JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Endskjøndt den mere oplyste Deel af Nationen alt længe har været overbeviist herom, saa er det dog for Sagen selv af største Vigtighed, at dette omsider stadfæstes af Fuldblodets Antagonister, saasom disse stedse have paastaaet, at Anvendelsen af Fuldblodshingster i Jylland vilde tilintetgjøre den ægte jydske Hesterace hvorved een af Landets rigeste Erhvervskilder vilde ligesom udtørres, og vilde have til Følge at Man om faa Aar vilde tale om den jydske Hest, som om Noget, der havde været, men ikke mere var til Paa disse Grunde støttede ogsaa fornemmeligen Committeen for Væddekjørslerne ved Viborg sin allerunderdanigste Bøn om Vedligeholdelse af det gamle Præmiesystem, hvilken Bøn frembragtes af Committeens Ordfører i den velbekjendte Tale paa Viborg Hede. Om de Herrer, der da udgjorde Committen, siden den Tid nu ogsaa have forandret deres i Aaret 1832 offentligen udtalte Mening, og med Krigsraad Conradsen og det omtalte Jnteressentskab i Aaret 1835 ansee den ægte jydske Hesterace for at være uddød, det er Noget, som Tiden nærmere maa vise. – Ere Fuldblodets Antagonister nu nødte til i Aaret 1835 at erklære, at ingen Hest af ægte jydsk Race mere er ublandet at finde, saa have Fuldblodshestens Yndere sikkerligen havt Ret, da de i Aaret 1832 paastode det Samme, thi enhver Fornuftig vil letteligen indsee, at en heel Provindses eiendommelige Hesterace umuligen kan tilintetgjøres i den korte Periode af tre Aar!! For den Deel af Nationen, som anseer Stutteriebesigtigelserne for en høist unyttig Jndretning, og Fuldblod og Væddeløb for at være det eneste Middel til at ophjælpe og forbedre vor indenlandske Hesteavl, er den her omtalte Tilstaaelse fra Modpartiets Side særdeles glædelig; thi enhver Upartisk vil deraf drage den Slutning: at da de i hiin Tale paa Viborg Hede indeholdne Præmisser (nemlig den ægte jydske Hesteraces Vedligeholdelse) ere falske, efterdi denne Race, ifølge Modpartiets Tilstaaelse, ikke mere er at træffe ublandet, de af hine Præmisser, uddragne Conclusioner angaaende Nødvendigheden af Stutteriebesigtigelserne ligeledes maae være ugrundede og aldeles falske. Og viser det sig nu i Praxis, at ingen Hingst afægte jydsk Raceerat finde, og at den hele Race følgelig ikke mere existerer reen og ublandet, saa er det indlysende, at intetsomhelst Middel kan tjene til at vedligeholde det, som ikke mere er til. Følgelig er den, af Committeen for de Viborger Væddekjørsler paapegede, Nytte, som Stutteriebesigtigelserne skulle have, liig Nul, og dette vil føre til at overbevise Publikum om det Uggrundede og Feilagtige, som indeholdes i Modpartiets tidligere Paastande. En Ven af Fuldblodet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Bekiendtgjørelser. At Jnteressenterne i Kallundborgs og Aarhuus Fær gelang, deels til Besparelse for de Reisende og deels for at disses Befordring over Vandet kan skee med mere Bestemthed, renoncere paa den i samme Færgefarts Anordning af 31te Mai 1815 § 22 hjemlede Ret til ikke at lade Bortfartøiet afgaae, med mindre halv Børtfragt for Fartøiet var erlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Fra den 1ste Juni d. A. vil saaledes uden Hensyn til det den indskrevne Fragt maatte udgjøre, og om de Reisendes Antal maatte være nok saa ringe, Bortfartøierne afgaae fra Aarhuus til Kallundborg hver Mandag og Fredag Morgen Kl. 6, og fra Kallundborg til Aarhuus hver Mandag og Torsdag Morgen, ligeledes Kl. 6. Hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning af undertegnede Opsynsmand ved Færgevæsenet. Aarhuus, den 30te Mai 1835. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Jfølge Beslutning, tagen under Skiftet efter afdøde Anthon i Ulrich Martini Cronius, forhen Sognedegn og Skolelærer i Aale, og Kone Sophie Nielsdatter eller Nielsen, bliver det bemeldte Afdødes Boe tilhørende Huus med Hauge i Rim Bye, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som holdes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Tirsdagen den 2den Juni ) førstkommende, - 9de - og) hver Gang Kl. 10 - 16de - Formiddag. De to første Auctioner holdes her paa Contoiret, og den sidste i Huset i Nim. Ved sidste Auction sælges tillige Afgrøden paa et leiet Stykke Jord, samt 2 Køer, 2 Faar, 2 Lam, 2 Bistader, saa og de Afdødes Jnd og Udboe, bestaaende af Chatoller, Kister og Skabe, 1 Kakkelovn, Senge= og Gangklæder, nogle Sølvskeer, Kjedler og Kar, m. m. - Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 24de Mai 1835. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Foreløbig Bekjendtgjørelse. Efterfølgende afgangne Justitsraadinde Hillerups Dødsboe tilhørende og i Børglum Herred, Hjørring Amt beliggende Eiendomme, ville i Løbet af næste Efteraar blive ved Auction opraabte til Salg: 1) Hovedgaarden Børglumcloster, med frie Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og contribuabelt Hartkorn 26 Tdr. 1 Fdkr., Hoveriegods. 514 Tdr., og Børglum Sogns Konge-, KirkeKorn- og Qvægtiende, Begge af Matriculs Hartkorn 84 Tdr., og tiendeydende dito 571 Tdr. Gaardens Areal er 600 Tdr. Agerland, 460 Tdr. Eng og 783 Tdr. Hede- og Overdrev, som tildeels er opbrudt og mærglet, og hvorpaa er opført en Parcelgaard, der i Forpagtningsafgivt svarer aarlig 80 Tdr. Byg, 80 Tdr. hvid Havre. og 2 Tdr. Smør. - Den aarlige Udsæd er circa 80 Tdr. Rug, 130 a 150 Tdr. Byg, og 220 til 230 Tdr. Havre, foruden Kartofler og BælgfrugtPaa Gaarden selv holdes 230 Køer, 6 Tyre, 100 Stude, 70 til 80 Faar og circa 20 Heste; paa Parcelgaarden 60 Kreature, 14 Heste og 80 til 100 Faar. - Gaarden drives af 115 plovdrivende Gaardmænd og af Huusmænd forrettes 3174 Gangdage og 182 Spænddage. - Ved Gaarden er et godt Teglværk og en Vindmølle, der hidtil har svaret 120 Tdr. Byg foruden Skatterne og Vedligeholdelse af Værket. – Jorderne, der ere stærkt leermuldede, ere fortrinlige til al Slags Sæd, dog bemærkes: at Raps ikke har været dyrket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Ved forandret Drivtsmaade ville de kunne modtage betydelig Forbedring. - Af Enghøe avles circa 800 og af Kløver 100 a 200 Læs, ja meget mere naar et større Arreal fredes til Slaaning. – Gaardens Producter, der ved Hoveriet transporteres, finde Afsætning i Aalborg eller Ladepladsene Blokhuus, Lønstrup, eller det kun 1/2 Miil fraliggende Lokken; dens Bygninger ere herskabelige og vel vedligeholdte. 2) Strøegods, af Hartkorn 156 Tdr., og følgende Tiender: Weibye, Furrebye og Wrensted Sognes Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, Thise og Jngstrup Sognes Kirke-, Korn- og Qvægtiende, samt Emb og Wraae Sognes Konge-Korntiender, tilsammen af Matriculs Hartkorn 227 Tdr. og tiendeydende 1,616 Tdr. - Skoven har et Areal af 277 Tdr. Land, hvoraf 100 Tdr. skal indtages til Fredsskov. 3) Hovedgaarden Vreilefeloster, beliggende 1 1/2 Miil, fra Hjørring og 2 1/4 Miil fra Ladepladsene Løkken og Lønstrup, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 3. Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., og med et Areal af 600 Tdr. Land, samt Wreilef Sogns Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, Begge af Matriculs Hartkorn 54 Tdr. og tiendeydende 606 Tdr. - Gaarden, der er bortforpagtet, drives uden Hoverie; dog haves til Hjelp 1,372 Ugedage af Huusmænd, paa Godset, der udgjør 28 Tdr. Hartkorn. Besætningen er circa 150 Meieriekoer, foruden Faar og 16 a 18 Heste. – Jorderne ere muld sandede og tjenlige til al Slags Sæd, dog har Raps ikke været dyrket. – Bygningerne ere herskabelige og sufficante. Jordeboger ere henlagte til Eftersyn hos Forvalter Würtz paa Borglumeloster og hos Kammerraad Prokurator og Hospitalsforstander Juul i Aalborg, som ville meddele al videre fornøden Oplysning om disse fortrinlige Eiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Jordegods-Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes i FaurboeKroe, ved Landeveien mellem Kallundborg og Holbek, Tirsdagen den 9de Juni førstkommende, Kl. 11 Formiddag, blive de den Kongelige Kasse tilhørende, i Holbek Amt i Sielland beliggende Hovedgaarde Alkestrup og Egemarke, med underliggende Skæferiegaard Gammelrand, samt Bøndergods, Skov og Tiender opbudne til Bortsælgelse, efter Conditioner, som fra den 10de i denne Maaned findes til Eftersyn i Sjællands og Fyens Landvæsenscontoir under det Kongelige Rentekammer i Kjøbenhavn, hos Justitsraad Godsinspecteur Richter ved Slagelse, paa Alkestrupgaard- og paa de fleste Post- og Herbergergaarde paa Routen mellem Kjøbenhavn og Kiel, saavelsom paa flere af de vigtigste Gjestgivergaarde i Rigets forskjellige Provindser. Alkestrupgaard, som staaer for Hartkorn 60 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb., med et Areal af circa 350 Tdr. Land fortrinlig god Jord, er indtil 1ste Mai 1838 bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 210 Tdr. Hvede, 210. Tdr. Rug og 210 Tdr. Byg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Under denne Eiendom hører Reistrup Skov med et Areal af circa 80 Tdr. Land og 2 Tdr. 4 Skpr. Skovskylds Hartkorn. Egemarkegaard, af Hartkorn 104 Tdr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., med et Areal af circa 631 Tdr. Land, (uberegnet det Areal som er overladt Huusmænd) ligeledes af fortrinlig Godhed, er indtil 1ste Mai 1839 bortforpagter for aarlig Afgivt 450 Tdr. Hvede, 450 Tdr. Rug, og 450 Tdr. Byg Begge disse Gaarde drives ved Hoverie, den Første 29, den Sidste af 46 Gaardmænd. Skæferiegaarden Gammelrand, af Hartkorn 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med Jordtillæg 306 Tdr. Lano, er indtil 1ste Mai 1843 bortforpagtet for aarlig Afgivt 75 Tdr. Rug, 75 Tdr. Byg og 75 Tdr. Havre. Forpagterne, som svare Skatter, offentlige Paabud og Omera af de forpagtede Eiendomme, og afholde de væsentligste ved Gaardenes Vedligeholdelse forbundne Udgivter, ere med Gaardene overleverede til Afbetiening samt Vedligeholdelse og Ansvar en betydelig Deel Jnventarium og Besætning, og deriblandt ved Alkestrup 600 Stkr. Faar af spansk Race, ved Egemarke 170 Stkr. Hollænderie=Køer og 5 Tyre, og ved Gammel rand 373 Stkr. Faar og 71 Stkr. Lam af spansk Race Af de forbenævnte Forpagtningsafgivter betales Rugen, Bygget og Havren med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt, men Hveden med 1/3 Deel over Capiteletaxten paa Rug. Forpagtningerne kunne under de i Contracterne bestemte Betingelser opsiges. Enkelt Tiende oppebæres af omtrent 1200 Tdr. Hartkorn, og indbringer aarlig omtrent 760 Tdr. Byg, for størstedelen efter confirmerede Foreninger. Bøndergodset staaer for Hartkorn 677 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., hvoraf den aarlige Jordebogsafgiudgjør omtrent 70 Tdr. Rug, 700 Tdr. Byg, 130 Tdr. Havre, 1500 Rbd. Sølv og 370 