JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den Orgel=Concert, som Hr. Boeller gav i Slotskirken, i Kbhvn., var, ligesom de tidligere givne Concerter og Aftenunderholdninger i denne Saison, kun lidet besøgt. De tilstedeværende Musikyndige forlod denne Concet i høi Grad tilfredsstillende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
En stor Vare=Auction er begyndt den 18de Ds. i Kjøbenhavn. Det er nemlig et betydeligt Assortement af de moderneste, meest smagfulde slebne engelske, franske, americanske og behmiske Chrystal- og Glasvarer; - en Deel Pariser- og Viener-Taffeluhre, Servicet af fineste Porcellain, med Decorrationer og rig Forgyldning, fine Parfumerier, endeel gammel Rhinsk- og fiin Bordviin paa Boutellier &c. &c., i Huset Nr. 1 i Viingaardstrædet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Copulerede. J Viborg Bispegaard; Kammerherre og Stiftamtmand over Viborg Stift, Greve F. V. Ahlefeldt, af Laurvig og Frøken A. D. K. Hansen. - J Thisted, Overkrigscommissair Faye og Jfr. N. Holst. - J Nykjøbing paa Morsø, Hospitalsforstander Falsen og Jfr. M. Ettrup. - J Skade Præstegaard: Adjunct ved Horsens lærde Skole, B. Storm og Jfr. Nicoline Bierring. Middel til hurtigt at befrie sig fra den slemme Lugt i nymalede Værelser. Man sætte et Fad glødende Kul midt i Værelset, kaste 2 a 3 Haandfuld Enebær paa samme, lukke Vinduerne, Kakkelovnen og Dørene. Aabner man da efter 24 Timers Forløb igjen, da vil den usunde, ubehagelige Lugt være aldeles forsvunden. Enebær=Røgen skader ikke Tapeter, Decorationer o. s. v. noget. For at forbedre Smagen af Thee, skal et lidet Gran kulsyret Soda, kommen paa Potten, være meget probat. Om Smugleri eller Toldsvig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
(Af Politievennen.) Det er bekjendt, at der ved flere Kjøbstæder, som ligge ved Søen, er stationeret Krydsbaade for at forebygge Smugleri og Toldsvig. J Forening med Toldopsynet paa ethvert Sted kunne de vel bevirke at intet Contrabande indføres i Kjøbstaden selv, men ikke at saadant indbringes paa Landet mellem Kjøbstæderne. Et Skib der f. Ex. er bestemt til Svendborg, vil, imellem denne Kjøbstad og Faaborg, eller imellem Faaborg og Assens, lettelig kunne landsætte Varer, endog for det alleraarvaagneste Toldopsyns Øine. Derefter kan man lade Skibet fortolde i Svendborg hvad man finder for godt, Landet opfyldes af Kram, der udhøkres til stor Skade, ja til Ruin, for den told- og skatterydende Borger i Kjøbstaden, der naturligviis ikke kan holde Priis mod Smuglegods. Den skrantende Handel i nogle Kjøbstæder hvor Toldindtægterne neppe kunne gagere Toldvæsenet synes at bevise Rigtigheden heraf. Paa de mindre Øer kan Smugleri endnu vanskeligere hemmes, thi er Krydsfartøiet vestlig, kan Varerne landsættes østlig, og omvendt. Besynderligt at intet Toldopsyn er paa Taasinge, der dog har ligesaa mange Skibe som Svendborg; thi at Smugleri derved lettere kan drives er sandsynligt. Opmuntrer høi Told til Smugleri, saa maa Nedsættelse kunne standse det; thi lav Told maa kunne svare til høi Bekostning ved Smugleri, til Hielper og Hielpershielper. ved Statens Kasse forvanskes, Borgeres Næring tilintetgjøres, og en skadelig Jmmoralitet fremkaldes, hævedes; ja man kan gjerne sige, at der kun er et kort Skridt fra Smugleri til Tyveri.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Jndsendt.) Ved Captain, Bye og Herredsfoged HHNRI FLINDTS. Grav. Ja Kjærlighed og Fendskabs Pryd, Det var Dit ædle fromme Hjerte, Felvillighed Din förste Dyd, og Andres Nöd kun var Din Smerte. - Da trode Verden var saa skjön, Thi Ondskab kunde jo ei satte Det ærlig Sind, hvis bedste Lön, Var Andres Vel, ei Jordens Skatte. - Ei ahned Da den holdne Ögle, Som spyede Edder om Din Favn, Som brugte Venskabs falske Nøgle, Mens den bagvadskede Dit Navn. -N. har Da Fred i Herrens Havn, Mens Sorg omhyller her Din Baare; Thi Mange föle dybt Dit Savn, Dit Minde væde Godes Taare. -(Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Tanker, helligede en afdød Ven Forvalter PDER HOI paa Lundbek. Naar Skjalden gred i Harpens Strænge, Og sjunged Stormands Livsbedrivt, Mens