JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-02-20
(2312) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads Retten den 30te Januarii, og ved Siellands LandstingsRet den 8de Februarii 1797, ere Creditor rne udi afdøde Skrædermester Conrad Nachtegal, og efterlevende Enke Mette Cathrine Kaslers felleds Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skiftecommission, inden 12 Uger efter Proclamatis lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre; ligeledes er den Afdødes Arvinger indkaldet, inden den i Loven bestemte Tid, for deres Tarv under Skiftet at at paasee, og deres Arve Rettighed at legitimere, hvilket herved tillige bekiendtgiøres. (1 12) Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 6te og i Siellands Landsting den 8de Februarii 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Urtekræmmer Niels Bredenbergs Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. A mindeligst brugelig Have Urte Frøe, paalidelig N. H. A gik, af bedste Art og for største Deel af indenlindst sidste Aars Avl faaes til billigste Priser i Kiiber Kloster hos - Ussing.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
en forhen i disse Tidender, til den 6te Martii næst NB. C. kommende, bekiendtgjorte Auction over Frørup Kirke, bliver, formedelst indløbne Omstændigheder, udsat til den 13de i samme Maaned; hvilket herved til de Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Nye Hørfrøe til Sæden, finest Engelsk Tin, myntede Kobber al Plader, Mahogni Blokke og Planker, svenske store og smaa Jernplader, Krølhaar, er til Kiøbs og anvises herfra Contoiret. paa Stivelse=Fabriken i Studiistræde Nr. 102. & 103, er Prisen nu nedsat paa fineste Pudder til 3 Rdlr. pr. 100 Pd., og beste hvid Stivelse til 7 Rdlr. pr. 100 Pd. P. Chr. Christensen.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Til behagelig Efterretning for det høistærede Publicum, at & hos mig undertegnede, boendes i Store Grønnegade No. 257 og 258, tilvirkes en smuk mineral=guul og grøn Malerfarve til 3 Mk. pr. Pund; disse Farver have saakyndige Mænd attesteret at være smukke og bestandig - Ligeledes bliver hos mig farvet alle Sorter Couleurer paa Bomuld, Silke og Linned. Enhver der ville beære mig med deres Søgning, skal paa beste Maade blive opvartede. Johan Lundberg. (En Talbrænder, der om sin Duelighed og gode Opførsel kan S fremvise gode Attester, kan blive antaget paa et Gods i Falster, for der at anlægge og forestaae et Tealbrænderie, naar han opgiver sit Opholdsted og de antagende Vilkaar til AdresseContoiret i Kiøbenhavn, som giver nærmere Anviisning.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Botzen, den 6te Februarii. Vor Armee i Tyrol har lidt et stort Forliis, da General Laudon, som saa meget blev elsket af Soldaterne og Militien har taget sin Afsked. Commanden over Armeen i Tyroler nu siden i Forgaars saaledes fordeelt : General Liptav har Hoved-Commanden, General Vucasovich commanderes Avantgarden og Forposterne, og Oberste Grev von Deller, Skytter=Compagnierne og de øvrige Landsforsvarere. De Franskes Antal er nu imod os langt stærkere, end i September forrige Aar, og det er Skade, at vore regulerte Tropper, ere i dette Øieblik saa meget fordeelte. Dog vil den Aabning, som nu finder Sted, snart blive stoppet. General Landon, maatte for kort Tid siden forlade Roverede, fordi han eller kom i Fare for, at blive afskaaret af den franske General Jou dert, som trænger frem i Tyrol, og med hvilken GeneralMassenas Division siden har forenet sig.