JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Coureren" lader som den tvivler om, at det virkelig har sin Rigtighed med denne Vægring fra Portens Side, men paastaaer, i Tilfælde det virkelig forholdt sig saaledes, at man ikke er berettiget til at besvære sig derover, da dette deels ikke er noget Coffardiskib, man har negtet Gjennemfarten og man deels jo ogsaa maa ansee Sortehavet, som en stor Jndsø, der, ligesaavel som nogle af Nordamericas Søer, maa være aldeles afhængig af de den begrændsende Magter, altsaa i dette Tilfælde af Rusland og Tyrkiet. J ældre Tider, for den russiske Magts Udvidelse mod Syden, udøvede Porten, som det sorte Havs Enehersker, ganske uden Modsigelse, Ret til at udelukke fremmede Coffardifartøier, saavelsom fremmede Krigskibe fra dets Beseiling. Desuden vilde Magten vel heller ikke her føre til noget Resultat; mod Rusland er Englands Landmagt for liden og selv dets Sømagt vilde ikke kunne tilføie Rusland, stor Skade. (Det er vel et Spørgsmaal, om dette BladRaisonnements ville finde nogen Gjenklang hos det engelske Ministerium eller det engelske Folk.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Morning Chroniciel, der, siden den sidste Ministerial Forandring, almindelig ansees for Ministeriets officielle Organ, gaaer endnu videre i sine Tvivl, om Sagens Sammenhæng virkelig er saaledes, som det i franske Blade fremstilles. "Strax" siger denne Journal, da England fik auhentisk Efterretning om den omhandlede Tractat, afgik en Note til det russiske Cabinet med den bemærkning, at England ogsaa for Fremtiden vilde handle, som om Tractaten slet ikke var til. Den engelske Udenrigsminister har derfor, neppe engang i Drømme, kunne falde paa at anholde hos Porten om en Firman for Hr. Ellis's Gjennemfart. England staaer saavel med Tyrkiet som med Rusland i de venskabeligste Forhold og det vilde være latterligt at antage, at nogen af disse Magter skulde ville lægge Hindringer iveien for en engelsk Gesandts Reise til det persiske Hof.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Spanien. Siden Bilbaos Undsættelse synes Tilstanden i Spanien at være forbleven den samme og det lader ikke til, at Dronningens Generaler have været Mænd for at drage Fordeele af Zumalacarreguys Død og deres deraf fulgte heldige Opetrationer. Det maatte uden Tvivl ikke have været vanskeligt at benytte den sandsynlige Forvirring hos Carlisterne til at bibringe dem følelige Tab. En slem Omstændighed er det ogsaa for Cristinerne, at de ikke have forstaaet at gjøre sig populaire hos Jndvaanerne. J Bilbao klager man høiere over dem, end over Carlisterne, Følge af den slette Disciplin hos Dronningens Tropper, som endog tillade sig at stikke Jld paa Borgernes Huse og plyndre dem, under Paaskud af, at Eierne ere Carlister." Af alle Beretninger synes det rimeligt, at Don Carlos har udnævnt General Moreno til Overbefalingsmand efter Zumalacarreguy, men dette vil være en ny Ulykke, hvis det er sandt, at de navaresiske Jnsurgenter vægre sig ved at fægte under ham fordi han ikke er født i deres Provinds.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Grækenland. Ogsaa der begynde de offentlige Blade at komme frem med National-Ønsker; man andrager paa at see Ansættelsen af Fremmede i Statens Embeder indskrænket saameget som muligt; man yttrer det Haab, at det græske Sprog vil blive indført som det almindelige Regjerings Sprog, da den babyloniske Sprogblanding af Græsk, Tysk og Fransk medfører alt for store Ubekvemmeligheder for Statstjenesten. Men mærkeligst synes det at være, at en Statsforfatning med Folkerepræsentation er det National=Ønske, hvor alle den offentlige Menings Organer, selv de, som hidtil stode i fjendtlig Opposition mod hinanden, aldeles stemme overeens. De bringe i Erindring, at det var Nationens Stræben efter en saadan Statsforfatning, som strax yttrede sig, da