JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-25
Auctioner. Onsdagen den 15de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, bortsælges, ved Auction i Hørbye Sogn og Bye, Stervboehuset sammesteds, efter afdøde Christen Andersen - ligele, des Boets Løsøre, Borde, Stole, Kister, Skabe, Senge og Sengeklæder, Mands- og Fruentimmer=Ganglæder, en Koe, nogle Faar og Bistader, m.v. Huset er vel vedligeholdt, og dermed følger en, tæt ved liggende Toft. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Hobro, den 22de Juni 1829. Muhle.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-25
Onsdagen den 1ste Julii næstkommende, Formiddag Kl. 9, foretages Auction i Stervboestedet, efter afgangne Madame Hannerup, tæt norden for Hobro, over sammes løse Eiendele: Borde, Stole, et Skatol, en Dragkiste, Linned, Dækketøi, Sølv, Kobber, Senge- og Gangklæder af Ulden og Linned, m.m., og fortsættes næste Dag, om fornødent gjøres, ligesom og da over selve Stervbostedet - godt vedligeholdt og beqvemt indrettet - med tilhørende Jorder af Hartkorn, contribuabelt 1 Skp. 2 1/2 Alb. Conditionerne erfares ved Auctionen. Liebhabere indbydes. Hobroe, den 22de Juni 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Nyeste Post-Efterretninger. Russisk tyrkiske Krigsbegivenheder. Noget egentligt Resultat om Tilstanden paa Krigs theatret i Øieblikket tillader det Virvar af kryssende og hinanden modsigende Efterretninger, som Postdagen bringer os, neppe at sammendrage.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Vi have Efterretning om en nye blodig Træfning som den 19de Mai skal være forefalden mellem General Roth og Storviziren ved Eski=Arnautlar. Ogsaa her have de russiske Tropper viist deres sædvanlige glimrende Tapperhed og gjort alle den talrige Fiendes Bestræbelser frugtesløse. Med største Længsel seer man de officielle Beretninger imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Storvizirens Rapport til Sultanen indberetter, at Træfningen ved Pravadi den 17de havde kostet Russerne 4000 Mand og 6 Kanoner. Den 25de Mai vare atter 3 Tartarer indtrufne til Constantinopel med Efterretning, at der 2 Dage senere, nemlig den 19de Mai forefaldt en nye Træfning ved Eski=Arnautlaar, i hvilken det gik meget blodigt til og som endtes med Seir for Tyrkerne. Omendskjøndt Rygtet taler om 3000 faldne Russer og Muselmændenes Jubel naturligviis er uden Grændser, har man dog intet officielt bekjendtgjort derom og afgjort vist er det vel altsaa ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
J Constantinopel er det Rygte almindeligt, at den persiske Gesandt Abdullad Mirza paa sin Herres Vegne formeligt har erklæret Reis-Effendi, at Krigen allerede af hans Hof var erklæret Rusland. Derimod hedder det i en meget sildigere Skrivelse fra Newaen af 10de Juni, at Keiserens Fløi-Adjutant Fyrst Dolgorucki for nogle Dage siden var afgaaet fra Petersborg til Tiflis- og derfra, med vigtigt Ærinde fra det russiske Hof skulde begive sig til Tauris til Abbas Mirza selv. J samme Skrivelse forsikkres, at Generalmajor Murawjew, allerede er udnævnt til paa nye at beklæde Gesandtskabs-Posten ved Hoffet i Teheran, hvorved alle Rygter om et Brud mellem begge Hoffer paa eengang vilde være modsagte.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Asien og Europa. En politisk Parallele. Menneskeslægtens Ophold paa Jorden har altid været og vil formodentlig altid blive en Kampens Tilstand imellem Nationerne eller deres Herskere. Jalouste og modstræbende Jnteresser, Lyst til Bytte og Etobringer, men fornemmelig Ærgierrighed og Lidenskaber, have uafladelig styrtet Menneskene ind i Krigens Rædsler. Den mægtigste Nation, saaledes Romerne, og den mægtigste Regent, saaledes som Napoleon, have Alle frygtet og hadet; og det universelle Herredømme har bestandig været det Phantom, som har bedaaret saamange Nationers og Regenters Phantasie, og været en Skræk for alle de mindre Nationer, mod hvis Realisering de have anvendt alle deres