JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-04-22
Adenlandske Efterretninger. Angaaende Algiers Rømning - hedder det i en Skrivelse fra Turin af 2den April - finde meget alvorlige Underhandlinger Sted, og det franske Cabinet viser sig beredvilligt til at indlade sig paa de Forslag, der ere det gjorte angaaende Barbareskstaternes tilkommende Constituering. Det vil kun oppebie et gunstigt Øieblik, for under et eller andet Paaskud at iværksætte Rømningen. Denne Concession har fundet stort bifald og bliver især i London tilregnet Hr. Perier som en stor Fortjeneste. Ogsaa mod An conas Besættelse er der fra vort Hof nedlagt en eftertrykkelig Protest og især i London gjort Forestillinger, for at formaae alle Cabinetter til et fælleds Skridt i Paris, der skulde have Anconas ufortøvede Rømning til Formaal. Af Grunde, som man her ikke kjender, skulle imidlertid det engelske og det preussiske Cabinet have vægret sig ved at tiltræde dette Forslag. De skulle have yttret den Mening, at den rel ikke uden det romerske Hofs Samtykke maatte forblive en fremmed Besætning nogensteds i Kirkestaten og at der, efter den af Paven udstædte Protestation vistnok maatte andrages paa Anconas Rømning, men at det dog ikke var nødvendigt, desangaaende at gjøre et fælleds Skridt hos den franske Regjering, da man kunde haabe at naae sit Maa paa den sædvanlige diplomatiske Vei. Virkeligen skal man paa de sidste Anmodninger fra Wienerhoffet, om Anconas Rømning have erholdt saadanne Forsikkringer i Paris, at man her er overbeviist om, at Franskmændene om kort Tid ville drage bort fra Ancona, og at de romerske Anliggender ville blive fredeligen bilagte. Jmidlertid ere de østerrigske Tropper opstillede saaledes i Jtalien, at de paa det første Vink kunne agere i alle Retninger. Den commanderende General, Grev Radetzki, har, for at lette Armeebevægelserne truffet Foranstaltninger, der vidne om hans Klogskab, og Jntet lade tilbage at ønske. Alle faste Pladser i Lombardiet og hos os blive paa det Omhyggeligste satte i Forsvarsstand og forsynede med Krigsmaterial og Proviant. Ogsaa paa forskjellige Puncter af Kysten skal der af vor Regiering, være truffet Foranstaltninger mod mulige Landgange.
Viborger Samler, 1832-04-22
Fra østerrigsk Side skulle hele Kysten af Dalmatien og nogle Øer i det adriatiske Hav sættes i Forsvarsstand.
Viborger Samler, 1832-04-22
Efterat Hertugen af Moden i nogle forunderlige Edicter havde (i Anledning af Jordskjælvet) truet sine Undersaatter med alle mulige guddommelige Straffe, reiste han til Regio, for der at holde en Tale til Folket. Han traad virkeligen frem paa sit Palladses Balcon og gjentog sine Trudsler. J Begyndelsen hørte Folket roligt paa ham; men da Prindsen, tilsidst geraadede i den største Jver, bleve Tilhørerne ærgerlige larmede og pede, og kastede tilsidst med Stene, indtil Hertugen drog sig tilbage. Han ilede strax til Modena og afsendte derfra, for at omvende de Utroe, tre Missionairer til Reggiø hvem han medgav tre Politiecommissairer og et Antal Spioner.
Viborger Samler, 1832-04-22
J Staden gaaer det Rygte, at Menottis Skygge har viist sig for ham i Drømme, vist er det, at han en Nat sprang forskrækket op, lod alle Tropper træde under Gevær, og vedblev at raabe, at der vare Patrioter skjulte i hans Værelse, og vilde myrde ham. For at besmykke Sagen, har man opdigtet Tilværelsen af et revolutionairt Complot, hvis nærmeste Formaal var at myrde Hertugen. Men der er ikke et sandt Ord i det hele Foregivende. Alle Undersøgelser have Jntet kunnet bringe for Dagen. Endnu forefalde stedse en Mængde Hæftelser. Staden er i den største Gjæring. Nylig skikkede Hertugen en Adjutant til General Hrabowski. To Franskmænd ere fængslede Stadens Porte lukkede, de Gader, som føre til Slottet, barticaderede, og Kanoner op plantede overalt. Det hedder, at Hertugen frygtede for et Angreb af Landfolket. (Constitutionel.
