JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Kiøbenhavn, den 19 Junii. Den 8 Juni haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst behaget at lade udgaae en Placat, om hvorledes med de Sager, som angaaer Defraudation udi Consumptions-Jntraderne ved Maleverket udi Kiøbenhavn, skal forholdes, saaledes lydende: Vi Friderich den Femte &c. giøre alle vitterligt, at som Vi ere komne udi Erfaring, hvorledes en og anden, naar de af Consumptions=Betienterne ved Maleverket, udi Vor Kongel. Residenz-Stad Kiøbenhavn, befindes ud nogen Urigtighed, Vore Consumptions-Jntrader til Fornærmelse, søge saadanne Sager ved Proces at afgiøre, i stæden for sig, med hvad de til deres Forsvar kunde agte fornøden at andrage, ligesom det tilforn skeed er, hos Vore Told- og Consumptions-Jnspecteurer, til nærmere Undersøgning, er ler og hos Vores Rente-Cammer, til forventende Resolution, at melde; Saa have Vi, til ufornødne Processer og Vidløftighed udi deslige Tilfælde og deraf flydende Omkostninger, herefter, saavidt mueligt er, at forekomme, Allernaadigst for godt befunden at befale, ligesom Vi og hermed Allernaadigst anordne og befale, at naar bemeldte Vore Betiente befinde nogen Urigtighed ved Maleverket, Vore Consumptions-Jntrader til Fornærmelse, at være foreløben, og de Vedkommende ikke straxen ville erlægge den udi Consumptions-Forningen eller ved andre giorde Anordninger dicterede Mulct, men maatte finde sig ved Betienternes Forhold og Beskyldninger fornærmet, og derfor eragte sig foraarsaget Sagen videre at andrage og anderledes, være sig enten med TingsVidne eller i andre Maader, at bevise, have de sig dermed, naar Sagen ikke forhen imellem dem, ved Vore Told- og Consumptions-Jnspecteurer, udi Mindelighed har været at afgiøre, hos Vores Rente=Cammer at melde, som derudi, efter befindende, enten endeligen resolverer, eller og, i fald een eller anden Sag maatte være af særdeeles Omstændigheder, samme til løvlig Omgang henviser. Og maa det udi ingen anden, end i sidste Tilfælde, naar Sagen saaledes til lovlig Behandling er henviist og Vores Rente-Cammers Skrivelse derom in Originali produceres, være nogen Dommer tilladt, saadanne Maleverkets Consumption udi forbemeldte Vores Kongel. Residentz-Stad angaaende Sager, til Paakiendelse at antage, saasom Vi Allernaadigst ville, at det i øvrigt med alle deslige Sager, hvorudi af Vores Rente=Cammer endeligen resolveres, derved skal have sit Forblivende og dermed aldeles at være afgjort.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Den 12 Jun. er Hr. Jørgen Fogh Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Høyelse og Lellinge Meenigheder i Siælland; Diderich Kierulf er Allernaadigst beskikket til at være residerende Capellan i Slangerup og til Uggeløse. Sogn i Siælland; Ober-Politie-Betient Carl Jacob Prosch at være Politie=Adjutant i Kiøbenhavn; Forrige Tolder Jacob Madsen at være Bye= og Raadstue=Skriver i Naschov, saa og Herreds=Skriver i Nørre-Herred i Lolland.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
I Tirsdags, den 16 hujus, for Middag imellem 10 og 11 Slet, behagede det Allernaadigst Hans Kongel. Majestet, at begive sig til Gammel=Holm, og derfra med Sin Sluppe, lod Sig sætte over til Ny=Holm, hvor Allerhøystsamme blev imodtagen af alle fremmede Ministrer, samt endeel indenlandske Høye Stands- og Rangs-Personer. Hans Majestet passerede heele Linien af Floden, som alle varede deres Flag, samt tvende eqviperede Fregatter, som vare ornerede med mangfoldige prægtige Flag. Besætningen paa dem raabte 9 gange: Gud bevare Kongen, og under kibet Vimpel saluterede Hans Majestet med alle deres Canoner. Da Monarken kom Midtveys imellem Bommens Vagt og Hoved Vagten paa Nye=Holm, blev fra