JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Den 7de Febr., som var Fastelavns Mandag reiste Hr. Magnus Sæmundsen, Præst til Thingvalle hiem fra hans Annerkirke Ulfliotsvarne, i hvilken han havde præket foregaaende Søndag, og holdet Fastelavns Prædiken om Mandagen, og tog Veien over det store Thingvallevatn udi en stærk Storm, og Regn, saa der var alt Vand over den meget utrygge Jis: da han reiste fra den sidste Gaard hin Side af Vandet, havde han i Sinde at ride tvert over Vandet, og siden til lands hiemad Præstegaarden. Men strax som han var kommen paa Veyen saae man at han forandrede denne Tanke, og tog Touren langs efter Vandet, lige ad Præstegaarden. Da han nu ikke kom hiem om Aftenen, og ingen vidste noget at ham (uden man havde fra en Bondegaard seet en Mand ride over Vandet, som de meente var Præsten, efter som dette var hans sædvanlige Vei, naar han reiste hiem fra Kirken), saa giettede Folk strax til at han maatte i Vandet være omkommen; hans Hest drev op af Vandet udi Foraaret, da Jsen optøide, ret tæt ved Præstegaarden, men Præstens Legeme er endnu ikke funden. Han var henimod 60 Aar gl. havde tient i dette Præstekald 34 Aar, var nu Enkemand, og efterlod sig en Søn. Formedelst mange gode Egenskaber, som denne Mand havde, bliver han høyligen savnet, ikke allene af hans Sognefolk, men og af mange andre som kiendte ham. Dette Kald er igien bortgivet til Hr. Poul Thorlaksen, som tilforn havde været Capellan til Laugardælum Præstekald. Ret nu nylig siges og at Hr. Jon Siwertsen Præst til Hvamm i Nordurardal skal være ved Døden afgangen, han var henved 60 Aar gl.; Efterlod en Enke, og to voxne Børn. Gudmundur.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Gudmundur Runolssen Sysselmand udi Guldbringe, Syssel, er og ved Døden afgangen, 70 Aar gl., var tvende gange Gift, havde ikke Børn med den første Kone, men en med den sidste. Udi hans Sted tiener af interim af Hr. Stiftamtmanden constitueret Sysselmand, Tugthuus=Forvalter og Oeconomus Gudmund Vigfusson. Af fornemme Fruentimmer, er ved Døden afgangen Provstens udi Myre Syssel Hr. Halldor Finsens Kiæreste Gudfinna Torfesdatter, 35 Aar gl., efterlod to Børn, og Thorun Biarnedatter forrige Sysselmand udi Snasells Syssel Gudmund Siwertsens Efterleverske; Foruden man ge andre, af Middelstand og Almue Folk, som falder alt for vidtløftigt at opregne. Af udsædvanlige Tilfælde har man ikke ret mange at fortælle, undtagen at nogle Fiskebaader, ere med Mandskal og alle Reedskaber blevne borte, som ikke er saa udsædvanligt at høre udi Jsland. Den største Skade som paa saadan Maade er skeet, tilfaldt en Hukkert, som i Efteraaret skulde føre Uld, Smør og andre Vahre fra Mule Syssel til Reckiavig, som mennes omkommen med alt det den indehavde.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Sysselmanden udi Jsefiords Syssel Hr. Jon Arnorsen skal og have taget stor Skade, ved den Jldebrand, som ødelagde hans nys opbygte Huus, med alt hvad derudi var, undtagen Folkene, som neppe slap ud af Jlden, saasom den opkom ved Nattetider, og kunde neppe biærge den Penge Casse som Sysselmanden havde under Hænder.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Udi afvigte Aar 1779 blev i Skalholt Stift ægteviede 139. Fødde Drenge 447. Piger 455. Tilsammen 902. Døde Mænd 535. Qvinder 531. Tilsammen 1066. Ere saa 166 fleere døde end fødte Dog kan dette ikke siges at være rigtig, saasom Listerne paa Fødde og Døde ere ikke indkomne fra Mule= og Dale Sysseler, og er Aarsagen hvorfor de ere ikke komne fra Mul Syssel, udentvivl den nys afgangne haarde Vinter, thi til næstafvigte Landsting, kom hverken Brev eller Bud fra er mældte Syssels Norderdeel. Om Vest=Preussen, Danzig, og den Polske Handel.