Viborger Samler, 1832-04-22
Beretninger fra Malta af 8de Marts angaaende Grækenlands Tilstand lyde meget ugunstigt. Rumelioterne ville ikke laane Øre til Regjeringens Forslag, før Augustin Capodistrias, Metaxas og Rhodios bortfjernes. Koletti havde i Spidsen, af 2000 Mand bemægtiget sig Lepantos Citadel, og vilde angribe Morcas Fort.
Viborger Samler, 1832-04-22
Keiser Nicolaus har udstædt et skjærpet Forbud mod Haardspil, der indeholder den mærkelige Bestemmelse, at den Skyldiges Straf skal skjærpes i Forhold til hans høiere Stilling i Staten.
Viborger Samler, 1832-04-22
Churfyrsten af Hessen har indvilliget i sin Søn Ægteskab med Grevinde Schaumburg, og Prindsen, der er afreist fra Cassel, har Aftenen for sin Afreise forsonet sig med sin Moder; der skal være gjort den høist vigtige Betingelse, at Titelen: "Erlaucht" der er tillagt Grevinden, skal forandres. Bisconde de Santarem har erklæret den franske Generalconsul, at den portugisiske Regjering ikke ansaae sig forpligtet til at opfylde den 14de Artikel i Conventionen af 14de Juli 1831 ifølge hvilken den franske Handelstand skulde skadesløsholdes for de Tab, den led ved Corsarer og Kapere under portugisisk Flag, eller ved Forhøielsen af Assurancepræmien. - Da særdeles mange Jndivider have vægret sig ved, at udbetale de dem paalagte Bidrag til den tvungne Laan, saa har Regjeringen ladet 13 af de meest velhavende af hine Gjenstridige indstævne og betydet dem, at, hvis de ikke inden 4 Dage erlagde den af dem fordrede Sum, vilde det dobbelte Beløb blive inddrevet hos dem ved Sequestration af deres Grundeiendomme. Af samme Aarsag er Baron Quintella, der vægrede sig ved at udrede de ham paalagte 24 Mill. Reis, bleven afsat fra sine Æresposter og erklæret at have sine Ordener, sine Titler og sin Rang forbrudt. Quintella, der er, om ikke den rigeste, saa dog en af de rigeste Mænd i Portugal, har mange Tilhængere blandt Kjøbmændene, Haandværksclassen o. s. v., og de af Regjeringen imod ham greben Forholdsregler blive altsaa fra mange Sider dadlede.
Viborger Samler, 1832-04-22
Man forsikkrer nu fra Berlin, at den meget unge Prinds Adalberts Reise til Holland aldeles intet politisk Formaal har Man venter, at de nassauiske Stænders Oplys ing er nærforestaaende; hvis der hidtil har kunnet bestaae nogen Tvivl angaaende det andet Kammers Tænkemaade, saa maa den nu ansees som løst derved, at de tre Candidater til Præsidentværdigheden, som Kammeret har foreslaaet Hertugen ere de meest afgjorte Oppositionsmænd, nemlig Geheimeraad Her ber og Brødrene Eberhard. Dronning Maria Teresia af Sardinien er den 28de Marts ved Døden afgaaet.
Viborger Samler, 1832-04-22
J Kampen mellem Staden Basel og en Deel af Cantonen synes Fordelen hidtil at have været paa Landfolkets Side. I Gelterkinden have Borgerne maattet vige, som det hedder, for Overmagten. De derhen afsendte Tropper gik over det badiske Gebeet, og sorte sine Vaaben med, skjulte i Vogne. Denne Gebeetskrænkelse er meget kraftigt paatalt i Bladet: "Der Freisinnige."