Anstrængelser. Oldtidens store Monarkier ere bekjendte: Alexander den Store uddøer aldrig af Menneskenes Minde. Romerne realiserede Jdealet af et universalt Herredømme til den største Høide som nogen menneskelig Magt har opnaaet paa Jorden, indtil den uhyre Magt tilsidst sank under sin egen Byrde. Napoleon var nærved at have bragt det til den samme Storhed, da han pludseligt blev truffet af Skjebnens Slag. J den nærværende Tidsalder ligger Spiren til Overmagten paa Jorden fordeelt i fire Stater, Rusland, Storbrittannien, de nordamerikanske Fristater, og maaskee Brasilien. At denne Spire er fordeelt saaledes, og paa begge Jordens Halvkugler, gjor det universelle Herredømmes Phantom ikke meere frygteligt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Det er netop vor Tidsalders Hovedmærkværdighed, at den politiske Skueplads er bleven fordobblet, at den er udbredt saavel over den nye som over den gamle Verden. For 50, men især for 300 Aaar siden var det anderledes: da var den gamle Verden alene Politikens Skueplads: Asien og Europa afvexlede med hinanden i Kampen om Herredømmet. De store Monarkier opstode først i Asien og bleve frygtelige for Europa; men Persernes Angreb paa Europa mislyktes; nu vendte Bladet sig, og Europa fik Overhaand over Asien. Alexander den Store endte sin Løbebane 324 Au før Christus, efter at have kuldkastet det mægtigste Rige i denne Verdensdeel. Jngen Dødelig har marscheret saa langt med en Armee som han, Jngen har forskaffet sig saa berømt et Navn som han, (af Jord beboerne staaer Jngen nærmere ved ham i Heltedaad og Heltenavn end Napoleon); Jngen synes at have været nærmere ved at oprette et Universalmonarkie end han; alt det som dengang var Stort paa Jorden, hensvandt aldeles for hans Glands, og havde han levet noget længere, var det formodentlig Alt vorden hans. Men de store Slag i Menneskelivets Begivenheder, synes ligesom de store Revolutioner i Naturen kun at have til Formaal at befordre nye Udviklinger. Aleranders Erobringer var det første store Slag hvorved den europæiske Cultur udgød sig over Asien; Britternes og Russernes er, i vor Tid, det andet. At vi nærme os den Tidsalder, hvori Europas Cultur vil seire over Asiens Barbarie, kan ikke omtvivles: Britterne have længe plantet deres Faner ved Ganges og nyligen ogsaa ved Jrravadas Bredder. Rusland er et Rige, hvori den asiatiske Cultur gaaer i Skole, og naar dets 60 Millioner Jndbyggere blive til et 3 og 4dobbelt Antal, saa vil en kultiveret Folkevandring udgyde sig derfra over Asien. Dette vil og maa skee. Vi staae ved Indgangen til en ny Udviklings Periode af Menneskeslægtens Begivenheder. Ved denne Leilighed kunde det maaskee ikke være unteressant at høre hvorledes Fortidens Diplomater raisonnerede om Fremtidens Begivenheder: Saaledes sagde den polske Grev Oginsky i Aaret 1794 til Portens Dragoman Fyrste Moruzzi, at det var Keiserinden, af Ruslands Plan at sætte sin Sønnesøn paa Constantinopels Throne, og at det vilde være for sildigt at forhindre det, naar først Rusland havde bemægtiget sig Moldau og Wallakiet, bragt Grækerne i Oprør og udbredt Skrækken lige til Constantinopels Porte. - Diderot har eengang sagt: at "Rusland er en Kolos med Fødder af Leer. Dertil har Grev Segur bemærket: at man har ladet dette Leer blive haardt, og at det er forvandlet til Metal." Keiser Joseph II sagde engang: "Jeg tillader ikke, at Russerne sætte sig fast i Constantinopel; Hattenes Naboskab vilde blive os farligere end Turbanernes.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Fædrenelandet. Offentlig Foransaltning. Fra det danske Cancellie er den 6te Junii sidstleden afgaaet følgende Circulair=Skrivelse til samtlige Amtmænd i Danmark: Da Cancelliet er blevet opmærksomt paa, at det er forskjellige Meninger undergivet, hvorledes der efter Anordningerne bør forholdes med Maalingen af Salt og Steenkul, saa har man, for at forebygge den Ulempe, som Meningsulighed i den omhandlede Henseende kunde afstedkomme, tienstligst villet anmode (Tit.) om behageligen at ville tilkjendegive de Vedkommende i deres Embedsdistrict, at Salt i Overeensstemmelse med Forordningen angaaende Salthandelen m.v. af 9de Julii 1778 §. 