JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Den Hanoveriske Ritmester Ris bach hafver med et Parthi Novo porte plyndret, Guarnisonen derudi, nedhugget og med stoer Bytte til Nissa lyckeligen ankommen. Den 3 hujus hafver Tørckerne af den Festning Canischa holdet deris Aftog som skeede saaledis ved Middagstid, red den Ungariske General Grefve af Bathyani i Staden, da om Aftenen tilforn den Tørckiske Guarnison af Festningen udi Forstaden var afmarscheret, og derimod en Port med Tydsk Folck besat; ved hans Ankomst kom den Tørckiske Commendant hannem imod gaaendis, och bad Generalen at hand vilde stige fra Hesten: Generalen svarede, at den høyeste Authoritet af Hans Stormægtigste Keyser det ey tillader. Commendanten gick saa foruden videre Complimen er til Generalen leverede hannem Nøglene, som henade paa en Guld-kiede udi en Fløyels Pung, og sagde at hand ofvergaf til hannem i Dag en Festning, des Lige icke udi Hans Keysers gandske Rige meere findes; Generalen svarede at hand med sine Med-Officirer vislig giort hafver, at de den Keys. Naade hafde annammet. Derefter befaae Generalen den gandske Festning, som efter Tørckiske sædvaane gandske var forfalden men enddog formedelst Situationen af Naturen fast. Ved Hans tilbagekomst bad Generalen, Commendanten sambt de principalste Officerer til Giest, og tracterede dem vel. Guarnisonen som bestoed ved Blocqvadens Begyndelse af 4000 Mand, hafver indtil 600 Mand af hungers Nød aftaget: Marcherede saa med Sack och Pack, samt alle Terckiske Jndbygger til Legrad Den 6. lod Generalen det Te Deum af den Vespriniske Biscop siunge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Festningen fantis 279 Canoner og Falconnetter, 35 Fyr-Mørsere. 1688 Centner Krud, 3300 Centner gammel Krud. 1170 Centener Lunte, 200 Bomber, 14000 opfylte Granater, 2120 Carcasser, 100000 Granat-Piber, 13256 StyckKugler til 40 Pund. 16000 dito til 36 Pund, 215 Kister med Pa tro. Søs 2 kroner til Pistohler, 3414 Janitskarer Bøsser. 360 Tøickiske Vogne og Laveter. 270 Batterie Søm. 1940 Centener nye Jern 2318 Stycker alleslags Handvercks Redskab, 170 Centener spunden BomUld. 1390 Sand-Sæcke, 13 Flasker med Lin-Olie.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Caperne af St. Malo hafver et rigt beladet Englisk Skib bekomme, som til Livorno skulde henseigle, og en Hollandsk Spanie Fahrer, som ofver 200000 Rdlr. er æstimeret, den Hollendske Capitain hafver sig i toe Dage værgit. Men fordi hand med trende store Capere hafde at giøre, maatte hand sig endelig give. Kongen hafver til FeldtMarskalcker forordnet for nærværende Campagne Printzen af Bourbon, Printzen af Conto og Hertugen af Maine. General Leutenant Mons. de Monglas er ved Døden afgangen af hans Charger, hafver Mr. d'Uxelles Gouverneuren ofver Elsas og General Chargen ofver Rytteriet Msr. de Rose (som af Jrland er forventendes) bekommet. Kongen hafver forbudet at ingen Officerer fra Oberster at regne, maa bruge andet Sølf-Tafel i Feld end som Skeer Gafler og Begere. Jligemaade haver Hans Mayste forbudet at ingen Generaler indtil Oberster maa lade sig tractere med andet end som gemeene Spise, og skal alle Slags Fructer, hvercken i Porcellin eller Christall Fade brugis, men i ordinari gemeene Fade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Biskopen af Beauvais som nyligen blev Cardinal, lader sig nu kalde Cardinal de Fourhin. Mad. la Dauphine er den 10 ved Klocken 