JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-03-06
Foruden lovlig udstædte Proclama ved Retterne, og Bekiendte) gjørelse i de Kiøbenhavnske Tidender indkaldes end videre i Kollerup hans Stærvboe, at møde i Stærvboet i Kollerurherved Credi= og Dibitorer udi afg. (S. T.) Hr. Josias Holst, Præstegaard 6. Ugers Dagen den 26. Februarii og 12. Ugers den 15 April førstkommende; de første med lovlig og antagelig Beviis om deres Fordringer, og de sidste i rette Tid, og uden Lovens Tvang, at betale til Stervboet hvad de ere skyldige, da enhver skal nyde at lovlig Behandling. Kierup Præstegaard den 19. Januarii 1789. O. B. Pram.
Jyske Efterretninger, 1789-03-06
Paa Hvidstedgaard i Vensyssel lader Forpagteren, formedelst Forandring af Boepæl holde offentlig Auction den 9 Mar tii næstkommende, over endeel Ind= og Udboe, samt nogle Køer, de i Uggilt Sogn den 13. Martii næstkommende bortsolgt hee Bester og Sviin Paa samme Maade vorder og i Spangerbele dens der værende Ind= og Udboe, samt Avlings= og Gaardsredskab med videre. Maa Ussinggaard ved Horsens er et Partie Engelske RaygræFrøe af nogle 100 Pund af dette Aars Avl, bierged uden at faae nogen Regn, at bekomme til 12 s. Pundet. Lysthavende behage derom at henvende dem til (S. T.) Hr. Kammerherre, von Gersdorff i Horsens eller Fuldmægtigen Risom ved Ussing, gaard. Ls Huus til Gaden og aaben Port til Jndkiørsel udi Gaarden, udi en Gaard i store Nyegade i Aalborg, bestaaende af 3 Fag Fag Huus i Gaarden til Materialier, og 2 nye Leiehuse til Beet Loft Høi med 2 Kakkelovne, en 2 Etage og en Bielægger, i boelse for 4 Familier med derudi værende 4 Jern Bilægger Kakkelovne, forlanges til næste Snapsting 500 Rdlr. imod 1ste Prioritet og Pante=Rettighed. Nærmere Underretning faaes der i Bogtrykkeriet. Aalborg den 19 Febr. 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-03-06
Da jeg er bleven anmodet om at tildeele paa lovlig Maade, afgangne Hr. Burchard Georg Greve af Holck hans Arvinger forrige Eier af Vraae og flere Godser i Aalborghuus Ammer i Følge af et imellem bemældte afdøde Greve Holck og hans 500 Rdlr. skriver Fem Hundrede Rigsdaler, som dennem tilkom Enke Frue Mariane Dorothea Trappand oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente. Saa blive disse respective Arvinger, at møde paa Aalborg Stifts-Contoir Fredagen den 17. April. som ikke vides hvo ere, herved indkaldede med 12 Ugers Varsen, førstkommende Klokk. 10 Formiddag, de Myndige selv eller ved Fuldmægtige og de Umyndige ved Værger deres Arverettighed der paa deres Lod kan udfalde. Aalborg Slot den 12 Januarii at anmælde og beviisliggjøre, da enhver skal vorde tildeelt hvad Levetzau, men nu i nogle Aar fad til Leie hos en af Albechs Bønder, Meter Lerke, som forhen har eiet og beboet Ridemands Mølle Sted den 5. Januarii d. A. ved Døden afgaaet i meget fattig i Hornum Sogn og Bye under Aalborghuus Amt, er sidstmældte Omstændigheder, og har efterladt sig Enke samt tvende Kuld øvrige her i Himmersyssel. Hans ringe Efterladenskaber er strax Born, hvoraf nogle boer eller opholder sig i Vensyssel, og de ce Hr. Geheimeraad, Stiftsbefalingsmand og Amtmand Levetzausaf mig underskrevne, paa den høie Skifte Forvalter Hans Excellenved Auction saasnart muelig til Afbetaling paa Stærvboets Vegne, taget under lovlig Skifte=Behandling og agtes bortsolgt som er udsadt for laante Penge, saa anmodes og advares Gield. Men da der skal være noget baade Sølv og Kobber, ihændehaveren deraf, med forderligst at indlevere samme imod at alt saadant og med det samme kan blive bortsolgt og gjort i Beviis enten til Hr. Morck i Ferslef eller mig her paa Restrup, linger den 22. Martii og 4. Maji førstkommende, de første for at Debitorer tage Møde i Stervboet til de berammede Skifte=Sam Penge. Ligeledes ville Arvingerne, samt Stervboets Credi= og sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Restrup den iagttage deres Ret og bevise Fordringernes Rigtighed, og de 15. Febr. 1789. Som Committeret, Knustrup. NB. S.
