JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Maynz den 22de Februarii. Jmorges afreiste Hs. Excellence Marschal Hertugen af Walmy herfra til Frankfurt, for at holde Mønstring over de i denne Stad og Omegnen liggende Tropper af Rhinobservationsarmeen. Antallet af de gjennempasserende Tropper er overordentlig stor. Cohorterne ankomme nu lidt efter lidt hertil, og fortsætte derpaa deres Marsch videre. Det er smukke, kraftfulde unge Mennesker, som næsten ganske ligne vore gamle Linietropper, og allerede forstaae at haandtere deres Vaaben saa godt som de bedste Soldater, Foruden dem ankomme og saa mange Batailloner, som ere sammensatte af gamle Tropper. J nogle Dage ere betydelige Munitionstransporter afgaaede til den store Armee. – Man vil paastaae for bestemt, at over 100000 Mand, hvoriblandt meget Cavallerie og Artillerie, skulle passere Rhinen allene ved denne Stad inden 1ste April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Warschau den 13de Februarii. De keiserl. russiske Armeer have besat hele Egnen om Warschau. De indre Vagter i Stæderne i denne Egn og ved Slag bommene forrette Nationalgarderne med vedholdende Jver. Slagbommene besættes baade af Nationalgarden og det russiske Cavallerie. Øvrighedspersonerne forvalte som sædvanlig deres Embeder. Bourdeaux den 11te Februarii. Kaperen La Venus har den 31te December f. A. taget det engelske Coffardieskib the Pitt paa 153 Læster og 13 Mands Besætning, som gik med en Ladning Stokfisk fra Terrnende til Matinique. Denne Prise er igaar indløben her i Havnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Mariboe den 11te Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
(Af Udgiveren.) Landemodet, som aarlig holdes i Mariboe, skal nu herefter have en videnskabelig Tendents. Jfølge et Kongeligt Rescript af 15de Januarii d. A. er dets Holdelse fastsat til den sidste Onsdag i Junii eller den første Onsdag i Julii Maaned. Det hele Pengevæsen med Hensyn til Enkekassen o. s. v. skal være Landemodets Samlingstid og Sted uvedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Ved Forhandlingerne kan enhver Geistlig, theologiske Candidater ikke undtagne; være tilstede. Biskoppen anmelder hvad han Aaret igjennem har erfaret om nye Jndretninger med Hensyn til den offentlige Guddyrkelse, til Skolevæsenets og Vindskibelighedens Fremme m. m. De Afhandlinger som maatte være forfattede i det Oremeed oplæses i Forsamlingen En Afhandlings Tilværelse og Jndhold bør i det seneste inden hvert Aars 14de Junii anmeldes for Stiftets Biskov – Det maa staae enhver af de tilstæd værende frit for at opponere mod en oplæst Afhandling; dog maa en Opposition, formedelst Tidens Korthed, ei vare længe, og Synodus er den Moderator, som hæver Oppositionen og indleder en nye Afhandling. – Landemodet vælger en Committee af Stiftets Geistlige paa 2 eller 3 Medlemmer til at bedømme de oplæste Afhandlinger, som Forfatteren afleverer til Offentliggjørelse ved Trykken, og naar disse da befindes af den Beskaffenhed, at Landemodet kan vedkjende sig dem, blive de indførte i Landemodets trykte videnskabelige Forhandlinger. De Afhandlinger, som ei findes passende til Jndlemmelse i disse, tilbage sendes Forfatteren. – De Afhandlinger, som skulle oplæses, maa være skrevne i Modersmaalet; indkomne Afhandlinger, skrevne i andet Sprog, oplæses ikke; men overleveres til Committeens Bedømmelse, og i antageligt Fald indrykkes de i de videnskabelige Forhandlinger. – Disse videnskabelige Forhandlinger redigeres og udgives af den bedømmende Committee efter foregaaende Jndbydelse til Subskription.