JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Det Vigtigste i de sidste 4 Uger var egentlig kun Gjen klangen af en Begivenhed, nemlig: Følgerne af Sammensværgelsen. Dette var en fatal Historie. Vil den ikke overalt udbrede Ængstelse, Vil ikke Mistanken overalt udstrække sine inqvisitoriske Hænder, Vil ikke den skjønne Aandsvirksomhed, der staaer i Begreb med at udvikle sig, lammes, Vil ikke Enkelte benytte Leiligheden til at trænge sig frem- og derved fortrænge Andre, Dette var den frygtsomme Forventning, og nu er alt det Trykkende og Truende heldig og ganske forsvunden. Og denne glade, oplivende Forandring, skylder man den unge Monark personlig. Ofte har Sammensværgelsen mod Monarcher just udviist disses Sjælsstor hed og saaledes og her. Den første Efterretning om Sammensværgelsen udbredte Skræk og Uvillie gjennem alle Riget, Provindser; umiddelbart derpaa indløb fra alle Kanter, og fornemmelig fra Armeen, Adresser til Kongen, som baade bevidnede hiint Indtryk, og tillige Hengivenhed og Troskab; Paa samme Tid indtraadte imidlertid hiin mørke forventningsfulde Stilhed. Kongens Svar til Armeen og Flaaden, var yderst glædelig: det lød saaledes: Hvis nogle Militairpersoner ere anklagede for en skjændig Forbrydelse, saa har Hs. M. dog derfor ingenlunde tabt sin Agtelse for Armeen og Flaaden; tvertimod mere end nogensinde vis paa at finde Troskab og Lydighed, har han fordoblet sin Tillid til de Militaire, hvis Æresfølelse vil opmuntre dem til, ved enhver Leilighed, at lægge deres Mod og Disciplin for Dagen, hvor det gielder om at understøtte deres Monarchs Rettigheder og forsvare hans Undersaatters Liv og Eiendom. Han havde jo ogsaa Gierningen beviist, hvormeget han stolede paa det res Troskab, idet han, som sædvanlig, betroede sig til deres Rækker, just da den skammelige Sammensværgelse opdage des. Kongen var nemlig dengang netop i Leiren). Ved dette vise Svar, i hvilket intet Ord antydede Trudsel eller Jnqvisition, bleve alle Conspirationens beklagelige Følger tilintetgjorte. Forfølgelser kunde nu ikke meere befrygtes; de faa notorisk Skyldige vare allerede overleverede til Domstolene og hele Sagen gaaer nu en gavnlig Forglemmelse imode."
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Den østerrigske Regjering har funden sig foranlediget til at advare sine Undersaatter mod den politiske Forening eller Sect, som benævnes Ciovine Italia eller det unge Jtalien. Denne Sect skal, efter Regjeringens desangaaende udstædte Bekjendtgjørelse, være endnu værre end det forrigelse Carbonaria; sammes Tendents: Omstyrtelsen af de bestaaende Regjeringer og den hele borgerlige Orden; Midlerne, li hvoraf den betjener sig, Forførelse og selv Mord, paabudnesaf dens Formænd, i Form af en hemmelig Ret, hvorpaa man i Frankrig har seet et Exempel. Den østerrigske Regjering erklærer saavel Indtrædelsen i denne Forening, som Medvidenheden om sammes Virksomhed, for Høiforræderi so
