JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Da Pesten rasede meest grumt i Alerandrien drømte en der boende muselmansk Kjøbmand en Nat, at deri hans Huus skulde døe 11 Personer af Pesten, og da han næste Morgen erindrede sin Drøm og regnede efter, blev han høiligen foruroliget ved at maatte tælle sig selv med, for at faae Tallet 11 ud. Hans Angest tiltog, da hans Kone, to Slavinder og tre af hans Børn allerede næste Dag døde; men da Husets endnu tilbageværende Beboere, to Børn, en Karl og en gammel Pige, fjerde Dagen derefter ogsaa vare bortrevne, var han vis paa sin nære Død. Han tra derfor sine Forberedelser til at gaae ind i Evigheden fortalte sin Drøm til nogle af sine Venner, og ba dem hver Morgen see efter i hans Huus, og naar de fandt ham død da at drage Omsorg for en anstændig Begravelse. En Tyv, der hørte dette, tænkte at ville føre sig Kjøbmandens Frygt til Nytte. Næst Nat brød han ind i Huset, og da den forskrækkede Kjøbmand tilraabte ham: "Hvem der svarede han i en dyb Bas: "Dødsengelen!" og kunde nu, uforstyrret for Kjøbmanden, der halv død af Skræk havde stukket Hovedet under Dynen, tage hvad han vilde; men idet han syslede omkring dermed, overraskede Pesten ham selv, og næste Morgen fandt Kjøbmandens Venner ham liggende død paa Trappen. Kjøbmanden havde imidlertid, flere Timer efter at Solen var staaet op, endnu ikke vovet at stikke Hovedet frem over Dynen, indtil hans Venner endelig kom og fortalte ham, at hans Drøm paa en saa underlig Maade var bleven opfyldt. Fra nu af var han ligesaa sikker paa sit Liv, som han før havde været vis paa sin Død, og har skuffede sig heller ikke i denne Henseende; men overlevede virkelig den skrækkelige Catastrophe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Forleden gjorde de Liberale i Bristol en stor Fete til Ære for Lord Russel, hvori 400 Personer deeltoge. De herved udbragte Toaster gjaldt: Kongen! (Bifald.) - Dronningen (Svagt Bifald.) - Thronarvingen, (Stærkt Bifald.) - Hertugen af Susser, (Med tre Gange tre, uhyre Bifald.) Selskabet overrakte ved denne Leilighed Lord Russel en prægtig Sølv=Kandelaber, hvortil Jngen ved Subskriptionen havde maattet bidrage meere end 6 Pence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Pariser-Gavtyvene have i denne Tid udført et nyt Kneb. Nogle af dem havde nemlig forklædt sig som Municipal=Gardister og Rettens Folk, under denne Forklædning begivet sig til en riig Capitalists Bolig og der anstillet en Huusundersøgelse, hvorefter de havde forseglet Dørrene og vare gaaede bort. Da Eieren, som havde været paa Landet, kom tilbage, viste Seglene sig at være falske, og man fandt ved Dør renes Aabning, at næsten alle Skabe vare tømte, og en Mængde Kostbarheder vandrede i Executorernes Lommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Lille anlægges i denne Tid en stor Fabrik hvori der skal spindes Hør ved Maskiner, Napoleon havde, som bekjendt, lovet en Million Fr. til Den som kunde løse denne Opgave. Opfinderen af denne Maskine er en Engellænder ved Navn Scrive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Qvægsygen raser i Ungarn, over hvis nordvestlige Deel den har udbredt sig og allerede bortrykket over 100,000 Creaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Staden Frankfurts Tiltrædelse til det store preussiske Toldforbund er strandet. Byens agtværdige Handelstand skal nemlig i Forventning af den nærforestaaende Tiltrædelse have indført for henimod 40 Mill. Vare i deres Stad, for paa denne Maade at vinde Tolden af disse. Men Preussen, der i Stilhed havde ladet holde Øie med de derværende Handelsforetagender, opstillede som Præliminairbetingelse Afgivt af disse Varemasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Norge er ved Subskription af Vaabenbrødre, og Venner reist et Monument over Najadens heeltemodige Forsvarer, Capt. Hans Peter Holm. Monumentet bestaaer af en fiirkantet Støtte af støbt Jern, kronet med Forskibet af en romersk Galei, hvis Rostrum dannes af tre Spyd. Et Romer-Sværd med Skede og omvundet Belte hænger paa Galeiens Side. Alle Ziraterne ere forgyldte saavelsom Jnscriptionen. Støtten staaer paa Heltens Grav, et Sted paa Kysten af Langesundsfjorden. Et