. Men det blev ikke Udfaldet. Jægeren med sin Ledsager, Peder Skrøder fra Aastrup, angreb mig med Magt, den Ene for, og den Anden bag fra, paa den voldsomste Maade, for at fratage mig Geværet. Jeg søgte derfor at undgaae de værste af deres Slag, hvilket ogsaa lykkedes mig, da jeg strax bemærkede, at jeg var den overlegen, dog uden at foretage mig nogen Hævn eller nogensomhelst Grusomhed, hvilke jeg med Lethe kunde have tilføiet dem paa Liv eller Lemmer; nei, jeg afparerede kun deres Slag. Muelig Kaspar Skrøder kan ved denne Leilighed have bekommet enkelte Stød, ligesom hans Hænder blødte, da Slagsmaalet ophørte, men samme er dog ikke med fri Villie ham bibragte. Nu var Jægeren færdig, nu vilde han ei meer, og nu kunde jeg gaae, dog lovede han at jeg ei skulde komme hjem saaledes, som jeg var gaaet ud. Det antog jeg for Sandhed, da jeg havde faaet Slag i Hovedet af deres Geværkolber, og jeg paa nogle Stæder i Ansigtet lignede en Blaamand, men dette var endnu ikke det Værste. Da jeg var kommen omtrent 70 Skridt fra Jægeren, seender denne mig et Skud Hagl i Ryggen. Der fandtes Spor af omtrent 8 Hagl, hvoraf nogle blev i Klæderne, nogle saarede mig og maatte udskæres af Legemet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Efter Aalborg Avis skal Løsagtigheden i bemeldte By gaae saameget i Svang, at omtrentlig 1 af Fød lerne ere udenfor Ægteskab, og - saaledes hedder det at Skandaleusiteterne i ingen anden Provindsby over hele Landet, saavidt vides, have naaet en saadan Høide, som i Aalborg." Det er vistnok paatide, der sættes Grændse for denne Usædelighed; men med Staalhandsker gaaer det neppe an, enten i Aalborg eller noget andet Sted i Riget, at modarbeide samme. Thi det mangler ikke paa Exempler som vise, at jo meere en Last forfølges, desto mere udbreder den sin giftige Virkning, hvoraf fremgaaer Forargelse for Samfundet. Det bedste Middel er upaatvivleligt, at komme de Feilende imøde med Blidhed og Sagtmodighed, da et forvildet Hjerte neppe forbedres ved Tvangslove, naar den moralske Kraft ikke tillige finder Jndpas hos samme Om Man sætter en Galge i hver Landsby og ti i hver Kjøbstad, hvori Løsagtighedens Tilhængere skulde end deres Dage, saa bleve de uægte Børns Fødseler derfor neppe færre. Denne Anskuelse har naturligviis ogsaa været den danske Regjerings, eftersom den nyere Lovgivning har ophævet de Bestemmelser, den ældre Lovgivning indeholdt om vanærende Straffe for slige Overtrædelser. At tage ti Diævle ind, hvor Man uddriver En, lønner sig kun maadeligt, og det samme er Tilfældet, naar Man ved at begrændse Løsagtigheden med strænge Tvangs love, seer flere Mennesker henfalde til samme. Det lader sig ogsaa befrygte, at en stræng Control med slige Vildfarende ville drage andre slemme og vederstyggelige Laster efter sig, f. Ex. Fostermord, Barnefødsel i Dølgsmaal o. s. v. Jndsenderen troer at kunne godtgjøre denne hans Anskuelse med Kiendsgierninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
J Jyllandsposten Nr 10 holdt en Jndsender Lovtalover d'Hrr. Pastorer la Cour i Rimtofte og Graae i Mariemalene, fordi de skulle have ivret mod Lasternes Udbredelse i den Retning, hvorom Talen her dreier sig, og endskjøndt Jndsenderen ikke vil modsige eller betvivle dHrr. Pastorers Nidkjærhed i nævnte Henseende, saa har det dog viist sig, idetmindste hvad Mariemalene Sogn angaaer, at, om end Løsagtigheden med Hensyn til uægte Fødsler er mindre nu end tilforn i dette Sogn, hvilket maaskee ogsaa er Tilfældet i Nimtofte Sogn, der alligevel viser sig slemme Løsagtigheds=Følger, uagtet Præsten har ivret imod saadanne. Thi læser Man Jyllandsposten Ms 10 1843, saa vil Man see, at et Barneliig ifjor blev fundet nedgravet paa Mariemalene Kirkegaard, hvis Tilstand vidnede om, at det havde været et Foster af Barnefødsel i Dølgsmaal, endskjøndt Retfærdighedens Arm ikke var istand