JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Lovgivning. Jgiennem Rentekammeret er, under 31 December f. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Kongelige Majestæts til Danmark &c. &c. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio, bekjendtgjøre, ifølge allerhøieste Resolution af Lie denne Maaned, herved til alle Vedkommendes Efterretning: at den i Forordningen af 30te Januar 1793, §. 11, Udpantningsmændene paa Landet i Danmark paalagte Pligt, at modtage de dem af Skyldneren tilbudne Skatte=Restancer, ikkun er at forstaae om det Tilfælde, at Fogden med tvende tiltagne Mænd har indfundet sig hos Skyldneren, for at foretage Udpantning, samt at det ikke før den Tid er Fogden tilladt at modtage Restancer nes Beløb eller nogen Deel af samme, men at Skyldneren, udenfor nysnævnte Tilfælde, er pligtig til, directe til Amtstuen at indbetale de af ham paadragne Restancer, eller, hvis saadant ikke skeer, selv at staae til Ansvar for sammes Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Korsøer, d. 20de Januari. Siden den 17de sidstleden er Beltets Tilstand uforandret, og ingen Transport har kunnet skee fra Fyen hertil, da Jsen staaer ved Knudshoved indtil 3/4 Miil ud fra Landet, og er stærk gaaende med Sønden Strøm, S. O., O. S. O. og O. N. O. Vind og idelig Sneefog. Brevposten, som afgik fra Kjøbenhavn sidste Løverdag, afsendtes fra Halskou til Sprogøe i Gaar Eftermiddag, hvor den endnu henligger. Veiviser eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1823, udgivet af Boghandler L. Thiesen (538 S. Duod.) er udkommet, og faaes hos Udgiveren paa Børsen No. 12 og ved Nybørs Nr. 65 indbunden paa Trykpapir for 2 Rbd. og paa Skr. for 3 Rbd. Det er umodsigeligt, at den i saa mange Henseender næsten for hver Hovedstadens Jndbygger og ankommende Reisende uundværlige Haandbog med hvert Aar vinder i Fuldstændighed og Nøiagtighed. Anmeld. er endog af den Mening, at af alle alphabetisk ordnede Bøger af den Natur, der hidtil ere udkomne hos os, denne er samlet og trykt med meest Omhyggelighed. Jøvrigt er den saa meget vigtigere, som den ikke allene tjener til Bopælsveiviser, men ogsaa ved de meget nøiagtig tilføiede Titeller kan bruges som Titulaturbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Blandede Efterretninger. Den Skuemynt, som det svenske Academie har ladet præge for Aaret 1821, forestiller Generallientenant Baron Carl Magnus Stuart, der stod ved Kong Carl XII. Side i dennes Ungdom og understøttede ham ved hans Tog over Beltet og Duna; paa den ene Side sees Brystbilledet, paa den anden Side den fremskridende Seier, paa høire Skulder en Trophee, i den venstre Haand et Ror. Jndskriften lyder saaledes: Belli secundos reddidit exitus; paa Randen: ad Havniam 1700 et Dunam 1704. - Denne Skuepenge blev Kronprindsen overrakt og fordeelt blandt Stuarts nærmeste Slægtninger, og, tilligemed den sædvanlige Jeton, blandt Academiets Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Ved denne Leilighed oplæste Academiets Medlem, den værdige Geistlige Dr. Franzen, et af ham forfattet Mindeskrift over Stuart. - Generallieutn. Stuart underviste, som Kammerherre, og General=Qvarteermester, Carl XII., som Kronprinds, i Fortificationsvidenskaben. J Aaret 1700 blev han Generalmajor og befalingsmand ved Landgangen paa Sjælland. Her besaae han hemmeligen alle Stederne, rangerede Slagordenen, og blev saaret i den venstre Hofte. Han iværksatte den svenske Armees Overgang over Dünastrømmen 1701 og inddeelte samme Aar Armeens Vinterquarteer i Curland, hvor han 1702 blev Statholder. 1703 blev han Generallieutenant. Han døde 1706.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