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Jnspruck, den 7de Februarii. Efterat Erkehertug Carl var i Gaar uventet kommen hertil, havde han en lang Samtale med den Keiserlige Hof=Commissair Grev von Lehrbach. J Dag reiste den unge Helt, i Selskab med General von Bellegarde, til Görz, for at paatage sig Commanden over den italienske Armee. Vi haabe at Gud, at Seiren ogsaa skal følge med ham derhen. - Vor Forfatning har for saavidt bedret sig, at General Liptay, som nu fører Commanden, allerede er bleven forstærket indtil 10,000 Mand. Mange Landskytter=Compagnier rykke paa bærværende Tid ogsaa frem for at besætte Biergene. J Krain og Karnthen gribe alle til Vaaben. - Venedig er nu paa kandsiden indsluttet af de Franske; og fra Brest ere mange Va ste og Jndbyggere afgaaede til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Tyrol, den 7de Februarii. De Franske trænge bestandig videre frem i vort Land. Den de ere de rykte ind i Saloure 4 Mile fra Bozen, hvor foren det østerrigske Hovedqvarteer var. J Bozen er Stænsernes Forsamling skildtes ad. De militaire og andre Kasser ere bragte derfra til Jnspruck. Erkehertuginde Elisabeth var endnu i Gaar i sidste Stad; men har ladet sine kostbareste Effecter pakke ind, og vil afreise saasnart Faren skulde tiltage. Man haaber imidlertid endnu, at afholde Fienden fra at trænge videre frem. Daglig komme til Jnspruck Detachementer af regulerte Tropper og Militien, hvilke strax gaae videre til Armeen. Den 4de er en Deel af den borgerlige Garde i Jnspruck afmarcheret med nogle Kanoner. SkytteCompagniernes Sold er bleven formeeret af Regieringen med 1/8 Deel, saasom de nu ere nødte til at tiene over den bestemte Tid af 6 Uger. Ved Triest indtræffe mange ungarske Tropper.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Basel, den 8de Februarii General Buonapartes sidste Seiervindinger i Jtalien, have dog været afgiørende for Fæstningen Mantuas Skjæbne. Denne vigtige Plads og Nøglen til Jtalien, har den 2den Februarii maattet overgive sig ved Capitulation til de Franske Feldmarskal Wurmser, Generalerne Otto, Lauer og Mestaros tilligemed den hele Garnison, har overgivet sig til Krigsfanger, men erholdt frie Afmarch til Østerrige, for der at forblive indtil de blive udvexlede. Den franske Gesandt Barthelem, har her foreløbende ladet bekiendtgiøre følgende derom:
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Skrivelse fra General Boumont til Commandanten i Mayland, dateret Roverbelloden 2den Februarii. Mantua tilhører os, Capitulationen er i dette Øieblik bleven undertegnet. Garnisonen er bleven gjort til Krigsfanger, og trækker sig indtil Udvexlingen til Østerrige. I Aften besætte vi Citadellet. Om en Time kommer 2 østerrigske Generaler som Gidsler til os, og 2 af vore gaae som Gidsler til Østerrigerne. Det nærmere herom, med det første Udtog af en Beretning fra General Berthier dateret Hovedqvarteret, Verona den 31te Januarii Divisions Generalen Joubert, er den 30de Januarii rykket ind i Trient, General Vial, har indhentet den fiendtlige Arriergarde, slaget den, og gjort 400 Fanger Calliano er bleven forladt af Østerrigerne, og i Trient have de efterladt sig 2000 Syge, som de have anbefalet til de Franskes Ædelmodighed. Forskjællige Vaaben og Munitions=Forraad tilligemed Fanger, ere faldne i vore Hænder.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Basel, den 9de Februarii. Efter et langt og berømmeligt Forsvar, har endelig den tapre Feldtmarskal von Wurmser seet sig nødt til, at overgive Mantua. Hungeren har overvundet denne Fæstning, som ikke ved Vaabnenes Magt kunde indtages. J det mindste fandt de Franske ikke for godt, formedelst Terrainets Vanskelighed og Fæstningens stærke Beliggenhed, at forsøge dens Jndtagelse med Magt. Mantna har altsaa havt den samme Skiebne, som forhen Luxemburg, hvilken ligeledes ikke egentlig blev beleiret, men blot bloqueret af de Franske. - De Fordeele som de Franske den 14de erholdte ved Rivoli, og den Skjebne, som derpaa den 16de traf det Proveraske Corps, afgjorde til lige Mantuas Skjebne. Den for samme bestemte Proviant var borttaget, og ved General Alvinzys Tilbagerykning og de Franskes Fremtrængen mod Tyrol, alt Haab om en tilkommende Undsætning meget langt borte. Mangelen paa Levnetsmidler var i Mantua steget til det høieste, og en stor Deel af Garnisonen laae syg. Man regner Antallet paa de Syge for henved 8000 Mand; et Antal, som ved Mangel