Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-04
At Jyderne saavelsom Holsteenerne ønske Tolden indrettet paa den Maade, at Mellemrigstolden ved Kongeaaen kunne ophæves, er vist, og videre strækker sig ingen fornuftig Jydes Ønske, saalænge andre Stater hæve Told; det Nødvendige skal altid til, og vistnok vil Told blive nødvendig, da Staten maa have Jndtægter, for at kunne bestaae. - Hvad Consumtionen angaaer, da kan denne ligesaalidet afskaffes, og af samme Grund; men at den kunne oppebæres paa en saavel for Staten, som Yderen, mindre byrdefuld, sikkrere og endda mere indbringende Maade, derom ere nok de Fleste enge; jeg vil her blot nævne Personel-Consumtion, som allerede hæves af de udenfor Kjøbstædernes Porte, men paa disses Grunde boende Familier; og en bestemt aarlig Afgivet paa ethvert Brændeviinstøi, Forhold til sammes Størrelse, i Kjøb stæden saavelsom paa Landet, ifald det maatte ansees gavnligt at de sidste skal være til, hvorom saalænge et trættet. Forøvrigt kan jeg ikke undlade bemærket: da Toldvæsenet i Sæbye navnlig er opgivet som et Factotum, at dersom dets Jnqvisitioner ere foretagne aldeles uden Beskyttelse paa egen Haand, altsaa ogsaa uden at have Herredsfogden med, er det ulovlig Omgang; hvorvidt dette Lovbud forøvrigt et gavnligt, naar Tingen ønskes aflagt, lader jeg staae derhen; men dette veed jeg: at der dog hører nogen Betænkning til, af en Consumtionsinspecteur at foretage Jnqvisitioner paa Landet, da han skal melde sig Aftenen iforveien hos Herredsfogden, for at faae denne med, og om Jntet findes, selv betale af egen Lomme, Herredsfogden for sin Reise; da dog Denne kan inqvirerenaar han lyster, uden at tilkalde Andre, end Vidner; jeg troer paa Grund heraf, at Dhrr. Told Jnspecteurer og Consumtionsforvaltere nek kan fritages for beskyldning af Embedspligts Forsømmelse, som mig synes at ligge i Jndsenderens Ord. Og da man nu engang er kommen til at tale om Toldvæsenets Virksomhed, saa har samme herstædt viist sig fra en endnu mere glimrende Side; thi foruden ligesaa mange Brændeviinstøiers Confiskation paa Landet, har det omtrent afskaffet Bisse kram=Handelen, i det Mindste i Nærheden af Thisted, og det altsammen paa lovlig Maade, ved at have havt Herredsfogden med, hvilket dog er Noget; da overalt Kjøbmanden lider fuld vel saameget, af Landmændenes Misbrug, som Haandværkerne, (ser Fyens Stifts Adresseavis No. 12 d. A.) i det minste er dette Tilfældet med Lemvig, Thisted og Hjørring. At den antydede Embedsmand kunne vælges og vilde være en udmærket god Repræsentant, derom tvivles aldeles ikke, men der gives vistnok flere saa- og da det kun et raadgivende Stænder Talen er om, holder jeg dog for, at Hr. Greve v. Holstein ha Ret; thi Regjeringen kan jo til enhver Tid hør sine Embedsmænds Stemme, naar saadant ønskes; og derved bliver jo saamange flere om Raadet. Hr. Oberste von scherning, som har gavnet meget, et ophøiet over min Roes eller Daddel, jeg anseer derfor hans Stemme nok saa meget værd, som den anonyme Jndsenders. Gjerne vilde jeg vide af Anonymus, hvilke Steder omkring Kjøbenhavn der have 8 Tønder Land, til 1 Td. Hartkorn, jeg kjender ingen, og troer ikke de findes, naar det ere opdyrkede Jorder Talen er om; ligesom jeg maae tilføie: at af de mange hæderlige Mænd, der ere ansatte i de kongl. Collegier, hvorfra Staten nærmest regjeres, ere nogle fra selve Jylland, og endnu flere der vistnok kjende Jylland fuldvel saa godt som Anonpmus, hvilket jeg nu strax skal vise; thi naar han kaster Skygge paa meere end 200 kongl. Embedsmænd i Staten, jeg mener Land Jnspecteurer og Landmaalere tilsammen, (de Først gielder det, de Sidste er det som navnlig er angivet) der i det Hele taget tjener denne uden Løn, og hvis Virken engang bidrog saare meget til Danmark Gavn, saa viser det, at han kun kjende Staten saare lidet; hvilket dog kunde forlanges af den som opkaster sig til at bedømme, foruden flere Enkelte, en heel Klasse af Embedsmænd og deres Handlinger; men for at oplyse Anonpmus om, hvad der kan have bidraget til hans opgivne Exempel gaard Skalborgs liden Ansættelse i Hartkorn, veed jeg dette for 50 Aar siden laae Skalborgs Jorder i raae udyrket Tilstand, tildeels fulde af Vand, og at dersom de endnu vare i samme Forfatning, vilde de end den Dag i Dag, ifølge de gjeldende Bestemmelser for Jordbonitering i Danmark kuns kunne ansættes til en meget ringe Taxt, og følgelig heller ikke faae noget høit Hartkorn; thi Eieren skulde vel have nogen Erstatning for Omkostningerne ved de raae Jorders Opdyrkning, Grøvters Gravning a., ligesom den vel ingen Skade havde af, at den laae Aalborg saa nær, og alt dette skulle jo rettes ved en ny Matricul. Jøvrigt vil jeg oplyse Anonymus om: at det først var ved Placaten af 2den August 1786, Fraskillelse af Hartkorn ved Landinspecteurer blev befalet; og ved Fregn. 3die December 1819, Landinspecteurer og de som saadanne fungerende Landmaalere fik Stemme ved Jordernes Taxation eller Bonitering, hvorpaa det dog nok kommer en ved Hartkornets Ansættelse; og hvor bleve da Rænkerne af: Kommer Frederikshavn til at blive en fuldkommen Kjøbstæd, hvortil for Tiden haves de bedste Udsigter, saa har Vensyssel, især det østlige, mange Fortrin med Hensyn til Afsætning frem for Ty land, hvoriblandt jeg nævner særlig Løgstøers Grunde, hvorover Transporten koster ikke faa Penge og megen Tidspilde. Sluttelig vilde Calumnianten behagentlig opgive: hvilken Landmaaler der har de gaaet Rænker, eller sit Navn, da vi to saa nærmere kunde tales ved; skeer det Første, vil jeg slutte med Wessels Braadne Kar i alle Lande", og ellers med Harlequin Patriot af Ewalds "Der stod han paa et fad, og Gud forlad min Synd, og skrev et Ugeblad. Thisted den 31te Marts 1832. C. Sørensen, Lieutnant og kongel. Landmaaler.