JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Fallissementer og Opbud tiltage i Lübeck paa en virkelig foruroligende Maade, idetmindste maa Mængden af de forØieblikket foreliggende Concurs-Tilfælde, som deels føre til Accord, hvorved Creditorerne ikke sjeldent lide et Tab af 60 til 70 pCt., deels til Auctioner osv., kaldes meget betydelig for vore Forhold. Endog de ældste Folk kunne ikke minde sig nogen Periode, der har været saa frugtbar, som denne, paa slige Begivenheder, der vidne om Lübecks beklagelige Forfald, saa frugtbar paa sørgelige Udsigter for Fremtiden. Afjuwara, sydost for Karasjok i Østinmarken, døde for en 5 Aar siden en 112 Aars gammel Fin. J 1812 giftede han sig, 86 Aar gl., med en 20aarig Pige, der, foruden af Mandens Kraft og Rørlighed, fornemmelig dertil bevægedes af hans Rigdom. Da Per Jansen - dette var den finske Oldings Navn – var bleven 100 Aar gl., gjorde han det Løfte at forære Kirken 40 hvide Rener, hvis han endnu oplevede 100 Aar. Han fik nu saavel nye Tænder, som nye Regle paa sine Fingre. J sit 109de Aar følte han dog sine Kræfter aftage betydeligt. J sine tre sidste Aar laae han jevnlig tilsengs; hans Blik var bleven stirrende, og hans Syn havde tabt sig saameget, at han alene kunde skjelne sin Kone fra Andre, naar hun bandt et hvidt Tørklæde over Panden. - Mærkværdigt var det at hans Kone, der ved hans Død var 36 Aar gammel, strax efter hans Hedenfart fik den spedalske Syge, og endnu mere besynderligt, at hun er den eneste, der, saavidt bekjendt, saavel for som siden, har i den Egn været betagen af hiin Sygdom. Hun er nu død og døde i Fattigdom. – J tidligere Dage havde Per Jansen foræret Kongen af Danmark, Frederik den Sjette, en 30 Rener, der bleve førte over til Jsland. For dette Beviis paa Borgersind blev han af Høistsamme benaadet med en Sølvpokal, der endnu findes i Familien. Formodentlig ville vi nu snart komme til at drikke anstralisk Viin. Den kalkagtige Jordbund i de vestaustraliske Colonier egner sig nemlig ganske fortrinlig til Viinaal, og man har desaarsag ogsaa allerede plantet mange Viinstokke sammesteds. Alle Europas Viinlande ere udsatte for, at det kan falde ind med Regnveir i Viinhøstens Tid, hvorved Vinen, som bekjendt for Størstedelen mister sin Bouquet. Dette Tilfælde kan derimod aldrig indtræffe i Anstralien, fordi det paa den Aarstid, at Viinhøsten indfalder der, bestandig er Tørveir. Man har plantet baade spanske, franske og rhinske Rankesorter i Vestaustralien, og dermed allerede opnaaet de bedste Resultater. Som et staaende Beviis paa, hvilken dum Overtre, der endnu hersker paa sine Steder i Frankrig, anføres, at en Skovfoged i St. Saulge, ved Navn Martin forleden anklagede en vis Godard, der havde skildt ham ved hans gode Navn og Rygte, idet han havde udspredt om ham: at han havde seet ham iblandt en Flok Ulve, som dens Anfører. Den Anklagede, Godard, gjentog for Freds dommeren sin inderlige Overbeviisning om, at det virkelig var sandt, hvad han havde sagt om Martin, og skjøndt han idømtes en lille Mulct for hans ugrundede Beskyldning, vedblev dog Alle at gaae af Veien for Martin, i hvem de troede at see det fabelagtige Uhyre, som den dumme Overtro har kaldt en Varulv.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 13de Junii. Ved Studentersesten i Udsalg udbragte Cand. phil. Ploug en Skaal for Gustav Erikson Vasa, som han indledede med følgende Ord: "Rygtet", sagde han, havde fortalt, at der ingen Sympathi var hos de Studerende i Up salg for deres Brøde paa hiin Side Sundet, at de kun tænkte paa deres egne Jnteresser og ikke ønskede at træde i nøiere Forbindelse med os, at et saadant Brodersamfund mellem de tvende Nationer kun ansaaes af dem som et ungdommeligt Hjernespind; men han maatte med Skamfuldhed, tilstaae, at Rygtet skammeligen havde løiet. Men hvorfra kunde da et saadant Rygte komme, thi at det havde existeret var udenfor at Tvivl? Det var opstaaet af Mangel paa Samfærdsel mellem de trende Nationer, derved, at vi ikke læste