JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
General Miranda, der i Sydamerica i denne Tid spiller en saa betydelig Rolle, er født i Karakos i Sydamerica, hvor han har betydelige Eiendomme. J Begyndelsen af den Americanske Kri var han Adjutant hos Gouverneuren af Havanna og siden blev han Oberst i Spansk Tjeneste. Gouverneuren blev kaldt tilbage, og ved sin Ankomst kastet i Fængsel, en Lod, som paa den Tid sædvanlig rammede Ministre og Gouverneurer i dette Land. Regjeringen ansaae det, efter Hofmarimefor rigtigt, at skaffe saadanne Folk efter en vis Tids Forløb af Veien, og Fængslet undertrykkede da Klager og Retfærdiggjørelser. Men Miranda, som, skjønt født i Slavernes Land, havde høie Begreber og Frihed, holdt det ikke for raadeligt at udsætte sig for den Fare, at blive indspærret i et Fængsel i Cadix eller Madrit, under et Paaskud eller af en Aarsag, som han maaskee aldrivilde faae rigtig Kundskab om. Han reiste derfor til Nordamerica, for at staae de derværende Jndvaanere bi i at erobre deres Uafhængighed. Siden nedsatte han sig i Engelland, efterat han forhen havde gjennemreist de fleste Lande i Europa. endog Rusland og Tyrkiet. Han blev gjentagne Gange anmodet om, at komme tilbage til Spanien, men han var alt for stor en Ven af Friheden til at betroe sig i Despoters Hænder. Hans Frihedsskjerlighed bevægede ham til, i Sommeren 1792 at være et Øienvidne til Revolutionskrigen i Frankrige. Hans militaire Talenter vare almindelige bekjendte og erkjendte, og man bad ham derfor at anvende dem til dette Lands Tjeneste. Han forføiede sig, i Følge heraf, i August til Paris, og erholdt en Marchal de Camps Plads ved Republikens Armee, han gik strax til Dumouriers Leir, og var tilstede ved adskillige Actioner som forefaldt mellem den 12 og 20 September, og tvang Preusserne til at trække sig tilbage Formedelst hans Opførsel og Fortjenester ved denne Leilighed blev han befordret til General=Lieutenant, og fulgte i denne Caracteer med Dumourier til Belgien. J sit første Brev fra Brüssel siger Dumonrier: "at han havde overladt Hovedcorpset til den vise og tappre General Mirandas Anførsel, som rykkede frem med samme i det Øieblik Canonaden begyndte. Ved General=Labourdonnes Afgang sagde han: "denne Deel af Armeen er anbetroet General Miranda, en Mand, som agtes høit formedelst hans militaire Talenter og hans Philosophie", og efter de Depecher, som just ankom fra det erobrede Citadelle ved Antwerpen, lader det, som Mirandcommanderede der som Chef. Efter den Skildring, som Thomas Paine har leveret af ham, nød han 1787 af Catharine den Anden en Pension af 4000 Pd. Sterling aarlig, siden skal han have under handlet med Pitt om et Forslag til et Angreb paa Sydamerica. - Da han fra General Dumourier, Armee blev sendt som Fange til Paris, var det Paine, der ved sit fordeelagtige Vidnesbyrd forskaffede ham Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
J en Skrivelse fra Arala, i Spansk Sydamerica, meldes under d. 15 April: For to Dage siden ankom her det Americanske Skib Leander paa 18 Canoner, Capit. Lewis, 2 Skaanerter og et mindre Fartøi med 170 Mand ombord, for paa Veien til Carraccas, Laguira a. at sætte alle Kyster, fra Orinoco til Porto bello, i Oprør. Det Skib har opvakt stor Allarm her; hele Kysten er allerede i Oprør og det er velbekjendt, at Mirandhar et stort Partie fra Orinoco til Marycabo; Skibene ville seile igjen i Morgen. De synes at være forvissede om et lykkeligt Udfald. Denne Kyst skal dannes til en mægtig og stor Nation, som fører det gamle Perus Vaaben: en Regnbu og en Soel i sit Flag. De have siden deres Ankomst lagt en Embargo, som skal vedblive 8 Dag efter deres Afseiling. - C. Sk. d. 15de: det siges vi skulle reise i Eftermiddag med Expeditionen. (Af Lloyd, Evening post).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