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Hvad denne indbringer mere end Trykningsomkostningerne, samles til Hjelp for trængende geistlige Enker i Stiftet, og uddeles ved ethvert Aars Landemode, efter dettes bedste Skjønnende. – Skjøndt det overlades Forfatteren, at vælge Materien som han vil skrive over, saa maa dog dette Valg indskrænkes derhen, at Emnet maa angaae enten Pastoralvidenskaber eller Skole og Fattigvæsenet, kort hvad der har religiøs og moralsk Tendents. Ogsaa bør af Landemodet opgives i det mindste 4 forskjellige Materier af Vigtighed, hvorover Afhandlinger kunne skrives til næste Landemode. Disse bekjendtgjøres ved Mødet, saavelsom siden skriftlig i Circulaire til Geistligheden. Skulde en saaledes opgiven Materie ei blive behandlet, bliver den staaende udfadt saalænge indtil Afhandling over den har fundet Sted. - Skulde Forhandlingerne blive saamange, at de ei kunde endes Onsdag Eftermiddag, da fortsættes disse den følgende Dags Formiddag fra Kl. 9 til 2. Hvad til den Tid ikke er endt, henlægges til næste Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Stege den 4de Martii. Skuespiller Schutz af Hr. Steiners Selskab, som for nærværende Tid er her Byen, har i Nat imellem Kl. 3 og 4 dennes druknet sig. Aarsagen dertil er ubekiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Nyekjøbing den 5te Martii. Et par Bønder herpaa Landet, fik i Sinde en Nat, efter at have mistet et Hjul, at forurolige Folkene i den Bye, som de droge igjennem. J den Hensigt forføiede de dem først hen til en Hjulmand, men da han ikke havde uden et halvt færdig, saa sloge de det i Stykker og gik deres Vei; derpaa kom de til en Glarmester; men uden at sige ham deres Forlangende pryglede de først Manden og derpaa Konen ganske tilstrækkelig. Disse urolige Mennesker bleve siden paagrebne og maatte ærligen bøde for deres Synder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Nyekjøbing den 7de Martii. J disse Dage haver Guldsmed Holm solgt sit Huus til Jessen i Nysted, for 800 Rbdl. og Guldsmed Holm har igien kjøbt Muurmester Münthes Huus for 440 Rbdl. Muurmester Mertins har kjøbt Slotsmøllen for 16000 Rd. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
En Dreng her i Byen, som havde kjøbt en Due skulde give en Høne for den, men da den ikke fandtes i hans Hønsegaard, saa besluttede han at stiæle een, men just som han var ifærd med denne Daad, blev han greben og sidder nu arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Efter Statstidenden er ved Høiesteret Carl Friderich Müller og Byefoged Schare i Christianssund, idømte een for begge og begge for een at betale i Reparation 2000 Rdlr. til Skibscapitain Jacob Schwars, samt Omkostninger med 400 Rdlr., for unødig Trætte 24 Rd. og til Justitskassen 5 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Jmod Hr. Amtsprovst Lütken i Jversens Anis No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
28 og 29 har Hr. Dr. S. L. Baden taget til Gjenmæle. Jblandt andet har han nedskrevet følgende: Nogen Jndskrænkning ved Brænderierne i et korn knapt Aar kunde lade sig høre, saaledes at Den der brænder 2 Gange om Ugen, skulle lade det blive ved en Gang. Men med Hr. Amtsprovst Lütken ganske at ville paa en Gang have al Brænderie og Brændeviinsdrik afskaffet kan dog neppe ansees for Andet end Sværmeri, og Jngen kan dog for Alvor ville indskrænke hele Nationens Nødtørft til Deres, Der ere Gienstand for den offentlige Fattigforsørgelse. Sandelig jeg befrygter at en meget stor om ikke den største Deel af mine Landsmænd ville blive Patienter, naar paa enhver Snaps skulle haves Anviisning fra Doctoren, og denne Medicins Jndtagelse controlleres af Præsten. Hvad nu om Hans Velærværdighed Selv engang fik Knib i Maven, og behøvede en bitter Snaps - Hvem skulle da controllere med Ham - maaskee Degnen eller Jordemoderen? Hvor aabenbart uretfærdigt ville det dog ikke være, pludselig at sætte alle Brændeviinsmænd ud af Næring, og igjen lade dem gjøre til Kudske eller Møllerkarle? – Hvor kan dog den Mand frygte for Derfiflagen, som paa den bitterste Maade giver en heel Borgerclasse til Priis for samme, Eller tro maaske visse Folk som af medfødt Jnstinct Sig akkretiterede til at gjøre Sig lystige paa Næstens Bekostning? (Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Helsingøer