Jyske Efterretninger, 1789-03-06
At der nu i Aalborg, som sædvanligt er hos mig at tilligemed Frugttræer af alle Sorter, dobbelte Hygasint Zwibler, i bekomme alle Slags nyt Have- og Blomster=Frøe, med videre, alt for billig Priis. Maren Heedberg, sal. Bruusgaard.
Jyske Efterretninger, 1789-03-06
Jos Moses Joseph paa Vestergade kan bekommes godt Spansk Bagværk. ) Schochelade uden Sukker, godt Hvedemeel og alle Slags
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Brev fra en Kiøbmand i Lyon til Redacteuren af Journal gental de France, af Dato 15. Decbr. 1788, angaaende falske Vexler.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Den Opmærksomhed, som Deres Journal og andre periodiske Blade har opvakt hos adskillige Handelshuse, her i Riget, i Anledning af falske Vexler, som ofte sættes i Circulation for betydelige Summer, har kommet mig til at eftergranske alle muelige Midler, til at forekomme de skadelige Følger af saa uforskammede Bedragerier. Da jeg ikke var i Stand til at finde noget, som kunde forebygge, at min Underskrivt ikke skulde efterabes, erindrede jeg mig et underligt Slags Papiir, som jeg havde seet ligesaa vaadt, som det kom fra Fabriken for at tørres ved Skorsteens Jld, og som mindre Tykkelse end Caisse de Escompte Billetterne indeholdt Caracterer af meget levende Farver, som ved en forunderlig Industrie vare fordeelte i Materien, hvoraf Papiret var sammensat. Jeg troede at dette Slags Papiir stemmede fuldkommen overeens med mine Hensigter, og skrev altsaa strax et Brev til Hr. Leorier de liisle, en af Entrepreneurerne for det opkommende Manufactur i Buges ved Montargis, hvor jeg med Forundring havde seet det første Forsøg af Papiret, for at forlange billetter forfærdigede efter denne Fremgangsmaade; Beskaffenheden, af disse Billetter opgav jeg ham, saa godt jeg kunde, tilligemed 3 Bogstaver af mit Navn, som skulde anbringes i enhver Billet. Jeg har nyelig faaet fem tusinde Stykker, som alle indeholde og viser bemældte 3 Bogstaver transparent i Form af et Chiffre, som er anbragt imellem Beløbet af Summen og Underskrivten. Efter denne forunderlige Virkning har jeg tilraadet alle mine Correspondentere at bruge samme Forsigtighed med deres Vexler og andre Nartii. Documenter, og paa det at ikke denne ligesaa lykkelige som uefterlignelige Jndustrie skulde indskrænkes til den snevre Kreds af mine Venner, har jeg troet det var min Pligt at tilsende Dem en af disse billetter, for De kunde dømme om Opdagelsens Vigtighed, der giør Opfinderen ligesaa megen Ære, som de mange andre interes fante og nyttige Forsøg der giøres i Buges, og som man begynder at bekiendtgiøre. Nu kan man altsaa være roelig for Følgerne af falske Vexler, som have ruineret saa mange gode Handelshuse i Riget. Bedragerne kan fortsætte deres æreløse Konster saa længe de lyster, de skulle ikke være i Stand til med Penselen at efterade Caracterer som ere bedækkede med en tynd Hinde af Materie i et Papiir, der endnu i lang Tid vil blive en Hemmelighed for enhver anden Fabrik end den i Buges.