JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Haderslev, den 21de August. De 2de Deputerede, nemlig: Kammerherre, og Land=Staldmester von Beenfeldt til Serrizlevgaard og Kammerherre v. Lüttichau til Aakier, som af den hele jydske Proprietair=Stand, per plurima Vota vare udsendte; for at overbringe H. K. H. vores naadigste Kronprinds, Hs. K. H. vores naadigste Kronprinsesse Hs. K. H. Prinsesse Louise, Hans Høifyrstelige Durchl. Prins Statholderen og øvrige Høifyrstl. Durchlauchtige Herskaber, alle Jordegods Eiernes i Jylland deres underdanigste Lykønskninger i Anledning af vores naadigste Kronprinses Kongel. Høiheds høie Formæhling, er igaar retoureret fra Slesvig hiem til deres Provins. Disse Deputerede har ikke noksom dybærbødig kunde anprise den høie Mildhed og Naade, med hvilken dette Offer af den jydske Proprietair=Stands troeste underdanige Hengivenhed, af Deres Kongel. Høiheder og samtlige Høifyrstelige Personer, naadigst blev anseet og imodtaget. De Taler, ved hvilke de Deputerede frembragte deres vigtige Ærende, og som bleve holdte af den første paa dansk til H. K. H. Kronprinsen, og til Hs. K. H. Prinsesse Louise, og af den anden paa tydsk til Hs. K. H. Kronprindsessen og Hs. Høifyrstl. Prins Carl, bleve af Deres Kongel. Høiheder og Hs. Høifyrstell. Durchl. besvarede med ubeskrivelig Naade og høie Bevaagenhed, men især har Deputerede ikke noksom kundet anprife den Høikongelige Mildhed, Færdighed og Bestemthed, med hvilken Hs. K. H. vores naadigste Kron prinsesse først i en Tydsk Tale besvarede de Deputerede og dernæst i pyntelig og ret got forstaaelig dansk tiltalede dem, hvilken sidste Naade, at Hendes Kongel. Høihed saa fuldkommen, har villet lægge sig efter Landets Modermaal, saavelsom Hs. Kongel. Høiheds øvrige ypperlige høie Dyder og Egenskaver noksom forudsige os den danske Stats Lyksalighed, og at vii denne uskatteerlige Priisesse blive glædede med den dyrebareste og beste Landets Moder i Tiden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Slesvig, den 23de August. Den 10de September reiser Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen med sin Gemahlinde herfra, og bliver Natten over i Hadersleb hos Kammerherre og Amtmand Møsting. Den 11 reise de fra Hadersleb over Colding til Odense, hvor Deres Kongelige Høiheder blive Natten over paa Slottet. Den 12te over Beltet til Antworschou hos Finantsraad Koes, hvor Deres Kongelige Hofstat møder. Den 13de gaaer Reisen til Frederichsberg, hvor de Høie Herskaber forblive Natten over. Den 14de skeer Jndtoget i Kiøbenhavn til Christiansborg, paa hvilken Dag ogsaa Hs. Majestæt Kongen forlader sin Sommerresidents.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Fridericia, den 2den Septbr. Fra den 1ste August til Maanedens Udgang ere i det lidet Belt passerede af ind- og udgaaede ialt 57 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Fortsættelsen om Talmud. (See forrige Avis Nr. 35. Omendskiønt dette Værk syntes at være Jøderne særdeles nyttigt, saa fandt det dog ikke alles bifald, efterdi det deels var ufuldkomment, deels mørkt og dunkelt, ja i mange Stykker forvirret, og ligesom Palæstinske Skoler, aftoge i Anseelse, saa faldt og den JernsalemThalmuds Anseelse. Deremod begyndte deres Skoler at florere i Babylon, Naherda, Sor og Pompeditha. Her begyndte da de lærde Jøder især Rab. Asche og R. Abhina at legge Haand paa dette Verk for at giøre det fuldstændigere, dog bleve deres Forklaringer over Mischna forfattede i et fordervet Chaldaisk Sprog, og endelig bragte til Fuldkommenhed, af R. Jose og R. Mar., og efter de flestes Mening i det 5te Aarhundrede efter Christi Fødsel. Denne Samling bliver kaldet den Babyloniske Talmud, og bliver af de nu værende Jøder agtet lige ved den hellige Skrift. Rab. Majmonides har forfattet et Compendium af dette store Verk, som er i stor Anseelse. Den Babyloniske Thalmud bestaaer af 6 Dele eller Ordener, hvoraf enhver indeholder visse Bøger, og disse igien visse Capitler. Den første Deel eller Orden har 11 Bøger, under følgende Titler: 1 Berchot handler om Bønner og Taksigelser for Landets Grøde og bestaaer af 9 Capitler, 2 Peah og handler omde Vinkler af en Ager, som bør overlades de Fattige, 3 Demai. 