JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
En fornem Kost for Høvdingernes Landadel er Menneskekjød. Men i saadant Maaltid tager Qvindekjønnet ingen Deel. J den Henseende have de en meget kræsen Smag. Europæeren har et kun lidet velsmagende Kjød, sandsynligviis vare ellers Anfald paa ham almindeligere end nu Tilfældet er. Af det nyeelandske Mandfolk spises kun Armene og Benene, men af Piger er, paa Hovedet nær, Alting en herlig Kost. At de fortære dræbte Fiender er Landskik, og ligesaa, at de lade deres Hoveder udtørre i den nysnævnte Ovn, og derpaa til Tørring ophænge i Luften, efterat de have udtaget Hjernen. Saaledes tørret beholder Ansigtet sin Form og sine Træk og holder sig ogsaa paa den lange Reise til Engelland. - Stænder. Der gives tre. A) Adelen (rungestade). Ogsaa Qvindekjønnet besidder en saadan. Til Hovedkone vælger Jngen af Adelen nogen anden end en fornem Nyzeelænderinde, vel fornemmere, men aldrig ringere af Byrd end Manden. Hun har et Slags Myndighed over Bikonerne, hvis Born ikke ere adelige, uden af krigsfangne Mødre, som Nyzelænderne gjerne opsøge blandt dræbte Fjenders Døttre og Søstre. Saadanne Ægteskaber ere især hæderfulde. Ofte fraranes Faderen eller Broderen Hovedkonen; hun bliver først krænket og siden tagen til Ægte. Saadanne Fornærmelser blive i Almindelighed siden forsonede. Ved en afdød Høvdings Grav pleier Hovedkonen gjerne at hænge sig, og hans Stamme slagter da til hans Hæder adskillige Cookees og Slaver. De sidste tage derfor sædvanligen, efter deres Herres Død, Flugten ind i Skovene. Hver Stamme har sit hellige Begravelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Om Høitideligheden ved Jordefærd og Ceremonierne derved er meget hos Forfatteren bunkelt, formodentligen fordi Kannibalerne ikke vilde sige Europæerne noget derom. Gravpladserne ere Tabu, betegnede ved et grovt udhugget Menneskehoved paa en rød Pæl. J hvilket Forhold den regierende Høvding staaer til sin Stands Adel oplyser Forf. ikke ganske, dog erfarer man, at en Høvding, Tetatta, der kjendte Britternes Begjerlighed efter nyeelandske Piger, engang havde den Høflighed at tilføre deres Officerer endog adelige Jomfruer, paa det de skulde vorde Europæernes Hustruer, men Stammen tog Tetatta denne Frihed saare ilde op og han maatte endnu samme Dags Aften hente Jomfruerne tilbage, skjøndt de ugjerne fulgte ham. J en Erklæring herover bekjendtgjorde han, at den adelige Familiefader selv egentligen tilkom den Ret, at raade over de qvindelige Slægtninger, hvis Løn for Velvillighed skyldtes Familiehovedet; imidlertid havde han i sin Uskyldighed troet, at Sammenførelsen af de Skjønne, og de Mænd, der begierte dem, kunde være en for begge tilfælles gavnlig Sag, men at han tilvisse havde taget Feil. B) De Gemeenfrie, Cokees. De maa være Adelen lydige, men besidde Eiendom og en betinget Raadighedsret over Personer og Eiendomme, og nyde tillige Beskyttelse af Adelen. J det Hele finder man blandt disse ikke samme Skjønhed og Styrke, som blandt Adelen af begge Kjøn, og endog Papuas de de, som synes at stamme fra Negerblod. Begge Stænder kunne tatovere sig, men Adelen skylder sin Rang denne Udmærkelse og tør ikke, uden at blive foragtet, opsætte det længer end til det 20de Aar; han maa ogsaa, naar Arrene og Li nerne forvoxe, paa ny underkaste sig denne høist smertelige Operation. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Kjøbenhavns Børs, d. 29. October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter) 94. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 10 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 97 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2 a 16 3/4. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 93. Til Dem, det rammer. Laugsaand og Dumhed og Nid, hvi krøb J bag Ædlingens Banner, Frygted I Sandhedens Røst og dens løgn knusende Aand? Troe I, jert Snigkvæk er Nok, til Retfærd at stæmple som Brøde? Harmblinde Døgnkryb, J selv nagled paa Kagen jert Navn, Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Rettelser. J No. 81, P. 1286, Lin. 9 nedenfra; Kühne er Lenz's antagne Navn og begge betegne altsaa een Person. J No. 84, 1ste Side, 2den P., Lin. 3 nedenfra andre gaaer ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