det store Batterie, Christianus Sertus, saluteret med 27 Canon-Skud af 36 bundiger. Paa Holmen vare 800 Matroser opstillede i Gevær udi tvende Linier, hvor Hans Majestet passerede igiennem til en Pavillon, for af dens Gallerie at see Skibene løbe af Banke-Stokkene. Samme vare tvende Orlogs-Skibe, hvert paa 60 Canoner. Efterat Hans Majestet var ankommen paa sin Pavillon, holdt Hans Velærværdighed Provsten, Hr. Consistorial-Raad Hvid, udi Monarkens og forbemeldte Høye Stands Personers, samt mange 1000 Tilskueres Paahør, en syndig og opbyggelig Tale over Texten af Præd. 9. v. 11, hvoraf han for Kortheds skyld betragtede de Ord: Jeg vendte mig, og saae under Solen, at Krigen er ikke udi de Stærkes Magt, i hvis Anledning han, efter Tidens og Forretningens Omstændigheder, forestillede og forhandlede den vigtige Sandhed: At Seyeren beroer allene paa Guds Forsyn, og ingenlunde paa deres Magt, som har en stor Krigsmagt, og fører kloge Anstalter. Efterat denne Tale var endt, løb begge Skibene, det ene efter andet, af. Det første blev kaldet Siælland, det andet Neptunus, og for hvert af dem blev foret 9 Canon=Skud fra Fregatterne. Efterat denne Act saaledes var forbi, tog Monarken udi samme Orden og under samme Canonade Veyen tilbage fra Nye til Gammel-Holm. Det rareste, som ellers blev observeret ved denne Solennitet, var det, at Hans Majestet behagede Allernaadigst at gaae samme Dag udi Søe Etatens Uniforme, hvorudi ingen af nu levende resv. SøeOfficerer kunde mindes at have seet nogen Konge paa Holmen. Ellers gav Monarken sig samme Dag strax efter Middags-Taffelet paa Sin hoye Reyse, hvorfra endnu ingen Beretninger ere indløbne. Dog er endnu at melde, at Hans Majestet er geleydet, foruden sin sædvanlige Høye Svite, af Deres Excellencer, de Herrer Geheime Raader og Græver af Holstein og Berkentin, Hr. General Lerche, Hr. Geheime Conferenz-Raad Carl von Holstein, Hr. Geheime Raad von der Osten, Hr. Geheime Raad Baron von Bernstorf, og Hr. Cammer-Junker, Baron von Gersdorf.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Beretningerne fra det Kongel. Lyst-Slot Fredensborg ere følgende: Siden Hans Kongel. Majestets Afreise herfra er alting stille her. Hendes Majestet Dronningen, og Hendes Kongel. Høyhed, Princesse Charlotte Amalia, spisede i Onsdags, den 17de hujus, paa Hirschholm hos Hendes Majestet, den Kongel. Frue Moder, og retournerede derfra om Aftenen. Ellers diverterer Hendes Majest. sig dagle med at bromenere, og i gaar, den 18de, behagede det Hendes Majest. at divertere sig paa Esseroms Søe med at fiske. Efter Beretning er Hendes Majest. Enke-Dronningen, samme Dag taget til Sophienberg, for sammesteds sig nogen Tid at opholde.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Den 16 hujus kom Hr. General og Commendant ronScholten tilbage her til Staden; men Hans Excell. er endnu ikke fuldkommelig restitueret af sin Upasselighed.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Det Kongel. Octroyerede Asiatiske Compagnie har i disse Dage erholdt Breve fra Skibene Dronningen og Kongen af Dannemark, daterede Canton i China den 20 Nr. 1749. hvorudi berettes, at Skibet Dronningen passerede Straf Sund den 2 Julii, og arriverede udi Canton den 29 Juli, og Skibet Kongen af Danmark, passerede Strat Sundaden 28 Junii, og arriverede udi China den 30 Julii, at alting var udi god Stand, og agtede dem derfra den 26 eller 28 Decembr.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Avertissemens. di de danske aviser bliver 3de gange efter hverandre bekiendte.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
