JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Fredagen den 14de Mai førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 og 4 7) bliver, i Følge Execution og Udlæg, ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsalg : Gaarden Nr. 22 i Laxegaden med tilliggende 2de Huse under samme Nummer i Nellikegaden, hvilke Eiendomme i Brandkassen ere assureret for 28,000 Rbd. Sølv. Anden Auction afholdes Fredagen den 28de Mai næstefter og tredie og sidste Auction Fredagen den paafølgende 11te Juni, begge om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4; hvilket tiener Vedkommende til Efterretning, i Følge Placaten af 22de April 1817. Auctionerne afholdes i fornævnte Gaard. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. Kiøbenhavn, den 16de April 1830. Jnge Reqvistion af Stiktøvrigheden i Aghuus, bliver Tirsdagen den 18de Mai. og - den 1ste Juni ) Formiddag Kl. 11. - den 25de f. M. ) førstkommende, hver Dags afholdt offentlig trende Auctioner over den Stiftets offentlige Midler tilhørende Gaard Holmgaard, og Schaltz Sogns Kongerugtiende og hele Kirketiende. Gaarden, der er beliggende i Schaltz Sogn, Rinds Herred, Viborg Amt, staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 18 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. Jorderne ere i god Drivt og den aarlige Udsæd er circa 40 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre. Høeavlet er aarlig 80 til 100 Læs. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og beboelige for en Familie udenfor Bondestanden, og ved Gaarden er en god og smuk Hauge. Schaltz Sogns tiendeydende Hartkorn er omtrent 220 Tdr., hvoraf circa 145 Tdr. er bestemt deels ved Amtstiende-Commissions Kiendelse, deels ved Forening. Den er manituæret, Kongerugtienden for 16 Tdr. Hartkorn og hele Kirketienden for 23 Tdr. Hartkorn. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Byen, og den sidste paa Gaarden. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgjøres, Hobroe, den 27de April 1830. Jansen.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Jfølge Dom og derefter passeret Execution, bliver ved 3 Auctioner opbuden til Bortsælgelse den afg. Oberst v. Santanbains efterlevende Enke tilhørende Fjerdevart i følgende Eiendomme: A. Den saakaldte Applebyes Plads, matriculeret under No. 202, bestaaende af en grundmuret Reberbane med 3 Pakhuse, et saakaldet Knapmagerhuus, et Garnhuus, et Karethmager=Værksted, 2 Materialhuse, en Smedie: Bygning, en Bygning kaldet Potteskaarhuset, et Tjære, huus, 2 Vaaningshuse, 3 aabne Skure, 3 dito tilligemed Pladsen, med Bolværker, hvori 11 Slæbesteder og 3de til Skibsbyggerie forden brugte Biddinger m. v. B. Gaarden i Overgaden oven Vandet No. 201, bestaaende af et Forhuus, Sidehuus, en Vognskuurs=Bygning med Gaardsrum og Hauge, plads, samt C. a) Gaarden i Overgaden oven Vandet Nr. 200, bestaaende af en Forhuusbygning med Gaardsrum og et Bolværk til Christianshavns Canal paa 21 Fag. b) Eiendommen i Overgaden oven Vandet ud mod Søndervoldsstræde Nr. 205, bestaaende af en grundmuret Bygning, indrettet til Beboelse for smaae Familier, en Muur og Bindingsværks Bygning med 7 Gaardspladse og 12 Fag Bolværk, alt saaledes som disse Eiendomme nærmere finde specificerede og beskreven i den under 16de April 1829 foretagne Tarationsforretning, ved hvilken Eiendommen Litr. A. er vurderet til 54,400 Rbd., Litr. B. til 12000 Rbdlr. og Litr. C. tilsammen til 14000 Rbd., alt Sølv. Auctionerne afholdes paa de sælgende Eiendomme saaledes : Onsdagen den 26de Mai, Onsdagen den 9de Juni og 1830, Onsdagen den 23de Juni hver Dags Eftermiddag mellem 3 - 5. Auctions-Conditionerne, Vurderingsforretningen, samt øvrige Documenter, ere forinden til Eftersyn paa mit Comptoir i store Strandstræde No. 79. Hvilket herved bekiendtgiøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Bilsted. Jfølge det høikongelige Rentekammers Ordre, bliver den den Kongelige Kasse, formedelst resterende Skatter, adjudicerede Gaard Winkelplet i Høislev Sogn, Fjends Herred, af Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., bortsolgt ved 3de Auctioner: Tirsdagene den 1ste og 15de Juni, samt Mandagen den 5te Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Viborg Raadhuus, og den 3die Gaarden. Ved sidste Auction opraabes ogsaa Gaarden tillige til Leie paa a 2 Aar. Forestaaende bekiendtgjøres tillige for de muelige Panthavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Thi indbydes Liebhabere. Fjends og Nørlyng Herreders-Comptoir i Viborg, den 14de April 1832. F. v. Bülow.