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Af en Reisendes Breve, Danzig Februarii og Martii vilke preussiske Søestæder, der for nærværende Tid have den største Handel, lader sig virkeligen ikke saalet afgiøre. Efter mine Tanker giør Stettin, Kønigsberg og Emden hinanden Rangen temmelig stridig.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Om Danziger Havn har jeg ikke saa store Tanker, som De Jeg kiendte nu den der værende Handel nøie: den forhen værende Handel i Danzig forekommer mig næsten, som den Handel, Engelænderne drive med Portugal, eller som den, Hamborg førend 1713 drev med de Brandenborgske Stater, Slesien og Polen. Den dovne Poler fratoges hans Produkter for saa ringe som mueligt, og de fremmede Manufaktur varer paasmurkes ham saa dyre og af saa slet Qvalitet som mueligt. J Staden Danzig bleve forhen de fleste Kiøbmandskab sluttede med den polske Adelsmand halv rusende; derfor maatte der paa hvert stort Contoir være en god Drikkebroder, Denne Handel har beriget mange Huse i Danzig, efterat Luxus og Bestikkelse steg til det høieste i Polen under den sars ske August. Paa Vexelkursen vandtes forhen meget, som dependerede deels af Riga, deels af Spekulations=Handel med Korn, deels af Polen. Dette foraarsagede ogsaa, at man forhen lod komme myntede Dukater i stor Mængde med Posten fra Holland, hvorved der ofte vandtes meget. Disse tvende Handelsgrene bortfalde næsten ganske ved Stadens Danzigs nærværende Forandring. Den beholder, foruden adskillige smaae Handelsgrene, fornemmelig SpekulationsHandelen med Korn, som den deler med Riga, og som især hænger af Efterspørselen i det sydlige Europa, og af den Hollandske Forraads Beskaffenhed. - Saa meget om Staden, Danzig.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
J de preussiske Lande har unegtelig Jndustrie siden 1756 forunderlig tiltaget. Men kommer man fra Cleve til Breslau i Selskab med Kiøbmænd, hører man Klager over Handelens Aftagelse. (J visse Grene maae den virkeligen have aftaget, men dog i det Hele ikke meget). Om man der. som nogle have paastaaet, forhen, og især for nogle Aar siden, har antaget meget falske Handels Principer, og derved har foraarsaget stor Skade vil jeg ikke afgiøre. J midlertid havde dog dette uagtet, i en vis Forstand, den store Handel maattet aftage. Men at dette ikke har skadet Landet, beviser, foruden flere Beviser, Folkemængden. Hr. Büsching har ladet trykke, at der for nærværende Tid ere flere Mennesker i Schlesien, end 1756. Schlesien har dog lidt utroligen i Krigen, og Handelen har der næsten flere Jndskrænkninger, end i andre preussiske Provintser. Jeg maatte med de franske Oekonomisters Konstord (hvis Grundsætninger jeg i øvrigt ikke holder for andet enderes desgensde bien) sige: den blot fortærende Klasse har ftaaet i Preussen: dette har ogsaa foraarsaget en Formindskelske i den om sættende eller kiøbmandske Klasse; men den tilveiebringende Klasse har meget formeret sig.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
