JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Kongeriget Polen. Rigsdagen har, efter Nationens Ønske, atter kaaret den tapre General Clopicki til Rigets Dictator, uden noget An- og Tilsvar, og med den ham overdragne Myndighed at kunne selv udvælge hvem han vil til at regjere med sig. Han har derpaa udnævnt et Regjeringskonseil af 5 Personer, hvorpaa Rigsdagen igjen har prorogeret sig. Dictatoren har afslaaet et ham af den provisoriske Regjering tilbudt Gehalt af 200,000 Gylden, og forlanger blot fri Bopæl og Underholdning for sig og sin Stab. Saasnart Dictatoren døer, eller frivillig nedlægger sin Magt, træder Rigsdagen igjen i Virksomhed. Førend den adskiltes blev der besluttet, at der skulde udstædes et Manifest, der skulde retfærdiggjøre den polske Revolution i Verdens Øine. En Deputation fra Republiken Krakau havde bragt den Efterretning til Warschau, at hele dens Befolkning var i Opstand og ønskede at forene sig med Polakkerne. J Warschau havde store Folkehobe stormet ind i Kirkerne, forbudt Præsterne at holde Bøn for Keiseren og hans Familie, og i dets Sted at bede for Polens Vel og Uafhængighed. – Joseph Berkowitz, Søn af Jøden Berk, der i Revolutionen 1794 svang sig optil Oberst og udmærkede sig fortrinligt, har udstædt en Opfordring til alle mosaiske Troesbekiendere i Polen omaf al Magt at slutte sig til Opstanden. De havde allerede oprettet et heelt Regiment, som førte Faner med den Jndskrivt: Frihed eller Død Preussisk Polen. Frygten for, saaledes meldes fra Posen, at den polske Revolution ogsaa vilde gribe om sig til vore polske Provindser, var i Begyndelsen ikke liden, men nu frygte vi ikke meere for det. Der var Fare paafærde, thi en heel Deel Adelsmænd havde prøvet paa at faae Bønderne til at gjøre Opstand med sig, men disse bleve deres Regjering troe, og Godseierne maatte rømme over Grændsen; deres Eiendomme ere blevne konfiskerede. De Landeværnspligtige have punktligen indfundet sig ved deres Regimenter, og flere Batailloner vare dragne, gjennem Posen under jublende Hurraraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Frankrige. Ifølge Pariserbreve vedvarede Folke gjæringen endnu den 23de Decbr. Store Folkemasser, vare atter paa Benene, og om Formiddagen blev det slaaet Appel for Nationalgardens Jnfanterie, Artillerie og Rytterie. Men ved Midnatstid vare Gaderne rensede under Raabet: "Kongen leve!" Over 400 Personer vare blevne arresterede. Hele Natten bivouakerede Nationalgarderne omkring deres Jld i Luxemburggaarden. og store Vagtild brændte udenfor Palais royal, paa Sulpizepladsen, &c. Komplottet beskyldes for at have have ifinde, at ville styrte den nuværende Regjering. Denne var derfor i stor Bekymring, og Kongen havde erklæret, at han selv, hvis Tumulten var bleven ved til næste Dag vilde steget tilhest og med sin Søn stillet sig i Spidsen for alle gode Borgere. Nogle talrige Folkehobe havde søgt at bane sig Vei igjennem Nationalgarderne, under Raabet: "Til Louvre, for at hente Kanoner!" Men dette var saa vel bevogtet, at de maatte drage bort derfra igjen med uforrettet Sag. En stærk Gardekolonne drev en uhyre Mængde Mennesker af alle Klasser foransig fra Palais royal, og kastede den i Gaden St. Honoree mod en anden Kolonne, hvorved der opstod en skræktelig Forvirring. Man hørte Raabene: "Riv Brostenene og Slaaer Lygterne istykker!" Og mange Vinduer, som der var sat Lys i, bleve sønderslagne. En heel Bataillon, som var bleven anfaldt med Steenkast, maatte skaffe sig Plads med fældet Bajonet. Man havde udspredt det Rygte, at Studenterne gjorde fælleds Sag med Oprørerne. For at tilintergjøre dette Rygte, droge over 5000 medicinske og juridiske Studenter, i Række og Geleed med hverandre under Armen, og med deres Studenterkort paa Hatten, igjennem Gaderne og raabte: "Den offentlige Orden leve, Nationalgarden leve!" Og udenfor Palais royal sendte de en Deputation ind til Kongen, der strax kom ud paa Altanen og holdt en kort Tale til Studenterne, som besvarede den med et jublende: "Kongen leve!" Dagen efter reed Hs. M. ud for at tilkjendegive Nationalgarden sin Tak. Alle Studenterne