JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
En Svensk Orlogskutter er strandet paa Bornholm. Af dens Skyts er en Morteer allerede bjerget. Officieren, som førte den, er ankommen hertil som Krigsfange. Caperskonnerten Scanderbeg, Capit. Rasmussen, har i Østersøen taget og til Christiansøe indbragt 2de Skibe med østersøeske Ladninger af betydelig Værdie, desuden er der til Christiansøe og til Bornholm indbragte endeel Skibe, hvoraf de fleste kan ansees som sikkre Priser, da de for det meste skal have Engelske Licence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Arendahl, d. 9 Novbr. D. 17 Oct. indkom en Smakke, som i Gothenborg havde indtaget en Ladning af Kaffe, Peber, Jndigo, Cochenille og Farvetræe, destineret til Varrel, var lak, bliver formodentlig til Prise. Først i Novbr. blev i Arendahl solgt ved Auction Engelske Kramvare for omtrent 150,000 Rdlr., bestemte til Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Den 26de Octbr. solgte Salve Kallevig & Søn i Arendahl af sit Oplag 90 Fade Pudersukker og 1400 Pd. Kaffe, samt Rom i Partier. Priserne der paa Stedet ere: Rug 12 Rdlr., Byg 8 Rdlr. og Havre 4 1/2 Rdlr. pr. Tønde, Kaffe 9 Mk., Congothee 3 Rdlr., Pudersukker 33 s. og Røgtobak 1 Rdlr. pr. Pd.; Gryn og Malt er ikke at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Den strænge Vinter, som er indtraadt paa den Svenske Norske Grændse, og den derved foraarsagede Vanskelighed med Levnetsmidlers Tilførsel, har frembragt en gjensidig Trang til nogle Foranstaltninger, i Anledning af hvilke den commanderende General Søndenfields, Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg, har fundet sig bevæget at samtykke i det fra Svensk Side gjorte Forslag, at Fiendtlighederne for Tiden maatte standses, hvortil Hs. Durchl. dog har føiet den Forbeholden. hed, at de igjen kunne begyndes efter to Dages foregaaende Opsigelse. Denne Vaabenhvile, der er bleven foranlediget ved en blot militairisk Aftale, vil imidlertid være af kort Varighed, og igjen have ophørt med den Arsag, som for Øieblikke havde fremkaldt den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Det har behaget Hs. Majestæt under 23de dennes at udnævne Divisions-Generalerne Boudet og Gerard i Keiserl. Fransk Tieneste til Storkors af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Af en Bekjendtgjørelse fra det Kgl. Danske Videnskabersselskab erfares, at den var efter ders Medlem Hr. Justitsr. Thorkelins Anmodning, at alle dets originale Opmaalings=Kort, til trigonometriske Opmaalinger henhørende Journaler og Beregninger, de reducerede Originaler til alle hidtil udgivne Kort over Øerne og Jylland, de efter samme stukne Kobberplader, Selskabets Priismedailler, Stempler, kort førend Bombardemetet, hen bragtes til Geheimearchivet, og saaledes reddedes tilligemed dets geographiske Cirkel af 2 Fods Diameter, der gjemtes i Rundetaarns Hvælvinger. Men Selskabets øvrige Sager, Kortaftryk, Kortpapiir, Jnstrumenter a. brændte i Hr. Justitsr. Bugges Gaard, og derved tabtes ialt 2640 Rdlr. 2 Mk. allene Aftrykken af Kort, ialt 2410 Stykker, beløb sig til 2008 Rdlr. 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Rostock, den 12 December. Den 6te i denne Maaned ankom hertil den Danske Skibscapitain Søren Avernak, for at aflægge Forklaring over det Passerede med det af ham førte Skib Kragerøe, bestemt fra Kjøbenhavn til Lybeck, hvilket han formedelst fiendtlig Forfølgelse havde været nødsaget at landsætte paa den Meklenborgske Kyst, hvor det blev brændt af Engellænderne. Skipperens derover afgivne og af Mandskabet bekræftede Beretning lyder saaledes: "Man dagen den 5te December, Formiddag Klokken fire, lettede Anker, og kom til Seils, og løb ud imellem Gjedser Riv og Rødsand. Klokken 4 1/2 gik Lodsen fra Bord, styrede Cours Syd, og S. til O. Klokken, stillede det af med Kulingen. "Klokken 8, da det dagedes, fik vi en fiendtlig Fregat i Sigte agter ud til Luvart, som styrede ret ned paa os, og førte en stor Mængde af