JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Denne pathetiske Erindring virkede paa den gode Mentelli ganske saaledes, som jeg havde ventet mig. Han opgav sit Forehavende at ville bereise hele England for 150 Franks. Jeg har ofte besøgt ham, medens jeg opholdt mig i Pars. Han bad mig at kjøbe ham et Værk i Sanskrit-Sproget, hvilket jeg dog ikke fik den Fornøielse i London at faae fat paa. Som en dygtig Dialetiker, fandt han undertiden Fornøielse i at forfægte ugrundede Meninger, saadant var en Spøg for hans virksomme Aand. Hans Træk vare blide og indtagende; hans lange Skjæg, og hans aandige og alvorlige Physiognomie erindrede om de skjønne Skildringer, i hvilke Tittan har fremskillet nogle af sin Tidsalders Mennesker. Omendskjønt en Ven af Mennesker og Selskab, havde han dog opoffret sit Liv og sine Fornøjelser i Kjærlighed eller meget mere af Lidenskab til Studeringer, og sikkert har ingen helliget Vidensk berne en uegennyttigere Enthusiasme, eller en fuldkomnere for Egoisme og Forfængelighed fri Hengivelse, end han Omendskjønt den franske Administration er holder Anviisning paa betydelige Summer til Kunsternes og Videnskabernes Opmuntring, er Hr. Mentelli endnu aldrig bleven tildeelt nogen Understøttelse. Og dog er han en beundringsværdiMand; hos ham er et Oplag af umaadelig Viden i alle Fag. Som Geometer, Naturforsker Philolog har han læst og beholdt Alt. Man spørge ham, hvad de gamle og nyere Skribenter have tænkt over denne eller hiin Materie, og han vil efter et Øiebliks Betænkning sige Alt, hvad Prosaikerne og Digterne af de forskjellige Nationer maatte have skrevet over denne Gjenstand, og det i deres eget Sprog, og i deres egne Udtryk. Og saa kan Mentelli med større Ret end Pico de laMirandole sige, at han kan tale de omni rescibili. Hvad der endnu fordobler Beundringen af Omfanget og hans Videnskabers uhyre Mangfoldighed, er den Omstændighed, at han ikke har nydt nogen Underviisning, men lært Alt af si selv. En Naadegave af 5 til 600 Franks blev beregnet at skulde være tilstrækkelig til hans Fornødenheder – og man har ikke givet ham disse. (L. B. d. B. H.) Jo vidtløftigere en Dom er, sagde salig Luxdorph, jo slettere har jeg næsten altid fundet den; thi det er Tegn til, at man har mange let tydelige Grunde og Beviser, og at Dommeren som forud har bestemt sig for eller imod Sagen, har ledet efter Gnister 1 Asken. Jeg frygter meget for, sagde han samme Tid, at vore Rets domme blive slettere i samme Forhold som vore Dommere blive lærdere. J det mindste har jeg mærket, sagde han, at de ret høilærde Dommere, har flere Midler i Hænde, end de andre, til at giøre Hvidt sort og Sort hvidt, naar de ere vartiske, og at de oftere end de andre vige fra Lovens bogstavelige tydelige Ord (dem Folket dog altid bør dømmes efter) for at underlægge Ordene en Aand, som Folket ikke kjender, og som ofte er, ligesom hine onde Aander, kun brugbar til at forvilde Folk fra Sandheden. - Vee det Land, sagde han, hvor Lovens Bogstav ikke mere gielder i Retterne, og hvor den Mening af Loven, som først frembyder sig den sunde Menneskeforstand, ikke mere er den, som der dømmes efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Efter den i disse Dage ved Politiekammeret forfattede Liste over Laugenes Personale i Kjøbenhavn ved 1828 Aars Udgang var Beløbet følgende: Mestere Svende Drenge Andre. og JnteresArbeisentere. dere. J alt: 3897. 4977. 2591. 1552. Drager man fra dette Beløb samtlige Detail handlere, Skippere, Vognmænd, Barberere, Parykmagere, Skorsteenssejere saa bliver tilbage 2602. 4663. 2185. 1273. Hertil maa lægges for 35 i Drift værende Ølbryggerien. Fremdeles de mange Fabrik og Jndustrie haandteringer, der ikke ere bundne ved Laug, g altsaa ikke under bemeldte Tal, saasom ved Edikebryggerierne, Suk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
