JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Med Hensyn til en Artikel i Altona Mer. af den bekjendte Sammer angaaende det kongl. aabne Brev indeholder Fædrelandet Følgende: "Hvor uklogt og urigtigt Regjeringen har handlet i at støtte det aabne Brev af 8. Juli paa lærde Undersøgelser, paa udviskede Pergamenter og omtvistelige Fortolkninger, istedetfor ganske simpelt at holde sig paa den Basis, hvorpaa hele det nuværende Europas Statsret hviler, og som ikke kan rokkes uden almindelig Rystelse og Forvirring, nemlig Vienertraktaten og Forbunds akten af 1815 - det viser sig nu ved de haarde og haanlige Angreb, som dens statsretlige Deduction maa døie ikke blot i tydske, men selv i halvofficielle holsteenske Blade. Hr. Karl Sammer, der betragtes som en stor Autoritet, siden han har skreven en stor, vistnok yderst lærd og skarpsindig, men tillige yderst kjedelig og spidsfindig Bog, hvori han paa det ivrigste kæmper for den augustenborgske Arveret, og hvorfor han sagtens har faaet godt Honorar, - Hr. Sammerhar f. Ex. i "Alton. Mercur, for 19. August indført en Erklæring, hvori han behandler den nedsatte Kommission saa hohnisch, som muligt, ikke stort bedre end Skoledrenge, og naturligviis frakiender den offentliggjorte Undersøgelse al mulig Værd og Betydning. Vil nu Regjeringen indlade sig i en lærd Polemik med dHrr. Sammer, Falck, Michelsen o. Fl.; eller vil den tie bomstille til, at man fremstiller den som uvidende om det, hvorom den har talt, og dens Resultater som falske og forkastelige; eller vil den endelig ved Magtsprog nedslaae Modstanden og give de slesvigholsteenske Theoriers Forfægtere Skin af at være Sandhedens Martyrer. Alle disse Vanskeligheder, vilde været undgaaede, naar man havde havt Mod til at anerkjende den i fuld baade legal og faktisk Gyldighed bestaaende Virkelighed og afsværge de Fordomme og Jllusioner, som hidtil have ført bort fra den ind i Tvivlenes, Taagernes, Luftkastellernes og Statskoupenes Region, hvor intet sikkert Maal er at finde. Naar Slesvig i 1815 ikke er blevet indlemmet i Tydskland, saa maa det være en Deel af Danmark, thi nogen selvstændig europæisk Stat af dette Navn findes ikke. Og naar Holsteen er Tydskland, og Slesvig er Danmark, saa er der intet Slesvigholsteen. Det er Slutninger saa simple, at hvert Barn kan forstaae dem, og saa klare, at ingen nok saa uberschwänglich Veltalenhed, ingen nok saa subtil Sophi stik kan rokke dem. Men det forstaaer sig, naar man vil støtte sig paa dem, saa gaaer slesvigholsteensk Kancelli, gottorpsk Regjering, kielsk Overappellationsret, Armee-Eenhed og dansk Kommando i Holsteen, gut dänemarkisk Spiesburgere i Altona og god Slesvigholsteensk Patriotisme i Kjøbenhavn, Slesvigs Forbundscensur, Rendsborg Svæven i Luften som Gud veed hvis Fæstning, og meget Mere i Vasken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Fra Kiel skrives i en hamb. Tidende, at samtlige Tydsklands Fakulteter ere lav med, i Forening at udstæde en offentlig Retskjendelse, rettet imod det konglige danske aabne Brev og den kongelige Kommissions Betænkning, hvori Slesvig anføres som indlemmet i den danske Krone 1720. Det er egentlig denne Jndlemmelse, som man vil underkiende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Med Hensyn til de fra Tydskland vrimlende Adresser til Slesvigholstenerne siger Kbhavnsp.: "Hvor tomme og hule ere ikke slige Demonstrationer paa en Tid, da Alt opfordrer de virkelige Patrioter i de forskjellige tydske Stater til at tage sig af