havde forenet sig med den, og Luften gjentonede uophørligt af vive le Roi! vive le Roi! Alle Husene i de Gader som Kongen passerede igjennem, vare fyldte med Mennesker som trængte sig omkring ham, og som han maatte give Haanden i eet væk, snart til Høire og snart til Venstre. Vinduerne vare fyldte med Damer, som, naar Kongen havde Haanden fri, fik Kysse tilkastede fra Hs. Majestæts Mund. Alt dette var en underlig Kontrast mod de forrige Dages Begivenheder. - Studenterne havde samme Dag udstædt en Opfordring saalydende: "Medborgere, Lader os spare vor Patriotisme og vort Blod, for at bruge det mod Fædrelandets Fjender, Studenter og Borgere, Vi holde sammen i Liv og Død, Men Agtelse for Lovene!" Mange udmærkede Officerer, som f. Ex. Marskallerne Ondinot og Mortier, Generalerne Segur, Gourgaud, Excelmans, o. Fl. have tilbudt Kongen. deres Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Nederlandene. Jfølge Efterretninger fra London havde de fem store Magters Gesandter været forsamlede den 20de Decbr. for definitiv at bringe Belgiens Anliggender i Orden. Efter Forlydende er ikke alene Belgiens Uafhængighed men ogsaa Scheldeflodens Frihed bleven anerkjendt, dog med Forbehold af at Statsgielden deeles. - Den 25de Decbr. havde Hollænderne gjort et Udfald fra Mastricht og angrebet den belgiske General Mellinet, som stod 3/4 Miil derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Natten efter havde man hørt en stærk Kanonade fra den samme Egn. Men Udfaldet af disse Fægtninger vidste man endnu ikke. - Kongressen i Brüssel har modtaget en Erklæring med 14000 Underskrifter fra Jndvaanerne i Storhertugdommet Luxemburg, hvori de aldeles slutte sig til Belgien og ville deele Skjebne med det. Det er rimeligviis denne Omstændighed som har bragt Forbundsamlingen i Frankfurt til at foranstalte, at alle det tydske Forbunds Fæstninger og Stridskræfter maa være beredte paa Alt. Engelland. Herfra ere Tropper indskibede til Øen Whigt, fordi man der har opdaget Spor til farlige Gjæringer. Jøvrigt udvikler sig i dette Land de meest paafaldende Contraster: der hersker herden frygteligste Kamp imellem de Fattige og de Rige, imellem Godseierne og Fabrikanterne for at forsvare deres Maskiner, samt Almuen og Arbeiderne for at ødelæg ge dem. Disse Uroligheder udbrede sig Dag for Dag, og nærme sig Hovedstaden meer og meere. Man har forstærket Rytteriet med 10,000 Mand og Jnfanteriet med 6000, for om muligt at dæmpe disse Uroligheder inden de naae saavidt; man har tillige opbudt alle Veteranerne. En Bataillon af disse paa 1000 Mand havde et Anhang af 900 Koner og 2000 Børn (og er altsaa ikke meget mobil!). - Kort førend det Wellingtonske Ministeriums Afskedigelse havde Staden Bristols Jndvaanere erklæret, ikke at ville betale nogen Skatter hvis Regjeringen drog tilfelts mod andre Nationers Uafhængighed. Heldigviis blev Ministeriet afskediget, thi sikkert var hiint farlige Exempel, hvormed Bristol truede, været bleven efterlignet af mange flere Byer, og at bruge Bajonetten vilde været Signalet til en Borgerkrig. - Pøbelen i London har atter insulteret Hertugen af Wellington paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Blandinger. Der tales om Uroligheder mellem de bayerske Tropper i Rhinbayern og imellem de preussiske i det preussiske Sachsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
J London er man almindelig af den Troe, at der til Foraaret vil udbryde en Kontinentalkrig, og paa Børsen spekuleredes allerede stærkt paa at drage Fordeele deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Den franske Regjering har bestilt 1200,000 Geværer i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Under Spektaklerne i Paris saae man Kongens Søn, Hertugen af Nemours, patrouillere som Nationalgardist med sin Legion igjennem Gaderne. Virkningen af den borgerlige Død, som er tilkjendt Fyrst Polignac, ophæver i Frankrig alle selskabelige Baand, saagar Ægteskabets.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