den 4de Marts. En østerrigsk Cabinets Coureer passerede herigjennem til Sverrig,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Jnspecteuren ved Fattigvæsenet i Christiania, Eggerz klager over at Tiggeriet der begynder igjen temmelig at tiltage, skjøndt det siden 1810 har været næsten ganske udryddet og giver følgende Raad derimod, som han troer saa probat, at der 8 Dage efter ikke vil findes en Betler i hele Christiania Bye, "Saasnart en Tigger kommer, send da Bud efter mig (Fattiginspecteuren) og lad Tiggeren forblive, indtil enten jeg, min Karl, Qvarteermesteren eller Fattigfogden kommer."(Af Randers Avis.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
(Jndsendt.) Den Jver, hvormed vore unge Herrer til alle Tider have søgt at pryde det udvendige af deres Hoved, for at behage, gjør, at den ellers saa opfinderiske Mode, synes at have udtømt sig, ved at levere Bidrag til det mandlige Hoveds Forskiønnelse. Jndsenderen haaber derfor at fortjene sig Tak ved at foreslaae en, i det mindste for Europæer, ganske nye Prydelse for Hovedet, nemlig: Tettuering, eller Ansigtets Forskiønnelse ved indskaarne og indstukne Figurer. Denne Maade, at gjøre sig allerkjerest paa, hersker paa Otaheiti og de andre Sydhavets Øer, og bestaaer i, at man med skarpe og spidse Jnstrumenter tidser eller stikker i Huden og indgnider den derpaa med en sort Farve. Da Jndsenderen just har et saadant tettueret Hoved liggend, for sig, skal han, til sine unge Landsmænds Tjeneste, beskrive samme saa godt han kan. Naar man undtager en Rad sorte Prikker, langs med Haarets Rand, og nogle Rader af samme Slags, lodrette ned mod Dinene og Næsen, er Panden fri for Figurer; men det hele øvrige Ansigt seer ud, som en om gule Pinde flettet sort Vindueskjerm med anbragte gule Sving. af hvilke den største, som begynder ved Øiet og strækker sig til Kindens Udsider, ligner en i Bøiler hængende Davids Harpe. Næsens Omrids synes, at være forestillet paa Næsens Sider, og er ligeledes ved en Bøile forenet med Øiets Grund Fra Næsen tet forbi Munden gaaer en Zirat, der har Lighed med et stort omvendt latinsk Es, foruden flere mindre Figurer paa Hagen og ved Ørene. Rigtig nok behøve vore Cavallerer ikke slavisk at efterligne disse Træk, men de kunne i deres Sted vælge Symboler paa deres Dyder, Færdigheder, Patriotisme, Elskov og andet sligt. Jsærdeleshed vilde en Kjerestes Portrait paa Kinden give sig fortreffeligen ud; ligesom de Smerter, man, for at faae samme anbragt, underkastede sig, nødvendigviis maatte bidrage til at forøge Kjerligheden. Skjøttede man, i Tilfælde af at man giftede sig med sin Kjereste, ikke længer om at bære hendes Portrait, eller man fik isinde, af skille sig ved hende, kunde man tettuere noget andet over Portraitet. u. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Bekjendtgjørelser. Hos Hr. Peder Nielsen Bager i Nakskov spiller Hr. Scyffert Søndag, Mandag, Onsdag og Fre dog Magie, Mechanik, Optik og physisk Kunst-Kabinet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
For en honet Familie er i Rysted en Leilighed til Beboelse førstkommende Maji. Nærmere Oplysning faaes her paa Addresse=Contoiret eller hos Hr. Fabriqveur Bertelsen i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Auction. Førstkommende 24de Martii, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Hovedgaarden Sæbyeholm ved offentlig Auction bortsolgt nogle meget gode Krølhaars Madratzer og andre Sængeklæder, nogle Mahognie Meubler, et Skriverbord med Skuffer, endeel pletterede Lysestager, et Bordstiel af blaat og hvidt Kjøbenhavns Porcellain, og andet Steentøi, samt endeel gammelt Hestetøi, hvilket herved til Libhabernes, Efterretning bekjendtgjøres. Halsted den 8de Martii 1813. Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Licitation. En paa Landeveien imellem Rakskov og Rødbye i Thiersted Sogn behøvende nye Broe af Steen, hvorigjennem Vandet skal have sit Løb, skal snarest muelig opføres. Licitation derover foretages altsaa hos Undertegnede den 19de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Libhavere til dette Arbeide anvises Stedet fra Sognefogden i Wied og Conditionerne derved faaes hos mig. Aaserup den 11te Martii 1813. Dahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Forpagtning. Guldborg Færgegaard med dertil hørende Giestgiverie og Færgetransporten, imellem Falster og Lolland, samt de Færgegaarden tilhørende og ved samme beliggende Jorder bestaaende af frie HovedgaardsTaxt Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdk. 1 Alb., der indeholder circa 50 Tønder Land geometrisk Maal, bliver Mandagen den 29de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet ved offentlig Auction her paa Wennerslund, bortforpagtet, paa 6 Aar fra anstundende 1ste Maji at regne, paa de Conditioner, der ved Auctionen skal blive fremlagt, og som 8te Dage for samme, er til Eftersyn her paa Skriverstuen. Foreløbig tjener til Libhavernes Efterretning: at et betydeligt nyt Vaaningshuus ved Færgegaarden, saavel til Forpagterens og Families, som de Reisendes Beqvemmelighed, afvigte Sommer er opført og at Færgebroerne paa begge Sider af Sundet er sadt i complet Stand, ligesom og Forpagteren skal blive overleveret de til Færgetransporten anordnede Færger og Baade. Thi vilde de Lysthavende behagelig bemeldte Tid og Sted tage Møde. Wennerslund den 26de Februarii 1813. Grandjean.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Hos Handskemager Littau i Nakskov er at bekomme alle mulige Slags fine colleurte Handsker, samt ungerske Beenklæder af Dyre, og andre Sorter Skind, og Seller dertil, om forlanges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Hos Undertegnede kan bekommes for billigste Priser efterstaaende Sorter Skomagerarbeide: Fine ungerske Støvler; Russiske dito, fine Læders Mands- og Fruentimmer-Skoe etc. Nakskov den 4de Martii 1813. Jørgen Danielsen, Diderich Bülov, Skomagermestere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Undvigte. Min Tjenestepige navnlig Marie er bortgaaet sidste Søndag, omtrent Klokken 3 slet, uden Tilladelse. Hun er et voxen Fruentimmer og har rødt Haar. Jeg beder at ingen huser eller hælet hende, da hun staaer nu i min Tjeneste. Nakskov den 2den Martii 1813. Niels Engel senjor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-12
Rettelse. J det i Avisen No. 19 Jndsendte, under Rubrikken Mariboe, maa læses 10 Mk. for et Pd. grønsaltet Flesk, isteden for 10 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 22. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen. den 16de Martii 1813. geret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, re, Kovelion i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Petersborg den 16de Februarii Armeens Overst befalende, Fyrst Kutusow Smoledsko, har forelagt Hans Majestæt Keiseren Krigsjournalen fra 28de Januarii til 6te Februarii, at følgende Jndhold Den 28de Januarii. Efter vore Troppers Ankomst ti Königsberg. billan saa berendt, at al dens ydre C. blev afskaaren Fienderne vilde afske Forraad Munition. derfra til Dansen. Detaschementer forhindrede. En Transport Levnetsmidler, som skulde afgaae til Pillau, faldt ogsaa vore Hænder, tilligemed Escorten, et Compagnie stærk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 29de Januarii. Den 26de dennes besatte Generaladjutant Wassiltschikow med sit Detaschement Ostrolenka, efterat Østerrigerne havde trukket sig tilbage. Deres Forposter stode halvanden Miil derfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Generallieutenant Grev Pahlen staaer i LandsbyenWelko-Sabelia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 30te Januarii. Generallieutenant Sachens Corps fortsæter sin Marsch i den Retning man har anviist det. Generalmajor Grev Liemen har fordrevet Fienderne fra Komoschin, og derved taget en Capitain og 28 Mand af de polske Tropper til Fange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 1ste Februarii. Keiserens og Feltmarschallens Hovedqvarteer forlagdes idag til Staden Mama.