Seil, og nærmede os stærkt. Vi bragte Seil til, "alt hvad vi havde, og styrede ret imod Landet S. S. O. hen, for at landsætte. Fregatten nærmede sig meer og meer. Klokken 12 var den os saa nær, at den begyndte at fyre efter os med een Canon fra Bowen, som han skjød 7 Skud med. Den ene Kugle gik imellem begge Masterne, den anden gik over Toppen af Masten hen, og de andre kunde vi see at vande langt foran for os, saa vendte Fregatten Bredsiden til, og gav os glatte Laget først fra den ene, saa fra den anden Side. Da vi nu ikke vilde brase op for ham, satte han fire Slupper over Bord, fyldt med Mandskab, og satte efter os med, hvorfore jeg saae mig nødsaget, til at sætte paa Meklenborgs Kyst paa Land, og hug et Hul i Skibet, saa det løb fuldt med Vand. Jeg tillige med Mandskabet retirerte Klokken 1 i Land, strax i Øieblikket vare Engellænderne ombord, og heiser "det Engelske Flag, førte Varp ud, i Tanke at faae Skibet med sig, men da der var meget Vandi, at det stod fast i Grunden, kunde de ikke faae "det løs, hvorfore de begyndte at røve og toge med sig, hvad de kunde, og dernæst stak de Skibet i Brand. Der kom da nogle Soldater ved Strandkanten, som skjød efter Engellænderne, og jagede dem fra Skibet igjen. Jeg tillige med Mandskabet foer ombord igjen, for at ville slukke Jlden, men den var alt for meget i Brand til "at faae dæmpet, saa Skibet blev ved at brænde, og intet var til at bjerge, da Natten gik paa Jeg tillige med Mandskabet gik til nærmeste Bye, som hedder Grahl, hvor vi bleve henviste med vort Tøi, for at faae Logis." Liebau, den 1 Decbr. n. St. Da Frosten allerede er stegen til 11 Grader, have vi for nærværende Tid et herligt Vinterføre. Vor Havn har den Fordeel, at den sjelden tilfryser, endog ikke i de strængeste Vintre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Efter den 9de Udgave af Londons Skilderie, en Haandbog for Fremmede, udkommer i London omtrent 16,000 Exemplarer af Morgen blade, og 14,000 Exempl. af Aftenblade, og 10,000 af saadanne Blade, som udgives hver anden Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Af Søndagsblade trykkes 26,000, og af andre Ugeblade 20,000 Exemplarer. Disse 266,000 Exemplarer, som udkomme hver Uge, indbringe Eierne 6000 Pund, og Bekjendtgjørelserne 2000 Pund. Deraf faaer Regjeringen ugentlig 4000 Pd.; Omkostningerne for Tryk og Redaction o. s. v. beløbe til 3000 Pd.; Eiernes Fordeel for hver Uge bliver altsaa 1000 Pd. Regner man hertil Exemplarerne af Tidender, som udkomme i Provindserne, hvis Antal iligemaade beløber til 250,000, saa kan man gjøre sig et Begreb om de Engelske Pressers Virksomhed og Jndflydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Af Sveitseren Feltenberg, som i Hofvet har det bekjendte Jnstitut for Land-Oeconomiens og især Agerdyrknings-Redskabernes Forbedring, hvilket i de senere Aar er besøgt og anpriist af saa mange Reisende, endog kronede Hoveder, og hvorhen man nu hyppig sender Lærlinger fra Tydskland, læser man i Allg. Zeitung en Jndbydelse til hans Landsmænd, hvori han lover unge Mennesker, efter nogle Aars Øvelse hos ham, fordeelagtige Ansættelser. Følgende Sted deraf er kraftfuldt og med Hensyn til Sveits mærkeligt: "Vore Fædres Helteroes er draget bort fra os, vor Krigsmagt er forstyrret; at vinde den ene eller den anden igjen, vilde, eftersom Frankriges Lod nu er, være umueligt for os, om vi ellers vare skikkede dertil. Gives der Krigslystne iblandt os, saa lad dem danne sig i fremmede Skoler, for at tilfredsstille deres Lyst Vi, Landsmænd, maae constituere os som en til Fredens Konster ene indviet Nation. Ved vor Situation, ved vor Forfatning, ved vore Forhold, ved vor Nationalcaracteer, ja selv ved vor oeconomiske Jndskrænkning og ved den Rolighed, Forsynet skienker os, er det os overdraget, at tilberede for alle Europas lidende Nationer de Lægemidler, disse saa høilig behøve. Dette er den sikkerste Maade, hvorpaa vi kan erhverve os Verdens Af telse og Kjerlighed, afværge ethvert Angreb