4 Kilaim og saaledes fremdeles igiennem alle Ordener. Alle Bøger i Thalmud udgjør 63 og indbefatte 524 Capitler. Hertil kommer endnu 4 Bøger forfattede i de nyere Tider. De fleste undtagen Karæer og Samaritaner agte den høiere end det gamle Testammentes Skrifter; disse forkaste alle Traditioner og holde sig allene til den hellige Skrift. (Mere følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Prædikanterne paa 14de Sønd efter Trinitatis Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
Bekiendtgiørelser. Godede og Okulerede Æble=Træer af beste P. Sorter Frugt ere at bekomme til forestaaende Efteraar for 2 Mark til 1 Rdlr. Stykket. En Deel af samme have allerede baaret Frugt, hos Albert Rønne Klokker ved den Tydske Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
J allerunderdanigst Følge, Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds " Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af Kirsten Frantsdatter, afgangne Peder Poders Efterleverske, af Almelund under Coldinghuus Amt, udi Vort Land Nørre Jylland, hendes herom, allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun tilligemed hendes og bemeldte hendes afgangne Mands fælleds sammenavlede myndige Sønner, Ole, Frantz, Søren, Christen og Jonas Poder, maa de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirs Efterretninger, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stifts Adresse Avis 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene at have noget at fordre efter fornævnte hendes Mand Peder Poder, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb for dem at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 28de Maji 1790. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hs. Kongel. Maj. allernaadigste Befaling. Brandt. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornevnte min Mand og vores Fader afgangne Peder Poder, at indfinde dem hos os undertegnede inden den i Allerhøistbemeldte Bevilling foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav. Almelund og Bekke i Coldinghuus Amt, den 7de August 1790. Kirsten Frantzdatter. Ole Poder. afg. Peder Poders Enke. Frantz Poder. Søren Poder. Christen Poder. Jonas Poder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-03
J Følge oprettet Testamente imellem afg. Forpagter Christopher Winding af Hvolgaard i Coldinghuus Amt, og hans efterladte Enke Sophie Langeland, dateret den 15de November 1782, og af Hs. Maje at Kongen allernaadigst confirmeret den 17de Junii 1785 skulle bemelte Enke, naar hun indlod sig i andet Ægteskab, som nu er skeet, udbetale til lovlig Deling mellem hendes afdøde Mands Arvinger, 200 Rdlr.; hvilke To Hundrede Rigsdaler til den Ende ere mig overleverede, altsaa indkaldes herved sal. Christopher Windings Arvinger, at melde sig hos mig til de Tider Loven befaler, for lovlig at beviisliggiøre deres Arve=Ret, og derefter at modtage hver sin Andeel af bemeldte 200 Rdlr. Fridericia, den 3die August 1790. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
London, den 17de August. J Løverdags ankom hertil en Coureer fra Spanien, hvis medbragte Depecher strax foranledigede en Geheime=Cabinets=Forsamling. De skulle være af største Vigtighed, dog er deres Jndhold endnu en Hemmelighed. Skulde, som man formoder, Frankrig endelig erklære sig at vilde holde Familie=Pagten, saa turde maaskee Spanien forandre sine Tanker. Dagen derpaa afgik strax igien en Coureer til vor Minister i Madrit, som skal have Ordre at fordre et bestemt Svar paa de øvrige Hovedpuncten, der angaae Erstatningen af de anvendte Bekostninger paa Krigsrustningerne, og frie Skibsfart og Handel paa den nordvestlige Kyst af America. Saalænge disse ikke ere tilstaaede, kan man ikke sige, at Fredsværket er fuldendet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
