Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Alle nye Opfindelser have i Førstningen mødt deres heftige Modstandere, ligesom de ogsaa have havt deres heftige Forsvarere, og denne Tvist har været saa meget meer levende, som Opfindelsen i sine Følger maatte være indgribende i de Menneskelige Vilkaar. Venner af gavnlige, nye Jndretninger ønske ofte at en saadan Strid aldrig fandt Sted; de meene at Menneskets Forædling derved hemmes og borgerlig Lykke forsinkes. Men omendskjøndt en fremmed Regjering erobrede et Land og efter fuldendt Seier ved vise Love gjorde det lykkeligere end det var før, saa nægter dog Jngen at Krigens Aar jo maa fornemme sin Vunde, og dens Saar bløde længe efter. Saaledes er det ogsaa med en ny Opfindelse; naar den har faaet prøvet Erfarings Styrke, kan den vel være god og gavnlig, men naar den for Øjeblikket vilde bemestre sig det Brød, Landets vindskibelige Børn søge, saa have altid Folkets Fædre ømmeligen og vaerligen tilstaaet dem saadan Rettighed, som kunde sigte til at gjøre disse brødløse, inden en nye Levevei stod dem aaben. Ved sandt at en saadan ny Opfindelse har flere Hindringer, at overvinde i Begyndelsen end den siden vil faae, og den derfor var udsat for at qvæles i Fødselen, hvorfor man meener at den ved Understyttelse maa frem hjælpes; men saa maa man ogsaa betænke at den altid har en overordentlig Kraft paa sin Side i dens Opfinders Enthusiasmus, og ved denne hjælper sig selv omsider frem til Modenhed i rette Tid, uden at blive skadelig for det Almindelige, imedens den, naar den ved Understyttelse ligesom skabes, pludseligt sønderriver de Baand, Borgersamfundet har knyttet. Naar man anvender dette paa Seiladsen ved Kraften af Damp, saa kan en saadan Fart ikke sees med Ligegyldighed af de Mange, hvis Næringsvei hidindtil har beroet paa den sædvanlige Skibsfart, ved at bringe enten Passagerer eller Gods fra en Havn til en anden, og som i det de have benyttet sig af Vindens Kraft ikke have havt Tiden i deres Magt; hvorimod Hiin, der kjøber Kraften, ogsaa kan bestemme Tiden, hvilket Sidste vil i de fleste Tilfælde altid blive at foretrække for det Første. Jo hastigere det derfor skeer at Dampfarten kommer igang, dessto pludseligere vil de Søefarende see sig forladte af det Publicum, der bidrager til deres Næring. Desuden, da Seiladsen ved Damp koster meget mere at sætte i Værk, end den almindelige Skibsfart, saa kan den kun blive Gienstand for rige Folks Speculationer. Concurentsen dertil vil altsaa blive ringere, og det vil blive lettere at samle den Jndtægt til Rigdom paa eet Sted, som under nærværende Omstændigheder er meer udspredt, og altsaa Landet nyttigere. Desuden vil den, i det den sikkrer og, i Forhold dertil, letter Communicationen imellem Verdens første Pladser, volde at mange Flere kjøbe deres Vare fra første Haand, hvilket enten vil gjøre stort Skaar i Handelstandens Næringsvei, eller denne i det Mindste betydeligen maa forandre sin Handel; thi Gevinsten beroer især paa det Usikkre og Resikeerlige der er ved Handelens Drift. Man maatte derfor ønske at Regjeringen eller rige Folk ikke alt for hastigt begunstigede den omtalte Slags Skibsfart, og hellere søgte at forhale de gode Følger samme kunde faae, end ved at privilegere og understøtte, tillige fremkalder den Ulempe, samme i Førstningen maae afstedkomme, thi ligesom en Kraft ved en Maskine kan være god naar den efterhaanden forøges, men sprænge naar dette ikke iagttages, saaledes sees det ogsaa i Statens Hjulværk.