JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Efter de fra Kjøbstæderne og Landet indkomne Beretninger om de siden Sædens Jndhøstning stedfundne Kornpriser, er Capitelstaxten paa Afgrøden for afvigte Aar 1822, for Aalborg Stift, sat saaledes: A. For Wensyssel og Han-Herrederne. Rug a Tønden: 2 Rbd. 5 Mk. 4 s. Sølv. Byg Havre - 1 - 2 - 8 - - B. For Thye og Morsøe. Rug a Tønden, 3 Rbd. - Mk. - s. Sølv. Byg. Havre Aalborg Stiftamthuus og Bispegaard, d. 1ste Feb. 1823. Jansen. Moltke
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
(Ved Avisens Slutning var Posten fra Kjøbenhavn. endnu ikke ankommen.)
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Prædikanterne: Paa Søndag Seragesima til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Bekjendtgjørelser. Forslaget til nye Love for det herværende dramatiske Selskab findes henlagt i Selskabets Conversationsværelser til Eftersyn af Selskabets Medlemmer, fra i Morgen den 1st Februar, til den 21de samme Maaned; hvilket herved kund Directionen. gjøres af Aalborg, den 31te Januar 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Aalborg Raffinaderies-Udsalgs Priser, den 31te Januar 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Fiin Raffinade . . . a Pd. 3 Mk. - - 2 - 6 Sk. Fiin Melis . . . . . Lys guul Candi . . . - - 2 - 8 Hvid Pudersukker . . - - 2 - . - Guul Dito . . . . . - - 1 - Bruun Syrup pr. 100 Pd. 10 Rbd., naar samme tages i en Foustagie. Dito Dito . . . . . . pr. Pd. 10 1/2 Sk. pr. 100 Pd. gives 5 pC. Rabat. C. W. Holst.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Meest brugelig Svensk Stangjern til 27 Rbd. Sedler p Skpd. fiin Finsk Tjære til 8 enhalv Rbd. Sedler pr. Tom de og 3 a 4 Tommers Søm, med flere Svenske Producter, sælges i større og mindre Partier af Niels Chr. Rasch, ved Vesteraae i Aalborg. Qvarteer for tvende ugifte Soldater eller andre eenliPersoner til næste Fløttetid, kan faaes. Bogtrykker Wada Il anviser.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Spillekort faaes nu som forhen hos Lars Bøggil Fra sin Eier er bortløben en fortstjærnet Hor med to hvide Bagfødder, og fuldt Ridetøi. Den re sindige Optager bedes at aflevere den til Ar Sørensen i Nørre-Sundbye, som betaler for al Ul lighed.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses i den Kongel Landsoverret i Viborg og ved Nibe Byeting, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter bei Byen afdøde Enkefrue=Majorinde Cecilie Gud, fo Bjerre, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forind saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at melde og beviisliggjøres samme; hvilket herved endvidere i kjendtgjøres. Ribe, den 23de Januar 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-01
Auction. Over det Kjøbmand Hendr. Chr. Juuls Fallit tilhørende Huus No. 429 Lit. C. i Braskensgade heri By afholdes 3de offentlige Auctioner nemlig: den 4de og 28 Februar, samt 14de Marts d. A., hver Dags Formid Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stade Raadstue, og den 3die i selve Huset, efter de ved Auctioner fremlæggende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 28de Januar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Tyrkiske Anliggender. Den Østerrigske Jagttager, melder, følgende fra Constantinopel, af 24de December: "Frygten for, at Janitscharerne, havde ifinde at styrte en mægtig Yndling, og derved end stærkere bygge Haabet paa en mere afgjørende Indflydelse, er gandske forsvunden. Sultanen har fremtydet sin Overbeviisning om HalitEffendis Strafværdighed, med saa megen Aabenhjetighed, at han tverimod at tabe i Anseelse, betydelig har vundet i Pupularitet. Janitscharerne have ikke gjort nogen Forsøg paa, at foreskrive ham Love eller aftvinge ham Begunstigelser. De forholde sig roliere end nogensinde, og saasom de betragte den nyetorvezier som deres Ven, have de heller ingen Grund til Misfornøielse. Orden bliver paa det Strængeste overholdt hos dem, og da en betydelig Deel af Corpset, skal afgaae deels til Grækenland og deels til den Persiske Grændse, saa er der ingen Grund