Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-12-23
skal efter Captainens Fortælling befinde sig i en anarchisk og forvirret Tilstand; Jndvaanerne i Peru, ligesom alle Jndvaanerne paa hele Vestkysten af Amerika, udvise ingen Tilbøielighed til Jndustrie uagtet Landet besidder Evne til at producere alt hvad man vil. (En desto større Tilbøielighed udvise Beboerne paa Nordamerikas Østkyst dertil; thi ifølge alle Efterretninger skal Manufacturfliden giøre store Fremskridt i de forenede Stater.) Den samme Tilbøielighed til Ladhed viser sig ogsaa blandt Jndvaanerne paa Selskabs- og paa Sandwichs=Øerne. Paa de første Øer blev der givet saa lidet Agt paa Missionairernes Lære og Exempel, at den Person, som repræsenterer en Engelsk Consul paa disse Øer, har nyelig ladet Chefen for de Brittiske Skibe i det stille Hav anmode om at sende et Krigsskib dertil fordi han frygtede for at de Jndfødte Paa Sand ville massacrere Missionairerne. wichs Øerne var Culturen gaaet tilbage siden den sidste Konges Død i England; deres Sukker, og Kaffeplantager blive forsømte, og deres eneste Handelsartikel er Salt, som blev sendt til Rusland til Havbugten ved Ochotsk. Jntet Biergværk enten paa denne eller hiin Side af Cordillererne blev drevet med Fordeel, undtagen de i Brasilien, som staae under Captain Lyons Opsyn. Fregatten fuldførte sin Reise i en Tid af 3 Aar og 4 Maaneder. Den besøgte i det store Verdens Hav Pitairn, Selskabs, Sandwichs- og Loo-Choo Øerne og Captainen har desuden opdaget Øer saavel i den nordlige som i den sydlige Deel af dette Hav. J 1826 bleve 6 Koral ver opdagede i den sydlige Deel af Sydhavet, et meget farligt Archipel og i Juni 1827 opdagedes Øegruppen Jslas de Argobispo, som er tegnet paa vore ældre Kaart; men siden er bleven udeladt i den Formening, at den ikke existerede; den udstrækker sig fra Cooks Vulcaniske Øer og til 28 1/2 N. B., der er en god Ankerplads og en stor Mængde Skildpadder; Fregattens Mandskab fortærede i 3 Uger efte Afreisen derfra dagligen 600 Pund Skilpadde. J September 1827 blev Clarencehavn opdaget i Nærheden af Beeringsstrædet hvor der er en god Ankerplads, der kuldseilede en Baad med 9 Mand, som vare beskiæftigede med at optage Kysten, hvorved 3 Matroser druknede; Resten slap, i Begyndelsen bleve de ikke angrebne af Eskimoerne; men andre af dem, som kom tilløbende i stor Mængde, syntes ikke at være saa venskabeligt sindede, og var Skibet ikke kommet dem til Hielp i rette Tid, saa vilde de sandsynligviis være alle blevne dræbte. Da Skibet laae i Kotzebue Sund, saa havde Mandskabet paa den store Baad en lille Fægtning med Eskimoerne, som kom af at de giorde et Forsøg paa at fratage Matroserne deres Knive, imedens disse vare færd med at fylde Fadene med Vand; 8 Matroser bleve saarede og en Eskimo dræbt og en anden saaret. – J December 1825 kom Fregatten til Pitairns Øen (som er beboet af Efterkommerne af en Engelsk Matros og et Otaheitisk Fruentimmer.) Kolonien bestod af 65 Personer; Adams levede endnu. Beboerne vare meget bange for at de skulle blive forsatte til et andet Sted paa Jorden og ere derfor indkomne med en Begiæring til den Engelske Regiering, om at den vil skiænke dem et Stykke Jord i Nyesydvallis, hvor de kunne ernære sig. – Fregatten medbringer Mammuths tænder og fossile Been fra Beeringsstrædet.