JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-08-17
Om Hørrens Behandling hedder det i "Amtsbeskrivelsen, over Hjørring Amt, at Hørren saaes sædvanlig i Grønjord og lykkes godt, især efter Mergel, hvorefter den bliver renere end i Gjøde, saaledes saaes den paa Fuglsig i merglet Hedejord, og der tilvirkes aarligen 16 a 24 Lpd. J Jennit, Elling Sogn, har man erfaret, at den paa den med Aske gjødede Grøn jord opnaaer en sjelden Høide og bliver meget reen.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Pastor St. St. Blicher beretter for Viborg Amts Vedkommende i "Amtsbeskrivelsen, at næsten uden Undtagelse vælges til Hørsæd den udhvilte Jord, eller den Græsgang, som skal indtages til Dyrkning, og i hvilken for det øvrige saaes Gjøde= eller Grønjords=Byg. For at kunne dømme om, hvorvidt den nuværende Hørproduction er tilstrækkelig til Landets Behov, eller hvormeget endnu dertil udfordres, maa Jndførelsen af Hør fra Udlandet tjene til Veiledning.
Jyllandsposten, 1841-08-17
J 1837 er indført til samtlige I 1838 var Jndførselen: danske Provindser. Uheglet Hør . . . 1,282,230 Pd. . . . 1,663,419 Pd. veglet . . Horfrø. . . 2,044 Tdr. . . 2,543 Tdr. Uheglet Hamp. . 1,616,644 Pd. . . . Pd. Heglet Trykket Lærred . 12,436 - . . . 10,577 Bleget Hør= og Hamp=Lærred, 229,769 – . . . 29,115 - Ubleget Hør= og Hamp-Lærred, 480,733 – . . . 352,333 : Garn . . . . . . 122,307 – . . . Traad . . . . . . 8,595 – . . . 7,433 - Mod Hørrens Dyrkning, siger, Kammerraad Drewsen i Hages Beskrivelse over Kjøbenhavns Amt, staaer dens videre Tilberedelse, hvortil vore Folk og vore Redskaber ere lidet skikkede. Kunde Landmanden, efterat Hørren var rusket og røddet, sælge den, og overlade Hørsvingeren dens Forædling, saa tvivler jeg ikke paa, at denne Avl, især da Frøet har temmelig Priis, vilde i de kraftfulde Avlsbrug blive indført. Skal derimod Hørrens Forædling forblive et Arbeide for Landmanden, saa vil man forgiæves udtømme Præmier og Opmunringer, og hvad endda tilvirkes, vil stedse blive et ringe, Product i Forhold til hvad det under en øvet Haand kunde blive. Dens slette Behandlingsmaade vil vise sig igjennem alle Trin, i Lærredet, i Kludene og tilsidst i Papiret." Fra flere Sider hører man derfor Ønsket udtalt om, at duelige Hørberedere aarlig maatte udsendes for at gaae Bonden tilhaande dermed. Kammerraad Drewsen, Schroll, Kjøbmand Jacobsen og Dannebrogsmand Wulff ville af den Aarsag, at Høravlen bliver saa slet røgtet af Bondestanden i Danmark, at Landmanden skulde sælge sin Hør, efterat den er rusket og røddet, og overlade tilHørberederne dens Forædling. Til en Hørberedningsanstalt (hvoraf der endnu kunde ønskes mange anlagte i Landet) hører først og fremmest et Huus, hvori Hørstraaet kunstigen kan tørres forinden Brydningen. Det paa Kjøng er hvælvet, grundmuret, 12 Alen langt og 6 Alen bredt. Paa den ene Ende er et Vindue, udvendigen forsynet med en Jerndør, paa den anden Ende er Døren indvendigen beslaaet med Jernplader. Midt paa den ene af de længste Sider staaer inde i Huset en muret Ovn, oventil og paa Siderne beklædt med Jernplader. Fra Ovnen udgaaer horizontalt et Jernrør, som siden stiger lodret op gjennem Loftet ind i Skorstenen. Herved fordeles Varmeen. Ovnen ildnes udvendigfra- og fra en mindre Tilbygning. Ovenover Ovnen er anbragt Jernstænger, som sammenbinde de modstaaende længste Sider af Huset. Over disse Stænger lægges igjen Lægter, paa hvilke Hørstraaet udbredes.