2, der forsaavidt ikke kan antages at være hævet ved Forordningen angaaende Afgifterne af Salt af 2den Marts 1785, bør maales med den sædvanlige Korntønde, der holder 8 Skpr. eller 144 Potter, samt med Strøgmaal uden Top paa Skjæppen eller Tønden, hvorimod Steenkul endnu fremdeles, i Overeensstemmelse med Forordningen af 10de Januar 1698 Cap. 2 §. 13 og Cap. 4 §. 11, bør maales med den sammesteds anordnede Maaletønde, der holder 176 Potter, samt med Topmaal paa Skjæppen eller Tønden.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
(Af Kjøbenhavnsposten, den 18de Junii.)J Mandags blev i Høiesteret paakiendt en Justitssag fra Jsland, i hvilken Sag 30 Personer vare tiltalte for forskjellige Forbrydelser. Det Hovedfactum, som var Gienstand for Sagen, var et Jndbrud og Tyverie, begaaet af 4 af de Tiltalte, nemlig SigurdurGottsveinsen, John Geirmundsen, John og Haflide Kolbeinsen, paa Gaarden Kambe i Arnæs Syssel, hvor de en Nat i Februar Maaned 1827, efter først at have udspeidet Leiligheden, vare brudte ind ved at opbryde Døren med en Spade. De gik derpaa ind i Huset og bandt dets Beboere, nemlig Bonden Hjortur Johnsen samt hans tvende Tjenestepiger og et Barn paa 6 Aar. Haflide har, angaaende Maaden hvorpaa han bandt den ene af Pigerne, forklaret sig saaledes: "jeg bandt hende et Lagen over Hovedet, svøbte Klæder og hende næsten allevegne, hvorefter jeg snoede Reeb omkring det Hele." Sigurd kastede sig oven paa Hiortur og truede ham med at ville dræbe ham, hvis han ei sagde ham hvor hans Penge vare forvarede; dog aabenbarede Hiortur desuagtet ikke hvor Pengene laae, men søgte, ved at angive at hans hele Eiendom var under en Høstak i Høegjerdet, at faae dem til at forlade Værelset, imidlertid aftvang de den ene af Pigerne Tilstaaelse om hvor Pengene vare, og, efterat have tændt Lys og opbrudt adskillige Gjemmer, udtoge de deraf omtrent 1000 Rbd., Halvparten i Sedler og Halvparten i rede Sølv, hvilke de deelte imellem sig. Sigurd proponerede derpaa, at det var bedst at stikke Jld paa Huset, men dette bifaldt de andre ikke, og Sigurd har under Sagen selv forklaret, at det ikke hermed var hans Alvor. Efterat Voldsmændene vare bortgaaede, krøb Hiortur hen til et Bord, hvor han fandt en Kniv, hvormed han overskaBaandene om sine Been; han opdagede derpaa den ene af Pigerne, løste hende og begav sig hen til nærmeste Naboe, men ved hans Hjemkomst var begge Pigerne bortgaaede. - De to Førstnævnte af disse Tiltalte have desuden begaaet adskillige temmelig betydelige Tyverier. Deres Straf blev ved Høiesterets Dom bestemt saaledes: for Sigurdur til Kagstrygning og Rasphuus=Arbeide for Livstid og for de andre til Kagstrygning og Fæstnings-Arbeide for Livstid. Af de øvrige 26 Tiltalte ere de 20 blevne frifundne og de 6 anseete med Straf af Riis.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
J det nylig hidkomne 1ste Hefte 1829 af Schl. H.L. Provincialberichte læses følgende Beretning om et Selvmord, foranlediget ved en holsteensk Smugler sag: "J Stolpe, Godset Sierhagen, indtraf d. 7de Decbr. f. A. den Ulykke, at en meget duelig Kunstner, der var en i enhver Henseende vakker Mand, og i sine bedste Aar, aflivede sig selv. Han forlod, tilligemed sin Broder, om Morgenen sit Huus, for at gaae til et Retsforhør i Neustadt, hvor han skulde af høres, tilligemed en Foermand, der var anklaget for Smuglerie. Lange - det var den Ulykkeliges Navn - havde, efter en Toldcontrolleurs Reqvisition, aflagt edelig Forklaring om, at Foermanden paa en vis Dag havde holdt udenfor Døren hos ham, der tillige havde Værtshuushold; men dette nægtede Foermanden. Om Medlidenhedsfølelse for den Mistænkte, hvem hans Udsagn maaskee kunde bringe i Ulykke, eller om en tvivlende Bevidsthed har bemægtiget sig ham selv ihenseende til den givne Forklaring, formaaer