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Da Chiffret er anbragt under forskiellige fuldkommen tydelige Farver kunde man ved ethvert nyt Aars Begyndelse tage en anden Farve, eller bruge een vis Farve til en bestemt Sum, en anden til andre Summer o. s. v. efter Aftale med sine Correspondentere, for paa disse forskiellige Maader at erholde desto større Sikkerhed. Man kunde endnu anbringe lette forskiellige Farver i Papirets eget Stof, som paa ingen Maade skulde hindre Caractererne fra at skinne igiennem, om hvilket alt man henvender sig til Hr. Leorier de le Isle.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Nelland den 25. Januarii. Da Jtalien hidindtil fra Sverrig har faaet det meeste af det Jern, som der blev forbrugt; saa har Keiseren, udgivet en Forordning, hvorved Nationen opmuntres ved Præmier af 100 til 400 Ducater, til at opdage Jern og Steenkuls Miner, samt til at anlægge Ovne og Le og Skiæreknive Fabriker. Stetti. a 10 Februarii.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Jndtil Aaret 1779 blev her og i andre pommerske Søesteder indført 14 til 15000 Skpd. svensk Jern De oberslesiske Jernværkers Fremgang og bedre Jndretning har ikke aleene gjort det svensk Jern undværligt for Landet, men vi begynde endog en at udføre vort eget J. J afvigte Aar er efter oporationslisterne udført til Engeland 11,723 Centner, og uldspanien 238 Centner. Denne hele forandrede Handelsoveration er bragt i Stand siden 1780. i N. et inne besaae Statsministeren von Heinitz med Ober=Fersraad Wehling vore da værende betydelige Oring af spersk Jern med megen Opmærksomhed, og talede med adskillige Kiøbmænd, i sær Commerceraad Witte, om denne handelsgreens Forfatning indtil den mindste Detail. Den Gang kunde man ikke giette den ni udførte Plan, fordi Omstændighederne, hvoraf den skulde udvikkes, her vare ganske ubekiendte. J Foraaret 1780 kom det første slesiske Jern til Stettin; dette var overordentlig slet, men i Aaret 1782 havde det allerede saaledes forbedret sig, at det til Skibsbygning kunde bruges ligesaa godt som det svenske, hvilket man den Gang til saadant Brug havde Frihed at indføre. Det geraader vore Handlende til Berømmelse, at de, uagtet det uundgaaelige Tab, som de maae lide ved Jernhandelens forandrede Situation, dog alligevel interessere sig for det indenlandske Jerns Afsætning, og derved lægge deres patriotiske Tænkemaade for Dagen.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Gothenborg den 12. Februarii. Baade her og i Marstrand er i sidstafvigte Høst sal. tet en Trediedeel mindre Sild end i forrige Aar, af den Aarsag, at Salterierne ikke i rette Tid kunde bekomme de fornødne Folk, og at den strænge Frost strax efter indfaldt, som forhindrede Fangsten og Bearbeidningen. At Tran er heller ikke kogt nær saa stort Qvantum, som sædvanlig. Her har ingen Exportation været af de i sidste Høst saltede Sild, deels for den tidlig indfaldne Vinters Skyld, deels af Mangel paa fremmede Skibe til at udføre dem med, saa at neutrale Skibe ved første aabne Vande i disse Havne kunde vente at erholde Fragter. Ved dette Aars Begyndelse har det behaget Hs. Majestæt Kongen for egen Regning i Marstrand at lade sælge Fransk Brændeviin i store og smaa Partier.