til at troe andet, end at jo den nærværende Rolighed vil vedDen nye Capudan=Pascha, antager sig sit Embede med stor Iver. Han reformerer det samtlige Marine Departement, og er beskjeftiget med Anskaffelsen af Skibs=Materialier, samt Udrustningen af nye krigsfartøier. Tyrkerne ere, for deres Jnteresse for dige, blevne opmærksomme paa, at de ingen Brug inde gjøre af deres store Fartøjer mod Jnsurgenkne, thi disse vare kloge nok til, ikke at indlade sig lid dem; og Enhver som Krigens sande Historie er kjendt, veed, at i sammes hele Løb, ikke en eneste dentlig Søetræfning har fundet Sted. Den Ska Jnsurgenterne har tilføjet den Tyrkiske Flode, og skrækken der i Særdeleshed formedelst Catastrophenld Tenodos blev udbredt blandt de Tyrkiske Søe k, var ene et Værk af de Græske Brandere. Capudan Pascha har derfor ogsaa fremtidigen besluttet, blot at lade operere med Corvetter, Brigger og mindre Fartøier, under dertil befundne duelige Anførere. Skjøndt Porten iagttager den høieste Taushed med sine Krigs=Planer, lader det sig dog fuldkommen: formode at et Vinter=Felttog mod Morea er bestemt. Man kjender allerede Navnet paa de Janitschar-Regimenter som dertil skulde bruges. Den nye Seraskier Dschelal=Pascha er allerede for 14 Dage siden passeret Seres, og befinder sig nu ved Armeen. At endnu før hans Ankomst, Jnsurgenterne under Odyssens har lidt et Nederlag, stadfæster sig fra alle Kandter. - Ogsaa mod den Persiske Grændse sendes Regimenter, men paa hiin Krigs=Skueplads raser en Furie der er argere end Sværdet. Den, under Navnet Cholera morhus epidemiske Syge, hvis Ødelæggelser ere ligesaa skrækkelige som Pestens, har gjennembrudt en stor Deel af Asien, og er nu trængt til Syrien, saaledes at Aleppos Beboere, nu have maattet forlade deres sidste Tilflugtsted.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Den Armeniske Patriark, er ifølge trængende Ansøgning fra hans egen Meenighed, vorden afsat. De i Hovedstaden for nærværende Tid sig opholdende Kristne, blive behandlede med overordentlig Mildhed. Dette System vorder iagttaget, saavidt vore Efterretninger række (?) i alle Provindser. Selsom er det imidlertid, at den Tyrkiske Regjerings Stolthed ikke tillader sig nogen Roes, over disse Forholdsregler, og det koster de fremmede Gesandte ingen ringe Møje, at komme til Kundskab om de mangfoldige storherlige befalinger, der paabyde Skaansel mod Grækerne." - Hvad her fortælles, stikker slem af mod de forhen modtagne Efterretninger, men man kjender da nokBcobachterens Stemning. For at give et særdeles Beviis paa Musselmændenes Skaansomhed, behøver man blot at anføre hvad der meldes fra Salonichade Dember, nemlig: at man skar Næse og Øren af de ulykkelige Kristne, der ikke formaaede at udrede de skjændigen opskruede Skatter, som ogsaa, at en befalingsmand fra Seres tilligemed hans Søn, bleve qvalte i Fængslet, formedelst deres bekjendte Mildhed mod Hellenerne.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Fra Morea og andre Græske Pladse, hører man intet; dog stadfæstes Erobringen af Napoli de Romania, og skulle Grækerne ved Overgivelsen hav givet Tyrkerne Tilladelse til at medtage en tredie Deel af de derværende Skatte. Ligeledes meldes det fra Vien under 11te Januar, at Hs. Majestæt, Keiser Alexander, havde overladt Fyrsten af Metternich, de Tyrkiske Anliggenders videre Foretagelse, for at bringe disse, overeensstemmende med Keiserens Attraae, til endelig Slutning.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Portugisiske Spanske Anliggender. J det Portugisiske Cortes, de sidste Dage af forrige Aar, blev forelæst en Erklæring fra det Engelske Ministerium, hvori det hedder, at Portugal, Tilfælde af Krigens Udbrud, kunde vente al muligt Hielp fra Englands Side. - Fra Madrit meldes der, at den Tale som den 9de blev holdt i Cortes-Forsamlingen, skal trykkes og fordeles i alle Rigets Egne. Adressen til Kongen, aander som alle de Øvrige af Stolthed og Mod. Jfølge Efterretninger fra Paris af 21de Januar, skulde Greven Lagarde være kaldet tilbage fra Madrit, og desangaaende være afsendt Courerer til alle Europæiske Hoffer. Sammesteds ere mangehaande Rygter i Omløb. Det heed, at Krigen i Ministerial-Conseilet allerede var besluttet, og at Herr v. Willele, der har taget sin Afskeed som Ministerial=Præsident, men ikke som Finantzminister. Saaledes skulde ogsaa Hertugen af Angouleme have erholdet Overbefalingen over Armeen ved Pyrenæerne.