JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Hovedgaarden Urup beliggende i Østbirk Sogn, Woer Herred, af Hartkorn, Ager og Eng : 21 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1/5 Alb., og Østbirk Kirke med Korn og Qvæg-Tiende af 205 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Alb., tilhørende Cancellieraad Kiær og afdøde Hustrue, Frideriche Wilhelmine Gallschiøtts fælleds Boe, bliver efter Reqvisition af vedkommende Skifteret i Henhold til de foregaaende under 23de Marts 6te og 25de April 1821 afholdte 3de Auctioner, stillet til en 4de Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Mandagen, den 18de Octbr. næstk. Gaarden er beliggende 1 1/2 Miil fra Horsens i en behagelig Egn, har betydelig Skov og Fiskerie, gode Jorder og tilstrækkelig Høeavl. Auctionen holdes paa Gaarden Urup bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, og Conditionerne ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 12te Septbr. 1824. J den ordinaire Auctionsdirecteurs Fraværelse Frich, const. Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, og paa Grund af at Gaardmand Peder Laursen i Schibbye ikke har opfyldt de af ham ved Auctionsretten den 1ste og 30te August f. A., med Hensyn til bemeldte Udlægshavers fyldestgiørelse, indgangne Forpligtelser, bliver den fornævnte Peder Laursen tilhørende Gaard i Schibbye Bye, Harlew Sogn, af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., med Konge Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig : Mandagen den 18de October 1824, dito den 1ste Novbr. s. A., dito den 15de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes i Aarhuus Raadhuus, og tredie Auction i selve Gaarden. Conditionerne kunne erfares hos Hr. Procurator Nielsen i Aarhuus. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 14de September 1824. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne Geheimeconferentsraad Baron de Guldencrones og efterlevende Enkefrues Stervboe, foretages 3de offentlige Auctioner over den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 259 paa det store Torv her i Byen, samt en ligeover for Gaarden værende Have; hvilke Auctioner berammes saaledes: 1ste Gang, Onsdagen den 20de Octbr. 1824, 2den dito, Torsdagen den 4de Novbr., 3die dito, Fredagen den 19de dito, hver Dags Formiddag Kl. 11 1. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Gaarden, hvilken efter den afholdte Vurderingsforretning, er saaledes bestaaende: a) Af Hovedbygningen til Torvet, 15 Fag 2 Etage Grundmuur. b) En Sidebygning i Øster, 10 3 Fag, 2 Etage Bindingsværkshuus. c) Et Baghuus, 12 Fag 2 Etage dito. d) Et Halvtag paa 4 Fag. e) Tilhørende Gaardsrum, Grund og Pomperand. Haven er som meldt beliggende lige over for Gaarden, imellem den forrige Domkirkegaard og Justitsr. Bulls Eiendomme. Conditionerne saavelsom Adkomstbrevene ere til Eftersyn hos Skiftecommissionens Medlemmer her i Byen, ligesom og et Exemplar er til Eftersyn hos Medcommissair, Landvæsenscommissair, Lands Over samt Hof- og Stadsrets=Procurator Nyegaard i Kiøbenhavn. Denne Bekjendtgjørelse skeer saavel til Liebhaveres som Vedkommende Pantecreditorers Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April Aarhuus, den 14de Septbr. 1824. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne Geheimeconferentsraad Baron de Guldencrones, og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, foretages 3de offentlige Auctioner over den bemeldte Boe tilhørende Gaard Nr. 69 paa Vestergade, bestaaende af : 14 Fag, 2 Etage Muur- og Bindingsværkshuus til Gaden, 5 Fag dito Sidehuus, med Gaardsrum, fælleds Brønd, og en betydelig Frugthave, hvilke Auctioner berammes saaledes : 1ste Gang, Onsdagen den 20de Octbr. 