Saga grov sin Runeskrivt, Som förtes lydt og gjemtes længe, Da hörtes ofte skjönne Toner i Om Mandens underfulde Færd, De løde herligt om hans Værd, Men var kun kjöbte Lovsermoner. saa tænkte jeg, som ved Din Baare Stod laus og stitred mod Dig hen, Da syntes mig at Vennens Taare. Bedst taler om den tabte Ven. Men her jeg lærte grant at kjende, At Vennens Sorg har ogsaa Ord, Jeg hörte Sandheds Tolk Dig sende Et Afskeedsqvad fra denne Jord. Og Qvadet löd saa skjönt remodigt, Fremkaldte Suk af Manges Bryst, Men lærte: selv naar Taaren blodigt Paa Hjertet brænder, gøer den Trøst. Tilgiv mig. Ven, hvad her jeg minder, Selv Sorgen haver Almagt skabt, Naar Jorden taber, Sjælen vinder, Du vundet har, Din Ven har tabt! Tillad mig dette simple Minde At sætte paa Din Grachöi hen: Da havde mangen, mangen Ven, Og aldrig fandt Du nogen kjende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Døde. Forhenv. Forvalt. v. d. Kgl. Theaters Garderobe O. I. Ibsen, 75 Aar; Jnspecteur v. d. Kgl. Fødselstiftelse E.B. Bendz, 76 Aar; Brændev. Brænder Th. Jacobsen, 56 Aar, forhenv. Brændev. Brænder Chr. J. Nørskov, 59 A.; Skibscapt. L. N. Petersen 63 Aar; Jfr. C. Trant; Værtshuusholder I. K. Strandgaard, 66 Aar; alle i Kbhvn. Justitsr., By- og Herredsfoged N. F. Stabell, i Middelfart. Værtshuusholder Chr. Staal, 87 Aar, og Uhrmager Caspeller, begge i Aarhuus. Forhenv. Garver Viingaard, 86 Aar; Reebslagerm. J. Soelberg, 58 Aar; Raadstubud Chr. Schmidt, 44 Aar; Toldbetjent Lunds Enke; alle i Randers. - S. D. I. Krumbhaar, f. Loz, 76 Aar, i Oldesloe. Mad. J. Petersen, 35 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. Den 17de Decbr.: J. P. Jørgensen af og tilFrohvn. fra Aalb. m. Stykgods. C. Munch af og til Frohvn, fra Kbhvn. m. Stykg. P. H. Graae af Faaborg, fra Drammen bestemt til Faaborg m. Træl. (Jgien udgaaet d. 18de.) D. 18de: N. Olsen af Laurvig fra Mariager, bestemt til Norge m. Korn. D. 19de: E. Knudsen af Kragers fra Aalb., bestemt til Norge m. Korn. -
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Udgaaede. Den 17de: C. Aagesen af og fra Aalborg, til Antverpen med Havre. Den 18de: O. Chr. Bærent af og fra Fdhvn. til Aalb. m. Sukker, Viin, Havre og tomme Foustager. H. C. Grubbe af og fra Corsøer til Laurvig m. Korn. N. S. Dyreborg af og til Odense fra Antverp. ball. J. R. Claussen af Eckernforde fra Bergen, til Vismar m. Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hals Skibsliste. Jndk. D. 18de Decbr. Th. Pank af Aalb. fra Antverpen ball. - Udg. D. 18de: F. Krohn af Nibe til Ostende m. Havre. E. Knudsen af Kragers til Østerriisver m. Korn. D. 20de: P. Bruun af og til Kbhvn. m. Rug og Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Vinden. Den 17de Decbr.; S.B., den 18de Ord.; den 19de: V.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Aalborg Torvepriser, den 22de Decber. Oxekjød 3 a 5 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør 17 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 7 s.; Kartofler 10 s. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Aalborg Kirker. Fjerde Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. stor Fogh; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste, Copulerede. Den 19de Decbr. Snedkermester P. C. Winding og Pigen Johanne M. Larsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Begravet. Den 20de Decbr.: Tømmersvend Henrik Hansen, 33 Aar 3 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Ved Tallotteriets 1374de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 61. 61. 28. 1. 42.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Bekjendtgjørelser. Min Mand, Kjøbmand Lauritz Christensen Nörgaard, er ikke mere. Idag, i en Alder af 75 Aar, og i vort Ægteskabs 42de Aar, ophörte efter et Par Ugers Sygdom, hans virksomme Jordeliv. Blid og rolig var hans Overgang, i det hans fromme Aand gik til Gud igjen. Mit Taber uerstatteligt. Overbeviist om Venners Deeltagelse, frabedes Condulence. Aalborg, den 17de December 1832. Ane Dorthea sal. Nörgaards, söd Egeschou.