Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-16
Regntiderne regner det ofte og sterkt, og gierne nogle Timer hver Dag, men sielden en halv eller heel Dag. J den tørre Tid fortørrer de fleste Blade paa Træer og Planter, efter Regnen bliver de igien grønne og forfriskes. Den varmeste Tid er fra Martii Maaned indtil October, dog er det ogsaa i de øvrige Maaneder, saa varme, at en Europæer aldrig behøver at klage over Kulde. Vejret er gjerne, ikkun saa længe, noget kiølig, som det virkelig regner, hvormed gemeenlig sterk Blæst følger, saasnart Regnen har holdt op, skinner Solen igien, og der ere ikkun meget faa Dage i (et heelt Aar anmerkede Forfatteren, ikkun 3) hvor Solen slet ikke lader sig see Defleste Europæer svede her snart uophørlig, og maa derfor ofte om Dagen skifte Klæder. At arbeide, eller at staae i Solen, udmatter dem meget, og det er sielden, at de kan taale at ligge paa en Dyne. De Jndfødde derimod og Negerne, som fra Ungdommen af ere vandte til den varme Clima, kan udholde at arbejde hele Dagen i Solen. En Steen, hvorpaa Solen har skinnet en heel Dag, er saa varm, som en varm Kakkelovn. Paa Jern, som har lagt i Solen, kan man brende sig, og Lak, hvormed man har forseglet et Brev, bliver efter haanden saa blød, at det løber sammen og Aftrykket ey meere kan kiendes, endskiønt det ey ligger i Solen. Man skulde tænke, at den sterkeste Hede paa disse Øer var, naar Solen staaer lige over Jndvaanernes Hoved, men da dette falder ind i Regntiden, saa forminskes Varmen meget derved. Naar Østenvinden, som ellers bestandig blæser, holder op, er Heden sterkest og næsten utaalelig, men dette skeer sielden og varer ey længe. De varmeske Maaneder er September og October, og i denne Tiid indfalde ogsaa de fleste Tordenveyr. En Fordeel, som giør Varmen mindre besværlig, er, at Luften snart altid er reen og klar. Østenvinden, som om Morgenen imellem 8 og 9 begynder at blæse, og bliver sterkere lige som Solen kommer høyere op paa Himmelen, kiøler Luften. Desuden er Levemaaden indrettet efter det Clima, hvori Jndvaanerne ere deres Klæder ere lette, og Husene luftige. Nætterne ere hele Aaret igjennem fugtige og kiølige, sidst i Februarii (hvilken Maaned overalt er den mindste varme) indfalder undertiden noget kolde Nætter. Den Afvexling paa Hede og kiøligt Veyr, som fornemmes her i sær i den store Regntid, hvorved man meget let kan forkiøles, er en Hovedaarsag til de Sygdomme, som findes paa disse Øer. Luften er her meget fugtig, i sær i Regntiden; Jernet rustes i kort Tid, Sølvet taber noget af sin Farve, Klæderne skimles, naar de ikke hver anden Maaned een gang henges i Luften, Læder bliver efter haanden meere haard og skiøer, Tagspaan af Cedertræ fra Nordamerica, som der kan bruges, i 40 Aar, varer her ikkun 15 Dørtrin af Egetræe ere efter 10 Aars Forløb bort raadnede. Aarsagen til Luftens Fugtighed er vel til Deels Søen, men fornemmelig Jordens sterke Uddunstninger, som forfriske Planterne, men ere skadelige for saadanne Ting, der kan rustes og skimles. Her fornemmes sielden meget sterkt Tordenveir, sædvanlig indfalder det fra Martii til November. Maaned, og oftest i den store Regntid, i hvilken ogsaa næsten hvert Aar sterk Storm forefalder, som paa Marken samt ved Bygninger og Skibe kan giøre betydelig Skade. Orcanerne ere den forferdeligste Forandring i Naturen, som disse Øers Jndvaanere fornemme. De indfalde ligeledes i den store Regntid. J Almindelighed legger Vinden sig gandske, førend Orcanen begynder, og Luften bliver klar, Efterhaanden bedekkes Himmelen med mørke Skyer, og herpaa storme Vinden saa forskrekkelig, snart fra et, snart fra et andet Hiørne, at alle Bygninger rystes. Tidt er den tillige forbunden med forfærdelig Torden og Regn. Tagene føres bort af Husene, heele Huse flyttes fra deres Sted eller nedbrydes, de sterkeste Træer brækkes over, eller rykkes ud med Rødderne, Planterne forderves og føres bort; Menneskene, som i denne Tid ere paa Marken, maa legge sig ned paa Jorden, ellers føre Vinden dem med sig. Søen ere tilligeren forfærdelig Bevægelse, Bølgerne slaae langt indi Landet, og ødelægge alting, hvor de komme. Skibene kastes paa Stranden, eller paa Klipperne. Ved saadan en Orcan, som sielden varer lengere en 24 Timer, og den haardeste Stød ikkun 12 til 15, kan et heelt Eyland ødelægges, mange Aars Arbeide tilintetgiøres, og formuende Folk sættes i Armod. De Danske Øer, have havt en sterk Orcan, fra den 30te August til den 1te September 1772, førend denne have de i saa mange Aar været frie for denne Plage, at ikkun de allerældste Folk kunde erindre sig at have erfaret den. Jordskielv fornemmes paa de Vestindiske Øer snart hvert Aar meere end een gang, dog sielden saa sterk, at de giøre nogen Skade, og mindst paa St. Croix. (Fortsættes.)