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ifølge tagen Beslutning under Skiftet efter forhenværende Forvalter 2 a u ritz Aagaard Theil, bliver den Boet tilhørende Gaard i Jngerslev staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., med derpaa værende Bygninger, som ere indrettede for en Familie uden for Bondestanden, samt et Tørveskiær paa Ørsted Mark, af Hartkorn 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Tirsdagen den 1ste Juni - 15de -- 29de - førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, og agtes Eiendommen absolut bortsolgt ved sidste Auction, om nogenlunde antageligt Bud skeer. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den tredie paa Gaarden, som agtes solgt. Conditioner og Kort over Eiendommen ere til Eftersyn her paa Contoiret fra den 16de n. M. Hvilket, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1814, herved bekiendtgiøres. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 27de April 1830. A. L. Reiersen. Pro clama.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof B og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jernhandler Peder Pedersens og efterlevende Enkes Lovise Petronelle, fød Hansen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsetil her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 30te April 1830. Hansen Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Over= og Un B derret, ere samtlige Arvinger i Stervboet efter Huusmand Christen Langs afdøde Hustrue Bodil Nielsdatter af Nørreonsild Bye i Randers Amt, indkaldte med Aar og Dags Varsel at møde eller møde lade for undertegnede Skifteforvalter og legitimere deres Arveret efter den Afdøde Ligeledes ere ved samme Proclama Boets Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariager, den 23de April 1830. Claudi.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som læses ved Odense Byetingsret og ved den Kongelige B Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde Nargrethe Dorthea Schmidt, født Buch, som først har været gif med Simon Henrich Grage i Eckernførde og nu var Enke efter Han Christian Schmidt, Besidder af Landstædet Tordschell i Angelen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Da Arvingerne i dette Boe ikke alle ere Skifteretten bekiendte, saa ere tillige disse, i Overeensstemmelse med Forordningen af 3die Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, indkaldte til at melde sig og legitimere deres Arveret. Dette bekiendtgiøres herved trende Gange efter hinanden i den danske Stadstidende, Fyens Stifts aviser, Altonaer Mercur og Husums Ugeblad, til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue, den 10de April 1832. Borgmester og Raad. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Marts sidstleden, som en læst ved Faaborg Byetingsret, og ufortøvet vil blive læst i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena paaclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de, som forme sig at have Noget at fordre i Tobaksfabriker Johan H. Hoffners Falliboe her i Byen, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig som Skifteforvalter af anmelde og beviisliggiøre. Byefogedcontoiret, Faaborg, den 7de April 1832. Wiborg.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som er læst for vedkommende Over= og Underretter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Møllebygger og Tømmermester Holst af Faaborg, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb. Faaborg, den 7de April 1830. Viborg.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Enker, Al Anne Johnsdatter af Væth og forhen afdøde Mand, Gaardmand Søren Sørensen Frederiksen, indkaldes herved med 12 Ugers Varseat anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, Nørhald, Støvring og Galthen Herreders=Contoir paa Dronningborg Møl ved Randers, den 26de April 1830. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama af Dags Dato, som uden Henstand vil vorde læst for ved I kommende Over= og Underretter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skovrider Knud Zimseraf Brønstrup Mølle, under Stamhuset Benzon i Randers Amt, indkaldt med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1810, til inden saadan Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres havende Kra for mig, som Skifteforvalter; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i dette Boe er bestemt at afholdes i Stervboestedet den 25de Mai og 13de Juli d. A., om Formiddagen Kl. 10. Stamhuset Benzon, den 20de April 1830. Laurberg.