kerraffinaderierne, Sæbesyderierne, Lysestøberierne, Farverierne, Mekanikere, Instrumentmagere, de ved Porcelains fabriken Sysselsatte, og mange Flere, for hvilke vel med rundt Tal kan ansættes. saa bliver Beløbet for Kjøbenhavn. W. 466. 2. 2545.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Naar man for første Rubrik som Familiefædre regner overhovedet 5 paa hver Familie, alt 14,285 Personer, saa samt dertil føjer de tre sidste Rubrikers Sum, uden at regne nogle af 2den eller 4de Rubrik for Familiefædre, altsaa re saa udkommer 23,878 Personer, som Summen af de Jndivider, der i Kjøbenhavn leve af Fabrik=Industrien, taget i videst Betydning; naar man nu dertil lægger de mange Frimestere i hver Haandtering, saa stiger vist nok Tallet i det Hele til en Fjerdedeel af Stadens Befolkning. At beregne Produktet i Tal, samt hvad af Produktet, naar den gjensidige og indre Forsyning, og Consumtion er fyldestgjort, kan blive tilovers for Handel og Udførsel, vilde være en høist vanskelig Opgave, og fordrer en Taalmodighed og Øvelse i slige Udregninger liig den, vor afdøde Statistiker, Christen Pram, af hæderligst Jhukommelse, besad. Under bemældte Tal er regnet de talrige Skomager- og Skræderlauge. J det første af disse ere 956 Mestere, 503 Svende og 369 Drenge; i det andet 380 Mestere, 426 Svende og 106 Drenge. Ogsaa disse give Hovedstaden Bidrag til Export. Hvor mangen fremmed Sømand eller Reisende tager ikke et eller andet Klædningsstykke, og saaledes har baade Boutikerne for syede Klæder, og for allehaande Skomagerarbeide deraf en i det Hele ej ringe Indtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
J Aaret 1828 ere i Søe-Etatens Hospital indkomne. 1501 Syge. Udgaaede som restituerede 1401 Døde. . . . . . 51. 1452 Jgien tilbage 4 Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
J denne Tid er en Hereproces i Drift ved Hornum og Fleskum Herreders Ret i Nibe. Et Barn i Søndertranders blev sygt. Efter Skik og Brug hentedes en klog Mand i Nørresundbye, der erklærede, at Barnet var forgjort. Han lod sig bringe Jord fra Kirkegaarden, klippede Haar og Negle af det syge Barn, brændte disse og lavede deraf en Mixtur, som indgaves Barnet. Derefter underrettede han ei allene, om hvo der havde forgjort Barnet, nemlig en Mand i Byen, men gik endog dristig til denne Mand og sagde ham det lige i Øinene. Manden blev noget underlig eller overrasket og lod Doctoren gaae. Men da han fik Tid til at betænke sig, og havde raadspurgt Andre, begav han sig efter den kloge Mand, fik ham sat fast og bragt til Øvrigheden. Sin Rerept angav han at have taget af en tydsk Bog, han førte med sig, men som dog ikke fandtes deri; han tilstod at Barnet var forgjort, og at hiin Mand var Forgjøreren; men da det kneb tilsidst, og han saae Cachottet oplukket, at Alt var gjort for at narre Vedkommende, som jo vilde narres, og for at fortjene Penge. Hvis Kiendsgierningerne i det optagne Forhør ikke ere væsentlig anderledes end de her fortalte, vil denne kloge Mand vist ikke allene blive dømt for Qvaksalverie, men desuden med skjærpet Straf for sin Beskyldning mod en Uskyldig, thi vil man sige, graverende Beskyldning kan et finde Sted ved et Noncus, som Forgjørelse, saa er det vitterligt, at den jydske Almue har endnu Troen paa Forgjørelse, og havde ikke den Beskyldte været en Mand, som har den Nøgle, der kan aabne alle Justitias Porte, og som en riig Mand ikke slet Ord paa sig i Publikum, kunde denne Beskyldning bevirket, at han af overtroisk Pøbel kunde efter Sædvane være forulempet paa Helbred, Eiendom eller Liv. (A. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Blandede Efterretninger. Efter den sidste, nyelig foretagne Folketælling i Rostok er Antallet af Jndvaanerne der i alt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Januar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 208 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1461 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld 87 87 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. .......... Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. - i Banco. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 99 1/2 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, Hos i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 95 1/2 96 r. S. Dito lydende paa r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 3 pCt. nye danske Obligationer i 61 1 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Nyeste ca Skilder. øbenhavn. Serogtyvende Aargang. No. 3. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Januar 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Shawler paa sidste Leipziger Michaelis Messe. uonapan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Saaledes har man paastaaet for nylig i Viborg Samler, hvilket er gjentaget i Kjøbenhavns Skilderie 1828 No. 105, og det fordi at Naadsensaar, Flytteomkostninger, Tab ved Salg af Besætning og Bohave, samt Kjøb af Nyt skulde foraarsage saa store Omkostninger, at Forværrelsen, af sig selv og allene deraf skulde følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Endelig maa jeg bemærke at der nødvendigen, om end aldrig de omhandlede Aarsager dertil vare tilstæde, maa findes en langt talrigere Supplicantliste om Præsteembeder, end om ethvert andet Embede i Staten, fordi Standens Medlemmer, der kunne søge et vacant geistligt Embede, ere langt talrigere end de, som i den civile Stand, qvalificere sig til et vacant civile Embede, og at man følgelig deraf, at see meer end dobbelt saa mange Supplicanter om et Præsteembede, som om et civilt, ikke kan slutte sig til Flytteraserie, hos Præsterne, ei heller have endog den mindste Aarsag til, at kalde det horribelt; men kun simpelt hen at sige det man siger om enhver anden Supplicant. Han kan enten ikke leve paa det Sted han er, og dette indtreffer almindeligst, eller og Familie eller videnskabelige Forbindelser, gjøre, at han attraaer et andet Levested. dixi Medbeilerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Efter det Tydske. Meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Den oekonomiske Formynder bestemte Hr. Lucas's Dødsdag til denne Festlighed, fordi der desuden paa den Dag skulde holdes stort Middagstaffel. Hr. Box havde i alle de foregaaende Aar stedse bivaanet dette Gjæstebud og blev ogsaa denne Gang indbuden dertil; men han lod sig undskylde med Sygdom: "Den stakkels Mand, sagde Spotterne, Fannys Kurv har trykket og saaret harn. Selskabet gjorde for Middagstaffelet den sædvanlige Valfart til Kirken. Richard, Dagens Konge, blev valgt til Taler og raabte ned i Graven. Hr. Lucas, hvorledes befinder I Jer?" Slet," gjenlød Svaret i en huul Tone. Alle Ansigter blegnede. Herrerne stode som Støtter, og Hattene faldt dem af Hænderne; Damerne udstødte ængstelige Skrig og tumlede om paa de nærmeste Bænke. Blot Richard blev uforskrækket og raabte atter ned i Graven, hvo taler dernede: Den, som Du adspørger, svarede den forrige Stemme, som alle Nærværende, der havde havt Omgang med salig Lucas, erkjendte for hans Tal videre, hvad vil Du raabte Richard med Tordenstemme til den stønnende Aand. "Jeg har ingen Ro i Graven. Og hvad forstyrrer Dig der Min Datters forestaaende Giftermaal, som gandske er imod mit Ønske og min Villie. Fanny sank i Almagt, og da hun kom til sig selv igjen, erklærede hun sin Elsker, at hun aldrig kunde blive hans Kone. Richard bad hende at fatte sig og søgte med flammende Øine Klokkeren, som stod langt borte derfra. Kom nærmere min Ven, hvad troer han om denne forunderlige Sag." Klosteren trak paa Skuldrene og forsikkrede, at han havde formodet et saadant Optrin Saa; og paa hvad GrundDeg har i nogen Tid hørt, saa ofte jeg har været allene Kirken, en skræksom Allarm i Graden og undertiden en jammerlig Sukken og StønFormodenlig en Katte= og Rottekrig; vi slige med med hinanden for at see efter her for et heelt Kongerige, raabte Klokke nen og synne nogle Skridt tilbage. saa gaaer jeg allene. Giv han mig hæmme. Denne Begjering blev reent afslaaet. Det er imod min Pligt, sagde han, at lade de mig anbetroede Nøgler komme mig af Hænde, og desuden har den salig Herre