Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-06
Underhandlingerne om Odelethingets Forslag blev fortsatte og endte. J Følge de i Møderne den 24de og 26 og 27de Novbr. fettede Beslutninger kunde de fleste Paragrapher i Odelsthingets Forslag ikke bifaldes. Lagthinget har derfor besluttet, i Overeensstemmelse med de ved, enkelte Paragrapher gjorte bemærkninger, at indstille Forandringer i Forslaget, efter hvilke Forandringer Anordningen om Pengevæsenet vilde komme til at lyde saaledes: §. I. Rigsbank=Indretningen vedbliver for Norge bygget paa de Grundsætninger, som Forordningen af 6te Januar 1813 indeholder med de Jndskrænkninger i Samme, som nærværende Anordning og Fundationen af Dags Dato bestemmer. §. 2. Den Rigsbanken ved Forordn. af Ste Januar 1813 tillagte Heftelse, 6 PC. i rede Sølv af hver fast Eiendoms Værdie, vedbliver som hidindtil, indtil Samme anderledes kan vorde bestemt i Forhold til Eiendommens virkelige Værdie. Renterne af de regulerede Heftelser indkræves for Aarene 1813 og 1814, forsaavidt de ikke allerede ere betalte, og erlægges for det første Halvaar 1813 i Navneværdie, men for den øvrige Tid i Solv Værdie efter Rigsbank-Coursen af 1ste August 1818. J øvrigt bortfalder Renten indtil den ovenanførte nærmere Bestemmelse af Heftelserne har fundet Sted, dog at det forbeholdes de følgende Storthing, naar det Fornødne er fastsat med Hensyn til de Heftelser, der ikke for Tiden ere regulerede, tillige at afgjøre, hvorvidt nogen Rente for de ovennævnte 2 Aar bør svares af disse. §. 3. Endeel af Rigsbank-Repræsentativerne skal besørges inddragen til Tilintetgjørelse. Denne Jnddragelse bevirkes deels ved den i §. 2 foreskrevne Jndfordring af Heftelsernes Renter, deels ved Jndkrævning af Statens udestaaende Capitaler, og deels ved en almindelig Skat paa Formue og Næring. §. 4. Jnddragelsen skal besørges af en Realisations-Commission, bestaaende af 3 Medlemmer, som Storthinget udnævner og meddeler Jnstrux. Den antager selv de fornødne Betienter, hvis Antal dog ikke maa overstige 2.5. 5. Den midlertidige Rigsbanks Direction skal ufortøvet opgive den un circulerende Seddel masses Størrelse, hvilken under ingen Omstændighed maa forøges. Den i Rigsbankens Værge værende ubrugte Seddelmasse skal tilintetgjøres, forsaavidt Samme ikke i den første Tid behøves til Ombytning, thi for Fremtiden bør ingen Ombytning finde Sted, uden med Sedler, lydende paa Norges Rigsbank, og udstædte af dens Direction under de Vilkaar og paa den Maade, som nærmere ved Lov bestemmes. §. 6. Ved den i §. 3 bestemte Skat paa Formue og Næring inddrages i det Skatteaar, som udløber i 1816, 800,000 Rbd. S. V., i Aaret 1817, 400,000 Rbd. S. V., og i Aaret 1818. 400,000 Rbd. S. V. Hvorvidt videre Jnddragelse ved Skat bør finde Sted, afgjøres af de følgende Storthing. §. 7. De Sedler, som efter §. 3, 5 og 6 ere bestemte til Tilintetgjørelse, skulle maanedligen under saadant Tilsyn, som Kongen forordner, offentligen forevises og opbrændes, ligesom ogsaa det opbrændte Antal af hver Sort skal noteres i Bankens Bøger, og bekjendtgjøres i Rigets offentlige Tidender. §. 8. Mynt=Indretninger maa kun oprettes for Stats=Cassens Regning. De sættes i Gang efter Regler, som nærmere ved Lov bestemmes. §. 