J No. 86, 1ste Side, 1ste P., 1ste Lin., for forbuden, læs, forbudent, Lin. 12 nedenfra, for Huissiterne, læs Hussitterne, C. A. Reitzels Boghandling, er flyttet til store Kjøbmagergade No. 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ro Eenogtyvende Aargang. No. 88. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 November 1824. Gamle Begivenheder. (See forrige No.)Man maa give efter for Omstændighederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Ærkebispen af Mirepoix, der ansaaes næsten for Trefjerdedelen af een heel Helgen, gjorde engang en Reise fra Mirepoix til Pamiers, omkring hvilken sidste By Veiene vare meget slette. Storhøiærværdighedens Vogn væltede desaarsag, og det var ikke Kudsken muligt at faae Hestene op igjen. Bispen trak sig saa godt han kunde ud af Skarnet og satte sig paa en Steen ved Veien, medens hans andre Folk af alle Kræfter understøttede Kudsken i Redningsarbeidet, men Alt var spildt, ingen Frelse tænkelig. "Ak!" sukkede Kudsken, her maae vi da blive ingt; thi, saalænge Herren er tilstede, faaer jeg ikke Hestene af Stedet." Høiligen forundret over dette Udsagn, vilde Bispen vide Aarsagen. "J svarede Kudsken, thi Herren kan ikke lide, at jeg bander, og, naar jeg ikke bander, lystre Bæsterne mig ikke heller. Storhøiærværdigheden var iknibe; men Snaus under, Snaus om sig, en haard og kold Steen at sidde paa, og en bedrøvelig Nat ivente - Alt dette taler til Hjertet. "Saa band da, min Søn, men meget lidt!" sukkede han vemodeligen. Kudsken lod sig ikke det sige to Gange, bandede saa det stod efter, og Hestene, der fik en Tiltale, de vare vante til, reiste sig paa Øieblikket. Allerunderdanigst Opførsel. Kongens første Kammertjener, Stakkelen, Bontems, blev aldrig adspurgt om Noget, uden han jo svarede: "jeg skal nævne det for Kongen!" En lystig Fyr, der var kjed af dette Allerunderdanighedssvar, spurgte ham en Dag; nu, min Herre, hvorledes befinder Deres gode Kone sig." Og strax gik det optrukne Uhr sin vante Gang. "Jeg skal, paa min Ære, nævne det for Kongen!" svarede den allerunderdanigste Kammertjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Licitation. Ludvig den 14de pleiede, naar han var i godt Lune, at fortælle en løierlig Anecdot fra Krigen. En Kone, der solgte Øl ud til den hollandske Armee, raabte af al Magt med Sit godt Øl for to Skilling! for to Skilling! Bag Teltet, hvori hun sad, raabte derimod en Soldat: "godt Øl for en halv Skilling, en halv Skilling!" Tidt og ofte sukkede den ulykkelige Kone: "see til det forbandede Menneske, som har valgt sin Plads der, for at tage mine Kunder fra mig!" Omsider, da hendes Ølforraad slap længe for Tiden, og hun skulde til at undersøge det, blev hun ikke lidet forundret ved at finde: at han havde en Hane i den modsatte Bund af hendes Tønde og altsaa saa tens kunde sælge for bedre Kjøb end hun Hører, Smaapiger, smukt Hvad jeg siger: Ensomhed altid undviger!" Gammel Operavise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
(Jndsendt.) Det synes nu som Rige og Fattige, med Boghandlere i Spidsen, sammensværge sig mod Literaturen, for at tilintetgjøre al reel Boghandel. Fra alle Kanter opretter man Laanebibliotheker og Læseselskaber, hvor nogle Hundrede Mennesker slaae sig sammen om at kjøbe eet Exemplar af en Bog eller holde eet Exemplar af et Tidsskrift. Og for at slaae Hovedet paa Sommet trykkes nu Godtkjøbsudgaver, der nedsætte Priserne paa classiske Værker næsten til Maculaturpriser. Saaledes tilbyder en Boghandler i Grätz, Schillers Værker i 30 Bind for - 5 Gylden. Hvad kan og hvad vil Sligt vel lede til Jnden ti Aar vil ingen mere kunne lade en Bog