de Svenskes Bøger og Blade og de heller ikke vore. Ved en saadan aandelig Meddelelse, thi Aandens Gebeet er Studentens eneste Kampplads, skulde Baandet knyttes fastere. den ene skulde ikke tilintetgjøre den andens Nationalitet, men hævde den og værne omkring den, vi skulde ære hverandtes Histories, berømte Jndivider, derfor vilde han udbringe en Skaal for Gustav Vasal. – – Ved Studenternes Ankomst i Capt. Lindbergs Theater i Stockholm bleve de modtagne med en Tale, hvori det blandt Andet hed: "For næsten 400 Aar siden, den 10de Oct. 1471 stod paa Brunkeberg et Slag mellem Danske og Svenske, der sluttedes ved Neckstrømmen, som fyldtes med Liig. Paa denne Plads, hvor det nye Theater nu staaer, flød fordum Neckstrømmen, Førend Studenterne forlode Theatret fremkaldtes Hr. Lindberg, og Cand. Boggild takkede, fra sit Sæde i 1ste Etage, i Studenternes Navn den artige Entrepreneur. –
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Calmar Slot frembyder ikke meget mærkeligt; det ligger tildeels i Ruiner og benyttes kun som Tugthuus og som Magazin, saaledes bruges Unionssalen som Kornloft og den Throne, hvorpaa Dronning Margarethe sad, da hun stiftede Calmarunionen, er for kort Tid siden bleven solgt til en Bonde for 12 s. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Om Dhrr. Nielsen og Phisters Optræden paa Christiania Theater læses Følgende i de norske Blade: De kongl. danske Skuespillere Nielsen og Phister aabnede anden Pintsedag deres Cyclus af Gjæsteroller her paa Theatret, Hr. Nielsen som Jumilly i Frieren og hans Ven, Hr. Phister først som Grandet i samme Stykke og derefter som Kostgængeren." Begge bleve ved deres Jndtrædelse paa See nen modtagne af det propfulde Huus med en bifaldstorm, som gjentog sig ved hvert Glandspunct af deres fortræffelige Spil. – Dhrr. Nielsen og Phisters anden Forestilling havde i Torsdags Aftes atter ganske fyldt Huset. Hr. Phister blev efter sin aldeles mesterlige Udførelse af Titelrollen i Molieres "Scapins Skalkestykker", fremkaldt under stormende Bifaldsraab, og Hr. Nielsen høstede livlige Applaus for sine 3 Declamationsnummere. Til Slutning gav Phister sin velbekjendte "Klokker Link, Et Tyveri, som paa Grund af den Dristighed, hvormed det er udført, fortjener at omtales, er i disse Dage udøvet her i Byen. J en af Byens Hovedgader sætter et Fruentimmer ved høi lys Dag en Stige til et Vindue i Stueetagen, gaaer ind i Tjenestepigens Værelse og borttager en Sparekassebog paa 250 Rbd., tilligemed Skudsmaalsbogen for derved at legitimere sig paa vedkommende Sted, Nogle Karle, som tjente i samme Gaard, see Fruentimmeret foretage denne Vandring, men uden at anholde hende, eller at tage mindste Notice af det Passerede, først flere Timer efter gjøre Beboerne af Stueetagen opmærksomme paa det Forefaldne. – Personen er allerede anholdt af Politiet og det Stiaalne leveret tilbage. (Dag.) Mads Nissen Dall, concessioneret Muurmester i Bierning Sogn, bekjendtgjør Følgende i Fædrelandet "Da, som Mange berette mig, Skovrider Schrøders Søn af Ulfshuus, Wilhelm, i de senere Dage, forsynet med et dobbeltløbet Gevær og i Følgeskab med en Ledsager, der fører en Knippel eller Stok med sig, efterspørger mig paa Veie og Stier hos hvem de møde, ja gjennemstrøite Bøndernes Kornagre og Kløvermarker, for at træffe mig, saa foranlediger en saa høist paalaldende Forfølgelse af min Person, især efter den tragiske Hændelse ved den nærliggende By Kafdrup, hvor en Karl fik to Skud i Ryggen, mig til herved at adspørge den unge Schrøder, hvad der bevæger ham til med dobbelt Gevær og bevæbnet Ledsager, at efterspore mig som man eftersporer en Bandit? Jeg veed, hverken at være nogen Forbryder, Rømningsmand eller Vildskytte, men passer her i Sognet, navnlig for Tiden i Skovbølling, mit stille og lovlige Haandværk, hvor Enhver, der vil mig noget, kan henvende sig og finde mig. Jmidlertid vil jeg søge at træffe saadanne Foranstaltninger, at den stedfindende bevæbnede Eftersporing af min Person kan faae en Ende."