Jngen at bestemme, da der ei var undsluppet ham mindste tvivlsom Yttring eller Mine, hverken da han hjemme tog venlig Afskeed fra sin høifrugtsommelige Kone, eller underveis, hvor han som sædvanlig viste sig munter og snaksom. Da de omtrent havde gaaet en Times Tid og saae Neustadt for sig, forlangte han af sine Ledsagere tændt Svamp til sin Tobakspibe, og bad dem derpaa gaae et Øieblik iforveien, medens han gik over en Grøft ind i en Skov ved Veien. Øieblikket efter hørte man det dræbende Knald. Broderen og to andre Personer, der vare fulgte med dem, ilede til det ved den opstigende Krudidamp betegnede Sted, og fandt ham med knust Hjerne død paa Jorden. Han havde aflivet sig ved at tænde en Patron, som han stak i Munden. Hans Død beklages af hans ulykkelige Ægtefælle, som han efterlod med 6 Børn og som gik svanger med det 7de, og af den hele Egn, hvor han var kjendt som en brav Mand og en dygtig Kunstner. Han var i Særdeleshed heldig med Forfærdigelsen af musikalske Jnstrumenter - Meddeleren af denne Ulykkesbegivenhed tilføier det Ønske: "Maatte Statsforholdene dog engang modnes saaledes, at Toldindretningerne tabte deres skadelige Jndflydelse paa den physiske og moralske Menneskeverden, Stolpe ligger ved en Landevei, der fører fra Eu tin, Smuglervæsenets Hovedstation, til Neustadt. Saalænge Grændserne af dette lille Land, der rundtomkring er omgivet af holsteensk Territorium, forblive ubevogtede (og naar de alle skulde bevogtes, maatte der ansættes ligesaa mange Vogtere, som der gaae Veie fra hver Landsby) er Øiemedet med Toldvæsenets Regulering for Wagrien en Chimære, og den regelmæssige Vagt uiværksættelig. Maatte blot Folk, hvem man tilskriver Æresfølelse som nødvendigt Prædikat, lære at skamme sig ved at lade sig tælle blandt Smuglernes Klasse!!!
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Den 19de Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Jmorges tidlig Klokken imellem 3 og 4, saaes herfra Staden en stærk Jldløs i sydvestlig Retning. Endeel Brandfolk med 2de Sprøiter bleve strax afsendte til Brandstedet, som befandtes at være Præstegaarden i Kirkebyen Brøndby-Vester, omtrent halvanden Miil herfra Staden. Jlden havde allerede grebet saa vidt om sig, at Gaarden ikke længer stod til at frelses; hvorimod den herfra afsendte Hielp kraftigt bidrog til at redde Bohave og Effekter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Jgaar (d. 18de Juni) aabnedes, som sædvanligt, den saakaldte Dyrehavstid, og Skoven var, uagtet det med Regn truende Veirligt, allerede temmelig besøgt. Bakken bliver iaar Tumlepladsen for en ualmindelig stor Mangfoldighed af Kunster og Forlystelser, og det kjøbenhavnske Publikum vil her blive glædet ved tvende Beriderselskaber (det Kuhnske og det Hoffmannske), den franske Herkules, det Lehmannske Menagerie, et Par Jongleurer, Panoramer, Verdenstheatre, diverse gymnastiske, optiske og mekaniske Kunster, tvende Dandse saloner, med meget Andet, som vilde blive for vidtløftigt her at opregne. En Sanger og Bugtaler Bin nes, hvis Søster, Md. Lazar, som Sangerinde vil udføre Opera-Arier og Tyrolersange, har desuden opslaa Den 22de Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
J Løverdags Eftermiddags Kl. 5 1/2 ankom Hos k. H. et sit Standqvarteer paa Bellevne. Kronprindsessen hertil paa det kongelige Dampskib, og igaar (Søndag) Morges Kl. 6 afreiste Hs. k. H. Prindsesse Vilhelmine herfra til Louisenlund.