Viborger Samler, 1832-04-22
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-04-22
Kjøbenhavn. Jgaar Morges (16de April ) Kl. 3 afgik det Kongelige Dampskib: Kiel, herfra Rheden til Louisenlund, med H. D. Prindsen af Glücksborg, der agter at afhente D. D. Høisammes tvende Søstre. Efter Forlydende kunne Høisamme ventes hertil med Dampskibet paa Mandag, Khp. Major Fabricius. - Denne vor Landsmand, Sønnesøn af den for nogle Aar siden afdøde berømte Naturforsker, Statsraad og Professor Fabricius, i Kiel, er i disse Dage ankommen hertil Staden, efter i adskillige Aar at have været Commandant i Korinth. Han er en Mand af et vakkert Udvortes, og, efter Udseende at dømme, kun henimod 30 Aar gammel men allerede Major i den græske Generalstab. Om nogle Dage agter han at reise herfra, for, over München, at begive sig til Grækenland, med dets tilkommende Konge, den unge Prinds Otto af Bayern. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1832-04-22
Under 11te d. M. er Cand. Theol. Johan Georg, Tilemann beskikket til Sognepræst for Hornum, Fleisborg og Hyllebjerg Menigheder i Viborg Stift.
Viborger Samler, 1832-04-22
Den midlertidige Gouverneur i Ostindien, Capt. Christensen, er efter et treaarigt Ophold der i Landet, paa Tilbagereisen til Kjøbenhavn, hvor han ventes med det Første.
Viborger Samler, 1832-04-22
Den forhen omtalte Hr. Tønder, Forfatter til Flyvedladene Gammelt og Nyt", har nu godtgjort, at han ikke var død, da man troede, han var det, ved i disse Dage at udgive sit "Levnetsløb eller rettere sagt, sine "Leveregler." Man seer heraf, at denne dog altid mærkværdige Mand er fød 1773. og er en Søn af Admital Tønder, der nedstammer fra den i Tordenskjolds Tid bekjendte Admiral af samme Navn. Nulevende Tønder var født i trange Kaar, blev bestemt, skjøndt ikke ganske efter sin Lyst, til Studeringer, og kom derfor i Huset hos Prof. Sneedorff, en Broder til hans Spo ger, Kammerherren. T. tog sine Examina med bedste Characteer, men blev, som han selv siger, formedelst Armod og Fattigdom sat tilbage. Jmod Slutningen af forrige Aarhundrede drev Noden ham til at gjøre to lange Sørelser, den ene til Nordamerika, den anden til China og Ostindien paa hvilke har døiede meget Ondt. Ved Tilbagekomsten til Fædrelandet blev han 1807 ansat som literair Telegraphbestyrer, hvorfra han senere afgik. Jblandt hans Leveregler anfører han disse: 1) aldrig at spille, hverken i Tallotteriet eller noget andet Spil 2) aldrig at drikke Viin, Brændeviin, Liqueurer Øl, Kaffe eller Thee; men ene og alene koldt Vand 3) at leve ugif4) ikke at dyrke Gud ved tomme Ceremonier, med i Gierningen paa en rigtig og værdig Maade. 5. at have Haaret tæt aftlippet ved Hovedet 6) aldrig at røge, snuse eller skraae Tobak 7) bestandigt at være i frisk Luft, ja endog ofte om Natten at sove for aabent Vindue.
Viborger Samler, 1832-04-22
Under "Forlangt Jndrykkelse" læses følgende i Aalborg Avis: Hvis er den stærke Basune, som lyder saa vældig om Danmarks gamle Troe, saa det gjalder i Syden og Norden, i Østen og Vesten, mod Himlens Hvælving og i Afgrundens Dybhed; Hvo er den Berserk, om hvem Pogene sværme, som Smaafugle om en Ørn, som Myg og Bræmser om Ganger, med Piben og Hvidslen og Stingen, men han gaaer sin Heltegang, og nedslaaer hver Drage, som opsteeg fra Mørkhedens Arne: Basunen er Sandheden. Berserken er Lindberg.