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Den Brændeviinsskat, som er paalagt Bønderne heri Landet, trykker dem ikke lidet. Enhver Bonde skal til Hs. Majestæt levere en Tønde Rug for at erholde Frihed, til at brænde Brændeviin, enten han nu brænder eller ei, skal han dog betale denne for største Deelen af Rigets Jndbyggere saa besværlige Afgivt. En Maade at gjøre brandfrie Straatag. Hertil bruges det almindelige Leer, hvoraf Leervægge giøres; man forvarer det førend det bruges paa et tørt Sted, hvor Regnen ikke kan komme til, og arbeider det nogle Gange igiennem. Et Tag af 30 Fods Længde og 20 Fods Høide, eller tolv hundrede Qvadrat Fod i Overflade, behøver tre og et halv Læs Leer, Læsset beregnet til 30 Cubic Fod. Paa denne Maade kan man bedække 360 Qvadrat Fod Tag, en Tomme tykt, med et Læs, og efter denne Maalestok kan man til ethvert Tags Størrelse beregne den fornødne Mængde Leer. Desuden lader man i en stor Kiedel opløse i varmt Vand nogle Pund Allun, eller beregner til de tre ovenmældte Læs Leer, en Berliner Skieppe Kiøkkensalt, som man lader opløse i sex Spande Vand. Allunen er i sig selv mere branderie og mindre udsat for Tugtighed end Kiøkkensaltet. Man kommer en af disse Saltoplysninger efterhaanden iblandt det tørre Leer, som maae trædes godt sammen og giøres til en tyk Suppe. Naar Taget nu overalt er dækket med Straae, bærer man den preparerede Leer fra det ene Sted til det andet bestryger Seraaet dermed ved Hielp af et Strygebræt, saa fast at Seraact igien kommer tilsyne. Formedelst Allunen eller altvandet bliver Lieret omsider saa haardt i Luften, at Regnen ikke kan bortskylle det, og da Saltet trækker sig igiennem det heele Straatag, saa kan Straae, selv saavelsom Leeret saaledes imodstaae Jlden, at det ikke satter Lue. Omkostningerne hertil ere for Landmanden, der har sin Vogn og Heste, samt Leeret ved Haanden, ikke fuldt 2 Rdlr., naar man alene regner Saltet til et Fag af omtrent 18 Alens Længde og 9 Pleus Høide. Et saadant brandfriet Tag varer i det mindste 3 Gange saa længe, som de almindelige Straatag, og er varmere om Vinteren efterdi Vinden og Fuglene ikke kan fordærve Straaet; Gulvet er ogsaa tørrere og fastere, ikke at tale om den Dækning og Straae, som spares. Endogsaa Halmknipper blive ved Allunvand brandfrie under Teglhængt Tag, naar man i Forveien lægger dem nogle Timer i Allunvand, og lader dem tørres. Straaet bevares derved fra Forraadnelse, den mugne Lugt fordrives fra Loftet og Luen kan ikke angribe Spærerne, da det derimod giør et Tag kostbart og spært, naar Stenene, skal foeres med Kalk. Det Træe som lægges under Tagstenene kan heller ikke brænde, naar man i en heel Uge lader det ligge i Allunvand, og siden tørres, Aalborg den 13. Martii.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Udi den sidste Hamborgske Correspondent Nr. 37, læser man, at der i Stokholm er stor Urolighed, da Adelen modsætter sig ganske Kongens og de andre Stænders Beslutning. Hans Majestæt Kongen har derfor ladet 30 Personer af Adelstanden arrestere og deriblandt af Rigs raaderne Greverne Fersen, Brahe og Frid. Hørn, m. fl. Strax derpaa har Rigsdrosten Grev Wachtmester, hans Broder og adskillige andre Rigsraader nedlagt deres Embeder. - En Deel af Fricorpset af Dalekarlene skal være underveis og hertil daglig forventes.