J flere end 150 Aar gieldte den skjønne Maria Stuart for sin Tids yndigste Qvinde, men tillige for den værste Bolerske og sin Gemals Morderske. Som saadan og paa Grund af Rænkerne mod Engelland, døde hun under Bøddel øren, næsten efter 20 Aars Fangenskab. En ilde forstaaet Religion, der kunde kaldes protestantisk Zelot-Jver, forenede sig med barbariske Stores Ærgierrighed om at rane hendes Scepter, og hendes egen (naturlige) Broder (Murrey), understøttet af saadanne Midler, var hendes arrigste Fiende. Følgen deraf var, at falske Actstykker begrundede hendes Anklagelse, og hiin Tids Historieskrivere protestantiske Zeloter som Knox og Buchhanan - ikke forsmaaede noget Eventyr, naar det gjeldte om at give deres Oprørsskrig mod Dronningen Skin af Ret. Kampen mod det Stuartske Huus indtil Midten af det 18de Aarhundrede lod ingen Forfatter tænke paa, om ogsaa Alt, hvad der blev sagt om Maria, var grundet. Først Robertson, i sin Historie om Skotland 1759, gik, efterat Grodall 1754 havde godtgjort Uægtheden af 8 Breve fra Maria til Bothwell, saavidt hans Kilder naaede, critisk tilværk, og viste, skjøndt stedse dog endnu indtagen imod hende, aabenbart, at hun i mange Ting maa bedømmes mildt, og for Kierligheden til Rizio ganske frikiendes, indtil endeligen 1782 og 1788 to Engellændere, Stuart og Whiteker, med Held forsøgte, at gjøre Ende paa Bagvaskelsen. Med den sidste stod George Chalmers i Forbindelse, og har leveret ham Materialier til at skrive denne Dronnings Levnet, da Whiteker døde og han fik Haandskriftet af Arvingerne til Afbenyttelse. Han har nu udgivet samme under Titel: The Life of Mary, Queen of Scots, drawn from the State papers, with subsidiary memoirs. 3 Vol. (Jnf. Leipz. Liter. 3. Sept. 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Jkke langt fra Staden Cherson seer man endnu den fordum almægtige Potemkins og Menneskevennen Howards Gravmæler, men allerede beskadigede. J Aaret 1786, ved Cathrina Udens bekiendte Reise til Taurien, havde Smigreren, Potemkin, blandt andre Viraksoffere og Favorit Lovprisninger, ladet opreise en Triumphbue med den mærkværdige og ominøse Jndskrift: Herfra gaaer Veien til Constantinopel. Cathring læste denne Paaskrift med et bifaldssmil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Af denne herligen bygte Æreport ere nu ligeledes kun Ruiner tilbage. Allerede Locke sagde i eet af fine politiske Skrifter: Hvo tvivler paa, at de græske Christne, Afkom af hiint Lands Besiddere i Oldtiden, med fuld Ret tør afkaste det tyrkiske Aag, og paa et andet Sted: "Man vil see, at Grækernes Ret til at afkaste det tyrkiske Aag ikke maa udledes af den utaalelige Undertrykkelse, de leve under, og ligesaalidet af den tyrkiske Regjerings indgrote og uforbederlige Feil, men af den Omstændighed, at de ikke strax i Begyndelsen have samtykket i Paalæggelsen af hine Undertrykkelser."(Men hvilken Nation i Verden har da nogen finde samtykket i sine Undertrykkelser?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