paa Pleie og Medicamenter, daglig var bleven formeret. - De Fordeele som de Franske have opnaaet ved Mantuas Jndtagelse, bestaae blandt andre deri, at de kunne lade deres der værende Blokade Corps af 16 til 18000 Mand støde til deres øvrige Armee, og nu trænge videre frem i Jtalien &c., uden at have en uindtagen og saa stærk Fæstning som Mantua, hvilken man hidindtil ansaae som et Brystværn for de østerrigske Stater fra den italienske Side, i Ryggen. Nogle troe, at de Kirkeskatte og andre Prætioser, som forhen ere bragte Forvaring i Mantua, og som de Franske nu ville finde sammesteds, torde være meget betydelige. J Mantua selv er den 13 Kirker og 14 Klostere. J Fredstider beløb Folkemængden, i Staden Mantua og Forstæderne sig til over 30,000 Mennesker, hvoriblandt henimod 5000 Jøder. J Spidsen for den Keiserlige Garnison i Mantua befandt sig, Generaler. General Kellermann sender nu fra Savoyen bestandig mange Tropper til den franskritalienske Armee. Da den 13de Halv brigade var paa sin March ankommet ved Bierget Conis, og et Kanonskud gav Signal, at en Storm vilde bryde løs, og Passagen over dette Bierg blive meget farlig, lod denne Brigade sig ikke opholde, men trodsede Eirmenterne og fortsatte sin March under Trommeslag og Musik, uden at berøre sig om Farerne, som truede den i Biergegnene, og den til Slutning lykkelig oversteg.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Jtalien, den 9de Februarii. Det synes nu afgjort, at de Franske ville med det første trænge frem mod Kirkestaten. Antallet paa de Tropper, som General Buonaparte har bestemt til denne Expedition, angiver for 25000 Mand, af hvilke Halvdelen bestaaer af Jtalienere, besynderlig af den cispadaniske Republikes Nationalgardere, Bolognesere &c. Saaledes ville de Franske nu bekrige Paven, tildeels ved hans egne hidtil værende Undersaattere. Det heder, at det romerske Hof vil nu søge at aflede Krigs=Uveiret ved Fredsunderhandlinger under neapolitansk Mægling; men mange troe, at dette nu torde være for silde. Den franske Minister Cacoult er nu afreist fra Rom, efterat han har tilkiendegivet det der værende Hof megen Misfornøielse. - General Buonaparte har selv i Bologna holdt Revne over det Troppecorps som er bestemt mod Kirkestaten.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
J Turin er en nye Sammensværgelse bleven opdaget, og et stort Antal Personer blevne arresterte. Sammensværgel, sen, siger den maylanske Tidende, vilde giøre sig frie fra at bære de Tyngsler, som Regieringen paalagde den. Det beder, at de Franske nu have trukket sig tilbage fra Livorno, og at denne Havn videre skal være neutral, under den Betingelse, at ikke meere end 4 Linieskibe, som tilhøre nogen af det krigførende Magter, skulle løbe derind paa engang. For at forskaffe Neutraliten Respect, vil Storhertugen forstærke, Garnisonen i Livorno, indtil 4000 Mand. De allerede meldte Fordringer, som de Franske have gjort paa Storhertugen af Toscana, af 2 Millioner, deels som et Laan, deels som Erstatning for Livornos Beskyttelse, skal nu være bielagte og arrangerte.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Paris, den 9de Februarii. General Buonaparte har oversendt Directoriet 11ve Slagene ved Rivoli og Favoritte erobrede fiendtlige Faner. Tillige stadfæster han de allerede meldte nye Fordeele ved Bassano, hvorved 300 Fiender bleve gjorte til Fanger, og ved Ala 300 Videre har Buonaparte overfendt adskillige opfangne Breve, som Beviser paa det rommerske Hoffes Troløshed. Det ene afsamme er fra Cardinal=Statssecretairen Busca til den paa velige Gesandt i Wien, hvori han under 7de Januar skriver i saaledes: "Da man nu kunne giøre Regning paa Keiserens Hielp, da Baron Thugut har forandret sin hidtil førte Tone, og den af Feldtmarskal Lasen saa meget anbefalede General Colli, tilligemed en Jngenieur, som man saa høilig behøver, var afsendt, saa vilde han forhale med at indgaae desuFredsforslag, som bleve ham gjorte af de Franske, endskiøntsse disse bevise, at de ivrigen ønske Freden. Han holdte det for stridende mod sin Ære, paa engang at underhandle med det ist telserlige Hof angaaende en Alliance, og antage Fredsforslagende af de Franske. Om Alvinzy har han ingen store Tanker, ognttroer, at han havde kunnet giøre mere, end han har gjort, Førend man var vis om Keiserens Alliance, kunde man ikken erklære Krigen for en Religionskrig, for ikke at udsætte sig forst og de Franskes Vrede.