1824, 2den dito, Torsdagen den 4de Novbr., 3die dito, Mandagen den 22de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men tredie Auction i Gaarden, der for Tiden beboes tilleie af Komd. Tarliong. Conditionerne og Adkomstbrevene ere til Eftersyn hos Skiftecommissairerne her i Byen, ligesom og et Exemplar af Conditionerne er til Eftersyn hos Medcommissair, Landvæsenscommissair, Lands Over- samt Hof og Stadsrets=Procurator Nyegaard i Kiøbenhavn. Denne Bekjendtgjørelse skeer saavel til Liebhaveres som vedkommende Panterreditorer Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Aarhuus, den 14de Septbr. 1824. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Da Gaardmand Jørgen Andersens Enke Maren Nielsdatter i Gienstrup, ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre saadant for mig som Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb, Mariager, den 17de Aug. 1824. Schiøk. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naad Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dit. marsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: at Vi efter Kjøbmand Jens Røgind, af vor Kjøbstæd Aarhuus, udi Vort Land Nørrejylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed berilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maa i den danske Statstidende, Aarhuus Stiftstidende og Altonaer Merkur, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget hos ham at fordre, til dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter, Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholder ; ligesom det udstædende Proclama ikke fritager ham for Ansvar forsaavidt saadant maatte flyde af hans Stilling som Medlem af og Casserer ved Havnecommissionen i Vor Kjøbstæd Aarhuus. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 13de August 1821. Under vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Lassen. Monrad. Ørsted. Hansen. Fischer. Moltke. Wilse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Bevilling for Kjøbmand Jens Rogind af Aarhuus, til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, som formene sig at have noget hos ham at fordre, Jfølge forestaaende Kongl. allernaadigste Bevilling, som er læst for vedkommende Værneting, indkaldes herved, alle De, der maatte formene sig at have noget at fordre hos undertegnede Kjøbmand Jens Røgind i Aarhuus, i hvilkensomhelst Henseende, til sub poena præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dags Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Aarhuus, den 26de August 1824. Jens Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Udi Hesberghuse, Wissenberg Sogn, Odense Herred og Amt, er ved Døden afgaaet en Pige, ved Navn Karen Poulsdatter, saavel hendes Fader som Moder ere forud døde, og som eneste Arving her paa Stedet, har meldt sig hendes Morfader; da det imidlertid er muligt at ogsaa hendes Farfader eller Farmoder endnu ere i Live, og der intet vides videre om hendes afdøde Fader, end at hans Navn var Poul Nielsen født i Jylland, og ankommen for endeel Aar siden derfra til forbemeldte Hesberghuse her i Fyen, hvor han kjøbte et lidet Boelsted, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, efter dette Avertissements sidste Bekjendtgjørelse, i den danske Statstidende og Jyllands 4 Stiftsaviser, overeensstemmende med Forordningen af 5te Juli 1822, den afdøde Karen Poulsdatters Farfader eller Farmoder, om nogen af disse ere i Live, til at modtage Arv, efter forud at have lovligen beviist deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense Herreds-Contoir, den 6te Septbr. 1824. C. A. Falbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Snedkermester Jens Peter Ritto her i Byen, har overgivet sit Boe til, og er optaget under Skifterettens Behandling; derfor vorder herved, i Medfør af Placaten under 26de Octbr. 1792, samtlige hans Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Boets Skifteforvalter. I dette Boe vorder en Samling afholdt paa denne Byes Raadstue næstk. 