trykke, formedelst dette literaire Continentalsystem. Og disse Miner modal Bogafsætning anlægges i en Tidspunkt, da Overdaadigheden i andre Henseender er stegen saa høit, endog under det Paaskud, at ville befordre Literaturens Tarv. Fordum gjorde man sig en Ære af at ophielpe Bogafsætningen - nu af at undergrave den. Først dræbte Censuren i mangt et Land Aanden - nu ihielslaaer Gierie og Gjerrighed Bogstaven med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Udenlandske Efterretninger. De offentlige Vinterconcerter aabnedes i Søndags Aftes med den forhen bebudede Vocal og Jnstrumental-Concert af Concertmester Rudersdorff fra Moscou, men med maadelige Auspicier. Uagtet Hr. Rudersdorff vandt eenstemmigt Bifald og hans Foredrag virkelig er lige saa skjønt, som hans Færdighed ualmindelig stor, mindes Anm. dog ikke i lang Tid at have seet saa tomt Huus, som denne Gang. Næsten alle Loger stode ledige og i Parquettet vare kun faa Aarsagen laae tildeels maaskee deri, at Concerten kun blev to Gange, og det ganske kort i Forveien, bekjendtgjort i de offentlige Tidender, deels i Savnet af en understøttende yndet Sangerinde. Hr. Kirkheiner var den eneste Sanger, der assisterede Concertgiveren. Det synes overalt i de sidste Tider at have været vanskeligt for her ankommende Virtuoser, der vilde give offentlige Concerter, at faae den fornødne Understøttelse, især fra Sangerindernes Side. Skal det saaledes vedblive og skal en fremmed Konstner endog ikke kunne faae sine Udgivter betalte, saa ville i Fremtiden nok neppe mange Virtuoser umage sig herhid. Konstnere og Konstnerinder burde aldrig have nogen anden, Jnteresse end Konstens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Den til Aaret 1825 af Gardthausen i Cappeln atter udgivne Lommebog Eidora er tilegnet Hs. Kongel. H. Kronprindsesse Caroline, og foruden de prosaiske Stykker atter udstyret med en Mængde vakre Digte, hvoriblandt nogle fra Jens Baggesen og Frederikke Brun, fød Münter. J en Anmærkning erfares med Deeltagelse følgende om vor bortreiste Digters senere Aars Skjebne: Baggesen forlod med sin Kone og en haabefuld Søn Danmark 1820. Neppe var han ankommen til Paris, før han erfarede det Fartøis Skibbrud, som skulde overføre alt hans Gods og især hans Manuskripter. Kort derpaa vaagnede en gammel Gieldsfordring. Han blev arresteret i St. Pelagi; men snart igjen udfriet ved sin kierlige Kones Opofrelse. Aaret derefter reddedes han fra Døden ved det danske Fyrstepars omhufulde Pleie. Næste Aar mistede han paa en Badereise til Plombiers sin elskede Hustrue og faa Maaneder efter den haabefulde Søn - Fanny og Paul, Paa disse to haarde Slag fulgte en lang Sygdom, som truede med at knuse baade Aand og Legeme. Opvaagnelsen af denne mørke Drøm har Digteren selv skildret i en blandet Smertens- og Jubel=Sang til sin anden Velgjørerinde Frederikke Münter. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Aalborg, d. 27 Oct. I Gaar ankom vor Stiftbefalingsmand, Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre v. Moltke, med Familie, her til Staden. J Dag aflagde Magistraten og Byens Honoratiores Hs. Høivelbaarnhed et Besøg, for at lykønske ham, som Stiftets første Emhedsmand. - Natten imellem den 20de og 21de October er paa Ruberg Forstrand, imellem Løkken og Lønstrup, indstrandet en Galease, ladet med Tran og saltede Sild, hvoraf endeel er hjer get. Fartøiet var uden levende Folks Medfølge, og er totalt sønderslaget imod Havbakkerne. Efter al Sandsynlighed har det været forladt af Besætningen, førend det kom til Stranden, da der intet Spor fandtes til Baaden eller Mandskabets Klæder. Paa Bielken ved Storlugen er den brændt som Dansk Eiendom til 17 1/2 Commercelæster, Ladningen, hvoraf der er bjerget 46 Tdr. Tran og 1 Tønde Sild, skjønnes at være indtagen i Bergen, i Norge. Lemvig, d. 25de Octbr. Den 19de Dennes, Morgen Kl. 6, indstrandede ved Fjaltring. Strand, 2 Miil her fra Byen, Briggen Fortune, ført af