For Holland var Polen især, siden dets Friheds Begyndelse, et uundværligt Kornkammer. Derfor gjorde Parni Aaret 1587 det Udkast, at forene Sverrig og Polen unden rettroende Konge, som da skulde erobre Danmark, og sperre Sundet, hvorpaa Hollænderne maatte døe af Hunger: Gjørwells Svenska Bibliotek Tom. Il. p. 350. - Og i Aaret 1626 ansøgte den spanske Gesandt, Greven af Seria, om en Havn i Preussen hos Kongen af Polen, hvor hans Herre kunde bygge og underholde en Flaade paa sin egen Bekostning; derpaa bad han, at Polakerne ikke vilde lade andre Lande faae Korn, saasom hans Herre vilde opkiøbe alt, lig føre det til Spanien: Camarar. in Epist, ad Julium Bellum, hos Raczynski p. 62. Hvor overmaade ig Polen blev ved denne blomstrende Kornhandel, og hvor hastig Pengemassen formerede sig, derpaa anfører Domherren Starowolski (i Mizler's Collect. M. P. 455.) et artiat Bevis. Forhen, siger han, var en Rigsraads Datters Udstyr 100 Mark, for nærværende Tid ved Aaret 1600) giver en almindelig Adelsmand, endog en Kiøbmand, sin Datter 100000 Gylden til Medgift. Men imidlertid Osmannerne i Østen tilstoppede den polske Nation en Rigdoms Kilde; begyndte næsten til samme Tid en sagtmodigere, men derved farligere Fiende at indsnige sig hos dem, der saaledes langsom og ubemerkt undergrov deres Magts, deres Lykkes, deres indvortes og udvortes Friheds store Bygning, at den 200 Aar efter sank, og 70 Aar der efter truede med en fuldkommen Jndstyrtning. Nationen forfinnedes, og blev galant, det er, Luxus begyndte hos dem; med denne Luxus blev dreven med udenlandske Sager, og med den kom ikke tillige Fabriker til Polen. Kojalowicsiger i sin Hist Littran. P. 350. "Foruden Naboernes overhængende Sverd forskrekkede meget den i dette Aar (1512.) almindelig antagne Forfædrenes Sæders Omskiftning i Polen. Det lange Haar forandredes til kort, de forte Klæder til lange; ingen gaaer ud uden Vaaben, endskiønt man aldrig har været mindre skikket til Vaaben, alle stræbe efter at formere deres Formue, foragte aldeles Omsorg for Rygtet, omvexle Leiren med lærde Øvelser, tilsætte deres Kræfter og Tid i Giestebudde og Drikkelag; beholde intet at Forfædrenes Sæder og Opførsel. Disse Ting har i denne Tid overmaade begyndt at udbrede sig, og forekomme de fleste som et Forvarsel for ulykkelige Hændelser. Altsaa begyndte Finhed eller Fordærvelse til en Tid i Polen, da i Frankrig under Franz, den store Sædernes Forandring foregik, og strax derpaa Karl Vibragte spansk Luxus og amerikansk Guld til Tydskland, og langt fra tilberedte den vigtige Epoke af de tydske Fyrsters Kammergield, og alle dens publicistiske og bekonomiske skadelige Følger. Alt dette har Uldkæmmerens Søn af Cogurco, Christoph Colon, Colon Columb, skadede Polen endnu paa en meget semfindtlig Maade. Den mexicanske Cochenille fortrængde den polske, som forhen gik i saadan Mængde til Genua og Florenz, at den indbragte aarligen alene i Told til Kongen af Polen 6000 ungerske Dukater. Mjechorski i Mizlers Collect. M. p. 204.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Endnu hører maaskee herhid, at allerede 1503 døde H. Eminenz, Kardinal og Biskop Frederich, en Broder af den da værende polske Konge, af den geile Sygdom: og allerede 1500 havde polske Adelsmænd hele Fade fulde af Brændevin i deres Kieldere (i Tydskland og andensteds synes man til den Tid ikkun at have ført den i Apothekerglas. Forarmelse var ikke det eneste og største Onde, som opstod af denne hemmelige Revolution. Da alle Mennesker vare fine og slugvorne, bleve følgeligen overmaade mange fattige, og saaledes bleve og Polens Regentere, Landbudene, fattige, og følgeligen til Fals. Svar paa foregaaende, fra Polen den 6te Augusti 1777. Teg kan ikke nægte, at der jo findes meget vigtigt og sandt I i denne Afhandling. Men at man ikke holder det nærværende Vest=Preussen for saa important, som det virkelig er, og at man mener, at man udenlands giør