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 2den Februarii. Den i Danzig sammentrængte Fiende forsøgte den 26de at gjøre et Udfald med 2000 Mand Cavallerie mod Olivakanten, men blev med Tab drevet tilbage ind i Fæstningen. Grev Platow sender stærke Partier til Oderstrømmen. Generalmajor Jlowaiskys Detaschement har besat Lauenborg, og der fundet et, dog ikke stort, Magazin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 3die Februarii. Keiserens og Feltmarschallene Hovedqvarteer forlagdes i Dag til Radzions. Et foran Hovedarmeens Colonner og foran Avantgarden marscherende Kosakdetaschement rykkede igaar ind i Plesk, og strax derpaa over Weichselen, for at forfølge Fienderne videre. J Plozk har man fundet et temmeligt betydeligt Magazin, hvoriblandt andet land endeel Havre, 6000 Centner Meel, 800 Tdr. m. Et af Generaladjutant Baron Winzinafsendt Stiøifepartie har besat Kowali, og er et af Fienden anlagt lidet Magazin. de Februarii. Generallieutenant Sackens Corps. ankommen til Stanislawow, hvor det har forenet sig med Generallieutenant Fyrst Wolkonsky Corps.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 5te Februarii. Keiserens og Feltmarschallens Hovedqvarteer forlagdes idag til Staden Plozk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Den 6te Februarii. De Kosakpartier, som gaae, opre Hovedarmeens Colonner, ere den 4de Februar ankomne til Gombien og Gostimin uden at have seet nogen Fiende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Petersborg den 9de Februarii. J Moscau hersker igjen stor Virksomhed. Brødrene Tschertkoffs Sukkersyderier ere igjen i fuld Drift, og deres Bomulds manufacturer sysselsætte en stor Deel Mennesker. -J afvigte Aar er bragt fra Wologda til Archangel for 6 Mill. 344 Tusind Rubler Varer. Liegnitz (paa denne Side Breslau) den 22de Febr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
J Egnen af Steinau, 4 Mile herfra ere Keiserlige Russiske Tropper passerede Oder. Et Detaschement Cosakker af 800 Mand, anførte af Oberst Brend, indtraf i Gaar i Nærheden af vor Stad. J Morgen forsætte disse Tropper deres Marsch videre. St. Gallen den 21de Februarii. J dette Øjeblik erfarer man fra Constanz, at en frygtelig Catastrophe truer Staden Uberlingen. For 8 Dage siden bemærkede man ved Søebredderne en kjendelig Synken i Jorden, og dette Natursyn bebudede sig paa en saa skrækkelig Maade, at Jndbyggerne flygtede, efterat de iforveien havde bragt deres Kreaturer og Meubler i Sikkerhed. Hvad man anede gik i Opfyldelse. Den 16de og 17de fank adskillige Huse, som tildeels forsvandt. Den 18de sank Capuzinerklosteret 11 Fod. Man er i stor Ængstelighed og befrygter at den hele Stad nærmer sig sin Undergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Tydskland. Den 20de Januarii Kl. 11 1/2 om Natten døde i Weimat vor Nations berømte Digter, C. M. Wieland, i sit ærefulde Livs 80de Aar af Svækkelse, og et formodentlig gjentaget Neveslag. Værdige Venner af den Forevigede samle og ordne Materialier til en Nekrolog. For Øieblikket forbinde vi den sorgelige Døds Anmeldelse med nogle Efterretninger om hans høitidelige Jordefærd. Den 24de var en Katafalk oprettet i en mangeaarig Vens rummelige Huus. Med inderligste Sorg saae man nu sidste Gang den meget Elskedes jordiske Hamm. Han laae i hvide Liigklæder i Kisten; det ærværdige Hoved hvilte paa to blaae Silkepuder med Guld kniplinger, prydet med en Laurbærkrands. Paa Kistelaget, som et blaat Silkedække med Guldkniplinger prydede, laae paa en rød Fløiels Pude Pragt exemplarer af to af hans berømteste Digte, Oberom- og Musarion, fra Goschens og Degens berømte Presser; paa disse Værker brammede en stor Laurbærkrands. Længere nede laae ligeledes paa en rød Fløielspude og en mindre af hvidt Atlask, de to Ordenstegn, hvormed