JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Paris. Sidste Breve fra vores Armee i Jtalien indbringe, at Tropperne holdt sig meget stille udde Qvarteerer som de havde betrokket, conforn efter det, som i Conferencerne til Verona var blevet regleret. Fra Florentz skrives, at Hertugen af Montemar havde taget sit Hoved-Qvarteer til Prato, og at hand paa alle Maader søg te at tillukke alle de Passager, hvor igiennem de Keiserlige i Toscana kunde indgaae; hand har ladet visitere alle de Apeninske Bierge, og sætte Troupper samt Artillerie paa alle de Stæder som kand passeres; ligeledes har hand afskaare alle Passager ved Søe-Kanten, saa at manikke uden Spaniernes Tilladelse kand komme ind at udi det Tosaaniske. Fremdeles forsikres samme General har sendt Ordre til Parma og Placenza, at mand skulde ophøre med Fortications-Arbeydet udi disse tvende Stæder hvoraf mand dømmer, hand maae være tilsinde at forlade de samme, og det saa meget meere som ne. til har tis. at de om som mand bortførte allerede de Meubler, som udi disse Byers Palladser befindes, saavelsom og Artillerie, Krigs-Forraad etc. Andre Breve fra Paris berætter forvist, at deres Allerchristeligste Majest. havde declareret for sit Ministere, at de Madritske og Turinske Hoffer endelig under visse Restrictioner vare tiltrædede de med Keyseren sluttede Freds-Preliminairer, og gav Cardinalen af Fleury straxen herom Efterretning til de her værende Engelske og Hollandske Gesandter, føyende dette dertil, at Kongerne af Spanien og Sardinien begiærede, at alle Ting paa en Freds-Congres, hvortil en convenable Stæd maatte udsøges, maatte vorde e Fundamento til rætte bragt og afgjort, og vidste hand, Cardinalen, hvorledes benævnte tvende Konger vel torde frem for alle andre opdrage Hans Store Britanniske Majestæt og Republiquen Holland dette høye MediationsVærk, hvilken Efterretning de Herrer Gesandter vel ikke vilde forbigaae deres høye Principaler med det snareste at forebringe.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Udi London, ville eendeel fra Portugal indløbne Efterretninger forsikre, at de af Hans Catholske Majestæt Kongen af Spanien foreslagne Conditioner, til et Forliig at indgaae med Cronen Portugal over begge Hoffers Stridigheder, skulle udi følgende bestaae: (1) At den Mr. Vel mon monte, som paa en oprørst Maade har over trædt Folke-Rætten, selv conform efter samme Folke-Ræt afstraffes, (2) At Deres Cathoske Majests. Ambassadeurs Domestiquer u-for tøvet maa sættes paa fri Fod igien. (3) L Kongen af Portugal skal giøre Deres Cathoske Majest. Skadesløs for alle de Omkostniger hand har maattet giøre. (4) At den Engelske Flode maa straxen skikkes hiem igien.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
At Kongen af Portugal fyldestgiør de Enggements, som forhen ved Princessernes af Astirien og Brasilien Udvexling bleve contrahered Den 6te Artieul indeholder dette, at derfor Hans Portugisiske Majest. ikke giver sit Min de uden mindste Ophold til den begiærte Satisfaction, vil Deres Catholske Majest. blive tvunget til at give sig selv Ræt, paa det han kand giøre den Spanske Nation fornøyed, som uden Afladelse raaber om Hevn over den Uræt som Mr. Belmonte har tilføyet dem. Ove disse proponerede Poster berettes, at det Portugisiske Hoff skulle have derhen erklæret sig, af det stedse var færdig at give sit Minde til Forliig at træffe, og ventede allene efter eet Coureers Ankomst fra Engelland, for saadan i Værk at sette.