sig romanagtigere Begreb om Vest=Preussen, og den Magt, det preussiske Huus derved har bekommet, end det virkeligen befindes at være, dette er, med Forfatterens Tilladelse, falsk, og ikkun saadanne Personer kan paastaae det, som enten ikke have Kundskab om dette fortreffelige Land, eller ere indtagne at Fordomme af det modsatte Partie, som det maae være gaaet den værdige . . . - , jeg og andre, som nøiere kiende dette Land, forledes ikke af denne Opsats. Thi at Østerrig, og maaskee ogsaa Rusland har i Henseende til Størrelse og Udstrekning faaet meer Land til deres Deel, end Kongen af Preussen; det vil jeg ikke afgiøre, men han har bekommet det beste endskiønt mindste Stykke Land. Thi Rusland har bekommet Kaaber, Østerrig Sølv, men Kongen af Preussen Guld, til sin Deel. Dette er den sande Proportion af de deelte Lande; og enhver, som hører, hvad den store Verden siger derom, maa tilstaae, at allerede nu indsee de deeltagende Magter selv, men til deres Skade, for sildig, at de ikke vel nok have bekymret sig om alt. Forfatteren skriver: Vest=Preussen er, Elbingen, de Marienverdske Sidlande, og Ermeland) et Biskopdom, (lest tout Dire) undtagne, ikke meget frugtbar. Hvorfor har man udeladt de fortreffelige Marienborske Holme, og de Culmske Sidland, Hvorfor fortier man den sande Guldgrube, nemlig den Fordamer Søetold, om hvilken man siger, at den alene i Mai Maaned dette Aar har indbragt 60000 Dukater, Hvorfor taler man saa foragtelig om Crmeland, hvis Biskop alene for sin Person havde aarligen 100000 Rdlr. Jndkomster, foruden Capitlet, som havde engang saa mange Jndkomster, som Biskopen; og dog var det et fortreffeligt Land, som havde skiønne Stæder og en blomstrende Handel, men som det vist nu ikke vil beholde eller faae, og efter hvilket Biskopdom det preussiske Huus længe har sukket, hvilket ikke kan negtes. Kort, det giør mig ont, at Forfatteren har ladet sig forlede til at debitere saadant. Efterretning. 88 De til Forsendelse med Posten allene priv¬
Berlingske Tidende, 1780-11-01
AVERTISSEMENTS. Johan August Ungers medicinske Haandbog; paa nye udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske Ugeskrift: Lægen, oversat af Urban Bruun Aastow, Kongel. Admiralitets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deeindeholder: om Børne Opdragelsen og Kuur for Børne Sygdomme; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp. En sand Christen i sin Eensomhed, første Deel, af den Tydske oversat ved Ancher Borch, har forladt Pressen og faaes hos de Godicheske Arvinger, boende paa Gammel-Torv No. 141. for 1 Mk. 4 Sk. paa Tryk=Papiir og 2 Mk. paa Post Papiir.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Jndholden er: Følelser ved den naturlige Religions vigtigste Sandheder. 1) Skaberen. 2) Morgenstunden, 3) Den Evige. 4) Aftentanker. 5) Den Almægtige, 6) Den opgaaende Soel, 7) Den Alvidende. 8) Den nedgaaende Soel. 9) Den Algode. 10) Morgenen. 11) Forsynet. 12) Aftenen. Man vil haabe at dette ypperlige og med saa megen bifald i Tydskland, optagne Skrift, som dets mange Oplag noksom bevise, ogsaa maatte vinde det Danske Publici Yndest, da den anden Deel: Følelser ved den aabenbarede Religians vigtigste Sandheder, med Guds Hielp skal snart følge efter. Sammested faaes endnu Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Aftentanker til hver Dag i Ugen ved samme Forsatter for 4 Trykpapiir og 6 s. Postpapiir. een Kunst at svømme eller Opfindelse, hvorledes man alle Tider ved et Skibbrud kan redde sig, og i fornøden Fald bring. gandske Armeer over de bredeste