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Ledige geistlige Embeder og deres Jndtægter. Skrydstrup Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 210 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden, som har været hævet deels i Kjærven, deels efter mindelig Forening, har i de senere Aar udgjort 100 a 110 Tdr. Rug. 2) Qvægtiende 15 a 20 Lam og 5 a 6 Rd. 3) Smørbør, c. 5 Fjerdinger Smør. 4) Smaaredsel: 60 Stkr. Brød og Melk til omtr. 16 Oste. 5) Af nogle Fæstehuse, haves aarligt 14 Rbd. 2 Mk. 6 3/2 s. 6) Offer og Acctdentser c. 140 Rbd. Præstegaarden staaer for 6 Ottinger (Sognet har Plovtaxt og ikke Hartkorn), med c. 200 Tdr. Land. Kongelige Skatter, Commune-Afgifter og Expenser udgjøre c. 30 Rbd. Præstegaarden indløses efter Overeenskomst eller Taration, og kostede ved den sidste Vacance 2000 Rbd. – Det 2det residerende Capellani ved Bremerholms Kirke og Menighed i Kjøbenhavn: al Angivelse 350 Rbd., har nu følgende Jndtægter: 1) Gage 177 Rbd.; 2) Offer af So-Etaten 130 Rbd.; 3) Præstepenge 200 Rbd.; 4) Huusleie 150 Rbd.; 5) en Tavle ca. 130 Rbd.; 6) af Skibskirkegaarden ca 100 Rbd.; 7) Accidentser ca. 100 Rbd. Jndtægten af Confirmationerne og af det frivillige Offer kan ikke ansættes til noget Vist. Til den ordinerede Catechet udredes 50 Rbd, og Expenser beløbe ca. 10 Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Maribo og Hillested Sognekald i Lolland. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 330 Rbd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korn- og Qvægtienden, samt Tiender fusion af Maribo Kjøbstads Jorder beløber ialt 30 Tdr. 2 Fdkr. Hvede, 37 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. Byg, og 175 Rbd. 9 s, 2) Præstepenge af Maribo Kæmnerkasse, med 2 3/2 s. af hver Familie, udgjør for Tiden 36 Rbd. 1 Mk. 8 s. 3) Af Maribo Kirke til Præstegaardens Reparation 25 Rbd. 4) Refusion for bortsolgt Anner- og Menfalgods 30 Rbd. 3 Mk. 12 s. 5) Afgift af nogle Huse 26 Rbd., samt nogle Hostdage. 6) Udviisning af Grevskabet Knuthenborg: 4 Favne Bøgebrænde og 2 Favne Ege gavntræ. 7) Avlingen udgjøre a) ved Maribo By c. 20 Tdr. Land med Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., samt et Vænge, der ikke hidtil er sat i Hartkorn, med 4 a 5 Tdr. Land, hvilket indløses med 35 Rbd.; b) i Hillested Sogn, med Ager og Engs Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1/5 Alb., og Skovskyld 1 Skp. 3 Fkr. 12 Alb., c. 50 Tdr. Land Ager og Eng, 12 Tdr. Land Underskov til Hegningshugst, et Vogterhuus med 3 1/2 Tdr. Land, hvoraf svares 3 1/2 Tdr. Byg aarlig, samt en Tørvemose, der indeholder 24 1/2 Tdr. Land, og hvoraf aarlig maa opskæres 1/2 Skp. Land, dog under Tilsyn af vedkommende kongelige Førstbetjent. 8) c. 80 Høstdage, 9) Offer og Accidentser c. 350 Rbd. Skatter og Communeafgifter, Expenser, Bidrag til den extraordinaire Enkepension ialt c. 180 Rbd. Paa Kaldet hviler en Bygningsgjæld, til Rest 312 Rbd. 3 Mk., der afdrages med 25 Rbd. aarlig, foruden Renter af det resterende Beløb. Renten af Jndløsningssummen udgjør 20 Rbd. Enkepension bliver at udrede. Præstegaardens Bygninger ere indlemmede under Landets almindelige Brandforsikkring.