9. Enhver, som til en Mynt-Jndretning indleverer myntmæssigt Metal, er berettiget til at erholde Samme uden ufornødent Ophold udmyntet til den Sort Norsk Grovt-Courant, han forlanger, imod Afdrag af 2 PC. i Mytnings-Omkostninger. §. 10. Ved grov Courant forstaaes den Mynt, som herefter udmyntes til en Sjettedeel Rbd. eller derover, samt al Dansk Norsk Courant og Species=Sølvmynt paa 8 Skilling og derover, de saakaldte Ulfeldtske Penge, og de Otteskillinger, som ere udmyntede efter 1807, alene undtagne. §. 11. Som Skillemynt ansees al Dansk Norsk Sølvmynt under 8 Skilling, samt de efter 1807 myntede Otteskillinger, og Kobbermynten af 1771. §. 12. Forholdet af den i §. 10 anmeldte ældre grove Courant mod Rigsbankpenge Sølvværdie bliver af Regjeringen at bekjendtgjøre i Overeensstemmelse med den Tabel, som findes vedføiet Forordningen af 8 Septbr. 1813, angaaende Told-Afgifternes Erlæggelse i Sølv, saaledes at den ansættes til ligesaameget i Sølvværdie, som det, hvortil den i hiin Tabel er beregnet i Sølv; og Forholdet af den i §. 11 ommeldte Skillemynt mod Rigsbankpenge Navneværdie bliver af Regjeringen nærmere at bestemme og bekjendtgjøre. §. 13. De saaledes i §. 10 og 11 bestemte Mynter skulle i alle Betalinger gaae og gjælde, samt af Enhver antages efter det i forrige §. fastsatte Forhold. Dog er Jngen forbunden til paa eengang at modtage af Skillemynten Mere end en Rigsbankdaler Navneværdie. §. 14. Jngen Contract eller Forhandling om Penge, som herefter baade sluttes og skal fuldbyrdes her i Riget, skal have mindste Rets Virkning, naar den ikke indgaaes og afsluttes i Rigets gjældende Pengesort. §. 15. Regjeringen lader qvartaliter forfatte og publicere en Tabel, som efter de fastsatte Cour ser viser Forholdet imellem Sølvværdie og Navneværdie. §. 116. Præstationer efter Forskrivelser og Contracter, som i Følge de forhen udgangne Anordninger enten i Almindelighed eller under en vis Betingelse skulle erlægges i rede Sølv, blive herefter at betale med et lige Beløb i Sølv-Værdie; dog blive Forskrivelser og Contracter, som for Fremtiden maatte indgaaes, lydende paa grov Courant, at indfrie med grov Courant. §. 17. J Henseende til de ifølge Forordn. af 5te Januar 1813 omskrevne Capitaler forblive de hidtil gjældende Anordninger i Kraft, forsaavidt de bestaae med denne Anordning og Rigsbankens Fundation af Dags Dato. Det Samme, skal gjælde i Henseende til alle contractmessige paa Sølvværdie lydende Forpligtelser, der inden 1ste Februar 1814 ere indgaaede. Hvad derimod de senere inden denne Anordnings Publication indgaaede Forpligtelser, der lyde paa Sølvværdie, angaae, blive de i følgende Paragrapher bestemte Regler at iagttage. §. 18. a) Den paa Sølvværdie lydende Gield, som grunder sig i Pengelaan, yngre end 31te Januar 1814 og ældre end 1ste Februar 1815, førrentes og betales i Sølvværdie saaledes, som denne i Overeenstemmelse med Rigsbankens Fundation af Dags Dato vorder bestemt med 3 Fjerdeparter af det Beløb Sølvværdie, som den i Henseende til Capital eller Rente udgjør. Jfølge heraf erlægges 75 Rbdlr. S. V. efter den saaledes bestemmende Cours for hvert 100 Rbd. S. V. af Gieldens Beløb. b) Den paa Sølvværdie