Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-07-20
Efterat de Herrer ved deres Concipist have fremsadt deres 1ste og 2den Fordring, som nærmere skal blive drøvtet, føje de til: "Disse ere de egentlige Hoved poster, som vi have havt imod Bestyrelsen og som vi, efterat have gjort den først Opmærksom paa, have henvendt os til det H. Kgl. d. Canc. Det er heraf indlysende at Afvigelsen fra Grundplanen er Aarsag til vor Misnøie, at ingen tumultuarisk Fremfærd har havt Sted fra vores Side. - Jeg vil simpelt hen historisk fortælle Jnspecteur Høiers med Øvriges Fremfærd og Anledningen til samme og da overlade Offentligheden, som den upartiskeste Dommer at dømme, om deres Fremfærd har været tumultuarisk eller ei. J nogle Aar havde Jnspecteuren middelbar ved sine litteraire Commissionairer – – de her ansatte Gade betjentere - - været Hr. Forpagter Kronemanns Bog Commissionair. – Kort før Juul f. A. afleverede sal. Gadebetjent West ovenmeldte Hr. Kronemanns Bøger og da han havde beholdt disse Bøger saalænge over Tiden, at han derfor skulde betale 28 s. i Mulct, tilbageviiste jeg ovenmeldte Jnspecteurens litteraire Commissionair – Gadebetjenten til hans Mandatarius Jnspecteur Høier for at affordre disse Penge. –Men da Jnspecteuren ved ham slet hen erklærede at han for Øjeblikket ikke vilde betale, nægtede Jeg reent ud at udlevere nye Bøger til ham. – Saasnart Hr. Kronemann erfarede denne Jnspecteurens egenmægtige Fremfærd, betalte han strax ved sin Søn heri Byen ovenmeldte 28 s. og fik da igjen som sædvanlig Bøger. Dette mit mod Jnspecteuren formastelige Forhold havde til Følge at han ved ovenmeldte Gadebetjent udstedte en Omgangs Skrivelse til Hr. Boeck, Amtsforvalter Lunddal, Farver Feilberg, den yngere Johan Krøyer, forrige Apotheker Exstrand, Procurator Bonddorf, forrige Kjøbmand Lund og hans Søn Kjøbmand Holm og Borger-Capitain Engberg, den yngre Sidenius - 10, der med Jnspecteuren ere 11. Fremdeles til Hr. Dr. Bræstrup - Directeur - Kjøbmand Sidenius - Casserer, Kammerjunker Moltke, den ældre Kjøbmand Krøyer, Peder Christensen, Uhrmager Smidt, Hattemager Lange, Glarmester Møller, Provstinde Wulf, Kjøbmand Møller og Suhr. Hr. Regimentsqvarteermester Fischer, der og var og er iSubscribent i Stiftelsen, blev forbigaaet. (Disse ere de saa kaldte samtlige Deeltagere i Stiftelsen, Udi denne Omgangsskrivelse opfordrede Jnspecteuren ovenmeldte til at give Møde i Mariboe Klubstue, – Bogsamlingen angaaende. – Den blev saaledes udkaaret til Conventets Forsamlingsplads. Der skulde Bogsamlingens Skjebne bestemmes for Fremtiden. Parturiunt montes etc. J Fødselsnød bestedte Bjerge vare o. s. v. Som den egentlig paagieldende ventede Jeg hvert Øjeblik at blive fordret for Skrankerne, men mit Haab slog Feil. Om en Overrumpling eller en Coup du main skulde foretages i Henseende til mig, veed Jeg ikke. Nok – jeg vidste intet af at - sige. Min Embedsbroder lod sig henrive af Hvirvelen. De ovenmeldte først benævnte g mødte ogsaa De sidst benævnte 11 ændsede ikke Jndbydelsen. - Efter mange Demonstrationer og Remonstrationer gjorde endeligen det lidet Convent en Udkast til en nye Constitution for Stiftelsen, gandske og aldeles stridende mod Grundplanen f. Ex, at Stiftelsen skulde bestyres af flere Directeurer, og Bogværger, at Bog værgen skulde have Løn (mon det var en Spekulations Plan?), at ingen maatte faae Bøger uden paa de bestemte Dage og Tider, at Bogværgerne ikke maatte være Commissionairer o. s. v. Saasnart dette Mesterstykke af en Constitution, der har ikke det mindste Skin af Egaisme, var bragt i det Rene og høitideligen underskreven af de Tilstædeværende, undtagen af den yngre Hr. Sidenius, blev den ved ham nedsendt til den Ældre Hr. Sidenius, til Underskrivt, der bestemt erklærede, at i Overeensstemmelse med Grund planen vare de Herrer slet ikke berettigede til det Skridt som de havde gjort, og at han paa Grund heraf ikke underskrev, thi havde de noget at klage kunde de søge deres Ret paa lovlig Maade. – Saaledes blev Forsamlingen hævet. – Jeg spørger og overlader Offentligheden at svare, om den Fremfærd, at forsamles paa en Klubstue for der at gjøre Udkast til en Constitution, der i mange Puncter var lige imod Grundplanen, f. Ex. Bogværgens Lønning, at gjøre Stiftelsen til et Læseselskab, sigtede eller ikke til at omstyrte den gamle Grundplan og at indføre en nye Orden, Kort – om Fremgangsmaaden var tumultuarisk eller ei, Da jeg ikke kan være Part og Dommer i min egen Sag, overlader Jeg Dommen til Offentligheden. Vel sandt, at den nye Constitution blev ikke høitideligen proclameret, ikke opslaaet paa Gadernes Hjørner, og endnu mindre sat i Kra med physisk Magt. - Nu til Fordringerne selv. (Fortsættes.)