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Breve fra Frankforforklare, hvorledes at de hidindtil saa vel her som til Mayntz og andre Stæder fangen siddende Franzoser, endnu ikke ere reelarerede dog alme. erat dog er det dem efter den regierende Hertugs af Würtenberg udgangne Ordre, tilsted, vexelviis under dertil forordnet Vagt at spadsere udi Staden for at tage sig frisk Luft, og skal deres samtlige Antall bestrække sig til 350 Gemeene og 43 Officiers. Den bekiendte Franske Partisan La Croix, som tilligemed 2de andre Subalterner til Freyburg udi Brisgau har siddet fangen, skal have obtineret Permission af Hans Durchleuchtighed, ved paastaaende Stilstands Tiid, paa Cavaillers Parole at begive sig til Strasburg og andre derom liggende Stæder. Med Breve fra Manheim af den 24 Decembr. vil forlyde, at Chur-Fyrsten lader sig høyelig være angelegen, at disponere Kongen af Frankerige derhen, at den samme, følge af sin høye Engagement, maatte paa den Generale Freds-Kongres ved sin Gesandt lade bringe paa Tapetet den bekandte Successions Affaire udi Hertugdommene Julich og Berg, som en concausa Tractandi til sinal Decision i faveur af Hans Neven Printzen af Sultzbach.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Med Breve fra Dantzig, har mand, at der ankom fast daglig mange Pohlske Herrer og Damer tilligemed deres Ba gaae fra Warschau, hvilke have resolveret sig til at forblive der Vinteren over, indtil en nye Polsk Rigs-Dag bliver fastsat. Der var og sammesteds indtrofne nogle Protestantiske og Preussiske og store Pohlske Herrer for at deli beretberere i tide over Religions-Friheden. Ung tet det meget her indfaldende variable VinterVæyrligt, seer mand dog mangfoldige me Korn tilladde Skibe gaae op og need af Weigsel-Strømmen. Mand har her havt Efterretning fra Kønigsberg, at den hidindtil i Podolien sig opholdte General-Major Steinstiet, tilligemed nogle andre Officiers til Kong Stanislaum i slet Tilstand vare indtrofne, efter som al Bagage var dem af Russerne frataget og de meget kummerligen havde maattet retirere sig, hvorpaa Høystbemeldte Konge gal Store-Skat-Mesteren Befaling at erstatte enhver med comptante Penge deres lidte Skade og blev enhver efter Advenant med Heste af Kongens egen Stall regalerede. Mand ha Efterretning med Breve af den 20 December at en af Kongen af Frankerige med særdele Commissioner chargeret Fransøsk Officie tilligemed en ung Polsk Herre skulle nyel være arriverede til Kong Stanislai Hof, hvo mand forvist siger, at Kongen inden kort Tii og det gandske uformodentlig, vil opbrække.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Avertissements. Sives tilkiende, at førstkommende Mandag den 9de Januarii om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, blivet ved offentlig Auction første og sidste Gang til den Høystbydende bortfoldt Hr. Etatz-Raad von Buckwalds tilhørende og paa Kongens Nye Torv beliggende Gaard, med ald dens tilliggende Ræt og Rættighed, som af Arrilds Tiid tilligget haver med Jordfri Grund og Eiendom: Af LejeVaaningerne ud til Lille Kongens Gade, og med Pack Kielderen og Vaaningerne ud til Kongens Nye Tørv kand tages om Aaret 200 Rdlr. til leye, Jndvendig i Gaarden er a parte Leylighed for 2de store Familier, med 2de Kiøkkener, hvorudi Vandet springer i det eene Kiøcken med Kielderer etc. Stalderum til 13 Heste og Remise for ere Vogne, fersk Spring-Vand og Pompe Vand; Udi alle Værelserne er 19 Jern Vindovne, og paa den eene er 16 Messing-Skruer og 4 Fødder, og oven paa en KaabberPlade, endeel af Værelserne er nyelig med Tapetserie betrocken, panelled og maled, meget vel over alt conditione red og indrette, med videre efter Jnventarium; og som nu beboes af Monsr. Berendt Jacob, og til Paaske kand blive ledig da straxen kand tiltrædes, og om forlanges kand den halve Deel af Kiøbe Summen derudi med første Prioritæt blive staaende.