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Ved Brydemaskinerne anseer man 50 til 60 Valser nødvendige, som da kunne bryde i 1214 Arbeids timer over 80 Lpd. Straa, som give 20–35 Lpd. Hør og Blaar. En Brydemaskine med 5060 riflede Valser af Zink, og øvrigt Tilbehør, en Renssemaskine for Hør og en Rensemaskine for Blaar koste mellem 1500-1600 Rbd. En Bygning med Gang hjul, liggende Axel m. m. kan udføres paa Landet for mellem 20002500 Rbd. En Skuur til Hørstraa 500 Rbd., en Brydemaskine med 5060 Valser og dertil hørende Rensemaskine, 1500 Rbd., bliver 4500 Rbd.; en Reservemaskine med 36 Valser 800-1000 Rbd. Hele Værket vil saaledes omtr. komme paa 5000 Rbd.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Etatsraad Rawert slutter sin Bog om Høravlen, saaledes: Høravlens Vigtighed for Danmark har længe været erkjendt og erkiendes mere og meere med hvert fremskridende Aar; at denne Avl ogsaa saavel med Hensyn til større Udbredelse, som til Forbedring er tiltaget, derom leverer ovenstaaende Skildring tilstrækkeligt Beviis; imidlertid er Tidspunctet nu kommet, da Fremskridtene ikke alene maae vedligeholdes, men ogsaa frem skyndes; thi meer end nogensinde for aabner sig Udsigt til lønnende Afsætning for Productet. For at give Veiledning til med større Sikkerhed at kunne lægge Planen til, hvorledes den fremtidige Fremskriden bør ordnes, naar det tilsigtes at understøtte den, er det, at ovenstaaende Fremstilling er blevet til, en Fremstilling, som ene er grundet paa de meest uforkastelige Vidnesbyrd, og hvortil er føiet til videre Veiledning nogle enkelte Sammenstillinger med dertil svarende Forhold paa eenkelte Steder i Udlandet. Maatte denne Fremstilling bidrage til dens Øiemed, er Formaalet med den opnaaet. En mærkelig Kundgjørelse.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Til de Eiendomsbesidderes Efterretning, som have und løste Bankhæftelser i deres Gaarde, have dHrr. Mæglere Hansen & Jersild i Kjøbenhavn bekjendtgjort efterstaaende Annonce, der paa en Tid, da snedige Pengespeculanter graadigen søge at fralokke Bønderne den Fordeel, som bør tilfalde dem ifølge Bankbestemmelserne, fortjener strax at gjøres bekjendt over hele Landet; den lyder som følger:
Jyllandsposten, 1841-08-17
Undertegnede tilbyde sig herved, at indfrie Hæftelser til Banken, og, hvis denne er mindre end 100 Rbd., supplere det Manglende, saaledes at derfor erholdes en Actie i Banken, saavelsom at kjøbe allerede udstedte Qvitteringer for indbetalte Hæftelsesbeløb, imod en Avance af 2 a 3 Rbd. pr. Actie. Vi skulle tillade os her noget tydeligere at fremsætte dette, og derved holde os til det af Hr. Nathansen i den Berlingske Tidende Nr. 79 anførte Exempel, naar altsaa en af de mindre Eiendomsbesiddere har en Bankhæftelse, hvis af løselige Sjettedeel er 20 Rbd., udbetale vi disse 20 Rbd. for ham til Banken, supplere derpaa Beløbet med 80 Rbd., saaledes at derfor erholdes en Actie i Banken og betale en Actie, hvis Børs prisen f. Ex. er 114, med 111 a 112 Rbd., hvorved den Vedkommende, foruden at fritages for Renten af Bankhæftelsen, uden ringeste Tilskulfra sin Side, erholder en Avance af 11 a 12 Rbd.,der er sex Gange saa meget som af Hr. Nathan, sen er anført