Folkefrihedens Sag, paa en Tid, da Soldaterne myrde værgeløse Borgere paa Gaderne i en af Tydsklands største Stæder, medens Militairet driver den studerende Ungdom ud af en anden Stad, og Politi og Soldater dominere over enhver friere Bevægelse. Men det er under saadanne Omstændigheder unægtelig langt mageligere og sikkrere at oversee det nærliggende og beskjæftige sig med det Fjerne, det Eventuelle, det Nationale. Vi have selv desværre havt Exempler nok i denne Retning, – og imedens vi her dadle Tydskerne for denne latterlige Overfladiskhed, der kun tjener Reactionen og Ufriheden til Fordeel, sidder vel endog Massen af vore egne gode danske Kjøbstadborgere og politisere og hvad der bør gjøres i Anledning af den holsteenske Stænderforsamlings Opløsning og Prætendenternes Protester, og have af den Aarsag ikke Tid og Leilighed tilovers til at tænke paa den almindelige Værnepligt, der skal overføres paa deres umyndige Sønner efter preussisk eller hollandsk Mønster!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Nu lader man det ellers i Tydskland ei blive ved Adresser til Slesvig=Holstenerne alene, men begynder ogsaa at stifte schleswig-holsteinische Foreninger. Navnlig er en saadan den 11. Aug, sammentraadt i Mannheim, med den Tendents: "kraftig, med alle til dens Raadighed staaende lovlige Midler, at fremme alle de Bestræbelser, der sigte til Opretholdelsen af Hertugdømmerne Slesvig=Holsteen-Lauenborgs statsretlige Selvstændighed og at forsvare deres tydske Nationalitet." Forresten lader det til, at Tydskerne dog selv begynde at mistvivle om, at Forbundsdagen vil tage sig alvorligt af deres stakkels betrængte Brødre Slesvig=Holstenerne, og at de derfor hellere maa stole paa hvad de selv ere istand til at udrette for dem. (Baron Pechlin, hedder det i Nürnb. Cur., har allerede til Forbundsdagen indleveret en Besværing fra sin Regjering over den tydske Presse.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Ledige Embeder. Embedet som Sognepræst og Skolelærer paa Øen Nyord under Sjællands Stift. (Opslaaet vacant den 26. August. – Postmester-Embedet i Ringkjøbing. Gage 800 Rbd. og til Contoirhold 150 Rbd. aarlig. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed af 2100 Rbd. i anordningsmæssige Effecter. (B. T.) Efterretning om ledige geistlige Embeder; 1. Fruering og Vitved Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Ang. 400 Rd. Dets tiendeydende Hartkorn udgjør efter gl. Matrikul 352 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og efter den nye Matrikul 372 Tdr. Jndtægterne ere: 1) Korntiende 57 Tdr. 5 Skpr. Rug, 120 Tdr. Byg, 115 Tdr. 7 Skpr. Havre. 2) Qvægtienden, som ikke er indbefattet i Korntienden, anslaaes til 23 Rbd. 3) Offer og Accidentser c. 300 Rbd. 4) Nannest og Smaaredsel 21 Lpd. Brød, 21 Lpd. Ost og 7 Lpd. Smør. 5) Renter af Kjøbesummen for bortsolgte Lodder af Præstegaardens Jorder 60 Rbd. 2 Mk. 12 s. Præstegaardens Hartkorn udgjør efter gl. Matrikul 4 Tdr. 3 Skpr. syvottended. Alb. og efter ny Matrikul 6 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. enh. Alb. med et Areal af 78 Tdr. Land Ager og 4 Tdr. Land Eng. Jblandt Stiftets offentlige Midler har Kaldet en Kapital, stor 675 Rbd. 1s. Sølv og 132 Rbd. 45 s. S. og T. Desuden har det en cederet Bankhæftelsesobligation, stor 246 Rbd. 4 s., og et Bankactiebrev, stort 300 Rbd. Til Kaldet hører et Enkesæde. Præstegaardens Jndløsningssum er 500 Rbd. Byrderne ere: 1) Skatter 113 Rbd. 2) Landemodsexpenser 15 Rbd. 3) Aarligt Afdrag. af en Bygningsgjeld paa 180 Rbd.: 70 Rbd. J Jndløsningssummen indestaaer et Legat paa 200 Rbd., hvoraf svares aarligt 4 pCt. Rente. Enkepension bliver at udrede. Dragonhest holdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