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Blandede Efterretninger. Kronprindsen af Balern, der for nylig opholdt sig i Constantinopel, havde den 20de f. M. Audients hos Storherren paa Slottet i Beilerbei. Denne Audients, den første som nogen Kongelig Prinds af et europæisk Hof har hav hos Storherren, var mærkværdig formedelst Ceremoniellet, som fandt Sted derved. Garden var nemlig ikke, som ved europæiske Ministres Modtagelse, opstillet i Forgaarden til Seraillet, men langs med Kysten, og begge Ahmed Paschaer, kom Kronprindsen imøde lige til den yderste Slotsport, og førte ham ind i det for Storviziren bestemte Gemak, hvor man bød saavel ham, som de Fornemste af hans Følge, kostbare med Brillanter udzirede Piber og Caffe, ligeledes i pragtfulde med Ædelstene stykkede Kopper. Kort derefter blev Kronprindsen buden ind i den storherlige Audientssal, hvor Sultanen staaende oppebiede Prindsen, en Omstændighed, der forhen var uhørt ved diplomatiske Audientser. Efter sædvanlige forbindtlige Attringer fra begge Sider, bad Sultanen Prindsen at modtage til Erindring hans Portrait paa en med Brillanter rigt garneret Tabatiere. Ved Slutningen af Audientsen bad han Gesandten Friherre v. Stur mer, at nævne ham alle de Personer, der vare i Prindsens Sulte, hvorpaa han omsider gav Ordre til at forevise Prindsen saavel samtlige Appartementer, som Palladsets Haver. Ved Bortgangen gjentog Garden de militaire Æresbeviisninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Om Landers Nigerexpeditionen meddeler Liverpool-Coureren" følgende nærmere Efterretninger: "Quorra" og Elborkal ankom efter en lykkelig Reise, midt i October, til Floden Nun; men havde, førend deres Ankomst dertil, den Sorg, at beklage Tabet af Capt. Harris, som commanderede Quorra. Han var en meget erfaren og duelig Soofficeer, og havde i flere Aar gjort Tjeneste paa Kysterne af Africa han vilde have været Expeditionen til megen Nytte. Kong Bay, som de Reisende besøgte i Brastovn, syntes at have glemt sin tidligere Uvillie mod Lander, og aflagde Besøgsombord. Den sorte Majestæt behandledes af Søofficererne med megen Agtelse, og gaves en høilandsk Dragt, Kappe og Fjeder. Han hoppede og sprang af Glæde derover, som en Dreng der faaer sine første Beenklæder. Frivillig ledsagede han Expeditionen, og kunde ikke see sig mæt paa Damp baadene, der, ligesom levende Væsner, gik paa Vandet, og overgik alt hans Begreb.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
I Underhuset forelæstes den 22de f. M. 3die Gang Billen angaaende Ophævelsen af de paa Jøderne hvilende Indskrænkninger, og antoges, efter en kort Debatte, med 189 Stemmer imod 52. Sir Edvard Codrington, Hr. Sheil- og Hr. Cuttiar Ferguson udtalede sig for Billen. Den 2den Juni døde i London Nævekæmperen (Baxe ren) Simon Byrme, fra St. Alban, af Følgerne af en Nævekamp, som han Torsdagen iforveien havde havt med Dea Burte. Inden han opgav Aanden sagde han til sin Pige, Døer jeg, saa ere ikke de Puf, jeg har faaet, Skyld der men Ærgrelsen over mit Nederlag. Jeg vilde hellere være bleven dræbt i denne Kamp, end overvunden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Et Parlamentsvalg i England. (Af et Værk under Titel: "Storbritanien i Aaret 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
ved Baron v. Hausses, Carl den 10des sidste Marie ne Minister. Et saadant Folk, der udover sin Andeel i Souverainiteteten, der vælger sig sine Mandatarier, hvem det betroe dets Rettigheders Forsvar og dets Friheds Varetægt, frembyder et imponerende Skuespil. Ja, i Sandhed, det er en stort Skuespil!