som det sædvanlige. Det er naturligviis en Selvfølge, at Avancen vil blive den samme, hvad enten Hæftelsesbeløbet er større eller mindre. Skulde et heelt Sogn ville forene sig om, samlet at indfrie det hele Sogns Hæftelse paa den af os foreslaaede Maade, vil dette naturligviis være os saameget behageligere og vilde i saa Tilfælde de af Hr. Nathanson anførte Sogne, Bryndbyster og Høierup, erholde, det første, en disponibel Capital for Øieblikket af 34 Gange 12 eller 408 Rbd., istedetfor efter Hr. Nathansons Forslag 300 Rbd., og det sidste Sogn 30 Gange 12, eller 360 Rbd., istedetfor 100 Rbd.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Enhver Eiendomsbesidder, der altsaa i ommeldte Tilfælde vil henvende sig til dHrr. Mæglere Hansen & Jersild, kan saaledes undgaae det af listige Pengemænd opstillede Garn.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Nyheds-Post - I et Brev om Struensee hedder det i den Frisindede Maaden, Struensee erhvervede sin Høihed paa, gjorde ham i Publikum afskyelig, og hans Vellyst paadrog ham Foragt. Men den Latterlighed fortjente han langtfra ikke, som Generalfiskalen, Justitsraad Wivet, søgte at kaste paa ham. Havde Struensee havt andre Raadgivere og Vennen end Grev Ranzau, General Gahler, Grev Holstein, Enevold Brandt, Falkenskjold a., saa vilde hans Foretagender have været mindre voldsomme. Adelens Hovmod tugtede Struensee ved alle Leiligheder. De bleve ei Embedsmænd uden de applicerede sig. J denne Ministers Tid maatte de derfor lægge sig efter at lære Noget, saa der endog efter hans Fald vedblev Noget af den Smag, han paatvang dem. Bondestandens Vilkaar søgte Struensee at forbedre. Collegier og Embedsmænd bragte han til at arbeide. Man saae da ei Memorialer ligge i halve Aar og længere til Erklæring. Kjøbenhavns Politi forbedrede denne Minister; Hovedstadens Gader bleve holdte rene og bedre oplyste Den urimelige Overflødighed af Baand, Nøgler og Characterer nød i hans Ministerium intet bifald. Den slette Indretning i Hovedstadens mange Jurisdictioner afskaffede Struensee ved Hof= og Stads=Rettens Organisation. Collegierne hindrede han i deres despotiske Maade at erhverve kongelige Resolutioner paa, der betoge Private deres Ret og Tilflugt til Landets Love tilstodes Enhver. Kort, i mange Tilfælde viste Struensee Lyst og Jndsigt til at befordre Rigernes Vel. Men hans slette Handlinger overballancerede hans gode. Forvovent var det, at han, som af 24 Timer vel kun anvendte et Par om Dagen til alvorlige Forretninger, turde paatage sig at regiere Staten. Dog, Selvtillid og Vellyst var hans Characteer. Ogsaa var det en stor Feil, at Struensee ei kunde Landets Sprog, der alligevel for den Tid noget kan undskyldes, da flere af vore Ministre vare baade for og efter ham i samme Fald Af flere Subskribenter er Foreningen til Kunsten Opmuntring bleven anmodet om, at udgive Orla Lehmanns Portrait i samme Størrelse som den kongl. Families, idet det i Opfordringen hedder, at vist saagodt, som Enhver i hele Landet ønsker at have hans modige Træk(der oplive den Stærke og styrke den Svage) daglig, men især ved næste Stænderforsamling, for Øiet. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-08-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-08-20
rianoppesten. Udgivet af et Selskab. de Aarg. Fredag d. 20. August 1841. No. 63.
