Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-15
Fra Lüttich skrives under 30te September: J Gaar bleve Hollænderne slagne ved Tirlemont, det synes som at Citadellet her, ikke længere kan holde sig, en Captain og en Underofficeer af Besætningen, er igaar gaaet over til Borgerne, den lille Lütticher-Armee har opslaaet en Leir foran Staden, og Tropper fra Maastrict ere i Anmarsch mod samme. Den 1ste October kom LüttichsBorgere i Kamp med Garnisonen i Citadellet, som ville borttage endeel Slagteqvæg, 2 Huse geraadede i Brand og Hollænderne mistede 3 Kanoner, flere Soldater bleve dræbte paa Stedet og Resten af Curassererne have bortført med sig 2 Vogne med saarede Officerer. Den 2den October blev den Brabanter-Fane heiset i Gent, og Besætningen marscherede bort; ogsaa Vilvorden vaier nu den brabanter Fane. Dendermonde og Bouillon have ogsaa overgivet sig til Jnsurgenterne; fra Antverpen skrives, at Prinds Frederich er indrykket der, vores Stad bliver dygtig bevogtet - hedder det, og er ogsaa en Handelsstad; men ellers er Jnsurrectionen almindelig, og kun nogle Puncter i det Jndre ere besatte af de hollandske Tropper, Jnsurgenternes Forposter staae næsten for vore Porte. De seneste Efterretninger vi her have, om militaire Bevægelser, ere Følgende: Toldlinien mod Tydskland er fordet meste opløst, da Officianterne have maattet flygte. J Ypern og Meenen have Jnsurgenterne bemægtiget sig 30 Kanoner, 1900 Fade Krudt og 3500 Gevæhrer. Lütticherne have understøttet Jndvaanerne i Namur med Gevæhrer, og de kongel. Tropper have ved Jnsurrectionen i sidste Stad havt 30 Md. Døde og 50 Saarede. Brügge har skikket 1500 Md. til Armeen i Brussel; General Goethals har i første Stad gjort fælles Sag med Jnsurgenterne. Maastrict, er erklæret i Beleirings-Tilstand, og gjennem Mons ere 15 a 18,000 Frivillige fra Frankerig dragne til Jnsurgenterne i Brussel, hvor ikke alene franske men ogsaa spanske Undersaattere ere som Frivillige indrykkede. Philippeville har ogsaa overgivet sig til Jnsurgenterne, og den 1200 Mand stærke Besætning nægtede at skyde paa Borgerne, og forenede sig med samme. Siden bære hine den brabanter Cocarde, og Garnisonen vedbliver at forrette Tjeneste. General Cort Heiligers havde endnu den 2den October ikke forenet sig med Prinds Frederichs Tropper. J Doornik fandt den 28de Sept. et Opløb Sted. Jnsurgenterne angrebe Casernen; i Begyndelsen forsvarede Tropperne sig og fyrede paa Oprørerne, saa at paa et Sted 3 bleve dræbte og 12 saarede, medens paa et andet Sted, 4 bleve dræbte og 10 saarede. Af Garnisonen blev kun saaret, men da just tilfældigviis en Mand blandt Jnsurgenterne blev skudt af sin egen Svigersøn, gjorde dette et saadant Jndtryk paa Tropperne, at Jlden ophørte, og meere end 600 Soldater forlode deres Faner og gik over til Jnsurgenterne. J Antverpen havde man det Rygte, at 50,000 Preussere skulle være ankomne i Nærheden af Mastrict og Venlo, saaledes hedder det ogsaa, at 10,000 Engelændere skulle være landede paa Scheldefloden, men det Ene er vistnok, ligesaalidet sandt, som det Andet; derimod synes det rimeligere hvad der skrives: at Prindsen af Oranien bliver Vicekonge i Belgien, skjøndt der skrives fra Haag, at Kongen har afslaaet 40 Nederlændere, som ansøgte derom, samme; men der meldes tillige officielt fra sidstnævnte Stad under 4de October, at H. K. H. Prindsen af Oranien ville, ledsaget af Herrerne la Coste og Hr. vanGobbelschroy, afreise derfra til Antverpen; det Sandsynligste er, at man der, vil conferere med de nederlandske Notabler og de bedste Measures til at bringe Orden tilveie, og om den bedste Maade at iværksætte Hollands Adskillelse fra Nederlandene paa. Udvexlingen af de 2 Stabsofficerer mod Hr. Duepetiaur og Everaerds, er endnu ikke kommen i Stand; den provisoriske Regjering i Brussel har heller ikke villet antage Udvexlingen af Fangne en Masse; den har udnævnt Hr. Stassart til Gouverneur i Namen, og Hr. Stephan Sovage til Gouverneur i Lüttich. De Franske - som det heed - vare marscherede fra Paris til den spanske Grændse, ere derimod marscherede til Belgien, for at assistere sine forrige Landsmænd. Det er mærkeligt hvad der skrives under 3die October fra London, at den franske Gefandt, Fyrst Talleyrand, skal aabenlyst have forsikkrit, at i Fald fremmede Tropper rykkede ind i Nederlandene, vilde det være umuligt at vedligeholde Europas Rolighed, den franske Nation ville da tvinge Ministrene til at komme Belgien til Hielp, eller til at tage deres Afskeed; i sidste Tilfælde, ville muligens en Folkeregjering indtræde i Frankerig, ligesom i Belgien. Det heed i London, at den bekjendte engelske Underhandler Lord Beresford ville begive sig til Nederlandene. Den hæftigste Kamp i aaben Mark, der har fundet Sted mellem Belgierne og Hollænderne, synes at være den, som er forefalden mellem et Detaschement Lüttichere og en hollandsk Convoy med Levnedsmidler ved Maestrict, som var bestemt til Lüttich. Hollænderne fik 800 Saarede og mistede Transporten.