JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Af et Brev fra Svendborg, den 16 Decbr. 1815: "Det vil uden Tvivl ikke være Dem ukjert, at høre Noget om en Høitid, som i Svendborg, har havt Kummers Lindring til sit ædle Maal. Den sørgelige Brand i Marstal bevægede Hs. Exc. Hr. General-Lieutenant Juel paa Thorseng til, at foranstalte en Concert, hvoraf Jndkomsten skulde tilfalde de meest Trængende blandt de Brandlidte. J Svendborgs Frue Kirke opførtes, den 13de dennes, om Aftenen Kl. 6, denne Jnstrument og Vocal-Concert, hvortil Byens og Egnens Konstnere og Musikelskere villigen bidroge. Kirken var fuldstændigen oplyst. Efter et Cantate af Liebenberg, og Frankenaus følelsesfulde Sang: Vil Du, at sagtelig og sød o. s. v., fremtraadte Sognepræsten for Landets Menighed paa Thorseng, Hr. Pastor Lund, og i en skjøn, af Hjertets Jnderste fremsagt, Tale, tydeliggjorde der Jndtryk, som store, sørgelige Begivenheder i Almindelighed, og Marstals Brand i Særdeleshed, maatte gjøre paa følende Medchristne, saadant Jndtryk maatte være: 1) Erkjendelsen af menneskelige Værkers Forgængelighed; 2) Beskuelsen af den uendelige Viisdom og Kierlighed, som sammenkjæder Aarsager og Virkninger; 3) Taknemmelighed mod. det Forsyn, som miskundeligen sparede os, og 4) virksom Medynk med de Nødlidende, ikke blot i Ord, men i Daad. Efter Talen bleve sex Stanzer af Thaarups vel neppe overtrufne Hymne afsjungne. Salig Schulz's Musik, der altid vil træffe Hjertet hos Læg og Lærd, smeltede nogle Hundrede Menneskehjerter i blide Følelser. Jndtægten af denne Fest, hvorved Kirken var fuld af Mennesker, beløb 603 Rbdlr. N. V. og 2 Specier, som, efter Fradrag af de ubetydelige Omkostninger, ville vorde Vedkommende tilstillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Mariboe, den 18de December. Mariboe er nu kommen saa vidt, at den er bleven forsynet med 2de Billarder, den ene hos Hr. Kjøbmand. Knudsen, og den anden hos Hr. Apotheker Brygge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Den 14de og 15de havde vi her i og ved Mariboe en meget stærk Storm med V. V.; ligeledes den 16de af en Sydvest og Tøe; den 17de stærk Snefog og Frost. - Ved Slutningen af indeværende Aar var Folkemængden i Saxkjøbing Bye, 707, og i hele Sognet 133. - Skipperne Rasmus Jensen, Smidt og Jens Andrea ere ankomne til Nakskov med Stykgods fra Kjøbenhavn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Aarhuus. En heel Bondegaard i Byen Mørke er afbrændt, tilligemed alt Eierens Ind- og Udboe, 5 Høveder, og 2 Bæster indebrændte. Jlden skal være opkommet ved at tørre Hør ved Ovnen. - Kolbyes Beboere skøde forleden til Maals. Den første Artikel i Lovene, som Skolemesteren havde opsat, var den, at hvo som yppede Klammerie eller drak sig fuld, skulde give Bøder, var det en Gaardmand 2 Rbdlr., og en Huusmand 3 Mk. Første Gevinst var at sidde øverst og have fri Drikke i alle Byens Sammenkomster hele Aaret om. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Viborg, den 16de Decbr. Med Tøeveiret er falden endeel Snee, og i Gaar og Dag ovenpaa stærke Regnskyl af Sydost med Orkanstorm, der har plustret mange Tage, oprykket Træer, forrykket Bygninger og nedrevet Tage og Vægge, knækket Sparrer o. s. v. Nu fryser det stærk. Under Stormen stod Barometret paa sit laveste Punkt. (Viborger Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Kjøbenhavns Børs den 22 December. Cours. Hamb. 2 M. 647, a vista 655. Amsterdam 2 M. 615. London 2 M. 26 2/3 Rbdlr.,a vista - . Spec. 650. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 74 1/2 pr. 100; Oblig. 