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Som den Christopbyggelige Tidsfordriv indtil den 16de Continuation nu er færdig. Saa blive Prænumeranterne herved inviterede, at lade afhente de Continrationer i det publiqve Skriv-Contoir i Lærstræde, som de endnu ei have faaet og for saa vidt i Trycken er udkommen. Giøres hermed alle og enhver bekiendt, at i Kongens Lyngbye, bliver førstkommende Tiisdag den 17 Januarii en privilegerede Kroe, kaldet Holland, Rustenborg tilhørende, til den Høystbydende bortsoldt; Conditionerne samme Tiid paa Stedet skal vorde kundgjordt. Hvorefter Liebhaberne vilde behage at lade sig indfinde. Gives tilkiende, at udi Assessor Banner Matthisens Gaard udi Skindergaden bliver til førstkommende Paaske rette Fløtte Tiid at faae til Leye en 10 a 12 Logimenter med behørig Kiøkken, samt endeel beqvemme Leyligheder for Domestiqver, Loftrumme, Kielder, Brænde-Huus, Remiser til 2de Vogne og Stalderomme til 4re Heste.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Det giøres hermed bekiendt, at de Værelser som Høyædle og Velbaarne Hr. Etatz Raad Thott har beboet udi den mellemste Etage hos Klæde, og Silke, Kræmmer Hr. Johan Adolph Bedman udi Vimmelskaftet bliger til førstkommende Paaske Fløtte-Tiid ledie, og igien for en billig Leie er at bekomme, som bestaaer i endeel Værelser, Kiøcken, Loftrom, Kielder og Stalvom til 2de Heste, Remise i tvende Vogne, kand og bekommes foruden Staltom og Remise. Gives hermed tilkiende, at Tiisdagen den 10 Januari 1736. førstkommende om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet skal ved offentlig Auction 1ste Gang udi Justiz Raad Schouboes iboende Gaard i Wimmelskaftet opbydes, og efter Conditionerne, som paa Auctions-Stædet vorder kundgjort tilden Høystbydende bortselges, om fornøyelig Bud skeer, afg. Conferentz-Raad Kaalund og Frues Stervboe tilhørende Jus Patronatus til Jerste og Søllerøds Kirker, beliggende udi Siælland, Roeskilde Ampt, Tune Herred, med Kirkernes Anpart Tiende og Landgilde. Hvorefter de Lysthavende vilde til benævnte Tid og Sted behage at indfinde sig. Gives herved tilkiende, at Fru Hansen til Ullerop paa Moss udi Jylland er sindet fra førstkommende 1ste Maji at bortforpagte fornevnte hendes Hoved-Gaards Auling, hvor til kand faaes 26 Tdr. Rug, 36 Tdr. Byg, 30 a 80 Tdr. Havre, aules 2 a 300 Læs Høe, græsses og stalles 70 80 Stude, og fødes 16 Kiør og 90 Faar, foruden endeel Heste og Bæster; Liebhaberne ville behage hos Vel Fru Hansen eller hos Sr. Anders Bruun Procurator herudi Staden sig herom at addressere.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Hos Sr. Lueder Stiesken paa Edingers Plads i WigandGaden, er at bekomme got Engelsk Blum Meel, som nylig er kommen derfra, 7 Mark Lispundet, Engelsk Ost 12 Pundet, Engelsk Viinglas som sælges for een billig Priis Dantziger Agurker a 1 Rdlr. et halv Anker, Caffee Bønne til 3 a 4 Pund, iligemaade alle andre Slags Engelske Galaterie Vahre.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-06
Lands-Tinget er berammet i Siælland de 25 Januarii førstkommende. vil fa rog sid den en
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
kiøbenhavns Extraord. RRIATION Af 9 Januarii. 20 Kr. 83289 A. N. 83865. Min Herre!