at der bliver holdet skifte og deeling efter ved døden afg pige navnl Anna Sørens datter som er berammet at foretages udi store Aschevad gaard paa Sunderved gods d. Sept. førstk. samme gaar er beliggende udi Sæbyegaards Amt, Sæbye Sogn i Siælland, thi maatte vedkommende behage, som enten noget til stervboet skulle have at fordre eller gielde demt tid og sted at indfinde dem da enhver skal vederfares hvad ret er efter omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Paa Hellerne gods udi Fyen, er afg en huusmand udi FerritzlowBye, navnl. Niels Mogensen Nyeborg, uden livs arvinger, og da der ikke vides om han haver andre arvinger eller hvor de findes, er hans ringe efterladenskab strax efter loven taget under rettens behandling og som stervboet ikke formaaer at koste noget ordentl. proclama, bliver arvingerne, om der findes nogen, herved udi de danske oviser 3de postdage efter hinanden indkaldet, at møde udi skifteretten, som foretages paa Hellerup udi Fyen den 30 Jun. 1751, hvor da medbringer lovl, skiftes beviser om deres arverettighed, ere di- og debitorer vilde og til samme tid indfinde sig, da enhver efter medbringende beviser, skal nyde hvad lov og ret medfører efter stervboets Hellerup den 28 Mai 1750. formue.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
som skiftets forvalter paa Herskabets vegne A. Bagger.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Da forrige forpagter ved Auensøegaard i Callundborg Amt Peder Steen er død der paa gaarden d. 8 Man a. c. saa er hans efterladen skab strax taget under forsegling, og derefter bleven registreret og vurderet for at bortselges paa offentl. auction som er berammet at holdes sammesteds d. 20 Juul. nu anstundende, men da man ey veed, hvem eller hvor den sal, mands arvinger er, saa endskiønt man ved for det første til deres fordeel og sikkerhed har i stervboet antaget en curator, eragtes det dog nødvendig herved at advare dem, det de vilde melde sig paa Gundetved hos Amtmanden Conferentz-Raad Adeler, som skiftet efter loven lader administrere, og da tillige medføre saadanne beviser, hvormed de i skifteretten kand legitimere sig at være den afdødes rette og eeneste arvinger ligesom stervboets ere die og debitorer anmodes at melde sig i skifteretten paa Gundetved naar behages, men i det seeneste inden aar og daas forløb efter døds faldet, medbringende saadanne beviser, som kand eragtes gyldige til at oplyse deres og stervboets mellemværende, da enhver ved skiftets slutning skal vederfares ret efter loven og de udgangne forordninger. Hvo som maatte behøve en smuk careth til 3 personer, meget commode indrettet, ville behage at addressere sig til Hofbogtrykker Berling, som giver anvisning derpaa. Paa Ulfelds plads udi tømmermester Søren Rasmusens kielder ere nylig hiemkomne citroner, extra gode abelsiner, og friske pommeranzer for en gandske billig priis tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Da Hans Kongel. Majest. allern, haver approberet den af Hr. Græv Wedel=Jarlsberg forfattede invitationsplan til et fordeelagtigt interessentskab udi det i 500 kuxer inddeelte Jarlsbergske sølvhaltige bly og kobber-verk, under berørte Grævskab i Aggershuus Stift i Norge beliggende, saa maatte det behage dem, som derudi havde lyst at participere, at subscribere for saa mange kuxer, eller parter som forlanges, nemlig i Norge paa Jarlsberg hos Græven selv, men fra Danmark eller Provincerne, i Kiøbenhavn, enten hos Ober-Anditeur Wedderkind, eller fuldmægtigen paa det Kongel. Rente=Kammer Johan Hiort, hvor de lysthavende ikke allene fuldkommen underretning om verket og dets beskaffenhed skal gives, men endog et trykt exemplar af invitationsplanen tilligemed fortegnelig paa verkets gruber, bygninger og dæmninger, uden betaling, meddeles.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Hos Sr. Andreas Mossin boende paa Østergade tvert over forHalmstrædet ere meublerede værelser udi anden etage for en cava ser enten strax eller og til førstk. Michelsdag at faae til leye.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