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Den 28de Mai er ogsaa bleven festligholdt i Ringkjøbing Amt i Ulfborg Sogns Hovedskoles smukke Locale, i hvilken Fest over 30 af Sognets anseteste Mænd deeltoge, og hvorved Skaaler, ledsagede med passende Taler, bleve udbragte: for Kongen af Stænderdeputeret O. Kirk, og for Stænderinstitutionen af Pastor Krarup. Landvæsenscommissair Tang priste i en lille Tale Almeenaanden, den Aand, som lader Statsborgeren see ud over Grændsen for egen Jnteresse og eget Erhverv, og lader ham offre Tid og Kraft til det almindelige Bedste, og idet han priste denne Borgeraand, skal tede han sig tillige lykkelig ved at boe i en Commune, hvor denne var kommen til Liv og Kraft blandt Almuen og tog derved Anledning til at udbringe en Skaal for Ulfborgs brave Sognemænd. Den afgangne Sognefoged H. Lillelund, udbragte en Skaal for de Mænd, der med Opoffrelse af Tid og Penge, virkede trolig til Communens Gavn, og blev derefter endnu adskillige Skaaler udbragte og tilsidst nogle Sange afsjungne.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Ved Maifesten i Egebeksvang udbragte Garvermester Rohde Skandinaviens Skaal saaledes: "En dyb Accord med en malmfuld Grundtone gaaer igjennem hele Norden. Denne hellige Treklang kalde vi Skandinavien. Naar den lyder reent og høit, da smiler Svea, Nord og Dann, og seer Millioner skandinaviske Hjerter juble ved dette Smiil. – Jndsniger der sig dissonerende Toner i denne høitidelige Treklang, da raser Bærserken mod sit eget Bryst, og Broderen kjender ei den elskede Trillingbroder. Saaledes have vi seet Fædrene, glemmende Blodets Baand, med Bærserkeblindhed styrte sig i Broderens Sværd. Men Blodets Røst er mægtig, Øresunds Vande ei saa brede og Kjølens Bjerge ei saa høie, at jo kjærlige Broderarme kunne naae derover, trykke Broderen til sit Bryst, og da slukkes enhver Vredes Flamme i hans Barm; thi Oplysningens Sol har varmet Hjerterne og klaret Synet, saa at Broderen grant seer paa Broderen den samme Heltemoders Træk, af hvis Bryst de fælles have det. Enighed og Kjærlighed være fra nu af stedse Nordens Løsen; Hjerter, som for en Stund vare adskilte, smelte nu sammen i Kjærlighed. Aandens Enighed udbrede, sig meer og meer over Sverrigs og Norges Fielde som over Danmarks Sletter. Naar da alle Hjerter ere forenede, hvor er da vel den Magt, som skal kunne adskille dem, Kjærlighedens Baand ere stærke, hvad Gud har sammenføiet kan intet Menneske adskille: En Skaal for Skandinavien, forenet ved Kjærlighed og Enighed, tillader jeg mig herved at opfordre Dem til, mine Herre!"J Søndags blev under en stor Mængde Menneskers Forsamling Grundstenen lagt til en ny Bygning i Pappegøieanlæget i Horsens. Forinden der lagdes Haand paa Arbeidet, blev af Borgemesteren, Justitsr. Ræder, holdt en Tale, hvorefter han laade den første Steen, derefter alle Borgerrepræsentanterne, Directeurerne for Skyttelauget samt Committeemedlemmerne for Lystanlæget hver een. Ved samme Leilighed blev nedlagt og indmuret en Bin-Kapsel, som indeholdt nogle enkelte Mynter tilligemed et Document i denne Anledning. Derefter udtaltes "Held og Lykke over den nye Bygning, der besvaredes med gjentagne Hurra af alle Tilstedeværende. Den indmurede Capsel med samt sit Jndhold, som haabes der at skulle henligge i Aarhundreder til Amindelse om denne Bygning og denne Festlighed, var allerede den paafølgende Nat udsat for skjændigt Ran af en Jndustriridder, der begyndte at løsne et Par Steen af de nylig murede – men blev hældigviis greben i Gierningen af den til Vagt om Natten satte Person. Bemeldte Cap sels Jndhold er kun af omtrent 8 Marks Værdi. (Hors. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