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Siden dette Brevs Datum, nemlig den 7de Januarii have Omstændighederne, som bekiendt, meget forandret sig i Jtalien, og Buonaparte skal nu ikke meere være saa fredelig finder imod Rom, som forhen. J en i Mayland bekiendtgjort Afskrivt af dette Brev, siger Statssecretairen : "Spanien har den Hensigt, at skille Paven ved den største Deel og hans verdslige Magt. Dronningen af Spanien tænker blot paa sin Svogers Jnfanten af Parmas Forstørrelse, men Reise ren skal vel aldrig tillade, at Spanien griber saaledes om sig i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Endnu er følgende Udtog af en Skrivelse fra General Bunaparte til Director Carnot, dateret Verona den 28de Jan. bleven bekiendtgjort: "Jeg har med Medlidenhed seet alt hvad man udbreder, i Henseende til mig. Enhver lader mig tale overeensstemmende med sin Lidenskab. Jeg troer, at de kiender mig alt for vel dertil, at de skulle fatte den Tante, at jeg kunde staae under nogens Jndflydene. Jen har bestandig kunnet rose mig af de Beviser paa Venskab s. i De har udviist mod mig og mine, og jeg skal bestandig paa det sandfærdigste vise mig taknemmelig imod Dem derfor. Der giver Mennesker, for hvilke Gader en Nødvendighed, og som da de ikke kunne omstyrte Republiken Strøste sig med, at udstrøe Uenigheds Sæd allevegne, hvor det er mueligt. Hvad mig angaaer, naar de mig ikke mere, de maae sige, hvad de end ville. Agtelse af et lidet Antal Personer, som De, mene Kammeraters Agtelse, undertiden ogsaa Efterverdenens Mening, men for Alting min Samvittigheds Følelse og mit Fædrenelands Vel interesserer mig allene.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Privatbreve fra Mayland tale om en nærforestaaende Enpedition, som General Bounaparte vil giøre til Romagna, men maaskee til Toscana, for at inddrive nye Contributioner: Venedig skal foruden betydelige hemmelige Forskud allerede have forestrakt over 14 Millioner i Leverancer. Man regner, at der allerede ere blevne hævede i Jtalien over 200 Millioner i Requisitionen, uden at regne de Minioner, som ved Tractaterne ere blevne hævrde af Parma, Moden og Paven.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Wien, den 11te Februarii. De nyere Efterretninger fra Jtalien ere ikke gandske gunstige. De Franske ere rykte frem i Friaul, saa at Gorz blev truet af dem. General Qusdannovich har imidlertid, som der siges, besat den venetianske Fæstning Palmanuova, hvorved de Franskes Fremskrit, da denne Fæstning er en vigtig Plads, saalænge kunde blive opholdte, indtil de forventede Forstærkninger ankom. - Ogsaa den 3die Afdeling af den herværende Garnison er nu paa Vogne afreist til Klagenfurt, saa at her nu kun ere 4 Compagnier Fusilierer i Garnison, 12 Reserve Batailloner fra Ungarn ere ogsaa paa det hurtig 1ste afmarcherte til Klagenfurt. J Karnthen, Gorz og Gradiska blive nu mange trange Passer stærkt Forskandsede, hvortil bruges nogle 1000 Bønder.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