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Det bekjendtgjøres herved, at i Henhold til det Kongelige Danske Cancellies Placat af 15de November d. A., vil den under nedenstaaende Firma udkommende Tidende, som i en Række Aar har ført Titelen: Den Danske Statstidende, med dette Aars Udgang aflægge denne Titel, og derpaa fremdeles blive fortsat fra Nytaar 1833, under Titel afDen til Forsendelse med de Kongelige Brevposter privilegerede Berlingske politiske og Avertissements=Tidende. Bladet vil iøvrigt som forhen udkomme 6 Gange ugentlig, uden nogen Forandring i Henseende til Jndhold og Bestemmelse. Kjøbenhavn, den 17de December 1832. Brødrene Berling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Undertegnede har nedsat sig heri Byen som practiserende Læge. Løgstøer, den 22de Decbr. 1832. M. Jelstrup, Cand. Chirurg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Fornyelsen til det 86de Klasse=Lotteries 1ste Klasse, som bliver trukken den 4de Marts næste Aar, kan skee fra nu af og indtil 18de Febr. De som i min Collection h. vinster eller Fri=Lodder ville behage at affordre samme, forsaavidt saadant ei er skeet, inden foreskrevne Tid. Nye Lodsedler a 2 Rbd. og mindre Dele i Forhold kan tillige bekommes. Aalborg, den 22de Decbr. 1832. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Nytaarsdag afholdes et Borgerbal i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil billetterne a 1 Rbdlr. kunne afhentes til i det seneste Mandagen den 31te December hos Aalborg, den 21de Decbr. 1832. Jens Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Løverdagen den 29de Dennes, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskabs Locale. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hos Bøssemager P. Wilsen er en liden Vindovn at faae tilkjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Gode malede Sennep faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Af min Gaard ere 2de Gjæs bortgaaede, for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur, om forlanges, af L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Kjøbenhavnsk hvidt Bordel til 8, 6 og 4 s. Flasken, faaes hos Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Bedste holsteensk Hvedemeel og kjøbenhavnsk Aqvavis faaes billig hos N. Schibbye.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Af Aalborg Byes Enke=Pensions-Stiftelse, fra 8de August 1798 (Oldenborgske Enke=Kasse), bliver Udbyttet for Aaret til 13de Juni d. A. til hver 4 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sedler og Tegn, som mod Qvittering kan modtages hos Undertegnede. Aalborg, den 18de December 1832. Schmidt, Justitsraad og Byfoged.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Humlestærk Øl faaes for 6 Skilling Flasken hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Fortrinlig klare og hele Risengryn kan faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
At Skiftet efter afgangne Jomfru Susanne Sophie Petersen af Hvamgaard, i Rinds Herred, bliver foretaget og sluttet paa Tingstedet heri Byen, Løverdagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Arvingernes Efterretning. Hobro, den 16de December 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
At Boet efter afdøde Pastor Engel Johan Daniel Jermiin af Vesterhassing i Dag er optaget og berammet til Slutning her paa Contoiret, Løverdagen den 12te Januar 1833, Eftermiddag Kl. 3, hvorved Repartitionen i Boet vil blive fremlagt, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Kjer og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 14de December 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Med et udmærket smukt Assortement Bundtmager-Varer, bestaaende af: Pelleriner, Boas, Pallentiner, Sælskinds-Støvler, Mandskraver og chelsen i Aarhuus, er jeg i Dag bleven forsynet, og som sælges til de meest billigste Priser. Aalborg, den 5te December 1832. J. H. Levn. i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Chocolade i alle Sorter i 1, 80, 88 Sk., samt 6. 7.8 Mk. pr. Pd. af P. Chr. leichmann & Comps. e anlagte Fabrik, udarWa
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