paa vore Nationalrettigheder, ligesom og i vore indere Forhold fyldestgjøre saavel Regjeringens som Folkets Fordringer. Erkjender heri den Løbebane, som er den hæderligste af alle, og som vil betrygge vort elskede Fædrenelands Velstand, og vore Børns og Børnebørns Lykke. Skjønner paa det Held, hvormed Pestalogis høie og ædle Aand har aabnet den saa velsignelsesfulde Bane. Snart vil det paa den hele Jordklode ikke være noget cultiveret Land mere at finde, som jo maa være Sveits Takskyldig, og velsigne vor Nation for den Hjelps Skyld, som denne veldædige Pleiefader og Opdrager iblandt og stræber at yde alle Jordens Folkeslag. Skjønner ogsaa paa det Hofwylske Foretagendes Held, thi ogsaa paa dette Sted har vort Fædrenelaad allerede fra de fleste Europas Lande faaet Besøg, som i mangehaande Betragtning skal have velsignede Følger for os og vore Efterkommere. o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-24
Patent, hvorved Kongen opfordrer sine Undersaatter til Tarvelighed, og til Opmærksomhed paa indenlandske Fabrik og Konst-Varer. Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre vitterligt: Det er en vigtig Gjenstand for Vor landsfaderlige Omhu, at indenlandsk Konst-Flid stedse kan finde Opmuntring til større og større Fremskridt. i Vore Stater, og det er Vort Hjertes Ønske, at Tarvelighed overalt blandt Vore Undersaatter maatte hædres, som et Middel til at fremme sand Velstand og til at befæste huuslig Lykke. Nationens Kierlighed til Os, og dens Følelse, af egen Kraft og Værd, berettiger Os til at verre at ingen Dannemand eller Danneqvinde vil undlade, at medvirke til Vort Ønskes Opfyldelse og det elskte Fædrelands Held. J Tillid dertil er det at Vi, som Konge- og Landsfader, opfordre samtlige Vore Undersaatter af begge Kjøn, til den Sparsomhed i Almindelighed og i Klædedragt i Særdeleshed, som nu værende Krigs-Tid gjør nødvendig, og til den Opmærksomhed paa indenlandske Fabrik og Konst Varer, som ikke allene nu kunde virke til Fordeel for Statens Penge=Cours og til at give den indenlandske Flid Fortjeneste og Afsætning, men ogsaa lægge Grunden til det samme Gode, naar Freden paa nye velsigner Vore Riger og Lande. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn. den 14de December 1808. Frederik R. Kaas. Cold. Knudsen, Bülow. Monrad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Nyes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Skilderie af Kjøbenhavn. Sjette Aargang. No. 23. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 27 December, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Endnu noget om Fruentimmers Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
J Anledning af det i Skiberet No. 21. om Fruentimmers Klædedragt, er Udgiveren tilhænde kommet følgende Stykke fra en ham ubekjendt Dame. Hvorfor det – som Skilderiet behager at sige – med Grund ikke kaldte vise Kiøn, klæder sig saa blottet, er saa flanevurent, affecteert og yderst letsindigt, maae og kan allene være for den Feil, det fra Arilds Tid er beskyldt for, saa gierne at ville behage det saa velfortient kaldte vise Kiøn. Man maae være aldeles uden Erfaring for ei at have bemærket, at de Fruentimmer, som synde mest imod al sund Fornuft og Sædelighed, ere de mest roeste, yndede og udmærkede af det anden Kiøn. Rigtig nok ere deres Beundrere Lapser, Dagdrivere, og unge og gamle Herrer, som kun have Smag for Conditere, Viin, Spil og alskenImpertinence. Existerer der Mandfolk, som et høre til disse, saa er der vist heller ingen Tvivl om, at der i samme Forhold ere brave Qvinder. Hvorfor da stedse hegle paa Fruentimmerne, da Mandfolkenes Daarligheder sikkert ikke ere mindre grændseløse, Maaskee blot for det meget, som kunde siges om deres Feil, og at de saa vanskelig dermed ville kunne komme til en Ende, eller maaskee fordi det vilde være uviist at dadle de Vise, eller maaskee allerrigtigst, fordi man saa let seer Skiæven i sin Broders Øie og et Bielken i sit eget, tie de gode Herrer med dem selv. Det