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
En Morgenstund hører man, at det har behaget Ministrene, at lade Kongen vide, at han naadigst vilde opløsParlamentet. Derved tænker sig hele Folket noget, alle Ambitioner komme i Oprør, de Ærgierrige opfylde Landeveien, London er øde, Provindserne faae deres rigeste Jndbyggere hjem og den arristokratiske Stolthed ydmyger sig for den plebeiske Trodsen. Menneskenes Følelser ere ikke meere paa det rette Sted. Den selskabelige Gradation er omvendt, Der seer man nu en Lord trække sin Handske af og at lægge sin Haand i sin Slagters eller sin Forpagters raae og smudsige Haand, med Forsikkring til hiin, at hans skal vedblive at tage alt sit Kjød hos ham, eller til denne, at hans Forpagtning skal vorde fornyet. Nu beklager saadan Lord Landmandens Skjebne, der maa svare ham Tiender. Han vil da være den første og ivrigste, der vise arbeide paa Tiendernes Afskaffelse, skjøndt imod sin egen Fordeel. Manufacturisterne og alle mulige Stænder overses nu med lignende Løfter og Fordele hver i deres Fag. Nogle Taabenakker lade sig lokke af disse skjønne Taler, og love at give deres Stemmer. Andre, der ere bedre underrettede, sælge deres Stemmer og forbeholde sig den umiddelbare Opfyldelse af de dem givne Lofter. Jgien andre gier ikke deres Stemmer, fordi de ikke ere af lige Mening med Candidaten, eller fordi de have bedre Tilbud fra en anden o. s. v. o. s. v. Enhver Candidat maa cabalere, det er, han maa gjennemstreife de Stæder og det flade Land og tage ind til Enhver, der har Stemmeret, selv til den, der er ham imod og aldrig vil vælge ham; han maa tage imod enhver Haand, der bliver ham buden, rolig høre paa alle Anmærkninger og ofte tage imod haarde Bebreidelser; han maa give Løfte paa alt hvad der forlanges af ham, bukke sig for enhver Fripostighed, kort - - han maa comprommittere den Stand, Værdighed, som han attraaer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
En Candidat kan, hvor stor end hans Jver og Virksomhed monne være, dog ikke virke personligt overalt. Han vælge, derfor udaf en Classe, der befatter sig med denne Jndustri green, en Valg=Entrepeneur, der, imod en bestemt Sum forbinder sig til at skaffe ham Stemmer. Han antager ligeledes en Procurator, som for nogle hundreder Guineebestrider hans Modparters Stemmeret, enten med Ret eller Uret, og forsvarer sin Mandant. Breve, Reiser, Maalt der, Jntet bliver uforsøgt. Hos alle Opsynsmænd og Gjest givere er foranstaltet, at de Stemmeberettigede have fri Reise og Beværtning, som de ogsaa drabeligen benytte sig af Landeveiene ere opfyldte af Equipager med fire Heste for Paa hver Station modtages de Reisende med et stedse dækket Bord, og dette lykkelige Liv vedvarer indtil deres Hjemreise. Eqvipagerne ere til Alles Tjeneste gratis. Under disse Præliminairier, forsømmes et heller at forskaffe Candidaten, saa at sige, en gunstig Athmosphære. ligeledes behængte med slige Baand. (Sluttes næste Gang.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Fædrenelandet. Læsø. Den 31te Juli om Morgenen stødte paa Grund, sydes, af Øen, Capt. Peter Mathison, Skonnert Robert Burns af Aberdeen i Skotland. Han var her kommen med Hvede fra Danzig og skulde til Leith. Captainen har Haab om at blive flot ved egen Hielp, hvortil Vind og Veir er ham gunstig, men ved Solens Nedgang stod Fartøiet dog uforandret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Blandede Efterretninger. Jfølge Circularskrivelse fra Cancelliet til Stiftamtmændenne, kan det under Mulct ifølge Brand=Anordn. af 6te April 1832 5 14, ikke tillades nogen at anlægge Luftvarme=Apparater (da det let kunne foranledige Jldebrand, uden at have gjort Anmeldelse derom til Brandvæsenet og Bygnings-Commissionen, og til samme indleveret Tegning; først efterat denne Commissions, med Amtmandens Approbation forsynede, skriftlige Bestemmelse er erhvervet, kan det tillades, at der begyndes med Opførselsen. Hvorledes Apparatet og Ovnen skulle være indrettede, læses i Collegial=Tid. af 3die D.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. Den 2den Aug. H. L. Spliid f. Kbhvn. m. Stykg. Den 3die N. Lydersen f. Østerr. m. Træl. J. Helmes m. Kornv. f. Randers, best. t. Norge. I. Flor ness f. Sæby m. Korn, best. t. Lillesand. H. J. Petersen f. Æreskjøb. m. Korn, best. t. Mandal. S. M. Svinding m. Kornv. f. Faaborg, best. t. Arendahl. J. Johnsen f. Arendahl m. Træl., best. t. Sæby. A. Sørensen og H. L. Lorenzen, begge m. Kornv. (sidste ogsaa m. Sviin) f. Callundb., best. t. Norge. H. Thorbjørnsen m. Rug o. Kaffe f. Mariager, best. t. Tønsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