et i lukkede Maskiner til Udkomneste hed, sælges hos Ch. v. Spreckelsen, 1 Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Oplag af samme Chocolade er overdraget Hr. Kjöbmand Chr. H. Nielsen i Hjørring, der udsælger den til de samme Priser som ovenanført. Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Undertegnede er bleven forsynet med et Partie extra gode røde og hvide Vine, som udsælges i hele og halve Ankere, samt paa Bouteiller, til særdeles billige Priser. Aalborg, den 18de Decbr. 1832. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Tvende moderne Chatoller af Birketræ, 2 Stykker Cefoniairer, 2 Par Comoder og tvende Divan=Borde, ere at faae tilkjøbs hos Snedkermester Christian Beck i Urbansgade, Nr. 147.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Gaarden Frederikshøi, beliggende 1 1/2 Miil fra Aalborg, er underhaanden at faae tilkjøbs. Gaarden har omtrent 14 Tdr. Hartkorn. Man behage at henvende sig til Eieren paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Taxt, hvorefter Byens Bagere sig, indtil videre, have at rette og forholde. A. for Brød af sigtet Hvedemeel et Franskbrød til 4 s. Tegn skal veie 15 Lod. et Franskbrød til 2 s. Tegn skal veie 7 1/2 Lod. Hvedetvebakker for 2 s. Tegn skal veie 7 1/2 Lod. B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn skal veie 1 Pd. 16 Lod. et Suurbrød til 4 s. Tegn skal veie 24 Lod. et Suurbrød til 2 s. Tegn skal veie 12 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn skal veie 12 Pd. et Brød til 16 s. Tegn skal veie 6 Pd. et Brød til 8 s. Tegn skal veie 3 Pd. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv deigne og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 7 sk. Tegn pr. Skjeppe eller 30 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Alt Brød, som Bagerne udsælge, maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, af ethvert Slags Korn for sig selv, uden Jndblanding af Klid eller Afsigtninger; og tilholdes enhver Bager at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maa ei ansees om det veier i Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 10de Decbr. 1832. Magistraten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Mit paaboende, paa Strømgaden beliggende Sted, kan hos mig paa billige Vilkaar erholdes tilkjøbs og til eelsstrax tiltrædes. Hjørring, den 9de Decbr. 1832. D. A. Tjos.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Auctioner. Efter Reqvisition af Procurator Kørbye heraf Byen, som Befuldmægtiget for Skifteforvalteren og Curatore bonorum i afgangne Major, Herredsfoged og Ridder Westenholz's Stervbo, bliver Gaarden Frydenstrand i Frederikshavn, som forud forgiæves har været stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, Onsdagen den 16de Januar førstkommende, om Middagen Klokken 12, opraabt til Salg ved en fjerde Auction, og hvilken afholdes paa selve Eiendommen, der forud er beskreven i Nr. 130, 131 og 139 af denne Tidende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 19de Decbr. 1832. Heiberg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Efter Begjering af Procurator Møller, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Jens Michael Lassen tilhørende Sted i Nørresundby, der er indrettet til Beboelse for flere Familier, med tilliggende 2de Have pladse, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Fredagen den 18de Januar 1833, 2den Auction Fredagen den 1ste Februar 1833 og 3die Auction Fredagen den 15de Februar 1833, hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2 første Auctioner holdes paa Bytingsstuen, men 3die Auction i selve Stedet. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Aalborg, den 19de Decbr. 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Efter Begjering af derr. von der Pahlen & Kall, som Commissionairer for Skibs-Captain Rihoff, der Natten til den 25de f. M. indstrandede paa Øen Hirtsholmen med sit førende Skib Fortunall, bliver, Fredagen den 28de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, ved denne Kjøbstæds Havn forauctioneret det hertil Staden fra bemeldte Skib ilandbjergede Takkelage og Skibsinventarium, fornemmelig bestaaende af 27 Seil, et Ankertoug, en Pert line, Ankere og Kjættinger, en Jern=Kabyse, et Bogspryd, et Spil, nogle Rundholter m.v. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de December 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Paa den constituerede Herredsfogeds Vegne. Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Frankrig. Et Forslag betræffende nærmere Bestemmelser om de retlige Virkninger af Beleiringstilstanden, som af Seglbevareren, Hr. Barthe nylig er fremlagt i Pairernes Kammer, har ret sat Oppositionsvennerne i Harnisk, da endog de meest moderate af dem deri øine et frygteligt Jndgreb i de af Chartet garanterede Rettigheder. Forslaget lyder saaledes: Art. 1. Naar en Krigsplads eller en militair Post seer sig forsat i Beleiringstilstand, ved at de i Decretet af 24de December 1811 forudseete Omstændigheder ere indtrufne, da skulle alle Forbrydelser og Forseelser, som kunne gjøre Pladsens Sikkerhed Afbræk, være underkastede den militaire Jurisdiktion. Skulde intet permanent Krigsraad befindes paa Stedet, da blive overeensstemmende med de militaire Love, Krigsretter nedsatte. Art. 2. De øvrige Stæder og Sogne kunne kun da sættes i Kategorie med Krigspladse og militaire Poster, forsaavidt Beleringstilstand og sammes Følger betræffe, naar de indsluttes eller angribes af fjendtlige Tropper, eller Rebeller, og see sig hensatte i Forsvarstilstand. Denne Tilstand, af Jndslutning eller Angreb indtræder da, naar Communicationen indenfra udefter, eller omvendt, er afbrudt. Art. 3. J Tilfælde af en bevæbnet Opstand eller saadanne Uroligheder som true den almindelige Sikkerhed i et Sogn, i et Arrondissement, i et eller flere Departementer og overhovedet paa Steder, hvilke ikke henhøre til Krigspladse eller militaire Poster, for hvilke allerede er sørget i Decretet af 24de December 1811, er Regjeringen berettiget til følgende Forholdsregler: Art. 4. En Kongelig Ordonnance vil bekjendtgjøre Anvendelsen af nedenstaaende Dispositioner. Art. 5. Fra det Øieblik af at Ordonancen er kundgjort, skal den Overofficeer, som commanderer Divisionen eller hvem ellers af Regjeringen specielt dertil bemyndiges, have Ret til at bortfjerne alle Jndividuer, hvis Nærværelse kunde synes ham farlig for den almindelige Rolighed, fra det Gebeet, paa hvilket den proclammerede Ordonance finder Anvendelse. Art. 6. De nys nævnte Autoriteter skulle have Ret til at lade borttage alle Vaaben og al Munition. Art. 7. Saavel om Dagen som om Natten kan der af de competente civile Embedsmænd ligesom af Militaire, der i det mindste staae i Classe med en Underofficeer ved GensDArmeriet, skee Huusundersøgelser, saavel for at arrestere mistænkelige Personer, som for at lægge Beslag paa Papirer og andre Beviis=Documenter, Vaaben og Munition. Art. 8. Alle Anordninger som stride mod ovenstaaende, Love, træde ud af Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
At dette Forslag har vakt megen Sensation er just ikke besynderligt. Dog kunde det vel være, at det vandt Manges bifald, betragtet som en Parodi over de i Anledning af de sidste revolutionaire Tildragelser i Paris, af Ministeriet tagne gevorbne Forholdsregler. Adskillige franske Oppositionsblade yttre sig over det med meget Bitterhed. Saaledes siger le National. "Det er synligt, at man vil benytte Majoritetens gunstige Stemning. Udkastet er affattet i saa vaklende og ubestemte Udtryk, at det ikke vil gjøre den vilkaarlige Fortolkning af det, hidtil for Juli Ordonancerne udelukkende paaberaabte, keiserlige Decret noget Afbræk. Difinitionerne paa Beleirings- og Jndslutningstilstand ere fuldkommen uforstaaelige og alle Følgerne af begge Tilstande ere saa meget blandede mellem hinanden, at man tør paastaae, man finder Alt i hiint Project, undtagen Erindringen af de Artikler i Chartet, som indeholde de formelle Garantier for Borgerne. Dette Lovforslag er et af dem, som man ikke videre drøfter, men meget mere bereder sig til paa behørig Maade at modtage, naar de sættes i Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