Opstanden begyndte; de minde om, at det kun var under en saadan Form, man vilde have overdraget Grev Capo d'Jstrias og Prinds Leopold Regjeringen, at baade de londonske Confer rents=Protocoller, det bayerske Cabinets Erklæringer og Regentskabets første Proclamation have lovet en constitutionelsk Forfatning og endelig henlede de Opmærksomheden paa, at den sidste Nationalforsamling, saafremt den ikke var bleven forstyrret i sit Værk ved de Fremmedes Jntriguer og Colokotronis Opstand, vilde have modtaget Kongen med et Constitutions=Udkast i Haanden og med den Bøn at antage det som Statens Grundlov. Iøvrigt fremsættes disses Ønsker uden Lidenskab, med ærefrygtsfuld Rolighed, men tillige med saa megen tillidsfuld Fasthed, at det virkelig synes at være Folkets Stemning; man ønsker ingen Overilelse, man er fuld af beggeistret Kjerlighed og Tillid til Kongen, men man længes efter en frisindet Forfatning, som det sidste Maal for den Higen, der for 14 Aar siden gjorde de første Skridt til Landets Omdannelse og Udvikling. Til disse Ønsker føier sig endnu det, at Kongens vil søge sig en Gemalinde, og i Publicum peger man paaen Prindsesse af det østerrigske Huus, til dette Ønskes Opfyldelse findes der vel Raad.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Nyeste Postefterretninger. 1 Baden. Toldforenings-Sagen, forsaavidt den angaaer Badens Tiltrædelse, er, som bekjendt, bragt til Ende, og de tyske Blade have meddeelt deres Publicum de Anskuelser, som have ledsaget Forhandlingerne baade fra Regjerings=Partiets og Oppositionens Side, men med en Vidtløftighed, der ikkeste tilstæder os at optage dem her i Bladet. Jmidlertid sætter en Artikel fra Carlsruhe os istand til at løfte Forhænget saameget, at man bag samme kan skimte den Grad af Tilfredshed, som Resultatet har vakt i Publicum. Det hed, der nemlig: "Kamrenes Forhandlinger om vor Tiltrædelse til den tyske Toldforening ere endnu stedse Gienstand for offentlig Omtale, og man er begierlig efter at læse den fuldstændig trykte, hvilken offentlige Kundgjørelse af Kamrene er besluttet. Blandt de 40 Stemmer, som afgjorde Tiltrædelsen, vare de 29 Embedsmænd, og flere Deputerede, som havde opponeret mod Sagen, traadte først i allersidste Øieblik over til den modsatte Anskuelse. Man bliver med hver Dag meere overbeviist om, at det kun er høiere politiske Hensyn, der have ledet Regjeringen til at bestemme sig for Foreningen. Thi foruden de Plager, som Controllen paa Grændsen vil føre med sig, og de Forvirringer, der ville opstaa ved vor Samfærsel med Schweitz og Frankrig, fremgaaet det af den simpelste Beregning, at Baden kommer til at skatte en Million til Udlandet for Sukker og Kaffe, med dens den øvrige Told vel neppe vil forblive i Ligevægt med hvad den var. - Allg. Zeit. har i senere Tid havt adskillige falske Fremstillinger om vort Toldanliggende; har Bladet hermed havt en bestemt Tendents, lader sig vel Jntet erindre derimod, men destomere maa man anke over, at det 8de August skal Landdagen sluttes, en Forholdsregel af R. gjeringen, der ei finder bifald, da det andet Kammer i de te korte Tidsrum ikke vil kunne tilendebringe, selv de vi tigste af de Arbeider, der endnu staae tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Blandede Efterretninger. Capitainen for en østerrigsk Brigantine, som den 28, Mai forlod Alexandrien, har udsagt, at han, i aaben S. har mødt 3 Koffardiskibe, et sardinisk, et engelsk og et fransk som samtlige havde Pesten ombord.