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Breve fra Tetuan i Africa ville debitere, at Hertugen af Ripperda er falden i Unaade hos den nye Konge af Marocco. Bemeldte Hertug tilbød Kongen udi sidst afvigte Augusti Maaned sin Tieneste paa denne Maade: At dersom hand vilde give ham en General-Stav skulde hand med et Corps af 20000 Mænd afslage Kong Muley Abdallah og og tvinge ham til at undvige af Kongeriget, ligemaade bringe Rebellerne til Lydighed, sætte Krigs-Hæren paa en anden Foed, og foreslaae saadanne Middeler, hvorved hand kunde komme til at besidde sit Rige i Roelighed; hvorpaa den nye Konge af Marocco førte ham til Gemytte det Spanske Ordsprog. De største Prahlere retter det allermindste ud, og lagde dette dertil, har Eders Excellentz ikke været min Broders Mignon, Har General-Staterne ikke troet eder Har J ikke udi Spanien været ophøyet til en Premier-Ministers Værdighed, Disse og andre Omstændigheder ere mig bekandte; Stig mig dog engang, hvorledes J imod saa store Velgiernings-Mænd har forholdet Eder, Saa meget mig bevidst er, da har J været troeløs imod Spanien, u reedelig imod Eders Fæderneland, og en Bedragere imod min Broder. Ripperda, sagde Kongen videre, een Kouli Kan er alleene nok i Verden, for at tiene til et Exempel paa hvad Maade Monarcher skal regiere, udvælge deres Ministrer, og at de i besynderlighed ikke skal troe dem for meget, naar de selv agter at beholde deres Crone og Scepter. Den belovede Protection skal J nyde, men lad Eder ikke meere see udi mit Hof Fra Paris ville mand forsikre, det mand giorde sig sammesteds saa meget fastere Haab om en almindelig Fred, Fred, som mand end og vilde vide, at det inden kort Tiid ville yttre sig at Spanien havde indgaaet hvis udi denne Sag af de Keiserlige og Franske Hoffer til Wien ere regleret. Mand beretter at Hoffet lader der udi Byen forfærdige en saa prægtig og kostbar Kaarde, at de dertil anvendede Diamanter sig til over TreHundrede Tusinde Livres skal beløbe, hvoriblant en eneste skal findes, som hos en FranskJuvelerer har kostet 77000 Livres. Mand har ey endnu kundet vide til hvem denne kostbare Gave maatte være agtet. Med andre Pariser.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Breve skrives, at en Expresser fra den ved det Spanske Hof værende Gesandt Msr. de Vaugrenan, til Versailles var indtroffet, af hvis Medbringende mand saa meget havde faaet at vide, at det var denne Gesandt udi een hos Dronningen af Spanien hafte privat Audience, declareret, det hand med det snareste til sin Konge maatte referere dette, at Sagerne paa den forestaaende Freds-Kongres didhen maatte modereres, at Hertugdommene Parma og Placenza bestandig maatte med Konge-Rigerne Neapolis og Sicilien blive combinerede, saafremt mand ellers ville forsikkre sig om en bestandig Fred.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Herman Melhop er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Guldbierg og Sandager Meenighed i Fyen. Geert Trinnipol Karhof ligesaa at være Medtiener og Capellan pro persona til Gierrestad Præstegield i Christiansands Stift. Friderich Gren ligesaa at være Klokker og Ministeris Tiener til Kragerøe Meenighed i Norge. Den 7 Januarii er Jørgen Røbel allernaadigst kaldet til at være Hollandsk Præst til Maglebye Meenighed paa Amager. Haldor Brynjolfsen at være SognePræst til Stadestad Meenighed paa Jsland, Jngemunder Gunnesen at være Sogne-Præsttil