Aalborg Stiftstidende, 1827-07-21
Det vigtigste Spørgsmaal angaaende Statens Velfærd vilde ikke have foraarsaget halv den Uenighed, som da Sagen nærmede sig til Afgjørelse, udbredte sig vidt og bredt, selv blandt de Mænd, af hvilke de Eedsvorne skulde tages. Sagen som førtes i Trier varede næsten 6 Uger; - i Engelland vilde den have været afgjort i 6 Timer. Der var ikke engang noget Beviis for, at Manden virkelig var bleven dræbt. Lægerne klamredes med hinanden 3 lange Dage for de Edsvorne; de læste lange Afhandlinger og holdt Taler for de modstridende Meninger, som om de havde været Advocater i Sagen. Doctorerne i Byen vare ganske sikkre paa, at Saarene i Hovedet havde været dødelige og havde været bibragte før Legemet henkastedes i Floden; den anatomiske Professor i Marburg forsikkrede derimod, at kun en Daare, eller et Barn kunde paastaae, at saadanne Saar vare dødelige, eller bibragte for Udkastelsen i Floden, da Legemet saalænge var drevet omkring mellem Drivisen. Mange andre Vidner afhørtes, som ikke afgave nogen Forklaring af Vigtighed, og hele Spørgsmaalet beroede paa Bødkerens Tilstaaelse. Denne førtes frem, gientog sin endelige Benægtelse for de Edsvorne og bad Dommerne med Taarerne i Øinene, ikke at agte paa den foregaaende Tilstaaelse. Men Sagen forelagdes de Eedsvorne og som man kunde vente af den skammelige Ondskab, hvormed Sagen saalænge havde været undersøgt, Partistolthed og Fordom fandt Jndgang hos de Eedsvorne, og vil nogen troe at Pluraliteten af disse dømte en agtet Medborger skyldig i et overlagt, og for ham aldeles unyttigt Mord, paa Grund af en Forklaring, som var afgivet af en allerede dømt Forbryder; som var tagen tilbage og modsagt, af den som havde afgivet den, som var tilveiebragt ved List og paa en Maade, som var bekjendt nok, for at gjøre den mistænkt. Hvad Ret kunde vel ventes af saadanne Edsvorne under politiske Stridigheder, Allene den Preussiske Regjering tog i denne Sag Hensyn paa Retfærdighed; den blandede sig vel ikke i Sagen under dens Førelse, men saasnart Sagen var bleven afviist i Overretten gaves fra Berlin Ordre til at undersøge Politiets Forhold og begge Fangerne fik deres Frihed. Domstole, som gaae frem efter saadanne Beviser, kunne ikke vente at deres Domme agtes, og neppe var Kiendelsen afsagt for der indløb Ansøgninger med talrige Underskrifter til Berlin, ikke for at bede om Naade for Fonk, men for at klage over Kiendelsen, som blottet for alt Beviis. Saadanne Scener bidrage kun til, at svække den Grundvold, hvorpaa denne Indretning hviler, i et Land, hvor der meere taales, end yndes og at standse dens Jndførelse i andre Stater, hvor den ansees som en Foreløber for politisk Anarchie. Ei heller er det Regieringerne allene, som ikke ynde de Edsvornes Ret; men de egentlige Lovkyndige, fulde af Laugsfordomme, ere ligesaa uforsonlige Fjender af den, men af forskjellige Grunde. Jeg fandt en juridisk Professor i Jena rugende over et Manuskript i Folio, hvori han, især efter Engelske Aviser, i mange Aar havde optegnet de Tilfælde, i hvilke de Edsvorne efter hans Formening havde afsagt en urigtig Kiendelse og haaber derved at gjøre det klart for Tyskernes Øine, at en Juri er det usleste Middel til Sandhedens Opdagelse. For saadanne Folk er en Sag, som denne, en Forskandsning; thi de glemme, at Loven som lader et saadant Beviis gielde for lovligt, ikke fortjener mindre Dadel, end de Eedsvorne som af Fordom og den almindelige Mening forføres, til at handler derefter og de gjøre sig skyldige i den saa almindelige Feil, at sammenblande en Jndretnings tilfældige Mangler med Indretningens Væsen selv. Gibraltar (Sluttet.) Kl. 7 gav Admiral Morrey et Signal, hvorefter det svømmende Batterie seilede langs med Floden af Algaziras, og forenede sig med Mørser- og Kanonbaadene, med Bombadeer Gallioterne og en stor Mængde andre Fartøier, og Kl. 9 nærmede denne Kraftforening sig Fæstningen. Saasnart General Elliot saae, at de fjendtlige Skibe havde kastet Anker og valgt deres Distancer, begyndte den skrækkeligste Hagel af Kartetscher og givende Kugler. Baadenes Besætning viste den største Uforsagthed, og beviste, at de som tappre Folk ikke frygtede Døden. Saa frygtelige Optrin begyndte, som ikke finde Mage i Landkrigen. Klokken 1 efter Midnat, saae man et, og Kl. 3 sex andre svømmende Batterier i lys Lue. Mandskabets Tilstand, paa disse Skibe var forfærdelig, Mageløs var den Virkning som de overraskende gloende Kugler gjorde; over 5000 Mennesker som vare paa de brændende Skibe maatte ende deres sørgelige Liv enten ved Jld eller Vand. Alle øvrige Batterier sprængtes i Luften, og paa et vare over 600 Mennesker, som bleve aldeles sønderknuste. Admiralskibet og et til fra hvilke Krudtet endnu kunde kastes over Bord, brændte af lige til Vandet. Saaledes endte denne vigtige Tildragelse, uden at afgjøre det mindste. De uhyre Omkostninger som beløbe sig til Millioner, vare i 14 Timer et Rov for Luerne.