7 om Aftenen med god Fornuft udi Herren hensofvet, Liget skal med det første til St. Denis henføris; bemelte Printzessinde var fød den 28. Jan. 1660. og Gift Anno 1680. Hans Mayst. og Mons, le Dauphin, haver en Cavalier til hendis tvende Herrer Brødre Churførsten af Cølln, og Bayern henskicket, dennem den Sal. Afgang deris Søster at notificere Fra Brest skrifvis, at voris Flode af en stoor Storm gandske er adspredet. Mand befrycker at Hertugen af Savoyen sig med Keyseren og Spannien skal gifve i Alliantz, fordi de hannem store Fordeeler derved forunder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Parlamentet hafver Kongen 1200000 Pund Sterling bevilliget, at betale inden St. Michels Dag. En deel Jordegods, som Jeluiterne udi Grefveskabet Staf ford eyde, og ved 800 Pund Sterlings Aarlig Jndkomst sig beløber, hafver Hans Mayst. til Mylord de la Meere foræret, og bemelte Lord gjort til Grefve af Varringten og Lord Lumley til Grefve af Chichester. Biskopen af Oxford er ved Døden afgangen. Den Spaniske Packet Fregat er nu første gang lyckeligen tilbage kommen. Hans Mayst. Reyse til Irrland skal medio May tage sin fremgang. Voris og den Hollendske Flode, som Dronningen af Spanien hafver ofver bragt, er til Ferol ankommen, og efterat den Engliske Admiral fra de andre som til Cadix, Lisbonc. vilde henseigle hafde taget Afskeed, er en saa forfærdelig Storm den 15 hujus paakommen, og continuerede den 16, men den 17 blef Stormen meget heftigere end den de forrige Dage var, saa at de fleste Skibs-Folck bekiendte, at de aldrig saadan forskreckelig Storm hafde seet, alle Skibene som var ofver 400 blef gandske afspred, nogle Skibe maatte deris store Mast afkappe og eendeel Stycker udkaste. Det Medenblicker Skib, kaldet Liebe er siuncken, Folcket blef af det Engliske Skib Ty ger salveret, det Skib kaldet Mon den af Rotterdam er ogsaa blefven med andre fleere. Den 18 var saadant stille Veyr, at der mand tilforn icke med de største Skibe kunde fahre, var Søen der gandskefuld med Chaloupper at see. Hans Mz Reyse til Jrland skal den 6 May gaae for sig, dog meenis at Hand først alle Siøhafner hvor Floden equipperis vil besee. Den 12 hafver Hans Mayst. en Acte confirmeret, som Parlamentet hafver gjort, hvorudi de Kong Wilhelm og Dronning Maria for retmessige Konge og Dronning af Engelland, Franck rige og Jrland erkiender. Jligemaade for at forekomme herefter alle Stridigheder om den forrige Parlaments Legitimation; fordi bemelte Parlament af det forsamlede Con vocation til et Parlament blef forandret, da hafver det nu siddende Parlament, alle de Acter som det forrige Parlament gjort hafver confirmeret og tatificeret. Skottland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Lord Melville er til Edenburg an ankommen, og er hand af Geheime Raadet, som Hans Mayst. høye Commissarius udi tilkommende Parlament antaget; Parlamentet, skal sig den 6 April forsamble. Collonel Hill som udi Cromvels Tid imod de Høylendere lyckeligen hafver fægtet, er af Raadet antaget, og skal hand nogle 1000 Mand imod dennem igien commandere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Jrrland. Det Danske Jnfanterie og en deel af Cavalleriet er her i Riget ankomne, Hertugen af Virtemberg er straxen fra Carrickfergus, hvorTroupperne hafver Landet, til Lisburne, hvor Hertugen af Skom berg ligger, henreist, og der af Hans Fl. Naade med all Ære og Respect, blefven bevelkommet. De Engliske