55. Norske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Blandede Efterretninger. Christiania. Den 29de Novbr. besluttede Lagthinget eenstemmig, at en Committee af Lagthinget skal udnævnes for at gjennemgaae Odelsthingets Lovforslag angaaende Pengevæsenet, og udarbeide de bemærkninger, med hvilke bemeldte Forslag efter Committeens Formening bør tilbage sendes Odelsthinget. Til Medlemmer af denne Committee udnævntes Overinspecteur Nielsen, Professor Rasmusen og Assessor Lange. - J Storthingets Møde den 1ste December besluttedes, i Anledning af Hs. Maj. naadigste Proposition, betræffende Kongsbergs Sølvverk, eenstemmig: 1) Den Sum af 12,000 Specier, eller en dermed i Landets gangbare Pengesort ligegieldende Sum, som i Kongens naadigste Proposition af 25 September forlanges, bevilges saaledes, at en Trediedeel aarligen af denne Sum i tre paa hinanden følgende Aar udbetales af Statscassen; 2) det overdrages de 3 berakyndige Mænd, som forenes med den faste Lov-Committee, at udkaste en Plan til Kongsbergs Sølvverks fremtidige Benyttelse, og at forelægge denne til næste Storthings Bedømmelse og videre Afgjørelse, o. s. v. - Ved Storthingets Møde d. 2den Dec. blev, overeensstemmende med Landsdommer Nansens Forslag og 7de Committees Jndstilling om Somme, eenstemmig tagen følgende Beslutning: "Ligesom det over ordentlige Storthing under 17de Nov. 1814 har besluttet, at Deres Kgl. H. Kronprindsen, indtil næste Storthing nærmere maatte bestemme Forholdet, skal i Kongens Sygdom føre Regjeringen med samme Ret, som det tilkommer Kongen efter Grundloven, saaledes fastsættes det herved nærmere, at Hs. Kgl. Hr., Kronprinds Carl Johan i Tilfælde af Hs. Maj. Kongens Sygdom fremdeles skal være bemyndiget at føre Regjeringen med al den Ret, som efter Norges Grundlov tilkommer Kongen." (Af: Efterretn. om det norske Storthing.) Rigs-Act, oprettet imellem Norges Riges Storthing og Sveriges Riges Stænder, indeholdende Bestemmelse af de imellem begge Riger opkomne constitutionelle Forhold. Vicerl &c. &c.; Gjøre vitterligt: At, efterdi Norges Riges Storthing og Sverige Riges Stænder, i Overeensstemmelse med Vore naadigste Propositioner, ere komne overeens om og have besluttet, til Bestemmelse af de imellem Norge og Sverige opkomne constitutionelle Forhold, at oprette en særskilt Ris Act, aldeles saaledes, som den Ord for Ord herefter følger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Vi efterskrevne Norges Riges Repræsentanter, her i Christiania til et ordentligt Storthing forsamlede, og Vi Sveriges Riges Stænder, Grever, Friherrer, Biskopper, Ridderskab og Adel, Præsteskab, Borgerskab og menige Almue, som nu her i Stockholm til overordentlig Rigsdag forsamlede ere. Gjøre vitterligt: At, efterdi ved Forsynets mægtige Bistand imellem Scandinaviens Folk et Foreningsbaand lykkelig er blevet knyttet, som, ei ved Vaaben men ved fri Overbeviisning tilveiebragt, alene bør og skal fastholdes ved indbyrdes Erkjendelse af Folkenes lovlige Rettigheder, til Værn om deres fælleds Throner, og da Vi underskrevne Sverriges Riges Stænder, i Anledning af Hans Kongelige Majestæts naadigste Proposition af 12 April sidstleden om de nye constitutionelle Forhold, som ved Foreningen imellem Norge og Sverrige ere opkomne, have erkjendt og med Vore eenstemmige Samtykke bekræftet de i Henseende til disse constitutionelle Forhold i Norges Riges Grundlov, af 4de November 1814 indførte Bestemmelser, hvilke, under Forbehold af vor constitutionelle Ret i de Dele, som skulle medføre Forandring eller Modification i Sveriges Riges Regjeringsform, af Vor allernaadigste Konge og Herre under 10de derpaafølgende November ere blevne antagne og besvorne, saa have Vi, som lovlige Fuldmægtige for Norges og Sverriges Jndbyggere, ei troet at kunne, paa en værdigere og høitideligere Maade, for kommende Tider befæste Vilkaarene for den imellem Norge og Sverrige trufne Forening under en fælleds Konge, men med særskilte Regjerings Love, end ved at overeenskomme om, i en særskilt Rigs=Act, at indbefatte og indføre bemeldte Vilkaar aldeles saaledes, som de Ord til Ord her nedenfor følge: §. 