J ingen stor Stad i det Franske Rige tor der nu være flere end to Theatere, og i de øvrig kun eet. J Paris tør intet nyt Theater oprettet uden Keiserlig Tilladelse. Jntet Stykke tør opst res uden Politieministerens Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Tirsdagen den 11 Julii, 1806. Er vort Sprog fattigt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Prof. Guldberg havde nylig i Kieler Wochenbatt ladet indrykke en Taksigelse til de af hans tilhørere, der, som et Erkjendtlighedstegn for den Undervisning, de havde nydt ved hans Foresninger over det Danske Sprog, havde over sket ham med et Sølvtaffelservice, som de havde ladet sætte paa et Bord i hans Daglige se en Morgen før han kom derind. J denne Laksigelse yttrede Professoren den Mening, at vort Modersmaal fuldkommen kunde sættes ved Siden i Europas bedste nyere Sprog, og at ethvert Ingreb paa samme enten er et Foster af kaad bankundighed eller ligefrem Niddingsværk. de Ryge, en indfødt Dansk Mand, fandt sig be viet til at fremkomme med en Tydsk Erklæring, imod, hvori han forsikkrer, at han stedse har ret og endnu er stolt af Navnet Dansk, at han ledse har elsket og endnu elsker sit Fædreneland dere end Alt, og erklærer enhver, som paastaaer det Modsatte, for en Løgner; at det derfor naturligviis har maattet glæde ham, at man ved at dyrke hans Modersmaal søger at afhielpe en videnskabelig Mangel hos hans Landsmænd, om man end gik for vidt i sin Jver, og paastod, at vort Sprog kan sættes ved Siden af ethvert nyere Europæisk Sprog; at han kan oversee det med et Smil, uden at troe det, thi en Enestes Troer ingen Troesartikel, men at den, der, fremtrædende som Dansk Sproglærer eller Sprog forbedrer, beskylder enhver, som ikke vil indrømme det Danske Sprog dette Fortrin, for kaad Uvidenhed eller nedrige Hensigter, haaner, og at han beklager den, som kan misbruge det Danske Sprog dertil. Saaledes siger Hr. Ryge endvidere har jeg, da jeg læste Hr. Prof. Guldbergs Taksigelse, først smilet, men siden hjertelig beklaget ham, at han betjener sig af Udtryk, der, naar han ikke forsætlig har villet fornærme, snarere godtgjøre vort Sprogs Ufuldkommenhed. Var jeg den Mand, der ængsteligen opsøgte Fornærmelser, saa kunde jeg let føle mig fornærmet ved disse Udtryk, thi jeg har ofte paastaaet, ja engang offentlig erklæret og undskyldt mig med i Fortalen til en Oversættelse, at vort Sprog er fattigt &c. a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Prof. Guldberg har derpaa ladet indrykke en Besvarelse, hvori han med Baggesens og Jenisches Vidnesbyrd godtgjør vort Sprogs store Fortrin. Prof. mener, at om det end var fattigt i Henseende til videnskabelige medicinske Udtrykke, endskjønt han ikke erindrer, at en Tode eller Saxtorph har klaget derover, vilde hans Paastand, at det Danske Sprog fuldeligen kan sættes ved Siden af de bedste nyere Europæiske, endnu ikke være gjendreven a. - Det egentlig Polem ske forbigaaes her. Det vilde ved første Øiekast synes sært, at en Strid af den Natur egentlig skulde opstaae i en Provinds og i en Stad, hvor de fleste Menneskeer ikke skjørte om at læse, studere eller tale det Danske Sprog, var det end det rigeste Tungemaal. paa Jorden. Men det er indfødte Danske Mænd, som her føre Striden, og man maa derfor blot undres over, at Hr. Dr. Ryge har villet aabne Kampen i et fremmed Sprog, da de Puncter, han paaanker, dog ere blevne fremsatte paa Dansk. Fandt han da vort Sprog saa fattigt, at han end ikke kunde skrive sin Replik paa Dansk, Naar Prof. Guldberg siger: at Dannersproget fuldeligen kan sættes ved Siden af Europas bedste nyere Sprog, at hvert Angreb vel at mærke hvert Angreb - blev enten et foster af kaad Uvidenhed eller ligefrem Niddingsværk, saa kan enhver, der ikke vil mistyde eller forvende hans Ord, umuelig andet end giv ham Ret, endskjønt man ikke kan negte, at Udtrykket Niddingsværk er for haardt. Man det er alt for aabenbart, at Professoren ikke sigter her til andet end til det Slags Udlændinge, som ringeagte vort Modersmaal. uden at kjende det, og at det aldrig kunde falde ham ind at mene nogen indfødt Dansk, i hvilken Dansk Mand kunde vel nedlade sig i at gjøre et Angreb paa sit eget