sampt Trouperne af Jniskilling hafver sig den Skantze ved Ca van bemægtiget. Obrist Vollie ley hafver den anden hujus 200. Mand udskicket for at hente hos Fienderne noget Qvæg, hvilcke var saa lyckelig at de ofver 1000 Stycker store og smaa bekom; ved deris Tilbagemarch blef de af 400 Fientlige Jrrer, som sig paa Veyen hafde posteret angrebet: Men de Engliske slog dennem i Flugt og kom med deris tilbage igien. Lem ick lader Kong Jacob med all Magt fortificere. Den 19 Martii er den Franske Succurs her i Riget for Kong Jacob ankommen som bestoed i 30. Krigs og 100 Confardi Skibe, og til Korck blefven udskibet: Militien bestaar af 5500 Franske 500 Engliske, Skotter og Jrrer, 100 Heste, som mestendeelen Grefven af Cauzun eyer, mange Canoner og alle Slags Krigs-Munition og Vaaben for nogle tusende Mand, samt 400000 Rdl. i Penge. Hvorimod Kong Jacob 4 a 5000 Jrrer. under General Major Macartii commando til Franckerige henskicker, som Nationen icke behager. Kong Jacob hafver de fornemste Jrrer af den Protestantiske Religion ladet arrestere og sig deris Gods forsickret, til hvad Ende, vil Tiden lære. Spannien. Hendis Mayst. Dronningen, er den 26 Martii til Ferol 5 Mile fra Corunna lyckeligen ankommen, der aff tvende Grandes aff Spannien bevelkommet og til Corunna ledsaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Jtalien. Rom. Paven haffver en endelig Dom ladet gaae, udi de Cølniske Cannickers Appellations Sag, som deris Canonicater hafde mist fordi de Cardinalen aff Fyrstenbergs Parthi holdte. aff Jndhold, at de icke den Pavelige protection var værdig, aff aarsagen, de imod Keyseren og Riget sig hafver opsat, ey heller den forrige Paves Brefve vilde adlyde. Don Antonio Ottoboni hafver paa Pavens vegne Chur Printzen aff Saxen, Printzen af Neuburg og Grefve Gyldenled ladet tractere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Turin. Den Franske General Mons. de Catinat, som skal commandere den Franske Armee udi Jtalien er her ankommen. Valdenserne hafver ofverfaldet de Franske som laae udi St. Martins dahl, og de fleeste deraff dødet, dereffter hafver de den skønne Lands Bye kaldet, St Germain affbrændt bemelte Folck begynder nu at tilsaae og forstercker sig dagligen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Spanske Nederlande. Efftersom Marichalen af Humieres fornam at Voris haffde besat det Castell Bossu med 300 Mand, er hand udi egen Persohn med 8000 Mand derhen marcheret: Men voris, som bekom straxen Kundskab der om, sprengde Castellet og retererede sig derfra; Hvoroffver Marskalcken lod sit Folck tilbage marchere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
Den 25 passato bekom Gouverneuren af Namur Kundskab at de Franske med 4 a 5000 Mand aff Dinant, Charlemont og Philippe ville var udgangen, i Meening Sambre Floden uformodendis at passere og den Skantze, som der er at offverrumple, og siden det gandske Land sticke i brand: Hvorpaa Gouverneuren alle Ryttere, Dragoner og omtrent 2000 Mand Jnfanterie aff Festningen loed udmarchere, de Franske Passagen offver Strømmen at forhindre, og marcherede strax i egen Persohn med sin Guarde, og Cavalleriet til Florissaux, der hand sig ved en Skov satte, forventendis Jnfanteriet. De aff Charlere bekom samme Tid ogsaa effterretning, om de Franskis forrehafvende, gaff med 3 Canon-Skud Løssen at det gandske Land bleff allarmeret; Men hvor hastig de Spanniske ankom, var enddog de Franske