1. Kongeriget Norge skal være et frit, selvstændigt, udeleligt og uafhændeligt Rige, forenet med Sverrige under een Konge. Dets RegjeringsForm er indskrænket og arvelig monarchisk. §. 2. Arvefølgen skal være ret nedstigende og agnatisk, saaledes, som den findes bestemt i den af Sveriges Riges Stænder besluttede og af Kongen antagne Successions-Orden af 26 Septbr. Blandt Arveberettigede regnes ogsaa den Ufødte, der strax indtager sit tilbørlige Sted i Arvelinien, naar han, efter Faderens Død, fødes til Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Naar en til Norges og Sveriges forenede Kroner arveberettiget Prinds fødes, skal hans Navn og Fødselstid tilkiendegives førstholdende Storthing, og antegnes i dets Protocol. §. 3. Er ingen arveberettiget Prinds til, og Thronfølger Valg i begge Riger skal anstilles, skulle Storthing i Norge og Rigsdag i Sverrige til een og samme Dag sammenkaldes. Kongen eller – dersom Thronfølger=Valg under Thron ledighed indtræffer – begge Rigers lovlige Jnterims Regjering skal inden den ottende Dag efter den Dag, da Storthinget i Norge er blevet lovligen aabnet, og Rigsdagen i Sverrige paa Rigssalen er bleven aabnet, paa samme Dag paa begge Steder gjøre Forslag om Thronfølgen. Norsk Storthingsmand ligesaavel som Svensk Rigsdagsmand have Ret til at foreslaae Thronfølger. Nil nogen af dem udøve denne sin Motions-Ret, skal han være pligtig at gjøre Brug af Samme inden denne bestemte Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Norges Storthing og Sveriges Riges Stænder, skulle derefter bestemme Valgdagen, Enhver for sit Vedkommende; men ei senere end den tolvte Dag efter den for Propositionens Afgivelse bestemte Termin bør Thronfølger=Valget omgængeligen foretages. Paa Dagen før den, som saaledes er bestemt til Norges Storthings og Sverriges Riges Stænders Thronfølger Valg, skulle saavel Norges Storthing blandt dets egne Medlemmer som Sveriges Riges Stænder vælge den Committee, til hvem det overdrages, i Tilfælde at det Norske Storthings og Sveriges Riges Stænders Valg skulde falde paa forskjellige Personer, at sammentræde og, med begge Rigers Repræsentanters Ret, ved Stemmegivning bestemme Valget paa een Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Paa den til Valget bestemte Dag skulle Norges Storthing og Sveriges Riges Stænder, i Overeensstemmelse med den i enhver af de to Rigers Grundlov bestemte Maade vælge hver blot een Person blandt de proponerede Candidater. Have begge Rigers Valg truffet paa samme Person, da er han lovligen udkaaret til Thronfølger. Skulde derimod hvert af Rigerne have valgt en forskjellig Person, skal denne Forskjellighed afgjøres ved Stemmegivning af begge Rigers forenede Committeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Denne Committee skal bestaae af sex og tredive Personer fra hvert Rige samt otte Suppleanter, valgte paa den af Norges Storthing og Sverriges Riges Stænder særskilt bestemte Maabe. Suppleanterne tiltræde i bestemt Orden Forretningerne, men kun i det Tilfælde, at Nogen af de ordentlige Medlemmer ikke ved Valgforretningen skulde være tilstæde. Carlstad skal være Samlingsstedet for begge Rigers Committeer. Forinden hver Committee afreiser fra det Sted, hvor Storthing Norge og Rigsdag i Sverrige holdes, skal hver af sin Midte udvælge en Ordfører. Kongen eller, i Tilfælde af hans dødelige Afgang, begge Rigers lovlige Jnterims-Regjering bør, inden den mueligst korte Tid, efter erholdt Efterretning om hvert Riges særskilte Valg, og med Hensyn