- Udg. Den 1ste : P. H. Nissen t. Gothenborg m. Uld. J. Rennison t. England m. Been. S. Olsen m. Korn, Fedev. og Kaffe. Den 2den : C. Munck t. Kbhvn. m. Stykg. H. Kaarsberg t. Norge m. Kornv. S. Horne t. Christiansand m. Rug.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Hals Skibsliste. Jndk. Den 2den August : S. Frederichsen af Sandefjord fra Laurvig m. Træl. N. Sjøstrøm af Fiskebekskihl fra Østerr. m. Træl. M. Bank af Rams fra Halmstad m. Træl. H. B. Kruse af og fra Grenaa m. Rug. J. Jessen af Flensborg fra Holmes m. Tagsteen. John "Rennison af Sharborough fra Frederikshavn m. Kreatur been. Den 3die C. Olsen af og fra Østerr. m. Træl Francis Cobb af Bredlington fra Sunderland m. Steenkul. - Udg.: Den 2den: H. Hansen af Skagen til Frederikshavn, ball. Den 4de: Jens Christensen af Aalb. til Mariager m. Stykg. Den 5te: P. Petersen og S. Toriesen af og til Østerr. med Kornv. S. Halvorsen af og til Porsgrund m. Korn. W. Kielsen af og til Mandahl m. Kornv. A. F. Lorende af og til Holmestrand m. Kornv. C. Olsen af og til Arendahl m. Kornv. H. Simoni af Aalb. til Antverpen m. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Vinden. Den 2den August : VSV.; den 3die NB. til N.; den 4de: N.; den 5te SD., mod Middag O.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Bekjendtgjørelser. De danske Kjøbstæders Brand=Forsikkrings=Regnskab fra 1ste October 1830 til 30te September 1831, ligger i fire Uger til Eftersyn paa Tingstuen i Raadstue=Bygningen. Aalborg, den 27de Juli 1833. Magistraten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
En Beboelse af Stue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Loftsplads, og en liden smuk Hauge, er enten strax eller til Michaeli=Fløttetid at faae til Leie, i Enkemadame Bach's Sted udenfor Vesterport. Om Leien accorderes med Skomagermester A. Bach, boende ved Latinskolen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
En Dreng, som er confirmeret, der har Lyst til at lære Grovsmed=Professionen, kan blive antaget, enten strax eller til 1ste November, naar han derom henvender sig til Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
2 smukke Værelser med eller uden Meubler, samt Adgang til en smuk Have, kan faaes tilleie. Adresse-Contoiret giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Stedet Nr. 313 i Brandstrupgaden, som forhen har tilhørt Snedker H. Bech, og nu beboes af Josua de Lemos, kan underhaanden faaes tilkjøbs paa billige Vilkaar eller og i Mangel af Salg, da til Leie, til næstkommende Fløttetid. Man behage desangaaende at henvende sig til Procurator Dannisøe heri Aalborg, det snareste muligt, Rug, særdeles frisk og god, sælges i skjeppeviis hos Albert Raffel ved Vesteraa. NB. Prisen er 3 Mk. Skjeppen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
En liden Leilighed, bestaaende af 2de Værelser med Kjøkken o. s. v., kan til førstkommende Mikkelsdag faaes til Leie hos Sadelmagermester Funck. Aalborg Byes og Omegns Sparekasse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
At Sparekassens Contoir er flyttet fra Raadstuen til Viinhandler Bochs Gaard paa Hjørnet af Bispens- og Gravens Gade, bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende. Opgangen er i Bispensgade af den høie Trappe, Indgangen i Forstuen strax paa venstre Haand. Aalborg, den 2den August 1833. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Undertegnede anbefaler sig med meget gammel Rom til 5 Mk. med Flasken, fortrinlig god Cognac, Vanille og Kryder Chocolade til forskjellige Priser, hvidt og couleurt Punsch=Essents, stødt Riismeel af udmærket Godhed, Efgarrer, Vixlæder, Saalelæder og sorte Kalveskind, Schal spil og m. m. F. W. Siiger, paa Nytorv. En Barnvogn ønskes til Kjøbs; den Søgende anvises
