Aalborg Stiftstidende, 1832-01-18
Debatterne angaaende Civillisten har givet Anledning til en høist mærkelig og caracteristisk Scene i de Deputeredes Kammer, ved hvilken den radicale Meningsforskjellighed mellem Ministeriet og sammes Tilhængere paa den ene Side og Oppositionens paa den anden ret tydelig aabenbarede sig. Efterat Hr. Dupont de l Eure havde sagt, at de Jndkomster, der fordredes for det Kongelige Huus, vare større end de, der vare tilstaaede Carl den 10de, naar man vilde fradrage de Udgifter, som dengang afholdtes af Civillisten, men nu bestrides af Statskassen, hvilket de umuligt kunde forsvare for deres Committenter at tilstaae, reiste Ministeren Grev Montaliret sig for at forsvare Forslaget. Efterat han nogle Gange var bleven afbrudt ved Muren, f. Ex. da han yttrede, at et Monarchie med republikanske Jnstitutioner var en utænkelig Ting, sagde han endelig: Den Luxus, der begrunder civiliserede Folkeslags Velstand, maa ikke forsvinde af de Franskes Konges Bolig for ikke ogsaa at forsvinde af hans Undersaatters." Dette Udtryk gav Anledning til et saadant Spektakel, at Præsidenten omsider, da alle Forsøg at tilveiebringe Relighed var forgjeves, maatte suspendere Mødet et Qvarteers Tid. Ministeren vilde nemlig have Lov til at forklare sit Udtryk, men en stor Deel af Medlemmerne vilde ikke tillade dette, men fordrede, at han skulde tage det tilbage. Siden Julirevolutionen gives der ingen Undersaatter mere, raabte nogle; vi ere Lovens, men ingen inddividuel Villies Undersaatter, raabte en Anden; Undersaatterne ligge begravne under Julibarricaderne, en Tredie. Forhandlingerne begyndte omsider igjen, men Ministeren afbrødes atter og da Præsidenten nu erklærede, at en liden Deel af Kammeret hindrede samme i dets Forretninger, reiste en Deel Medlemmer paa høire og venstre Side sig med de Ord: "Vi ville gaae vor Vei og lade Undersaatterne blive." Ministeren fortsatte nu sin Tale og gientog langsomt det omtvistede Udtryk Den følgende Dag (den 5te) kom man atter tilbage til det samme Ord, da Protocollen for forrige Dag blev oplæst og Hr. v. Tracy fordrede dets Udslettelse af samme. Seglbevareren erklærede, at Regjeringen ikke lagde den Vægt paa dette Udtryk, som man syntes at formode og bemærkede tillige, at det oftere var brugt siden Julirevolutionen og navnlig i en Rapport fra Municipal-Commissionen faa Dage efter hiin Begivenhed, hvilken Rapport var underskreven af Mauguin og 3 andre Herrer. Odillon Barrot, denne Ministeriets sindige og farlige Antagonist, tog nu Ordet og sagde: "Jeg billiger ikke Ordstrid, men undertiden ere Ord saa vigtige, at man ikke kan lade dem passere uændsede. Chartet har givet Kongen Navnet: de Franskes Konge og med Overlæg udslettet Titelen, Frankrigs Konge, for ikke at vække fendalistiske Erindringer; af samme Grund er Udtrykket: Undersaat udslettet af Jndledningen til Chartet. Her skulde Ministeren have søgt sin Autoritet og ikke i en tilfældig, Forfatternes Opmærksomhed, undsluppen, Brevformular. Efter nogen Tummel besluttede Kammeret at gaae over til Dagens Orden. Talrige Grupper dannede sig nu af Oppositionspartiets Medlemmer og en Protest opsattes, som oprindelig var underskreven af 104 Medlemmer og senere er bleven offentlig bekjendtgjort. Den er forfattet af Odillon=Barrot og lyder saaledes: Medlemmerne af de Deputeredes Kammer, som med Smerte, have bivaanet Sessionerne den 4de og 5te Januar, i hvilke Kongens Ministre efter Moniteurens eget Vidnedsbyrd have søgt atter at optage og retfærdiggjøre de tvende Udtryk Frankrigs Konge" og Kongens Undersaatter, - Udtryk som ere udslettede i vort Charte af 1830, som stridende mod Nationalsouverainitetens Princip - skylde sig selv og deres Land høitideligen at protestere mod Udtryk, som maatte sigte til at forvanske den ny franske Statsret. Da Præsidenten ikke har opfordret Kammeret til at stemme over disse Ords Udslettelse af Protocollen, hvorved nærværende Protest vilde have erholdt en lovmæssig og parlamentarisk Caracteer, gribe Undertegnede til det eneste Middel, der endnu er dem levnet, nemlig Offentligheden og erklærer herved for hele Frankrig deres Protest mod de Udtryk, som Dhrr. Ministre have betjent sig af, saavelsom mod alle de Følgeslutninger, man kunde faae i Sinde at aflede af disse.