til Alstanden imellem Samlingstedet og de Steder, hvor Storthing i Norge og Rigsdag i Sverrige holdes, beramme Dagen, paa hvilken begge Rigers Committeer skulle indfinde sig i Carlstad, men ei senere end til den een og tyvende Dag efter den for Norges Storthing og Sveriges Riges Stænder til sidste Valg-Termin ovenfor bestemte tolvte Dag. Ordførerne for begge Rigers Committerede skulle uopholdeligen efter deres Ankomst fælleds udfærdige Berammelse til at sammentræde om Formiddagen, Dagen efter den, der er bleven bestemt for de Committeredes Ankomst til Samlingsstedet. Ved Sammenkomsten oplæser først hver Committees Ordfører sin og Medcommitteredes Fuldmagt; derefter trække begge Ordførere Lod om, hvo af dem der ved Valgforretningen skal føre Ordet. Den saaledes under een, ogsaa i Stemmegivning deeltagende, Ordfører forenede fælleds Committee for begge Riger foretager derefter ufortøvet og uden Discussion Stemmegivningen. De Committerede skulle ei adskilles, eller nogen af dem forlade Samlingsværelset, forinden Valg forretningen i alle Dele er fuldendt. (Norsk Rigstid. - Forts.)Hr. H. L. Bernhoft bekjendtgjør i den norske Rigstidende, at han ønsker at udfylde et Hull i den forenede Dansk Norske Litteratur, ved at levere en Oversættelse af: Den unge Werthers Lidelser. Hr. Bernhoft, bekjendt som Forfatter af en lille Samling af Smaadigte, lover at levere en tro og sprogrigtig Oversættelse, uden at opofre Meget af den egne skjønne poetiske Colorit, som udmærker dette Skrift. Prisen bliver for Subskribenterne 5 Rbdlr. N. V. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
London, den 12te Decbr. Vor Marine bestod den 1ste December af 226 Krigskibe, nemlig 25 Linieskibe, 7 Skibe paa 50 Kanoner, 70 Fregatter, 104 Slupper og Skonnerter og 20 mindre Skibe. Sytten Linieskibe, tre Fregatter a. ere under Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Vore Tidender tale endnu bestandig om en Krig, med America. Den presbyterianske Geistlighed og Statsraadet i Edingburg have fattet adskillige Beslutninger til Bedst, for de ulykkelige Protestanter i det sydlige Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Breve fra Paris af 2den December modsige det Rygte, at Marschal Massena skal være bleven heftet. Han har ikke engang forladt sit Hotel i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Jfølge Admiral Cockburns Beretning var det den 15de October Bonaparte ankom til St. He leng. Reisen didhen havde ialt varet 66 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Jndvaanerne paa St. Helena, der, som bekiendt, for Størstedelen leve af Smaahandel med Levnetsmidler, som de sælge til de ostindiske Skibe, gjorde sig, ved den første Efterretning om Bonapartes forestaaende Ankomst, et saadant Begreb om hans talrige Følge, og den store Flaade, der skulde ledsage og bevogte ham, at Alt, hvad der kunde sælges, endog udyrket Jord, steeg 100 Procent. Da imidlertid Bonaparte, efter sin Ankomst, indtil videre lever meget indskrænket paa en Privatmands Landsted, indtil Gouvernementshuset bliver indrettet, da hans hele Følge indskrænket sig til 30 Personer, ingen Ambassadeurer, ingen Flaade, men kun et eneste Linieskib og nogle andre Fartøier, hidindtil have viist sig, faa ere Jndvaanerne blevne skuffede i deres Forventninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Man forsikkrer, at ogsaa Øen Assension, som ligger 200 Litues nordvest for St. Helen, af den engelske Regjering vil blive forsynet med en Garnison, for at man derfra ikke skal kunne gjøre Forberedelser til Bonapartes Flugt fra St. Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Da Bonaparte den 23de Septbr. passerede Linien, ved hvilken Leilighed visse Skibsceremonier gjerne iagttages, skienkede han Neptun 100 Napoleons; den franske General og Børnene skienkede ham hver en Napoleon. Madame Bertrand, som er en yderst interessant Kone yttrede ofte det Ønske, at Engellænderne slet ikke maatte finde St. Helena. Allerede den 10 October var en Krigsslup iforveien ankommen til St. Helen, hvor den forkyndte Bonapartes nær forestaaende Ankomst. Det første, Bonaparte efter sin Ankomst til Den spurgte om, var om der var nogen Uhrmager paa St. Helena. Da man svarede, at en anseelig Kjøbmand, Hr. Salomons, tillige var en god Uhrmager, overgav han ham til Reparation et Guld og et Sølv=Repeteeruhr, som begge spille nogle Stykker, og hvoraf han, som han sagde, altid tilforn havde havt det ene i Vognen hos sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Under Overreisen yttrede Bonaparte flere Gange, at han hellere vilde leve under de engelske Love, end paa en Øe, hvor en Enestes Villie var gieldende. Ganske overordentlig var den Appetit Bonaparte havde paa Søen, undertiden spiste han allerede Frokost paa Sengen, og drak om Middagen Kaffe, Chocolade eller nogle Glas Bordeaux viin. Han skrev ogsaa daglig nogle Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Besætningen paa St. Helena er ved de ankomne Skibe bleven forstærket med 800 Mand. - Da Bonaparte steeg i Land, bar han en grøn Uniform, hvid Vest, og hvide Strømper. - Prisen paa en Høne havde Jndvaanerne af Speculationsaand drevet i Veiret til 1. Pund Sterl., som dog ikke blev dem betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Amsterdam, d. 12 Decbr. Ved de Underhandlinger, som have fundet Sted mellem de allierede Magter og Frankrig angaaende det Tilbagestaaende, af den hollandske Statsgjæld for Aaret 1813, have saa store Vanskeligheder reist sig, at man er bleven enig om, at udnævne en særegen Commission, som skal bringe Tingen i Rigtighed. Den skal bestaae af syv Medlemmer, hvoraf Frankrig og Nederlanden hver udnævner to, men de øvrige vælges af undre Stater, som ikke ere interesserede i Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
fuld af meddende Slanger og fuld af mørke, qvælende Dampe. Ak! Slangerne hang om hans Bryst og Gift draaberne paa hans Tunge, og han vidste nu, hvor han var. Han saae mod Himlen og raabte med usigelig Harme, og Ungdom kom tilbage, ol. Fader stil mig igjen paa Korsveien, paa det jeg kan vælge anderledes. Men hans Fader og hans Ungdom vare for længesiden borte. Han saae Lygtemænd hoppe over Sumperne og slukkes deri, og han sagde: ak! det er mine daarlige Dage. Han saae en Stjerne flye af Himlen og glimte i Faldet og hensvinde under Jorden: at det er mig, sagde hans blødende Hjerte, og Angerens Slangetænder grove, deri videre i de nye Saar. Og nu da han saae over den vide Jord og tænkte sig de Bekiendte 24 Ubekiendte, der med ham engang vare Ynglinge, og der nu, som Menneskevenner, som Jordens Lærere, som Fædre til lykkelige Børn, henslumrede denne Nat foruden hans Taarer - og da nu det nye Aars sædvanlige Musik fra Taarnet nedflød i det Stille, hellig som en fjern Kirkesang, - og da Tonerne for smertelig foremalede ham sine Forældre, som hvert Nytaar havde givet ham Ønsker og Lærdomme, hvilke deres ulykkelige Søn aldrig opfyldte: da kunde han for Qval og Skam ikke meere skue i Stiernehimlen, hvori hans henfarne Fader boede, men han sænkede det beskjæmmede Øie mod Jorden, og tusinde bittre Taarer strømmede deraf, og hentørredes i Sneen, og han sukkede endnu kun stille, og trøste og bevidstløs, at kom igien Ungdomstid, kom igien. Og den kom igien, thi han havde kun drømt saa frygtelig i Nytaarsnatten; - han var endnu en Yngling. Blot hans Laster havde ikke været nogen Drøm, men han takkede Gud, at han endnu var ung, og kunde vende om i Lastens smudsige