maae tillades dem, men derfor for de og, naar de ei vil erkiende deres egne Feil, et stedse skrige over vore. Min ringe Mening er, at naar Mandfolk foretrække Dyd, Fornuft og alt elskværdigt hos os, vil de sikkert finde det; men saa længe de paa saa mange Maader opmuntre og selv næsten overgaae Fruen timmerne i de udleste Smagheder, bør de ei beklag dem over hvad de saa aldeles selv er Skyld i. En det ei formasteligt af et Fruentimmer at give Raad, da vil jeg ønske vore Fædre opdroge deres Sønner, til at blive Mænd. Gid alle Fædre selv vare og havde været Mænd med Caracteer, saa vilde ingen fornedre sin Menneskeværdighed for Familieindsky delse, Medgift og d. 1. Skiønt jeg troer ikke at være urimelig stræng, kan jeg ei negte, at den Mand, som giver en Flane sin Haand for Penge eller nogen Slags Fordeel, det være sig hvad det vil, fortiener er bedre, end at være en Marionet og ynkværdig Slave. Til Slutning maae jeg bede enhver, som læser disse Linier, at undskylde, om mine Tanker ere uforstaaelige og forkeerte fremsatte, og, som vel er meest rimelig, om de aldeles ingen skulde finde heri, de da vil see igiennem Fingrene med et Fruentimmer, som aldrig har skrevet noget, og nu af et flygtigt Jndfald for første Gang vover at sætte sit Snak i et Blad. Desuden troer jeg ikke at være den Første eller blive den Sidste, som har den Maneer at sige noget dumt Tøi. Fordres jeg tilrette derfor, har jeg kun den ringe Undskyldning: at jeg kan ei øse af anden Kilde end jeg har, desuden vilde Fornuft af et Fruentimmer mindre end alt andet Galt taales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Udgiveren behøver vel neppe at erindre, at foranførte Stykke ikke er nogen Fiction, enhver vil af Skrivemaaden lettelig see, at det virkelig kommer fra en qvindelig Haand. Uden at kjende den smukke Forfatterinde, være det ham imidlertid tilladt, at hensætte her nogle Betænkninger over hendes Erindringer. - Langt være det fra ham, nogensinde at troe, mindre at paastaae, at Qvindekjønnets Lyst at ville behage os, bør ansees for nogen Feil. Hvor tom, øde og mørk, hvor tung, kundret og tornet vilde vor jordiske Bane ikke være, dersom Qvinden ikke bestroede den med Roser, og oplyste den med sine Yndigheders Glands Hvor er den Fruentimmerhader, der ikke maa tilstaae, at Naturen selv opfordrer os til at betragte dette Kjøn som Skabningens første Prydelse? Dets finere Følelser for Skjønhed og Ynde, dets Ligegyldighed for alt hvad Manden sætter saa stor Priis paa Rigdom, Navnkundighed, Herredømme, gjør det saa ganske skikket til at stemme hans stundom haarde Hjerte til blidere Følelser og bringe ham Naturen nærmere. Hvor er den Barbar, der kunde kalde det en Feil, at Qvinden ved simpel og naturlig Pynt søger at forøge sine Yndigheder, for ved dem at faae et retfærdigt og uskyldigt Herredømme over Manden, Men klæde de fleste Flaner sig saa blottede, svække de deres Sundhed og forkorte de deres Liv blot for at behage den fornuftige Deel af det Kjøn, til hvis Lykke Fruentimmeret kunde og burde bidrage saa meget, Nei, beundres, tilbedes, smigres ville de af hver Nar uden Forskjel, og stundom er det dem endog nok at de kun misundes af den forfængelige Deel blandt deres eget Kjøn. Den givte og ugivte Flane bryder sig kun saare lidet om at behage hendes Ægtemand eller Trolovede. Hun vil beundres, tilbedes af alle, der kaste et Øie paa hende. Hun vil som en Østerlandsk Despot see en heel Hær af Slaver ligge i Støvet for sine Fødder. Hun vil kun saare og fælde med sine forføriske Øines Pile, og jo flere hun har saaret, des gladere er hun. Hun ærer ikke de Overvundne, men hun foragter dem med største Haanhed. Liig Tigeren leger hun grusomt med sine Fanger, førend hun giver dem er velgjørende Banesaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 24 Dec. 1808. Man troer, at vort Omslag, som med det første tager sin Begyndelse, vil blive flittig besøgt denne Gang, da en Mængde Værelser allerede ere bortleiede i Forveien. Gjestgiveren