De, som behøve pakpapiir eller saa kaldet maculatur, vilde behage at addressere sig til boghandler Mengel boende paa hiørnet af Kiøbmager= og Silkegaden, som haver i commission endeel deraf at sælge. Holmstrup Sogns kirke tiende, Drarholms Herskab tilhørende, bliver Tirsdagen den 30 Jun førstk. om formiddagen kl. 10 slet ved offentl. auction opraabt i den saa kaldede Røde gaard i Windekilde, conditionerne blive paa auctionsstedet bekiendtgjorte. Torsdagen den 25 Jun om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet skal ved offentlauct, 3 og sidste gang opbydes afg. Niels Birkes stervboe arvingers tilhørende gaard udi Admiralgaden beliggende, som bestaaer ud til gaden af 6 bindingsverks fag, 2 etager høyt, foruden en stor qvist og kielder, hvilken sidste tillige med den underste etage er af grundmuur inden og uden, resten af ege bindingsverk, i gaarden er et bindingsverks sidehuus paa 6 fag 2 loft høyt foruden kielder, hvorudi findes en indmuuret bryggerkiedel paa 2 ter dernæst et bindingsverks baghuus paa 6 fag, udi gaarden er en portion færsk pompevand, og overalt udi heele huuset ere 6 jern kakkelovne, hvoraf de 3de ere ziirede hver med 12 Stkr. messing piller, i gaarde en brandestie med hage, samt 4re brandspande. Den uden for Kiøge byes nørre port beliggende og til vertshuus eller anden handel vel indrettet, for nogle aar af nye opbygte gaard med tilliggende vænge, hvorudi aarlig kand faaes 7 a 8 dr. sæd, foruden en jord til tobaks plantage som i fri penge, naar den bort leyes, svarer 20 og i dette aar 25dlr. item avles 24 a 30 gode læs høe, agter eieren Sr. Frantz Kræbs, instrumentist udi Kiøge ved offentl. 1ste og om fornøyelig bud skeer, eneste auction, Tirsdagen den 30 hujus om eftermiddagen kl. 2 slet, førstk. paa Kiøge Raadstue, at bortselge efter de conditioner som paa auctionsstedet oplæses, hvoraf det fornemste er, 1) at udi gaarden kand paa 1ste prioritet de 3 fierdendeele af kiøbesummen blive bestaaende; 2) kand den til førstkommende Michaeli rette fløttetid tiltrædes; 3) er den fri for all ford skyld og tynge a. thi ville liebhaverne behagelig sin samme tid og sted indfinde. Kiøge den 18 Jun. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-06-19
Det kundgiøres 3de gange efter hverandre i de danske aviser, at Maren Jørgens detter forhen værende i tieneste hos Velædle og Velb. Hr. Cammer=Raad Frøelund, er ved døden afg. den 15 Apr. sidstl. uden at have efterladt sig livs arvinger; hvorfore det sal, menneskes ubekiendte arvinger herved bliver indkaldet til den 11 Jul. af møde udi stervboet med behørig legitimation, enten selv eller ved fuldmægtig, for deres arv at bedbagte, hos skifteforvalteren Hof Rets Assessor og Borg-Rets Præsident von Haven, logerende paa Vandkonsten, til samme tid og sted indkaldes ogsaa alle det la Menneskes ere di- og debitorer, da enhver skal nyde hvis retter, saavidt stervboens omstændigheder tillader.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