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Afsagde Domme i Høieste Ret. No. 131. Kammerherre von Lüttichau contra Knud Pedersen. Knud Pedersen bør for Kammerherre Christian Friderich Tønne von Lüttichaus Tiltale i denne Sag frie at være. De af Kammerherre Lüttichau, som Eier af Engelsholm med Knud Pedersens Tofte Jorder foranstaltede Omdeelinger, bør som uefterrettelige bortfalde, hvorimod Kand Pedersen forbeholdes hans Ret til Udskiftning i Overeensstemmelse med Forordningen af 23. April 1781. Saa bør og Kammerherre Lüttichau erstatte Knud Pedersen det ham ved bemældte Tolig Omdeling tilføiede Tab efter uvillige Mænds Sigende. Jhenseende til Procuratorerne Monrad og Lund samt Processens Omkostninger bør Landst ) i ved Magt at stande. Denne ProcesseOmkostning, ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tavende 5 Rdlr. No. 142. Stiveier Hans Kaysen contra Jøre en Jensen Spids berg. Hans Kaysen bor til 1. Maji indeværende Aar røddiggiøre og overlevere Gaarden No. 12. i Hers ef Hoprup Bye, med alt hvad som med samme bør følge efter Contracten af 25. Ju nu 1785. Saa bør han og efter uvillige Mænd Sigende erstatte ham det Tab, som denne ved Gaardens Afsavn haver lidt fra 1. Mai 1786. indte, Overleveringen skeer; hvorimod Jørgen Spidsberg borndrede endnæste Snapsting, hvad han ved bemældte Contract er paalagt, samt efter eget Tilbud til Hans Knysen hvide 50 Rdlr. Processen, Dækkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen bliver standen som Tabende 5 Rdlr. Den 13 Frue Oberstinde Apirundog, contra T. Hansen. Siemtingsdommen hør den Plantet mænde. Proerssens Omkostringer valieres. Til Justitskaffen betaler Contra=Citanten, som Tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Copulerede. Den 13, huus paa Hallier, Lindmægtig Sr. Matthias Hvid og Jfr. Maria Anna Colding.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Døde. Den 22 Februari i Astrup. Sognedegnen for Astrup, Ro steen og har attra Morm beder. Hans Hendrich Fugl, 56 Kaag har gang de lædes ikke alene af en Enke og 6 Børn, men ende at de righederne, thi han var en om Huusfader, en sand Søren Pen, en mod Prædikant de er nøyeriig Sanger. Den 2. Hun i Klokken. Dr. advend Pennen, i hans Alders aa Aar, han høyde de i Danen udmærket at som en ting, vursom og meget velgiørende Haugeland. Den 4 Helbøi Pringgaard Provsten Hr. Lanen, Lassen. Sognerræntil Hilbech og Udige i Kongseenested, gaaer. Den 8. Hr. Smed Vanders, Sognepræst til Karøre og Machebye og Sielstrup Besnisheder, Han var og i Danmark 1743 den 14. December, timmitteret en Aarsagensgang, blev den 20, November 1778 ordineret at haven pro Persona for Aabne en Bierstæd hos sin nyelig alt at Farbryder, hvorfra han siden blev forflyttet. Hans tidlige Dag betages af alle. der have kiendt denne agtværdige Mand. Den 9 i Aarhuus Hr. Raadmand Bye= og Raadne Skriver, Kund Schytte, nogle og 80 Aar. Den 5. her i Byen af 2det Genndeer=Compagnie, Johan Christian Pistor, 29 Aar. Den 8. Mester Bødker Povel Nielsens Husene, Karen Marie Hansdatter, 47 Aar. Samme Dag afg. Mester Kolemed Christen Sin dals Enke, Mad. Jnger gathrine forndring, 31 Aar. Den 9. Havnefogdens Sr. Anders Hansens yngste Søn, Niels Hansen, 4 Aar og 9 Manneder.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
(Posten ankom føist i Onsdags Aften Klokken henved 10 Slet, med medbragte ingen Kiøbenhavns Post.)