Viborger Samler, 1832-04-22
Copulerede i Viborg Søndresognskirke den 18de Artil: Ungkarl Andreas Jensen og Pigen Kirstine Nielsdatter.
Viborger Samler, 1832-04-22
Bchjendtgjørelser. At Statskiningstaxten for 1832, oplæses paa Raadhuset Tirsdagen den 24de April næstkommende Formiddag Kl. 10, og at den derefter henligger paa Magistrats=Contoiret til den 2den Mai næstefter, til Enhvers Eftersyn, bliver herved bekjendtgjort. Viborg den 12te April 1832. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1832-04-22
Mandagen den 16de April er paa Viborg Gade tabt en Vandrebog for J. Johansen Ryberg, hvori var indlagt et Pas. Finderen ville behage at aflevere samme paa Landsoverrettens Justitscontoir.
Viborger Samler, 1832-04-22
Min i St. Mogensgade beliggende Gaard kan faaes til Leie fra 1ste Novbr. d. A. C. D. Schaumburg.
Viborger Samler, 1832-04-22
Kyöe Teglværks Priser. for April Maaned. Heelbrændte Muursten Rbd. 10 - Halvbrændte dito - 8 ----- Tugsteen . . . . 3. - 15 Steenkalk . . - . - . - s. Meelkalk . . . . - 3 - 1. Ovennævnte Materialier bliver leveret Jritombord uden videre Omkostninger. Kyge pr. Nibe 1832. Steinthal.
Viborger Samler, 1832-04-22
Mostgaard Stamp Mølle, med tilligende Jordeiendomme, af Hartkorn 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. beliggende i Almind Sogn, Lysgaard Herred, med den i Eiendommen nedlagte Sæd, er underhaanden at faae tilkjøbs med eller uden Besætning og kan strax tiltrædes; det bemærkes: at Stampværket liggenfor en god Søgning. Man behager at henvende sig til undertegnede Eier der foreviser og accorderer om Samme. Mostgaard Stampmølle den 21de April 1832. C. F. Berg.
Viborger Samler, 1832-04-22
Kongensbroe paa Landeveien mellem Aarhuus og Viborg, med tilhørende Broested, der har Hartkorn Jordskyld 1 Tde, beliggende i Grønbeck Sogn, LysgaardNetted er underhaanden at erholde til Kiøbs. - Af Stedet og de Broepenge som hæves af Reisende, svarer nuværende Leier 100 Rbd. aarlig, og af Lysgaard og Giern Herreder opbæres Broebyg til Beløb circa 70 Tdr. Man behage at henvende sig til undertegnede Eier., Allingmølle pr. Viborg, den 7de April 1832. Lind.
Viborger Samler, 1832-04-22
Placat. Den Dødsboet efter Smed Jens Nielsen Huus tilhørende Agerparcel paa Neder=Hammershøi Grund, Sønder=Halskjær og Tidselbæt taldet, staaende for Hart tørn : 1 Skp. 2 1/2 Alb., bliver stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: den 1ste paa Viborg Raadhuus Torsdagen den 3die Maj, om Formiddagen Kl. 11 ; den 2den sammesteds Torsdagen den 17de f. M. Formiddag Kl. 11, og den 3die i Hammersbog Fredagen den 1ste Juni d. A., Formiddag Kl. 10. Middelsom og Synderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 17de April 1832. Rod.
Viborger Samler, 1832-04-22
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afg. Maren Nicirdatter og forhen afdøde Mand Selveier Albert Nielsen Kudsk, bliver den Boet tilhørende Gaard i Møgeltborum Thorum Sogn, af Hartkorn i Tr., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, Tirsdagen den 8de og 22de Mai førstkommende, samt die Juni næstefter hver Dags Formiddag Kl. 9. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen i Skive og den sidste, ved hvilken tillige Boets Besætning, samt Ind- og Udboe, bortsælges, foretages i forommeldte Gaard. Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til samtlige Vedkommendes Efterretning. bekjendtgjøres. Salling Herreders Contoir i Stive den 14de April Rosenstand. Skifte=Indkaldelse.