J Fæstningen Modlin have de polske Jnsurgenter, fundet 7 Millioner færdige og 5 Millioner begyndte Patroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Ser fornemme polske Familier vare paa een Dag komne til Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Ved Universitetet i München skulle Forelæsningerne være ophørte, efter Sigende, for at forebygge Børnekoppernes Udbredelse blandt Studenterne. Flere vare allerede døde af denne Smitte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Skibet Jupiter fra Hamborg, bestemt til Bristol, er total forliist paa Kysten af Cork, og hele Mandskabet druknet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Handelshuset Augier i Rochefort har falleret med en Million og 200,000 Fr. Det var en gammel Gield af 40,000 Pd. St. hvor for der var lagt Arrest paa Carl den Tiendes Vogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
J Frankrig er opstaaet en ny Sværmerfect som kalder sig Simionianere, og som især er farlig fordi dens Lærere, ere begeistrede af en sværmerisk Veltalenhed, og fordi dens Lære om Liighed i Formuen let kan finde Jndpas hos Almuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Den afdøde Paves Liig har i to Dage været udstillet i St. Peterskirken, for at Folket kunde kysse hans Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Fædrelandet. Kjøbenhavns Universitet har tilsendt den berømte, høitagtede Læge og Astronom, Jubeloldingen Hr. Dr. med. Olbers i Bremen, Hædersdiplom som Doctor Philosophiæ, i Anledning af, at den 28de Decbr. f. A. var 50 Aar siden han blev creeret til Dr. med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Søndagen den 2den Januar anlagdes Hofsorg for den afdøde Konge af Neapel, som bæres i 4 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Sognepræst for Skjolde M. i Aarhuus Stift. C. M. Lund, beskikket til Sognepræst for Falslev M. i samme Stift. Assessor og Actuar ved Stads- og Landretten paa Ærøe, A. Clausen, til tillige at være Kirkeinspecteur paa Ærøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Under Direct. for Univ, og de lærde Skoler: Anden Secretair ved det Kongelige store Bibliothek, Cancellieraad Bølling, beskikket til tillige at være Archivarius ved Kjøbenhavns Communitet. Cand. theol. S. Hildach til Adjunct ved den lærde Skole i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Et Copiist-Embede i den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stads=Rets Justitscontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Kjöbenhavns Børs-Cours, 31te Decbr. Hamb. 2 M. - a vista 212. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Species 211. Oblig. 100 a 100 1/2 r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 10 1/2 s. 6 PC. n. Laan 100 a 100 1/2 B. Bank=Disc. 4 pCt. 4 pCt. norsk Obl. 97 r. S. Norske Sp. S. 154 1/2 a 155. Dito Dito 97 Rdr. B. 4 pCt. norske Statsobli4 PC. kgl. Obl. 83 1, 2 a 84. gationer 97 Rdr. B. Dito i Bco. 78 1/2. Natulb. Obl. 10 a 101 1/2 r. S. 3 pCt. nye danske ObliDito Dito 106 1/2 a 107 Sedl. gationer 56 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Aarhuus. Den saakaldte Kylling-Søren er Nytaarsdags Nat atter undvegen herfra Raadstuen, hvor han sad arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Bekjendtgjørelser. Ligningen over Bidraget til Aarhuus Fattigvæsen, pro 1831, ligger fra i Dag af 14 Dage til Eftersyn paa Hr. Justitsraad, Borgmester Fleischers Contoir. Aarhuus Fattigvæsenscommission, den 3die Januar 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Løverdagen den 15de denne Maaned Kl. 10 Formiddag, bliver paa Tinghuset i Brædstrup ved offentlig Auction bortsolgt circa 80 Tdr. Rug, som skal leveres af Nørresnede Sogn i Kongetiende=Afgivt for sidstafvigte Aar. Det bemærkes, at Kjøberne selv maa opkræve Rugen hos Beboerne, samt at der ikkun gives 3 Ugers Credit. Tørsting, Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 3die Januar 1831. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jver Christensen tilhørende Gaard i Eyer Bye, Ousted Sogn, med Bygninger og tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 3 Tdr. 5 Skpr. Ager og Eng samt 1/5 Alb. Skovskyld, med Anpart Kirketiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 2den Februar ) førstkommende, Onsdagen den 16de Februar, og ) hver Gang Form. Onsdagen den 2den Marts Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men den sidste paa Stedet selv. Conditionerne ere 8 Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket saavel til Lysthavendes, som i Følge Placaten af 22de April 1817 til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 29de Decbr. 1830. Bernth. Boller Meierie, bestaaende af 250 Køer med fornødne til Meieriet henhørende Redskaber og Beboelse for en Meierie-Forpagter, kan faaes i Forpagtning fra 1ste Mai 1831. Det forevises af Geert Nielsen. Boller pr. Horsens, den 30te Decbr. 1830. J Skanderborg kan erholdes et Huus til Nedbrydelse, bestaaende af 9 Fag Bindingsværk, indrettet til Beboelse med Vinduer og Døre, med eller uden Tag steen. Liebhabere behage at henvende sig til Muurmester Qvist her i Byen inden 6 Uger fra Dato. Skanderborg, den 30te Decbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Nyt Stamperie. Undertegnede har forpagtet paa flere Aar Vandmøllen Silistria, beliggende i Hørhaven Marselisborg Skov, og i dette Efteraar anlagt i samme et nyt Stampeværk, og til Stampemand antaget Johan Laursen, som nu boer i bemeldte Mølle. Enhver der ønsker sig deres uldne Tøi godt stampet for en billig Betaling, kan aflevere samme hos Undertegnede i Aarhuus og i selve Møllen, saavelsom hos Jørgen Laursen, der boer i det saakaldte Huus Lübeck, tæt ved Landeveien paa Sko de Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Dette giver jeg mig den Ære herved at bekjendtgjøre for Enhver der vil forunde mig deres Søg Aarhuus, den 1ste Januar 1831. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Vadmel og Klæde til Stampning modtages paa Varnas Mølle i Marselisborg Skov ved Stranden, som og hos Undertegnede, ved Mindebroen No. 323. Fr. Stellfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
God Lollandsk Vinter-Hvede er arriveret og faaes i større og mindre Partier hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Kjøngs Plaster, tilberedet af Hr. Voelker i Kjøbenhavn, i forseglede Æsker, hvorpaa staaer trykt, Kjøngs-Plaster, 1 Lod 16 Skilling. tillavet af Voelker. Haves i Oplag og udsælges i Aarhuus allene hos J. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Reensmagende god Caffe, i større og mindre Partier, sælges til nedsat Priis af A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Friske Citroner i hele Kasser og mindre Partier, faaes til billig Priis hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Et lidet Partie frisk og nye graae Sennop kan faaes til billig Priis hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Ny Bekjendtgjørelse om Heste. Til Efterretning for hvem som vil sælge Heste bekjendtgjøres herved, at jeg indtræffer igien til Aarhuus den 17de Januar, til Skanderborg den 18de, til Hovedkroe den 19de, og til Horsens den 20de og 21de Januar, for at kjøbe Heste, ligemeget om det er Hopper eller Wallakker, 5 til 7 Aar gamle, og betales derfor gode Priser. Thomas Harms.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Hestehandler fra Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
En Meierske af god Opdragelse, der forestaaer et stort Meierie i det Schlesvig=Holsteenske, søger i det Danske en lignende Condition til Paaske eller Maidag. Om hendes Duelighed og Opførsel kan forevises gode Beviser. De herpaa Reflecterende behage at henvende dem til dette Blads Udgiver, som meddeler nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
En Karl som kan forestaae et Teglbrænderie og passe en Hauge, ønsker sig Condition. Han kan forevise gode Anbefalinger. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Fra Støvringgaard Godses Overformynderie kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes tillaans 118 Rbd. 3 Mk. 248 s. Sølv. Støvringgaard, den 23de Decbr. 1830. Enevoldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Af Umyndiges, under Stamhuset Rathlousdahls Overformynderie indestaaende, Arvemidler, kunne strax, mod lovbefalet Sikkerhed, erholdes tillaans respective 888 Rbd. 5 Mk. 12 s. Sølv og 430 Rbd. 3 Mk. 2 1/2 s. Sedler og Tegn. Petersminde, den 17de December 1830. Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