J et Tillæg til vor Hoftidende for i Dag indeholdes den behagelige Efterretning om Huninger Broeskandsens Jndtagelse, hvorhos anføres, at de Kongel. Høihed Ertehertugen er strax den 3die, efter erholdet keiserlig befaling, reist der fra Egnen til den italianske Armee, for, under guddommelig Bistand, ogsaa der at sætte Sagerne i en gunstigere og til Forventningerne meere svarende og beroligende Forfatning: edering Carls Afreise fra Rhinarmeen til Jtalien er ble vidt meget hemmelig. Erkehertuginde Christine fik i Keiseren selv Efterretning derom, efterat Erkehertugen allerede længe havde været underveis til Inspruck Man haaber nu alt af denne saa udmærkede unge Helt, som saa ualmindelig bliver æret af Soldaterne, og tvivler ikke paa, at vore Sager i Jtalien snart skulle faae en gunstigere Vending. Man erindrer sig med megen Deeltagelse den Tidspunkt, da de Franske i forrige Aar allerede vare trængte frem næsten indtil Bohmen, og Erkehertugen paa engang frelste Tydskland, og tvang 2 store fiendtlige Armeer, saavel under Jourdan, som under Moreau, til at trække tilbage. General Mack reiser nu til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Mannheim, den 13de Februarii. Efter Mantuas Fald, er nu den Skjebne traffet begge de ældste Keiserlige Feldtmarskaller, nemlig Bender, som forhen forsvarede Luremburg, og Wurmser, at de ere faldne det franske Krigsfangenskab. Desuden var i Mantna Generalerne Lauer, Funt, Nerpen, Messaros, Otto og Sebottendorf, tilligemed det skiønne Kyrasseer=Regiment, Chartorinsky, som først nylig var stødt til Armeen. Den Keiserlige Armee i Jtalien bestod, naar den 18000 (efter andre a) Mand stærke Garnison i Mantua, og det PrøveraskeCorps regnes med, af 23 Batailloner Jnfanterie og 52 Eskadroner Cavallerie. Det Bernadolske Corps, som er blevendetacheret fra Sambre= og Maasarmeen til Jtalien, er 15000 Mand stærkt, og fornemmelig bestemt mod den pavelige Armee.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
London, den 14de Februarii I dette Øieblik have vi faaet fra Frankrig den Efterretning, at Mantua har overgivet sig. Folkerepræsentanten Legrave har under 9de Febr. skrevet fra Paris til sin Broder i Calais følgende: "Kiere Ven, jeg lader Dig vide, at Mantna er indtaget. Mange af mine Colleger havde allerede givet mig den Underretning, og i dette Øieblik faae vi Directoriets Budstab derom. Denne vigtige Pladses Jndtagelse, som var et Bolværk for Jtalien, vil, som jeg haaber, meget befordre de Underhandlinger, som ere paa Tapetet. Alle vore Generaler i England og Skotland, som commandere i Egnen af Kysterne, have nu faaet Ordre hvorledes de skulle forholde sig, naar Fienden, hvilket man bestandig meere, frygter for, maatte foretage en Landings=Expedition. -
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Mange Districter i Jrland ere paa nye erklærede i Jnsurrectionsstand, og mange Personer ere derefter blevne arresterte, som fordægtige. Ved Greenville og Cherbourg have de Franske nu forsamlet over 20,000 Mand Landtropper. - Her gaaer det Rygte, at den hollandske Øe St. Eustatins er bleven indtagen af nogle af vore Krigskibe, som havde Landtropper om Bord. Den americanske Ministers Secretair ved vort Hof er afreist herfra til Paris. Han har og, som man forsikrer, taget med sig Depecher fra vor Statssecretair Lord Greenville.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Schien, den 3de Februarii. Den 30te Januarii sidstleden blev Hans Majestæt Kongens Fødselsdag høitideligholdt af S. T. Hr. Kammerherre, Adeler paa Giemsøe Kloster her ved Byen, som didhen havde indbudet Medlemmerne af Bradsberg Amts occonomisk Opmuntrings=Selskab, med deres Koner, hvor alle foreenede tilønskede Kongen, Kronprindsen med Gemal og det heele Kongehuus, al Hæld og Lyksalighed. Førend Maaltidet bleve Belønninger i Penge og Agtelsestegn uddeelte til 30 af Amtets Mænd og Qvinder, som i Aaret 1796 have udmærket sig ved vigtige Jord=Forbedringer og huuslig Flid. Fra dette Aars Begyndelse har det behaget Hr. Kammerherre Baron Løvenskjold, Hr. Kammerjunker L. Løvenskjold, og Hr. Krigsraad Grønvold, som og fra 7de April 1796, de Herrer, Kiøbmænd af Kragerøe, Jørg & Joh. Rentler, Joh. Tønder, Christ. Luxdorf og Halv. Solberg, at indtræde som ordentlige Medlemmer af ovennævnte beconomiske Selskab.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Kiøbenhavn, den 24de Februarii. For at beskytte den danske Søefart mod de tripolitanske Krydsere, blive Fregatterne Nagaden paa 36 Kanoner, som commanderes af Capitain Bille, og Triton paa 24 Kanoner, Capitain Elbrecht, udrustede. Briggen Sarpen, under Capit. Lieut. Holck, som var underveis til Middelhavet, er formedelst Modvind løbet ind til Norge.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