lydende Gield, som grunder sig i Pengelaan yngre end 31te Januar 1815 og aldre end 1ste August 1815, forrentes og betales i Sølvværdie saaledes, som denne Overeensstemmelse med Rigsbankens Fundation af Dags Dato vorder bestemt med 3 Femteparter af det Beløb Sølv Værdie, som den i Henseende til Capital eller Rente udgjør. Jfølge heraf erlægges 60 Rbd. S. V. efter den saaledes bestemmende Cours for hvert 100 Rbd. Sølv=Værdie, af Gieldens Beløb. c) Den paa Sølv-Værdie lydende Gield, som grunder sig i Pengelaan, yngre end 31te Juli 1815 men indgaaet inden denne Anordnings Publication, forrentes og betales i Sølv=Værdie, saaledes, som den i Overeensstemmelse med Rigsbankens Fundation af Dags Dato vorder bestemt med Halvparten af det Beløb Sølv=Værdie, som den i Henseende til Capital eller Rente udgjør. Jfølge heraf erlægges 50 Rbd. S. V. efter den saaledes bestemmende Cours for hvert 100 Rbd. S. V. af Gieldens Beløb. Jøvrigt gjælder med Hensyn til saadan Gield den samme Regel, som fastsættes i Forordningen af 5te Januar 1813 §. 23, at, hvor en Debitor ved en ny Forskrivelse har indfriet sin ældre, skal Gieldens Alder bestemmes efter den Tid, da den først blev stiftet, og, hvor en Sum efterhaanden er contraheret, efter de enkelte Posters forskjellige Alder. Ligesom ogsaa den i Forordningens §. 35. givne Bestemmelse bliver med de fornødne Forandringer at anvende paa saadanne Forskrivelser. §. 19. Efter samme Forhold, som i forrige §.er bestemt med Hensyn til Gield, fyldestgjøres ligeledes andre contractmessige paa Sølv-Værdie lydende Forpligtelser, der ere yngre end 31 Januar 1814, dog saaledes, at de Afgifter eller Leiesummer, som ikke ere større end de, der inden 1ste Februar 1814 bleve svarede af de samme Gjenstande, saavelsom de Afgifter, Leiesummer, eller Lønninger, der maatte være betingede for længere Tid end eet Aar, blive at erlægge med, deres fulde Beløb i den ved de nye Courser bestemmende Sølv Værdie. Jmidlertid skal denne Forskrift ikke være til Hinder i at give de nærmere Bestemmelser, angaaende enkelte Præstationer, som disses særegne Natur maatte gjøre fornødne. §. 20. De i Sølv Værdie bestemte Renter, Skatter eller andre aarlige Præstationer, blive imidlertid, forsaavidt de maatte være forfaldne til Betaling inden Udgangen af Aaret 1818, at erlægge som hidindtil med deres fulde Beløb efter den den 1ste August 1813 noterede Bankcours. §. 21. Det paaligger Bankens Bestyrere uopholdeligen efter de maanedlige Told-Courser, som for August Maaned 1815 og senere have været noterede, at bestemme en Middelcours af Rigsbankdaler N. V. mod Rigsbankdaler S. V., hvilken Cours offentligen bekjendtgjøres, og, indtil den 1ste indtrædende af de fastsatte Terminer for Sølv-Værdie Coursens Sættelse, skal træde isteden for de fundationsmæssigen noterede Courser. §. 22. Jndtil den i Fundationens §. 15 bestemte Direction for Rigsbanken første Gang er udnævnt og kan tiltræde sine Forretninger, overtage de nuværende interimistiske Rigsbank-Directeurer Rigsbankens Bestyrelse paa den ved nærværende Anordning og Rigsbankens Fundation af Dags Dato fastsatte Maade. (Af: Efterretn. om Norges Storthing 1815.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.