passeret og Skantzen aff dennem indtaget. De Spaniske Dragoner gick ved deris An Ankomst Fienden under Øyen; Men saasom disse var 20 gange sterkere, maatte de sig indtil Skoven retirere, imidler tid ankom Jnfanteriet med nogle Stykker og attaqverede saa lyckeligen, at de i stor confusion ofver Floden igien passerede, effterladendis mange Døde paa Platzen en Obrist Leutenant, nogle Capitainer og Leutenanter Fangne, all deris Provision som de med sig førte blef paa Stæden. Udi Strømmen er en stoor deel drucknet, hvor iblant er Mons: de Langallerie Obrist Leutenant aff det Dauphiniske Regimente; siden hafver mand fornummit at de ved 5000 Mænd samt 30 Officierer tabt hafver. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
De Keyserl. bygger en Skantze ved Augst. De Franske hafver sig hos Cantonerne derofver besværget, men siunis at disse det ikke skal søge at forhindre, velvidendis at Keyseren intet imod dennem skal forretage. Capitain Bourgevis som det sidste Parti af Valdenserne saa ulyckeligen hafver commenderet, er blefven halshuggen Alliantzen imellem Kongen af Engelland og de Protestantiske Cantoner bestaar i følgende Artikler. 1. Skal Engelland for det accorderede Folck før de af Landet marcherer, 250000 Slettedaler deponere, ofver et halft Aar ligesaa meget og siden effter toe Aars forløb, endnu saa megit: Hvilcke Penge Fürich og Bern skal hafve i forvaring, og naar Krig paakommer maa de betahle deris Folck med, de forbrugte Penge skal Engelland hver vartal completere, ey heller restitution begiere for 15 Aar efter Kongens og Dronningens Død. 2. De Engliske skal ingen Fred giøre uden at Svitzerne og deris Allierede ere med indslutede. 3. Om Svitzerland blifver angrebet, skal Engelland giøre en diversion. 4. Kongen af Engelland forpligter sig at forskaffe de Evangeliske Cantoner fri Handel udi det Romerske Rige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-04-01
5. Om de Svitzere for Engelland skyld skulle komme til skade, skal Kongen ingen Fred in gaae for Svitzerne Satisfaction bekommet hafver. 6. Officerernis nomination beholder det store Raad. 7. Maanedligen betalis for hver Soldat, 7 Rdl. hvoraff Capitainen til under Officerer. nis Gage deraff 2 niuder. 8. Til Reyse Penge skal dennem betahlis 3 Maaneds Gage, aff hvilke tre Maaneder inden 2 Aar skal affortis, og den tredie beholder Capitainen. 9. J det ringeste skulde de 4 Aar tiene, men alleniste i Rigerne og ey til Siøs. 10. J Marcken skal i det ringeste et Regiment blifve tilsammen, og i Guarnisonen et Compagnie. 12. J fald Svitzerland kom i stor Nød, skal de magt hafve at kalde Folcket tilbage eller i det ringeste nogle Officerer. 13. Marqvetenterie skulde være Toldfri 14. Hvis de til Folckets Nødtørfft fra fremmede Stæder fører skal ogsaa være Toldfri og de Siuge vel forsørget. 15. Hans Mayst. lofver at underholde paa de Engliske Universiteter 24 unge Svitzerske Studiost som i alle 3 Faculteter maa studere. 16. Alliantzen forblifver ved Magt saa længe Kongen og Dronningen lefver. 17. Efter en Feldslag bekommer hver Soldat en Maaned Gage. 18. Compagnierne skulde være 200 Mand stærk. 