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Bekiendtgiørelse. I Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona 444 Trækning d. 5 Martii No. 86, 18, 3. 40, 46.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Den forestaaende Trækning er i Wandsbek. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
NB. Et ungt Fruentimmer af skikkelige Forældre, der begge ere døde, ønsker sig til førstkommende Paaske hos honette og brave Folk en god Condition, for derved at tiene sit Brød og Udkomme; hun er fornøiet med lidet og vil stræbe at gjøre sig fortient til meere, men haaber ved Guds Fersyn at veiledes til det Beste. Nærmere Anviisning gives af Præsten Hr. Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
19 Aarii næstkommende om Formid Torsdagen den Kl. 20 Cict, bliver Uhrmager Sr. Lorenz Lilland ihvende Sted her i Byen, beliggende til Allaaden, vel indrettet og bebygt, tvende Loft høi med tilliggende Have med Frugttrær, ved offentlig Auction bortsolgt saafremt antagelig Bud skeer. Samme Tid og Sted bliver auctioneret Meubler og Jndboe, bestaaende af gode Sengeklæder, Linnet, Borde, Stole, Kobber, Messing og Tin med videre, samt et nyt og tilforladeligt godt 8te Dans Stueuhr med smuk Fouteral, alt efter de paa Stedet forud bekiendtgiørende Auctions Conditioner. Aalborg den 11. Martii 1789. P.M. - den 27 December sidst, at udreise paa Landet Ja min Kone Dorothea Nielsdatter, fandt for godt for at besøge sine Venner, og siden den Tid ikke har indfundet sig, eller givet mig nogen Efterretning om hendes Opholdsted; saa ombedes hun herved med allerførste at indfinde sig, for at undgaae videre Uleiligheder, saavel for hende, som mig. Aalborg den 13. Martii 1789. Lars Andersen.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Formedelst Forandring af Boepæl lader jeg ved offentlig Auce) tion i Wolstrup i Høvnisted Sogn næstkommende 1. April og følgende Dage bortsælge min sammesteds havende Ind- og naboe samt Besætning, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Linnet, Senge= og Mands, Gang=Klæder, Boehave, Gaardsredskab, Bester, Køer. Stude, Faar, Sviin, Bier og aftorsket Korn m.m., som Liebhaverne da vil finde for sig. Videre anmodes alle de, som min sal. Mand afg. Forpagter Christen Bloch maatte være noget skyldig, behagelig at møde paa Fuglsig Løverdagen den 16, Maji næstkommende og lovlig ligitimere deres Fordringer, for derefter at nyde Betaling, naar mine Auctionspenge ere indkommen, inden hvilken Tid mine Debitorer tillige advares at indfinde sig med Betaling, for at undgaae Uleilighed. Dette alt bekiendtgiøres engang for alle, og at jeg ikke modtager noget Krav som efter den Tid maatte indkomme. Wolstrup i Hovnilsted Sogn den 5. Martii 1789. M. Aagaard. Som Laugværge, sal. Blochs. C. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Jnsdagen den 15 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver udi afgn. Lars Larsen Postes Gaard i Fladstrand. ved offentlig Auction bortsolgt følgende Stervboet tilhørende: 1) Stedet, som Lars Post beboere, og er Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 1 Fdk. Eiendommene til Stedet ere meget gode, og Besætningen som i Amter bestaar af 2 Bester, i Fæshøveder og 12 Faar kan meget vel overfødes, og om Sommeren kan et lige Antal overmaade godt græsses. Stedets Bygninger ere i god Stand. 2) Et Huus med en Have, beliggende ved det Nordest i Fladstrand, hvilket Huus blev forrige Sommer af nye opbygt. 