Hagedorn har faaet Tilladelse til at give nogle Maskerader, og overalt vil den, som eier Penge, ikke lettelig savne Leilighed til at anvende dem her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Postefterretninger. Paris, d. 13 Dec. Moniteuren indeholder følgende: Fra Leiren ved Madrid d. 4 Decbr. Staden Madrid har capituleret. J Middags ere vore Tropper rykkede derind. – Fra Fianieres meldes, at 50 Jnsurgentere, der formodentlig var udsendt som Speidere fra en stærk Bande, der skiuler sig i Bjergene, ere blevne fangne tilligemed deres Anfører, en Capuciner. - Fra London er her atter ankommen en Engelsk Coureer, som allerede d. 10de er passeret Calais. Fra Calais skrives, at ogsaa den ny til London sendte Coureer er kommen tilbage. - Det Engelske Parlament skal samles d. 15 Jan. - Merry er afgaaet fra London til Stockholm, for at underhandle med Kongen af Sverrig om en ny Subsidietractat, under endnu flere Penges Tilstaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
J Nærheden af Lissabon staae endnu 6000 Engelske Tropper under Gen. Burrard, der ikke, som det hedte, er kaldet til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
J Tajo ligge endnu 24 Transportskibe med Personer ombord, der høre til den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Et Engelsk Cartelskib med 37 frigivne Spanske Undersaatter og deriblandt Vicekongens Broder, afgik d. 27 Julii til Rio Janeiro, for at faae de Engelske Krigsfanger i Buenos Ayras udleverede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Publicisten melder under d. 15 Dec., at det hedder, Pladsen Rosa har capituleret, at dens 2000 Mand stærke Garnison er tagen til Krigsfanger, at Fortet Boutonde Rosas er saa godt som ødelagt, og endelig, at det Corps af den Castilianske Armee, der dækkede Madrid, er, i Følge Capitulationen, opløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Det skal have været Gen. Lasolle, der med 6000 Mand let Cavallerie først drog ind i Madrid, og derpaa rykkede frem paa hiin Side Staden, hvor han ikke fandt andet end Flygtninge. Juntaen skygtede først. Palafors Armee fratoges 60 Canoner, og reddede sig i største Uorden til Saragossa, som nu skal beleires. – En Deputation fra Kongeriget Valencia skal have begivet sig til Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
En Parlamentair fra de Franske Kyster er ankommen til Dower, og Depecherne bleve strax sendte til Regjeringen. Den skal have havt en Russisk Sending ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Hamb. Cours 196. Fra Petersborg meldes under d. 3 Dec., at man der, i Følge Efterretninger fra Finland, ikke mere tvivler om Ulenborg, ja ikke engang om Torneas Jndtagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Efter et Brev fra Lyon af 28 Nov. vil man der have Privat-Efterretninger om det Spanske Feldttogs Gang og Keiser Napoleons Planer. Han er, hedder det, i Spanien bleven sit gamle System, tro, som han fulgte i Jtalien og Tydskland med saa megen Lykke. Ogsaa her, ligesom i Feldttogene fra 1796 og 1797, ligesom efter Overgangen over Bernhardbjerget 1800, som og i Feldttoget mod Østerrige 1806 og mod Preussen 1806, gjennembrød han den fiendtlige Linie med en stor Troppe masse, og i det, han stillede sig imellem Fiendernes enkelte Corps, vidste han at gaae omkring dem, og ødelægge det ene efter det andet ved duelige Manøvres. Denne Operationsplan maa saa meget mere lykkes i Spanien, jo mindre de derværende Generaler besidde Krigserfarenhed og tactisk Kundskab. Det første Hovedangreb skede mod Spaniernes Armee corps paa venstre Fløi, fordi det kom an paa af bemægtige sig Nordkysten, at berøve Fienden den nærmeste Communication med Engelland, og at forskaffe sig selv en større Operationsbasis. Medens altsaa det Monceyske Armeecorps observerede den fiendtlige Armee i Arragonien, og det Neyske paa forskjellige Puncter forfulgte den Castilisk Andalusiske Armee under Castannos, hvilken strax ved de Franske Troppers Overgang