Rbd. Sedler, foruden en Smaaredsel, som aarligen udbringes til om trent 300 Rbd. Herforuden svares af Huusmænd paa Hovedgaardstaxterne aarligen omtrent 35 Rbd. Sølv og 8 Tdr. Kornvare samt noget Pligtarbeide. Jagten og Fiskeriet indbringer for nærværende Tid aarlig 74 Rbd. Sølv. De til Eiendommene hørende Korter ere tilligemed Jordebogen, Hoverieforeningerne, Forpagtningscontracterne, o. s. v., til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Alkestrup, og som tillige paaviser Eiendommene og meddeler de Oplysninger, der iøvrigt maatte attraaes. Undertegnede, der i disse Dage er hjem 4 kommen fra Hamburg og medbragt et betydeligt Partie af alle til Manufacturhandelen henhørende Artikler, anbefaler især iblandt disse :Et sjeldent Udvalg af Sommervare, saasom: Musselin & Sirtser i allermoderneste Genre, et Partie Silke=Vare, bestaaende af glatte & prikkede Gros de Orleans, sort & coul. Satin Royal, Satin Ture, Gros de Naple, Marzelins, Florencer Tafter, saavel smalle som brede, fine engelske Thibets & andre Merinos i skjønneste Farver saavel 3/4 som 3/4 trykkede, damascherede & vatrede Moreins. Endvidere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Et skjønt Udvalg af moderne Sommer-Shawler og Tørklæder, bestaaende af Chali, Crep, Silke & Flor, hvoriblandt nogle Silke især afpassede til Forklæder, sorte, hvide & grønne Slør, Parasoller, hvide, sorte & coulSilke & Bomulds=Handsker, samt smukke, hvide, langeAlluns=Handsker, Flors=, Atlaskes & Lystrings=Baand. Fremdeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Et stort Partie hvide Vare, bestaaende af hollandske, Bielefelder & Creas=Lærreder, af udmærket fast Bonitet, Jaconet, saavel glatte, ternede, som moderne stribede til Kjoler, Linongs, Cambrigs, Shirtings, Staut, Jrisch og andre Halv-Lærreder, Gardin=Musseliner, saavelsom blomstrede og damascherede Linongs til samme Brug, med dertilhørende Fryndser & Agramaner, De mith, saavel 3/4 som 3/4 bred, Flospiquet, Bomesie, Olmerdug, Lærreds & Bomulds Bolstere, stribet og glat Yverlast, moderne Voxduge & Bomulds Bordtæpper, og saa fremdeles alle andre til Manufacturhandelen henhørende Artikler, som Alt udsælges til billige Priser. Til Herrer anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Et smukt og moderne Udvalg af Silke, Tvillinet & Piquets Veste, stribede Tøier til Beenklæder, smukke Silke Hals- og Lommetørklæder, Holsbind & stribede og ter nede Tøier til Flipper &c. &c. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Et betydeligt Parti billige Jern=Fabrikvare, saasom Knive, Saxe, Spænder, Knopper, a. m. m. m.,er i denne Tid arriveret, og faaes, især en gros, me F. C. Døcker. get billig. Fine og ord. Spadserestokke, skjaarne Hvalfiskebeen, Spanskrør, Boffelhorn, Cocusnødder, ere arriverede. F. Cl. Døcker. Papirer: Velin, Post, Bikube, Propatria og Concept &c., Segllak, Oblater, Blyanter, Perry-Pens F. Cl. Døcker. faaes billige hos Tvister og Bomulds Strikkegarn, Sysilke, Corde Knapper &c., faaes meget billig. F. Cl. Døcker. Fine Jagtgeværer a percussion, Doubletter & Enkeltløbige; Pistoler og Terzeroller, Kuglebøsser, saa og Stok-Flinter med Sølv- og Messing=Beslag, samt Patent Kobberknaldhætter, fiint poleret Krudt og Patent F. Cl. Døcker. Hagel, faaes billig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Fine Vine paa Bouteiller: Champagner, grandMousseaux, rød og hvid Rhin-Mousseaux, flere fiine ægte Rhinskvine, gammel Portviin, Madeira, St. Julien, Pauillag, St. Estephe, Medo, Graves, saa og holl. Genever og Cognae, faaes hos F. Cl. Døcker. Hver Søndag og Onsdag hele Sommeren, naar Veiret tillader det, bliver Harmoni=Musik i Saralysts Have, fra Kl. 5 til 7 om Eftermiddagen. Bengeres, tyskes og uges i Gange ugenlig af Overkrigscommissar 4. F. 179015.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