Gange, og begive sig tilbage paa Soelbanen, der leder til det skjønnere Land, fuldt af Høst. Vend om med ham, unge Læser, hvis Du staaer paa hans Vildvei, og denne skrækkende Drom vil i Fremtiden blive din Dommer; men hvis du engang jammerfuld vil raabe: kom tilbage skjønne Ungdom, - da vil den ikke komme tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Indenlandske Efterretninger. Herunder hviler det Jordiske HANS NICOLAI NISSEN, Øren Etatsraad, Landsdommer og offentlig Lærer i Lovkyndigheden ved Sorøe Academie &c. Födt den 17 Juli 1755. Død den 23 December 1818. Themis Du fletted en Krands, bedugget af Kl. skendes Taarer; Nemesis bringer Dig hist Lønnen, Dig Themis ei. Av. Denne Blomst har een af den Hedengangnes ædle og mangeaarige Venner troet at burde plante paa Videnskabsmandens, Patriotens og den oplyste Tænkers Grav. Hans hele Liv var Fædrenelandets og Videnskabernes Tarv helliget. Som offentlig Lærer i Lovkyndigheden beviste han, at hun var een af vore lærdeste Lovkyndige, som Landsdommer godtgjorde han practisk sin Embedsiver og Kaldsdygtighed; som Forfatter af det juridiske Tidsskrift Themis overtydede han sine Medborgere om begge Deele. Allerede for 20 Aar siden aflagde han offentlige Prøver paa sin Styrke, ikke blot i Disputerkonsten, men ogsaa paa classisk Erudition. Han higede ikke efter udvortes Præg af Fortjenester; thi det ægte Metal taber lige saa lidt i indvortes Værd ved at mangle et saadant Præg, der ofte beroer for meget paa Tilfældigheder, som det ægte vinder ved at ere det. Hans Vei igjennem Livet var, ligesom hans Hjertelav, ligefrem; derfor førte den, ikke til jordisk Glim mers Phosphorus=Tempel; men til skjønsomme Medborgeres Agtelse og en retfærdig Efterslægts Taknemmelighed. End ikke hans Navn findes optegnet, i Worms Lexicon, der dog saa omhyggeligen har opbevaret Erindringen om mangen i Livet allerede glemt Forfatter. Men i Danmark Aarbøger vil Historiens retfærdige Muse dog mindes ham, som den Mand, der, uden at have brammet med Lærdom, virkeligen besad den, og uden at være stemplet til nogen Forrang i Themis's Tempel, dog erkiendtes af alle Sagkyndige for at være en saadan Rang fuldkommen værdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Hvormeget Man lovede sig af Hr. Grundtvigs Prædiken paa anden Juledag i Frederiksberg Kirke, viste den talrige Skare, som deels fra Hovedstaden, deels fra Omegnen strømmede til Kirken for at høre den. Sandhedens Ord, der, støttet paa Skriftens Lære, flød reent og uforfalsket fra hans Læber, viste sin Kraft i strax at fængsle Plucalitetens Opmærksomhed, og holde den spændt til Enden. Jnderlig rørt forlod den største Deel det hellige Tempel. Ogsaa paa Jndsenderen, som var tilstæde derved, gjorde hans Tale et dybt Jndtryk. Takket være Hr. Grundtvig, takket være enhver Sandhedens retsindige Forkynder, der samvittighedsfuld virker til sit ophøiede og upaatvivlelig heldbringende Maal. F. W. Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Bagerlauget i Aalborg skal have tilbudet den saakaldte uforbrændelige Gilly Latour, der i denne Tid viser der sin Konst, 200 Rbd., naar han vil gaae indi en af dem selv varmet Bagerovn; men at han ikke antog dette sære Tilbud er begribeligt. Han giver sig jo ikke ud for en Hexemester, og det maatte han være, dersom han skulde gaae ind i en Ovn, som det var Vedkommende tilladt at gjøre saa gloende heed, som de vilde. Anmelderen har selv været tilstede paa Exerceerpladsen i Kjøbenhavn, da Gilly-Latour i det Kongel. Videnskabers Selskabs og flere Sagkyndiges Nærværelse, aflagde en Prøve paa at gaae ind i en varmet Ovn, som ingen anden kunde holde ud at være i et eneste Minut. Ved denne Prøve har han tilfulde godtgjort hvad hans Konst formaaede.