J Kongelige og andre Obligationer eiede Lauget . . 13,500 - - 2,000. og i Contant . . . . . . . . . . ..... Tilsammen Sølv 36,008 Rbd. 55 s. S. og T. 3, 196 Rbd. 57 s. Dog bemærkes herved, at der paa Gaarden hefter en Pantegield af 10,000 Rbd. Sølv. 2. Ligbæringscassen havde ved Slutningen af 1822 i Behold . . 10 Rbd. 6 s. 3. Skibbrudnecassen. 4 Fattigassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Beholdningen af Fattigassen vil i dette Foraar være at udbetale til høist fornøden Understøttelse for trængende kjøbenhavnske Skippere, deres Enker og Børn, da dertil allerede have meldt sig 8 Skippere, 185 Enker, 82 Børn, og flere Anmeldelser dagligen kunne ventes. Beklageligt er det, at de Fattiges Antal efter Krigen har tiltaget næsten det Dobbelte mod forhen, og Jndtægten derimod er betydeligen formindsket, formedelst Søefartens Aftagelse. Adskillige Gange har jeg derfor, naar Leilighed dertil syntes at frembyde sig, søgt at tilveiebringe et fast Fond for Laugets Fattige, men mine Bestræbelser herfor have desværre ikke mødt den Deeltagelse, som mine tidligere Forsøg paa at skaffe Skibsføreres og Styrmænds Koner, hvis Mænd under Krigen befandt sig i Fangenskab, Understøttelse, og at faae Penge til Understøttelse og Opmuntring for Mandskabet ved Søedefensionen, i sin Tid havde den Lykke at finde. Vel har jeg i Fjor i et Brev, uden Navn, erholdt tilsendt 100 Rbdlr. Sedler, som det første Grundlag til en Fond for en almindelig Skibbrudnescasse, til Understøttelse for forliste Skibsfolk, men endskjøndt jeg offentligen har gjort Anmeldelse herom, har dog hidtil Jngen fulgt dette gavmilde Exempel. Ogsaa havde jeg i Aaret 1805 indrettet en Fattigbøsse, hvori Skibsfolk ved deres Mynstring nedlagde frivillige Gaver, som havde den Bestemmelse, at deraf Tid efter anden skulde af mig og Vaterskouten gives Pengehjelp til forliste Styrmænd og Matroser, eller til Vederqvægelse i Sygdomstilfælde. for dem, hvilken Fattigbøsse har ydet ikke ubetydelig Hielp; men denne Bøsse blev i Aaret 1819 ophævet, paa Grund af nærværende Vaterskouts Ønske, og efter Mellemkomst af 2de af den høie Magistrats Medlemmer, da Vaterskouten havde foranstaltet en anden Jndretning for fattige Skibsfolk, Wall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78 a 78 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. - Svenske Sedler 59 1/4 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 7. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 Januari 1823. F. C. Gutfeld. Haab, Kierlighed og daadrig Tro Som Himmelrigets Mure stande: Bag disse skal, til salig Ro Trods Livets Stormat, Fromhed lande. Cervantes. Hvor vore Fædre slumre, hist, i Fred, Du saae, som Yngling, mine Barndomslege; Her staaer jeg, Olding, ved Dit Hvilested, Med Sorg i Hu, og Graad paa Kinder blege. Du virkede som Faa, i Zions Gaard: Dyd og Fornuft Dig vare Ledestjerner; Din Tale var snart mild, som Sydens Vaar, Svart derv, som Bølgen, der om Thule værner. Men, skjønnere, end Talen, var Din Daad: Du hialp Betrængte, venligt, flux og gjerne! Du ynded Smiil, men glemte aldrig Graad: Den traf Dit Hjerte, selv fra viden Fjerne. Skinhellig Hykler skeled til Din Færd, Liig gridske Ulv, i Fromheds Faareklæder, Fordi Du aabent hylded Livets Værd, Og ei forsmaaede dets skyldfri Glæder. Men, Herren elskede sin gode Svend, Og bod sin Engel venligt ham at kalde: Den elsk de Hyrde favne vi igjen, Naar Jordens Taager fra vort Øie falde, Blok Tøyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Grækenland. Hvad er det, som