2. Embedet som Sognepræst og Skolelærer paa Den Nyord under Sjællands Stift. Dette Embede har følgende Jndtægter: 1) Præstetiende 10 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 3 enh. Td. Ærter in natura; Smaaredsel 1 Rbd. af hver Gaard: 20 Rbd.; Høitidsoffer og Accidentser c. 60 Rbd. 2) Som Skolelærer efter en approberet Plan: Løn 13 Tdr. 2 Skpr. Byg efter Capitelstaxt og 37 Rbd. 1 Mk. 12 s.; Godtgjørelse for Afsavn af Jord 5 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg og 5 Tdr. Ærter in natura; Fødekorn 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura; 6 Favne Bøgebrænde og anordningsmæssig Fourage samt Ret til paa Overdrevet at græsse 4 Køer. Præstebolig med Skole og Udhuus vedligeholdes af Øens Beboere. Udgifterne ere Refusion til Klokker Crone i Stege 15 Rbd. aarlig. Refusion til Chordegn Langhoff 10 Rbd. aarlig. (denne Afgift ophører med disse Embedsmænds Afgang). Skatter og Afgifter af begge Embeder anslaaes til c. 15 Rbd. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Døde. Kjøbenhavn: Enkemad. C. M. Müller f. Richard, forhenv. Høker L. C. Wernberg, 71 A.; Frøken A.S. Johansen, 79 A. Bregnerød Kro: J. F. Lind. Kirke fanger i Syv Sogn og Skolelærer i Vibye Skoledistrict, N. J. Sletting, 69 A. Cand. phil. P. Muhle til Philipsborg ved Gravensteen, 51 A. Slagelse: Charlotte A. Olsen. Hillerød, Mad. J. F. Lindeschou f. Danckel. Mad. L. M.B. Qvist f. Neergaard, 39 A.; Tobaksbindersv. C. R. M. Ammitzbøll, 26 A., forhenv. Sergeant N. Karleboe, 42 A. Viborg: C. M. Jacobsen f. Baltzer, 46 A. Hadsund; Mad. A. Westedt f. Mogensen, 56 A. Korsgaard. Jfr. H. J. Lund, 17 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Ribe. Paa det nye Kvægmarked, som afholdtes idag var vel en Deel Kreature, men Markedet vilde efter fleres Formening være blevet langt større, dersom det havde været afholdt to Dage for Tønder Marked istedet for een Dag før. Tredie Aars Kvier solgtes til 30 Rd. Kour, og Kælve=Køer til 30 a 40 Rd. Kour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Hr. Strieglers Daguerrotyp=Portræter finder meget Bifald, hvorfor han har forlænget sit Ophold her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
J den korte Tid, han har været her, har han taget 37 Portræter. Herfra agter han sig til Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Skibsleilighed. Skipper J. A. Schmidt ligger under Ladning ved Ribe for at gaae til Altona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Nybrændt Steenkalk, udsælges fra mit Kalkbrænderi næstkommende Mandag d. 7 dennes og følgende Dage. Ribe den 1. September 1846. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muelig vil blive læst for vedkommende Under- og Overret, ere Kreditorerne i den her i Byen afdøde Toldinspecteur Christian Frederik Lund og efterlevende Enke Johanne Lund, født Brasen, deres fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvaler at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Holstebroe Byefogedcontoir den 29. August 1846. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Proclam. Es ist der concessionirte Zimmer und Mauermann Hans Jensen Moos, wohnhaft auf einer einzelnen, zur Dorfschaft Gros Emmerscheds, der Tønderschen Landgemeine gehorigen Landstelle, Gotterup genant, unter Hinterlassung zweier unmundigen Kinder, deren Vormunder die Masse der Vorsichtswegen nur sub beneficio legiis et inventarii antreten zu wollen, erklärt haben, mit Tode abgegangen. Von Obrigketswegen ist daher die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt undes werden alle und jede, welche Anspruche und Forderungen an die Erbmasse, namentlich auch an de von dem Verstorbenen bewohne gewesene Stelle haben, augefordert und befehligget, solche binnen 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet bei dem Herrn Gerichtschreiben Wieding in Tondern unter Vorzeigung ihrer OriginalDocumente, Zurücklassung beglaubigter Abschriften und alsAuswärtige unter Bestellung der nothigen Acten Procuratur gehørig zu profitiren, im widrigen Falle sie zu gewartigen haben, das ste ihre Rechte an de Masse verlustig erklärt un von der Perception ausgeschlossen werden. Wornach ein jeder sich zu achten. Gegeben in der Tonderhardesvogte zu Tondern, den 22. August 1846. Drohie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Proclam. Es haben die Bohlslente der Dorfschaft Söllstedt, Kirchspiels Abel, vorstellig gemacht, das ste ihre zur Gemeinschafannoch gehørigen Heide-Moor und Modsländereien der Vermessung, Bonitirung und Vertheilung zu unterzieben imBegriffe seien, das aber von früheren Zeiten her, wie die Erfabrung zeige, Auswartige es in Anspruch nehme auf den der Vertheilung zu unterziehenden Heide-Moor und Moos landereien Torf und Flaggen zu graben, ohne das man ihreBerechtigung und deren Werth kenne, ste daber nicht uur, um uber die Anspruche und Gerechtigkeiten solcher Jndividuen zur Gewisheit zu kommen, sondern auch im Fall der Begrundetheit threr Rechte, uber die Belegenheit und Grosse der in Anspruch genommenen Strecken, uber den Umfang und die Dauer die erforderliche Nachweisung zu erhatten, sich inder Lage sahen, ein landubliches Proclam ergeben zu lassen, welcherhalden ste die Erlassung eines solchen Proclams geziemend beantragt. Wenn nun ihrer Bitte Statt gegeben, alt werden von Gerichtsund Obrigkeitswegen alle und jede fremde, nicht zur Dorfschaft Söllstedt gehørige Jndividuen, welche glauben, es in Anspruch nehmen zu konnen, seies nur Eigenthums-oder Hauer, oder BenutzungsRechte, oder Rechte sonstiger Art zu besitzen oder auf dem vorbezeichneten Lande auszuuben, augefordert und befehliget, ihre desfalligen Angaben binnen 12 Wochen von der lette Bekanntmachung dieses Proclamsangerechnet, unter genaner Bezeichnung ihrer Rechte, Vorlegung der daruber in ihren Handen befindlichen Original-Documente, Zurucklassung beglaubigter Abschriften und als Aus Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. wartige unter Stellung der nothigen Acten-Procuratur beim Herrn Gerichtschreiber Wieding in Tøndern gehørig zu beschaffen und zu seier Zeit zu justificiren. Beim Unter lassen der Angabe tritt als rechtliche Følge der Verlust etwaniger Rechte ein. Hiernach hat ein jeder zur Vermeidung eignen Schadens sich zu achten. Tuderhardesvogtei zu Tondern, den 22. August 1846. Drohse. Theodor Martin 4de Klasse Sophus Qvistgaard No. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Hans Kongelige Majestæts 10 Rbs. Sølv. Overauditeur, Byefoged i Varde og Herredsfoged i Øster og Vester Herreder, Gjør vitterligt: Efter Vedkommendes Begjering skal et Tingsvidne føres for derved at oplyse Rigtigheden af et at nu afdøde Ungkarl Mads Larsen af Børsmose i Aal Sogn, Vester Herred under 18 Febr. 1816 oprettet Testamente, hvorved han har deelt hans Midler og Boehave imellem hans Fader og Sødskende samt en Søstersøn, og for efter Tingsvidneføringen at erholde Testamentet anerkjendt som Retsgyldig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
