Berlingske Tidende, 1810-04-16
De Jordbrugere, som have 10 til 30 Tønder Land at dyrke kunne æske Premte for holde Mængder og de som have fra 3 til 10 Tønder Land, med en Trediedeel. De som bor 4 Mile nær Kiøbenhavn, kunne ikke samaske til Premien. Premierne udsættes for alle Dannemark og Sønder Jylland, Stifter, og kunne tillige og efter Omstændighederne for en mindre Mængde vindes for Dyrkning af Roer og Beder. Selskabet vil med Fornøielse paaskiønne og efter Befindende forhøie Premien, om i Henseende til Valg til Sæd, og Sorte ring til Salg, er viist fortrinlig Tænksomhed og Flid. Kartofler ere endnu ikke ret blevne Kiøbmandsvare i Dannemark naar undtages, hvad de flittige Jordbrugere i og ved Frederitlevere i Handelen. Der er dog ingen Tvivl om, at jo Jordbrugerne, efterhaanden som Kartofler søges og anvendes til Forædling i Kiøbstæderne enten til Brød eller til Brændeviin, endog med Hensyn til Brak, eller til at forverede Jorden for den følgende Sæd, vil byrke og alle dem i Mængde; men det Spørgsmaal kan opkastes : hvorledes skal Kiøbmanden, naar han vil afkiøbe Landmanden sit Forraad af Kartofler, om Efteraaret vogte dem for Frosten J den Henseende bemærkes, at man ved og omkring Elden bruget de Skibe, som ligge i Vinterleie til Gimmesteder for Kartofler, Skulde denne Maade ikke kunne optages hos os, Som bekiende ligge i enhver dansk Søehavn tomme Fartøier i Vinterlag og ligesaa bekiendt er det, at Kartofler i store tætte Hobe holde Frosterude. J de Fartøier altsaa, hvor 2 til 3 Luger efter Fornødenhed, kunne alles eller tillukkes, vilde kunne forvares mange Kartofler til Har el i Vinteren og om Foraaret. Selskabet ønsker at underrettes, om saadan Overgiemmen at Kartofler kunde indføres hos os, og vil derfor med Fornøielse ved et Aarelses=Tign hædre den eller dem, som i de danske Kiøbstæder giør Forsøg dermed og beviser at det fører til Nytte. 15. Uagtet a skillige heldige Forsøg have viist, at Krap kan dyrkes med stor Fordeel i Dannemark og opaaae den Fuldkommenhed den behøver for at være er godt Farvematerial, er denne vigtige Fabrikplante dog en nu ikke hos os frembragt i den Mængde, at udenlandsk Tilførsel deraf kan undgaaes. Selskabet, som ønsker at bedrage til denne Plantes udrette Dyrkning her i Landet har med Fornøielse bemærket den paariotiske Jver, Dannebrogsmanden Hr. Linde i Skanderborg har viri denne Sag, saavel ved selv at anlægge en betydelig Plantage som ved at bestyre endeel Anlæg hos adskillige i hans Egn. Selskabet har Grund til at troe, at Fire der i Egnen vilde benytte Hr. Lindes Villighed til at meddele Anviisning til den rette Omgangs maade, samt den Lethed, hans eget og Andres Anlæg tilbyde for at forskaffe de fornødne Sætteplanter. Selskabet formener, at disse Fordeele ville, naar de benyttes, snarere kunne giøre Krapavlen a mindelig i en saadan Egn, end det kunde ventes i Egne, hvor de fattes, og udsætter derfor følgende Præmier: 1) For de fire første af Bondestanden i Randers og Aarhuus Amter, som tre Aar fra denne Bekiendtgiørelse, altsaa i Aaret 1813 godtgiøre, at have anlagt hver en Krapplantage at saa mange Planter, at deraf faaes 1600 Pd. friske Rødder, eller omtrent 200 Pd. tørret og malet Krap, hver den første Sølvmedaille og 20 Rdlr. eller 40 Rdlr. 2) Paa samme Maade udsættes for en Plantage til 1200 Pd. friske Rødder, eller omtrent 1500 tørret og malet Krap, den første Sølvmedaille og 10 Rdlr. eller 300 Rdlr. 3) Par samme Maade udsættes for en Pantage til 800 Pd. friske Rødder, eller omtrent 100 Pd. tørret og malet Krap, den første Solmedaille eller 20 Rdlr. Den malede Krap ønskes helst sorteret i tvende Sorter, Æskningen indsendes inden Aarets Udgang 1813 tilligemed et halv Pd. malet Krap af hvert Slags, og om muetiat et halv Pd. Garn farvet i hvert Slags. Det vilde være Selskabet behageligt, om enten Hr. Linde, Hr. Pastor Assens i Aarslev eller Hr. Pasto Ridder Krarup i Vivild ere blant de Attestanter, der bekræfte Æskningerne.