Viborger Samler, 1832-04-22
Creditorerne i Stervboet efter afg. Faarebyrde Mads Pedersen Fløigaard paa Hovedgaarden Hald, indlaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter i Boet og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligesaa indtaldes den Afdødes Arvinger til at melde sig og legitimere deres Arveret. Fjends og Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 11te April 1832. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1832-04-22
Jndkaldelse.
Viborger Samler, 1832-04-22
Creditorer i Dødsboet efter Smed Jens Nielsen Huus i Hammershøi indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Heredsfogderi. Viborg den 16de April 1832. Rod.
Viborger Samler, 1832-04-22
Ved Proclama som læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og er læst ved Salling Herreders Ret, ere alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Selveier Albert Nielsen Kudsk og Hustrue Maren Nielsdatter i Møgelthorum, Thorum Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Salling Herreders Contoir i Skive, den 16de April Rosenstand. Følgende nye Bøger: Om det nygræste Folk og Sprog. Erindringer fra en Reise i Grækenland i Aaret 1831 af Licentiat i Theologien J. F. Fenger h. 1 Rbd.
Viborger Samler, 1832-04-22
Dr. Carl Gottlod Hoffmanns Udlæggelse af Spergsmaalstykkerne i Luthers lille Cathichismo i syn og tyve Bods og Communions Betragtninger. Atter trykt i Midten af forrige Aarhundrede, paa ny udgivet med faa Forandringer, Udeladelser og Tilsætninger af Claus Harms. Oversat af PasioHans Jngerslev, h. 1 Rbd. 16 s. faaes hos R. Dous.
Viborger Samler, 1832-04-24
landske En Frankrig.
Viborger Samler, 1832-04-24
Jndtil den 13de April om Middagen vare i Paris 8329 Personer angrebne og 3226 døde af Gliolern, Uagtet dette betydelige Antal paastaaer man dog, at Sygdommen er i Aftagende, og anfører tillige, at mangfoldige Helbredelser have fundet Sted, saaledes i Hotel Dieu 200, og 300 andre Jndivider i samme Hospital skulle være i Bedring. Cholert lammer alle Forretninger; især har den jaget en Mængde Deputerede bort fra Paris, og Forhandlingerne i dette Kammer drives med saadan Skyndsomhed og Ligegyldighed, at hele Jndtægtsbudgettet allerede den 12te April var voteret med 230 Stemmer mod 44. -
Viborger Samler, 1832-04-24
Conseilspræsidenten er i god Bedring; Moniteuren udstæder ingen flere Bulletins over hans befindende, og man troer, at han snart igjen vil kunne overtage sine Forretninger. Man havde i Paris det Rygte, som gientages i londonske Blade, at Fyrst Talleyrand skulde afløse ham; men dette sees nu at være ugrundet. - Spanierne agte at opstille en Sundheds cordon ved Pyrenæerne, hvilket sandsynligviis vil foranledige et lignende Skridt fra fransk Side. - Den 11te samledes et Ministerconseil i Anledning af en fra Marschal Maison indløben Depesche. Angaaende dennes Jndhold ere de forskjelligste Rygter i Om lob. Nogle paastaae, at der heri var Talen om en Spænding mellem Cabinetterne i Wien og