London, den 20de August. Vor store Flaade under Lord Howe er nu udløber, og er ikke meere at see i Canalen. Efter paalidelige Efterretninger er ogsaa den Spanske Flaade gaaet i Søen. Neppe skulde man troe, at en Søetræfning skulde holdes midt under Fredsunderhandlingerne, med mindre nyere Depecher vare indløbne, der ikke lyde saa fredelige, som de forrige, hvilke maatte have foraarsaget den hurtige befaling til Flaaden at gaae under Seil. Man formoder, at vor Flaade er seilet til Bugten af Biscaja, og vore Matroser brænde af Begierlighed efter at see Spanierne. Skulde begge Flaaderne støde sammen, og den Spanske ikke efter Etiqvetten være villig til at hilse det Britiske Flag; saa kunde endog denne Omstændighed forvolde en Trefning. Jmidlertid ere mange i den Tanke, at Flaaden er udseillet blot i den Hensigt at øve Matroserne, og at den ikke adskilles, førende Freden ogsaa i Norden er oprettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Aachen, den 19de August. Den Franske General Greve Maillebois, Madame Cassini, og Vicomte von Mirabeau have allerede i nogle Dage været her, og logere alle i samme Giestgivergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Amsterdam, den 24de August. Folket i Brabant, hvis Øine Ulykken har aabnet, giver offentlig tilkiende, at det er kied af den nye Constitution, og forlanger aabenbar igien at komme under det Østerrigske Her dømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Hr. van der Noot befinder sig efter Foregivende ikke vel, og giør Anstalt, om det behøves, at reise til Badet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Riga, den 19de August. Fra Hoffet i Petersburg er ankommen hertil en Coureer med den Efterretning, at en particulair Fred er sluttet imellem Rusland og Sverrig ved General Jgelstrøm paa Russisk og General Armfeldt paa Svensk Side, hvorefter alle Ting blive imellem begge Riger i samme Tilstand, som for Krigens Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Berlin, den 28de August. Med en fra Petersburg herigiennem passeret Engelsk Coureer er indløben den paalidelige Efterretning, at Freden imellem Rusland og Sverrig er uden fremmed Megling, og uden at melde om Krigen imellem Rusland og Porten, sluttet paa Marken ved Werelaa hos KymeneFløden den 14de i denne Maaned. Grændserne imellem begge Riger blive, som de vare, for Krigen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Stockholm, den 24de August. I Dag Morges Kl. 7 1/2 ankom Hr. Majestæts første Kammerjunker og Overadjutant hos Kongen, samt Ridder af den Kongelige Sværdorden, Hr. Otto Møllersværd, som Con reer til Hs. Majestæt Dronningen og Hs. Extellence Hr. Rigsdrosten, med den uventede, men behagelige Tidende, at Freden imellem Sverrig og Rusland er den 1/2 August bleven underskrevet paa Werclaa Mark imellem begge Armeernes Forposter i den Svenske Befuldmægtigedes Telt, og at Ratificationerne ere den 20 August blevne høiredeligen udvexlede paa en af Svenske og Russiske Soldatere dertil opbygget Estrade. Til Hr. Rigsraaden Grev Duben, som forestaaer Cancellieanliggenderne, har bemeldte Kammerjunker ligeledes overbragt det originale Freds Jnstrument, ratificeret af Hs. Majestæt Keiserinden. Paa Svensk Side har den øverste Kammerjunker m. m., Friherre Gustaf Armfeldt, været Plenipotentair, og paa den Russiske, Generallieutenant og Ridderen, af St. Andreas Ordenen, Hr. Baron Jgelstrøm, hvilke tvende Generaler