J Søe=Assurance Compagniets Generalforsamling den 23de hujus blev Hans Excellence Hr. Vice Admiral Kriger, igien valgt til Deputeret til Skadernes Afgiørelse, og Hr. Justitsraad van Deurs blev ligeledes igien valgt til Committeret ved Asseurancernes Antagelse. - Udbyttet blev bestemt til 4 pro Cento eller 40 Rdlr. pr. Actie af 1000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Ved Tallotteriets 751 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 37. 75 74. 17. 83.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Vacancer, Det residerende Capellanie til Stordalen i Tronhiems Stift, 300 Rdlr.; Sognekaldet til Eger i Aggershuus Stift, 530 Rdlr.; Det residerende Capellanie til Kiøbeløv og Windebye i Lolland, 130 Rdlr.; Reserve Districts=Chirurgicatet i Middelfart, 80 Rdlr. med Løfte omAscension i Stiftet ved første Vacance.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento. Hvad er Aarsagen til, at den for Siellands Stift satte Capitels Taxt for 1796 Aars Afgrøde, især paa Byg og Havre, er saa høi frem for alle andre Stifters CapitelsTaxt, er Misvært Aarsagen, eller er urigtige Anmeldelser om de almindelige Priser det. Egennyttige Hensigter, antager Spørgeren som umuelige, og hverken bekiendte Leverancer, Kornets Bonite, eller Magaziners Aabning, kunde giøre saa betydelig en Forskiel. - Er det muligt, at den Mand, som har accorderet et vist Qvantum, efter saa høi en Taxt kunde vente den forandret, naar han beviste den oversteg almindelige Priser : Avnkrigskors. Jallundborg den 14de Febr. Kl. 4 om Morgenen behagede det Forsynet ved en stille og sagte Död at bortkalde herfra, min höit og inderlig elskede Svigermoder Else sal. Bech, født Knuth. Hun oplevede en Alder at 36 Aar 5 Maaneder og 14 Dage. Hendes sagtmodige, dydige og gode Forhold endog under adskillige for hende her i Livet indtrufne Omstændigheder, kronede hendes Dage. Ja jeg kan frit sige (og alle med mig som kiendte hende) hun var et indlysende Exempel paa Dyden; hvilket handt mit Hierte saa stærk til hende og hendes efterladte Familie, at jeg har og skal fremdeles sörge for dem.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Enhver af samme ville deele Sorgen med mig uden at be ville den skriftlig. A. C. Winderslest.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Fra Pressen er udkommen: En kort Afhandling om Hove af condrie til populærr Nytte, ved Doctor Johan Clemmene, Tode, Professor og Hosmedicus. Forfatterens Hensigt ved at udgive denne Afhandling, er denne: at blive af med de man at helst falske Hypocondrister, som enten skrive ham lange Brev til, eller personlig komme og raadføre sig; og haaber derfor, at hans Medborger, ved at holde sig de heilgivne Raad efterrettelige, vist ville befinde sig vel derved. Den sælges heftet for 16 s. paa Børsen No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de Februarii 1797, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle de, som formeene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Hermann Meelhofs Fastitboe her i Byen, dermed at fremkomme, og saa dan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb for os undertegned Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggiøre. Korsøer, den 23de Februarii 1796. N. Rested. A. Torp.
Berlingske Tidende, 1797-02-24
Efter Hs. Kongl. Majests allerhøyeste Befaling af 10 Dec. a p. ere vi undertegnede allernaadigst udnævnte til Skifte=Commissarier udi Stervboet efter den ved det Tellemarkske Jnfanterie Regiment staaende Major og Bataillons=Commandeur Henrich, Reus von Bangs afdøde Frue Anne Cathrine Lovise for Prydz. Det fælles Boeer, efter foregaaet Forsegling, registeret og vurderet. Følgelig Kongelig allernaadigst meddeelt Bevilling.