Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
J Forbindelse hermed vil det ikke være unteressant at erfare, hvad den lærde Jslænder ArnaMagnæus dømte om saadanne Expeditioner for 130 Aar siden, i sin Samtale med Dr. P. Deichmann 1691. Han sagde nemlig: "at den sidste Tidende vi have faaet fra Grønland, var Aaret 1389, og at den største Aarsag hvorfor Seglasen derpaa er efterladt, var fordi Seglasen Tid efter Tid blev mere farlig og Jsen i større Mængde, hvilket maaskee saa har besat det rette Grønlands Littora, at ingen kan komme dertil, til hvis Bekræftning han ydermere sagde, at der i vore Tide er skeet store Forandringer paa Seglasen, Saisons, Jisen &c. i Jsland, nemlig: a) At endog Folsom endnu lever og ikke ere ret gamle, kan erindre sig, at Vinteren var heel stræng, Vaaren med get mindre, og Sommeren varm, da dog nu Sommeren ikke er varmere end Vaaren var før, og derimod Vaaren mestendeel meget kold med skal Frost og Kulde, hvilket før tilhørte Vinteren b) At der nu paa Reisen til Jsland findes usig lige store Bølger, liden Soelskind og enten bli stille eller og stor Storm, da der tilforn var liden Søe, godt og mageligt Veir, med et Ord kuns en liden Lystreise. c) At der for nogle Aar siden kom fra Søen i Norden en usigelig stor MængJis, hvilket besatte den ganske Deel norden af Landet, og var i saadan Mængde, at det ene Stykke Jis som var yderst drev de inderste Stykker ind ad marginem terre, hvilket forhindrede, at der ikke kunde komme en Baad, langt mindre et Skib, til eller fra Landet, men alle de Kjøbmænd som havde Havne norden paa Landet, maatte gaae hjem med deres Ladning igjen og uforrettet Sag. Folkene paa Jsland kunde ikke mindes at dette nogentid var skeet før, men holdt det for et ondt Omen, som det og var, efterdi de nær havde død af Hunger. - Det er troligt, sagde han fremdeles, at det formedelst Jsens daglige Formerelse og Neddrivelse fra Pollo, ogsaa saaledes er gaaet med Grønland, og de christne Jndbyggere enten døde af Hunger eller været nød til at bruge det samme Vitæ genus, som de Vilde, og saaledes degenereret til deres Natur. Endelig sagde han og, at det var kuns Fabler hvad man finder paa Landkorten de fontibus lanam nigram in albam, aldam in nigram convertentibus, item fortibus cerevisialibus &c.J Tidsskriftet Hermes, 2 St. for 1821, læses et bedømmende Udtog af Statsraad SchmidtPhiseldecks Europa und America, 2te Aug. J Anledning af Forf. Jdeer om Europas tilkommende Skjebne udlader Rec. sig saaledes: "Vi have fordet meste ladet Forf. selv tale, fordi dette netop er Hvælvingsstenen for hans Undersøgelse, men hvor meget han end protesterer, at den forstandige Læser ikke vil ansee denne Europas Fremtid for et sværmerisk Jndbildningsfoster, saa kunne vidog ikke undlade at tænke derved paa de i Slutningen anførte Drømme, og at ansee det Sagte for Drømme, om end for høist aandrige og idealske Drømme, for hvis Skyld man kunde misunde Forfatteren. Thi desværre ere vi politiske Kjettere nok til at holde et saadant europæisk Almeenvæsen a la Henri quatre, et saadant politisk Arkadien saalænge for umueligt, som Jordens saakaldte Guder ere Mennesker, d. er svage, lidenskabelige og for Fremtidens Stemme, saasnart den kræver Offere, døve og uden Sands, saalænge de store Stater, som saadanne, maa have en anden Jnteresse end de smaa, saalænge endnu Arronderingspolitik opfylder enkelte Cabinetter, og Tal maalere ere Maalestokken for Staters Lykke. Ja, vilde ikke det græske Project vorde Aarhundredets Parisæble? Skal Tyrkiet deles, og imellem hvilke Stater, Skulle og kunne alle participere, og vilde ikke de Udelukkede for deres egen Sikkerhed, fordre Erstatning og Forstørrelse, Man spørge Engellænderne, hvem anden end Tyrken, uden maaskee sig selv, de vilde unde Grækenland, Og staae da Tyrkerne virkeligen saa foragtelige for vore Øine? Deres Nationalsind og Fanatismus ere tilfælles en Talisman, som alle den christelige Taktiks Forsøg i Feldten, som i Cabinettet, hidtil ere strandede paa. Var Tyrkernes tidligere Politik, hvad der neppe vil kunne skrives paa Svaghedens Regning, ikke i Aarhundreder uforanderlig, og hvorfor ikke sige det, ofte retfærdigere end mangt et christeligt Cabinets Hvem skal endelig tilkomme Rettigheden og Fordelen af, at kunne udføre Colonier, De søfarende Nationer, fordi de allene formaae at beskytte dem? Hvor vil have Handelsnytten deraf, De søfarende Nationer. Hvo vil paa ny monopolisere med Varer og Producter, De selvsamme. Ja, hvor indestaaer for, at disse Colonier, naar de blive myndige, ikke ville have lige Jnteresse med Americanerne at gjøre sig uafhængige, om ei fælles Sag med dem, Vi smile over at Engellænderne i deres Nordamerica anlægge Forter, retsom for Fristaterne, og vi vilde halv om halv gjøre noget Lignende,