En nordslesvigsk Landmand opfordrer i "Jtzehoer Wochenblatt" til at stifte en Forening til Beskyttelse af det tydske Sprog i Nordslesvig. Derimod kan man Jntet have at erindre, skjøndt der tilvisse ingen Fare er paafærde for det tydske Sprog, men denne Opfordring indeholder tillige en høist mærkelig Yttring, som, vi ville haabe, er indløben ved en incuria i Udtrykket. Det hedder nemlig, at der i meer end 200 Skoler i Nordslesvig undervises i Tydsk. Finder dette virkelig Sted, saa er det ligefrem Overtrædelse af Kongens Befaling, der vel tillader Underviisning i Tydsk, men udenfor Skoletiden. Er det derimod at forstaae i sidste Forstand, glæder det os, da der ingen Tvivl kan være om, at den nordslesvigske Bonde kan have godt af at lære Tydsk.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
En svensk Skibscapitain Alm har, siddende paa en Sopha, skudt sig i Gjæstgiver Harboes Stue i Aabenraa Dog er han, hvis det ikke var Synd at sige, desværre ikke død, men Ansigtet frygtelig tilredt. Dr. Neuber (Lægen) har erklæret, at Skuddet ikke er dødeligt. Man maa høilig beklage hans stakkels Familie i Sverrig, hvoriblandt, som man siger, 11 Børn, der nu skulle modtage deres Fader i en saa ynkelig Tilstand. Af Skibet er han kun Fører. (Dannev.)"Jris havde paa sin Tour til Aarhuus i Onsdags 70 Passagerer og "Caroline Amalie" kun 24.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Hamborg Børscours, den 13de Junii. Bordeaur188 3/4. Petersborg 333. London k. S. 13 Mk. 12 1/2. Madrid, 45 3/8. Lissabon 38. Amsterdam k. S. 35. 50. Spec. 2/3 Rab. Louis-& Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Hals Skibsliste. Jndk. D. 12te Juni, P. H. Back f. Hartlepool m. Steenkul. J Heskjær f. Kbhavn, m. Stykg. D. 13de. H. J. Olsen f. Tønsb. og J. Jørgensen f. Østerr. m. Træl. D. 14de: N. Pedersen f. Drammen; B. Sivertsen og L. Andersen f. Østerr. A. Sandberg f. Marstrand; Alle m. Træl. A. Gaarn f. Læso m. Stykg. M. Alstrup f. Kbhvn. m. do. D. 15de. K. Rasmussen f. Kragero m. Træl – Udg. D. 13de Dampbaaden "Martello", J. Johnson, t. Randers. D. 14de: Chr. Nielsen t. Langeland m. Leerkar. L. Jversen t. Kiel m. Kalk. C. F. Petersen t. Cappelum Havre. D. 15de: S. Mathiesen t. St. Petersborg m. Kridt. L. C. Nielsen t. Grenaa m. Flytteg. W. Meltz t. Bergen m. Byg. – Vinden den 15de NB., maadelig Kuling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Reisende. Ank. med Dagvognen igaar. Fra Aarhuus: Hr. Svarer, Propr Segelcke. Fra Randers: Jfr. Fibeck og Neergaard, Mad Fibeck, Dhrr. Rostrup, Clausen, Wad. Jacobsen, Stell, Cahr, Grønnerup og Johnsen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Ved Tallotteriets 1376de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 52. 62. 13. 9. 21.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Jndsendt. Det er nu atter ved den Tid, at der tør ventes foretaget Noget til de slette Veies Forbedring i Dronninglund Herred. Og ligesom dette er et almindeligt Ønske, saaledes er det ogsaa at haabe, at hvad der skeer, vil skee saaledes, at det bliver til sand Nytte for det Almindelige og uden Spilde af de Arbeidspligtiges Kræfter. Efter den senest foregaaede Forandring af Overøvrighed i Amtet og Politimesteren i Herredet, nære vi det bedste Haab om, at den bidtil herskende