Jyllandsposten, 1841-08-20
Om Folkeforsamlingers Betydning. Et meget uheldigt Veir indtraf, da Folkefesten paa Bulbjerg den 9de Julii sidstleden blev afholdt, og som aarsagede, at Besøget ei var ganske saa talrigt, som ifjor. Ogsaa den Omstændighed, at der ikke var nogen Anledning for Festens Afholdelse, maatte bevirke et mindre Antal. Man skal nemlig have fundet Aarstiden, Stænderinstitutionsdagen den 28de Mai, for kold, og Stavnsbaandets Løsningsdag den 20de Juni, som ogsaa skal have været paatænkt, indtraf iaar en Søndag, som ei fandtes passende. Man havde derfor, som sees, valgt en ligegyldig Dag. Jmidlertid herskede der efter Omstændighederne Munterhed, Enighed og Lighed i den blandede Forsamling, der bestod af Folk af alle Stænder og saaledes ogsaa endeel Bønder, samt end- og over 9 Mile ellers Tilreisende. Et lille Fyrværkeri afbrændte om Aftenen, og i Salonen i Bygningen dandsedes. En bedre Restauration og et bedre Dandsetelt havde været ønskeligt, men Mangelen heraf skal dog formedelst indtrufne Omstændigheder ei kunne tilskrives vedkommende Bestyrere, og det kan derfor vist ventes, at det næste Gang vil blive noget anderledes.
Jyllandsposten, 1841-08-20
I Anledning af Ulfeldtsstøttens Nedtagelse indeholder den Frisindede, følgende skjønne poetiske Betragtning "Da vi desuden Mindet gjerne see Om Udaad imod Fædrelandet fjernet, Skal Støtten, reist til evig Spot og Spee, Hvorom Aarhundreder har steenfast værnet, Nedrives og bortføres. - Kongen bød; Det som Guldæbler i en Sølvskaal lød. Ja, ikke blot til Skatteborgers Tarv. Skal sløifes nu det fæle skumle Minde, Som fra den grumme Old vi fik i Arv, Og kneiser strunkt, mens Meget sank herinde; Men, ogsaa for at fjerne evigt Had, Bønhørte Kongen det, hvorom man bad. Som Konge og som Christen var det talt Hav Tak, og Konge, det skal Saga gjemme: Og kan Dit Folk Du ikke give Alt, Hvad Tidens Fylde bød det at istemme, Det Frisind, som udtalte hine Ord, Dog faldt som Frøkorn i en frugtbar Jord Nu skal en martret Aand ei manes meer, Ei paa de skjændselsfulde Runer pege: Nu ingen Mand af Støtten bitteert leer, Om hvilken Drenge Høg og Duer lege: Nu ingen Dansk skal sige: J mit Land J Steen staaer Udaad – Daad i Flyvesand Erkjendtlig takke vi Dig, Christian. At Fordoms stærke Magt Du vilde fælde. Det er os Sandsagn, at Du, hvor Du kan, J Tidens Aand indlempe vil Din Vælde. O, maatte dog, som Støtten - Tvivl til Trods Hver Steen borttages, som end tynger os, Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-08-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-08-27
Frands ren. Udgivet af et Selskab. Aarg. Fredag d. 27 August 1841. No 65.