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Vi glæde os til, at Gøgleriet med Themsens Tunlendelig af Hr. Walter er bragt for Parlamentet. - De sees nu, at det Laan af 247,000 Lstrl., som forrige At blev tilstaaet ved en Parlamentsact, blev smuglet gjenner begge Husene med saadan Snedighed, at Jngen, undtage Desom vare indviede i Hemmeligheden, vidste noget deraf. A have hidtil tvivlet om Hr. Brunels Talenter til at tunneller men nu maa vi tie; thi uagtet han ikke har været istantil at underminere gamle Fader Themsen, er det dog lykke ham med et langt større Arbeide, han har nemlig undermlueret o: undertunnelleret begge Parlamenter, og drevet et Stole ligefra Themsen, ved St. Stephens, til SkatkamWhitehall. (For at forstaae dette, maa man vide, at ved St. Stephens Kirke ligger Mansion House, Lordmajerens, Londons første Øvrighedspersons, Embedsbolig, og at Skatkammeret, the Thredsury, udgjør en Deel af de gamle Palads Whitehall.) (Mech. Magaz.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Blandede Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution af 5te Mai har Hs. M. Kon ligen ladet tilstille Godsskriver Adolph Eduaro Ahrens fra Wittmoldt og Færgekarl Mathias Kraft fra Godset Lemkulen, for deres udviste priselige Forhold ved Redningen af de med den wittmolder Færge den 5te Febr. d. A. forulykkede Mennesker, Medaillen for ædel Daad, med Tilladelse af bære Samme paa Brystet i det for Medaillen for 2den April 1801 bestemte Baand; ligesom og tillige at bevilge Sidstnævnte en Pengebelønning af 24 Rbd. Fremdeler ere efternævnte Personer, som ved bemeldte Ulykkestilfæld lagde en særdeles Jver for Dagen, nemlig: Hjulmand Stender og Arbeidsmand Rehder, blevne tilkjendte hver en Belønning af 8 Rbd., og Arbeidsmand Jager en Ditto af 4 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Overretten i Glückstadt har frikjendt en Senator i Kiøi en Sag, som af Fiscalen var anlagt imod ham. Det Sagens Udfald har vakt Sensation i Hertugdommet, fordi Præmisserne til Dommen, som tillige ere bekjendte, synes at kunne give Anledning til betænkelige Consequentser. Den Anklagede, en godmodig, almindelig ynder, Mand, men som ved slet Oeconomie var bleven indviklet i Gjeld, havde, for at hielpe sig i Pengeforlegenhed, gjort et Laan i den han anbetroede Fattigkasse, i Begyndelsen vist nok i det Haal senere at erstatte det Laante, men hertil havde han ikke see sig istand. Som man forsikkrer, gaaer Overrettens Frikjendelse ud fra, at Kiels Fattigkasse er en Privat Kasse, og at der, efter de holstenske Love, vel staaer Jnfami paa at angribe den, men, at en saadan Handling ikke kan lægges til Grund for nogen criminel Anklage. Fiscalens Paastand, havde været Embedets Fortabelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
J Thisted Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: "Opfordret, maa jeg, som Directeur for Thisted Byes Fattigvæsensk erklære: at jeg med Hensyn til Fattigskattens Ligning og Almissers Uddeeling aldrig har fundet Grund til at tvivler om Commissionens Retskaffenhed. En mathematisk rigtig Vurdering af Contribuenternes Velstand i Forhold til de øvrige Contribuerendes Kaar, samt af Fattiglemmernes absolute Trang, er næsten en Umulighed for den meest samvittighedsfulde Commission - Feiltagelse kan og maa derfor ofte finde Sted, og i dette Tilfælde have Vedkommende, som maatte ansee sig fornærmede, i Følge Lovene at henvende sig til sit competente Forum - nemlig til Amtet - men, saavidt jeg erindrer, har der i flere Aar ikke vær ret ført Anke enten over ubillig Ligning, eller over ødsel og partisk Uddeeling; thi ellers vilde jeg embedsmæssigen have undersøgt og paakiendt Sagen. Nu da jeg af Thisted, Avis er gjort opmærksom paa nogle Ankeposter mod Commissionens Bestyrelse, har jeg undersøgt de paaankede Tilfælde, og har befundet at de ved en nøiere Prøve, hverken kunne geraade Commissionens Forstand eller Hjerte til Vanære. Jeg maa altsaa antage: At der ikke har været gyldig Grund til at underkaste hine Embedsmænd den Miskjendelse, som en offentlig Anklage nødvendig maa paaførdem, især i fjerne Egne, hvor Sagen ikke tilbørligen kan undersøges, og hvor Tidens Aand saa let fælder utidige og ukjerlige Domme over den offentlige Bestyrelse. Faye, Amtmand."