14de Septbr. om Formiddagen Kl. 10, for at tage Bestemmelse om Boets Trykt hos A. F. Elmenist. Eiendeles Realisation; hvilket herved tillige bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Grenaae, den 28de August 1824. Aagaard. Efter dertil erhvervet Kgl. allernaadigst Bevilling, som læses i vedkommende Under= og Overret, indkaldes herved Alle og Enhver som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Bort efter den her i Byen afdøde Agent og Kbud. Rasmus Møller, til med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silen. til, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer formig, som Boets Skifteforvalter. Grenaae, den 28de August 1824. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Alle de, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Hans Madsens Enke, Maren Pedersdatter af Todberg, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Den Afdødes Arvinger, som ere angivne at være: 1) En Broder, hvis Navn ikke vides, skal opholde sig i Callundborg, i Sjælland; 2) En Søster, Gjertrud Pedersdatter, givt med Huusmand Stephen Pedersen i Storering, og 3) En dito, Kirstine Pedersdatter, givt med Gaardmand Rasmus Nielsen i Høve; indkaldes ligeledes, med lovligt Varsel, til at beviisliggjøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boet. Det anmærkes: at Skiftesamlinger i dette Boe ville vorde afholdte her paa Contoiret den 28de Octbr. og 24de Decbr. d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Reugsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 11 Sept. 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-24
Alle de, som formene at have Noget at fordre i det fælleds Boe efter afdøde Huusmand Thomas Laursen og efterlevende Enke, Karen Pedersdatter, paa Hjortshøi Mark, indkaldes herved, i Overeens stemmelse med Pl. 26de Octbr. 1792, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Den Afdødes Arvinger, som ikke vides, indkaldes ligeledes, med lovligt Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, samt til at varetage deres Tarv under Boet. Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 29de Octbr. og 24de Decbr. d. A., Kl. 11. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsforderie i Randers, den 14de Septbr. 1824. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Aar 1824. No. 129. Loverdagen. den 25de September. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Aarhuus Silflvlidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Blandinger. Den nysafdøde Konge af Frankrige, Ludvig III, blev 69 Aar gammel, paa nogle faa Dage nær. Hans Broder, den nye Konge, Carl X, er 2 Aar yngre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
General Sarazin har givet følgende Skildring af den Afdøde: Ludvig VIII har efter fransk Maal, 5 Fod. 5 T. Hans Ansigtstræk ere udtryksfulde. Med faderlig Godhed modtager han den tro Tiener, med adel Vrede Factionisten, med majestætisk Anstand lader han sig see ved offentlige Høitideligheder. Han er altid net men simpel klædt, sædvanligt i en blaa Overkjole med Oberst=Epauletter. Hans Gang er besværlig formedelst hovne Been, som han har faaet af meget Stillesidden. Han er ustridigen en af sit Lands kundskabere geste Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Keiser Alexander bivaante Stiftelsesfesten i et af Hospitalerne. Tallerkener bleve ombaarne af Forstandernes Koner og Døttre, for at indsamle Gaver, Ogsaa Keiseren blev prasenteret en Tallerken af en særdeles smuk Pige. Jdet han lagde nogle Guldstykker, derpaa, sagde han spøgende: "Mit Barn, det er for Dine smukke Øine!" Jomfruen neiede beskeden og holdt Tallerkenen atter hen til Keiseren, der spurgt smillende: "Endnu mere?" - Ja Sire, svarte hun: Jeg maa nu ogsaa bede om noget for de Fattige, Overrasket og henrykt fordoblede Keiseren sin Gave. Denne Anecdot linger en anden lignende i Erindring: En geistlig Mand og meget varm Ven af de Fattige i Paris, drev sin Jver for at indsamle Gaver til den saavidt, at den ofte grændsede til Paatrængenhed. Saaledes havde han engang forfulgt en vis Parlements. herre, som var en hidsig Mand, fra hans Forgemak til hans Arbeidsværelse, fra Contoiret ind i hans Cabinet, og fortsatte