Jyllandsposten, 1841-08-27
Ved denne Proclamation har Fædrelandet, tilladt sig, at gjøre følgende bemærkning: "Høistærede Hr. Collega! Det gjør os særdeles ondt, at De selv har fortalt – hvad der forøvrigt er meget rigtigt -at Bønderne ingenlunde behøve at lægge deres Hæftelser sammen, men at de kunne supplere hver Hæftelse for sig; thi deraf see vi, at det er mod bedre Vidende, at De gjør et Forslag, hvis vedkjendte Øiemed ikke er saameget som muligt at befrie de nuværende Bankactionairer for Deeltagere i Actierettens forventede Fordele, men at fremme Bøndernes Vel, hvilke De jo erklærer at være høist vankundige i slige Sager, medens De selv unægteligen er, og endnu langt meere bilder Dem ind at være, en saare kløgtig og kyndig Mand. Vor høistærede Collega er nemlig en meget for god Regnemester, til at De ikke skulde kunne sige Dem selv, at naar 20 Bønder, der hver have en Bankhæftelse paa 5 Rbd., slaae disse sammen til at udgjøre 100, og nu sælge den derfor erholdte Bankactie for 120 Rbd., da giver dette for hver af dem ikkun en Profit af 2 Rbd., men naar de supplere hver sine 5 Rbd. til 100 og nu sælge deres 20 Actier hver for 120 Rbd., saa bliver det en reen Gevinst af 20 Rbd. for hver især, – og høistærede Collega, at 20 Rbd. er mere end 1 Rbd., det maa en Mand, der har skrevet saameget om Pengevæsenet, nødvendigviis vide. Det gjør os derfor meget ondt, høistærede Hr. Collega, reent ud at maatte sige Dem, at De, som udgiver Dem for en stor Bondeven, og som har opkastet Dem til Bøndernes baade offentlige og private Raadgiver, ikke blot har givet disse, som De selv erklærer for dumme, et slet Raad, men endog har givet det mod bedre Vidende, hvilket ingenlunde er kjønt af Dem, høistærede Hr. Collega, Sognene Brøndbyster og Høierup ville altsaa ved at henvende sig til dHrr. Hansen og Jersild kunne fortjene 768 Rbd. med langt mindre Uleilighed og med langt mindre Pengendlæg, end de vilde kunne fortjene 400 Rbd. ved at følge det Forslag, som er gjort af høistærede Collega, den Berlingske Tidende, den store Bondeven."
Jyllandsposten, 1841-08-27
Da den "Berlingske Tidende", nu vilde give Sagen det Udseende, som om den havde havt Bondestandens Fremtarv til Øiemed ved hiint Forslag, hedder det i Fædrelandet: "Fy skamme Dig, Berlingske, at Du tør sige saadant noget, Har Du da bidt Hovedet af al Undseelse, har Du da reent vænt Dig af med at rødme, eller troer Du, at Dine Læsere ere dummere, end Du siger Bønderne ere, Eller har Du maaskee glemt, at Du med rene tørre Ord har sagt, at de skulde sælge de Bankactier, de ved Sammenlægningen erholdt? – glemt at Du taler om en disponibel Capital paa 300 i Brøndbyøster, paa 100 i Høierup, og saa fremdeles i hvert Sogn hele Landet rundt, – glemt, at Du endog disponerer over denne Capital til Mosers Udtørring, Kornrensningsmaskiner osv. Hvormed skulle Moserne blive udtørrede, hvis ikke med den disponible Capital, Hvor skulde den disponible Capital komme fra, hvis ikke ved Salg af Actierne? Eller skal Meningen være, at Bønderne paa eengang skulle sælge deres Actier, for at faae disponible Capitaler, og ikke sælge dem, for at kunne høste vedvarende Nytte af deres Actieret? Eller skal den vedvarende Nytte bestaae i Kornrensningsmaskinerne og de udtørrede Moser, Men kan Høierup da ikke kjøbe ligesaa mange Maskiner for 360 Rbd. som for 100 Rbd., Eller skal det Fortræffelige ligge i, at de gaae i en fælleds Kasse, men kan da de 360 Rbd. ikke ligesaa godt gaae i en fælleds Kasse som de 100 Rbd. Hvordan man saa end vender og dreier det, bliver hele Forskjellen den, at Du, Berlingske, vil for lokke Bønderne i Høierup til at sælge 360 Rbd. for 100 Rbd., hvilket for dem vilde være en meget slet Handel. Og til saadan Handel vil Du ikke blot forlokke dem i Høierup men alle Bønderne over hele Landet. Fy skamme Dig Berlingske, Du store Bondeven! Et svar ringe, dog velmeent lykønsknings hvad Hr. Georg Carstensen, Figaros" udødelige Redactor. Mel. Herr Peder kasted Runer over Spange.