St. Petersburg angaaende den polske Constitutions=Ukas(hermed synes Efterretninger fra Wien at stemme overeens); Andre derimod, at der handledes om de italienske Anliggender, da Marschal Maison havde faaet et utilfredsstillende Svar paa sin Forespørgsel, angaaende Sammendragelsen af de anseelige østerrigske Troppemasser i Over- og Mellem Jtalien. -J de sidste 6 Uger har det franske og engelske Cabinet antaget en usædvanlig afgjørende Tone mod de ostlige Magters Befuldmægtigede, for at bevæge Sidstnævnte til at ratificere Londonertractaten; men hidtil have alle Bestræbelser været forgiæves. (Ved Postens Afgang skal den franske Regjering officiel have ladet bekjendtgjøre paa Børsen i Paris, at det preussiske Hof havde tilsendt sine Befuldmægtigede i London befaling at ratificere.) Skulde nu Reform billens anden Læsning passere (see nedenfor), saa hed det, at Lord Palmerston og Fyrst Talleyrand, vilde udstæde en formelig Opfordring til Kongen at Holland, at tiltræde Tractaten, naar ikke Frankrig og England skulde gribe Tvangsforholdsregler imod ham. Jmidlertid vilde dette vel blive en tom Trudsel, ligesom saa mange Andre, og Jngen tænke paa dens alvorlige Fuldbyrdelse. - Hertug Decazes havde nylig, medens Conseilspræsidentens Tilstand, endnu var foruroligende, en Privataudients hos Kongen, hvoraf man strax tog Anledning til at nævne ham som Hr. Periers Efterfølger. - Politiet har opdaget og tilintetgjort en Plan af slette Mennesker, at stikke Boulogneskoven i Brand. - Mange bemidlede Familier forlade Paris. Om Aftenen efter Kl. 9. seer man kun faa Folk paa Gaderne; Theatrene blive kun lidet besøgte. Sort overtrukne Liigvogne kjore om Morgenen igjennem Staden. Sygdommen synes at følge Semmeflodens Løb. Næsten alle de Steder i Departementet Seine & Oise, hvor Sygdommen har viist sig, ligge i den Dal, som Floden danner. Dog har den ogsaa viist sig i Sevres, St. Cloud, Gargenville, Rambouillet saavelsom paa andre Steder i større og mindre Afstand fra Paris.
Viborger Samler, 1832-04-24
Der tales ogsaa om flere Personer, der paa Reiser fra Paris til det Jndre af Landet ere blevne angrebne af Cholern. Ligesom Hertugen af Modena giver sine Undersaatters Ugudelighed Skyld for de nylig stedfundne Jordskjælv, saaledes udleder Gadette Cholere fra Julirevolutionen.
Viborger Samler, 1832-04-24
Det første Forsøg paa, i Grenoble at udfore Afvæbningen ved Politiccommissairer i Husene, er ikke faldet ud efter Ønske. I de første Dage erholdt man kun 73 Geværer, og selv af disse var den største Deel udleveret af Capitainen, i hvis Forvaring de befandt sig, og ikke af de enkelte Gardister. - J Laral er der gjort Forgiftelsesforsøg, og i flere Egne af Landet have Slovbrande og andre Jldsvaader fundet Sted. - Sarrut, Medardeider af La Tri bune, og Bascans ansvarlig Redacteur af dette Blad ere dømte hver til 6 Maaneders Fængsel og en Mulct af 6000 Fr. formedelst den bekjendte Artikel der var rettet mod Kong Ludvig Philips tidligere politiske Liv.