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Kjøbenhavn. Onsdagen den 29de Januar opførtes i Anledning Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Onsdagen den 29de Januar opførtes i Anledning af Hans Majestæts høje Fødselsdag, Titus eller Fyrste=Mildhed, et lyrisk Drama i 2 Acter, oversat efter la Clemensa di Tid af Metastasio, til Mozarts Musik af N. T. Bruun. - Metastasio, Pietro, egentlig Pietro Trapassi, var født Rom 1698, talede allerede i sit 5te Aar gjerne i Vers og ved den Lethed, hvormed han paa staaende Fod digtede, tildrog han sig den Retslærde Gravinas Opmærksomhed. Denne lod ham fra hans 10de Aar af undervise, indsatte ham siden til sin Arving, og forandrede hans Navn til Metastasio. Medens han i Neapel vilde studere Lovkyndigheden, bevægede Kjerligheden for den berømte Sangerinde Marian. Benzi ham til at blive Theaterdigter. Han vendte med hende tilbage til Rom, hvor han bragte Operaen i saadan Gang, at Apostolo Zeno allerede 1730, som Keiserlig Digter, trak ham som sin Medhjelper til Vien, hvor han indtil sin Død 1780 levede i det hæderligste Forbindelser. J den musicalske=lyriske, Poesie, hvori han langt overgik sin Forgjænger Zeno, har han gjort Epoche, og den Form han gav Opergen, er i Jtalien blevet til Lov. Den melodiske Rythmus bragte han til den højeste Fuldkommenhed; hans Fremstilling er kraftig og yndig naar Emnet tillader en lyrisk Bearbeidelse; Sprogehar den høieste Pulitur og Versificationen er uovertræffelig harmonisk. Af de 44,000 Ord, som det Jtalienske Sprog indbefatter, har han kun tilladt sig af bruge 7000, for at give sine Vers musicalsk Melodi og aldrig lade dets Vellyd afbrydes ved et haart eller raat Ord. Ligesaa fortrinlige som hans Overger er hans Cantater og Canzonetter. Af hans samtl. Værker besørges i denne Tid i Tystland en ny Ul gave i 12 Bind.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Onsdagen den 15de Januar gav Herr Hof=Vi lon Frederik Wexschall en Jnstrumental og Vocal-Concert paa Hoftheatret, der beæredes me Hs. Høihed Prinds Christians Overværelse og i det Hele var talrigt besøgt. Udførelsen fandt af mindeligt bifald, som og tilkjendegaves Herr W. schel ved et tre Gange gjentaget levende Bra Denne unge talentfulde Componist og berømte Vilinspiller er en Brandenburger af Fødsel, men lerfor det meste i Petersborg, hvor han er ansat for Musikdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Tilskuernes Udgiver Herr Professor Rahbhar hædret sin afdøde Ven Provst Gutfeldts M. de ved en fortræffelig Skildring over hans Fortister, som Videnskabsmand, Taler og Digter." ledes - siger Herr Professoren - mindes jeg en hiin delige Brudevielse til mine afdøde Venner, Jngen og Charlotte Kjerulff, som den ski neste Skildring af huuslige Dyder og Pligter og hu ligt Held, jeg nogensinde mindes at have hørt. "Det er ikke mit personlige Tab i den Hedengarjeg her har at omtale - hedder det et andet Sted, skjøndt det bogstavelig opfyldtes med ham, hvad af sin Yndlings Skribent, Herder, titskrevnHesperus, angaaende hine nys med saa forarRameskrig forfulgte Andagtstimer, som erklærede efter hans Overbeviisning at være det : perste i sit Slags.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
I Bladet Dagen meddeles Udkast til en Jndrethvori Forældre kunde, i Tilfælde af deres Død, sikkre Børn en Opdragelseshielp til deres 16de Man har et saare vittigt Kobber af den berømte lodowiecki. En rask Rytter paa en rask Hest farer, gjennem en Landsbye og har 3 nederdrægtige Kjøbe efter sig. De gjøe af ham af alle Kræfter, men ikke engang til et gammelt udslæbt Og, der staaer, d Siden af et Huus. Underneden findes følgende Jndskrift: "Sturmend bricht der lante Trok"Auf den raschen Klepper los nund verschont die trage Mahre. Fallt Dich Schmahsucht wüthend an, "Sey gewis, Du bist ein Mann, und ihr Bellen macht Dir Chre!" dette Kobber anmoder en Jndsender i Skilderiet det gl. Steentrykkerie at foranstalte afcopieret og ud vet som Nytaarsgave=Billede til Vedkommende for net med dansk Jndskrift. Maaskee kunde det hjællidt paa den Overhaand tagende slette og uværdiTone i Litteraturen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