Mening, at Veienes Tilstand er en naturlig Følge af Mangel paa passende Veimateriale, paa de fleste Steder maae blive erkjendt for at være grundfalsk thi er villien der, hvilket vi ikke betvivle, da vil man snart komme til den Overbeviisning, at her i Herredet gives mange gode og beqvemt liggende Gruusbanker, hvilke enten aldeles ikke eller i al Fald kun saare lidet have været benyttede, hvorimod den fordærvelige Praxis har været fulgt, at det af Veigrøfterne aarligen oprensede, Græstørv og Sand, ja selv Dynd og Tørvejord, er bleven anvendt til Paafylding, hvorved Veiene ere blevne slettere og slettere og Bondens besværlige Arbeide spildt. Vel ville maaskee Nogle mene, at Vedkommende havde Krav paa de Arbeidspligtiges Tak, naar de have kunnet slippe deres Veiarbeide saa let, at Kjørsel dertil ikke har været fordret, eller naar de Modtvillige eller Forsømmelige have aldeles kunne undlade at foretage noget somhelst Arbeide paa de dem anviste Veiskifter. Men en saadan Mening vilde, saavidt vi formaae at skjønne, i alt Fald da kun vidne om, at man ikke havde fattet det rette Begreb om Hensigten med Veiarbeide - den nemlig: at stifte et Gode for det Almindelige og altsaa ogsaa for den Veipligtigselv. Men uanseet det saaledes Yttrede, er det imidlertid heller ikke vor Mening, at Nogen skal utilbørligen anstrænges med Veiarbeide, men vi gjentage, at det er vort Ønske, at hvad der skeer, maa skee paa en hensigtsmæssig Maade, saa at det kan blive til Nytte, og til Opnaaelsen heraf, troer vi at burde tilraade, at hiin fordærvelige Praxis aldeles afskaffes, og at vedkommende Sognefogder eller andre Opsigtshavende, herom, saavelsom om hvorledes Veiarbeidet bør udføres i andre Henseender, gives aldeles bestemte Forholdsregler, hvis punctlige Efterlevelse vi ikke betvivle vil blive paaseet. Som særdeles skadeligt for Veiene, især paa fugtige Jørder, finde vi fremdeles Anledning til at gjøre opmærksom paa, at Vandet paa mange Steder standses i sit frie Løb i Veigrøfterne, formedelst de opfyldte Overkjørelser som findes i disse, istedetfor smaae Broer. Saa er det og en Mangel, at der ikke er sørget for Afløbsteder fra Veigrøfterne, hvisaarsag Vandet som oftest bliver staaende i Grøfterne indtil det synker i Jorden eller trækker ind i Veien og opbløder den. Endelig troe vi og at burde gjøre opmærksom paa den Uskik, som paa flere Steder sees at være brugt, med at grave af Veienes ydre Sider for at tilveiebringe Vei fyld, og hvorved hine Aar for Aar blive smalere og Grofterne udvides til en uforholdsmæssig Brede. Den 12te Juni 1843. En af Dronninglund Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Bekjendtgjørelser. Da Forretningerne i Terminerne ikke tillade Comptoiret at gjöre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Expeditionstider, saa undlader man ikke at bringe i Erindring, at Tirsdag og Fredag Formiddage ere bestemte til Disconteringer for Indenbyes, Meddelelser af Anviisninger paa Nationalbanken samt Kjöb og Salg af Banco, hvorom Begjæringer maa være indkomne inden Kl. 11 Formiddag, naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Expedition af Begjæring om Laan, eller Rentebetaling, kan finde Sted, løvrigt til Resolutioner paa Laanesager ikke kunne forventes førend tidligst Dagen efter vedkommende Documenters Indlevering til Comptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Ved at bekjendtgjöre Ovenstaaende undlader man ikke tillige at underrette Vedkommende om, at Bankcomptoiret, i Anledning af Bögernes AfSlutning og Regnskabets Opgjörelse, vil være lukket fra Onsdagen den 28de Juni til Fredagen den 30te Juni, begge Dage inclusive, saa at ingen Expeditioner i denne Tid finde Sted, og at det igjen aabnes Løverdagen den 1ste Juli. Bankcomptoiret i Aarhus, den 7de Juni 1843. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