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere AlB og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Stadsmægler Andreas Aarøes Enke Johanne, fød Gleerup, og forhen afdøde Mand, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere Arvingerne indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret; hviket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 27de April 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Al og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter forrige Handelsbetient Jens Berthelsen Mørch, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endydermeere bekiendtgiøres, med Tilføiende : at bemeldte Boe foretages paa Stadens Raadstue den 5te Juni næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Skifteretten i Aalborg, den 27de April 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere alle De, som - maatte have nogen Fordring til Stervboet efter den her paa Gaarden afdøde Huusholderske, Jomfrue Kierstine Christensen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ved samme Proclama ere tillige den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at melde dem for mig og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skjoldenæsholm pr. Ringsted, den 26de April 1830. Bergmann.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som læses saavel ved den Kong. Landsoverret i Viborg, - som ved vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i det fælleds Dødsboe efter forhenværende Proprietair Jens Jørgensen og forhen afdøde Kone Kirstine, fød Møller, at Følle i Bregnet Sogn, Østerliisberg Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lo ligt Varsel til at legitimere deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredscontoir i Randers, den 26de April 1830. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Første Bekendtgiørelse. Over Parcellist Berend Lauritzen i Lenbyekobbel udi Søebyegaardsmark, hans Boe, er af Landfogderiet Concurs bleven paakiendt. I den Anledning indkaldes eengang for alle og følgelig peremtorisk, alle og enhver som formene sig at have Krav og Fordringer til ham eller hans Boe, fremdeles de, som maatte have haandfaaet Pant af ham, ved Straf af Udelukkelse fra det proclammerede Boe og af Pantets dobbelte Værdie, i det seneste forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse at regne, Fremmede efter at have beskikket den fornødne Procuratur, at melde sig i Acturiatet i Ærøeskiøbing, at fremlægge deres Beviisligheder, at levere bekræftede Gienparter deraf og dernæst at forvente Rettens videre Foranstaltning. Den efter Vedkommende sig have at rette. Ærøeskiøbing under Stads= og Landrettens Segl, den 22de April 1830, (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1830-05-03
Ved Proclama, som læses saavel ved den Kongl. Landsoverret i Viborg, " som ved vedkommende Underret, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Dødsboet efter forhenværende Forvalter Lauritz Aagaard Theil af Jngerslev i Estruplund Sogn, Rongsøe Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere Arvingerne indkaldte med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og til at varetage deres Tar under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at der afholdes en Samling i dette Boe paa Stervboestedet Tirsdagen den 29de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, for at tage en Bestemmelse om hvorvidt det ved 3die Auction over Gaarden den Dag gjorte høieste Bud kan antages. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 26de April 1830. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Udenlandske Efterretninger. Burgas (ved det sorte Hav) den 22de Marts. Hovedqvarterets Personal og de herværende Christne Jndvaaneres Tal formindskes daglig, adskillige russiske Officerer reise hjem og nyelig indskibede 30 græske Familier sig, for at udvandre til Rusland. Man regner, at omtrent Tredive Tusind christelige Familier, der vare Krigsskuepladsens Beboere, ville følge dette Exempel, thi de frygte Tyrkernes Hevn, og Rusland kan kun beskytte dem i Tyrkiet, saalænge det endnu ha sin Armee der.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Feldtmarskal Diebitsch Salbansky har nyelig, ledsaget af den russiske Hoflæge Dr. Schlegel, besøgt de Pestsyge i alle Pest hospitalets Værelser. Den Omhu, som denne store Feldtherre ved alle Leiligheder viser for sine Soldater lønne disse med den taknemmeligste hengivenhed. - Pesten synes nu ikke at være saa farlig som før, mange, som vare angrebne af den, ere atter frelste og de kraftigste Foranstaltninger ere føiede til at standse dens videre Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Nu er det bestemt, at den russiske Armee førstkommende 14de April tiltræder sin Tilbagemarsch. Hovedqvarteret skal være Kiew under Feldttmarskal Sacken. Gen. Roth tager, med den femte Armeecorps, sin Position i Wallachiet, Veirliget er her i høi Grad foranderligt. J otte Dage af vexle ofte 12 Grader Varme med 15 Grader Kulde. J Jasse, har Kulden i sidste Vinter ofte været 29 Sr. Jndvaanerne Burgas overraskede denne Vinters usædvanlige Kulde saa meget at de paastaae, at den russiske Armee har bragt den med fra Norden.