have i dette Feldttog commanderet imod hinanden, nemlig Baron Armfeldt i Kjærnakosk og Baron Jgelstrøm i Samitaipal og Willmanstrand. Dagen derpaa skulde et høitideligt Te Deumafsiunges i begge Leirene. Siden den 31te Julii har Kongen bestandig opholdt sig i Werelaa=Leir, og nu synes begge Leirene ligesom forenede, da man kan vandre i Fred for Russerne, Kosakker, Kalmukker og Bahqvirer, begiægne dem med al Høflighed i vor Leir, og nyde den samme Begiægnelse i deres. En omstændelig Beskrivelse om alt dette skal med det første blive meddeelt. Den 20de August, eller samme Dag, som Freds=Ratificationerne bleve udvexlede Kl. 6 om Eftermiddagen, ankom den Russiske Plenipotentair Baron Jgelstrøm tilligemed samtlige Generaler og Stabsofficerer Kl. 1 1/2 til den Svenske Leir, for at giøre deres Opvartning hos Kongen, der beviste dem den Naade, at lade alle de Officerer indbyde til sit Taffel, som havde Rang til at spise ved Keiserindens. De øvrige bleve indbudne ved Marskalstaflet, hvor Hofmarskallen og Commandeuren af den Kongelige Sværdorden, Friherre Strømfeldt imodtog dem. Under Ratificationernes Udvexling vare Armeerne opstillede paa begge Sider af Kymenefloden, og efter Tegn af Raqvetter blev der skudt saavel af Haandgevæhrerne som af Kanoner. Efter Hs. Majestæts naadige Skrivelse har meerbemeldte Kammerjunker Møllersværd i Magistratens og Borgerskabets Ældstes Overværelse overleveret i Dag her paa Raadhuset følgende naadige Skrivelse, fra Kongen til Hs. Exellence Hr. Rigsraaden, og Overstatholderen. Gustaf af Guds Naade Sverrigs, de Gothers og Venders Konge a. a., Arving til Norge samt Hertug til Slesvig=Holsteen a. a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Vor synderlige Gunst og naadige Bevaagenhed, med Gud den Almægtige! Tro Mand, Hr. Friherre, Vores og Rigets Raad, Overstatholder, Academiets Cangler, samt Ridder og Commandeur af Vor Orden: Stockholms Magistrat og samtlige Borgerskab har i de nu forløbne 3de Aars Krigsuroeligheder, da Vi, stridende for Rigets Selvstændighed og Ære, have fundet Os omgivne saavel af uden som indenlandske Fiender, givet Os alt for mange Prøver paa sin Nidkierhed og Hengivenhed, end at Vi ikke med det, som paa en saa udmærket Maade har deelt vore Bekymringer, nu ogsaa skulle dele Glæden over en sikker og ønsket Fred, som Vi ved den høieste Guds Beskyttelse og kraftige Hielp have oprettet igien med Vore Fiender. Den er paa Vores og Rigets Vegne bleren undertegnet af Vor øverste Kammerjunker m. m. Friherre Gustaf Armfeldt, og paa Hs. Majestæt, Keiserinden af Ruslands, af Generallieutenant Baron Jgelstrøm, her ved Wærelaa imellem Forposterne af begge vore Krigsbærer den 1/2 i denne Maaned, og Natificationerne i Eftermiddag Kl. 6 udvexlede paa en høitidelig Maade. Da Vi saaledes med inderlig Glæde see Krigens Besværligheder at forlade Vore troe og elskede Undersaattere, saa haste Vi af en særdeles naadig Tilbøielighed med at underrette Stockholms Jndvaanere herom, og have til den Ende beordret Vor Kammerjunker Møllersværd at overlevere denne Vor naadige Skrivelse. Maatte denne Fred tilbagegive en almindelig Rolighed, saa vist som den skal aabne Os nye, Leiligheder til at vise Stockholms Magistrat og Borgerskab Vor Yndest og Taknemmelighed, hvorom J paa Vore Vegne have dem at forsikre. Besalende Eder Gud den Almægtige med synderlig Naade. Warelaa, den 20de August 1790. Gustaf. E. W. Strandberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Colding, den 6te Septbr. Hs. K. H. Kronprindsen med Gemahlinde, ventes den 11te i d. M. om Formiddagen Kl. 10 her paa Slottet, hvorfra de efter at have spriset Frokost ved aaben Taffel, strax begive sig paa Reisen til Snoghøy. Et Corps af unge Mænd og Karle, anført af Jnspecteur Malling, og iklædt en nye Uniform af mørkeblaa Kiole, med hvild