No. 3. den 6. Januar. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stikts-Tidende. Aarhuus DANDe eller Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
Rhvn. den 2den Januar. Paa en Tid, da Splid og Tvedragt rundt om os hærier Riger og Lande, tilintetgjør al Borgerfred og Sikkerhed, og forvandler lykkelige Familiers Velstand til de bittreste Elendigheder, maa det være en sand Glæde for Enhver, der ikke er en aldeles kold Jagttager af Menneskelivets mangehaande Omvexlinger, at see i vort lille lykkelige Land ægte Borgersind forene sig om, ved at lette Armodens Byrder og i det Hele taget at befordre alt Ædelt og Godt, at fremme sandt Borgervel og derved Landets indre Lyksalighed. Aarets første Dag, hvormed en Række af Begivenheder sluttes og en ny aabnes for det menneskelige Øie, var heren sand Glædesdag for de Fattige, idet Bespiisnings Indretningen havde paa denne Dag uddeelt extraordinaire Madportioner til alle Trængende som vilde afhente dem, bestaaende i Risengrød, Oxesteeg, 3/4 Pot Øl og et Suurbrød til hver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
Fra den til fordærvede Menneskers, især den opvoxende Slægts Forbedring sammentraadte Forening, er nu udkommet en Jndbydelse om Bidrag til dette ædle Øiemed. Efter at en foreløbig Udsigt over hvad der i denne Henseende ønskes iværksat, har gjennem det kgl. danske Cancellie væres Hs. M. Kongen allerunderdanigst forelagt, har det behaget Allerhøistsamme at lade os (saaledes læser man i Jndbydelsesplanen, der har følgende Underskrifter: Hauch. Hegermann-Lindencrone. Kjerulff. Mynster. Holten. Carstens. Hvidt. Visbye. Caspersen, og Madevig.) tilkjendegive, at Hs. M. med allernaadigst Velbehag anseer det forehavende at grundlægge en Jndretning, sigtende til moralskfordærvede Personers, men for det første især til den opvoxende Ungdoms Forbedring, og at det allernaadigst er bleven os tilladt at gjøre Rettelses-Ca de fornødne Skridt for at tilveiebringe de Ressourcer som udfordres til dette Øiemeds Udførelse. En liden Capital er os allerede tilsikret som en Begyndelse, og med Tillid henvende vi os til vore Medborgere, forvissede om, at den Understøttelse, som ethvert godt og christeligt Foretagende pleier at finde i vort Land, heller ikke her vil udeblive, men at Mange med Glæde ville deeltage i en Godgjørenhed, som har det skjønneste Formaal, nemlig at standse Fordærvelse og føre Forvildede tilbage til Arbeidsomhed, til Pligt og til sand Gudsfrygt. Det Gode som her tilsigtes, er ikke for Øieblikket, men ved at bidrage til for stedse at grundlægge en saadan Indretning i vort Fædreland ville Velgjørerne leve i deres Velgierning ud over den Tid, hvori det er dem forundt selv at virke. De Bidrag som blive os betroede, skulle blive sikkrede og gjort frugtbringende, ligesom offentlig Regnskab derfor skal blive aflagt." (Udgiveren af dette Blad er af den i Hovedstaden sammentraadte Forening bleven anmodet om at modtage og indsende de Bidrag som herfra enten aarlig eller een Gang for Alle maatte blive skjænkede til dette velgjørende Øiemed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
For at bestride de til Holmens Kirke forestaaende, Hovedreparationer fornødne Udgifter, har Hs. Maj. allernaadigst tilladt, at der maa paalægges Menigheden, for en Tid af 6 Aar, at udrede et aarligt Bidrag af 1500 Rbd. Sølv til bemeldte Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