Sprog, Hvon lidet jeg end kjender Hr. Ryges Fortale, hvor vort Sprogs Fattigdom omtales, tiltroer jeg ham dog alt for megen Liberalitet til at antage at han har betjent sig af Yttringer, der kun kaldes Angreb paa vort Modersmaal. Det er kaad Uvidenhed at tale om Ting, som man ikke forstaaer - det er Niddingsværk at nedsætte og ringeagte et af de ældste, værdigste og meest ved lydende Sprog i Fremmedes Øine, som, for ukyndige til at kunne dømme om Sagen, saa meget lettere lade sig kaste Sand i Øinen. Anden Mening kan man ikke uddrage af Guldbergs Ord, naar man vil være billig. Folks Ære, siger Realis de Vienna, beroer til størstedelen paa dets Modersmaal. Det er Lands hæderens Befordringsmiddel. Hr. Ryge siger, vort Sprog er fattigt men han siger det blot, han beviser det ikke og en Enestes Tro er jo, som har selv anføre ingen Troesartikel. Naar nogen siger, jeg fattig, der er intet at fortjene for mig, i bør man altid spørge, min Ven, har han da ogsaa skjøttet om at arbeide? Den Flittig klager aldrig over Fattigdom, men den, som ikke gider arbeide, ere Tiderne bestandig slette for. Som det gaaer med Tiderne, saaledes gaaer det med vore Sprog. Baggesen klagede ikke over vort Modersmaals Fattigdom, da Gratierne dicterede ham den fortræffelige Labyrinth, men Hr. Ryge fandt det fattigt, da han skulde oversætte en Bog. Men bør man kalde en Guldmine fattig, førend man har pro vet paa at grave efter Guldet:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Originalskribenters og Oversætteres utilgivelige Magelighed, som er Aarsag i, at vort Sprog bebyrdes med Udtryk og Ord af det Tydske Den, som alvorlig vilde søge dem i vort eget Modersmaal, vilde altid finde, men det hænder jo saa ofte, at vi søge hos andre Nationer, hvad viret godt kunde finde hjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Der gives ingen Green af Litteraturen, hvori vi ikke langt tidligere end vore Naboer, Tydskerne, have aflagt Prøver paa, at vort Sprog ikke er fattigt. Hvilken af Holbergs Samtidige i Tydskland har skrevet et sattrisk Digt, som hans Peder Paars, eller dramatiske Arbeider som hans Lystspil, Man betænke, det er over 80 Aar siden, og hvor meget er vort Sprog ikke blevet dyrket og beriget siden Holbergs Tid, Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Udenlandske Efterretninger. J det Dyrehuus (Menagerie), som i Aar forevises i Dyrehaugen, udmærket sig især en Africansk Tiger, der er saa stor som en lille Hest. De øvrige vilde Dyr, saasom Leoparden, Hyænen, Løvinden, ere endnu meget unge, og følgelig endnu temmelig smaa. Eieren af dette Menagerie har allerede været for fem Aar siden i Dyrehaugen med en Samling af Dyr, hvoriblandt en Løve, som var temmelig lille, og som derfor ikke tiltrak sig nogen stor Opmærksomhed. Denne Løve er nu bleven saa udmærket stor, at Eieren i afvigte Aar har faaet den betalt i Paris med 1000 Louisdorer 5000 Rdlr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-01
Mærkeligt er det ellers, at disse Dyrs Oppasser, et ungt Menneske paa neppe 20 Aar, kan omgaaes den blodtørstige Hyæne, det meest lumske blandt alle glubende Dyr, som den bedst dresserede Hund. Han sætter sig paa Ryggen af den, putter Haanden indi Gabet, slaaer den, naar den ikke vil ligge stille, og Hyænen er saa taalmodig derved som et Lam
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Løverdagen den 5 Julii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
En Skrivelse til Udgiveren. Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Anonymiteten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Inden og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Branden paa Hirschholm, som var anmeldt i No. 71 af dette Blad, begyndte ikke hos Grovsmeden Hr. Skiellerup, men i et Sidehuus hos Guldsmeden Hr. Reis, hvorfra den strax antændte den førstmeldtes Bygninger. Hvorledes Jlden er opkommen, har man endnu ikke kunnet udfinde ved de derom optagne Forhører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Efter befaling skulle Oberofficiererne ved det borgerlige Infanterie her i Staden, bære Skjerfnaar de forrette Militairtjeneste, ligesom Armeens Officierer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