Underfoer, blanke Knappe, hvide Veste og gule Beenklæder, tager imod de høie Herskaber en Miil fra Colding paa søndre Side, og convoyerer dem til Taulov Kirke. Et Detachement af det her garnisonerende Holsteenske Rytter=Regiment tager imod høistbemeldte Herskaber ved Christiansfeldt. Uden for denne Stads søndre Port er opsat en Æreport, ved hvilken adskillige Æresbeviisninger underdanigst skal foretages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Blandede Efterretninger. En meget erfaren Læge i Madrit har tilraadet hvem som havde svage Maver eller var incommoderet af Podagra, at tage i Proportion 1 LodAgernøder og 2 Lod Caffe, brænde begge Deele og lave samme som den sædvanlige Caffe, ved hvilket Middel han allerede har cureret 1822 Personer, Vi see altsaa hvor stor Nytte vor eget Lands Producter tilveiebringe, da foruden den noksom bekiendte Nytte af Agernøder og Bog, er sidst ommeldte og overmaade opperlig til at presse den beste Olie og noksom bekiendt i Tydskland. Fortsættelsen om Talmud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
(See forrige Aviser Nr. 35 og 36.) Af Christne agtes de fleste Traditioner i Talmud for menneskelig Tant og Opfindelse, deels af de ældre Rabiner før Christi Tider, deels af de seenere. At Esfra, Josva, Zerubabel og andre har beholdt adskillige gode Skikke, som vare i Brug for det Babyloniske Fængsel, nægtes ikke, men at Gud pa Sinai skulle have mundlig anbefalet Mose dem, bevises ikke med et eneste Ord enten af Mose eller andre hellige Skribentere. Tvertimod Jesus bebreider dem, at de ved deres mundlige Lære tilintetgjorte Guds Lære. Der anføres desuden saa mange Tvistigheder af lærde Rabbiner, som ingenlunde kan ansees for Guds Ord. I Talmud findes mange Guds Bespottelser, ikke at tale om hvad der anføres om Jesu af Nazareth, at han var en Hore=Søn, en Troldmand, en Afgudsdyrker og Foragter af den Jødiske Religion. Der findes saavel i Hillels som Scham man Lære mange Fornuftstridende og sig selv modsigende Ting foruden haandgribelige Logn og Fabler. Ellers ere de Lærdes Meninger om Talmud ulige: nogle ansee den for en nyttig Bog værd at læses af enhver Theolog. Andre ønske den aldeles udryddet. Til sidste Classe henhøre Pave Gregorius 9de, som Anno 1230, ligesom og Jnnocentius 4te lod alle skrevne Volumina af Talmud brænde, og Paven Julius 3, som 1553 lod opbrænde endog nogle som allerede vare trykte. Pave Paulus 4, lod 12000 Volumina blive et Offer for Jlden. Men Pave Priis 4. tillod dens Læsning, dog under et andet Navn. Fornuftigere Christne indsee Nytten af dens Læsning; thi man lærer af den til Grunden at kiende den Jødiske Religion, hvorom man ellers ikke kan giøre sig et fuldstændigt Begreb, og af ingen Bog næst den hellige Skrift kan man bedre overbevise Jøder, om deres Religions Urigtighed. Man har adskillige Editioner af Talmud: den Jernsalemske er trykt til Cracan 1609, den Babylonske til Venedig 1520 i 12 Tommer, siden i Lublin, Basel, Amsterdam og Frankfurt om Main. De ere og særskildte oversatte baade i det Latinske og andre Sprog. Foruden disse mange i Talmud opskrevne Traditioner og Lærdomme, have Jøderne endnu andre, som de ligeledes lede fra Mose, og agte endnu høiere end Talmud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Prædikanterne paa 15de Sønd efter Trinitatis. Holmesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge, Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af Kirsten Frantsdatter, afgangne Peder Poders Efterleverske, af Almelund under Coldinghuus Amt, udi Vort Land Nørre Jylland, hendes herom " allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun tilligemed hendes og bemeldte hendes afgangne Mands fælleds sammenavlede myndige Sønner, Ole, Frantz, Søren, Christen og Jonas Poder, maa i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirs Efterretninger, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stifts Adresse Avis, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene at have noget at fordre efter fornævnte hendes Mand Peder Poder, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb for dem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 28de Maji 1790. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-10