stockholmsk Blad, den conservative Svenske Minerva, har, som Aftonbladet bemærker, i sit kuriøse hovmodige Had imod de liberale Jnstitutioner i alle Lande", udtalt en Forkastelsesdom over de danske Stænderforsamlingers Discussioner - en Dom, der afgiver et værdigt Sidestykke til dets Paastand, at Foreningen med Norge er en Forening til at græde over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Søeskader høres endnu mange. En til Helsingøer indkommen Skpr. havde seet et engelsk Skib synke tæt ved sig, en Anden havde passeret Vraget, af et Skib med Bunden iveiret, o. s. v. Forlangte Jndrykkelser. Om Almeenaanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Et af Landsfaderens Hovedformaal med Stændernes Jndførelse er "Almeenaandens Oplivelse. Et ædelt Formaal! Thi en Stat uden Almeenaand er Jntet uden et løst Aggregat af ubeslægtede Elementer det første Pust af Vanskjebne lader den forsvinde af Staternes Række. Uden Almeenaand løsnes Baandet ikke blot mellem Fyrste og Folk, men mellem Borger og Borger. Almeenaanden er Staternes gode Princip, som sammenholder og helliger alle dygtige Kræfter og Talenter. Gribe lader Almeenaanden sig ikke, just fordi deer en Aand. Men selv griber den Alt. Vi see den bryde frem i mægtige Glimt, aabne sig nye Baner, nye Kilder; vi see den forene Bjerg og Dal, omstyrte gamle Former, tænde i Sielene en Begeistring, som trodser alle Farer og med Lethed bringer de sværeste Offre. Dette skeer som oftest, naar tunge Skjebner true Folkene, naar Krigen svinger sin Fakkel over Landene. Da samles alle tilforn adsplittede Hensyn i een stor Jnteresse, i Fædrelandets.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
maatte det være indlysende for enhver, der virkel i kjendte denne Hesterace, at den, om ogsaa Præmierne skulle vedblive i deres nærværende Skikkelse, med Tiden vilde fortrænge Hingsterne af Landracen derfra. Man har nu faaet et Beviis herfor i dette Aars Stutteribesigtelser i Hertugdømmene, hvor den forædlede Hesicaver meer udbredt end i de danske Provindser, og Antallet af ædle og forædlede Beskelere saaledes større. Ifølge de Efterretninger, Anmelderen har kunne skaffe sig, har nemlig Stutteriecommissionen, hvis kgl. Commissarier bestode af dHrr. Lector With og Lieutenant Christiansen, paa samtlige Besigtelsesteder uddeelt følgende Præmier: J Lygumkloster, hvor 5 Hingster præsenteredes, fik Ontzens Hingst, der var efter en af Hr. Agent Oldes forædlede Hingster, Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Langenhorn præsenteredes 5 Hingster, hvoraf Joachimsens til Præmie, og Johansens, der ogsaa qualificerede sig til denne Belønning, blev indbrændt et G med Krone over; denne sidste var af meget forædlet Race.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Blandt de 7 i Heide præsenterede fik Agent Oldes engelske Halvblodshingst Y. Ruller Præmie, og Sammes anden engelske Halvblodshingst, og Dyrlæge Junges Hingst efter en af Oldes Hingster indbrændtes G med Krone over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Af de i Jtzehoe fremstillede 4 Hingster fandtes to af Olde fremstillede Halvblodshingster præmieværdige, og af disse fik Cher ogsaa Præmie. J Pløen mødte 4 Hingster, af hvilke 1 belønnedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Slesvig fik Lorenzens Halvblodshingst Ruscinsco, efter Potsos og en Stutterihoppe, Præmien blandt 6 fremstillede Hingster. Ligeledes fik i Ratzeburg Pantelmanns forædlede Hingst afhanoveransk Race Præmien blandt 3 fremstillede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Cliplef vare 4 Hingster præsenterede, hvoriblandt to, som før havde faaet Præmie, alligevel tildeeltes den dennegang til en Hr. Lorenzen tilhørende Hingst af forædlet Race. Saaledes bleve af 8 Præmier de 6 uddeelte til forædlede Hingster, hvilket Forhold bliver saameget mærkeligere, naar man betænker, hvor ringe deres Antal endogsaa i Hertugdømmene endnu er mod Hingsternes af Landracen. Desuden indbrændtes flere forædlede Hingste. Af Fuldblodshingster bleve ingen præsenterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Bemærkninger. i Anledning af Hr. Ritmester Friis til Lyngbye gaards Avertissement i Aarh. Avis No. 