Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-03-03
De holsteenske Godseiere have i Kiel valgt til Deputeret: Dhrr. Grev Baudissin til Borstel, Kloster provst Grev Reventlou i Preetz, Schwerdtfeger til Wensken, Arnemann til Grabau, Grev Baudissin til Sophienhof Tamm til Muggesfelde, Hirschfeldt til Gross-Nordsee, v. Neergaard til Ovelgønne og v. Buchwald til Prohesdorf, Suppleanter bleve: Gre Hahn til Neuhaus, Baron v. Blome til Wildnitz, v. Hollen til Schönweide, Grev Reventlow til Glasau og Altenhof, Grev Brockdorf til Kletkamp, Trummer til Projensdorf, v. Buchwald til Neudorf, Bøhme til Depenau og Schwerdtfeger til Wahrendorf. De nærmere Omstændigheder ved den Leisnerske Sag, hvormed Høiesteret skal aabnes den 4 Marts, sees af Kbhposten at være følgende: Ved Skrivelse til Landmilicesessionen for Svendborg Amt af 25 Septbr. 1844 har Caspar Adolph Leisner, der den 1 Novbr. 1833 er bleven ansat som Gartner ved Tranekjær Slot, med hvilken Tjeneste ikke er forbundet noget Agerbrug, i Henhold til Forordningen af 8 Mai 182985 begjært sine to Sønner, Henrik Carl Leisner af Svendborg Amts76de Lægd No. 234 og Albrecht Leisner af samme Læg No. 259, af hvilke den første er født i Tranekjær den 2 Mai 1840 og den sidste sammesteds den 18 Mai 1842, udslettede af Lægdsrullen som formeentlig frie for Værnepligt. Som Legitimation herfor har han tilstillet Sessionen: 1) sin egen Døbeattest, der udviser, at han, der er en Søn af Skibscapitain Andreas Leisner og dennes Hustru Athene Amalie, er født i Kjøbenhavn den 13 Juni 1803; 2) et af Sessionen for Kjøbenhavn den 15 Septbr. 1831 udstædt Beviis, hvorefter han, som paa Grund af Faderens Stilling var indført i Sørullen og saaledes hidtil deeltagende i de det søindrullerede Mandskab forundte Privilegier, men nu havde erklæret, at han fremdeles ikke vilde ernære sig af Søfarten og derved frasagt sig al videre Deeltagelse i bemeldte Privilegier, havde ifølge det kgl. Admiralitets- og Commissariats Collegii Resolution af 9 August 1831 erholdt Friheds Pas, for hvilket han har erlagt Gebyhr 20 Rbd. til Søindrulleringsfondet; 3) bekræftet Gjenpart af et ham den 14 Decbr. 1838 af Examinations-Commissionen i Kjøbenhavn for Gartnere med Charakteer, Meget godt meddeelt Testimonium; og 4) en af Grev Ahlefeldt Laurvig til Langeland under 22 April 1844 udstedt Attest om fornævnte hans Stilling som Gartner. J den af Landmilicesessionen i denne Anledning under 16 October 1845 afsagte Kiendelse er det bemærket: at det afde under No. 1 og 2 fremlagte Beviser, i Henhold til Bestemmelserne i Frdn. af 8 Jan. 1802, 1 er en Selvfølge, at fornævnte Gartner Leisner er født soværnepligtig. At han mod en Kiendelses Erlæggelse senere er udslettet af Sørullen, og at denne Udslettelse har fundet Sted forinden hans heromhandlede Sønners Fødsel, kunde efter Sessionens Mening, i nærværende Tilfælde ikke komme disse tilgode, deels fordi deres Værnepligt eller Frihed for Værnepligt efter 85 i Frdn. af 8 Mai 1829 ogsaa afhænger af, under hvilke Omstændigheder Faderen er født, og denne, som meldt, derefter er sø værnepligtig, og deels fordi det intetsteds ved Lovgivningen er bestemt, at en saadan Udslettelse, som in casu er tilstaaet Faderen, har en saadan Virkning, som den i § 15 af Frdn. af 8 Mai 1829 omhandlede, der efter 8 17 bevirker, at Børnene frigjøres for den efter Fødselen paahvilende Værnepligt. Paa Grund heraf har Sessionen ved berørte Kiendelse antaget, at begge de omhandlede Sønner ere værnepligtige, dog ikke under Land-Etaten, men under Søe-Etaten, hvorefter er eragtet: at de som Værnepligtige bør udslettes af Rullen over de Landværnepligtige og indføres i Rullen over de Søværnepligtige i Svendborg Amts 76de Lægd. Denne Kiendelse har Gartner Leisner paaanket for Høiesteret til Tilsidesættelse og Forandring. Paa Udskrivningsvæsenets Vegne er i denne Sag udtaget Contra Stævning enten til den afsagte Kiendelses Tilsidesættelse og Forandring eller til Sammes Stadfæstelse. Kjøbenhavns Casino var i Søndags meget stærkt besøgt.