Floder, skreven i Fransk af D. og General Directeur Joh. Frid. Bachstrøm, og nu oversat i den Danske af Candidatus Juris Friderik Holm, har nu forladt Pressen. Den er forsynet med et Kobberstykke, der forestiller det Mo deel, man skal betiene sig af, for at redde sig i Havsnød, og sælge hos de Godicheske Arvinger paa Gammel=Torv Nr. 141 paa Trykpapiir for 12 s. og paa Postpapiir for 1 Mk. 2 s. Nevninger af Middelalderens Digtekunst, første Hefte, indeholdende nogle gamle Danske Ballader og Romanzee, samt moralske og allegoriske Digte, har nyelig forladt Pressen, og saa ges hos Forlæggerne, sal. Mad. Godiches Arvinger, paa Gan mel=Torv No. 141, paa Trykpapiir for 1 Mk. 4 s. og paa Skri papiir for 1 Mk. 14 s. Sammesteds kan for samme Priis ogsaa bekommes Danske Sange af det ældste Tidsrum, indeholdende blant andet nogle Danske og Norske Kongers Bedrifter, af degamle Sprog oversatte; hvortil dette nyeligen udkomne Hefter en Fortsættelse. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte J P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendai Silkegaden for 1 Mk. Korn. Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Dansk Td. 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. 19. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. a Mk. 3 Lollandsk Td. 3 Rd. 3 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Siellandsk Td. 3 Rd. 4 Mk. 2 Byg Td. 1 Rd. 5 Mk. 4 a 8 s. og Gryn Td. . 4 Rd. 4 Mk. 16. Malt Tønden 2 Rd. 1 Mk. ) Havre Td. 8 a 9 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Gryn Td. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Boghvede Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Erter Td. 3 Rd. 2 a 4 Mk. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Fede Vahre. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 1 Mk. 4 a 8 s. Oste Fyenske Skpd. . 100 Rd. Holsteenske Skpd. 12 Rd. Smør Fyensk Td. = 32 a 34 Rd. Siellandsk Td. a Rd.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Holsteensk Td. 34 a 36 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. 4 a 5 Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Bergens Fisk Skpd. Rd. Graasey salted Td. tør Skpd. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Klipfisk Skpd. Norsk Torsk salted Td. 2 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Jslandsk Td. 8 a 10 Rd. Jslandsk tør Fisk Skpd. 30 a 34 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Priis=Courant. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Host-Sild Td. 7 Rd. 2 Mk. 11 Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rd. 3 Rd. a 32 Mk. Tran Tønden. = 15 a 17 Rdlr. Salt. 1 Norsk Tønden 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk, 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Fransk = Viine. En Abme Rhinsk Viin 55 a 60 Rdlr. uden Rigs 38 a 48 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin 55 a 70 Rdlr. uden Rigs 45 a 50 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin 40 a 44 Rdlr. uden Rigs 20 a 24 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 80 a 84 Rdlr. den Rigs 40 a 44 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 70 a 80 Rdlr. Garleber ) 600 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. d. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens J. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. d. Pommersk Fyr 4 Rd. 4 Mk. Pommersk Bøg Rd. A.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Holsteensk Bøg 2 Rd. - Mk. gjydskenkelt = 6 Rd. 1 a 2 M. Fyensk 6 Rd. 3 Mk. Elle 2 Rd. - Mk. Birk - Rd. - M.