19. Denne Tractat skal kaldis Foreenighedens Tractat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Kiøbenhafn. en 1 hujus er Kongl. Majestets Geheime Raad, Hr. Michael Wibe, til en hvers beklagelse, om Eftermiddagen ved Døden affgangen; Samme Hans Liig blef den 23 om Aftenen ved en Høy-anseelig Comitatudi det nye Capell ved St. Peders Kircke nedsat, hvor D. Lassenius en skiøn Parentation dend Salig Herre til Ære, forrettet hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Den 21 ere 31 Studentere gjort til Philosophiæ Baccalaurei. Den 28 ere efterskrefne blefven Philosophiæ Magistri: Nemlig, Dn. Fridericus Brandt, nuper Gloriosissima Reginæ Matri Sophiæ Amaliæ à concionibus Aulicis, Ecclesiarum Nicopiæ & Systoff ti Pastor, Australis Falstriæ Præpositus. Dn. Petrus Liischer, Pastor Regius aule Glückstadiensis. Dn. Janus Schelderupius, Pastor Ecclesiæ Saranæ & adjunctarum Petroburgensis & Kindeltoffiensis. Dn. Nicolaus Seidelin, Pastor Regius arciScanderburgensis. Dn. Jacobus Christierni Klinte, Præpositus Ferøensis. Dn. Jacobus Birch, Pastor Stubbeløbingensis senior in officio. Dn Justinus Röeg, Pastor Ecclesiæ Wiburgens sis Dominicanorum. Dn. Gregorius Johannis Varde, Vice-Præpositus Feröensis. Dn. Georgius Pauli Lundager, Pastor Ebønderupensium & Nødeboensium, & VicePræpositus Holboensis in Sælandia. Dn. Christianus Laurentii Mariagrius, Ecclesiæ Divæ Virginis qve Hafniæ est Com minister. Dn. Johannes Christophorus Jacobi Eilette, Pastor Primarius Ecclesiæ Rincopianæ ur& Rindomensis. Dn Jacobus Nicolai Serorberg, Pastor Spielderupensis & Smeerupensis. Dn. Christianus Laurentii Wellejus, Pastor Lintrupensium & Hiertingensium in Cimbria australi. Dn. Tet Dn.Fridericus Thomælyngbye, Pastorlynbyensis & Albögiensis in Cimbria. Dn. Carolus Coccius, Comminister Christianiensis. Dn. Johannes Petri Svane, Pastor Dalbyensis & Thurebyensis. Dn. Johannes Oxenius, Pastor Dedesdorpensis in Würden. Laurentius Georgii Fog; Designatus Pastor Ecclesiæ D. Catharinæ Ripensium. Gregorius Zimmer, Designatus Pastorsteenlosensis & Wexöensis in Sælandia. Magnus Andre Regelius. Baul Holst. Georgius Georg, Sorterup.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Tydskland. Af det Holsteinske. De Lyneborgiske Trouper som hidindtil siden at de Altonauiske Tractater blef sluttet, med Kongelige Mayestets Bevilling udi Hans Førstel. Durchl. aff Holstein Gottorffs Tienniste haver opholdet, ere nu til deris Lande igien hiem marcheret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Kønigsberg. Efterat de Polniske Ambassadeurer vare ankomne, hafver Hans Chur-Førstl Durchl. den 14 hujus Hyldingen af de Preusiske Stænder annammet; Førend Stænderne aflagde deris Eed sagde den eene Polniske Ambassadeur, at Republicquen af Pohlen tilstædede at de maa Hyldige deris Første efter Tactatens Jndhold, som imellem Pohlen og dend Salig Chur-Første aff Brandenborg var sluttet: Men ved Familiens Affgang at være igien til Pohlen forfalden; Hvilcket Stænderne iligemaade med Eed maatte bekræffte. Hans ChurFørstl. Durchl. gaar ey selff med udi Campagnen, hvorfore Feldt-Mar skalck Dørffling Commando er overgiffvet. Mynster. Det Førstelige Laboratorium er med 17 Personer, iblant hvilke Obrist Corfey Søn tællis, samt 400 Carcasser og Bomber opsprungen. De 6000 Mænd, som voris Biskop ved Rhinstrømmen i Aar henskicker, og med de andre Allierede sig skal conjungere, hafver holdet deris Rendevous, og marcherer nu til de andre. Lyttig. En Sergeant som laae udi Guarnison til Huy haffver med de Franske corresponderet, og var sindet at forraade Staden. Men saasom hans Correspondentz bleff aabenbaret, haffver Gouverneuren hannem ladet arrestere, og er hand allerede leffvendis blefven