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Proclamata. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Mad. A., som under 8de Juni er læst ved Morsø Herreders Ret, og den 17de samme Maaned ved den Kongelige LandsOverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring i af gangne Provst Johannes Jakob Prætrius, Sognepræst for Thødsø og Erslev Menigheder her paa Morsø- og efterlevende Enkes fælles Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Nykiøbing paa Morsø, den 27de Juli 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Creditorerne, i Boet efter den under 7de Dennes afdøde Sognefoged og Gaardmand Jens Afstrup af Dorfstved i Dronninglund Sogn, ere, ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 31te Juli 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Underret og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogen at fordre i hidtilværende Gaardmand i Beistrup, Mads Pedersen Frosts, og hans afdøde Hustrue, Mariane Christensdatters fælles Bo, indkaldte, med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, til inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer: hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 31te Juli 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Licitationer. Torsdagen den 8de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, for Havne=Kassens Regning, paa Raadstuen heri Byen, afholdt Licitation over Arbeidet med Opførselsen, af et Værn om Pladsen ved Vester=Aa, hvor Færgerne ligge, bestaaende af nedrammede Pæle med Hammer, og fornødent Forbindings=Tømmer; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Overslag og Conditioner ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Aalborg, den 5te August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-07
Auctioner. Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Tirsdagen den 13de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Bispegaarden her i Byen, til Salg af adskillige Meubler og Effecter, saasom: Sophaer, Stole, Borde, Speile, et nyt Mahogni=Schatol, en Deel Kjøkkentøi, en stor Kobber=Kjedel, noget Sølvtøi, Vogne, Ploug, Dækketøi m. m. m., hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Conditioner og Catalog ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad Jensen. Aalborg, den 31te Juli 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Portugal. En Falmouther=Tidende havde udspredt den Efterretning, )at Lissabon efter en blodig Kamp var bleven erobret af Adelmiral Napiers Flaade, hvilken Efterretning skulde være med deelt af et engelsk Krigskib, som paa sin Fart igjennem Canalen praiede et andet. Dette stadfæstes imidlertid ikke ved de nyeste Beretninger fra Falmouth af 31te Juli, der lyde saaledes :
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Det Kongelige Dampskib Africa er ankommet hertil fra Lissabon og Oporto; det forlod første Plads den 23de, sidste den 25de Juli. Admiral Napier krydser med hele sin Eskadre foran Tajo, uden dog hidtil at have foretaget noget Angreb. D. Miguels Stridskræfter i Lissabon holdt sig færdige til Kampen, dog ansaae man det Jndtryk, som Napiers Seier havde frembragt, for stærk, til at mansk kunde vente nogen betydelig Modstand af Miguelisterne, især da de bedste af disses disponible Tropper ere afgangne til Alentejo, hvor nu Sir John Campbell i Spidsen for 6 af 7000 Mand staaer ligeoverfor Hertugen af Terceira. Denne sidste havde afsendt 1200 Mand for at tage Posto ved Kysten, og disse vare rykkede ind i St. Uebes, imidlertid hører man, at den miguelistiske General Mollellos er i Begrebs, med at forfølge dem. Ved Oporto er Kampen fornyet, men endnu holde Pedrinerne sig tappert. Den 25de om Morgenen Kl. 5 sk. (samme Dag altsaa, da Dampskibet forlod Oporto) angreb den miguelistiske Armee, under Bourmonts Anførsel, Forskandsningerne omkring Oporto med stor Heftighed. Det første Angreb skeete i den Hensigt at bane sig Vei til Lordello; henimod Kl. 9 aabnedes ogsaa Angrebet mod Liniernes paa Stadens Østside. Angreb og Forsvar var lige haard i nakket. Efterat Bombardementet havde varet til Kl. 12, bortførte Beleirerne deres svære Skyts, og kun Musketildens fortsattes; tilsidst maatte dog Bourmont trække sig tilbage med betydeligt Tab (man siger omtrent 1500 Md.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Ved Dampskibets Afgang ventedes et nyt Angreb den følgende Morgen. Den eneste Fordeel, som Beleirerne skal have havt, er Besættelsen af Høiderne ved Arta. Ogsaa de Constitutionelle skal imidlertid have lidt betydeligt; iblandt andre engelske Officerer er Oberst Cotter, Chef for den irblandske Brigade, falden. Paa Miguelisternes Side skal en Søn af Bourmont være dræbt. D. Miguel har ligesom O. Pedro udstædt en Proclamation, hvori han opfordrer Beboerne af Oporto, saavelsom Officerer og Soldater i D. Pedros Hær, til at gaae over til sit Partii, i hvilket Tilfælde han lover dem fuldkommen Amnestie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