J Skilderiet læses følgende, dateret: Jyllands bye, den 16de Januar 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Nylig læste man fra Odense, som en Sjeldenhed, en Odder, paa sin natlige Vandring, forvildede, gind i en Lade, og da den derfra vilde tye til sit hjem, slap ei saa godt ud, som den kom ind, blev opbragt som kjerkommen Prise, og maatte bøde med Livet. Ligeledes i Krabbesholm Skov, ved Skiv kjøbstæd, finde Rævene - virkelig fiirbenede - Fornøielse i at gaae tilveies i Træerne, da de dog kjønt burde blive paa Jorden og i deres Huler.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
J sidste December gjør Eieren af bemeldte Skov en Hvadseretour i samme, og havde nær tabt Næse og Rund, da en Ræv, som en Piil skjød sig ned af et kræe, ligefor hans Fødder. Du kommer vel der gjen, tænkte han: du sollst geholfen verden. No en Tid efter, forsynet med Bøsse, og ledsaget af en Jagthund, kommer han atter til samme Sted. Mik eel var der, laae ret mageligt i en Kløvt, nogle Alen fra Jorden, krøb sammen som en Bold, men her var sigen Naade - Paf - og død var han i Først i denne Maaned vilde Eieren udsøge et Træe, il Gavntømmer; Geværet havde han med; Erfaling havde gjort ham klogere. Han bestuer Træet; fra neden af, finder i en Høide af 8te Alen en Ræv ligge ud af en Kløvt. Et Skud strakte ham til Jorden. Stakkels Mikkel, hvad vilde du der, Hvor have disse fiirbenede Ræve lært den Konst, at love i Træer, Maaske Stammefaderen, forfulgt af lagthunde, som den ej paa anden Maade kunde undsaae, Eller Lyst til Fugleunger om Sommeren, eller denning om Vinteren, eller den Ræven egne Nysgierrighed? Dette overlades til Naturkyndiges nærmere Overleielse - og nu Farvel Mikkel! ter, hvoraf de 7101 ere nye tilkomme. Af de saaledes behandlede Skifter ere i bemeldte Aar 7094 blevne sluttede, hvorimod 2987 ved Aarets Udgang hen stode usluttede.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Hos Forvalter Lund paa Hovedgaarden Rydhauge ved Holstebroe, er ved Jndbrud bortstiaalet 400 Rbd. Sedler og en Pakke Documenter, hvoriblandt endeel gamle Fæstebreve. Der er faldet en saa uhyre Mængde Snee i Egnen af Aarhuus, at mange Bønderhuse ere skjulte indtil Taget. - Den 17de Januar var Posten fra Aarhuus til Randers 14 Timer underviis formedelst den megen faldne Snee.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Kjøbenhavns Børs, den 28de Januar. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 3/4 3/4 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer(med Renter fra 11te December 1822) 79. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 13 3/4. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Ved Tallotteriets 1202 Trækning i Kjøbenhavn, udkom følgende Nummere: 4, 61, 54, 27. 16. Tirsdag Morg. 3 1/4 Gr. Kulde, Middag 2, Aften 2 Onsdag.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Torsdag. Fredag. Løverd.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Søndag, Mandag.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Bekjendtgjørelser.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Nakjendtgjørelser. Jdag Morges Klokken 2, berøvede Skjebnen os vor inderlig elskte Fader, Hospitalsforstander Hans Schou, i hans Alders 60 Aar. - 25 Aar forestod han Hospitalet, som en troe og redelig Mand, derfor ledsager Medborgeres Agtelse og Venners Taarer ham til hans Hvilested, de skjønneste Monumenter der nogensinde prydede en Borgers Grav. - Stille, som hans Vandel, var hans Overgang til den bedre Verden, hvor Lønnen høstes, for hvad her saaedes. - Der vente ham 5 Børn og deres 2de Mødre, 6 Børn begræde her Tabet af en Fader, hvis Savn nu først føles i dets hele Omfang, da han ikke er mere. Dog - hvi skulle vi græde? – efter fuldendt Vandring stunde ogsaa vi til Hvile, og fejre Gjenforeningen hisset i de Salliges Boliger. Aalborg, den 2den Februar 1823. N. Juul. D. Schou. den Afdødes Svigersøn.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