No 87. den 2den Junii. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Nyheder fra Udlandet. Spanien. J Nat ere 10 Stafetter passerede igjennem Aachen, hedder det i den Dusseldorfer Avis af 25de Mai. De medbragte Efterretningen om et i Spanien forefaldet Hovedslag, som har været ulykkeligt for Dronningens Tropper. Jfølge Antwerpner=Avisen af 24de skulde der nu ikke staae mere i Veien for at D. Carlos's Tropper kunne marschere til Madrid. Og fra Cölln meldes, ligeledes under 24de, at 8 Stafetter vare samme Dag passerede derigjennem, og havde fulgt tilsomst efter hverandre, hvoraf man havde formodet en eller anden overordentlig Begivenhed. Directe fra Madrid meldes i franske Aviser, at den spanske Regjering nu har anholdt om Frankrigs Jntervention, med Tilføiende om, at den maa skee hurtig hvis den skal gjøre Virkning. J Cadix var der udbrudt alvorlige Uroligheder, Carlisterne havde bemægtiget sig Trevino, en befæstet By imellem Logrono og Vittoria Frankrig. Talrige larmende Folkehobe havde samlet sig den 24de Mai ved St. Martinsporten i Paris. Tregange bleve de opfordrede til at skilles ad men da det ikke hialp, maatte Militairet rykke frem hvorved der blev arresteret 195 Personer. Det af Politiet antagne Pryglesystem har voldt megen Misfornøielse. Den 22de Mai ventedes en formelig Bataille, da ogsaa en stor Mængde af Folket vilde bemeldte Dags Aften samle sig med Knipler for dermed at øve Med Procesuhyret er det gaaet noget Giengield. istaa, thi alle de Anklagede vedblive deres Vægring: ikke oftere at ville stille sig for Retten, og kun at ville give efter for Bajonetternes Magt. Generalfiskalens Paastand gaaer ud paa Dødsstraf for alle de 164 Anklagede paa een Eneste nær. - Kongen af Neapels Broder, Prinds Leopold af Syracusa, var ankommen til Paris, og aftraadt i Palais royal. Hans Formæling med Prindsesse Marie skal være berammet til midt i August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Engelland. De sidste Efterretninger fra Spanien have frembragt en mageløs panisk Skræk paa Børsen i London. De store Capitalister solgte pludseligen alle deres fremmede Statspapirer, men isærdeleshed spanske, hvorved disse faldt uhyre stærkt i Prisen. Men i en endnu mere udbredt Skræk har dog de sidste Efterretninger fra Middelhavet sat Londons Jndvaanere. Næsten alle Skibene i Alexandrias Havn have Pesten ombord, paa nogle af dem var alt Mandskabet. uddød. Hele Staden befandt sig en grændseløs Jammer. J Cairo havde Sygdommen endnu ikke fuldkommen udviklet sig, der døde kun daglig 3 a 400 Mennesker deraf, men alle Qvarterer vare anstukne, og man ventede en frygtelig Ødelæggelse. J Fua, en Stad med 25,30,000 Sjæle, vare af 19000 som havde havt Sygdommen, neppe 500 blevne i Live. Hvor som angribes deraf, døer sædvanlig inden nogle faa Timer. Alle fremmede Consuler havde forladt Cairo og Alerandria, og alle Forretninger vare ophørte. Servien. J dette Land havde Folk og Fyrste i Forening nylig indført en liberal Forfatning. Nu har Rusland, som Serviens Protector, og Storsultanen, som dets Overherre, protesteret derimod, og Østerrige har istemt Protesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Tydskland. Et Uveir har den 24de Mai anrettet store Ødelæggelser ved Hardtbjergene, navnligen i Königstadt, Neustadt, Dürkheimerdalen, a. Mange Møller vare bortrevne, hele Viinbjerge ødelagte, og endeel Mennesker omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Fædrelandet. Rhvn. den 29de Mai. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst befalet, at enhver med Dannebrogs Ridderordenen benaadet for sig, og, som en Følge deraf, for sine Efterladte, skal have Adgang til efter hans Stilling, og naar han iøvrigt dertil er værdig og trængende, lige med Kongelige Embedsmænd, at erholde Pension af den almindelige Pensionskasse. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Ved en kgl. Plakat af 14de d. M. skal det i Forordn. af 22de Marts 1813 indeholdte og under 18de Mai 1825 gjentagne Forbud mod at trække eller honorere Vexler, lydende paa Rigsbanksedler, anderledes end a vista eller under visse Omstændigheder med en Sigt, der ei maa være høiere end 8 Dage, herefter bortfalde, samt at det fremdeles skal være tilladt ogsaa at benytte Sedler til de i Forordningen af 26de Juni 1824 omhandlede indenbyes Vexler, saa at de paa Rigsbanksedler lydende Vexler i Eet og Alt skulle være lige Bestemmelser undergivne som de Vexler, der lyde paa Rigsbankpenge rede Sølv eller paa fremmed Valuta, hvorimod der med Hensyn til de Vexler, der lyde paa Sølv, betalbart med Sedler efter Qvartalscoursen, ingen Forandring skal skee i de for Tiden gjældende Regler. Dog skal den saaledes tilstaaede større Frihed med Hensyn til de paa Rigsbanksedler, lydende Vexler kun gjælde indtil videre. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Veien imellem Roeskilde og Holbek har allerede i nogen Tid været saa usikker, at Posten har maattet eskorteres med Husarer, og man fra Postbefordringens Side alvorligen har fraraadt alle Reisende at befare dette Veistykke om Aftenen eller Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Endnu i forrige Uge saae tvende Kjøbmænd, af hvilke den Ene var herfra Staden, sig saaledes nødsagede til at opsætte deres Tilbagereise fra Holbek indtil næste Dags Morgen. Overfald og Jndbrud høre iden nævnte Strækning af Landet ikke til de ualmindelige Hændelser, og gandske nylig er en Estafette bleven eftersat af mistænkelige Personer. Det er at vente, at man ikke længer vil udsætte, fra det Offentliges Side at træffe saa kraftige Forholdsregler, at Sikkerhed for Personer og Gods igjen vil vorde tilveiebragt i en saa nær ved Hovedstaden beliggende, meget befærdet Deel af Landet, saameget mere som Terrainet ikke her just synes at tilbyde mange Smuthuller for Stratenrøvere eller andre Ugierningsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
(Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
J Gaar holdt det Selskab af fædrelandssindede Medborgere der aarligen feire den 28de Mai, som Aarsdagen for Provindsialstændernes Jndstiftelse, sit festlige Møde paa Skydebanen. Deeltagernes Antal var omtrent 200. Den første Skaal var helliget Hs. M. Kongen, den næste var for Jnstitutionen, begge udbragtes af Selskabets Præsident Capt. Dahlerup. Derpaa udbragtes Skaaler for Hs. K. H. Prinds Christian, Fædrelandet, Provindsialstændernes Deputerede, og Anders Sandøe Ørsted. Derefter udbragtes af Justitsraad Høegh Guldberg en Togst for Folkets aandige Udvikling: Oplysning, Trykkefrihed og Domstolenes Uafhængighed;" Capt. Dahlerup en lignende for de materielle Jnteresser, Agerdyrkning, Jndustrie, Handel og Skibsfart;" og Overretsprocurator Haagen en for "Forsvarsvæsenet: vort Fædrelands Armee og Flaade." Togster bleve dernæst udbragte for "Danmarks Qvinder" (ved Justitsraad Salicath) "Jyllands Deputerede. (Kammerraad Drewsen) for hvilken Togst