De portugisiske Anliggender synes i det Hele nu at være kommen til det Punkt, at en Afgjørelse snart kan forventes. At man ogsaa i Nabolandet Spanien har denne Mening, sees af Beretningerne om de hyppige Statsraadsmøder, der holdes i Madrid i Anledning af det Spørgsmaal, som der skal interveneres eller ikke. Ministeren Zea Bermudet skal være stemt for det første, men Ministeren Ofalia har forestillet, at man herved ufeilbarlig vilde komme i Krig med Frankrig. Kongen skal endnu ikke have taget nogen afgjørende Beslutning, og som en Følge deraf afløser det lene Rygte det andet; snart siges Hr. Zea, snart Hr. Ofalia at skulle udtræde af Ministeriet. Jmidlertid troes endnu almindeligst, at Jnterventionen ikke vil finde Sted, fordi Hr. Ofalias Forestilling om det Upassende og Urimelige i at understøtte en Regjering, der aabenbart begunstiger CarUlisterne, har gjort stort Indtryk saavel paa Kongen som paa Dronningen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Julifesten er nu forbi, og Pariserne have høitideligholdt samme med megen Deeltagelse, uden at den er bleven forstyrret ved nogen Slags Uorden. Det samme synes at have været Tilfældet i Frankrigs øvrige store Stæder, forsaavidt man hidtil har Efterretning fra disse. Om den første Dag - Sørgefesten - udtrykker et af de offentlige Blade sig saaledes: Dagen var helliget Mindet om de Faldne, og værdig denne sin Bestemmelse er den høitideligholdt af Befolkningen. Overalt bemærkede man den alvorlige og rolige Holdning, der erindrede om hiin, man kunde næsten sige instinetmæssige, Orden, som herskede i Paris umiddelbart efter Julirevolutionen, da der hverken gaves Gaarde eller Gensdarmer til at opretholde det, som man ved Hoffet pleier at kalde Orden. Fra Dagens Frembrud vandrede antalrige Skarer af Borgere i Sørgedragt til de beskedne Mausoleer, som vare opreiste paa de Faldnes Gravsteder, og siden samledes de i Kirkerne, hvis Portaler vare behængte med Sort og prydede med Evighedsblomster, for at bivaane Siælemesserne. Foran Louvre var opreist en Søile, omgivet med sort Flor, ved hvilken Nationalgadens Musikcorps opførte Sørgehymmer; kort - siger Referenten: denne Dag var virkelig skjøn; alle politiske Lidenskaber syntes forstummede, og J. de Paris lægger særdeles Vægt paa, at Politiets Virksomhed hiin Dag var aldeles ufornøden; tvende Personer, som etsteds tillode sig upassende Attringer, bleve anholdte og skaffede tilside af de Tilstedeværende selv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Cholera, er nu fra Portugal trængt ind i Spanien i Provindsen, Estremadura. Ogsaa i Holland samt i London maa den være udbrudt igjen, hvilket sees af de Ordrer, som den franske Handelsminister har afsendt til Havnene ved Canalen. Hvad London angaaer, da siger Ministeren, at Communicationen mellem England og Frankrig er for betydelig til at kunne standses, hvorfor man maa indskrænke sig til at henvise Skibe med Syge ombord til det nærmeste Lazareth.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Grækenland. Kong Otto har paa sin Fødselsdag tilstaaet Palikarerne Amnestie, og stiftet paa samme Dag en Fortjeneste Orden, under Navn af den hellige Frelsers Orden, til hvis Stormester han har udnævnet sig selv. Kirkevæsenet organiseres det skal dirigeres af en Synode, ligesom det er Tilfældet Rusland, og blive uafhængigt af Patriarken i Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Nu taler man om Anlæggelsen af en Residentsstad paa Jordtungen ved Corinth under Navn af Ottostad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Blandede Efterretninger. Den 28de Juli døde i London den ædle Menneskeven, Wilberforce i en Alder af 74 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Dronningen af Storbrittannien har sendt de hannoverske Damer en Taksigelsesskrivelse for de betydelige Haand= og Kunst-Arbeider, som de have sendt det i London oprettede Selskab til nødlidende Udlændinges Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Fædrenelandet.