178, som Svar paa min Proposition i bemeldte Tidendes No. 174. De Amter, hvori Hingsterne ere satte som Beskelere, drager sandsynligst den største Nytte af dem, og forsaavidt kan man jo og sige, at de in Specie for disse ere anskaffede, og fordrer saaledes formeentlig ingen nøiere Forklaring for at forstaaes af Publikum. Ligesom jeg er enig med Hr. Ritmesteren, at det er viseligt og begribeligt fornuftigt handlet af Jnteressenterne i de i Aarhuus og Randers opstaldede Hingste, ikke at opkjøbe Føl og (for at benytte Hr. Ritmesterens valgte Udtryk) udstille Lokkemad, saalænge der svæves i Uvished om, at en saa ætherisk, tynd og svag Føde, vil resultere, at der i Tiden bedes paa Krog, – ligesaa forskjellig er jeg i min Anskuelse, naar Hr. Ritmesteren formener, at det ikke ledte til Resultat med Væddekjørselen, ja at det endog var ufornuftigt, at vove saa dyrkjøbte Hingste &c. Er Sagen hvad den jo maa være i et saa vigtigt Fædrenelands=Anliggende - sand patriotisk - da bør vist ikke sees paa, hvad voves med et Par enkelte Heste, hvis Værdi er ubetydelig til den Skade de kan stifte, om de ikke svarer til Forventning; tilmed er enhver enkelt Jnteressents Resico ulige mindre end fra min Side. Er Vædderidt og Væddekjørsel rette Kraftmaalere, som Hr. Ritmesteren vist saameget mindre betvivler, som citeres i bemeldte Tidende No. 178 et saa betydelig Veistykkekjørt i Engelland i et saa kort Tidsrum, hvorfor skal vi da ikke anstille en Sammenligning med danske og engelske Heste ved Siden af hinanden paa dansk Grund? Uforudseete Hindringer kunne ligesaa let møde paa kort som lang Distance, ligesom Jndkjørsen af Hestene dog vel ikke skulle bevirke, at Jnteressenternes Plan med Hingsterne som Beskelere, skulle gaae op i Damp, Jeg indseer saaledes ikke, overladende Publikum om der kan findes nogen skjellig Grund til Forkastelse af mit Forslag, naar Talen er om at maale Kraft med Kraft, men – skulle der end være tilbage, at see Capital imod Capital til den Seirende, da troer jeg ved Actier af Tamerlands og hans Afkoms Yndere, at see en betydelig Sum tilveiebragt. Nørlund, den 25de Novbr. 1835. R. Conradsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Jndsendt Sønderfra.) Taksigelse. for den 17de October 1835. Sak Du ædle, gode Garver! At Du ei tog Huden med: Skjøndt der var af flere Farver Greb Du Penge i det Sted, Derfor Dit Navn blandt hornet Slægt Skal nyde Priis og Ære, Og om end Politiets Knægt. Saa næsviis maatte være, Hos Dig at hente Snedkrens Ænder Maae Du dog ei bide vise Tænder. Nemesis. Gartner Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Et i Randers Avis indført Mindedigt over en nylig afdød, af sine Medborgere almindelig agtet, af Slægt og Venner høitelsket Olding, er saa smukt og hjerteligt, at d. Bl. Udg. ikke kan nægte sig den Glæde ogsaa her at optage det.) Saa har han levet da sin sidste Vaar!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Vinterdvale, som hans Urtegaard, Han hviler nu. – Ja, hviil Dig, trætte Mand! Dit Liv var Arbeid. Fjernt fra Fædreland Ved ærlig Flid Du Huus og Hjem Dig vandt, Hvor i Dit Ansigts Sveed Du Brødet fandt. Reis intet Minde over Gravens Tue! Et bedre Mindemærke hist J skue Hist laa tilforn en gold og skaldet Banke, Kun døde Steen og Gruus var der at sanke. Nu sankes Urter der, og skjønne Frugter – En frodig Have sig mod Staden bugter. Den et hans Værk, den tog hans Manddoms Kræfter. Vel døde Gubben; men den lever efter. End lever efter mangen Abildgaard, Med ædle Træer og Poder smykket staaer. De er fra ham. Vel Tusinder skal samle Den gyldne Frugt og tænke paa den Gamle – Han, som tomhændet selv drog hid om Brød; Og fylder trindt omkring saa mangt et Skjød, End længe efter, han sin Vandringstav - Sin Spade lagde ned. – Nu om hans Grav En talrig Afkom staaer med Sorg og Længsel - Ol Kirkegaarden er jo intet Fængsel; Den er Guds Have, hvor som modent Frø Han lagdes ned – vi kalde det: at døe Men Frøet spirer, naar engang i Vaar Til evig Sommer Slumreren opstaaer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Bekiendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn, den 27de dennes, at bortkalde til et bedre Liv min elskede Mand Peter Kiørboe, i sit Alders 58de Aar, efter flere Aars tiltagende Svagelighed og 3 Ugers Sygeleie, dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Schægs=Mølle, den 28de Novbr. 