J Anledning heraf indstevnes Arvingerne efter bemeldte afdøde Mads Larsen, nemlig: Lars Madsen, Elisabeth Larsdatter, Maren Cathrine Larsdatter og Lars Christensen alle af Aal Sogn, de 3de Sidstnævnte ved deres Værge Sognefoged Christen Nielsen af Skjødstrup i Aal Sogn, samt Christen Larsen, hvis Opholdsted ikke vides, til med i Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Fr. af 21. Maji 6815 § 21, at møde for Øster og Vester Herreders Ret, der holdes paa Raadstuen i Varde Onsdagen den 21. Octbr. næstk. om Formiddagen Kl. 10, for at see Documenter fremlagte og paahøre Vidner førte i ovenstaaende Anledning. Til samme Tid og Sted og under Faldsmaalstraf indstevnes som Vidner for eedeligt Vidnesbyrd at aflægge: 1) Peder Pedersen Bruun. og 2) Søren Christensen af Børsmose, Aal Sogn. Laugdag er afskaffet ved Fr. 3. Junii 1796. Det til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Herredskontoiret i Varde den 25. Aug. 1846. T. Qvistgaard. (L. S.) 160 Rbd. r. S. Umyndigesmidler under Mogeltønder Birks Overformynderie kunne strax faaes tillaans imod anordnet Sikkerhed. Herreds- og Birkecontoiret i Harris den 19. Aug Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Dampskibet. König Christian Ville Capt. O. J. N. Sunde, gjør Tourer regelmæssigt, indtil videre. fra Apenrade til Kiel, hver Mandag og FredagMorgen, Kl. 5 1/2, fra Kiel til Apenrade, hver Torsdag og Løverdag Middag, Kl. 12, anløbende: Hardeshoj, Sonderburg, Falshoeft; fra Flensburg til Kiel, hver Onsdag Morgen, Kl. 6, fra Kiel til Flensburg, hver Tirsdag Middag, Kl. 12, anløbende Falshoft og Brunsnis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-01
Apenrade i Juli. Lor. Karberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Ribe Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyph fr. redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 4. September. No 104.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Udenlandske Efterretninger. Portugal. De spanske Tropper have trukket sig fra Grændsen, og den engelske Admiral Parker, der havde lagt sig i Tajo med en Øvelses-Flaade, havde derfor forladt Floden med denne paa to Linieskibe nær, som han lod tilbage. - Den spanske Gesandt Gonzales Bravo, der ved sine Jntriquer til Gunst for Cabrals og ved sit anstødelige Privatliv har gjort sig almindelig forhadt i Lissabon, er endelig kaldt tilbage af sin Regering. – J Anledning af et d. 13. August opdaget cabralistisk Komplot ere 200 Officerer blevne forviste fra Lissabon og to Oberster arresterede. – For at føje den spanske Regering i Noget er Spanieren General Jriarte bleven forvist fra Portugal, han er afreist til England. Frankrig. Henrys Dom er endnu ikke falden; man venter, at Pairsretten vil ansee ham for vanvittig og ikke dømme ham fra Livet. – J Algier begynder Roligheden atter at vende tilbage efter at Abdel Kader har fjernet sig fra Grændsen; han opholder sig nu i Nærheden af Fez.