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Fra alle Danmarks Provindser lyder det i glædeligt Chor Gud gav os et velsignet Aar. - Næsten overalt tegner det til den rigeste Høst. Navnligen vil man i mange Aar ikke have seet saa frodige Hvede- og Rugmarker, som i AarRaxsen er vel i nogle Egne beskadiget, især i Markernes Udkant; dog haabe Landmændene at blive skadesløse formedelst den høiere Priis, hvortil denne Artikel rimeligviis vil hæve sig Af en Annonce i den Berlingske Tidende seer man, at der i Vensyssel gaaer det Sagn, at en Mand navnlig Scavenius Brønnum eller Brønnum Scavenius er døde i Amerika og har efterladt sig en stor Capital, som skal være kommen til Kjøbenhavn, for at udbetales Arvingerne. Hvise, dette er Tilfældet, ønsker Annoncens Forfatter at erholdes nærmere Oplysning derom igjennem den Berlingske Tidende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
J Anledning af det til Nr. 108 af Randers Avis indsendte Stykke, om de fra flere Sogne i Randers og Viborg, Amter indgivne allerunderd. Ansøgninger om Fritagelse for det af Rentekammeret beordrede Hovedlandevei, eller Chaussee=Arbeide, og Sagens Henstilling til Stændernes Afgjørelse, bemærkes nu i Nr. 3 af Ugeblad for den danske Bonde at det er paa Grund af Veiforordningen af 13de Decbr. 1793 og specielle kgl. Resolutioner, at bemeldte Landeveielse anlægges, og at det deraf er en Følge, at Stænderne ikkelle have Stemme i dette Anliggende, hvorfor ogsaa Ansøgningen om, at de skulde først bedømme Chausseens Nødvendighed, er bleven afslaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Sjællands Biskop, Dr. Mynster, fylder iaar de 60. En lignende Stiftelse, som det for nogle Aar siden oprettede legatum Mallingianum, vil ogsaa snart gjøre Mynsters Navn til en Gjenstand for Efterverdenens Velsignelse. Der arbeides paa en Marmorbuste af Biskoppen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Reisende. fra Aarhuus til Kallundborg, den 17de Juli, Pastor Stybe; Pharmaceuth Steenberg; Justitsr. og Forstinspecteur Sarauw; Handelscommissionair Bock; Taffeldækker I. Christensen; Landmand J. Lassen; Grosserer H. P. Røe; Fru Theil med 3 Børn; Jfr. G. Møller; Mad. Friis med Søn; Disciplene Chr. og Anth. Møller; Procurator Rye; Kreaturhandler A. Morthensen; Adjunct Hildach; Skolediscipel, Tecter; Slagterne N. Svendsen og E. Scheibell; Pastorerne Raaschau og Sinding; Kammerh., Grev Frys med Tjener; Kammerj. Mylius; Landmaaler Simsen; Md. Aastrup; Jfr. L. Krogh. - Med Dagvognen fra Aalborg, idag: til Aarhuus, Fuldm. Andersen, Kbd. Ferslew og Jfr. Lassen, til Randers: Fru Brøchner og Kniplingshandler Mickelsen; til Hobro: Sammel Kragh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 16de Juli, D. Tellefsen f. Grimstad, best. t. Aalb.; J. Olsen, og d. 18de: E. Tengelsen, begge f. Østerr. alle m. Træl. L. C. Nielsen f. Kbhvn. m. Stykg. D. 19de: K. Sørensen f. Østerr., best. t. Randers m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Hals Skibsliste. Jndk. D. 17de Juli. I. Lausen og P. Jørgensen f. Sæby, ball. N. Eduardsen f. Drammen; L. Storsen f. Brevig; A. Halvorsen og A. Jensen f. Østerr.; og d. 18de: I. Marcussen og J. Hool f. Porsgr.; Alle m. Træl. A. C. Clausen, f. Læss