Capitain John Mitschill, kommende fra Leith i Skotland, baglastet med Sand og Steen, og var bestemt til at tilbageføre Tømmer. Da Veiret i Dag er taalelig og Vinden østlig, er der Haab om, at Skibet med sin fulde Takkelage vil kunde bjerges, især da det staaer heelt oppe paa Land. Mandskabet, der bestaaer af 9 Mand, ere alle bjergede. - Paa samme Tid, som dette Skib indstrandede, saaes tæt under Land 3 andre store Skibe, hvilke dog alle lykkelig undgik Faren. - Ligeledes indstrandede i Gaar Middags 5 Miil nordligere ved Agger en Svensk Skonnert, der kom fra Hull og skulde gaae til Gothenburg, hvor Skibet hørte hjemme; men da Vinden var for haard, er Ladningen, som bestod af 1200 Tdr. Salt, ubjerget og Skibet sønderslaget. - Alt Mandskabet blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 9, indstrandede sønden for Fjaltring et preussisk Galeaseskib, ført af Capt. H. Pagels, kommende fra Rotterdam, bestemt til Stralsund, hvor det hørte hjemme, med Baglast, Steen og Sand. Skibsmandskabet, 5 i Tallet, blev bjerget tilligemed Skibets Takkelage og øvrige Jnventarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Viborg, d. 25 Octbr. Ved det i Fredags her holdte Mortensdags Marked vare Priserne: Rug 13 Mk. Td., Byg 9 Mk., Kartofler 4 Mk. 8 s., Smør Pundet 15 a 16 s., Oste 6 a 8 s., Faaretalg 2 Rbd. 16 a 32 s. Lpd., levende Beder Stkt. 3 Rbd., Dito Faar 2 Rbd., Gjæs 4 Mk. Stkt., slagtede Dito 40 a 48 s., Ænder 48 s. Parret, ferske Sild Delen 5 Mk., Hørlærred 30 a 32 s. Al., Blaarlærred 24 a 28 s., Vadmel 4 Mk. 8 s., Æbler og Pærer, Skjeppen 3 a 4 Mk. Som et Bidrag til Handelens Standsning med Fornødenheder regnes billigen den Mangel, der spores paa Sedler og Kobber, og den herskende Modbydelighed baade Bonden og Andre have for at tage Sølv i Betaling efter Coursen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Etatsraad Arenz blev ikke begraven, men blot bisat i Nexøe. Skuepladsen. Tirsdag (2 Novbr.) Apothekeren og Doctoren. - Torsdag; Joseph og hans Brødre; Syngespil i 3 Acter. - Fredag: Brudommen fra Mexico. Løverdag: Jutta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Blandede Efterretninger. Forestillingen af Jane Shore paa Odeumi Paris, til Fordeel for Jomfrue Georges, har indbragt denne Konstnerinde 14,000 Fr. som trent 3000 Specier).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Churfyrsten af Hessen har forundt GeheimeFinantsraad Frih. A. M. v. Rothschild i Frankfurt am Main den gyldne Løves Commandeur kors, Geh. Finantsraad S. v. Rothschild i Wien og C. M. v. Rothschild i Neapel samme Ordens Ridderkors. (Det Rothschildske Huus kan, formedelst sine ubeskrivelig store Banquier operationer betragtes som eet af de første Handelshuse i Europa. Dets Hovedstamme er i Frankfurt, men det har Commanditer i London, Berlin, Hamburg, Paris, Wien og Neapel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Den bekiendte tydske Skuespillerinde MarieRenner-Holbein, som for endeel Aar siden med saa udmærket Bifald gav Gjæsteroller paa det Kgl. Theater i Kjøbenhavn, er d. 24 April d. A. død i Prag, hvor hun siden 1819 har været en Prydelse for den derværende stændiske Skueplads. Hendes Lærer var Marchand i München, hendes fortrinlige Mønster den berømte Skuespillerinde, Behtmann, den, som dannede hendes musicalske Talent, Mozart. Hun componerede, var Vir tusinde paa Pianoforte og i Foredraget af declamatoriske Sange og Romanzer uovergaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Contreadmiral en retraite, Baron de Saint Havnen, har, deels for at gjøre Skibbrud saa sjeldne som mueligt, deels for at fremme en hurtigere Correspondence, foreslaaet at oprette i hele Omfanget af den franske Kyst og i de vigtigste Retninger i det Jndere telegraphiske Jndretninger af en simpel og billig Sammensætning, der til alle Tider kunne tjene som Signaler og om Natten som ligesaa mange Vagttaarne. De skulle numereres og Numerne, synlige om Natten som om Dagen, tegnes