Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-28
Buonapartes Official=Depesche er dateret fra Klagenfurth og gaaer til den 1ste d. M. Han melder Fægtningen ved Klagensurth (den 29 Mart.), hvori Østerrigerne have mistet 2 Kanoner næst 200 Fanger og hvorpaa Republikanerne ere indrykkede i Kærnthens Hovedstad. Den 1ste stod den franske Avantgarde allerede imellem St. Vei og Friesaach og C. H. Aflygtede med Levningen af sin modløse Armee. Ved Villach fandt Franzoserne et stort Magasin af støbt Jern, Staal og Kobber, ved Klagensurth, Gevær= og Tøi=Fabriker. C. H. skal siden dette FeldttogsAabning (det er i 14 Dage, fra den 16de til den sidste Mart.) have mistet blot i Fanger 20,000 Mk. - I et 2det Brev melder Buonaparte de tidligere i Tyrol tilfægtede Fordeele. Den 20 Mart. blev gjort 4000 Fanger ved La viis, erobret 3 Kanoner og 2 Faner og henved 2,000 Fiender bleve paa Pladsen. Den 22de blev ved Tramin gjort 600 og ved Clausen 1500 Fanger. I Brixen og Botzer, fandt man iblant andet 30,000 Sentner Meel. I Tyrol, Kærnthen og Krain have Østerrigerne efterladt deres Feldt hospitaler. - Den officielle Pariser=Tidende (Redakteuren) leverer ogsaa en meget interressant Skrivelse fra Gen. Buonaparte til E. H. Karl af 31te Mart., hvor denne kraftigt opfordrer ham til at giøre en Ende paa Blodsudgydelsen, og som en Prinds, der formedelst sin Fødse, har saa nær Adgang til Tronen, ved at befordre Freden fortiene Titel af en Velgiører for hele Menneskeheden og Tydsklands sande Befrier. "Troe De ei, sætter den beskedne Feldtherre til, troe De ei, at jeg herved forstaaer, at det ikke er Dem mueligt, at rædde samme ved Vaabnenes Magt; men sæt, at Krigslykken blev Dem gunstig, saa vil Tydskland i dette Fald dog blive ødelagt. Hvad mig angaaer, Hr. General en Chef, da vil jeg, ifald den Jndbydelse, som jeg har den Ære at giøre dem, ogsaa blot kan rædde et eneste Menneskes Liv, være stoltere af den fortiente Borgerkrone, end af den sørgelige Ære, som skylder Krigslykken sin Oprindelse." -De keiserlige Official=Beretninger ere fra Steyermark den 8de og fra Tyrol den 11te og 12te d. M. - Af den første sees, at ved Tarvis, Klaaense, markt og Jndenburg ere forefaldne Velst 3die dige ninger (og altsaa dog Fægtninger - 2) ; at den østerrigske Armees Eftertrav uophørlig sloges med Fienden og kuns var bleven i et Pistolskuds Frastand fra samme - (eller rettere, at Franzoserne uophørlig have angrebet og overalt fulgt deres Fiender i Hælene.) - Muhrfloden, hedder det fremdeles i denne Beretning, adskiller i dette Øieblik (d. 8 April, begge Armeer; i 2 Dage har man været rolige. Fra begge Sider bleve skikkede Deputerede og endnu befinde sig 2 franske Generaler i den østerrigske og Generalerne Bellegaarde, og Meerfeld i den franske Leir. - - Af Tyrol beretter Ker pen under 11te, at Fienden er ganske fordreven af Puster dalen, at han allerede den 8de var ved Lienz og at Kerpens Avantgarde alt den 9de havde Ordre at streife lige til Lieut. Landon melder d. 12te fra Trient: at han har besat denne Stad som ogsaa Roverede, Terbole og Riva (paa den nordligste Ende ved Garda=Søen), hvorved 12 Kanoner, flere Magasiner, et Krudtmagasin og - 400 Fanger () bleve ham til Deel. Franzoserne trak sig tilbage til Rivolt. Desuden blev den 15de i Vien officielt bekiendtgjort, at Oberst Casimir har med de kroatiske Grændsetropper, den 10de igien besat den siden den 4de d. af Franzoserne - kuns svagt besatte Stad og Havn Fiume (12 Mile fra