- Under 17de Decbr. er udkommet en kgl. Forordning som bestemmer Tiden, hvorpaa Gudstjenesten herefter skal holdes i Landsbyekirkerne, nemlig i de Sognekald hvor en Præst kun har en Kirke Kl. 10 Formiddag, og hvor en Præst har to, skal første Gudstjeneste begynde Kl. 9 og sidste Kl. 1, baade Vinter og Sommer. J de til et Præstekald henlagte Kirker, der paa samme Søn, eller Helligdag skal betjenes af een Præst, skal der hele Aaret igjennem skifteviis holdes Førstjeneste og Sidstjeneste. Som Følge deraf bør der, hvor to Kirker ere annecterede, i hver af disse hveranden Søn eller Helligdag holdes Førsttjeneste og hveranden Sidst, tjeneste; men hvor tre Kirker kun have een Præst, hver tredie Søn eller Helligdag Førsttjeneste, og hver trediSidstjeneste i hver af disse. Det samme er anvendeligt hvor et Landsbyekald er annecteret til et Kjøbstæd kald. Disse Bestemmelser skulle træde i Kraft med den første Søndag i Martsmaaned 1831 og derefter ufravigelig overholdes. "Da den, deels ubestemte deels for Menigheden ubeleilige Tid, - hedder det i Jndledningen til allerhøistbemeldte Forordning - hvorpaa Gudstjenesten holdes i adskillige Landsbyekirker, er en betydelig Anledning til Gudstjenestens Forsømmelse, saa have Vi anseet det for en Sag af særdeles Vigtighed, at træffe saadanne Regler, hvorved denne Hindring for flittig Kirkegang og dennes velgjørende Virkninger saavidt muligt bortryddes." 4 Grev St. Simon, Hs. Maj. Kongen af Frankrigs Gesandt ved det herværende Hof, er i samme Egenskab bleven forflyttet til Stockholm. Vor udmærkede Skuespillerinde Jfr. Jørgensen udførte nylig Grethes Rolle i Kjerlighed uden Strømper saa mesterligt, at der menes, den aldrig siden Wessels Tid har været i saa heldige Hænder. Hr. Rosenkilde udførte Johans og Hr. Phister Mad. ses Roller, Begge med grundigt Studium og en heldig Characteristik, som hos den Første vel endog kunde kaldes udmærket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
En udmærket Violinist og Componist, kgl. stor brittanisk Kammermusikus Pott, er kommen hertil, og agter at give en Concert. Han har paa sin Kunstreise, ladet sig høre med Bifald i Tydsklands Hovedstæder, samt i Paris i 6 Concerter og en Deel Soireer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
Skibet St. Croix, Capt. Jørgensen, hjemmehørende i Flensborg, hvilket afgik fra Vestindien i Midten af August Maaned, er nu, efter at have ligget under Havarie i Engelland, lykkeligen ankommen hertil. En anden Vestfarer, Capt. Schiander, som man heller ikke længe har hørt noget til, formodes at ligge i Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
En sjelden Bogauction vil finde Sted her i Hovedstaden til forestaaende Foraar, idet vor tabte, verdensberømte Lærde, Biskop Fr. Münters betydelige Bogsamling bortsælges ved offentlig Auction, der tager sin Begyndelse den 1ste Marts. Den bestaaer af over 14,000 Bind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
Her er i disse Dage udkommet et Bind polemiske Digte under Titelen: "Breve fra Paradiis der ei allene med Hensyn til Form, men ogsaa formedelst Land, Vid og Jdeefylde i saa høi Grad erindre og vor afdøde Baggesen, at de maae ansees for et høist interessant Product, der med Rette spænder den almindelige Nysgierrighed efter at faae den anonyme Forfatters Navn at vide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-06
Af Portraitmalet Greve fra Berlin læser man følgende Avertissement i Khous Adressavis: "Til de forestaaende Helligdage og Aarets Forandring kunde nok Mange bruge sit Portrait, naar ikke den trængende Tid forhindrede det, men jeg tager nu kun det Halve som før. Jeg har fra Aaret 1787 til Dato malet 1557 Herskaber i Danmark, Holsteen og Norge, af hvem jeg har alle Conturer og Grundtegninger liggende, hvorefter de endnu Levende eller Efterkommere kunne erholde deres eller deres Forfædres Portraiter."At ogsaa Helsingøer i Aar har havt sine journalistiske Juleløier", seer man af den ellers saa uskyldige Helsingøers Avis, i hvis No. 103, af 25de Decbr., man læser følgende Avertissement: "Tillid til Kienderes min egen Erfaring og Jndsigt i Billard=Kunsten: At jeg har afbenyttet Sagkyndige og intet sparet for at give mit Billard alt muligt Biedrag i enhver Henseende til Afbenyttelse og Adspredelse for Kiendere samt mine Velyndere i Publicum, beroliger mig tilstrækkelig imod det Rygte og Udsagn som ildesindede af Misundelse og Skadelystne skal have udspredt og - at Billardet er skiævet. - Dette ansees og erklæres for Usandhed og en aabenbar grov Digt, hvad enten den er udtængt eller avlet i en fiin eller grov Dragt. - Helsingøer den 25de Decbr. 1830. - Jens Dahl Arentzen, Tracteur."