J Kjøbenhavn er det Brug, at de Verts huusholdere, der boe nærmest ved Havnen og Canalen, og altsaa vente meest Søgning hos Søfarende, udhænge et Skildt, hvorpaa der sædvanlig males et Skib, under hvilket der anføres et Navn, som Vertshuuset kaldes efter. J en af de Gader, der støde til Smaagaderne, har en Kieldermand, havt det Jndfald, at udhænge et saadant Skildt med et paamalet Skib, hvorunder der staaer med gyldne Bogstaver: Fregatten Venus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
dette Øieblik indløber den Efterretning at Ladegaarden paa Baroniet Løvenborg er afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Under den 6 Junii d. A. er igjennemmen Rentekammeret udfærdiget en Forordning angaaende videre Forhøielse i den ved Forordn. af 1 Oct. 1802 paabudne aarlige Afgivet af Besiddelse, Nytte og Brug af Jorder og Tiende i Dannemark, efter hvilken, som en Følge af Tidsomstændighederne, den anførte Afgivt indtil videre skal forhøies med endnu 1/4 Deel af dens oprindelige Beløb, dog med følgende nøiere Bestemmelser: 1) at Tiendeafgivten undtages herfra i det Tilfælde, at Tienden er afhandlet for bestandig til Yderne imod en fast og aarlig Pengebetaling; 2) at for saavidt Paabudet af Arvefæstejord angaaer, skal, naar den aarlige Arvefæsteafgivet af slig Jord er bestemt til en fast og uforanderlig Pengebetaling, Afgivtseieren være fritagen for at udrede, og Arvefæsteren saaledes ikke være berettiget til af ham at fordre godtgjort nogen Deel af den herved anordnede Forhøielse. Hr. Boelker, Kystbestyrer i Kiøng Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
og Jnspecteur ved Øbierre Gaard og Fabrik har oprettet et Skydeselskab til Øvelse for Kystvogterne i Kiøng=Sogn, nemlig for a) Øbierregaards Godses forrige Hoveriebønder, som under afdøde Conferenceraad N. Ryberg for 10 Aar siden ere blevne Fribønder eller Gaardeiere; b) for Arbeidere ved den i Kiøng Sogn af Conferenceraaden oprettede Hør= og Linnedfabrik; c) for enhver anden Mand og Karl i Kiøng Sogn, der besidder Lyst og Duelighed til at deeltage i Selskabet, hvis Øiemed er, deels at forædle de blandt Land=Almuen, hidtil brugelige Forlystelsesmaader, deels at øve Landboen i at bruge Skydegevær for i paakommende Tilfælde deslettere at kunne forsvare Fædrenelandet. Den 9 Junii holdtes den første Øvelse paa følgende Maade. Tidlig om Morgenen forkyndtes Dagens Høitidelighed og Forsamlingstimen med Trommen paa Gaden. Selskabets Medlemmer indfandt sig hos Kystbestyreren, og Lovene bleve derpaa oplæste under aaben Himmel. Den ikke langt fra Stranden liggende Kiønge=Mølle, som H. M. Kongen har bestemt til en Samlingsplads for Kystvogterne i Sognet, dersom nogen Fiende skulde angribe Landet, blev af Kystbestyreren valgt som den passeligste og værdigste Plads til Skydeøvelserne. Selskabet gik didhen i følgende Orden: a) 5 Musicanter af Bønder og Fabricanter med blæsende Jnstrumenter, b) 4 smaa bekrandsede Piger, som bare de 3 udsatte Sølv gevinster, og som tillige vare bestemte til at hænge det af Kystbestyreren bekostede smukke Æres baand paa den af Medlemmerne, som efter Lovene blev det værdigt; c) Kystbestyreren, Stedets Sognepræst, Hr. Windekilde, og Kystanføreren, Hr. Apel; d) Selskabets 4 Formænd og efter disse e) alle øvrige Selskabets Medlemmer, 71 i Tallet, parviis med Geværer paa Skuldrene og grønne Qviste paa Hattene. - Ved Ankomsten til Samlepladsen hilsedes med Canoners Løsning. Det Danske Flag valede paa Møllen, som den Dag stod stille. - En sort og hvidmalet Skyde=Skive var opreist, og i en Afstand af 90 Alen fra Skiven var Anlægspælen; der maatte kun bruges glatte Bøsser. Det første Skud foruden Numer, affyredes ved Kystbestyreren for Hr. Agent Ryberg, der efter samtlige Medlemmers Anmodning er blevet Selskabets Præses og Forfremmer. Det andet Skud