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Grækenland. Her venter man atter en Omvæltning, næmlig, at den energiske Kollettis, vil blive fortrængt fra Statsroret, uagtet han skal have den bedre Deel af Nationen for sig. - J Athen var Heden i August Maaned næsten ufordragelig Amerika. Præsident Polk har tilbudt Republiken Mexiko Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Sverrig. Jfølge de fra Krageholm under 23 August udstedte Bulletiner i Anledning af Kongens og Dronningens Sygdom vare Deres Majestæter fri for Feber og befandt sig vel; Afskjællingen havde begyndt hos dem begge. - Hs. Maj. Enkedronningen skal efter Ankomsten til Østad den 20. August være bleven syg med Symptomer til Mæslinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Jordskjælvet d. 14. Mai synes at have indskrænket sig til Toscana. Livorno har lidt meest: 3 Taarne ere nedstyrtede, en Deel Bygninger ere saa beskadigede, at de ere forladte af Beboerne, 40 Mennesker ere dræbte og 400 blevne saarede. J Pisa er Loftet i Kirken St. Michele styrtet ned. Vesuv skal være i Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Blandinger. Den 29. August om Aftenen opkom en Jldebrand i Leipzig, i Kielderen til Hotel de Pologne, ved at der kom Jld i noget Terpentinolie fra en utæt Tønde. Først Kl. 11 næste Dag blev man Herre over Jlden efter at den havde fortæret flere Bygninger og kostbare Varelagere. Flere Mennesker omkom. Siciliens nærværende Stilling giver Anledning til alvorlige Betragtninger. J de store Sletter ved Catanca og Latini er siden Begyndelsen af Marts ikke falden en Draabe Regn, medens Heden paa hele Øen har været saa voldsom, at Alt visner. Dertil kommer, at en frygtelig Scirocco udbrød i Mai og tilintetgjorde aldeles alle Udsigter for Høsten. Den 16. Juli steeg Heden til 50 Grader, saaat Bladene faldt af Træerne. Viin- og Olivenhaver, Kornmarker ere ødelagte; Møllerne mangle Vand, saa at Brød ofte ikke er at faa for Penge. Mange Fattige ere døde af Sult og Hede. Paa flere Steder har allerede været Uroligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Staden Zürich er den 23de Aug. efter et Skybrud bleven aldeles oversvømmet af Floden Sihl, der fra Bjergegnene førte en stor Mængde Bjelker, og andre Levninger af Bygninger med sig. Fra Thurgau, Uri, og Luzern haves lignende sørgelig Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
J Polen er Kvægsygen atter udbrudt, hvorfor Grændsen fra Preussisk Side er spærret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Ophavsmanden til et Mordattentat i Konstantinopel, med en Helvedesmaskine mod Fyrsten af Samos opdagedes samme Dag som det blev begaaet. Forbryderen hedder Stammatiati, er født paa Samos og er nu i Fængsel i Arsenalet. Sultanen, hvem man maatte bringe Helvedesmaskinen, for at han kunde tage den i Øiesyn, lod med megen Deeltagelse ved en af sine Kammerherrer spørge til Fyrstens befindende, og tilkjendegav sin Tilfredshed med det tjenende Politipersonale ved en Gave paa 120,000 Piastre, der skulde uddeles til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Reisende fra Upsala berette, at Udgravningerne i den ene af de saakaldte Kongehøje ved Gammel-Up salg i Slutningen af forrige Uge var avanceret saavidt, at man var kommen nogle og tredive Fod indi Højen. Man var stødt paa en meget stor Flade af Teglsteen, som dog endnu ikke var bleven nærmere undersøgt. Det Eneste, man foruden dette endnu havde fundet, var et Stykke af et Sværd. Gravningen fortsættes daglig under Ledning af Oberstl. Stal og i Overværelse af Rigsantikvar Hildebrand paa Kronprindsens Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Indenlandske Efterretninger. Berl. Tid har modtaget følgende Efterretninger fra Wyck, dat. d. 28. August: Hs. M. Kongen befinder sig fremdeles i bedste Velgaaende og benytter