farver Hellenernes Strand, De Vover fremrulle saa voldsomt, og bløde? k. Synet er rædsomt, men mon der ei kan Af Blodet udspringe selv Morgenens Røde? Hist blinker det skarpe, det tørstende Sværd, Her hyler selv Flammen - en sørgelig Færd Lad kjæmpe, lad falde hvo svinge vil Staalet, Men hvi skal Uskyldige offres paa Baalet? See, mangen en Moder hun sidder i Qvel, Og klager for Datteren, som er bortrøvet; Vel mangen en Ynglings bedrøvede Sjæl Beskuer sin Blomst, som er nedtraadt i Støvet; Hist Pigen slaaer Frelserens Tegn for sit Bryst, Men Niddingen leer i sin djævelske Lyst; Selv Barnet i Uskyld, bortrevet tillige, Jndvandrer heel blodigt til Himmelens Rige. Hvor er nu den gamle, den kraftige Old? Hvor er de Korshelte fra forrige Dage? Er ingen meer Ridder med Sværd og med Skjold? Er ingen Bouillon, ei Rinaldo *) tilbage? De segned i Muldet, i Tidernes Fart; Hvis Aanden end lever, den ile dog snart Didhen, hvor Arkadiens Hyrdelivs Glæde Er svunden - hvor Muserne sukke og græde! Jo sandelig mangen en Ridder saa hold Med Sværdet i Haanden, og Korset paa Brystet Fremlyner mod dem, som med Helvedes Vold Har Frihedens Tempel - Christalteret rystet; Der lever end Kraft i helleniske Bryst Og mandeligt Mod til den hellige Dyst; End mangen en Kjæmper fra fremmede LandeHenilede kjækt sig i Kampen at blande. Vel nogle fra Fædrenearne uddrog, Som Ynglinger lystne til Kamp og til Seier, Men at, deres Diærvhed en Dæmon borttog Mon Christenmod meer ei sit Demantskjold eier? *) To Korsfarer, hver af Historien vel er bekjendt, Den Første har Frankrig, den Sidste Jtalien sendt. Hvi undveeg de Arme den hellige Dyst? Hvo var det, som drev dem, hvo i deres Bryst? Var Frelseren inde, var Selvet vel ude? Var billedet klart paa den isnede Rude? Det var vel ei. Saa maa det times Enhver, Som ikke kan Verden for Himlen forglemme, Som elsker sig selv og har Æren kun kjær Den Ære, som ikke i Gud haver hjemme. Men, Helte i Grækenland, kjæmper kun frem, Og strider frimodig for Brud og for Hjem! Lad Haabet kun fromt Eders Hjerter oplyse, Da skal J for Mørket ei ræddes og gyse! O! visselig er det en frygtelig Nat Den Halvmaane skinner end hisset og truer; Men Korset er derfor dog ikke forladt, Thi Solen skal komme - o Musselmænd gruer, Vel Maanen end skinner - hvis ret jeg den seer, Saa er den just nu i sit sidste Qvarteer; Naar Giften er udtømt af Hornet, saa kommer Vel Lyset flux frem alt til Vaar og til Sommer. J. F. Boesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
J Stæderne har man forenet sig om at afvende og erstatte Skade af forskjellig Natur, f. Ex. Skibsrehdere imod Søskade, Huuseiere imod Jldsvaade, man finder endog i Schlesien, Foreninger til Erstatning af den Skade, Hagelveir foraarsager. J disse Foreninger bleve Skibe, saavel som Huse og Gaarde, antagne til en vis Værdie. Det Frivillige til Afvendelse af Skaden, er endnu til ved Skibsfarten, under Navn af Havariegrosse, og bliver aldrig af Assurandeuren nægtet at godtgjøres. Foreningerne for Brandskader anskaffede Sprøiter o. s. v., saavelsom Mandskab i paakommende Tilfælde, for at afvende Tab paa Landjorden. Skadeserstatning blev en Ligning paa de Contribuerende. En saadan Association erkjende vi som Begyndelsen og Basis for vore nu forandrede Assuranceindretninger. Disse Assuranceindretninger ere nu, som bekjendt, for at give en bestemt Præmie, der, i paakommende Tilfælde, skal