parteret, og lagt paa Steyle; Hans Cammerater hafver ocsaa deris velfortiente Løn bekommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Neder-Rhinstrømmen. De Allierede som sig udi det Cøllniske skulle. le forsamle, marcherer fra alle Kand ter; Dog kand mand ikke endnu fornemme, hvor Rendevous skal holdis. De Franske forsamler sig ved Trier, men det lader sig ansee, at de der ikke meere end en flyfvende Leyer skal kunde holde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Ober-Rhinstrømmen Den Stad Bingen haffver de Franske gandske udplyndret. Et Parthie Husarer, som Vagten inden Slagbommenved Freyburg hafde nedhugget, erdasamme Stads Guarnison ved en Moratz blefven indhendtet, deraf ofver 30 Mand nedhugget, tilligemed en Capitain og nogle Gemeene fangen. Dend Franske Armee forsamler sig ved Landau, hvor de Monsr. le Dauphin er forvendtendis. Dend Keyserlige Feldt-Marskalck Dyne vald er til Sintzheim udi Pfaltz med 6 Regimenter ankommen, de andre Regimenter ere i fuldkommen March derhen. Neckar-Strømmen imellem Heydelberg og Rhin-Strømmen er sterck aff de Tydske besat, paa det at de Franske ikke skulde komme der ofver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Wien. Hans Kæyserl. Mayst. hafver Kæyserindens Obrist Hofmester, Grefve af Wallenstein beskicket til at være Obrist-Kammerer, og Capitainen ofver Hartschier Grefve af Mansfeld igien i hans Sted indsat. Og hans Charge Capitainen ofver Trabante Gvarde Coloredo allernaadigst confereret. Grefve Frantz af Stahrenberg hafver Kæyseren nomineret til at være Envoye extraordinaire i Sverig udi Grefve af Nostitz Stæd, som begiærer at maatte blifve afløset. Den Kongl. Danske Extraordinair Envoye Hr. von Lilien kron er her ankommet; hvorimod den Kongl. Resident Piper igien er bortreist, og af Hans Kæyserl. Mayst. med en Guld-Kiæde ved hans Afskeed vorden regaleret. Margrefve Louis af Baden er her ankommen, Hans Kæyserl. Mayest. er af hannem begiærendes at hand Armeen i Aar igien udi Ungarn vilde commandere. Feldmar¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
schal Caprara er til den Armee som ved Rhin-Strømmen sig skal forsamle henreist; Jndtil nu fornemmis icke hvosom udi Hertugen af Lothringens Stæd skal commandere. Hans Kæyserl. Mayest hafver de tvende Obrister de Pacc og Magni gjort til General Majorer. Den 9 hafver Torden udi det Kæyserl. Slot Laxenburg udi Kæyserens Sal indslaget, just paa den Tid da Kæyseren vilde gaae til Bords og omendskiønt Salen var fuld af høye Ministrer og Cavallerer, nedfaldt nogle til Jorden, oc endeel deris Klæder blefve forbrændte, er det dog alligevel til alle Menniskes Forundring foruden Skade afgaaet. Un Tet 2
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Ungarn. Jndtil nu forefalder intet synderligt,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
uden at de Christne continuerlig udgaar paa Parthi. Feldtoget skal neppe før midt i Junio Maaned begyndes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Polen. Rigs-Dagen er den 7 hujus lyckeligen blefven endiget; Republicken hafver bevilget at fortsætte Krigen imod Tørcken. Den Tartariske Horde hafver tvende gange i en kort Tid, gjort Jndfald i Riget, oc megen Skade med brænden, plyndern og Folckets bortføring foraarsaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Engelland. Londen. Om Skier-Torsdagen hafver deris Mayesteter icke toet Fødder paa nogen Fattige. Men i den stæd, blef