m. tørret Fisk. D. 19de: P. Jensen og J. Nybroe f. Frohvn.; T. Stockel f. Kbhvn.; Alle m. Stykg. M. Josephsen f. Frohvn., bag. I. Clausen f. Mariager m. Brænde. I. Jensen f. Drammen m. Træl. D. 20de : I. Rømer f. Gothenborg m. Stykg. D. Tellefsen f. Grimstad m. Træl. C. Madsen f. Newcastle m. Steenkul. - Udg. D. 17de: P. Jensen, t. Bergen m. Korn. D. Bliz t. Moss, ball. D. 19de: B. Sigvartsen t. Østerr., ball. D. 20de: N. C. Skougaardt. Kohvn. m. Havre. J. Marcusen t. Jssefjord m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Bekjendtgjørelser. At de nye Færger, saalænge den nødvendige Opmuddring, ved Vesteraa-Færgebro foretages, ikke kunne afbenyttes, vringes herved til offentlig Kundskab. Aalborg, den 21de Juli 1833. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Da Stedet Nr. 227 i Lille=Rygade ikke blev solgt ved den over samme afholdte offentlige Auction den 20de d. M., kan det erholdes tilkjøbs underhaanden, naar man sna brest muligt henvender sig til Wulff. Aalborg, den 2de Juli 1835. Tvende Ankere med Brændeviin og Drank ere fundne i Gudum By. De oplyses herved paa den i Placat 5te December 1812 foreskrevne Maade. Nørgaard, den 20de Juli 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
En meget stor, rød Puddelhund med lange Ører, lydende Navnet Caro, er i Aalborg frakommen sin Eier paa den Reise. Finderen vilde behage at afgive samme til Hr. Kammerraad Wichmann, som derfor giver en passendes Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Hvor en rummelig Boutique paa en reel Gade, samt Pakboder, Kornlofter, og tvende Værelser for en ugifPerson til Beboelse, kan faaes i Leie, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Aalborg, den 20de Juli 1835. Gode Meieri-Oste kjöbes af H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Paa Nørregade, Nr. 602, ere Værelser til Leie. Den Nærmere erfares hos Østergaard, paa Hjørnet af Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Et lidet Sted i Skottergaarden er tilkjøbs eller tilleie, og kan tiltrædes næste Flyttetid, man behager desangaaende at henvende sig til Hr. Kjøbmand J. Kjær. En liden og bekvem Beboelse er at faae tilleie, hvorom man behageligen ville henvende sig til Barbeer Reve Marenturisgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
I efternævnte Stervboer bliver, paa Raadstuen heri Byen, afholdt Skiftesamlinger saaledes : Onsdagen den 5te August førstkommende, Kl. 9 Formiddag, i Stervboet efter afgangne Enkemadame Ane Marie Dorthea Clausen, heraf Byen; samme Dag, Kl. 3 Eftermiddag, i Stervboet efter afgangne Kjøbmand Christen Møller og vurue Margrethe Jensdatter heraf Byen;
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Torsdagen den 6te August førstkommende, Kl. 9 Formiddag, i Stervboet efter afgangne MadameWilcke paa Fuglsig Mark, samme Dag, Kl. 2 Eftermiddag, i Stervboet efter afgangne Pastor Hans Nannestad af Skallerup;
