Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-30
Aarhuus, d. 26 April. Det adelige Gods Hasselburg i Holsteen, der over i 150 Aar har tilhørt von Dernatherne, vurderedes for tyve Aar siden da en Tønde Land gjaldt 100 Rdlr. høist ringe 240,000 Rd. og nu solgtes det af Boets Commissairer for 141,000 Rd. Eieren af Brodau, Hr. Niemeyer, kjøbte det, og forøgede ved dette Kjøb Antallet af sine Jordegodser, der udgjorte 4 til 5 tusinde Tønder Land, med 2000, hvorved han er bleven Eier af en halv Qvadratmiil i den frugtbareste og behageligste Egn af Holsteen. - Gaars og Rosenhes, sal. Baron Eggers Godser, bleve ligeledes offentligen solgte. Gaarz har 2700 Tdr. Land og kostede 140,000 Rd. Rosenhoff har 1300 Tdr. og kjøbtes for 63000 Rd. - Dronninglunds Hovedgaard ved Aalborg er ved Auction solgt for 32,000 Rbdlr. S. V. og 60000 Rbdlr. N. V. (Aarhuus Av.)Hr. Grosserer Holg. P. Clausen, jun., har udgivet: Nogle Betænkninger om det Spørgsmaal, er en Frihandel for fremmede Nationer paa Jsland skadelig for Danmark og Jsland, (som Manuscript forde Vedkommende.) (54 S. i 8vo). Fra Side 3 til 27 læses en Skrivelse fra Hr. Clausen, dat. d. 17 April 1846, hvori han, i Overenstemmelse med en Skrivelse fra den Kongl. Commission for Jslands Handel af 10 s. M. fremsætter de Grunde, som tale imod Frigivelsen af Handelen, paa Jsland for alle Nationer. - Jslands saavelsom hvert andet Lands Production bestemmer selv de nødvendige Grændser for Concurrencen, og kan det ved Tingsvidner bevises, at det afvigte Aar opsendte Skiberum ikke nær blev fyldt. heraf sees, at der har været en i Forhold til Landets Production tilstrækkelig Concurrence, som, enten Handelen bliver dreven af Fremmede eller Danske, ei kan overskrides, saalænge Vareproductionen ikke forøges. Vel kan man ved Konst, for et enkelt Aar eller to, drive det til, at et større Antal Skibe komme over til Jsland, men naar disse ei kunne faae Ladning, og desaarsag nødes til at gaae tomme hjem, maa Størrelsen af det overførende Skiberum igjen gaae tilbage til det for Landet passende Forhold. Uagtet Norges Adskillelse fra Danmark har Jsland intet tabt i sine Concurrenters Tal. J de 13 Aar, Hr. C. har handlet paa Jsland, har, saavidt han veed, ikke været en eneste Nordmand, da de Mange, som forhen havde handlet her, formedelst Tab, have maattet trække sig tilbage. Hr. C. søger derpaa ved Kiendsgierning at vise, hvad Skade en større Concurrence, end Landets Production udkræver, medfører; hvor vanskeligt det, ved en almindelig Frigivelse, vilde blive, at gjøre Beregning over hvor meget Skiberum der bør oversendes eller Bestemmelse af Varesorterne, da ingen kan vid hvad saa mange fremmede Nationer ville opsende, enten i Henseende til Mængde eller Sorter, hvorom dog haves, om ei Vished, saa dog en rimelig Jdee, saalænge Handelen allene drives af Danske Undersaatter. Foruden Hr. Clausens Betænkninger findes her ogsaa Hr. J. L. Busch's Forestilling til Commissionen, Hr. Kjøbmand J. A. Wulffs Skrivelse til samme, Hørkræmmerlaugets Erklæring, og endeligen Hr. Kjøbmand K. Jsfiords Skrivelse til Commissionen. Alle ere de enige om, at Concurrencen allerede er stor nok, og at Handelens Frigivelse for fremmede Nationer vilde vorde skadelig. Men det, som i Korthed sætter Sagen i sit klareste Lys, er Grosserer=Societetets Svar af 16 April d. A., hvori det hedder: "Vi kunde ei andet, end at ansee det af megen Vigtighed for Danmark, at den islandske Handel, saavidt muelig samme forbeholdes, især i en Tidspunkt, hvor de fleste Nationer søge at gjøre sig, saa uafhængige af andre som muligt, og hvorved Afsætningen af Danmarks Hovedproduct Kornet, stedse bliver mere indskrænket og vanskelig. At sikkre samme uddeelt, den Afsætning der finder Sted til Jsland kan neppe være ligegyldig. Ved den formedelst Krigen saa at sige næsten tilintetgjorte danske Skibsfart, kan det ingenlunde være uvigtigt om de 30 til 40 Skibe, der anvendes aarlig til Farten til Jsland formedelst Concurencen skulde betydelig formindskes og sammes Virkning spøres paa et næsten lige Antal, der bruges til at føre de Retour=Vare, der komme fra Jsland til Østersøen, og andre fremmede Stæder, da det er noksom bekjendt, at en betydelig Deel af Retour-Varerne fra Jsland, igjen til fremmede Stæder udføres. De derfor indkommende Summer, der have en ingenlunde uvigtig Jndflydelse paa Statens Handels Ballance, tilveiebringes for største Delen, ved egne Lands Producter, der sendes til Jsland, og for hvilke hine Export Vare anskaffes. - Erfaringen beviser at de handlende Nationer søge saameget mueligt at udelukke Fremmede, at opmuntre deres egen Handel, og det fortjener vel megen Overveielse, hvorvidt et modsat Forhold fra Danmarks Side, kunde være tilraadeligt. - Det er indlysende at de Handlende der nu drive den islandske Handel maatte ved dens Frigivelse, løbe Fare at lide betydelig, ved deres der anlagte Establissements, men er det nødvendigt, at Enkeltes Tab der ikke kan komme i Betragtning, hvor Spørgsmaal er om det Heles Vel, maatte det dog sikkerlig komme under alvorlig Overveielse, om ved en frigiven Handel, man kunde betrygge sig, at Jslænderne bleve tilstrækkelig forsynede med sande Fornødenheds=Vare, og ikke Fremmede isteden for disse for en stor Deel ville didføre Overdaadigheds Vare, som enkelte Foretagender synes at lade befrygte. Ogsaa dette fortjener vel alvorlig Overveielse. - Den kongelige beskikkede Commission, til at undersøge om en Frihandel paa Jsland kunde være tilraadelig vil upaatvivlelig med Velvillie modtage alle de Grunde, der kunde være for og imod Sagen, og samtykke at de paa Jsland Handlende, forelægge samme deres. - Skulde efter nøiagtig Prøvelse af alt kunde findes os ubekiendte overveiende Grunde, for denne Handels Frigivelse, kan ei tvivles om, det upaatvivlelig vil skee, med saadanne Modificationer og Bestemmelser, som Sagens Natur fordrer." Tallet af de faste Kjøbmænd, som nu handle paa Jsland, er 16; af Speculanter handlede i Fjor, foruden 6 engelske Skibe, 4 fra Danmark.