No. 50 XX XXX Danske Kiøbenhavnske Bo Fiender. Mandagen den 22 Junii.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Extract af et Brev fra Constantinopel under 10 Mai, angaaende seeneste Revolution i Persien. Ali Kouli=Kom, som havde antaget det Navn Jbrahim Schach, eller Kong Jbrahim, meente sig, med de Aguaners Hielp, som han havde faaet paa sin Side, at være stærk nok til at kunde triumphere over Rebellerne, som satte sig op imod ham. Stolende paa de Mesures, han havde taget, begav han sig med en talrig Armee, som under hans Anførsel blev commanderet af de fornemmeste Kans udi Riget, til Jspahan. Han vidste ikke, at Rebellernes Armee var næsten lige saa stærk som hans. Da han nu greb dem an udi Casbins Egn, havde han den Ulykke, med en meget anseelig Forliis, at blive overvunden og fangen af Rebellerne. Disse have ladet ham friste den Medfart, som hos Persianerne sædvanlig er, naar Seyer=Herren triumpherer over sin Fiende, og faaer ham i sin Vold. Man har stunget Øynene ud paa ham, og sat ham fangen paa en Fæstning, hvor han skal blive saa længe, indtil man har fattet den Resolution, enten at tage Livet af ham, eller lade ham beholde det. Hovederne af de i Slaget enten dræbte eller fangne Kans, ere blevne skik kede til Jspahan, for der at blive offentlig som Seyers-Tegn opsatte. Anføreren for Rebellerne har strax ladet sig udraabe til Schach eller Konge af Persien, og er nu paa Marche til Hovedstaden, for der at vise sin Myndighed, og at tage Regieringen i Possession, hvilken han da vel saa længe tør nyde godt ad, indtil han selv bliver styrtet igien ved et andet Partie. Jo meer forvirrede Sagerne saaledes ere i Persien, jo bedre er det for Portens Jnteresse. Man kand deraf let skiønne, at denne Beretning har ikke været ubehagelig her i Constantinopel, hvor man altid har søgt Udflugter for intet at resolvere paa Ali Kouli=Kans Ambassadeurs Forslag, Stokholm, den 12 Jun.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Da Hans Kongel. Høyhed ved seeneste Mynstring har fundet de her i Sverrig liggende Tropper ey allene udi complet Stand, men ogsaa efter Svensk Maneer paa det beste erer cerede, saa gik vel Ordet, at Hans Kongel. Høyhed ogsaa udi samme Hensigt vilde begive sig til Aabo, for at lade de i Finland liggende Tropper ligeledes passere Revsen; men da Tiden til Hendes Kongel. Høyheds, Cron-Princessens Forløsning tilstunder, saa er saadant bleven overladt til det commanderende Generalitet i Finland at forrette, efterat de have indsendt en Liste, hvoraf sees, at ey allene Feldt-Regimenterne, men ogsaa Landfolket, findes overalt udi complet Stand. Om den Russiske Flode, som ligger seylfærdig, fornemmes, at den i Aar igien skal gjøre en Tour langs med de Russiske Landkanter indtil Danzig, ligesom i Fior er skeet.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Vore tiltaklede Galeier ligge endnu paa deres sædvanlige Sted for Anker, og der bliver næsten ikke meere tænkt paa, at de skulle udløbe. Alle Matroserne, der skulde bruges til at besætte dem med, have faaet Contre-Ordre, og de, som vare allerede paa Vey, for at begive sig til Samlings=Pladsene, ere vendte om igien. Udi tilkommende Uge skal den Kongl. Garde og Artilleriet formere en Campement her uden for Staden, for at passere Revien. En vis Chirurgus har givet det Kongel. Videnskabers Academie Beretning om en BondeKarl, hvilken, omendskiønt han er fød uden Hoft, Laar, Been og Fod paa den høyre Side, skal dog være i Stand til at forrette alt det Bonde=Arbeyde, som en anden frisk og føer Karl kunde giøre.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Wien, den 10 Jun. Sidstafvigte Løverdag, den 6 hujus, for Middag, blev holdt en stor Conferenz hos Ober-Hof Canzleren, Græve af Ulfeld, hvilken de fornemmeste Rigs-Raader bivaanede. Efter Forlydende skal den fornemmeste Anledning dertil have været de fra adskillige Augsborgske Confessions-Forvandtere indløbne Religions Gravamina, og fornemmelig de imellem den samtlige Grævel. Hohenloh Neuensteinske Linie og det Fyrstelige Huus af Hohenloh Waldenburg paakomne Tvistigheder om adskillig Fornærmelse og Jndpas udi Religions-Sager, som have allerede forvoldet stor Ombrage i det Tydske, Rige, og kunde give Anledning til fleere onde Sviter. Den gamle Fyrste af Hohenloh-Schillingssurst, og General, Baron af Saint Andre, ere den 4de hujus fra Riget her ankomne.