anordnet i sit Testamente, at man blot ovenfra maatte spørge tilhans befindende. Omstændighederne forandre her Tingene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Da Hr. Lucas, som han selv siger, befinder slet, saa er det stræng Pligt at besøge ham, Derfor hid med Nøglerne; jeg bliver desuden saalænge staaende her som Skildvagt, indtil nogen af Selskabet har meldt Præsten dette besynderlige Tilfælde. Klokkeren blegnede, trippede ængstelig omkring, talte uforstaaelige Ord med sig selv, og overrakte endelig med skjælvende Haand Nøglen til Jerngitterdøren, som førte ned til Gravhvælvingen. Officeren fløi ned ad Trappen. Hr. Lucas laae i sin Glaskiste saa rolig og kjønt, som da man havde bragt ham til Hvile der. Richard gjennemsøgte nu hele Værelset og slog tilsidst Omhænget for Stelladset tilside, hvorpaa Kisten hvilede. Her stak, sammenkrympet som et Pindsvin, den rette Mand, der ikke befandt sig synderlig vel. Hurra, raabte Sømanden, finde vi hinanden her Kom kun frem, Hr. Box, og drik et Glas Viin med os ved min Forlovelse. Det vil bekomme dem meget bedre, end at sidde saa krumt her og indaande Gravluft, Bogholderen var saa ganske bankerot paa Mod, Aandsnærværelse og Ord, at han ikke kunde med en Stavelse besvare Indbydelsen. Han lod sig af sin Medbeiler nøde frem under Kisten og føre i Triumf opad Trappen. Nu udbrød en Latter, som maaskee aldrig før har været hørt i en Kirke. Box søgte Døren saa hurtigt som mueligt; men hans Medskyldige, Klokkeren, benyttede de Nærværendes glade Stemning til den ydmyge Bøn, at man ikke vilde bringe ham under Tiltale og Straf, fordi han havde været behielpelig til Udførelsen af et lystigt Indfald. Det muntre Selskab lod sig bevæge til at tage Hr. Bor's onde Anslag for et Spøg, ilede fornøiet til Bords, og Forlovelse og Bryllup fulgte kort Tid efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Blandede Efterretninger. J det franske Tidsskrift Phare da Havre, følgende Oversigt over Omsætningen og Ge gives vinsterne i Tallotteriet i Frankrig. Udbetalte. Lotteriets Aar. Jndsætning. Gevinster. Fordeele. (Vist nok er Myntsorten Franker, hvilket ej er bemærket.) Man maa, erindrer tillige det benævnte franske Tidsskrift, ei blot agte paa de betydelige Fordele, som indflyde i Lotteriets Kasse, som Tab for de Spillende, men ogsaa ansee Indsætningernes øvrige Summa som tabt, da de fleste Spillende pleie at forøde det, den blinde Gudindes Lune tildeeler dem, paa en daarlig og skadelig Maade. Under Forhandlingerne om Forandring af Lotterivæsenet i Frankrig eller Modificationer derved, ere Forslagene, at den ringeste Indsats skal være 40 Sous, istedetfor hidtil 10; fremdeles i de Departementer, hvor Stædernes arbeidende Classe er stærkest, skulle Lotterie-Contoirerne indgaae. (L. B. d. B.) For Reisendes Herberge og Kost, og Mavens Fornødenheder sørges i London ved omtrent 200 Gjæstgivergaarde (Jnus), 400 Kro- og Verts huse (Taverns), og 500 Kaffe= og Thehuse. En Frokost af Kaffe eller Thee koster i Gjæstgiver- og Vertshuse af Mellemrang 1 1/2 til 3 Schill., et Middagsmaaltid 3 til 14 Sch., en Seng 2 1/2 til 5 Schl. En Flaske Port= eller Teres Viin 6 til 7 Schl., Madera 8 til 10 Schl. Et Værelse daglig 2 til 3 Schl., Opvarterne faae 1 til 1 1/2 Schl. og Stuepigen 1 Schl. J Hotellerne af første Rang koster et Værelse dagligen 10 til 21 Schl. og Alt er forholdsviis dyrere. Af Vogne har man siden April 1823 havt et stort Antal Enspændere. Hvad Reiseleiligheder angaaer, da gives i et Døgn eller 24 Timer 1500 saadanne, deriblandt ere 300 i Fjedre hængende beqvemme Postvogne, som have en piilsnar Fart; af disse gaae 84 til Birmingham, nemlig 40 dagligen til forskjellige Tider Dag eller Nat; de andre paa bestemte Dage om Ugen. Det første Dampskib, der havde ordentlig Fart fra London, blev bygget 1815 af en Hr. Dod fra Glasgov. Det hed Themsen, kunde indtage 200 til 300 Personer, og gik fra London til Margate. Siden den Tid ere mange komne i Fart i Sommertiden, som Reise skibe til Richmond, Sheernes, Southend, Grave sand, Ramsgate, ja ogsaa til Calais, Rotterdam og Edinburg. - Londons Gasbelysning maatte kæmpe mod mange Fordomme og Hindringer førend den blev bragt istand. For nærværende Tid har Staden 4 store Gas-Frembringelses Compagnier, som bruge 47 Gasometre; der frembringes en Gas Masse af mere end 397 Millioner Kubikfod aarligen, hvorved 61,203 private, og 7,258 offentlige eller Gade-Lamper og Laterner faae Belysning. Desuden existere mange mindre Gas-Compagnier. (Preuss. St. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Over den russiske Handel har i en Række af Aar statistiske Tabeller været udgivne. Ogsaa for Aar 182, ere saadanne i det russiske Sprog trykte, og ledsagede med en interessant Jndledning, undertegnet af Geheimeraad Demetrius v. Bibikov, Diriktør for Departementet for den udenlandske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Værdien af Udførslerne, efter Afdrag af Toldafgifterne, har efter Priskouranterne udgjort Rubler 234,770,423.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Værdien af indførte Varer har, med Tillæg af Toldafgifterne, været . Rubler 172,303,676 Balance: 62,466, 47.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Det engelske Parlament er nyligen bleven forelagt Tabeller over Antallet af samtlige Skibe, som i Tidsløbet fra 1814 til 1827, begge inclusive, ere indkomne til eller udgaaede fra den brittiske Stats Havne, fra eller til alle Verdens Dele, hvoraf sees betydelig Tilvært. Resultaterne vare. Jndkomne brittiske Skibe, 16,055 - 20,457 af Læstedrægtighed, Tons 184, 217,388 og med Mandskab. . 114,000 165,548 Jndkomne fremmede Skibe, 5,109. 5,820 af Læstedrægtighed, Tons 56900 1582 og med Mandskab. . 35,581 . . . 41,508 (Mere i pr. St. 3. 237 og 305.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Den ægyptiske Undervisnings Anstalt i Paris. J Juli 1826 sendte, som man erindrer sig, Vicekongen af Ægypten 40 unge Ægyptere til Frankrig, for der at studere de forskjellige Grene af Statsbestyrelsen, og af Kunster og Videnskaber. Nogle af dem ere vendte tilbagetil deres Fædreneland, og andre ere komne i deres Sted. Nu er Tallet i alt 44, iberegnet to Ny Ankomme, 5 fraværende, og 3 Forstandere. Disse 3 Forstandere, ere: Muhurdar Abdy-Effendi forCivilforvaltningen; han er fød i Constantinopel og var 40 Aar gammel, da han kom til Paris, Orvitdaar Mustapha=Effendi, for Militær-Bestyrelsen, fød i Rumelien; og Hussan-Effendi for Søfarten; af disse to var den førstnævnte 24 Aar, den sidste 37 Aar, da de kom til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Af de 34 ældste Elever, (blandt hvilke den yngste var 17 Aar ved deres Ankomst til Frankrig) vare de 4 armeniske Christne, de andre Muhamedaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
J Febr. og Marts Maaned f. A. fandt offentlig høitidelig Examen Sted, hvorved Eleverne lagde for Dagen, at de havde gjort gode Fremskridt. (Mere 1 P. St. 3. 26.) Følgende Liste indeholder Navnene paa de engelske Premier-Ministre under den forrige og uværende Regjering; og Anførelse af deres Udmævnelsestid, hvoraf Tallet af de Aar i hvilke de vare i Posten kan sees. Udnævnte. Hertugen af Newcastle . . 6 Apr. 54 Greve Bute . . 20 Mai 176. George Grenville. 16 Apr. 1763. Marquis af Rockingham. . 12 Juli 1765.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Hertug af Grafton 2 Aug. 1766.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Lord North (siden Greve Guilford) 28 Jan. 1770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Marquis af Rockingham (paa ny udnævnt) . . . . . . 30 Marts 1782. Greve af Shelburn . . 13 Juli 1782. Hertug af Portland. 5 Apr. 1783. William Pitt. 27 Dec. 1783. Henry Addington (nu Vicomte Sid mouth) . . 17 Marts 1801. William Pitt, paa ny... 12 Mai 1804 Lord Grenville, . 8 Jan. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Hertugen af Portland, paa ny. 30 Marts 180, Spencer Perceval. 23 Juni 1810 Greven af Liverpool. 8 Juni 1812. George Canning . 