to Keisere havde hædret 2 lands Fortjenester, den keiserlige russiske St. ana orden og den keiserlige franske Æreslegion den. Ved Midnat blev Liget i Stilhed bragt til man stædt, den Afdødes forhenværende Villa. gen derpaa havde over 40 af Wielands Venner samlet sig her. Ogsaa det keiserlige franske Gesandtskab mødte, og Magistraten i Weimar sendte en egen Deputation for at følge den Forevigede til Graven. Kl. 3 begyndte Toget fra Huset til Haugen. Det var en smuk Soelskins Dag. Sexten Venner skiftedes at bære Kisten, hvorpaa igjen et Bind af Wielands Værker, de to Ordenstegn og den store Laurbærkrands laae. Toget gik langsomt, stille og høitidelig. Alle Kirkens Klokker ringede. Da Toget nærmede sig Graven i Lystkrattet, modtoges det med en blid Sørgesang af det om Graven stillede wei marske Chor. Nu blev efterat OverconsistorialraadGünther havde holdt en kort men hjertelig og aandfuld fale, og Sognepræsten læst en Bøn og lyst Velsignelsen, Kisten under Klopstocks Sang, hvor de dog hvile blidt, nedsænket med den store Laurbærkrands. Hver af Wielands tilstædeværende Venner søgte endnu at faae et Blad af Krandsen for at bevare det som en hellig Reliqvie. Toget gik stille og sørgelig tilbage til Huset. Om Tirsdagen den 26de Kl 3 om Eftermiddagen holdtes Sørgehøitiden i den weimarske Hoskirke. Tilligemed en meget talrig Sørgeforsamling tog ogsaa Arveprindsen, tilligemed Storfyrstinde Arveprindsessen Deel i denne Sørgefest hvor Generalsuperintendent Vogt ved en indholdrig Tale, værdig hædrede den Forevigedes Minde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
J Hamb. Corresp. findes et Avertissement fra Opfinderen af Gigteuren Pradier, hvori han tilbyder sig med Vand, Brød, Viin, Kjød, Kaal, Gulerødder og Roer, at læge flere Syge, end alle hans Modstandere, med alle deres Apothekersager, og sætter 500 Napoleonsder paa at han inden 50 Dage med sine nye Midler skal lægge saa stort et Antal Syge, hvis Sygdomme ere erklærede chroniske og ulægelige, at Regieringen maa blive opmærksom paa ham o. s. v. Strasborg den 24de Februarii. Breve fra Besancon fra 20de melde, at samme Dag omtrent Kl. 5 om Aftenen en Fyrværkers Kone, der ikke var ved sin Forstand, med et Lys har sat Jld paa en Krudttonde der stod i hendes Mands Værksted. Fem Huse sprang derved i Luften med deres Beboere. Ved Courerens Afgang var man blevet Mester over Jlden, og havde trukket 5 Personer ud af Gruset, og bragt dem paa Hospitalet; man blev ved at bortrødde Gruset, og vidste endnu ikke Antallet paa denne skrækkelige Begivenheds ulyksalige Slagtoffere. Den H. Sp. T. siger. Den unge Fyrst Brezenheim, i Wien, skulde i Følge offentlige Efterretninger, efter at have været vaccineret for længe siden, endnu have faaet de naturlige Kopper. Dr. Scheltes i München yttrede derpaa den Formodning, Vaccinelægen Foro kunde have begaaet en Forseelse. Hr. Dr. de Caro, der har erhvervet sig store Fortjenester af Kokoppernes Udbredelse, ikke blot i det østerrigske, indrømmer, at hos denne Læge en saadan Forseelse let kunde forefaldet, men ikke denne Gang havde fundet virkelig Sted. Thi de Kopper, den unge Fyrste nylig havde faaet, vare, som fire anseelige wienske Lægers Vidnesbyrd beviste, ikke de naturlige Kopper, men Fabrekopperne (variolæHr. de Caro vaccinerede derpaa Fyrstinden og tre andre af hendes Børn, der samtlig alt vare vaccinerede af Dr. Foro, af Forsigtighed nok en Gang; men blot hos Prindsesse Amalia viste sig en liden Blegn, der, som enhver Vaccinelæge veed, ogsaa hos Personer, der have have de natuelige Kopper, ved Jndpodning af Kokope, undertiden komme til Uleilighed. Den syne, men aldeles ere blot ne Beretning er ogsaa til den østerrigske Regjering, og kan tjene alle dem til Beroligelse, der maaskee ved hiint Rygte vare blevne uvisse om Kokoppernes Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
Mariboe den 15de Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-03-16
(Af Udgiveren.)