Norske Intelligenssedler, 1783-02-05
10. Fra 1ste Januarii 1786 maae paa Fruentimmer=Klæder ikke bæres andre Garniturer end af Tøyet, eller naar de ikke ere deraf, da ey til høyere Priis end 16 Rdlr., ligesom og fra 1ste Febr. 1783 alle Garneringer, der af nye giøres, skal være efter hvad derom her er fastsat. Alle Jtalienske og andre Blomster, saa vidt de ey her beviisligen ere gjorte, skal fra 1ste Januarii 1786 gandske være forbudet at bæres, ligesom ingen nye fra nu af meere maae indføres, og ey heller fra nu af Folio paa nye Klæder, som bestilles, eller paa nogen anden Maade at bæres, herefter vorde anvendt. 11. Tienestepiger maae ikke bære paa Hovedet Sætter, som have kostet meere end 1 Rdlr. til 9 Mk., deres Bryllupsdag undtagen, og heller ikke have Øren Ringe, 12. Enhver Tiener, som overbevises om, at lade sig af en Friseur frisere, skal i Mulct for hver Gang betale 4 Rdlr. 13. Alle Stue-Betræk af Silketøyer, ligesom og alle Vindues-Gardiner af Silke, forbydes alde des herefter at lade giøre. 14. Vi igientage de allerede gjorte Forbud, og herefter aldeles forbyde følgende Poster i Vore Lande at maae indføres: a) Alle Meubler af hvad Navn de ere, hvorunder ogsaa alle Gulv-Dækkener henhører. b) Vogne af alle Arter som og Heste-Geschirer. c) Alle fuldfærdiggjorte smaae og store Uhrer. d) Alt fremmed Glas, Porcelain og Fajance, hvorfra Speile indtil videre undtages; dog forbeholdes det Ostindiske Compagnie ligesom og Canal-Compagniet de dem octrolerede Rettigheder, ligesom under dette Forbud ey heller forstaaes det, som Reysende enten til personlig Brug medbringe eller som virkelig Flytte Gods lade indføre. 15. Saavel for at indskrænke Overdaadighed, som for at lette Vore Undersaatters Udgifter, ville Vi end videre allernaadigst byde og befale følgende: a) Til Middag maae herefter ingen ved Giæstebudder give meere end 8te Retter, smaa og store Fade iberegnede, og dertil, foruden Salater og hvad dertil regnes af indenlandsk, høist 4re Sorter Desert-Sager, foruden her voxne Frugter, saa at alle fremmede Confecturer saavel vaade som tørre bortfalde. b) Til Aften maae ingen Undersaat give meere end 6 Retter, smaae og store Fade iberegnede, og foruden Salater høist to Sorter Desert-Sager med her voxne Frugter, c) Til Bordet og ellers maae ey gives ved Giæstebudde andre end den egentligen saa kaldte hvide Fransk Viin og fransk Rød=Viin, samt Malaga og Madera Viin, hvorimod andre sine Viine og Liqueurer samt gammel fransk Viin og fremmed Øll forbydes; men Punch kan gives til hvem det forlanger, d) Til Bryllupper og andre dermed lige Høytideligheder, maae gives to Fade og to Sorter Desert-Sager meere, end ved sædvanlige Giæstebudde. Endelig maae fra 1ste October 1783 ingen fremmede Madvahre og ingen fremmede tillavede Spiser, hvortil her i Landet Hoved Jngredientserne haves, enten gives ved Giæstebudde, eller falholdes, og til den Ende averteres i Aviserne. Dog, da Vi ikke herunder forstaae fremmede til Mad fornødne og brugelige Jngredientser, ville Vi ved en Placat, som Vores General-Land- og Commerce-Collegium haver at bekiendtgiøre, nærmere lade bestemme, hvad som skal agtes at være forbudet. Saa maae og herefter allerne de Viine, som Vi i den foregaaende Artikel have tilladt, i Viin- og Værtshuus fra den 1ste Januarii 1784 skiænkes og falholdes, ligesom og i Aviserne averteres. Det samme gielder om fremmede Øl-Sorter, og fremmede her indførte tillavede Liqueurer, hvilke hverken maae skiænkes, falholdes eller i Aviserne averteres fra 1ste October 1783.