Gaulveriebay paa Jsland. Jeg forbliver etc. N. N. Avertissements. Giøres hermed alle og enhver bekiendt, at i Kongens Lyngbye, bliver førstkommende Tiisdag den 17 Januarii en privilegerede Kroe, kaldet Holland, Rustenborg tilhørende, til den Høystbydende bortleiet; Conditionerne samme Tiid paa Stedet skal vorde kundgjordt. Hvorefter Liebhaberne vilde behage at lade sig indfinde. Gives tilkiende, at udi Assessor Banner Matthisens Gaard udi Skindergaden bliver til førstkommende Paaske rette Fløtte Tiid at faae til Leye en 10 a 12 Logimenter med behørig Kiøkken, samt endeel beqvemme Leyligheder for Domestiqver, Loftrumme, Kielder, Brænde-Huus, Remiser til 2de Vogne og Stalderomme til ere Heste.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Det giøres hermed bekiendt, at de Værelser som Høyædle og Velbaarne Hr. Etatz Raad Thott har beboet udi den mellemste Etage hos Klæde og Silke Kræmmer Sr. Johan Adolph Bekman udi Vimmelskaftet bliver til førstkommende Paaske Fløtte-Tiid ledie, og igien for en billig Leie er at bekomme, som bestaaer i endeel Værelser, Kiøcken, Loftrom, Kielder og Stalrom til 2de Heste, Remise til tvende Vogne, kand og bekommes foruden Staltom og Remise.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Hos Sr. Lueder Stiesken paa Edingers Plads i WigandsGaden, er at bekomme got Engelsk Blum Meel, som nylig er kommen derfra, 7 Mark Lispundet, Engelsk Ost 12 s. Pundet, Engelsk Viinglas som sælges for en billig Priis, Dantziger Agurker a 1 Rdlr. et halv Anker, Caffeel Bønner til 3 a 4 Pund, iligemaade alle andre slags Engelske Galan terie Vahre.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Herved giøres bekiendt, at Draxholms Hollænderie, som bestaaer af 200de Kiør, bliver til 1ste Maji 1736 at bekomme i Forpagtning paa 3de Aar til 1ste Maji 1739. og vilde de Lysthavende behage at anmelde sig hos Gaardens Eiere Velbaarne Hr. Etats-Raad Lente von Adeler, og med hannem om Conditionerne accordere. Mel Meldes Liebhaberne til Efterretning, at paa Hiørnet af Storm Gaden nest ved Volden er et velbeleilgt Huus med got Brændeviins-Verk udi, samt færsk Pompe Vand, til Leye, nu førstkommende Paaske rette Fløtte-Tiid at tiltræde, og kand Liebhaberne sig anmelde hos Mathias Pedersen Brændeviins-Brænder, som er boende fire Huuse fra dette ud til Volden lige ud for Runddeelen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-09
Det averteres hermed, det udi Sr. Drubins Paruqve, Fabrique, udi dette nye Aar ere allerede begyndt at arbeyde paa en stor Qvantite gode Vahre, og skal saaledes continuere, det til de Kiøbendes daglige Tieniste, skal findes parat et Qvantum af 100 str., og med Tiden derover, paa det eenhver, enten de ved Breve fra Provinzierne directe til Fabriquen sig addresserer, eller ved Comission, eller og de som Persohnlig sig vil tilkiøbe noget, bestandig skal kunde finde dagligen det som begiæres, og det alle Tiider for mueligst billigste Priis, da de continuellement skal erholde sikkerlig slige Vahre, som Fabriquen altid vil svare til. Den ringeste Priis herefter er paa korte og Abbe og halve Spanske Paruquer fra 2 til 6 Rdlr., paa Alonge Prisen stk. fra 4 til 10 Rdlr., Pung og Pidsk Paruque fra 2 til 3 Rdlr., og tre Pidsk og Roset Paruquer fra 16 til 24 Mark Danske. Durable propre Facon og net Arbeide skal altid findes udi denne Fabrique, som holdes paa Hjørnet af Vimmelskafted og NyeGade. Gives tilkiende, at