da man antager, det vil convenere flere til forestaaende Termin at have en bestemt Samlingsplads, saavel med Hensyn til Tid som Sted, er foranstaltet, at den store Compagnihuussal vil til saadant være aaben. fra den 17de til den 24de dennes, hver Dag fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag, og vil der findes Papir samt Skrivematerialier til behagelig Afbenyttelse. Aalborg, den 13de Juni 1843. Capt. N. Iversen med Sluppen "Mercurius, afgaaer herfra til Altona den 25de dennes, og medtager Fragtgods; man behager at henvende sig til Mægler F. J. Koefoed, Aalborg, den 13de Juni 1843. At mine i denne Maaned personlig i Udlandet indkjøbte Varer nu ere hjemkomne, tillader jeg mig hermed at underrette mine ærede Handelsvenner om, med Tilføiende, uden her speciel at benævne de mange forskjellige Slags Varer, Jndkiøbet bestaar af, vil det ærede Publicum i mit Lager finde et betydeligt Udvalg. Af alt Nyt og Gangbart i bedste og smukkeste Varer saavel for Damer som Herrer, der stedse sælges til Rutidens billigste Priser J. S. Schiørring. Aalborg, den 9de Juni 1843. Ansioser faaes hos Chr. Lassen. F. C. F. Hartmanns Varelager er i denne Tid blevet forsynet med mange nye Genstande, henhørende til et velassorteret Lager, bestaaende af fiin og ord. Jsenkram, Galanteri-, Porcellain, Steentøi- og Glasva er, bronc., lak, og plett, Varer i de nyeste Mønstre, et smukt Udvalg Lommebøger, Brevmapper, Cigaretuier, elast. Buxeseler, Halsbind med og uden Krave, Parapluier, Kjøre og Ridepidske, Speile i Birketræes, Mahognie og forgyldte Rammer, bronc. og lakk. Bord- og Contoirlamper-, Mobelvoxdug i nyeste Mønstre, Haardug til Stole og Sophabetræk m. m. m., der Alt udsælges til Nutidens billigste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Fra et af Landets bedste Jernstoberier har jeg nylig modtaget et Sortiment emaill Støbegods; saasom Gryder, Pander, Kasseroller og Æbleskivepander, der udsælges. til Fabrikpriis. F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Atter er nybrændt Steenkalk at faae hos Anthoni Sundby af udumlunds Fabrik.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Af Drewsens gode Patent, Skrive, Bikube, Propatria, Concept., samt Bost- og Trykpapir faaes bestandig til Fabrikpriis; Handlende gives Rabat. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Af Holmblads bekjendte Lak, som udmærket sig i Drøide og Rodhed. No. 60 2 Rbd.; do. 1 10 Mk. . 2 8 Mk.; No 3 1 Rbd.; No 4 72 s.; reen Paklak 3 Mk.; Alt pr. Pund: Handlende gives 4810 s. Rabat.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Sort Lak faaes ogsaa hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1843-06-16
Malermester D. Mayntzhusen, senior, sælger alle Sorter paa bedste Maade tillavede Liimfarver, Fernisser og Oliefarver, færdige til Paastrygning, i de bedste Varer og til de meest billigste Priser. J Hr. Niels Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.