11 Apr. 1827 Vicomte Godrich. 10 Aug. 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Hertugen af Wellington. 25 Jan. 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Januar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 14, 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 51 3/4, 52 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . ....... i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 1792 192 Rbd. r. S. 10689 i Banco. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 166 16 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Nyeste Skilderie, Kjøbenhavn. man Serogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Januar 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Holmens Kirke og dens Omegn for henimod 200 Aar siden *). adarbaaDen meget herlige Holmens Kirke og Kirkegaard er og at berømme, som den af Gud høioplyste og høilovlig Konning Christian den Fjerde, for alle dem som betiene Hans Majestæts Flode, Tøihuus, Bryggers, Bagers, Bødkerhuus, Smedie og Staldene, stiftet haver, og var det tilforn, som nu Kirken er, udi høilovlig Konning Frederik den 2dens Tid (1563) den store Anker Smedie bygget, og det som nu Choret er, der boede Mesteren for samme Smedie, og førend det endnu blev Kirken til et Chor forordnet, da var det udi nogle Aar Hans Majestæts Toldbod. Samme Kirke er af Doctor Hans Resen, Biskop over Sjællands Stift, 1619 indviet den 5 Sept., og siden er den tvende Kapeller, en ved hver Side, opmuret, at den er lige som en Korskirke. Denne Kirke er og med et Orgelværk, og med en kongelig Stol beprydet, og med Pulpituder formalet og stafferet, og inden udi statelig dynniket, og uden paa overalt med Skifersteen betækket, og *) Af Jens Lauritsons Wolfs Ancom regni Daniæ, S. 158 o. s. dog uden den gamle Orthografie, Loe, hafver o. s. v. med et Spir, og tre Klokker udi beprydet. Udi denne skjønne velstafferede Kirke og Chor begraves mange fornemme Liig, af hvilke den første, som der begraven er, var M. Niels Mikelsen Aalborg, som havde været samme Kirkes allerførste Sogneherre, hvilken Hs. Mayst. høilovlig Hukommelse, vilde at han skulde være og den første der begraves skulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Hos denne Holmens Kirke og Kirkegaarder ogsaa en Skole oprettet og stiftet, udi hvilken Ungdommen af Holmens Sogn undervises og tilholdes at læse og skrive, hvilke som og med Skolemesteren og en Hører varer paa Tjenesten med Sang udi Kirken, at gaae for Lig som er udi Holmens Sogn, de som udi Kirken eller Kirkegaarden begraves. Her hos denne Skole haver Hs. Maist. høilovlig Jhukommelse Konning Christian den Fjerde ladet en Navigations-Skole oprette, hvor Hs. Majestæts Pøcker og Koffardi-Skibsfolk, saavelsom andre unge Karle, som dertil Lyst haver, informeres kunne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-13
Fra denne Navigations-Skole var en Vold, som strækkede sig langs hen til Størregaden, hvilken nu er ødelagt, og Huse der igjen paa samme Sted langs hen opbygges. vert over fra Navigations=Skolen haver Kongl. Majest. høilovlig Jhukommelse Kong Christian den Fjerde ladet af Grunden opmure skjønne Huse til Holmens Kirkes Præster, Skippere, Styremænd, Høibaadsmænd og andre Hs. Majestæts Skibs-Officierer, hvilke Huse er ved adskillige Gader forordnet, og er det færske Vand dem udi Gaderne ved Render i Jorden lagt indledsaget, og Poster dertil udi Gaderne oprettet, udi hvilke Gader boer Hs. Majestæts Skibsfolk som tilforn sagt er. Og at den ene Gade fra den anden kjendes kan, da er antegnet og opslaget paa hvert Hjørnehuus hvad hver Gade nævnes og kaldes, som er Delfingaden der haver 24 Vaaninger, Laxestrædet haver 48 Vaaninger, Hummergaden haver 40 Vaaninger, og Størregaden haver 18. Paa denne Plads som bemeldte Vaaninger funderet og bygget er til fornævnte Hs. Majestæts Folk, var udi fordum Tid Hs. Majestæts skjønne Lyst- og Frugthave med en ring Rendebane udi mange Aar indtil den anden Have og Rosenborg blev stiftet."