over Ebro gav sig paa Tilbagetoget til Nycastilien, bleve fire Armee corpser (det Soultske, det Victorske og Leveboreske, og Marchal Bessieres Cavalleriecorps), bestemte til at ødelægge det nordlige Armeecorps. J forskjellige Retninger gjennemfore de Gammel-Castilien. Slaget ved Burgos var Forspillet til større Begivenheder, og blev blot leveret, fordi et Corps fra den sydvestlige Deel af Spanien ikke tidlig nok havde trukket sig tilbage. Thi ud fra Burgos maatte en Deel af den mod Vesten opererende Armee, for at naae Hovedhensigten, den nordlige galliciske Armees Tilintetgjørelse, rykke frem paa Omveie, for at omringe denne sidste. Det Spanske Corps, som blev slaget ved Burgos, adspredtes, og flyede over Valladolid til Salamanca. Uden denne hastige Flugt var det bleven afskaaren ved de over Lerma og Pesqvera fremtrængende Cavallerieafdelinger. Den nordlige Armees Hovedstyrke var concentreret ved den sydvestlige Grændse af Provindsen Montana. For her at kunne falde den ret i Ryggen, brød det Soultske Corps frem i Jilmarcher paa Veien, som gaaer fra Burgos over Villadiego til Aqvilar de Campo, medens Marchal Victor med sine Tropper marcherede i samme Retning fra Alava, og MarchalLefebore ligeledes trængte frem paa samme Landevei. fra Bilbao til Burgos. Den sidste kunde ikke mere indhente Spanierne, thi paa Efterretningen om Burgos Besætning havde de igjen taget den nordlige Vei fra Villarcano til Provindsen Montana. Jmidlertid bleve de dog af det Victorske Corps, som var kommet dem i Forveien, indhentede og Lagne ved Espinosa. Nu adspredtes denne Armee, da Soults March til Aqvilar de Campo havde afskaaren dens Retirade, i alle Retninger. Hvad ikke kunde komme igjennem over Lavega til Asturien, maatte overgive sig, eller forvilder sig endnu i Bjergene mellem Montana og Gammel-Castilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
En Spansk Troppe-Afdeling, som havde naaet Aqvilar for de Franske, undkom i Provindsen Leon, hvor den forfølges. Nogle Regimenter Cavallerie ere beordrede derhen fra Palencia. Ved disse conseqvente Foretagender er nu Biscaia, Montana og hele Gammel-Castilien erobret, og Leon venter den samme Skjebne. Formodentlig vil en stærk Colonne bryde frem mod Ferrol og Corunna, hvor 10,000 Engellænder befinde sig; tillige vil en Division, som nu er trængt frem til Montanas Kyster, rykke derfra til Oviedo ind i Asturien. - Cavallerie=Detachementerne af det Neyske Corpses Avantgarde ere allerede i Segovia. Skal man slutte fra dette Corpses og de øvrige til den Franske Armees Centrum hørende Troppers Bevægelse, synes det at være Keiserens Plan, at ogsaa Arragonien skal omgaaes, og at de derværende Tropper da skal angribes fra forskjellige Sider paa een Gang. Nye ankommende Regimenter forstærke de allerede dannede Troppecorps, hvilke, med Undtagelse af det, som Marchal Mortier commanderer, men som dog nu ligeledes begynder at ankomme ved Pyrenæerne, samtlige ere allerede paa deres Bestemmelsessteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-27
Armeen af Spanien bestaaer nemlig, efter dens nye Organisation, af 7 active Troppecorps, hvoraf 6 danne Hovedarmeen, og det 7de Observations Armeen i Catalonien. Hine 6 staae under Marchallerne Moncey, Soult, Ney, Victor, Lefebyre- og Mortier; dette commanderes af Gen. Gouvion St. Cyr. Men hertil er ikke regnet: Armeens hele svære Cavallerie, under March. Bessieres Anførsel, og det store Reservecorps under March. Lannes, hvortil blandt andet hører den Keiserlige Garde. Til Armeens Subsistents og gode Beklædning er paa ny føiet energiske Anstalter. Uhyre Qvantiteter Tvebakker føres bag efter Tropperne. Hvert Corps har sin egen Ordonnateur en Chef, og det til Tjenesten nødvendige Antal af Krigscommissærer. Alle disse Betiente staae under Generalintendanten, Statsraad Daru, og under Armeens Generalcommissær. J de erobrede Stæder oprettes Magaziner, efterhaanden som Armeen rykker frem
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Apel