Jyllandsposten, 1841-08-27
Herr Georg kasted Runer over Spange, for Abonnenter til sit Blad at fange saa løfted han sit Anker, saa fik han bliden Bør og seilede til Danmark og til de danske Møer. 1 Fagre Mand, nu du Folkets Hjerter, fryder med Vauxhall og Koncerter, Fagre Mand! :Ja, faare Georg, stolte Jean de France! Gid altid du maa holde god Balance! Gid Abonnenter regne maae ned til Figaro, mens smukt vor Strandløgskrone sig om din Lok mon snoe. 1. Odin Plan, hvor den var dig værdig! Sikkert den i Paris blev færdig. Fagre Plan, i Vist Slutteriet ei dig ennuyerte; thi du i Mag sad hist og spekulerte paa de Maskinerier, du siden fik i Gang, da du til Fryd for Folket kom hjem til Dannevang. 2. Abens Svand, Torsken, Strandlogskronen, bringer dig takfuld Nationen. Fagre Torsk, 1 Otag mod Torsken, spiis den op med Gammen, Vist du og den de passe godt tilsammen: thi see den ind i Øiets det geniale Blik, dit eget, faare Georg, det ligner paa en Prik. 3 Slyng omkring Panden Strandlogskrandsen, pryd dig med Abekattesvandsen, Fagre Svands : Du søgte Folk ved Klokkespil at fryde; men kummerlig det syntes Hver at lyde, og som den første Klokker, det største Klokkefaar du i Litteraturen med Carillonen staaer. Klokkens Spil Portesenillen ringer. til dens Grav, sørgelig det klinger. Fagre Spil, :
Jyllandsposten, 1841-08-27
Nu som Barberen i Sevilla svinger du dig for Folket frem paa Zephyrvinger; men at din Kniv er sløvet, den har saamange Skaar, du var, du er, du bliver det samme Klokkefaar. i Kron vort Haab, giv en Maskerade! Den vil vist gavne dine Blade. Fagre Haab, Man i Provindsen maa paa Labben sue, ei noget Vauxhall faaer man der at skue. O reis igjennem Danmark, maskeert fra Top til Taa, i tusindviis du sikkert vil Abonnenter faae. 1. Kom, beklædt med Lithografier, for og bag, som Tapetserier. Fagre Syn : Naar saa broget Dragt Du for os træder, da skal vi applandere til din Hæder: thi grib din Brix i Haanden, tag Allunshandsker paa, at i din fulde Glands du for Danmark frem kan staae. 1. Vi dig et Monument oprette, Harlekin, vi som Jndskrift sætte: Fagre Navn, i Nyheds=Post.
Jyllandsposten, 1841-08-27
J Corsaren Nr. 42 hedder det: Da der af Oppositionsbladene er blevet klaget saa meget over den langsomme Procesmaade her i Landet, hedder det, at der vil blive oprettet en ny Domstol, hvorunder politiske Actioner og navnlig Pressesager kunne nyde en hurtigere Fremme. Vi troe gjerne dette Rygte, da vi vide, at Regjeringen i disse Sager gjerne for længe siden havde brugt kort Proces. – "Dagen" ønsker, at Kongen vilde udnævne en Historiograph til at skrive Danmark senere Historie. Vi indskrænke os til at ønske, at Kongen vilde tillade en Mand at skrive nævnte Historie. – Adskillige Skumlere søge undertiden at skaffe den Mening Jndpas, at man godt kan blive Ridder uden at have Fortjenester. Gud skee Lov, dette passer da i alt Fald ikke paa Danmark – idetmindste kunne vi fremføre mange Beviser for, at Decorerede virkelig ere fortjenstfulde Mænd. Rækken af de herhen hørende Exempler aabne vi idag med Følgende: En af dem, der bleve Riddere ved Formælingen, agter at gavne sine Medmennesker ved et Værk om falsk Spil for derved at give dem Afsky for falske Spillere. Den største Part af sit Liv skal han have tilbragt med at samle Materialier hertil, hvilket borger for Bogens