3) Stervboets Jndboe og Løsøre bestaaende af Boeskaber, Sengesteder, Senge= og Gang=Klæder, Lintøi, Kobber og Jernfang, samt Vogne, 1 Plov og 1 Harve m.v. og endelig ovenmældte Besætning. Thi ville Liebhaverne behage til bemældte Tid og Sted at indfinde dem. Skulle imod Formodning nogen have noget at fordre i bemældte Boe, maatte de behage at mælde og beviisliggiøre deres Krav inden lovbefalet Tid, og de som kunde være noget skyldig til Boet at betale samme. Knivholdt den 7. Martii 1789. Paa Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Stiftbefalingsmand og Amtmand Levetzau, hans Venne, som committeret. O. N. Seidelin.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Da jeg har solgt mit iboende Sted paa Nørregade beliggende, og agter at reise her fra Byen, saa bliver Auction hos nig Fredagen den 27. Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, over min Jndboe, bestaaende af Skabe, Kiste, Fjorde, cotole, Sengeklæder, Linnet, Kobber, Tin, Messing, et attues lihe, endeel Brygger=Redskab, 2de Kobber Brændepiins Tøi med Hat, Laag og Piber med videre. De som have has mig laant Penge paa haandfaaet Pant, maae inden den Tid see samme indløst, thi ellers bliver det bortsolgt. Aalborg den 11. Martii 1789. Peder Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Torsdagen den 19 Martii førstkommende bliver i Als Kroe, T ved offentlig Auction, om fornøielig Bud skeer, efter Begiering af Kiøbmandskarl Sr. Henrich Christopher Thorsen, bortsolgt endeel der ilandbierget Last, af den i Jsen bortebleven Jagt Jomfrue Chatrine fra Sønderborg, bestaaende af 10 Stykker Kakkelovne, de 5 To=Etage og de 5 smaa Bønder Kakkellovne; 229 Stænger flad Jern af Bærum Værk, vægtig 23 Skippd. 6 Lisp. 6 Pd. og 60 Tylter Christiania 18 Fods Breder, enten samled eller i Stykke= og smaa Partieviis, ligesom Liebhavere maatte forlange, alt med 6 Ugers Credit til Suficante. Nok 3 og en halv Tylt Læsstænger eller Vognstiærter, og 19 at indfinde sig bemældte Dag Klokken 9 Slet Formiddag. SiegsPar Aarer, deels store og deels smaa. Liebhavere ville behage gaard den 10 Martii 1789. Nissen, Auctions-Directeur. 4 og sidste Auction over de hos Borgeren Jacob KreiFierde er i Nibe efter erhvervet Dom og Udlæg til bortsælgelse udi disse Efterretninger for forrige Aar under No. 47. er berammet at foretages udi bemældte Jacob Kreilers iboende 48 og 49 publicerede Eiendomme (Boels-Jordet undtagen, Gaard i Nibe den 27. Martii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, da samme Eiendomme for saavidt som til Domhaverens fulde Fodrings Betaling med paagaaende Omkostninger, eraates fornøden, til Høistbydende paa da bekiendtgiørende Conditioner, absolut bortsælges. Aalborg den 4. C. Rübner. Martii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
For en Karl som har paalidelig godt Skudsmaal og til Gavns e forstaaer Avlings Drift, at være Ladefoged, anvises Tieneste fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Paa Wiffertsholm er til Kiøbs 4 Par store Plov=Stude, som nogle Aar ere brugte baade til Plov og Vogn. I vende extra gode Mynd=Hunde, hver et Til Kiøbs. - Aar gl., er at bekomme for billig Priis paa Schousgaard ved Hobroe. I vende smukke sorte Vogn Hopper 5 Aar 10 Qvarteer 2 Tom. L. mer, samt en Dito sort stiernet Ride=Hoppe med 4 hvide Sokker 4 Aar 10 Qvarteer, er til Kiøbs hos Mølleren ved Nibe Veirmølle. For en Liebhaver ere tvende Castaniebrune Hopper, 5 Aar, over a 10 Qvarteer, paa Schousgaard ved Hobroe. At ligesaavel nu som i min sal. Faders Tid, kan faaes hos Et mig til Kiøbs alle Slags Fiske=Kroge, baade af Jern og giøres herved til alles Efterretning. Augustinus Møller, Messing, saavelsom og sorte Engelske Kroge, dette bekiendt Angle= og Naalemager, ved ØsterPort i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1789-03-13
Tor Een eller To gode Jydske Bønderkarle, som er forsynet til førstkommende Paaske, naar Vedkommende derom mælder 2) med Friheds=Pas, anvises gode Tienester ved Kiøbenhavn sig i Bogtrykkeriet i Aalborg.