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Fredagen den 7de August førstkommende, Kl. 9 Formiddag, i Stervboet efter Møllekarl Jens Christensen Røllen af Bogsted; samme Dag, Kl. 2 Eftermiddag, i Avlsruger JacoDagnes og Hustrue Margrethe Larsdatters Separations=Bo af Bidstrup, hvorved disse Boer ventes optagne til Slutning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Ligeledes bliver der Løverdagen den 8de August d. A. Kl. 9 Formiddag, afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Ole Thjos's Stervbo, hvorved blandt Andet vil blive tage Bestemmelse om nogle uvisse Fordringers Bortsalg. Denne Bekjendtgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Placat 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning, og maae de Udeblivende, som følge heraf, være at ansee som enige udi de Beslutninger, der ved ovennævnte Skiftesamlinger tages. Hjørring, den 30te Juli 1833. Willemois, const. I Boet efter afgangne Gaardmand Anders Lauritzen og forhen afdøde Kone Kirstine Madsdatter af Katbygaard, Giver Sogn, bliver, Løverdagen den 15de August næstkommende, saasnart den over Boets faste Eiendomme, til samme Dags Formiddag Kl. 11 berammede Auction er foretaget, afholdt en Skiftesamling i bemeldte Katbygaard, hvorved vil blive taget Bestemmelse om de eventuelle Bud, paa Boets faste Eiendomme kunne approberes eller ikke samt om Boets Løsøres Realisation m. m., som dermed smaatte staae i Forbindelse, og hvortil herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824 8 2, saavel Arvinger som Creditorer indkaldes at møde. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aars og Sleth Herreders samt Løgstøers Birks Contoir i Løgstøer, den 15de Juli 1833. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Torsdagen den 30te Dennes, Klokken 12 Middag, bli hver, i Gjerum Aner=Præstegaard, afholdt Licitation over Opførselsen af en ny Skolebygning for Gjerum Sogn, hvortil Overslaget andrager 552 Rbd. Sedler. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 20de Juli 1839. Lassen. Auction.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Tirsdagen den 4de August næstkommende, Formiddag Klokken 9, bliver, ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet, efter Pastor Rostrup i Ulsted, afholdt Auction paa Ul sted Præstegaards Mark over den derpaa staaende Avl efter Udsæd af 20 Tdr. Rug, 6 1/2 Tdr. Byg og 7 1/2 Tdr. Havre. Møde gives i selve Ulsted Præstegaard. Kjær og Hoetvo Herr ders Contoir i Nørre-Sundby, den 21de Juli 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Gaardmand Anders Lauritzen og forhen afdøde Kone Kirstine Madsdatter af Katbygaard i Giver Sogn, blive de, bemeldte Afdødes Fælledsbo tilhørende, i Giver Sogn, her i Jurisdictionen beliggende, faste Eiendomme, nemlig : 1) Gaarden Katbygaard, staaende for ufrit og tiendepligtigt Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., tilligemed 2de, paa dens Grund beliggende, bortfæstede Huse, 2) 4 Stkr. bortfæstede Huse, der have Jordtillæg.) tilsammen 3 Skpr. 1 Fdkr. tiendepligtigt, men privilegeret, Hartkorn, paa forhen umatriculerede Jorder, opraabte til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i Katbygaard Løverdagen den 15de August, Formiddag Kl. 11. De under Nr. 2 anførste 4 Huse ville muligen blive forsøgte særskilt bortsolgte, men i Mangel af antagelige Bud sælges de under Et med Gaarden, hvis Kjøber erholder i Kjøbet de paa dens Grund liggende 2de Fæstehuse, samt den paa Jorderne værende og ved Salget alt indavlede Afgrøde af Ho og Sæd, saavelsom de til Gaarden bjergede Torv. Til Oplysning for Liebhabere bemærkes: I Gaardens gode og veldyrkede Jorder kan saaes 14 a 15 Tdr. Rug, 19 a 10 Tdr. Byg og 28 a 30 Tdr. Havre; af Besætning kan holdes 6 Heste, 24 Fækreaturer og 50 a 60 Faar, og Høavlen udgjør aarlig circa 30 Læs. Gaardens Bygninger, skikkede til Beboelse for en nøisom Familie udenfor Bondestanden, bestaae af et Vaaningshuus, 3 Udhuse og det Kollehuus, alle i god Bygningsstand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