Ypperlighed. Kjøbenhavnsposten, er fremkommen med en dobbelt Anke imod os: Først, at vort Svar i sidste Nr. til dens Theaterrecensent ikke var vittigt nok et ikke gjorde Nar nok af ham. Vi skulle en anden Gang stræbe at være heldigere. Den anden Anke gaaer ud paa, at vi ikke have saa subtile Følelser for Græsset paa Amalienborg som den, idet vil ville, at det skal bortskaffes, og den, at det skal staae der, for at man kan glæde sig ved at gaae derpaa. Vi indrømme da, at vore Følelser i nærværende Tilfælde ikke ere saa subtile som Kjøbenhavnspostens", Vor Natur bringer og ikke til at ønske at gaae paa Græs. - Et Blad berettede for et Par Uger siden, at der vare falske Sedler i Omløb. J disse Dage har man paany opdaget saadann Sedler, der ere kjendelige derpaa, at der istedetfor Paa Valuta, som Banken eier staaer: "Paa Valuta, som Banken ikke eier. En af Hovedstadens meest anseete Jurister har imidlertid erklæret at ville forsvare denne Seddelfabrikants Sag og bevise, at han ikke er nogen Falskmøntner.
Jyllandsposten, 1841-08-27
- Uagtet den kjøbenhavnske Correspondent i Viborg Av., ved at omtale nogle fra Fregatten "Bellona, i Amerika stedfundne Desertioner, gjør sig megen Umage for at forsikkre, at disse ingenlunde hidrøre fra nogen stræng Behandling ombord, ere der dog de, der mene, at Correspondenten, havde gjort bedre i, ikke at bringe denne Sag paa Bane, saameget mere som efter Landingen tvende Matroser af Besætningen skulle have lagt Haand paa een af Skibets høiere Officerer, og et saadant Skridt, hvor ugrundet og uretfærdigt det end kan være, dog tiltrækker sig Menigmandt Opmærksomhed i den Grad, at en løs Forsikkring af Trediemand ikke er tilstrækkelig til at beseire Opinionen.
Jyllandsposten, 1841-08-27
Til det kongl. Museum for nordiske Oldsager har Hs. Majestæt Kongen skjænket af en udmærket Privat Samling, som Allerhøistsamme har kjøbt deels til Museets Forøgelse, deels til anden Anvendelse, de Sager, som ansaaes ønskelige for Museet.
Jyllandsposten, 1841-08-27
I Anledning af et Andragende fra endeel af Hovedstadens Geistlige om, at der maatte træffes Foranstaltninger til Opvarmingen af Kjøbenhavns Kirker i Vintertiden, har Communalbestyrelsen nedsat en Comitee, bestaaende af dHrr. Lunde, Kerrn og Sibbern. Brændselbesparelse. Paa en Tid, da Enhver haardt føler Trykket af de høie Brændselspriser og imodeseer den Stund, da Brænde neppe vil kunne kjøbes uden af meget bemidlede Folk, synes det sandeligen at være af Vigtighed, her i Landet at indføre brændselbesparende Jldsteder. At Saadanne skulle være indførte i fremmede Lande, derom melde Tidenderne; men hvad vi i saa Henseende have seet anbragt hertillands, under Navn af besparende, kan neppe være af det Slags, man maatte ønske; thi Virkningen er i Almindelighed blot den, at Røg undgaaes. Det vilde derfor vistnok være en høist fortjenstlig Handling, om Nogen kunde construere Jldsteder her, der behøvede ringe Brændsel, for at opfylde Hensigten, og derhos tillade, at man uden synderlig Forskjel, kunde paa dem benytte Tørv, Brænde eller Steenkul, uden Skade for Sundheden og uden forøget Udgift til Apparatets Anbringelse. Den uforsvarlige Ødslen med Brændsel, som nu finder Sted, bør der snarest muligt sættes en Skranke for, og den, der formaaede at gavne i anførte Henseende, fortjente derfor sandelig at (Den Fris.) nævnes Patriot.