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Meyland, den 1 Jun. Trende under Staden Crema beliggende Meenigheder, som havde stor Mangel paa Korn, gjorde Ansøgning hos den Venetianske Capitaine om Told-fri Jndførsel af Korn fra fremmede Steder, hvilket det sagde sig, i Følge gamle Privilegier, udi Nødsfald at være berettigede til; men da bemeldte Capitaine hverken vilde høre dem, eller forunde dem saadan Frihed, greb disse 3 Meenigheder til Vaaben, rykkede ind udi Staden Crema, og gik lige for Capitainens Palais, for at bemægtige sig hans Person, men han havde den Lykke, at undkomme, ikke desmindre har den rasende Pøbel slaaet Vinduer og Døre ind paa Palaiet, og øvet store Excesser derudi. Siden have de udvalt nogle Negotianter i Staden, som skulde holde et vaagent Øye over Kornets Jndførsel, indtil Se naten i Venedig maatte bevilge dem de fornødne Levnets Midler. Da den Venetianske Capitaine i Bergame har faae Efterretning om denne Hændelse, har han strax ladet en sto Mængde Korn indføre paa sidstbemeldte Sted, for ved Prisens Afslag at forekomme saadan Opstand som den i Crema Haag, den 16 Junii. Ordet gaaer, at Fyrsten af Waldeck vil træde udi Republieven Venedigs Tieneste, og tilligemed overlade 2de Regimenter, som han har oprettet, udi samme Republiqves Tieneste, hvoraf sluttes, at Venetianerne have ingen god Tro til Huuset Bourbon og dens Magt, som daglig meere og meere udbreder sig i Jtalien. Der skal med det første indgives en Project til General=Staterne, om at fortificere og besætte Cap de bonne Esperance eller Gothaabs Næs, og derved at tilveiebringe det Ost-Jndiske Compagnie en anseelig aarlig Jndkomme, hvilket sidste skulde skee formedelst de sammesteds opdagede riige Bergverker, uden derved at forvolde enten Staten eller Compagniet de ringeste Bekostninger. Man meener derfor, at det maa være et Societet af velhavende Folk, som vil foretage sig saadan Establissement.
Berlingske Tidende, 1750-06-22
Berlin, den 16 Jun. Da Hans Kongel. Majestet agter med det første at retournere fra Kongeriget Preussen, og den 18 hujus allerede at spise i Stargaard hos Hans Durchl. General-Lieutenanten af Jnfanteriet, Fyrst Mouritz af Anhalt Dessau, saa er i Løverdags saa vel som i Overgaars et Antall Kongel. Heste herfra bleven afsendt til de bestemte Stationer. J Søndags, efter Middag fra Kl. halva. 3 til halvg. 8, havde vi her et overmaade hæftigt Torden Veyr med stærk Regn. Klokken imellem 3 og 4 Slet vare Slagene stærkest, hvoraf eet med forskrækkelig Bragen slog lidt efter 3 Slet, under Aftensang, mens Hr. Archidiaconus Dieterich stod og prædikede, ned udi St. Maria Kirke=Taarn, dog uden at giøre den ringeste Skade. Saa snart Slaget var skeet, fornam man i Kirken en Damp- og Svovl=Lugt. Dette saa vel som Forskrækkelsen over den hæftige Bragen, foraarsagede, at Folket med stor Forbauselse hastede ud af Kirken, hvilket da ikke kunde gaae af uden all Skade. De Kiendetegn, som dette Slag har ladt efter sig, ere meget merkværdige. Baade paa den øverste og nederste Kuppel sees paa Kobber=Taget store røde Plætter, og allerøverst under Knappen er slaaet et Huul paa Kuppelen. Torden-Straalen har dernæst strøget ned paa det ene Hjørne, slaaet en Rad Tag=Steene ned af Kirke-Taget, søndersplittet en Bielke inden paa Kirke=Loftet, og slaaet en Splint fra den lille Kirke=Dør neden ved Taarnet. Denne Kirke har udstaaet fleere deslige Slag tilforn, dog altid uden Skade, men denne gang havde Meenigheden i Særdeleshed, Aarsag, med ydmyg Forundring at prise Guds Naade, at den har afvendt et overhængende Onde paa en Tid, da deraf funde kommet meer end een Ulykke.