NB. At Undertegnede, som sædvanlig er i forsynet med i alle her brugelige Slags af Hauge- og Blomsterfrøe til Udsalg og mueligst billig Priis, imod Contant; dette har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre til mine Handelsvenners behagelige Efterretning. Aalborg, den 30te Januar 1823. J. Bruusgaard, Gartner. Boendes ved Østerport.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Undertegnede ønsker sig flere Pigebørn til Underviisning: fiint og grovt Linnedsyning, samt Navnesyning, Strikning og om forlanges Læsning; tillige modtager jeg fiint og grovt Linnedsyning. Min Boepæl er hos Bogtrykker Wandal, paa Allgaden Nr. 2. Aalborg, den 20 Januar 1823. A. Lorentzen, Enke efter afgangne Krigsassessor Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Klasse=Lotterie. saavel for dem som haver Frilodsedler i undertegnedes Collection, som og for dem der endnu maatte ønske nye Lodsedler til det 70de Kongelige Kjøbenhavnske Klasse=Lotterie; bekjendtgjøres herved, at Fornyelsestiden til 1ste Klasses Trækning udløber den 18de denne Maaned. Aalborg, den 2den Februar 1823. Grannerup. Godt Bøge=Brænde, anvises tilkjøbs af Garver, Falkenberg.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Hvor en skikkelig Pige strax kan faae Tjeneste, anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Rhinske= og Skaanske Møllestene, samt Engelske Pille stene af alle Dimentioner, og bedste Russisk Sæde=Horfrøeaf sidste Aars Afgrøde, faaes hos Hans Kaarsberg.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Til Paaske Fløttetid bliver de Værelser ledig i min iboende Gaard, som nu beboes af Herr Regimentschirurg Hansen. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
En Stue ved Stranden, med Kjøkken, Spisekammer Loftrum og Halvtag, er til førstkommende Paaske Fløttetid at faae tilleie. P. C. Kattrup paa Stiftsbogtrykkeriet, giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
En god nye Overdyne med gode Fyld; en nye stærk og stor Standseng - og en gammel simpel Landsbyekane; er tilkjøbs. Bogtrykker Wandall anviser Sælgeren. Extra godt sort Blæk 3 Mk. Potten, 12 s. Pæglen; allerbedste Sort tynd Blanksværte, No. 1 a 3 Mk. Flasken, ) Mk. Pæglen; Dito Dito Nr. 2 a 2 Mk. Flasken, 12 sk. Pæglen; tyk Dito eller Vixvox i Blikdaaser 24 s. Stkt.; store Hatteæsker til Damehatte, 3 a 4 Mk. Stkt.; Mands hatte=Fouteraler 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. 8 s. Stk.; sam alleslags Lys til gangbar nøieste Priis, faaes tilkjøbs hos Undertegnede; der og stedse modtager Talg til Støbning til alle Sorter Lys, for billigste Betaling. A. Kjeldsen, boende ved Vesteraae, ligeoverfor Nyemølle.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses i den KongeliNibe, den 23de Januar 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Creditorerne i Stervboet efter paa Bøgsted i Wenneberg, Herred ved Døden afgangne Jens Carl Ramslundindkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, ligesom og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldes for at legitimere deres Arveret, samt deres Tar under Skiftet at iagttage, og tilkjendegives iøvrigt, at en Samling i Stervboet er berammet at foretages paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 25de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, hvorhos til Oplysning meldes, at den Afdøde var født i Aarhuus Stift og hans Fader, efter hvad der vides, har været Birkedommer eller Skriver ved Grevskabet Frysenborg. Hjøring, den 29de Januar 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Den eller de der maatte have nogensomhelst Fordring paa afdøde Pige Ane Nielsdatter fød i Brøslev, eller saakaldet Fjedder Ane, ville behagelig henvende sig til Undertegnede, der vil afgjøre enhver slig Fordring. Drastrup, den 3die Februar 1823. Niels Jepsen, Sognefoged.