sine Bønner saalænge indtil Hiin, gandske flyvende bister, gav ham et Øresigen; men istedet for at lade sig afskrække derved, sagde Martyren med ligesaa rolig som standhaftig Hengivenhed i sin Skjæbne: Det var til mig; men giv mig nu Noget til de Fattigel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Det engelske Stats Lotterie, hvori det store Lod nu er 100,000 Pund Sterling, blev nylig trukket. Alle Lodder kom ud; der var endnu kun to tilbage i Trækningen. Paa eet af dem maatte Hovedgevinsten falde, paa det andet et Nit. Da raabte en Engellænder; Holdt til Den, der udtrak Nummerne. Han erklærede, at et af de endnu udtrukne Nummere var hans han bad om, at Eieren af det andet endnu ikke trukne Lod, maatte opgives ham, for at foreslaae denne, at ophæve Trækningen og deele Hovedgevinsten. De tilstædeværende Hovedkollecteurer sloge efter i deres Lister Eieren af det ene Lod var en Banqueur i Wien. Engellænderen ansøgte Lotteriedirectionen om, at udsætte Trækningen saalænge til han havde gjort Banqueuren, sit Forslag. Man indvilligede hans Andragende. Britten ilede til Wien og forelagde Banqueuren sin Delingsplan. Denne hørte rolig paa Forslaget, beklagede Engellænderen, at han havde incommoderet sig saa lanen Vei, yttrede: at stille sig i Veien for Lotteriets Gang, vilde sige saa meget som at komme Lykken i Forkjøbet, udstædte en lovlig Erklæring, at han paastod Trækningens regelmæssige Fortsættelse, og sendte dermed Engellænderen hjem. - Lotteriet blev trukket 1 det store Lod faldt paa Banqueuren. Engellænderen havde ikke allene tabt de ventede 50,000 Pund og Retscomkostningerne, men maatte oven kjøbet godtgjøre Banqueuren Renterne af Capitalen fra den egentlig Trækningsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Den sidste Cour hos Kongen af Engelland var saa talrig besøgt, at flere Damer, for at komme did, alt Dagen iforveien lode sætte deres Haar af de fra Paris forskrevne Coeffeurs, og sadde hele Natten oppe, for ikke at bringe det i Ulave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Da General Eliot, Gibraltars udødelige Forsvarer, endnu laae i London som Oberst, erholdt han engang befaling at oprette et let Dragonregiment paa circa 360 Mand. Han befandt sig netop paa sit Værelse med flere Officerer og Underofficerer, for at anordne i hvorledes Hværvingen skulde gaae for sig, da han i det samme blev vaer, at nogle hundrede Skrædersvende, gik ind i Huset ligeover for, som var et Straderherberg. Nu have vi let ved at faae Retruter, sagde Eliot til Underofficererne: "J behøve blot at gaae her i ligeover for og strax hværve os et heelt Regiment." Underofficererne meente, at det torde nok bekomme dem, ilde, og at de vilde faae Prygl istedetfor Rekruter. Det kommer alt an paa, som man tager Sagen, svarede Eliot, "Jeg vil strax selv gaae derover og udgive mig for Skræder." Obersten lod nu hente en Corporal, som var Skræder af Profession og som maatte lære ham Konstbrødrenes Hilsen og andre Ceremonier, Derpaa gik han over paa Laugshuset, hilste, paa Skræderviis, Forsamlingen, og forsikkrede: "at den gamle Forkjærlighed til den Profession, han i Ungdommen, havde lært, drev ham til at aflægge dem et Besøg. Nu, da han ved Forsynets forunderlige Styrelse fra Skræder var avanceret til Oberst, nærede han intet : høiere Ønske, end at kommandere et Regiment af lutter Skrædere, for saaledes engang at gjendrive det lumne: Rygte: at Skræderne ingen Courage havde. Jmidlertid var det langtfra hans Hensigt at ville overtale dem til at tage Tjeneste, men skulde Nogen af dem have Lyst til Soldaterstanden, vilde det være ham kjært at see dem i sit Regiment." Mange af Skrædersvenden, vilde ikke troe det Eventyr, han fortalte dem, og forlangte, at han skulde give dem Beviser for Sandheden, og i deres Nærværelse skjære en Kjole til. Da Elidt ofte havde seet, hvorledes Monderingerne bleve til skaarne, og desuden, som Jngenieur, tegnede godt, saa var det ham ikke vanskeligt at