udi Bancket-Huuset paa Withal 68 stoere Træfad sat paa Bordet, udi enhver var 3 tørre Fiske, 40 Sild og 3 Brød, omkring Bordet stode 40 Mænd og 28 Qvinder (som deris Mayesteters Alderdom anviste) derefter kom Biscopen af St. Assaph og forrettede Guds Tienniste, og gaf enhver af disse Fattige et Fad, giorde siden en Bøn og loed siunge en Psalme, da dette var skeet, gaf hand enhver en Pung med 20 Engliske Skilling, 4 Allen Hollandsk Klæde og 5 Allen Læret, gjordte endnu en Bøn, gaf dem enhver en Skaal med Vin, velsignede dem og loed dem saa fra sig gaae. Lord Lumley er icke blefven Grefve til Chichester, men til Scharborug. Kongen af Spanien hafver med et Krigs Skib en Envoye extraordinaire hidskicket, som Hans Majestet hafver tacket for Dronningens Transport. Ridder Clondesley Schovel, som en af Hans Mayest. Krigs-Skibe commanderer, hafver et Krigs-Skib af 20 Stycker, hvilcket de Franske tog fra os i forleden Aar, i Revieren som løber til Dublin borttaget, og adskillige Kopfardi-Skibe tvungen at løbe paa Grunden; Denne Action gaf stoer Allarm udi Dublin, saa at
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Kong Jacob i egen Persohn med 2 Regimenter Jnfanterie og et Regigiment Cavallerie, kom til Stranden for at beskierme Kusterne. Admiral Ryssel, som Dronningen af Spanien hafver ofverført, er med 6 Skibe til Pleymouth tilbagekomne; De andre Skibe som hand hafde med sig, ere Strædet passeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Parlamentet hafver bevilliget at Dronningen udi Kongens Fraværelse skal hafve Regieringen. Jligemaade er en Bil af dennem forfærdiget. diget, hvorudi befalis, at enhver som er ofver 16 Aar gammel, Kong Wilhelm og Dronning Maria, efter en sær Æd som dertil er opsat, maa sværge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Af nye Engelland fornemmes fra Mevis, at Gouverneuren der i Landet, 500 Mænd til de Øer Bartholomens og St. Maria, som de Franske eyer, hafver henskicket, for at ruinere dem, som ogsaa vel lyckedes, at de straxen der blef Mester, for brændte derefter deris Boelige og tog foruden de Negrer 700 Personer til Fange; J denne Action hafver de ickun 10 Mænd mistet. Derfra seiglede hand til St. Martin, og tracterede samme Eyland paa forrige Maade, men tabte der 30 Mænd. Jmidlertid kom de Franske af St. Christoffel med 5 Skibe og 700 Mænd de andre til Hielp; men saasom de Engliske sig straxen ved deris Ankomst forskantze, forventendis 3 Skibe, et af 40 og toe af 20 Stycker, hvorved Gouverneuren lofvede at forstrecke dem, torde de Franske ey vofve at attaqvere disse. De Engliske Skibe gick saa om at angribe de Franske, og befandt at de hafde Landet, de Engl. Folck slog saa de Franske i Flugten at de sig udi Biergene maatte retirere; Efter disse Seyervindinger kom de Engliske lyckeligen tilbage. Capitain Hevitsen hafver den Øe Maria Galant plyndret, Skantzen erobret og Styckerne fornaglet. Siden den Tid ere de Franske med 5 Fregatter af Europa blefven forstærket; dog ere de Engliske i saadan Postur, at de sig ey hafver at befrygte. Skottland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-05-01
Parlamentet hafver sig den 15 April forsamlet og er endnu intet der udi fore gangen, thi de sig icke kunde foreene, paa hvad maade Kircke-Regieringen skulde fast sættis, hvorfor de Commissarier hafver udvælget, som en Modeel af Moderate Presbyterianiske Kircke Regiering, Parlamentet skulde ofvergive.