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Paa egne og Børns Vegne M. sal. Kiørboe, født Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Til Efterretning for de Søefarende bekjendtgjøres herved: at, naar Veirliget tillader det, vil en Lodsbaad krydse ved Skagen, hvorfra Lodser kunne haves til den jydske Kyst og Belterne, samt Bekjendte Mænd til Sundet. Aarhuus, den 27de November 1835. Krieger, Commandeurcapitain og Overlods i det jydske District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
At Restancellisten over Vægter, Sproite- og Lygte skat samt Byens Bekostning, Næring og Brug pro 1835, samt Delinqvent m. fl. Omkostninger pro 1833, er mig tilstillet med Amtets Approbation til Udpantning, bliver herved i Henhold til Lovgivningen bekjendtgjort, med Tilføiende, at saafremt benævnte Skat ei er betalt til Hr. Politieassistent Nielsen inden 15de December d. A., vil Udpantning strax finde Sted. Aarhuus Byefogedcontoir, den 18de Novbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen afholdes Onsdagen den 2den Decbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, Auction i Gaarden Nr. 101 ved Middelgadesport over 1 Birketræes Chatol med Skab, 2 Speile i Mahognie Rammer, 1 Gulvteppe, 1 Guld-Lommeuhr, 1 Taffeluhr, 1 ottedags Stueuhr i Fouteral, en Kobber Halvtøndekjedel med mere Kobbertøi, 1 solid Reisevogn med 3 Agestole, 1 Arbeidsvogn, 1 nye Slæde med Tilbehør, 1 nyt HesteBringtøi og et ældre dito, endeel Foustager, Ballier og Kar med mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de Novbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Efter Reqvisition af Procurator Schmidt for vedkommende Udlægshaver, foretages Auction, Mandagen den 7de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 og følgende Dage, over endeel hos Gjæstgiver G. F. Petersen her i Byen udlagte Løsøre, bestaaende af et heelt Gjæstgiver-Jnventarium, og desforuden endeel betydelig andet Løsøre, nemlig: flere forskjellige Slags Senge og Sengeklæder, Divaner, Piedestaler, Borde, Stole, Servanter, Skabe, Speile, Dækketøi med mere Linned, noget Sølvtøi, Kjøkkentøi af alle Slags, meget betydelig, endeel Steentøi, Brygge redskaber, et Billard med Tilbehør, en brillant Skriverpult, et Taffeluhr, nogle udmærkede musikalske Jnstrumenter: en Violoncel, en Contrabas, et Fortopiano, m. m., Alt for det meeste nyt og godt. - Cataloger ligge til Eftersyn hos Gjæstgiverne Kjeldsen i Horsens, Rudell i Randers og Schlawitz i Aarhuus. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 20de Novbr. 1835. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
De Bøger, Frysenborg Læseselskab tilhørende, som have circuleret sidste Aar, bortsælges ved Auction mod contant Betaling paa Frysenborg Tingsted Tirsdagen den 15de December, Kl. 11 Formiddag. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Fredagen den 11te December d. A., Formiddag Klokken 10, bliver paa Horsens Raadstue ved Auction bortsolgt afdøde Adjunct Hildachs Bogsamling, bestaaende i theologiske, philologiske, historiske og æstethiske Skrifter. Ved samme Leilighed bortsælges den Afdødes Efterladenskaber, især bestaaende i Klædningsstykker; hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 16de November 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Auction over Halvblodsheste. Paa Forlangende af Hr. Proprietair Kark paa Woyens, bliver Løverdagen den 5te Decembr. næstkommende ved offentlig Auction bortsolgt efterstaaende Halvblodstillæg af Fuldblodshingsten Pandurang Harry (af Potzosudaf Momentilla.) 3 Stkr. 3-aarige og 8 Stkr. 2-aarige Foler, samt 5 Stkr. aarige Fol, foruden 5 drægtige Hopper, bedækkede af bemeldte Fuldblodshingst. Auctionen, som begynder og Eftermiddagen Kl. 2, bliver afholdt paa Gaarden Woyens (en Miil fra Haderslef) hvor ogsaa de sælgende Heste hver Dag kunne tages i Øiesyn. Haderslef udi Gramm Herredsfogderie, den 16de Novbr. 1835. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Jordegods-Salg. Mandagen den 21de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver det den Kongelige Kasse tilhørende Jordegods Hellerup i Fyen, ved en eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Hellerup, 2 Miil fra Nyborg, opbuden til Bortsælgelse, efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer, i Danmark og Hertugdømmene, samt hos Godsinspecteuren, Justitsraad Richter ved Slagelse. Bemeldte Hovedgaard, som staaer for privilegeret Hartkorn 39 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og hvortil forrettes Hoverie af 44 Gaardmænd, er for nærværende Tid bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 1000 Tdr. Byg. Næsten fuldstændig Jnventarium og Besætning, og deriblandt 112 Stkr. Hollænderiekøer følger med Gaarden. De Hovedgaarden underlagte Tiender indbringe aarlig omtrent 200 Tdr. Rug, 270 Tdr. Byg og 300 Tdr. Havre, for det meste efter Kjendelser og Foreninger. Godsets for størstedelen fortrinlig gode Skove indeholde et Areal af 600 Tdr. Land. Bøndergodset staaer for Hartkorn 504 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvoraf for nærværende Tid svares i Jordebogsafgivt aarlig omtrent 72 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg og 220 Tdr. Havre, og i Penge 800 Rbd. Desuden hører under Eiendommen Holte og Rolsted Vandmøller, den første med 1 Tde. den sidste med 6 Tdr. Mølleskylds Hartkorn. Jagten er paa et Aar bortforpagtet for en Afgivt af 100 Rbd. De til Eiendommen hørende Korter ere tilligemed Jordebogen, Hoverieforeningerne, Forpagtningscontracterne o. s. v. til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Hellerup, og som tillige paaviser Eiendommen, Jfølge vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand N. H. Aastrups Opbudsbo, bliver afholdt Auction i Opbyderens Bopæl, Mandagen den 14de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over Boets Varelager, bestaaende af circa 300 Potter Brændeviin, 1 Fad hvid Rom, endeel nye Jerngryder, forskjellige Flasker, Stangjern, fabriqverede Tobakker, Slibestene, cira 200 Potter Olie, circa 400 Potter ublandet Rom, 5 Kasser, Søm, samt endeel Colonialvarer m. m. m. Randers, den 16de Novbr. 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Efter Begjæring af Procurator Seidelin hersteds, paa vedkommende Pante= og Udlægshavers Vegne, bliver Gaarden Kongsgaard paa Helgenes, Mols Herred Randers Amt, der beboes af Proprietair Brocken huus, og staaer for Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., samt Andeel i Helgenes Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende af tiendeydende Hartkorn 94 Tdr. 11 Alb., stillet til absolut Bortsalg paa denne Kjøbstads Raadstue Tirsdagen den 22de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, efter Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Herredscontoiret i Ebeltoft, den 22de Novbr. 1835. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Jfølge Begjæring af Strandingscommissionairerne, Procurator Westerby og Proprietair Segelcke bliver Tirsdagen den 1ste December næstkommende, og følgende Dag, foretaget Auction paa Thornby Sogns Strand over den fra det sammesteds forliste engelske Barkskib "Royal George" bjergede Ladning, bestaaende af 470 Tylter Fyrre=Planker, 5 1/2 til 20 Fod lange, 2 1/2 til 3 Tommer tykke, og 266 Tønder finlandsk Tjære. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 paa Stranden ved den sydligste Vagttelt, omtrent nordvest fra Kjersgaard. Lysthavende indbydes. Wonneberg Herreds-Contoir i Hjørring, den 18de Novbr. 1835. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Af denne Byes borgerlige militaire Fond kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes et Laan af 50 Rbd. rede Sølv og 84 Rbd. 86 s. Sedler og Tegn strax eller mueligen endog noget mere til 11te Decbr. d. A. Commissionen for bemeldte Fond, den 14de November 1835. Fleischer. Severin. Kaysen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Omtrent 10,000 Rbd. af Boets Midler efter afg. Kammerjunker, Major v. Voss, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes som Laan i tilstundende. Dec. Termin. Man ville behage i saa Henseende at henvende sig til undertegnede Executores test, i fornævnte Stervboe. Aarhuus, den 11te November 1835. C. Rasmussen. Lanng. 1500 Rbdlr. ønskes tillaans, enten strax eller til førstkommende December Termin, imod solid Sikkerhed, i en Landeiendom, paa favorable Vilkaar. Det nærmere erfares hos Hr. Ballin paa Middelgade No. 128.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