Justitsr. Nygaard til Steenalt takkede paa de jydske Deputeredes Vegne. "Den størst mulige Offentlighed i vore Kjøbstæders Communalvæsen(Seer. Algreen-Ussing), Geniets Magt, (Instr. Nielsen) den ægte og fornuftige Opposition;" (Algr. (Ussing) Festens oprindelige Stiftere; (Gross. Fiedler), Forsamlingens Præsidenter." (Pastor Gad) Den festlige Forsamling endtes, som den var begyndt, med en enthustastisk Jubel for Jnstitutionens Stifter, Hs. M. Kongen. Efter Dineen blev i Skydebanens Have endnu afsjunget en Sang, efter hvis 5te Strophe atter lød et Hurra for Danmark sjette Frederik, og hvis Slutningsstropher ledsagedes af Jubelraab for Kongens og Folkets Mand: Anders Sandøe Ør(S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
J Professor Davids Sag for Høiesteret vil En af vore største Talere og første Advocater. Justitsraad Sporon, paatage sig Bladet Fædrelandets Forsvar, og Repliken vil blive ført af den talentfulde og frisindede Advocat Justitsraad Høegh Guldberg. Det Rygte, at Generalfiskalen, Etatsraad Treschow, har andraget paa, at Sagen ikke maatte blive forhandlet mundtlig og offentlig, men skriftlig, er vel ugrundet; men i ethvert Tilfælde vilde Professor Davids Advocater protestere derimod. J saa Fald vil Sagen komme for endnu inden Junimaaneds Udgang, og være afgjort i 2 a 3 Dage. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Conferentsraad Schlegel er for nogle Dage siden atter bleven heftig angreben af et apoplectisk Tilfælde. Med Etatsraad Hornemanns Helbredelse gaaer det kun langsomt fremad. (VS.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Høiesteretssecretair Carl de Coninck er beskikket til Herredsfoged i Leire Herred. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Odense, den 29de Mai. J Gaar Aftes var der Afskeds=Festivitet paa Slottet, hvor en ung Pianist Hr. Nathan fra Kjøbenhavn, Sangeren Hr. Ruschfra Berlin, og den franske Bugtaler Hippolyte nøde den Ære at lade sig høre. J Morges Kl. 7 forlode D. K. H. atter Byen, idet Prinds=Gouverneuren tiltraadte sin Jnspectionsreise til Faaborg, og Hs. sk. H. Prindsesse Caroline Amalia afreiste til Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Khvns Børs=Cours den 29de Mai 1835. Hamb. 2 M. a vista 207. Species 207. 12 Mk. 6 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Egitslevmagle M. i Sjælland, Provst Beyer, R. af D. efter Ansøgning entlediget i Naade og med Pension. Sognepræst for Ørding og Liørsløv M. paa Morsøe, H. Holst, beskikket til Sognepræst for fornævnte Egitslevmagle M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Skovrider ved Frederiksværks Skove, C. Riedewaldt, beskikket til Skovrider ved det 1ste khynske Forstdistrict. Justitsraad og Bogholder ved den almindelige Enkekasse, C. Schram, beskikket til administr. Directeur ved bemeldte Kasse; Underbogholder Lautrup beskikket til Bogholder, og, 1ste Fuldmægtig, J. Schram, til Underbogholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Aarhuus. Atter i disse Dage har vi her i Byen havt to med Hensyn til Brudeparrets Alder mærkværdige Brylluper: det ene Par var tilsammen 133, det andet 118 Aar gammelt. Den ene Brudgom var 68, den Anden 65 Aar, den ene Brud 68, og den Anden 50 Aar gammel. Ved den ene Brudgom var desuden den Mærkværdighed, at han er født samme Aar og Dag som vor Konge. For det ene af disse Brudepar havde der allerede været lyst fra Prædikestolen for 19 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-02
Wosnesgaard er solgt i disse Dage af Hr. v. Ladiges til Hr. Capt. Krieger i SøeEtaten for c. 160,000 Rbd. r. Sølv.