ligeledes uden Numer og efter Medlemmernes Begjering for Kystbestyreren, som Selskabets Stifter, ved Hr. Apel. Siden blev skudt af enhvet sit Numer. Sognepræsten Hr. Windekilde vandt ved Hr. Apels Skud Gevinsten No. 1,6 Theeskeer, og blev Selskabets Ypperste for dette Aar. Da Alting var tilende, gik Medlemmerne i forrige Orden med varende Fane og under Afvexling af blæsende Jnstrumenter og Trommer, ledsagede af deres Koner, Børn, Piger og Karle, og en stor Deel Tilskuere, tilbage til Kystbestyreren, og derfra til Præsten, hvor de alle bleve beværtede. Derfra gik de igjen til Hørfabriken, hvor Kystbestyreren paa det bedste havde besørget simpel Mad og Drikke, saavel for Medlemmerne som for deres Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Efter et Middeltal forbruges aarligen i Kiøbenhavn til Brødbagning, 47,504 Tønder Hvede og 79,544 Tønder Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Universitetsbibliotheket har nu faaet de to første Bind af Griesbachs Pragtudgave af det nyTestamente, trykt paa Velinpapir, i Folio. Disse to Bind koste allene 80 Rdlr. Dette Værk kan man med Føie kalde Bogtrykkerkonstens Triumph. Danske Tilskuere finde det meget upassende, at de Franske Skuespillere annoncere de Stykker, de agte at give midt imellem Acterne. Saaledes saae man i Torsdags med stor Forundring, en gammel Ridder, nogle Øieblik efter at man havde seet ham i fuld Fortvivlelse over sin Datters Bortførelse af Røvere, fremtræde og fortælle, hvilke Stykker Troupen agtede næste Gang at give. Det er sært, at Franskmændene, som dog ved andre Leiligheder ynde saa meget Jllussionen, her saa ganske tilsidesætte den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Efter Hamb. Correspondent ventes H. H. Prinds Christian og hans Gemalinde først i October til Kjøbenhavn, da han agter at tilbringe Sommeren i Mecklenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Til de Brandlidte i Ringsted har H. K. H. Kronprindsen skjenket af sin Chatoleasse 600 Rdlr.; Grev Moltke til Rønnebeksholm og Kammerherreinde Reetz=Thott 125 Rdlr. &c. - Af de hidtil indkomne Bidrag har Understøttelsescommissionen allerede uddeelt 1356 Rdlr. i Penge, og en stor Deel Fødevarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Efter Brandcommissionens Forslag skal den afbrændte St. Nicholai Kirke indrettes til et Bevaringshuus for Hovedstadens Brandredskaber, efter en fortræffelig Tegning af Hr. Major Kirkerup. De gamle Mure blive staaende, og Taarnet faaer en smuk Cuppel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Udenlandske Efterretninger. J Calabrien har der været et Jordskjelv, som man endog har sporet paa Jschia, en Øe, 2 Mile fra Neapel. – Vesuv har d. 2 Junii sprudet saa megen Jld, at de ældste Neapolitanere forbausedes derover. Det lignede hele Natten igjennem Millioner stigende Raqueter. Man befrygter, at Faren endnu ikke er forbi, efterdi det endnu bragede stærkt indvendig i Bjerget, uden at man saae Luen udenfor Krateren, hvilket, som Erfaringen lærer, ikke er noget godt Tegn. Forstanderne for det saa berømte Fattigvæsen i Hamborg have nu officiel meddeelt en Efterretning om dets Tilstand. Fattigvæsenet har i Aar ialt anvendt en Sum af 397,683 1/2 Mk., nemlig til ganske Fattiges Forsørgelse: 167,521 Mk., til at forekomme Forarmelse, der er en Følge af Mangel paa Næringsveie: 42,054 Mk.; til at forebygge Forarmelse, som er en Følge af Sygdom 20,479 Mk.; til Fødselsanstalter: 3,050 Mk.; til at forebygge saadanne Forældres Forarmelse, der ikke ere istand til at føde deres Børn: 112, 434 Mk.; Bespisningsanstalter: 2, 811 Mk.; til at forekomme Tiggerie, 8,501 Mk.; Kostpenge for Pleiebørn: 11,537 Mk.; Understøttelse for Fattige i Barakerne: 1,910 Mk.; almindelige Udgivter: 27, 377 Mk. For disse ere 1690 Familier eller omtrent 2100 enkelte Mennesker blevne fuldkommen forsørgede, i det mindste 2200 Personer sysselsatte; 295 Familier ere blevne hjulpne i at fortsætte deres Næringsvei; 5926 Syge ere blevne helbredede og pleiede; 210 Syge ere blevne optagne i Sygehusene 130 Barselqvinder, som vare uden Huusly, ere blevne forløste; 2838 Børn ere blevne paa mangfoldige Maader understøttede, klædte, pleiede og underviste i Jnstituterne; 483 Personer ere dagligen blevne bespiste med sund Mad for 2 s.; 2220 Personer ere med Reisepenge blevne sendte over Grændserne; 399 Tiggere, ere satte i Forvaring. J Aar ere altsaa 16,000 Personer, følgelig 1400 flere end i forrige Aar, blevne underholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