J Anledning af at min Mand, Gjæstgiver Victor Brunes, i disse Dage ved Døden er afgaaet, tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg fortsætter det afham etablerede og i en lang Række af Aar til de Reisendes særdeles Tilfredshed drevne Gjæstgiverie her i Byen, i hvilken Henseende jeg herved ærbødigst anbefaler mig. Aalborg, den 20de November 1835. M. sal. Brünes, født Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Hos Christen Christensen i Morsholdt Bye, i Odder Sogn, er indtaget en sort Hoppe med 2 hvide Bagfødder, en hvid Stierne i Panden og en Snup paa Næsen, omtrent 14 a 15 Aar gl., 9 1/2 Qvarteer høi. Dersom Eieren ikke indfinder sig inden Onsdagen den 9de December og Middagen Kl. 12, bliver den bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes hos bemeldte Christen Christensen. Odder, den 27de Novbr. 1835. Peder Erichsen, Sognefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Gode Koge-Erter ere at faae hos Brændeviinsbrænder. S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Bedste smeddede Ambolte, Sperhager, &c., Jern Støbegods, saasom: Gryder, Pander, Mortere, Aalerister, m. m. m., ere arriverede og faaes meget bil F. C. Døcker. ligt hos Fiin Patent, og poleret Krudt, Hagel, Kobberkaldhætter samt diverse Jagtreqvisiter faaes billige hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Et Partie smukke og billige laquerede, pletterede og Galanterie=Vare ere arriverede hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Fine Røgtobakker, Cigarrer i alle Qvaliteter, Voxduger div., Paraplyer, samt et Partie fine Kjøre & Ridepidske, Spadserestokke, m. m. m., faaes billig hos F. C. Docker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Fine Rhinske og andre Vine paa Bouteiller, gammel Cognae og hollandsk Genever faaes hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Skriv- og Tegne Papirer samt alle Skrive- og Tegne=Materialier faaes billige hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Svært brab. Saalle-Læder, i hele og halve Huder ligesom ogsaa i mindre Deele, faaes billigt hos Chr. A. Bünger. Blaat og grønt Calmuk, saa og flere Couleurer, fiint Klæde faaes billigt hos Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Brunsviger, amerikansk og synsk Humle faaes hos Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Gammelt og nyt Malt faaes billigt hos Chr. A. Rünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
To brugte Kakkelovne faaes særdeles billig hos Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Godt, tørt storkløven Favne Brænde faaes hos Chr. A. Bünger. Alle Dimentioner smedet Baandjern faaes billigt. Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Nye Mallaga Rosiner kan faaes i større og mindre Partier hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Friske Pommeranzer og Citroner ere arriverede og sælges meget billig hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Et Partie Silkevarer, bestaaende af: Helenienne, Gros de Orleans, Satin Royal, Satin Russ, Gros de Navle, Marcelin, saavel enkelt som dobbelt Bredde, sorte & coul. Silketørklæder, Blonde=Slører, & Tørklæder, Kravetørklæder, a., ere i disse Dage arriverede og sælges billigt hos M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Friske Citroner, grønne russiske Erter, Succat, tør saltet Pomerantsskal, syltet Ingefær, Lemon og Bombas-Acia, Figur= og Traad=Rudler, Macaroni, søde, bittre og Krak Mandler, Confect Rosiner, fiin Cardemomme, Muskat-Nødder og Muskat=Blomme, Windsor og flere Sorter fiin og ordinair Sæbe, hvide og gule Voxlys, Karetlys og couleurte Juleiis m. m. m. erholdes billigt paa Svane-Apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-28
Hos Undertegnede er arriveret: Et Partie friske norske Enebær, raspet Hjortetak, russiske grønne Ærter, Succat, syltet Pommerantsskal, syltet Ingefær, Catharine-Blommer, Rudler, m. m., som sælges til meget billige Priser. K. B. Hoskjær.