Triest, i Kroatien, hørende til Ungarn) efterat Fienden havde rømmet samme og ladet - 89 Fanger tilbage. Fienden blev forfulgt over St. Mattia (1 heel Miil, hvor 1000 Mk. af Grændsetropperne alt have fattet Posto. -De nyeste Privat Beretninger om de videre Tildragelser. J den Østerrigske Kreds ere deels ganske modsigende, deels alt for ubestemte og upaalidelige, til at man med Vished kunde bygge noget derpaa Efter Nogle ere Franzoserne ganske, efter Andre kuns paa nogle Steder gaaede over Muhr. Et Rygte i det østerrigske siger, C. Hs. Armee konsentrerer sig alt i Neder Østerrig. En Skrivelse fra Neustadt af 13de forsikret derimod: "Buonaparte tænker ved al sin Forvovenhed alle rede paa Tilbagevigelsen; hans ellers sædvanlige raske Gang har forvandlet sig til en seendrægtig tvilvraadig Vanken, og han synes i Gierningen at tilstaae, at han har vovet sig for langt frem. Atter en anden Beretning siger, at C. H. trænger sig stedse meere tilbage, og Buonaparte søger forgieves at bringe ham til en Fægtning (2) Af alt dette synes midlertid at indlyse, at paa den ene Side Buonaparte, i Tillid til den nye begyndende Diversion ved Rhinen, med forenet Magt stedse trænger videre fremad, og hverken ved de blendende Fredsunderhandlinger, eller ved en forhalende Vaabenstilstand, eller selv ved de nyeste Begivenheder i Tyrol lader sig forstyrre i sin store Plan, Paa den anden Side torde Korpen og Laudon ved deres alt for store Udstrækning let forfeile deres Øiemed - at bevæge den store Feldtherre til Retirade ved en Diversion i hans høire Flanke og i Ryggen. - Kerpen, som er fulgt Franzoserne til Lienz, paa Kærnthens Grænder har verved til sig en 28 til 30 Mile fra Laudon, som trængte frem til Riva; midlertid har den første Janberts og den sidste Kilmaines Division i det Mayland ske, næst den hele nye republikanske Armee (see Nr. 3. og 33) for sig, hvilke kunde (ligesom Buonaparte engang gjorte ved Vurmser), dersom de trænge videre frem, falde dem begge i Ryggen og afskiære dem Tilbageveien til Tyrol selv. Desforuden er ved denne Østerrigernes hastige Fremrykning Tyrols ganske nordlige Deel blottet for Tropper, hvilket kunde have saa meget skadeligere Følger, for disse Egne, da Sagernes Forfatning Ved Rhinen. begynder at tage en alvorligere Vending. Rygtet, at den ved Nederrhinen allerede opsagte Vaabenstilstand, igjen er bleven forlænget paa 2 Maaneder, bliver paa det tydeligste giendrevet ved Franzosernes raske Fremtrængelse. Fra Mühlheim af ere 166,000 Republikaner alt den 17de gangne over Rhinen; men den største Deel af deres Tropper skal ved Neuvied sætte over Rhinen. De Keiser, lige trække sig tilbage bag Lahnen og konsentrere sig mellem Limburg og Weilburg. Men heftigst synes det at skulle gaae til ved Overrhinen, hvor Franzoserne d. 14de have opsagt Vaabenstilstanden. Republikanerne trække sig saavel i Egnen af Mannheim, som ved Landau og Huningen, stærk sammen, saa at man ei veed, paa hvilket af disse 2 Steder, de egentlig have i Sinde at gaae over. Fra Strasborg til Landau (en Strækning af 10 Mile) skulle de al være over 45,000 Md. stærke. Deres Forposter raabe over paa den anden Side af Rhinen, at de inden 8 Dage (omikke før 7) vilde komme. - Paa østerrigsk Side er hidtil i det Schwabiske Alting roligt. Ved Kniebis og i andre Biergpasser ere imidlertid anlagte mange Batterier og Forskandsninger. I det Badenske og Würtembergske er den største Rolighed, efterat disse Landes Neutralitæt er tilendebragt. Paa Søen.