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Dresden, den 22de April. Man veed nu for vist, at vor Konge har skrevet et hjerteligt i Sandhed faderligt, Brev til Hs. D. den unge Hertug af Bruus vig, for at bevæge ham til en mindelig Udsning med Hs. M. Kongen af England, der, som Konge af Hannover og Hertugens Onkel, har været hans Formynder. Den Termin, som Forbundsdagen har sat Hertugen, udløber i disse Dage. Forbundsdagen har vel endnu ikke fordret, at et Troppecorps af det sachsiske Contingent skal gjøres mobilt, men der bemærkes dog allerede nu en usædvanlig Virksomhed i vort Krigsdepartement; man veed allerede Navnene paa de Regimenter, der skulle trækkes sammen ved Leipzig. Disse have indkaldt samtlige Permitterede, endog dem fra de fjerneste Egne, til deres respective Garnisoner, og Alt bebuder, at Troppernes Bortmarsch kan skee ufortøvet, saasnart den befales. Hele dette Executions=Troppecorps skal bestaae af 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Kio Janeiro, den 17de Februar. Med temmelig Vished kan forsikkres, at ingen brasilisk Expedition mod Portugal skal udrustes. Den 2den Februar hidkom endnu fire Skibe med sexten Hun drede Negerslaver; men til Menneskehedens Ære maa denne op hørende Menneskehandel snart ophøre, thi den peremtoriske Termin til dens Afskaffelse nærmer sig New=York, den 10de Marts.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
I det her nyelig udkomne Annal Register læses følgende statistiske Notitser. J Staten New=York ere fem Byer af første og 741 af anden Rang; 297 incorporerede Landsbyer og 1406 Posterpeditionsstæder. Af Dagsblade og periodiske Skrifter udkomme 211.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
London, den 23de April. De her residerende fremmede Ministre ere blevne underrettede om, at der nu ikke er Grund til Frygt for Kongens Liv Den i Madras udkommende Tidende beretter nu officielt, at vor ostindiske Regjering ved et Mandat har ophævet den gamle grusomme Vedtægt, at de Jndfødtes Enker levende opbrændtes, naar deres Mænd døde.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Den noksom bekjendte Radicaleformer W. Cobbet har i sit Ugeblad Weekly Register indrykket en Opfordring til samtlige Englands Shixer, at de ved en almindelig Collect skulle tilvejebringe 10,000 Pd. St. til ham, saa at han ved denne dog i Grunden, og i England ikke betydelige Sums snilde Anvendelse kunde komme ind i Parlamentet. Disse 10,000 Pd. St. - af hvilke 6000 skulle anvendes til at kjøbe Landeiendomme, ved hvis Hielp han vil erhverve sig Ret til at vælges til Parlamentsmedlem, og 4000 Pd. Sterling anvendes til at betrygge ham det saaledes erhvervede Sæde for bestandig har han meget samvittighedsfuld reparteret paa Englands 40 Shirer, forholdsmæssig efter hverts Velstandskilde og Folkemængde, saa at f. Ex. det rige Mideleser (der indbefatter den største Deel af London) har 790 Pd. St. at erlægge, og det lille Rutlandshire kun 30 Pd. St. For disse ringe Offere forjetter Hr. Cobbett samtlige til Collecten Bidragende de væsentligste Tjenester, de ønskeligste Reformer i Lovgivningen, og - NB. naar han er bleven "Statsminister, - den største Oeconomie. Saaledes erstattes Folket jo rigeligen hvad det nu opfordres til at gjøre for ham. - Den Landeiendom, han agter at kjøbe for de 6000 Pd., skal han til et ringe Vederlag for den Tid og den Kraft, som han helliger sine Medborger, beholde som Eiendom. Borgen for, at Pengene aldrig kunne gjøres mere frugtbringende end hos ham, er hans hidtilværende ubestikkelige politiske Virksomhed (Om Nogen har holdt det Umagen værd, at bestikke ham, nævnes ikke), Havde jeg - forsikkrer Hr. Cobett - ladet mig betale for min Peen, saa vilde jeg nu have ejet et Gods, omkring hvis Enemærker jeg paa den hurtigste Væddeløbshest ikke kunde ride paa en heel Dag, fra den aarle Morgen til den sildige Aften. Thi hvo tvivler vel om, at et par hundrede Tusinde Pd. Sterling, der siden den Tid, jeg optraadte som publicistisk Skribent, ere udgivne til den hemmelig offentlige Tjeneste, jo kunde være komne i min Lomme, - dersom jeg havde været tilgjængelig for Ministerne, I meer end 25 samfulde Aar har jeg været den eneste, bestandige, smertelige Torn for det System, der nu har ført England til Ødelæggelsens Afgrund; det er vitterligt for Hvermand, at jeg har været den politiske Presses Aften= og Morgenstierne, Sol og Maane, og at alle andre politiske Stierner, laante deres Lys af mig." &c. &c. &c.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