paa et Kort. Paa denne Maade, hedder det, ville de Søfarende, der nærme sig Kysten, med ligesaa megen Vished kiende deres Retning, som om en Lootsførte dem. Hvad Skibbruddene angaaer, saa kan dette Middel dog kun bruges i Nærheden af Landet. De Franske have imidlertid allerede gjort et Forsøg, dermed mellem Orleans og Paris. Prof. Kruse har udgivet en ny Roman i 4 Dele under Titel af Sieben Jahre, ein Beitrag zu der geheimen Hofgeschichte eines nordischen Reichs, som røses meget i Literarisches Conversationsblatt. Rec. siger: af Materialet af de syv Aar kunde vort Publicums Yndlings fortællere, ved tilbørlig Tilblanding af Slibrig hed og Følerie, i adskillige Aar berige Lomme bøgerne. Historien foregaaer i de syv Aar fra Gilbert de Voisin, Medlem af det opløste Deputeredes Kammer, har udgivet Proceduren mod Jesuiterne 176164, i hvis Jndledning han siger: at Henrik III. er bleven myrdet efter deres Foranstaltning, at mange Angreb paa Henrik IV. vare skete ved deres Indflydelse og at han omsider faldt som et Offer for deres længe fortsatte Forfølgelse. Krudtsammensværgelsen i Engelland, de efter Bartholmænsdagen kaldte Mordscener i Frankrig, Rædselsoptrinene i Ligues Tid, Planen til den Bourbonske Kongestammes Fordrivelse, Religionsurolighederne i Slutningen af fjortende og i femtende Ludvigs Tid vare ligeledes deres Værk og Frugten af deres Lærdomme. Mordanslaget mod en Konge af Portugal var endeligen et Vartegn fra de sidste Tider af dette Selskabs Tilværelse. Den upartiske Historie vil bevidne, at Jesuiterne have bragt større Ulykke over Nationerne og paaført de kronede Hoveder større Skade, end de meest tøileløse democratiske Forsamlinger. Hvo veed, hvor megen Ulykke Jesuiterne endnu anrette i Løndom og hvor mangen sort Daad der fremkommer om just ei umiddelbart ved dem, saa dog middelbart ved deres overalt udstrøte Grund sætningers Sæd!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Under Revolutionen paa Haiti gik alle de Franskes skjønne Sukker= og Jndigoplantager til Grunde, og Caffetræerne vare den eneste Levning af den franske Vindskibelighed. Caffe udgjør derfor nu Haitiernes Hovedrigdom. Træet bærer i de tre første Aar efter sin Plantning ingen Frugter, men siden giver en Dags Pløieland en aarlig Indtægt af 750 Pd. Sterl. Man anslaaer den aarlige Høst af Caffe til 30 Mill. Pd. eller 15,000 Tdr., og kan regne, at der udføres hvert Aar for 1,200,000 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
J Nantes Avis læses en Udfordring fra tre Jomfruer, ved Navn Adele, Karoline og Felicie til alle Fegtemestere og Spadassins i Stadsgarnisonen, til at maale sig med dem i Fægtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 November. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter, 94. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 97 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2. Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2 a 16 3/2. - Svenske Sedler 66. - Asiatiske Actier 93.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-06
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 89. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 November 1824. Sigersted. (Af Axels Drave.) Ferunt puellam post fata din conspectam noctibus ad ignem sedere, cæsariemqve commere, et in hun usqve diem durare visionem. Krantzius. Hr. Axel han rider fra Roskild By, Hvi færdes den Herre saa silde? J Roskild han fandt ikke Natte-Ly Og Gildet ham hugede ilde, Hvor Giæsterne skiænked sig selv med Blod, Og bænked i Støvet den Herre god! *)Hr. Axel han kommer til Sigerstæd, Fjennesløv hviler Fru Jnge, Han sporer sin Ganger, den Helt uræd, Ei mere den mægter at springe, Han iler saa saare, som sagt det var: J Fjennesløv finder du Valdemar! Hr. Axel han meier et Skaar med Sværd, Med Skriften sig selv han betvinger. 5) Danmarks Krønske, 3die Deel, S. 18689. Den Ridder han er ei en Bønne værd, Som ynkes ei over sin Springer, Han klapper den Raske, af Skum saa hvid, Gud unde os begge en bedre Tid!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-06