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Antallet af de Bevillinger, der iaar ere udstædte til at søge Erhverv i Dyrehaugen - ligefra Tilladelsen, til at børste Folks Klæder og have Tilsyn med Heste og Vogne til Privilegiet at forevise Kunster &c. i Fjelleboder, - skal udgjøre henved halvtredie hundrede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Den unge talentfulde Billedhugger Hr. Krohn, Eleve af det kongelige Kunstacademie, agter at udgive en Samling af udmærkede danske Videnskabsmænds og Kunstneres Büster i Gibsafstøbninger. Denne Samling skal indeholde 16 Portrait-Büster, af Dhrr. Prof. Clemens, Overhofmarschall Hauch, Conferentsraad Hansen, Statsraad Herholdt, Prof. Jngemann, Prof Kuhlau, Biskop Münter, Confessionarius Mynster, Prof. R. Møller, Prof. Oehlenschlæger, Statsraad Rabbek, Dr. Ryge, Statsraad Thorvaldsen, Prof. Weise, Conferentsraad Ørsted og Statsraad Ørsted. Hver Maaned skulle 1 eller 2 Büster udkomme og hele Samlingen tilendebringes i Løbet af et Aar. Man kan saavel subskribere paa enkelte Büster a 1 Rbdlr. Sølv, som paa hele Samlingen, der da overlades for Sølv. - Som den første af disse Büster er Ochlenschlagers allerede fuldfærdig fra Kunstnerens Haand, og udmærker sig saavel ved Liighed som ved en correct og smagfuld Udførelse. Prøve-Afstøbninger af denne Buste ere at see hos Hr. Univ. Boghdlr. Reizel, hos hvem tillige Subskription modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Kjøbenhavn. Hs. M. Kongen befinder sig efter de indløbne Efterretninger fra Allerhøistsamme i ønskelig Velgaaende. Efterat Special-Revenerne ere blevne afholdte hver Formiddag og Eftermiddag over de ved Rensborg forsamlede Tropper, som erhvervede sig Kongens fuldkomneste Tilfredshed, blev den 17de holdt General-Revne, hvorved Hs. kgl. H. Kronprindsessen var nærværende, men Veiret var saa ugunstig, at det regnede uophørlig. Den 18de, 19de og 20de blev der maneureret i 2de Corps, hvor Hs. kgl. H. Prinds Ferdinand commandeerte 2 Gange imod Hs. H. D. Prinds Frederik af Hessen og H. D. Hertugen af Holsteen Glücksburg. Om Eftermiddagene behagede det Hs. M. Kongen at tage Arsenalet, Skolerne, Arbeidshusene, Straffeanstalterne og øvrige Jndretninger i Rendsborg i Øiesyn. Om Løverdag Eftermiddag den 20de tog H.M. Kongen til Louisenlund for at retournere den 21de til Rensborg. Den 22de var den sidste Maneurre i Rendsborg, og den 23de efter Hs. kgl. H. Prindsesse Wilhelmines Ankomst til Rendsborg for videre at begive sig til Jtzehoe, tiltraadte Kongen Reisen over Stapelholm til Heide med H. kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian. H. kgl. H. Prinds Fredinand reiste derimod strax efter Kongens Afreise over Louisenlund og Flensborg til Augustenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Efter Forlydende vil den forestaaende høie Formæling finde Sted i Gemakkerne paa Frederiksberg Slot, og Professor Weyses Formælingsmusik desaarsag først blive opført Dagen efter i Slotskirken.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Den 17de Dennes indtraf hertil med Dampskibet Wilhelmine Hs. D. Prinds Georg af Hessen, Broder til Hs. D. Prinds Wilhelm. Den 20de Dennes om Middagen Kl. 12 foregik i Regentskirken de sædvanlige Høitideligheder ved det aarlige Rectorskifte. Conferentsaad Schlegel fratraadte og proclammerede Etatsraad Saxtorph som Rector magnisicus. Programmet, forfattet af Statsraad Thorlacius, handler og en græsk Jndskrift. Tvende Studerende, Cand. juris Flensborg og Studios. juris Elberling, modtoge ved denne Leilighed de dem for deres Afhandlinger tilkjendte Guldmedailler.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
J Frederiksbergs Haves Kanal er fundet en druknet Mandsperson, efter Udseende mellem 30 og 40 Aar, middel af Væxt, mørkt Haar, iført sort Klædeskjole, stribet Vest, blaa Klædes Beenklæder og Støvler. J en sort Silkehat som fandtes nær derved stod Navnet: Det medicinske Facultet er bleven forøget med tvende Lectorer: Hr. Dr. med. Eschricht og Møhl. Hof=Hattemagermester D. Max døde i Onsdags pludseligt paa den kgl. Skydebane.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Kjøbenhavns Havnepriser, den 20de Junii. Holsteensk Hvede. 10 Rbd. 3 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk dito. 9 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito. . 9 Rbd. 4 Mk. - s. - 100 Rbd. 1 Mk. - s. Holsteensk Rug. 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk dito......... 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. - s. Østersøisk dito. 