Viborger Samler, 1832-04-24
Jtalien. Privatbreve fra Jtalien - melder den baierske Statstidende - bringe fra en troværdig Haand den, Efterretning, at der i Rom skal være istandbragt en i 24 Artikler affattet Tractat over Anconas og Legationernes Anliggender, hvormed alle Parter tilfredsstilles saa at Roligheden kan fra denne Side ansees som fuldkommen sikkret. - Jfølge Alessager har Grev Str. Aulaire opnaaet et saa meget vanskeligere Resultat, som hans nordlige Colleger just ikke have ydet ham stor Bistand. Paven finder sig i An conas Occupation og nøies med at forlange en Formindskelse af de franske Tropper og den franske Escadre, samt Borttagelsen af den trefarvede Fane fra de offentlige Bygninger. Fremdeles tillader han, at Anconas Rømning først skeer samtidig med Bolognas. De franske Tropper beløbe sig ikke til 2000 Mand, og de fire sidst udskibede Compagnier skulle allerede være bestemte til Oran. Linieskibet Suffrener beordret tilbage til Toulon og maaskee allerede løbet derind, og Fanen der aldrig burde have været opplantet paa Fortet, vaier nu kun i Spidsen, for Bataillonerne, saa at alle Vanskeligheder synes at være hævede. - De nyeste Efterretninger fra Rom forkynde Cardinal Paccas dødelige Afgang; han var et af de meest udmærkede Medlemmer af det hellige Collegium og en af de faa Cardinaler der stemmede for de af den hellige Stols Undersaatter forlangte Forandringer i Administrationen. Hs. Em. efterlader en betydelig Formue. Hvad man hører fra Rom er ikke meget opmuntrende. Mange Cardinaler gjøre den meest levende Modstand mod enhver politisk Concession til de pavelige Undersaatter, og denne Modstand synes hidtil at have lammet Pavens gode Villie. Angaaende den nye Organisation. hersker der aabenbart et Schisma; Absolutisterne, hvis Antal ulykkeligviis er stort, paastaae, at den Paven af Gud overdragne Magt ikke tillader nogen Jndskrænkning, og at de ville, at man heller skal vove Alt end tilstæde en Forandring. Den østerrigske Minister der er mere interesseret ved Jtaliens Rolighed, paastaaer Nødvendigheden af en Indretning, der stilles under de europæiske Magters Garantie, og henviser til Ridder Sabregondis Localinspectioner, af hvilke det viser sig, at der i den pavelige Administration ligger mange Spirer til fremtidige Uroligheder, og at endnu værre Opstande end de tidligere vilde udbryde efter Østerrigernes Bortfjernelse, hvis de pavelige Undersaatter skulde see sig skuffede i deres retmæssige, paa den hellige Faders Løvter, grundede Forhaabninger. Man haaber, at dette Sprog vil faae Overhaand i de diplomatiske Raadslagninger i Rom og at Ridder Sabregondivil begive sig til Hovedstaden for med sine Erfarmger at understøtte den østerrigske Ministers vægtige Mening.
Viborger Samler, 1832-04-24
Der tales meget om at udføre den gamle Plan, at gjøre Turin uindtagelig ved Anlæggelsen af en stor befæstet Leie. Mod Syden vilde denne Leir stotte sig til Po, mod Østen til Døire, og paa Høiderne desuden anlægges beskyttende Forter. Udførelsen af denne Plan som Kongen allerede tidligere har billiget, vilde have den store Fordeel, at ethvert polinsk System, som Sardinien vilde følge herved blev understøttet; thi Halvdelen af Hæren kunde rummes i en saadan Leir, og den vilde beskytte Hovedstaden mod enhver Fjende, enten denne saa kom fra Østen eller Vesten. Man kunde endog, uden at tage Partie, lade fremmede Hære trænge frem til Jtalien, for siden efter Omstændighederne at erklære sig.
Viborger Samler, 1832-04-24
England.
Viborger Samler, 1832-04-24
Den 14de er Reformbillens anden Læsning gaaet igjennem i Overhuset med 184 Stemmer mod 175 altsaa kun med en Majoritet af 9 Stemmer. Den tredie Læsning bestemtes ifølge Grev Greys Forslag til den første Dag efter Paaskeferierne. Mødet varede fra den foregaaende Dags Aften til Kl. 7 om Morgenen.
Viborger Samler, 1832-04-24
The Morning-Herald melder fra en paalidedelig Kilde, at en høi Person havde for nogle Dage siden havt en Samtale med en Gesandt fra sine Arvestater, under hvilken han betjente sig af følgende Udtryk: "Jeg hører, at der føres en stærk Brevvexling mellem deres Hovedstad og Berlin, og at Hoffet i sidstnævnte Stad deri alvorlig opfordres til, at forhale Ratificationen af den belgiske Tractat, indtil Reformbillen er falden igjennem; skriv De til Deres Folk, at Reformbillen ikke vil falde, men at den vil gaae igjennem, ja at den skal gaae igjennem, og sig dem tillige, at endnu aldrig nogen Minister har saa fuldkomment besiddet sin Konges Fortrolighed, som Grev Grev gjør nu."