forskaffe os Erstatning. At denne Præmie imidlertid, i Almindelighed, er langt kostbarere end en Ligning af det, Skaderne kunne beløbe sig til, have vi havt to Exempler paa; thi det gamle Søassurance-Compagnie havde oplagt en betydelig Besparelsesfond, den Kjøbenhavnske Brandassurance for Huse og Gaarde havde gjort det samme, og Assurance-Compagniet for Meubler og Effecter besidder, næst et uhyre Udbytte til Jnteressenterne, vigtige Overskudscapitaler. Man kan ingenlunde sige, at disse Compagniers Bestræbelser egentligen ere henvendte til Samfundets Vel. Overskuddet, efter at deres oprindelige Fond er indkommen, og som de kalde Reservefond, vil ingenlunde blive anvendt til Skadeserstatning, om denne oversteg hvad de garantere, hvilket Vedkommende have erfaret ved Sø assurance-Compagniet i Aarene 1807 og 1808. De synes altsaa at være afsluttede politiske Jnteressentskaber, som søge deres Fordeel og afvige aldeles fra det første Princip, hvor een Borgergaranterede den anden sine Bygninger, eller een Rehder den anden sit Skib, uden Hensyn til Egenfordeel. Men have disse moderne Jnteressent skaber havt Fordele paa Samfundets Bekostning, burde de vel ogsaa overtage Byrder, som Samfundet allene har baaret, for at forekomme og afvende Skaden ved frivillige Pengendgivter, jeg mener Sprøiter og alle Brandredskaber og Foranstaltninger, som nævnes kunne; thi at Stadens Huuseiere ene skulle bære disse Udgivter, synes at være et Hysteron proteron, og, som allerede viist ved Søeskaders Godtgjørelse, er det et Princip, at frivillige Anstrængelser og Midler til Frelse, af Assurandeuren betales, hvis Analogie ikke kan benægtes. Ved denne Leilighed synes det billigt, at opfordre Vedkommende, som maatte kunne formaae Huusassurancen og Meubelassurance-Compagnierne, i Forhold til deres beholdne Fond, at overtage Lygte- og Sprøiteskatten, saaledes som Exemplet af store velordnede Stæder, som London, viser, og saaledes paa en retfærdig Maade befrie Kjøbenhavns Borgere for Udgifter, som ikke synes at det tilkommer dem at bære. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Jndbydelse fra Directionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, af 9de d. M., holdtes den 23de næstefter, om Eftermiddagen Kl. 5, i Compagniets Huus, en Generalforsamling, hvori 1) Directionen underrettede Jnteressenterne om, at Capitain Ørgaard havde indberettet, at han den 12te August f. A. var ankommen til Anjou, hvorfra han med det første agtede at seile til China, saa at han kan ventes her tilbage i Mai eller Juni Maaned d. A., og at Compagniets Regnskab for forrige Aar maatte vente med at komme under Revision, da Regnskabet fra Bengalen indløb i September f. A. og maa først revideres. 2) Jnteressenterne overlod til Directionen, angaaende Pladsens Bortforpagtning at handle efter eget bedste Skjønnende. 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Af de til Directeur-Embedet foreslaaede 4 Jnteressentere, frabade Deherrer Agent Zinn og Grosserer A. J. Schmidt sig at komme paa Valg: istedet for Hr. Conferentsraad Hauser, der fratraadte som Directeur, valgtes med 9 Stemmer Hr. Justitsraad Mourier, der aflagde Eden og takkede for Valget; Bestemmelsen af det Tillæg, Hr. Justitsraad Mourier, foruden hans nu havende Gage 1362 Rbdlr. Sølv som Compagniets Secretair, skal nyde som Directeur, blev udsat til næste Generalforsamling i Mai Maaned. Herr Conferentsraad Hauser blev, for sine Bestræbelser og den Nidkierhed, han stedse har havt for Compagniet, af Jnteressenterne tilbudet at modtage Totrediedele af sin aarlige Gage, saa længe han levede; Herr Conferentsraaden modtog Tilbudet, og takkede sine Venner og Medborgere for den Agtelse, de viste ham. 4) Hr. General=Krigscommissair Winther valgtes med 96 Stemmer til Revisor. 