Efter Hs. Kongel. Maj. allernaadigste Befaling. Brandt. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornevnte min Mand og vores Fader, afgangne Peder Poder, at indfinde dem hos os undertegnede inden den i Allerhøistbemeldte Bevilling foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Almelund og Bekke i Coldinghuus Amt, den 7de August 1790. Kirsten Frantsdatter. Ole Poder. afg. Peder Poders Enke. Frantz Poder. Søren Poder. Christen Poder. Jonas Poder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
Den 11te i d. M. passerede Hs. Kongelige Høihed vor naadigste Kronprinds og høistsammes dyrebare Gemahlinde Kronprinsesse Maria Sophia Friderica vore Grændser, over Beltet ved Snoghøy til Odense.Det ridende Corps heraf Staden havde den Naade at modtage Deres Kongelige Høiheder, imellem Colding og Snoghøy og tilligemed det ridende Corps af Colding at escortere høistsamme til Snoghøys Færgested, hvor begge Corpserne paraderede, medens det høi Kongl. Herskab blev indskibet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
Paa Snoghøy var ei allene Stedets Amtmand og hans Frue, saavelsom endeel af Adelen og denne Byes fornemmeste Jndvaanere af begge Kiøn forsamlede; De Herrer Officerer af det Fyenske Jnfanterie=Regiment; Geistligheden; Magistraten og Byens fornemmeste Jndvaanere, men endog de fleste af Egnens Beboere paa Landet, for at lykønske det høi Kongelige Herskab, og for at glæde sig ved Synet af Landets tilkommende Moder, hvis milde og nedladende Mine ganske indtog de tilstædeværendes Hierter. Under Folkets Frydeskrig forlod det høi Kongelige Herskab med høie Suite Jyllands Grændser, men de inderligste Ønsker og Hæld, Lykke og Velsignelse over Deres Kongelige Høiheder, fulgte og skal stedse følge Dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-09-17
Den 14de hujus som var Høistbemeldte Kronprinsesses høitidelige Jndtogs=Dag i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, blev heri Byen celebereret med alle Slags her muelige Høitideligheder. Hvoriblandt især følgende anmærkes : 1) Paa Raadstuen var et Bal bestaaende af Byens Adelige Familier; De Herrer Officerer af det Fyenske Jnfanterie=Regiment, nogle af Geistligheden, Magistraten og øvrige civile Embedsmænd, samt det ridende Corps tilligemed Byens fornemmeste Damer. Ballet begyndte om Aftenen Kl. 7, og vedvarede til den følgende Morgen Kl. 8. Ud paa Aftenen blev souperet, og derved Hs. Majestæt Kongens, Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens og høie Gemahlindes samt det ganske Kongel. Huses Vil gaaende erindret under Kanoners Løsning, samt Pankers og Trompeters Lyd. Til denne Høitidelighed var Raadstuen overalt udvendig paa det smukkeste illumineret med Lamper, og over Indgangen var Hs. K. H. Kronprindsens og høie Gemahlindes Navne og Vaaben med den Kongelige Krone over anbragte, og med mang foldige Lamper illumineret og ziret. Under Navnene stod denne Jndskrivt: Det Baand som knyttet er, for de forenede, Vær Lykke, Hæld for Dem og Undersaatterne J øvrigt var hele Byen smukt illumineret med Lys, og endeel enkelte Huse med SindbilVed Hans Kongelige Høiheds. Kronprinds Friderichs Hans Gemahlindes. Maria. Sophia Fridericas. høitidelige Jndtog i Kiøbenhavn den 14de September 1790, Efterfølgende af den. her i Fridericia værende. Jødiske Meenighed; i deres Synagoge under fuld Musik udi det Hebraiske Sprog høitidelig afsiunget under.