Berlingske Tidende, 1780-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. Et Læs Tørv 5 Mk. a 1 Rd. 2 Mk. Kul Tønden 2 Mk. Forring. Høe et stort Læs Rd. - a M. Dito mindre 2 Rd. 2 M. Halm et Læs 1 Rd. 2 Mk. a 2 s. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret Rd. P. - unge Parret 1 Rd. 3 A. Capuner sæde et Par 1 Rd. 3. T. mavre et Par Mk. Høns gamle Parret 3 Mk. 1s. - unge Parret. 2 Mk. 35. t. Kyllinger et Par = 1 Mk. 4 a 8. Ænder et Par 3 Mk. - s. Duer et Par 1 Mk. 8 sk. k. i Wig en Snees.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Af en Skrivelse fra Cadix, den 30te September. Siden at Græv d'Estning er ankommen hertil, er alting i den største Bevægelse, de Gader, hvor man tænker at faae den ne berømte Mand at see, vrimle af Menneskeer; ja endog de Geistlige, som ellers ikke bekymre sig meget om Krigen, tale om intet andet, end om Græv d'Estning og Gibraltar. Herer en Allarm, ligesom heele Verden skulde erobres; men det er derhos ogsaa vist, at man kan love sig noget stort af den her forsamlede Magt, hvilken foruden Bombardeerskibe, Brandere og Fregatter, bestaaer af 18 Franske og 30 Spanske Linieskibe, til hvilke der endnu skulle støde nogle Franske Kapital=Skibe. Hvorhen der sigtes, og naar Uveiret vil bryde, løs, veed endnu intet Menneske, uden Græven, og alt, hvad her siges desangaaende, er kun svage Formodninger. Jmidlertid maae jeg melde Dem, det lidet, som jeg veed, og hvad der hemmelig er bleven fortalt mig: Den Katholske Konge skal, da Græv d'Estning tog Afskeed, have overlevert ham et Carte blanche, i Kraft af hvilket han ved sin vigtige Expedition allene skal handle efter eget Gotbefindende, og ikke gjøre nogen Regnskab, enten det falder vel eller ilde ud; derpaa skal Græven have givet sit Ord at han vilde overlevere Nøglerne til Gibraltar i Hs. Majestæts Hænder. Dette siges her hemmelig; men offentlig siger man, at denne berømte Klippe Fæstning er allerede saa got som i vore Hænder; og det skal i Sandhed aldrig have seet saa bedrøveligt ud, Henseende til Proviant, som nu. - J 3 Dage har man bestandig sagt, at Græv d'Estning skulde besøge Leyren ved St. Roch, eller rettere sagt, overrumple samme, for at see Anstalterne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Semlin, den 10de October. J nogle Uger ere hver Dag hertil ankomne Tyrkiske Emigranter, af de saa kaldede Gammel=Troende, og den 3die huj ankom hertil ogsaa nogle fra Landsbyen Visniza, som vare 15 Familier stærke med Koner, Børn og deres Geistlige. Man gjorde nu al muelig Bistand, bragte dem til Contumazhuset; og da man spurgte dem om Aarsagen til deres Udvandring, fortalte de Følgende: Vi have hørt saa meget tale om den store Dronnings af Ungarn Naade, at vi ere blevne bevægede til, her at søge Rolighed, Sikkerhed og Trøst, eftersom der i de Tyrkiske Lande forestod os stor Nød. Vores hidtil værende gode Herre, Osman Effendi, Janitskar=Aga i Belgrad, paa hvis Godser vi levede, er af sine Fiender bleven ja get ud af Fæstningen og Landet; og disse ødelegge nu hans Godser, mishandle Undersaatterne, og vi beholdte intet tilovers uden vore Huse, Marke, og Enge, hvilke vi dog tilsidst maatte forlade, saavelsom vores Boeskab, Korn og Meel, og saaledes flygte bort. - Man seer heraf, at Janitskarerne i Belgrad ey allene have været fornøyet med at Mufti er kommen bort, men endog, at Osmann Effendi er bleven et Rov for deres Raserie. De arme Flygtninge fra Visniza have videre fortalt, at mange fra de tilgrændsende Landsbyer endnu maatte forlade deres Huus og Hiem, og gaae over til os. - En fornuftig og anseelig Tyrk, som er ankommen hertil, beretter, at Servien ikke er, paa 1 nær saa folkerligt, som da det laae under Huset Østerrige, hvilket kommer af de Undertrykkelser, som dette Land har maattet udstaae; og hvis de skulde vare endnu 20 til 30 Aar, saa er Landet gandske øde lagt. Han har videre sagt, at de Tyrker, som have nogen Kundskab om de tilgrændsende Lande, kalde samme, naar de tale om de, der tilhøre Huset Østerrige, gode, roelige og velsignede Lande.