Saasnart Auctionen er afholdt, vil der ved en Skiftesamling af Boets Vedkommende blive tagen Bestemmelse som de eventnelle Bud kunne antages eller ikke, og i Tilfælde af Approbation, kunne Eiendommene strax tiltrædes Hvilket herved bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-24
Jnterventionsanliggendet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-24
Dampskibet Royal=Tark, som førte den første Transport engelske Hjelpetropper til Spanien, er allerede vendt tilbage, fra sin Expedition. Den 10de Juli befandt det sig paa Høiden af St. Sebastian, hvor det modtoges af Befolkningens levende Jubel. Fæstningens Commandant og Havnecapitainen modtoge Skibet paa Rheden, og Kl. 2 samme Dage udskibedes allerede de engelske Tropper, i Nærværelse af Provindsens Generalcommandant, med hans Stab og samtlig Officerer af de i St. Sebastian liggende Linietropper og Borgergaden. En Jæger=Bataillon af denne escorterede Englænderne til deres Caserne, og, om den særdeles forekommende Modtagelse, de mødte, ere alle Efterretninger overeensstemmende. Casernen er indrettet for 2000 Mand, og de spanske Tropper forlægges i Nødsfald til de omliggende, Landsbyer eller vel endog til Bilbao. Saa beroligende disse Efterretninger, med Hensyn til Hjelpecorpsets Modtagelse, nu endog ere, saa vækkes paa den anden Side dog nogen Bekymring, ved den Meddelelse i den officielle Morning Chronicle, at der ingen Tvivle længere er om, at det tidligere omtalte Decret, udstædt af Don Carlos i Durango den 20de f. M. jo er fuldkommen ægte. Som Læserne ville erindre, indeholdt det den Erklæring, at den Elliotske Convention aldeles ikke skulde være gyldig, med Hensyn paa de Fremmede, som træde i den spanske Dronnings Tjeneste. Jmidlertid til føier Morning Chroniele til denne Meddelelse den meget betydende Forsikkring, at den engelske Regjering allerede har afsendt det Budskab til Don Carlos, at han, saafremt han forsøger at sætte hiint Decret i Værk, eller, saafremt en eneste brittisk Undersaat, som fægter fors Dronningens Sag, underkastes en Behandling, der strider mod hiin Conventions Jndhold, eller paa nogen Maade afviger fra de Regler, som sædvanlig iagttages mellem civiliserede krigførende Nationer, selv vil blive gjort ansvarlig af den brittiske Regiering for en saadan Fremgangsmaade og udsætte sig for alvorlige Repressalier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-24
Rustningerne for det engelske Hjelpecorps til Spanien gaae i øvrigt rask fra Haanden, og General Evans tager strænge Hensyn ved Valget af sine Undergivne. Ansøgninligerne om Ansættelse ere saa hyppige, at han har maattet erklære, at han i de første 10 Dage ikke kan agte paa nogen Anmeldelse fra Personer, der ikke hidtil have staaet, i activ Tjeneste.