Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-08-19
16de Oeconomiske Brev. Min Herre. Jeg sagde sidst, at Folkemængden formeredes. Dette synes nok utroeligt ved første Øiekast, naar man seer saa mange Huuse og Gaarde i Kiøbstæderne at være tillukte og forfaldne, at man snart skulle tænke, der havde været Pest i Byen; men hvad jeg har sagt, er dog en Sandhed. Hvor bliver da Folkene af, maatte nogen spørge. Jeg hvarer: Naar en Mand ei længere kan sidde i sin store Gaard formedelst Mangel paa Næring og de store Byrder, som hænger paa store Gaarde, saa kryber saadan en Mand i en lille Hytte, og, naar han ei længere kan hytte sig i den, kryder to Familier sammen i een Vraa. Dette bevises noksom af de mange Smaahuuse, som bygges i Krogene, uden Portene og omkring paa Landet, hvor Afgifterne ere mindre end af de store Bygninger, og derfore staaer disse ledige og omsider falder. Jeg har paa en Omkreds af en halv Miil omkring en vis Kiøbsted talt 12 saadanne nye Smaahuuse, som er komne der paa en halv Snees Aar, i nogle af dem ere endog to Partier. Hvor mange saadanne Huuse mon da i den Tid ei været opreiste i det heele Det var dog let at komme efter hvormange saadanne nye Huuse ere bygte omkring Kiøbstæderne og i Landsbyerne udi de sidste 20 Aar, og dette ville være det sikkerste Beviis for Folkemængdens Formerelse. Jeg kan ikke nægte, at det smerter mig, naar jeg seer saadanne Smaahuuse at reises; thi ieg anseer dem som Hækkebuure, hvorfra med Tiden vil udflyve i mindste 3 Fattige, Børn, for at tigge i Landet. Thi lad være et saadant Huus har en Kaalhave, Mand og Kone, naar de ere friske, kan gaae i Dagleie, saa er det dog ei klækkeligt til mange Børns Opdragelse, og den største Deel klager, de ei kan faae Arbeide. Om end lidet Jord legges til saadant et Huus, saa tages den jo dog fra et andet Sted, og følgelig til Formindskelse i det heele, i det der bliver fleere Ædere paa een og samme Grund. - Men tager da Menneskene til, som sagt og og beviist er, saa burde jo og nye Næringsveie opfindes. At Kiøbstæderne nu ene maa brænde Brændeviin er vel en god Næringsvei, naar Øiemmedet kunne opnaaes; men den er dog ikke nye. Men nye Næringsveie kalder jeg nye Handelsgrene, nye Manufacturer, nye Professioner og Kunster, Ak! vilde man dog betænke, hvormange Arbeidere vi holder Udenlands, og hvorover vore egne Fattige maa tigge. - Saaledes ville det f. Ex, biedrage meget til Odense Byes Opkomst, om her vare Fabriker Uldene og Linnede, hvor de mange fattige, Børn og Gamle af den Civile= og Militaire Stand kunne faae Arbeide, om her var en Papirs=Mølle, hvortil de Fattige kunne samle Klude, der nu gaaer ud at Landene, jeg vil ei sige hvordan, om her vare Tobaks= og Farver=Plantager, hvorved mange Fattige, som nu gaaer ledige, kunne tiene Brødet; om her var et Uld=Magazin, hvorfra Fattige, unge og gamle, kunne faae Uld til at binde Strømper, Trøier, Handsker a. i Steden for samme nu gaaer ud af Landene, og igien kjøbes af os selv. Hvor fordeelagtig er Odense ikke med sit skiønne rindende Vand for Garveriers Anleggelse, Mon vel nogen raa Hud eller Skind burde gaaer ud af Landene, Og mange fleere saadanne Ting, som aldeles ikke vare umuelige at sette i Værk, naar der havdes Penge. See, saadanne kalder ieg nye Næringsveie. Hvad som kan siges og een Kiøbstæd, kan siges om fleere. Kort: En Kiøbstæd og et Land uden alle muelige Fabriker og Plantager, uden Handel og Haandverkers Drift, maa nødvendig have mange Lidiggængere og 1 Staadere. - - Jeg veed meget vel, at vi lever galantere 3 end vore Forfædre; men mon Folkemængden ikke og kan biedrage dertil, saalænge der vare kun faa Folk i Verden, vare de alle Agerdyrkere; men da de formeredes, begyndte de at arbeide i Metaller og lagde sig efter Kunster og Professioner, samt Kiøbmandskab. Jeg veed meget vel: mange bærer bløde Klæder; men om ingen ville bære Silke, hvoraf skulle da de 1000 Arbeidere, som nu i Kiøbenhavn næret sig ved Silke=Manufacture leve. Skrædere og Skomagere kan dog alle ikke være. Jeg veed meget vel, vi behøvede ei store Speile, prægtige Meubler, Modens syede Klæder, Perykker, Skoe og Støvle, Sølvtøi, Karether, Phaetons, a. Handsker, Sadler, Hatte a. men hvad skulle da alle disse Folk sysselsettes med Ville ingen drikke, Viin, som dog nok for største Deelen kunne undværes, ville ingen bruge Specerier a. havde Viinhandlere og Kiøbmænd kun lidet at bestille, og kunde undværes, og saa ledes i alt. En maadelig Overdaadighed er det samme som anstændig Levemaade, og ruinerer ei et Land, men setter mange Hoveder og Hænder i Arbeide, (NB. men det maa være med Landets egne Producter og Fabrik=Vahre, og ei uden til største Nødtørftløse Penge ud til Fremmede for kostbare Unødvendigheder) thi da er det kun en Penge=Circulation imellem os selv indbyrdes, og den ene, saa at sige, lever at den Anden. F. Ex. Guldsmeden giør et Sølv og Guldstykke til den Rige Guldsmeden settes derved i Stand til at kjøbe en Commode af Snedkeren, Kiøbmanden faaer Penge for Træer, og Maleren for Forgyldningen; Guldslageren, faaer Penge af Maleren, og Guldslageren settes i Stand, til at kjøbe sig en Steg af Slagteren, Slagteren faaer Penge til Landmanden for Kreature, og denne Penge til sine Udgifter o. s. v. alt dette er jo kun en Penge=Circulation, og ruinerer ingen, som setten Tæringen efter Næringen. Men alt hvad Fremmed er, drager Penge af Staten og ødelegger Landet, og det skulle sættes tilstrækkelige Grændser. - Jeg kunne vel sige, hvad der meere trykker Kiøbstæderne; men ieg befrygter, at jeg ei paa een noksom behagelig Maade skal kunne sige nogle Sandheder. - - Ingen tænke, jeg vil forsvare Overdaadighed og Ødselhed; men vil kun og kan sige, at der ere langt andre Aarsager til Kiøbstædernes Aftagelse, end dette saa decisiv og afgiørende Svar, Overdaadighed og Ødselhed, og at der hører langt meere til deres Opkomst end Sparsommelighed og Maadelighed. Havde Besvareren endda sagt, at Overdaadighed og Ødselhed er en Bi=Aarsag til Kiøbstædernes Aftagelse, og at Sparsommelighed og Maadelighed kunne være en bi=Aarsag til deres Opkomst, kunne det have havt noget Skin af Grund. - Min Ven, jeg kiender Folk, som ere komne tilbage i al deres Sparsommelighed og Tarvelighed, og som gaaer endnu i deres Kiste=Klæder, der ere over 20 Aar gamle, hvad mon være Aarsag dertil, Jeg er a. Jndfald.