opfylde deres Begjering. Han lod Monderingsklæde hente, og tegnede og tilskjar en Kjole, under lydeligt bifald. Den Tillid, han derved erhvervede sig hos Forsamlingen, steeg endnu betydeligt, da han skjænkede Selskabet 24 Guineer, og bad det drikke hans Sundhed. Det derfor anskaffede og nydte engelske Ale gjorde saa god en Virkning, at der næste Dag meldte sig over 200 Skrædersvende for at tage Tjeneste hos Eliot. Den Ene recommanderede ham til den Anden, og inden 14 Dage vare forløbne, var hans Regiment fuldtalligt. Endnu den Dag idag sværge mange af dette Regiments Dragoner paa, at deres Chef har været en Skræder. - Det bør ikke forbigaaes, at dette Regiment under Eliots Anførsel, overalt aflagde de meest glimrende Beviser paa Tapperhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
En Nederlænderinde er i sit 40de Aar nedkommet: med sit 24de Barn. Denne Moder til 24 Børn havde fortient at have en Patriark til Mand og ingen Tømmersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
J Boston forlangte nylig en ung Mand af god Familie og velhavende Forældre i de offentlige Tidendder en Kone mellem 70 og 80 Aar, selv om hun ikke var riig. Det kan man kalde en egen Smag, Om Jernbjerget i Missouri i Nordamerika, berettes følgende. J Grevskabet Washington, som hører til denne Stat, er dette mægtige Forraad af Jern, som ingensteds finder sin Lige. Det er ingen overdreven Paastand, at hele Jorden kunde i en lang Tid herfra blive forsørget med dette nyttige Material. Udseendet har Liighed med naturligt gedigent Jern, og det giver ved Smeltningen 80 til 90 pCt. reent Metal. Jern bjerget bliver besøgt af videbegierlige Reisende og af saadanne Personer, som tage i Overveielse om man med Fordeel kunde drive her et Bjergværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
J Berlin tildrog sig atter nylig følgende sørgelige Begivenhed: En Dame, som var bekjendt for Strenghed mod sine Tjenestefolk, mishandlede sin Pige, saaledes, at Denne truede med at springe ud af Vinduet, naar hun ikke lod det være. Denne Trudsel opirrede Fruen endnu mere, og Pigen sprang virkelig udDet var fra overste Etage, saa det var et Guds Under at hun slap med at brække sin Rygrad over. Denne Begivenhed gjorde megen Sensation, og om Aftenen: samlede Pøbelen sig udenfor Damens Huus for at storme det og trække Damen ud. Men for dette skeete, kom Militairet til, og adspredte Hoben. Da Fruen nogle Dage efter var i Forhør, havde hun atter en utallig Mængde Pøbel efter sin Vogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Fra Hamborg fortælles følgende Begivenhed: En herlevende Jødekone, som drev Handel, havde i sin Enkestand levet i fortrolig Omgang med en Mand af samme Religionsbekjendelse. Hun blev frugtsommelig og fødte en Dreng, men vidste saa vel at skjule dette, at hun kun var een Dag borte og vendte tilbage til sit Huus strax efter Nedkomsten. Faderen tog Barnet til sig. Efterhaanden laante hun ham nu 7000 Mark, og da hun forlangte sine Penge kom det endelig til en Proces imellem dem, da han troede at have Krav paa hende for Barnets Underholdning. Hun nægtede haardnakken, at det var hendes, og erklærede, da Sagen, forfulgtes for Domstolene, at for skulde Fordærvelse ramme hendes Efterkommere indtil det 10de Leed, førend hun vilde vedkjende sig det. - Mærkelig nok syntes denne Forbandelse over hendes Slægt og Afkom strax at gaae i Opfyldelse. Kort Tid efter døde hendes eneste givte Datter i Barselseng, sex Maaneder efter hun selv, to Dage efter hendes Datters eneste Barn, og endelig otte Dage derefter den uagte Søn, saa at nu virkelig intet Aftom af hende meere er i Live.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