5) Hr. Grosserer C. Busch blev med 91 Stemmer valgt til handelskyndig Decisor. 6) Deherrer, Conferentsraad Schlegel, Etatsraad Schæffer, Justitsraad Mourier, Grosserer Larpent og Procurator Bierring valgtes af Jnteressenterne til at udgjøre en Committee, til at overveie nogle angaaende den forventende Octroi opgivne Puncter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Udtog af en Skrivelse fra det Holstenske af Januari 1823. Ligesom alle Jndbyggere, enhver efter sin Stilling, belaver sig paa at høitideligholde Hs. Majestæts forestaaende Fødselsdag med de glade Følelser, som den indgyder enhver god Undersaat og som yde en sand Trøst i Øieblikket Trængsler, saaledes ville ei heller begge Hertugdømmenes Jndbyggere staae tilbage ved denne Anledning. Paa flere Steder gives den Dag Maskerader, hvortil Vedkommende have erholdt Allerhøist Tilladelse. Jkke blot Forlystelse vil opnaaes derved, men den vil og bidrage til at husvale de Fattiges Nød, da det er bestemt, at de skulle nyde visse Procent af den Jndtægt, som Maskeraden kaster af sig. - Det aarlige Kieler Omslag er begyndt og besøges fra alle Egne af Mange, som deels mod Pant agte at udlaane Penge, deels derimod at optage Laan. Om alle Debitorer kunne og ville efterkomme deres Forpligtelser, og om Pengenes Circulation vil gaae sin raske Gang og den Forlegenhed, som mange af den ved Omstændighederne foraarsagede Pengemangel vil blive lykkelig afhjulpet, vil Tiden lære, i det mindste haaber man det Bedste. Landstæderne og Husene staae i lav Priis, hvilket ogsaa er Tilfældet med Kornvarer, og er det, som en Følge heraf, vanskeligt for mange Landboere, at betale Skatterne. Da ved den nu indtrufne stærke Frost Floderne ere belagte med tyk Jis, er Skibsfarten ophørt, og al Udførsel derved standset. Høist ønskeligt vilde det have været og til Baade for Vinterkornet, om den strenge Kulde var bleven ledsaget af Snee, der ellers paa denne Tid pleier at indfinde sig. - J Omslagstiden falbydes sædvanligen alle Slags Modevarer, foruden mange andre Ting. En saadan Leilighed til at gjøre Jndkjøb vil og kan de fleste ikke lade gaae benyttet forbi. Man ændser da ikke en Udgift mere, skjøndt man vel ofte ikke godt kan undvære de dertil fornødne Contanter, men der at anskaffe en eller anden Modeartikel, for at gjøre sin Kiereste eller sin unge Kone en Foræring. At herved Overdaadighed, især hos Fruentimmer, finder ny Næring, derpaa tænker man ikke, og sander kun alt for sildig Følgerne. - J de nordlige Egne maa der være falden megen Snee, da dagligen mange Tusinde Trækfugle lade sig see hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Korsøer, den 24 Januari. Den forventende Hamborger Brevpost ankom til Nyborg i Gaar Aftes, men har endnu ei kunne overføres hertil, da Beltet er stærk belagt med Jis efter de sidste Dages haarde Frost, saa at der kun er lidet aabent Vand. - Brevposten fra Kjøbenhavn af 21 Januari ankom fra Sprogøe til Fyen den 23de Januari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Regnskab for Bombebøssens 13de Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.)