til at udrette Noget, uagtet enhver Bestræbelse til Forbrydelsens Opdagelse, og Man kan med Føie heraf uddrage den Slutning, at selv den ivrigste Sjælehyrdes Bestræbelser, for at indprænte sine vildfarende Faar Lasternes Afskyelighed, Jntet formaaer, naar den moralske Vægt, der er Menneskets eneste Styrer paa Dydens Vei, ikke har Hjem i Menneskets Hjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Efter Begjæring af Enkemadame Watt, vil Torsdagen den 3die August d. A. Kl. 10 Formiddag, paa Holmstrupgaard blive afholdt en eneste Auction over følgende hende tilhørende Eiendomme, som, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, agtes absolut bortsolgte, nemlig: a) Hovedgaarden Holmstrupgaard, ansat for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 24 Tdr., b) en Jordlod, Bispejorden kaldet, uden Hartkorn, og c) Avlsgaarden, Dorothealund, ansat for ufrit Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med indkjøbte Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiender. Disse Eiendomme ere beliggende 3/4 Miil fra Aarhuus, tæt ved Landeveien fra denne Bye til Viborg, i en frugtbar og behagelig Egn. Til Liebhavernes Efterretning tilføies, efter Reqvirentindens Forlangende og Opgivende, følgende Oplysninger: Bygningerne paa Litr. a afgive en anstændig og beqvem Bopæl, samt fornøden Plads til Sæd og Besætning m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Hovedbygningen paa Litr. c er indrettet til Meierie for begge Gaarde, og de øvrige Bygninger der, ligeledes til Sæd og Besætning m.v. Det Hele er vel vedligeholdt og i god Stand. Jorderne, der ere umiddelbart sammengrændsende og som indeholde et Areal af cr. 336 Tdr. Land Ager og Eng, ere af fortrinlig Godhed og tjenlige til al Slags Sæd. Mærgel har endnu ikke været anvendt. Til Litr. a hører en fortrinlig Tørvemose og Engene afgive for denne 90 a 100 Læs og for Litr. c cr. 12 Læs Høe aarlig. Udsæden er paa begge Gaarde er. 40 Tdr. Rug, ligesaameget Byg og cr. 60 Tdr. Havre, idet, efter den brugte Drift, ikkun 1/2 har baaret Sæd. Besætningen har været 12 a 14 Heste og 100 a 110 Køer, hvoraf 12 Heste og 100 Køer samt alle Folkesenge, Avls- og Meieriredskaber m. m. følger i Kjøbet. Det bemærkes, at en Melkevogn daglig gaaer ind til Aarhuus, hvor Afsætning ingensinde har manglet. Pengevilkaarene blive særdeles favorable, idet kun 12,000 Rbd. vil blive forlangt udbetalt i Løbet af et Par Aar, hvorimod Resten kan blive indestaaende. Lysthavende indbydes til Møde ovennævnte Tid og Sted, saavelsom til, forud at tage disse frugtbare Eiendomme i Øiesyn. Hasle m. fl. Herreders Contoir, den 14de Juni 1843. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-07-08
Gaard=Auction. Formedelst Bortflytning til Kjøbstaden lader Kunstdreier P. Thrue sin eiende og paaboende Gaard i Albøge, Sønder Herred, Randers Amt, med Sæd, Avl og Afgrøde, bortsælge ved Auction, som holdes i selve Gaarden Torsdagen den 27de Juli førstkommende, Kl. 11 Formiddag, efter Conditioner, hvori Betalingsvilkaarene, saameget som muligt, ville blive rettede efter de Lysthavendes Ønske, og som ere til Eftersyn forinden Auctionen saavel hos Eieren som her paa Contoiret. Gaarden, hvis Bygninger ere gode og vel vedligeholdte, staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 3/4 Album; dens Mark indeholder et Areal af omtrent 100 Tdr. Land, for største Delen god mulden Jord og tildeels leret med Mergel Underlag. Udsæden er 14 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre, 2 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Boghvede og 3 Tdr. Kartofler. I Gaardens Enge, som for det meste ere indhegnede, avles aarlig 30 Læs Ho, og Høeavlen kan om kort Tid forøges indtil 40 Læs af fortrinlig Qvalitet. God og overflødig Tørveskiær haves, saavelsom fornøden Gjærdselhugst. Af Besætning holdes: 7 Heste, 15 Fækreaturer, 20 Faar.