Løverdagen den 14 Jan. førstkommende om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver afgangne Peter Mortensen Colding forrige Ober-Visiterer ved Kiøbenhavns Toldbod, hans Stervboes forhen tilhørende Huus i Borre Gaden beliggende, ved offentlig Auction opbuden, som er Jordfri Grund og Eiendom, 3 Loft høyt, fersk Pompe-Vand og Bygninger i Gaarden, vel indrettet, med Paneelverk og Omtræk, saaledes som det nu forefindes. Th. vilde Liebhaberne behage sig at indfinde, Conditionerne at anhøre; og vorder det, venteligt, paa denne Auction bort soldt.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-14
Kiøbenhavns traordin, RARIS Af 14 Januarii. Kl. 10 Aar ved AarsaMin Herre! de Breve fra Bologna formældes, at Paven havde vel ladet udtælle en vis Summa Penge til de udi disse Lande indrykkede Tydske; men disse havde dermed været ikkun lidet fornøyet, og at de Pavelige Underdaneres Besværinger vedvarede dets uagtet ligesom tilforn. Her har udbredet sig et Rygte om, at de Keyserlige fordre Ferrara, paa det at at de, naar Freden i Jtalien er sat paa Fode igien, kunde overgive Hertugen af Modena samme Hertugdømme. Fra Como indberettes, at de Keyserlige forstærke sig Dag fra Dag, og holder mand for at deres Armee inden næste Vaar vil bestaae af 80000 Combattanter, da de for alvor kand agere imod de Spanske, i fald det Madritske Hoff end ville vegre sig ved at samtykke udi det som til Wien, er regleret i henseende til Staterne i Jtalien. Kongen af Sardinien lader med største Flittighed fortificere Finistrella, og har beordret 4 af sine fornemste Ingenieurer at visitere Søe Kanterne af Floden Adda. J det Milanesiske har mand ophørt, fra den 16 Decembr. at regne, med at betale til Kongens af Sardiniens Commissarier Producten af den Taxt, som kaldes Diaria, men derimod betales den nu til de af Marschallen de Nogilles forordned Commissarier. Fra Florentz haves, at de udi dette Stoore-Hertugdom sig befindende Spanske Trouper beregnes til 25000 Mænd, hvilke alle observerer een exat Disciplin, og siges der, at de skal forstærkes med nogle Regimenter fra Lombardiet, som mand lader komme fra Sicilien og Spanien, Store-Hertugen har beordret sine Generaler at ertercere hans Trouper udi Krigs-Sager, og hol holde dem paa første Ordre Marsch særdige, uden at mand kand komme i Erfaring om Aarsagen til denne Ordre. Marschallen af Noailles ventes hvert Øyeblik hid, for at conferere med Hertugen af Montemar, og bringe ham til, som Ordet gaar) at retirere sine Trouper udaf dette Hertugdom.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-14
Med Breve fra Paris meldes, at mand har Tidende fra vores Armee udi Jtalien, at Marschallen af Noailles, som den 12 Dec. var reyst fra Moden til Bologna, var igien fra sidste Stæd afreyst til Florenz for at fuldbyrde en sig opdraget Commission hos Gross-Hertugen. Mand troer og, at samme Marschal derefter skal begive sig til Rom for ligeledes der at afgiøre een Commission ved det Pavelige Hoff.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-14
Fra London, berettes, at en stor Deel af denne Nation vel var udi denne Meening, at der udi en geheim Articel i Freds-Præliminairerne skulle handles om Gibraltar og Porto Mahon deres Afstaaelse til Cron-Spanien, men at den samme herudi farer vild, det sees noksom af vort Hof ses bestandige Omsorg for at forstærke bemeldte Stæder jo meer og meere. Som fra Lisa bon fornemmes, da skal Kongen af Portugal difficultere noget i at opfylde sit til den Engelske Nation givne Løfte, betreffende et Skibs aarlige Afsendelse til Brasilien, i fald Kongen af Store Brittanien vilde tage hans Parthie og sende en Flode til Lissabon, for de Spansk Anslag imod Portugal til intet at giøre. Men