(See No. 84 af Skilderiet for 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Ved Bombebøssens 11te Aabning, den 8de denne Maaned, fandtes i sammei rede Sølv. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28 Rbd. og i Sedler 294 Rbd. 68 s. Af hvilken Sum 200 Rbd. Sedler var skjænket Bombe bøssen af Hr. Conferentsraad Bruun, Ridder af Dannebrog og Nordstjernen. Desuden var indkommen i Renter af nogle af Bombebøssens Obligationer. . . . . . . . . . . . . . . . . 65 - Jalt i rede Sølv 83 Rbd. og i Sedler 423 Rbd. 35 s. For dette Beløb - efter Afdrag af 36 Rbd. 70 tz. Sedler og Tegn, som ere i Behold, og af 100 Rbd. Sedler, som anvendes til Brænde, Lys m.v. for de gamle trængende Søemænd, som ere indlagte i det Locale, der til saadant Brug er overladt – er indkjøbt en Depositocasse=Obligation, No. 23349, af 11 Decbr. 1811, stor 500 Rbd. Bombebøssens Status er nu følgende: I. J Obligationer for Banklaanet af 4 Febr. 1820, a 5 pCt...... rede Sølv 2200 Rbd. - s. 2. J Deposito=, Finants, Creditcasse, Prise- og Canal Obligationer, a 4 pC. . . . . . . . . . . Sølv 6063 - 39 1/2 3. J Hofraad Meyers Legat, a 4 pCt. . . . . . . . . . . . 4. J Præmie-Obligationer for Laanet i Hamborg af 1819, a 5 pC. . . . - Mk. Bco. 2520. S. En Obligation af Laanet i London, a 6 pC. . . . . . . . . . . . . og Sølv 9763 Rbd. 39 1/2 s. Jalt Mk. Bco. 3920.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
(Ovenstaaende Obligationer ere nu alle i Bankens Bevaring.) Directionen for Bombebøssen, den 18de Januari 1823. III Mørkt saae det ud i det Første af Qvartalet over Bombebøssens Horizont, deels formedelst de slette Tidender, som fra Vestindien vare indløbne, nemlig at ingen Regn var falden, og altsaa ingen Krop kunde ventes, hvilket ogsaa strax bevirkede, at Skibene, som didhen vare destinerede, fik Stopordre, deels formedelst den paakomne strænge Vinter, der lagde Capsun paa al Skibsfart, og naar Søfarten ligger stille, saa standse Bombebøssens visse Jndtægter; men med eet opklaredes Alting igjen den sidste Dag i Qvartalet ved følgende behagelige Skrivelse fra Patrioten Hr. Conferenceraad og Ridder C. Brun: Jeg giver mig herved den Ære, at sende Dem 200 Rbdlr. til Bombebøssen. Conjuncturerne tillade ei for det første at gjøre mere. Kjøbenhavn, d. 31 Decbr. 1822. Ærbødigst C. Brun. Til S. T. Hr. Commandeur Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-25
Foruden denne store Gave viste min mangeaarige Ven, forhenværende Supercargo paa China og nu Generalkrigscommissair, Winther sin gamle Hengivenhed for Sømanden, ved selv at nedlægge en betydelig Gave i Bombebøssen. Desforuden fandtes ved Aabningen en forseglet Seddel, nedlagt d. 18 Decbr. f. A., med Jndskrift: "gode Tidender fra Reisen", og en dito, nedlagt af en liden Dreng, hvori laae en Specie, og uden paa: "den 14 Dec. 1822. Saa har og den i forrige og næstforrige Qvartal "vor sikkre Mand og ubekiendte Ven været her i dette flere Gange, nemlig d. 6 Oct., d. 14 Novbr. og d. 16 Nov., og selv nedlagt Sølverpenge og Sedler i Bombe bøssen. - Gud kjender ham. Jeg indbyder baade ham og Anonymen, som i Fjor gav de 250 Rigsorter, herved at give os den Ære, Søndagen d. 2 Februari Kl. 1 at spise med os Skibskost i Friboligen paa Vilders Plads, forsikkrende, at de ikke skulle blive bekiendte for Andre end dem, de have gjort vel imod.