Det er i den hellige Laurents Nat, Navnkundig af Dannemænds Avide, Af Dannemænds Trøst: den er ei forladt Som vover paa Himlen at lide *); Det mindes Hr. Axel, da seer han SynDer legge som Drømme, og slaae som Lyn Der ligger en Bielke paa Sigers-Vold, Den haver kun sørgelig Farve, Den laae under Mulde, fra Heden-Old, Den rørde ei Plov eller Harve; Men Bonden, som pløied den Vold i Fjor, Han stødte paa Bielken i Borge-Jord **). Han brugde sin Plovkiep, han op den brød, Nu kulsort den ligger til Skue, Er selv og et Kul af den gamle Glød, Som blussed i Signelil Stue, Den deelde med hende en Dag fuldsur, Thi selv var den Bielke i Signes Bur! *) Danmarks Krønike, 3die Deel, S. 7173. 17) Danmarks Krønike, 2den Deel, S. 122. Der ligger den Bielke med Løndoms-Kaar, Der sidder saa faver en Kvinde, Med blussende Kinder og gule Haar, Til Leg for de susende Vinde, Thi brydes i Stormen og stærken Eg, Det klinger dog kun som en Strænge=Leg! Der sidder den Kvinde ved Midnats Tid, For hende slet Jngen er bange, Som levende Folk er hun rød og hvid, Og nynner paa delige Sange; J Spøgelse Timen hun færdes maa, Paa Signe dog pege med Smil de Smaa Der brænder en Lue saa rosenrød, Hvor Signelill sidder paa Tofte, Den stiger som Blus fra klaren Glød, Saa høit, som den slog under Lofte, Saa høit, som der var i det Fruer-Bur, Hvor Signelill keeg over Gladhjems Mur! Hvor ikke man veed noget bedre Navn, Der Nord-Lys man kalder den Lue, J Sigerstæd hedder den Signes Bavn, Som blusser hver Rat over Tue, Men slaaer ikkun sjelden saa høit i Sky At deraf som Nord=Lys gaaer viden Ry Til Himmelen blusser den Bavn i Nat, Saa klart var den aldrig at skue, Hvor Signelill reder sit Haar saa glat, Og nynner som kurrende Due; Da Stjernerne blegned for Signes Bavn Paa Læberne smeltede Habors Navn, Da Signelill hørde sin Elskers Navn, Flux Øinene spilled af Glæde, Hun kiærlig udbredte mod ham sin Favn, Og første Gang hørdes hun kvæde: Hun kvad, som det klinger fra Vaar til Vaar, Naar Sommernats-Fuglen i Lunde slaaer!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-06
Vi underskrevne yde ogsaa hver for sig aarlige Bidrag fra 3 Rbdlr. Sølv til 12 Rbdlr. Sølv. Ethvert Bidrag, det være nok saa lidet, modtages med Erkjendtlighed, og for samme meddeles paa Foreningens Vegne Kvittering af mig underskrevne Lieutenant Rafn, boende paa gammel Amagertorv Nr. 7, anden Sal, hos hvem ogsaa de trykte Planer kunne erholdes, ligesom ogsaa Enhver, som ønsker paa een eller anden Maade at fremme Sagen, sammesteds uden Betaling kan faae den som Forløber og Prøve udgivne Jomsviking Saga. Kjøbenhavn, i October 1824. Brynjulsen, Egilsen, Gudmundsen, Rafn, Lieuten. Dr. Phil. og Præst. Adjunkt. Cand. Theol. Om Laugstvang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-06
J Middelalderen grundede man paa Lau genes Forbund Byernes Opkomst, den Kraft, hvormed Borgerne forsvarede Byerne imod den røvende Adel. J smaa Republiker og paa Steder uden synderlig Handel eller Befolkning, kunde den forplantede Corporationsaand maaskee være for det Almindelige mindre trykkende, da næsten Enhver, som tilforn bemærket, finder Compensation i sin egen tilbagevirkende Trykke kraft. Alligevel strider disse Jndskrænkninger, nedstammende fra svundne Aarhundreder, imod Samfundets Fremgang, og Bernoulli har skrevet om deres Skadelighed i en Republik. Men i større Stater at høre stedse tale om Berettiget eller Uberettiget til at kunne fortjene deres Udkomme, om Forbud imod Anlæg i det Store, for at Høkerie i det Smaa kunde bestaae, synes uforklarligt. Og den Mand, der med Kundskab og Grundighed, med Hensyn til Statspolitik og Statsoeconomie, kunde forklare os, til hvad Nytte Corporationer, Taxer, og Lauge ere, eller hvorledes de fremvirke Næringsløshed, Dyrtid og Tankeløshed, maatte vi betragte som høist fortjent af Moderstaden.