En Skrivelse fra Weymar meddeler følgende Beret retning: De urolige Optrin i Coburg ere langt fra ikke af den Betydenhed, som Rygtet har udspredt. Borgernes Troskab og Hengivenhed for den elskværdige Hertugende (en fød Prindsesse af Sachsen, Gotha, gaaer saa vidt, at da hun nylig var kjørt ud, inthentede de hende, spændte Hestene fra Vognen og trak den tilbage til Slottet. Efter Forlydende er den hertugelig gothalske Geheimeraad von Lindenau i Hast sendt til Coburg, for at bilagge mulige Misforstaaelser. Ved Undersøgelserne i Hildesheim er en Embedsmands Laarige Søn befunden at være Formand for Drengenes Tyvebande. Degnen ved den hellige Korskirke, har formodentlig været En af Hælerne, thi han aflivede sig selv, da han af Retten var indstævnet. En anden Skolelærer skal ligeledes være draget til Ansvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Rothschild i Paris har kjøbt sig Keiserinde Joseph nes Yndlingsslot: Malmaison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Den danske Consul i Kirkestaten har foranstaltet de Bøger og Haandskrifter, som den berømte danske Reisende, M. F. Arndt, der i forrige Aar døde i Arcoveggio, en liden Bye nærved Bologna, havde efter ladt sig, sendt til Danmark, og de kunne med det første ventes hertil med et Skib fra Livorno.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Der fortælles om en Bondedreng som skulde giftes, at han var angest og bange derfor og græd bitterlig. Faderen søgte at trøste ham og sagde endelig: "Hvad er Du da vel bange for, dumme Dreng? Er det da nogen Ulykke? See til mig; jeg har jo ogsaa giften mig. - Ja det er noget gandske andet, svarte Drengen hulkende: Faler giftede sig med Moler, men jeg skal gifte mig med en fremmed PersonlePasserede fra Aarhuus til Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Kiøbmand Baadsgaard med Familie, Jfr. H. Juul i Proprietair Kastrup, Landmand Brockenhuus, Møller Mortensen, Candidaterne Wittrock, Borck, Holm, Meichiør, Disrup, Bud, Jespersen, Berg og Pappe, Postmester Harthmann, Forvalter Rønnenberg, Lieutn.v. Friis, Canvidaterne M. Secher, C. Balle, S. Madsen og M. Bechnann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Handelsbetiont Danchel, Jfr. Grundtvig, Pastor Jngerslev med Familie, Frue Rasmussen, Mad. Møller Bomuldstøifabriqveur Salomonsen, Bessemager Schaarup, Capitain Severin med Familie, Jomfruerne A. og I. Kofoed, Snedkermester Svendstrup, Komd Sabroe, Lieutn. v. Deig mann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Bekiendtgiørelser. Til Bedste for en trængende Familie opføres Søndagen den 26de Septbr. om Aftenen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
paa Polphymnias Theater: Juliane von Lindorak, Stuespil i 5 Atter af Gozzi, oversat af Rosing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Entreebilletter faaes a 3 Mk. Stk. og for Børn det Halve, hos Hr. Kjøbmand Røgind, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
De til den 25de Septbr., 9de og 26de Octbr. berammede Auctioner over Hans Thøgersens Gaard i Randlev, blive herved tilbagekaldte. Hads & Ning Herreders Contoir, d. 24 Sept. 1824. Lanng. Over Leverance af 186 Tdr. 2 Skp. Rug, afholdes offentlig Licitation paa Aarhuus Raadstue, førstk. Onsdag den 29de d., efter de Conditioner som paa Licitationsstedet vil blive bekjendtgjorte. Aarhuus, den 23de Septbr. 1824. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Efter Reqvisition af Vedkommende foretages offentlig Licitation i Aarhuus Hospital, Tirsdagen den 28de Septbr. først. Kl. 11 Formiddag, over Opførelsen af et Locum ved Samme. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2 foretages sammesteds offentlig Auction over en Deel Klædningsstykker, samt Dragkister, Kister og Skabe, Sengeklæder, m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 21de Septbr. 1824. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-09-25
Da det ved 3die Auction den 7de d. over Enkemad. Lunds Sted ved Fruekirkegaard, gjorte Bud ikke blev approberet, men en 4de Auction begjært, saa vorder en saadan herved berammet til at afholdes i Stedet Onsdagen den 29de Septbr. førstk. om Formiddagen Kl. 11 hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 22de Septbr. 1824. Fleischer.