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-01-14
eftersom Lord Tyrawley og Ridder John Norris har bekommet Jnstructioner om denne Sags Afgiørelse, saa forhaaber mand, at de dermed skulde reussere, og det saa meget meere som denne Crone har i alle Stykker efterkonmet Deres Portugisiske Majestæts BegiærendFra Cøln indberettes de Artigler, som Keyserens og Kongens af Frankerig Commissarier paa deres høyPrincipalers Vegne har indgaaet udi Conferenterne til Verona, angaaende Vaaben-Stilstanden udi Jtalien: 1 Art. J Kraft af det imellem Deres Keyserlige Majestæt paa den eene og Deres Allerchristeligste Majestæt paa den anden Side trofne Forliig, som indeholder Vaaben-Stilstanden imellem begge deres respective Armeer, er mand kommet overeens med at indstille alle Fiendtligheder, ligesom mand allerede ved Rhin- og Mosel-Strømmene har gjort. 2 Art. Denne Stilstand skal paa lige Maade imellem Ders Keyserl. Majest. og Deres Allerchristeligste Majest. allierede Puissancers Trou per i Agt tages, indtil at disse Puissancer har declareret sig om de vil antage eller forkaste forbemeldte Vaaben Stilstand, 3 Art: Omendskiønt mand ved den Terminus Vaaben-Stilstand ikke andet bør forstaae, end en Ophævelse paa Fiendtligheder, saa er mand alligevel kommet overeens for varticulaires Aarsag skyld, om at Deres Allerchristeligste Majests. Trouper skal retirere sig fra Adige-Floden, og forlade de Qvarteerer, som de nu imellem denne Flod og Mincio indehaver, 4 Art. Ligeledes er mand blevet eens om, at de Franske Trouper skal forblive i Possession af Goito og Borgforte, mens at alle andre Poster skal evacueres, som bleve brugte til at indsperre Mantua. 5 Art. Mand vil tage til Grændse-Skiæl den gandske Oglio Floden indtil der, hvor den foreener sig med Po. Deres Allerchristeligste Majest. Trou der skal ikke betrække andre Pladser paa hin Side af denne Flod, end Usstand og Marcaria, og fra Oglio-Flodens Jndfald udi Po at regne, skal sammes Løb til Grændse-Skiæl i Agt tages indtil det første Sted i det Pavelige Geebet, siden holdes de Modeniske Grændser for GrændseSkiæll. 6 Art. Ligeledes er mand blevet eenstemmig om, at begge de respective Puissancers Trouper ikke maa komme ind i nogen af de Stater, som af disse Grændse-Skiæl ere indelugte undtagen Deres Allerchristeligste Majests. Trou per, som skal afløse Guarnisonen, udi Goito, hvilke det og skal være permitteret did hen at skikke alt hvis til samme Guarnisons Subsistence kand være fornøden, og naar mand vil afløse den skal mand først lade Commendanten i Mantug det vide, paa det hand kand give fornødne Ordres til bemeldte Troupers Passage og Jndqvarteering. 7 Art. Commercien skal herefter have sin fri Gang saavel til Lands som til Vande Folkes og Staters Beste, som til de adskillige deri ere interesserede: Til den Ende skal begiæres fornødentlige Passer og Permissioner af dem, som samme vedkommer at udgive. Kraft af saadanne Passer skal alle Fahr-Tøyge, Vogne og andre begge Armeerne tilhørende Effecter have en fri Passage saavel til Lands som over Floderne, eftersom det til bemeldte Armeers Commodite best kand passe sig.