J Journal du Commerce hedder det i samme Anledning; Pressen maa nu alene overtage Forsvaret af Chartet; thi til Kammeret kan man ingen Tillid have, naar det gjelder om at redde Friheden og Chartet. Bladet Quottedenne tager ikke i Betænkning kortelig at erklære. "Den simple Forklaring af det fremlagte Lovudkast er den, at alle Love kun gielde saalænge, indtil det behager Regjeringen ved en Ordonance at ophæve dem. J Pairskammeret er en Commission udvalgt til at prøve dette Lovudkast. Heraf tog een af Pairerne, Hr. de Dreux=Breze Anledning til at yttre sin Misbilligelse af samme, og gav det endog Prædicat af Frihedens Morder. I de Deputeredes Kammer er af Seglbevareren, Hr. Barthe, fremlagt det længe lovede Lovudkast over Ministrenes Ansvarlighed. J hans Udvikling af sammes Motiver skjelnede han først mellem Ministrenes politiske og juridiske Ansvarlighed; begge ere bestemte til at forebygge hvad den kan være det almindelige Vel til Skade, eller faae dem, som handle imed det, straffede. Men de adskille sig væsentlig derved fra hinanden, at den første udelukker den strafværdige Hensigt, medens den sidste netop betinges af samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Uden Hensyn til Statsforbrydelser maa dog Ministrene ogsaa, forudsat at de Deputeredes Kammer dertil finde sig foranlediget, kunde stilles for Pairernes Domstol, naar de krænker private Personers Rettigheder, hvad enten saadant skeer i Udøvelsen af deres Function, eller udenfor samme. Motiverne berøre derefter Formen af Anklagen, der fremdeles som hidtil, naar det angaaer Forbrydelser mod Staten, udelukkende forbeholdes de Deputeredes Kammer, medens Jnstructionen og Domfældelsen tilkommer Pairs=Kammeret. Endelig knyttede sig dertil Udviklingen af de lavere Embedsmænds Ansvarlighed og Maaden, hvorpaa samme gjøres gjældende, i Henseende til hvilken hidtil en foregaaende Fuldbyrdelses=Ordre af Statsraadet, hvorved selve Rettigheden i Regelen alene blev gjort illusorisk, var fornøden. Derved blev anført, at Embedsmændene af de lavere Classer kun da kunde drages til Ansvar, naar de ikke kunde beraabe sig paa en udtrykkelig befaling (selv om denne stred imod Chartet?) fra deres competente Foresatte, thi i dette Tilfælde maa den procederes imod den, der gav befalingen. For imidlertid at forhindre chicaneuse og uoverlagte Klager over Embedsmændene for Domstolene formedelst Handlinger, foretagne i de res Functioner, skulde saadanne Forfølgelser, hvorvel uden foregaaende Fuldbyrdelses=Ordre, være knyttede til visse beskyttende Former og strax i første Jnstants anbringes for Appellations=Retterne. (Dette Forslag vil ofte bringes paa Bane ved Beretningerne af Debatterne over samme.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Tyrkiet. J Constantinopel skal man fæste megen Lild til at den russiske Keiser vil staae Porten bi imod Ægypterne. Man siger nemlig der, at den russiske Gesandt i en Audients har erklæret Sultanen, at Keiseren, hans Herre, er beredt til at understøtte Porten mod den opsætsige Pascha at Ægypten. Til Bestyrkelse i dette Haab anføres, at det i Odessa skulde være gjort Anstalter til, paa Skibe at overføre russiske Tropper og at en russisk Eskadre skulde stode til den tyrkiske Flaade, der virkelig allerede skal ligge i Kanalen (formodentlig Dardanellerne) og synes at vente Forstærkning fra en eller anden Side, da Bemandingen forbliver paa Krigsfod og der indtages megen Munition. Man lægger stor Vægt paa, at Keiseren ved at rappellere de russiske Agenter fra Ægypten, har givet Paschaen tilkjende, hvor meget han misbilliger dennes Opsætsighed mod sin Monark, og de for længe siden til de russiske Undersaatter udstedte Befalinger om at afbryde deres Handelsforbindelser, med de ægyptiske Søhavne, indtil Mehemed underkaster sig, skal vise det russiske Cabinets Conseqvens. Tyrkerne skal have lidt saa store Tab i Fægtningerne mod Ægypterne, at Levningerne af de tyrkiske Tropper neppe kan kaldes en Armee.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Storvisiken har tilsomst forladt Constantinopel for at sammenskrabe Militair, haabende dermed at opholde Fjenden saa længe, indtil de forventede Hjelpetropper ankomme. Om de naturlige Lyd og deres Forhold til Musikken. (Slutning.)