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Auctioner. De Selveier Michael Kroghs Dødsboes tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Fjeldgaard i Torslev Sogn, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 13 Tdr. 2 Skp. 3 Fdk. 2 halv Alb., et 2) Kirke-, Korn- og Qvægtienden af omtrent 290 Tdr. tiendeydende Hartkorn i Torslev Sogn. stilles til 3de Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 17de Februar, ) førstkommende, hver Dags. 2den Gang Fredagen den 28de Ditto, ) og 3die Gang Fredagen den 14de Marts, ) Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir her Byen, og 3die Auction i Stervboegaarden. Denne Eiendom hvis Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, har gode Jorder og Græsgange, og een ta ved Gaarden liggende Bøge= og Egeskov, hvori kan hugges det fornødne Træ til Eierens Forbrug. Jorderne kan ved Mergling betydelig forbedres, og af Tienden, der for største delen er bestemt ved Tiendeforening, kan aarlig oppebæres omtrent 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 80 Tdr. Havre. Sæbye, den 29de Januar 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-02-03
Over det Kjøbmand Hendr. Chr. Juuls Fallit tilhørende Huus No. 429 Lit. C. i Braskensgade heri Bye afholdes 3de offentlige Auctioner nemlig: den 4de og 28 Februar, samt 14de Marts d. A., hver Dags Formidd. Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Staden, Raadstue, og den 3die i selve Huset, efter de ved Auctioner fremlæggende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 28de Januar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Formedelst Postens Udeblivelse, indskrænke vi os blot til Meddelelsen af Efterslættet af Sidstes tarvelige Forraad: Perpignau, den 11te Januar. Flere Bander af Troesarmeen, hvilke opholde sig i vort Departement, have erholdt befaling at forlade Breddene af Tech hvor vore Tropper cantonere, og ere blevne forlagte i flere, mere nordlig fra Perpignau, liggende Landsbyer.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Mina er den 4de igjen vendt tilbage til Urgel, efter at have bragt en betydelig Transport Levnetsmidler for sit Corps i Sikkerhed. Hans Armee er nylig forstærket med 3000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
General Torrios har besat de fordeelagtigste Positioner i Over=Navarra og har igjen i nogle Dale indsluttet Resten af Troesarmeen. Cortes skal have givet befaling, at erklære alle Grændsepladsene i Krigstilstand. Som det hedder, vil Queseda modtage Overbefalingen over de endnu tilbageblevne Troestropper i Navarra.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
J Journal de Debats af 17de Januar, hedder det: Østerrig har givet sin Note til Spanien to characteristiske Træk, der begge bære Præget af en human Politik. Det griber saaledes nu med et Slags Jver ejligheden, at erindre den Spanske Nations Storbaad, som ogsaa at takke for den Understøttelse, som under de Spanske Hærførere, Palafor, Ballesteros og Romana, i Aaret 1809 ydedes de sterrigske Vaaben, da disse bleve truede af Eurosas Erobrer.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Rusland og Preussen har mere indladt sig paa enreelte Meddelelser over Regjeringernes Theorie, og fremlyser at Alt hvad disse Magter ønske, bestaaer deri, at see Kongen af Spanien fuldkommen fri, og i Besiddelse af den høieste Authoritet at tage Deel i en Revision af Constitutionen, en Revision som Cortesforsamlingen i Cadix har indseet, og hvis Nødvendighed enhver retsindig Spanier, endnu mere levende maae kunde føle, end som de fremmede Hoffer. Thi (som det er bemærket i Noterne) naar Magterne ej af en reen og uegennyttig Jnteresse antog sig Spaniens Anliggender, saa maatte det jo staae til dem selv gandske at overlade Nationen til sine egne Excesser. Rygterne som udnævner Hertugen af Angouleme til Overgeneral over Pyrenær-Armeen, underordner den høire Fløi Hertugen af Ballano, og den Venstre, Hertugen af Reggio. Saaledes skulde tillige General Guilleminot, være udnævnt til Chef fordenne Armees Generalstab.