daglig de herværende Søbade. Hs. Majestæt agter herfra at reise over Slesvig, Rendsborg og Reumünster til Pløen, men Dagen til Afreisen er endnu ikke bestemt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Fra Kbhavn skrives i O. Th. Av.: Hvorledes vil det nu blive med de Lovndkast, som angaae hele Staten, og som ere forelagte Stænderne? Skal det beroe med deres endelige Udstædelse, til man engang kan faae samlet en holsteensk Stænderforsamling, eller vil Regjeringen give dem Lovskraft, uden Hensyn til de holsteenske Stænder, Det er et vigtigt Spørgsmaal, og vor Stænderlovgivning har ikke forudseet det Tilfælde, at en Stænderforsamling kunde løbe fra hinanden, eller ikke vilde være at bringe istand. Vi skulde mene, at naar Regjeringen har indkaldt en Stænderforsamling, og forelagt den Lovndkastene, har den opfyldt sin Pligt; vil Forsamlingen ikke afgive Betænkning derover, eller sætter den sig, ved frivillig Opløsning, ud af Stand dertil, har Regjeringen ingen Forpligtelse mere mod den. En Antagelse af det Modsatte vilde gjøre al Regjering til en Umulighed, da det jo saa stod i en enkelt Stænderforsamlings Magt ved Gjenstridighed, hvorpaa vi jo virkelig have oplevet Tilfælde, ganske at lamme Regjeringens Virksomhed, og det vilde dog være i høieste Grad ubilligt, om den hele Stat skulde savne vigtige Forbedringer i sine Love og Jndretninger paa Grund af en enkelt Forsamlings Capricer. Spørgsmaalets Afgjørelse vilde blive betydelig vanskeliggjort, hvis den slesvigske Stænderforsamling skulde faae ifinde at følge den holsteenskes Exempel, og det turde ikke være saa ganske usandsynligt. Siden de danske Nordslesvigere bleve udelukkede af den slesvigske Stænderforsamling, bestaaer denne, paa et Par Undtagelser nær, af lutter gedegne Slesvigholstenere, og det er slet ikke umuligt, at der allerede kunde være vedtaget en Plan, for Operationernes Udførelse; thi det maa man indrømme Slesvigholstenerne, at de i klog Beregning af alle Midler i Udholdenhed og Conseqvents staae langt over os. Skulde nu, som sagt, Scenen i den holsteenske Forsamling blive gjentagen i den slesvigske, saa vil Regjeringens Stilling derved blive meget vanskelig og ubehagelig; men det er netop det, at Partiet vil have.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Fædrelandet for i Mandags er lagt under Beslag. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-09-04
Som Overpræsident Kjerulffs Efterfølger nævner Flyst. Conferentsraad Lange, Deputeret i det kongl. danske Cancellie. Nidløsegaarden med Besætning og Jnventarium er kjøbt for 22500 Rbd. af Godseier Meldahl til Wedbyegaard for hans Søn. Eiendommen har et Tilliggende af c. 300 Tdr. Land. (Vestsjæll. Av.)J de kielske Borgeres Adresse til Prindsen af Augustenborg siges, at Prindsens Resignation ikke har vakt Veemodens eller Sorgens Følelser, men den har tvertimod vakt en glad Følelse af Taknemmelighed og Haab, og at man betragter hans Afsked som et Moment i en inderligere og fastere Sammenknytning af vor Fyrstestammes Ætling med Slesvig=Holstens Folk og dets Rettigheder. (H. Av.)De i flere offentlige Blade meddeelte Efterretninger, at Grev Ranzau til Rastorf skulde være overdragen en Virilstemme i den holsteenske Stænderforsamling at Cancellipræsident Grev Reventlow-Criminil midlertidig var overdraget Statholderskabet i Slesvig og Holsteen, og at Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik af Augustenborg var tillagt en Pension af 20,000 Rbd. ere aldeles grundløse. (B. T.)