Aalborg Stiftstidende, 1836-03-12
Som bekjendt indgav Hr. Kammerraad Drewsen til Stænderforsamlingen i Roeskilde et Forslag om Forandring ihenseende til Frireiserne. J Stændertidenden læses nu dette Forslag med Beretning om hvad der i den Anledning er foretaget. Drewsen skildrer deri Frireiserne som en af de tungeste, omikke den tungeste Byrde, der hviler paa det ufrie Hartkorn, og det Beviis, han herfor fører, er i høi Grad slaaende. Fri reiser, siger han, ggjøres med næsten Alt, hvad nævnes kan, Høie Personer og deres Sulte, høie Embedsmænd og Veipiqueurer, Generaler og Corporaler, Tjenere og Kjøkkentøi, geistlige og civile Embedsmænd, Doctorer og Jordemødre, Landmaalere og Løsgængere, Betlere og Tyve, Slaver og Arrestanter, Mundering og Armatur, Koste og Kosteskafter, kort, Alt kjøres af Bonden. Enhver ny Opfindelse, den være til Menneskeslæg, tens Gavn eller Skade, enhver ny Jndretning sætter Bondens Heste og Vogn i Reqvisition. Jenner opdagede Kokopperne, og Bonden kjører ei blot Doctoren, der vaccinerer i Districtet, men og Mødrene med deres vaccinerede Børn. Congreve opfandt Brandraketten, og Bonden maatte afsted med Reqvisiter, for Raketcorpset. Den militaire Høiskole stiftedes, og vi findes den alt paa Listen af Frireiserne. Han oplyser, at Kjøbenhavns Amt i Aarene 1832, 33 og 31 i Frireiser har kjørt omtrent 168, 100 Mile, eller 22,700 Mile om Aaret ; Veile Amt, i 1831, 17,088 Mile og Ringkjøbing Amt, i f. A., 31,126 Mile. "Ville vil, tilføier han, gend antage, at Danmarks samtlige Amter, 18 i Tallet, kjøre hver for sig ligesaa meget, som Kjøbenhavns, Veile og Ringkjøbing Amter hver især, eller 11,000 Mile 1 11,000 Mile tilbage, samt fra Hjemmet til Reisestedet og tilbage anslaaet til 5000 Reiser og altsaa til 5000 Mile, saa kjøres i Danmark aarligt i Frireiser 186,000 Mile eller vor Klode omtrent 100 Gange rundt. Nu vil man vel, og med Føie, svare, at en betydelige Deel af disse Reiser ere Sognereiser, den ikke kunne afskaffes. Men deels ere de virkelige Sognereiser i flere Amter ubetydelige mod de egentlig saakaldte Kongereiser, deels har jeg fundet, at under Sognereiser ere adskillige anførte, der ikke have Hensyn til Communens Tarv. Saaledes veed jeg, at Taarnby paa Amager har i 3 Aar gjort 126 Reiser og kjørt 126 Mile med Vildt til Hoffet, og at disse Reiser kaldes Sognereiser. Man drage endog samtlige Sognereiser fra, som man vil med 10 Procent, og, vil man endog paastaae, at de af mig angivne Størrelser ere over Virkeligheden, saa vil jeg i saa Henseende minde om, at Adgang til de Steder, hvor nøiagtig Oplysning kan erholdes, ei overalt er en Deputeret haaben. Men selv om man vil reducere mine Tal til det Hal qve, saa vil jeg ikke sætte mig derimod, thi om vi kun kjøre hvor Jordklode 40 Gange rundt om Aaret i Frireiser, saa staaer min Sætning ei mindre fast: at de ere en overordentlig svær Byrde for Bonden, og at denne bør lettes ham. Ved at anslaae disse Reiser til Penge og kun regne halv Vognmandstaxt erholder Proponenten det Resultat, at det ufrie Hartkorn, det vil omtrent sige Bondestanden, derved bærer en aarlig Skat af 288,000 Rbd. Efterat have omtalt det store Tab, vort Agerbrug lider ved at berøves saa megen Arbeidskraft, berører han det Forhadte ved disse Reiser, der ere at ansee som get ubestemt Hoveri, et Hoveri, hvis Udstrækning nu eller i Fremtiden Bonden ei kan forudsee, og det Byrdefulde derved, at de ikke ere ligeligt fordeelte over Hartkornet, samt ved de Misbrug, der med dem finde Sted." "Skulde jeg, siger han, have nødigt at bevise, at Misbrug finde Sted. Var det kanske ei Misbrug, naar en Bonde, som Stafet, sendtes med et Brev, hvorpaa tre Segl, men indvendig kun de Ord: J Dag aldeles intet at melde, Er det ei Misbrug, naar en Vogn fra Midten af Amager maa kjøre til Viintappergaarden, hvor den bliver belæsset med to, siger to, itubrudte Hjulbøre, og faaer Ordre at bringe dem til Damhuset, hvorpaa den saa kan kjøre hjem igjen, Er det ei Misbrug, naar Bonden, ifølge Reqvisition fra en Veipiqueur, maa møde for at kjøre denne 1/2 eller vel I heel Miil, enten til nærmeste By eller til en anden Vei eller til Kroen? Eller naar en Cavallerilieutenant maa af Bonden kjøres, en eller halvanden Miil, en Distance, som en Cavalleriofficeer vel maa kunne holde ud at ride, Er det ei Misbrug, at naar to Officerer af forskjellig Rang skulle gjøre en Tour, de da hver faae sin Vogn, og om de have en Tjener med, denne endnu en tredie Vogn, Er det ei Misbrug, at den Vogn, der idag er tilsagt, faaer Lov at kjøre hjem igjen, fordi den ei behøves, og en anden til imorgen tilsiges, Hvor skulde jeg ende, om jeg opregnede alle de Misbrug og Chicaner, som ved Reiserne finde Sted. (Fortsættes.) Undsendt.)