J den Tractat, som Catharina Il. sluttede med Porten, forbeholdt hun sig, at alle de Tyrkiske Jndbyggere, som under Krigen havde slaaet sig til hendes Partie, skulde have Tilladelse at nedsætte sig i hendes Rige. Rusland fik derved Overherre, dømmet over et stort Antal Græske Familier, især i Morea og Archipelagus. De fleste Coffardieskide fra disse Egne seilede derfor under Russisk Flag. J denne Tid modsætter Porten sig dette Privilegium, og har ladet tilkjendegive alle de Fartøier, som det Russiske Flag valer paa, at tage det med under Straf af Skibets Confiskation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Den ny Konge af Neapel har for at skaane sine Undersatters Blod og Eiendom hidtil ikke villet beleire Gaeta med ret Eftertryk, men han har imidlertid dog besluttet, at anvende alle de Midler, der staae i hans Magt, for at fratage Fienden denne Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Den detroniserede Konge af Neapel, Ferdinand IV., er en Broder af Kongen af Spanien Svigerfader til den Østerrigske Keiser og Svoger til den ulykkelige Ludvig XVI. Hans Dronning er en Datter af den Østerrigske Keiser Franz 1., og Svigerinde til Keiser Franz II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Prinds Murat har to Broderdøttre i Mad. Campans Jnstitut, hvoraf den ældste, som er 14 Aar gammel, har forladt samme for 14 Dage siden, og i Fremtiden skal leve under sin Tantes Tilsyn. Man har allerede bestemt en Tydsk Første til hendes Gemaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
General Marsois er rykket ind i Ancona i hvils Citadel man istedet for Kirkestatens Flag nu har heiset det Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Den fra Neapel handlyste Cardinal Ruffoer, nu ankommen i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
D. 23 Junii holdt Kongen af Holland sit høitidelige Indtog i Haag. Hele Veien var besat med Franske og Hollandske Tropper. Folket raabte leve de Koning en de Koningin. - Der er allerede bleven udnævnt mange høie Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
J Tunis er der udbrudt en meget smitsom Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Cardinal Maury skal nu udarbeide for den Franske Regjering en Plan til en almindelig Religionsforening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Det Corps, hvormed General Lauristor har besat Republiken Ragusa, bestaaer af 6000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Alle Russiske Krigskibe have nu forladt Høiden af Trest, og Farten paa denne Havn er nu ganske fri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Den berømte Salzmann har nu udgivet en Myrebog eller Anviisning til at opdrage Opdragere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Friherren v. Essen har ladet offentligen bekjendtgjøre, at Regjeringen i Svensk Pommern, efter hans Konges befaling, er opløst. Som Grund anføres, at den største Deel af Regjerings medlemmerne har gjort sig skyldig i en høist strafværdig Ulydighed, da der blev holdt Raad angaaende Landeværnet. v. Essen er nu udnævnt af Kongen til ene at fuldbyrde hans befalinger i hans Tydske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Hofraad Hunold har nylig meldt Dr. Faust, at han fra 1 til 22 Junii 85 Gange har forrettet Operationen at gjennemstikke Trommehinden, og derved skaffet døve deres Hørelse igien. - Chur førsten af Hessen har besluttet, at der for ethvert af hans Regimenter skal anskaffes en Beenbrudsmachine af D. Faust's Opfindelse.