I the Globe læses. Jndtægterne af vort Rige i Ostindien, ere nu større end i nogensomhelst europæisk Stats, Englands og Frankriges undtagne. Fradrages Renterne af Statsgielden i begge disse Lande, saa er Indtægten af det britiske Ostindien ikke syn derlig ringere end Englands eller Frankriges. Jndtægten af vore ostindiske Rige var nemlig i Aaret 1828 - 29 steget til 23 Mill., 350,370 Pd. St. Statsudgifternes Beløb var - derunder 2 Mill. Pd. St. Renter; de Summer, der betales i England, og Omkostningerne paa Øen St. Helena indbefattede - 23 Mill. 994,503 Pd. St. Altsaa var et Deficit af 644,000 Pd. S. For den ulykkelige Krig med Birmannerne, i Aaret 18 33, var Jndtægten 1 1/2 Mill. Pd. St. større end Udgiften. Dog hører ogsaa Ostindiens, ligesom i næsten alle europæiske Staters, Finantsetat Overskud til Undtagelserne; af de tyve Aar fra 1808. til 1828 havdes kun i sex et Overskud. Men den Ostindiske Statsgield er, i Sammenligning med de europæiske Stater, ubetydelig. J Aaret 1827 var dens Kapitalbeløb 12 Mill. 870,870. Pd. St., altsaa mindre end det Dobbelte af Statsrevenuen: ogsaa eier Compagniet Jordegodser o. s. v. af 21 1/2 Mill. Pd. St. Værdie. En alt for betydelig Deel af Statsudgifterne har Armeen opslugt, hvis Officerer, høiere og lavere, have ført det luxuriøseste Liv. J Aaret 183, kostede Tropperne i Gouvernementet Bengalen omtrent 5 1/2 Mill., i Madras 3 1/2 Mill. og Bombay 2 Mill. Pd. St., foruden den Sum, der anvendtes paa Fortificationer og Krigsfornødenheder. Denne Sum overstiger langt hvad Armeen i Storbritannien og enhver Armee koster Reductionen, som nu foretages med Officerernes Gagering, er derfor, saa meget den end harmer dem, ligesaa nødvendig som retfærdig. Clima og asiatisk overdaadig Leveviis have desuden forkjælet dem og svækket deres Kraft i den Grad, at de end ikke kunde bestaae mod de vilde Birmanner. Mange af dem ere fornemme engelske Familiers forlørne Sønner, som man i Hjemmes ønskede, at blive qvit. - Med ethvert Aar er i Ostindien, baade Indtægt og Udgift forøget. Resultaterne af Generalgover neurens, Lord Hastingss, sidste Bestyrelsesaar gjøre det høist sandsynligt, at nogle Fredsaar og den saa nødvendige Indskrænkning i Militæretatens Gagering snart ville bringe Ostindiens Finantser, i en blomstrende Tilstand, og det Haab, at Englands Stats Jndtægter engang kunne faae et Tilskud fra Ostindien, synes ikke at være ugrundet.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Petersborg, den 18de April. Vor Handelstidende indeholder følgende Udsigt over MoskausManufacturtilstand. Hoved Jndustriegrenene i Staden og Gouvernementet Moskau, saavelsom i en Deel af Gouvernementet Kaluga, ere Spinderne. J Moskau ere 80,900 Væverstole, af hvilke 60,000 forarbeide Bomuld, 16,000 Silke og 4000 Uld. J de sidste otte Aar er Bomuldstoffens Fabrication stegen til det Tredobbelte, Silke= og Uldstoffene til det Dobbelte. Denne Progression kan ikkun forklares af udvidede Kundskab i Chemie og Mechanik. For Jacquards Maskine betaltes i Aaret 1805 ikke mindre end 10,000 Rubler, nu forfærdiges den i selve Rusland for 150 Rubler og derunder, en Maskine til at kradse Uld med kostede 400 Rubler, i Aaret 1824 nu kun 80 R. Hele Maskinapparatet for Ulden Tøi, der i Aaret 1817 betaltes med 10,000 Rubler, faaes nu for 400 Rubler. 1820 vare i Moskau kun to Dampmaskiner, nu tæller man der over Et Hundrede. J Moskau selv forfærdiges alle de Maskiner, der behøves; ligeledes yder Staden alle Chemiens Produkter, ja det er lykket den, at erstatte udenlandske Farver med indenlandske. Derfor kunne Manufakturvarer her sælges til saa lave Priser.
Berlingske Tidende, 1830-05-04
Efterretninger af blandet Jndhold Den berømte Dr. Palloni, en af Jtaliens store Læger, den i sin Tid med Kraft og Held bekæmpede Brownianismen, er døde Dr. Herrisson har nyelig opfundet en Pulsometer, der, forfærdiget af den meget dygtige Mechaniker Paul Garnier, er blevet et høist fuldkomment Værk. Hensigten af dette Værk er at maale Pulsens stærkere Slag, Hurtighed og Regelmæssighed. Talrige Experimenter dermed ere allerede skeete af Hr. Dr. Herrison, og Alt lader haabe, at denne Opfindelse vil vorde saare gavnlig for Lægekonsten, og vorde vigtig for Hjertesygdommens vanskelige Diagnostik.