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 2 Mk. - s. Byg 2radet.... 3 Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg bradet. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre............ 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter............. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Smør 48 Rbd. - Mk. - s. - 50 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito . 40 Rbd. - Mk. - s. - 42 Rbd. - Mk. - s. Sjellandsk dito. 42 Rbd. - Mk. 2 s. - 50 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 12 Rbd. 2 Mk. a 12 Rbd. 4 Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Kjøbenhavns Børs, den 23de Junii. Hamb. 2 M. - . v. 206. Specier 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 51 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 89 a 89 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 86 3/4 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 105 a 105 1/2 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 97 a 97 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 97 a 97 1/2. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. 61 1/2 a 62 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 64 1/4 a 64 1/2 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Cours. Hamborg den 23de Junii. Bordeaux 189. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 9 1/2 s. Cadix 46. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, 45, 2 M. 35, 60. Kjøbenhavn 205. Spr. 1 3/3 A. Disconto - Om Studenterne i Kiel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
J det ved en frimodig Tone, Sandhedskjærlighed og en almeennyttig patriotisk Tendents fordeelagtigt bekjendte Tidsskrift: "Schleswig, Holstein Lauenburgische Provinzialberichte", udgivet af Hr. Pastor G. P. Petersen i Lensahn, læses, i det i disse Dage hertil hidkomne 1ste Qvartalhefte 1829, følgende bemærkninger over Universitetet og isærdeleshed Studenterne i Kiel, der torde have Krav paa almindelig Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Blandt alle offentlige Indretninger er der sikkert ingen, som mere tildrager sig hver tænkende Mands Opmærksomhed, som mere ligger Statens Ven paa Hjerte, og i høiere Grad vækker hans Forhaabninger eller hans Bekymring, end Universiteterne, fra hvilke udgaae saavel næsten alle tilkommende Embedsmænd som og den Aand, der ei blot danner sig blandt disse, men, ved dem blandt det hele Folk. Disse tvende Jagttagelser, at Embedslivet bestemmes ved Universitetslivet, og at Folkets Aand udgaaer fra Embedsmændenne, ere altfor ugjendrivelige til at man først skulde behøve at documentere dem ved et formeligt Beviis, og altfor vigtige til at vi ligegyldigt kunde forbigaae dem. Naar derfor en Embedsmand, der tildeels har vort Lands Universitet at takke for sin videnskabelige Uddannelse, her tillader sig nogle frimodige Yttringer om dette, saa tør han haabe, at man ene og alene vil ansee Saadant for hvad det er, for en varm Jnteresse for Alt hvad der staaer i Forbindelse med Fædrelandets Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
Literatur i Danmark. Vor Frue Kirkes Jndvielse første Pintsedag, indh.: 1) Cantate, 2) Jntimations-Tale af Stiftsprovst Clausen, 3) Jndvielsestale af Biskop Munter, 4) Vor Frue Kirkes Historie. 24 s. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1829-06-27
- Blok Tørens Drøvtelse, af Herr Student N. C. Bierringssaakaldte: "Et Ord om Publicums Meningsyttring i Skuespilhuset". 8 s. Kbh. - Odson, 3die Aargang 1ste B. 4de H., indh.: 1) Herz Rondo over et Theema af Rossinis Opera: "Moses"; 2) Luders Cotillon; 3) Bredal Revne Marsch for Hs. M. Kongens Livcorps. 64 s. r. S. Heftet. Kbh. - Leitfaden zur leichten Uebersicht der Lage der Stadte und Fest lande von Europa und ihrer Flusschifffahrtstrassen. Zum Gebrauch der Schulen. Von C. A. Villaume. Jndb. 24 s. Samme paa Dansk indb. 24 s. Kbh. - P. F. Suhme, Tidsregning til Ungdommens Nytte, aldeles omarbeidet og fortsat til Udgangen af Aaret 1828, indb. 52 s. Kbh. Hals.