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Bologna, den 12te October. Jordskjælvene have endnu ikke hørt op hos os. Endskiønt de endnu kun ere svage, saa foraarsage de dog, at enhver begiver sig i de underste Etager af Husene.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Donau, den 18de October. Koul=Kiaya, eller Janitskarernes Lieutenant, er den 5te hujus bleven afsat og forviist til Asien, uden at man veed nogen Aarsag dertil. 2 Dage i Forveien fik den Engelske Gesandt, Ridder Ainsly, en Coureer fra London over Wien, hvilken strax blev expedert videre til Jndien over Aleppo.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Paris, den 16de October. Det heder endnu bestandig, at Græv de Estning skal gaae fra Cadix til Amerika eller Vestindien, for at erstatte Antalleraf de Skibe, som Hr. von Guichen bringer med til Frankrig. Ridder de la Touche Treville skal ey heller afseile fra Brest, førend bemeldte Admiral er kommen tilbage fra Vestindien, men den 2den Division af de Tropper, som ere bestemte til Hr. de Rochambeau, skal først afseyle i Februario. - Videnskabernes Academie i Lion har udsat en Premieaf 1200 Livres for den beste Besvarelse paa følgende Spørsmaal. Har Amerikas Opdagelse været fordeelagtig eller skadelig for det menneskelige Kiøn, er den fordeelagtig, hvilke ere da de beste Midler til at vedligeholde og formeere disse Fordeele, er den skadelig, hvorved kan denne Skade forebygges, Her var vel ankommen en overordentlig Coureer; men den Efterretning, som han skulde have medbragt om Græv Guichens Ankomst til Cadix, var alt for tilig; eftersom denne ønskelige Begivenhed ey endnu har fundet Sted; men torde dog skee imellem den 9de og 12te hujus. Jmidlertid gives her mange, som paastaae, at Grev Guichen virkelig er ankommen dertil, og skal convoyeres til Brest af Græv d'Estning, hvorpaa der maaskee kunde følge en Vinter=Kampagne.
Berlingske Tidende, 1780-11-03
Paris, den 20de October. Da Grævde Estning den 26de September ankom til Cadix, bleve fra Voldene sammesteds løsnede 15 Kanoner, og han blev modtaget, som en Grand af Spanien. General=Gouverneuren sammesteds O. Reylly, og de fornemmeste Stads Personer kappedes om at bevidne ham deres Høyagtelse. Allerede den 25de September løb en Division paa 5 Linieskibe og 2 Fregatter ud under Commando af den Kongel. Brigadeer de Marine, fra Cadix, dens Bestemmelse er en Hemmelighed, og Skibenes Navne ere Bourgogne, Cesar og Activ paa 74, og Lorenz og Jsedor paa 70 Kanoner. - Alt hvad man fortæller om de Fredsforslag, som Engelland skulde have gjort til Frankrig og siden til Spanien, finde aldeles ingen Troeværdighed. Dette stemmer ey overeens med den Engelske Nations Karakter; thi saalænge den ey bliver slagen, men beholder de Eiendomme, som den troede at miste, saa giør den vist ikke andre Freds=Forslag, end de der ere den fordeelagtige. - Man siger, at Græv d'Estning har Ordre at beskyde Gibraltar saa stærk, som mueligt, og derpaa at gaae med en stærk Magt til Amerika.