JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En skikkelig og ædruelig Karl, som kan pløie og forstaaer hvad der iøvrigt hører til Landvæsenet, samt desuden er dygtig til at kjøre to Heste, kan faae en Condition til 1ste Novbr. paa en Gaard i Nærheden af Aarhuus Det nærmere erfares hos Kjøbmand Kjørbo. En tro og i enhver Henseende paalidelig Karl, som er øvet i Opvartning, Pudsning og alt Tjenerarbeide, kan, forsynet med gode Anbefalinger, faae Condition som Tjener til 1ste November hos et Herskab i Viborg. Adressecontoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
En skikkelig, helst confirmeret Dreng, kan blive antaget Malermester A. L. Nielsen, i Malerlære hos paa Guldsmedgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Glas=Fabrikken Frederiksfeld ved Rendsborg. J denne Maaned udskibes fra bemeldte Fabrik en Ladning Glasvarer til Aarhuus; hvilket, til behagelig Efterretning for mine ærede Correspondenter, herved bekjendtPederstamme Petersen. gjøres. Undertegnede Dyrlæge og Grovsmedmester, der i fjorten Aar har været bosat i Fredericia Kjøbstad, og i denne Egenskab der practiseret, agter nu, efter Fleres Opfordring, i samme Fag, i førstkommende September Maaned, at etablere mig i Horsens, til hvilken Ende jeg herved giver mig den Frihed at anbefale mig saavel til Horsens Byes ærede Jndvaanere som Omegnens Beboere. Den bedste Flid og Omhu skal fra min Side blive anvendt forde til min Behandling anbetroede Kreaturer, og Anbefalinger og min Dulighed mangle ikke. Min Bopæl i Horsens vil blive ved Hestedams=Porten. Fredericia, den 3die Juni 1845. N. Nielsen, Tyrlæge og Smedemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
At jeg har etableret et Udsalg, saavel en gros som en detail, af den af mig fabrikerede, og for sin Godhed almindelig bekjendte Eddike, hos Hr. J. C. Emborg i Grenaae, hvor dette fortrinlige Fabricata erholdes til samme Priser som ved min Fabrik i Kjøbenhavn; dette tillader jeg mig herved at bringe til de ærede Herrer Handlendes og alle Øvriges Kundskab i denne respective By, som ville beære dette Establissement med deres Søgning. At Priisconranter over dette Fabricata gratis kunne afhentes hos Hr. Emborg, skulde jeg ikke undlade at tilføie. Kjøbenhavn i Juni 1845. C. C. Reimann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Patent Waler-Closet, en Art Natstole, hvori Bækkenet strax udskylles efter at være brugt, og som forhindrer al ilde Lugt, construeret, og forfærdiget af F. Dumont Hansen i Kjøbenhavn og anbefalet af Jndustri-Foreningen; deraf henstaaer et Exemplar og modtages Bestillinger hos Hr. Snedkermester Ring her i Byen. Hefte til Slagtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Fragtmand Laust Høisleff fra Viborg, som hver Mandag er at træffe i Aarhuus, hos dHrr. N. & M. Lazarus, har i Commission at kjøbe Slagteheste til Tugthuuset i Viborg. De, der ønske Beviis for at Hestene, ere aflivede, kunne paabrænde Hoverne et Mærke, som da tilbageleveres. Klædelister kjøbes efter Vægt, og betales med en J. Valentin i Randers. høi Priis af Røget Flæsk kan faaes i gode og sunde Vare hos J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Rogede og saltede Oxetunger kunne bekommes til ned C. Kleis. sat Priis hos Røgede Flæskeskinker, samt Mellemflæsk, i gode sunde C. Kleis. Varer, kan bekommes hos En solid og lidet brugt Wienervogn er tilsalgs i Horsens. Man henvender sig til Aviscontoiret sammesteds. En lille Fjelleboutik ønskes tilleie i Olufsmarkeder. Reflecterende herpaa bedes at indlægge en Billet, mk. 8 104, paa Adressecontoiret inden 18de dennes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Et nyt, særdeles elegant 6 Octavs Fortepiano, af nyeste Construction, med Metalbund og Jernafstivning, letspillende og med brillant og skjøn Tone, er, paa Grund af anden Bestemmelse, indsat til Salg hos Hr. Gjæstgiver Fulling i Aarhuus for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Ankomne Bognyheder. Gjenfærdet paa Herlufsholm, Skuespil af Ochlenschlager, 4 ; Den evige Jøde, Roman af C. Sue, overs, af P. B. Blicher, 3die Deel, 5 a 4 s; G. F. Dittmanns fuldstændige Anviisning til at lære at kjende Landbruget, 1ste D., 138, Jesus er den gode Hyrde, Tractat af M. Melbye, 4; Vil Du vide hvad der endnu fattes Dig, Tractat af C. Christiani, 4; Troens rare Klenodie, med Svanesang Psalmer og aandelige Sange, af Dr. H. A. Brorson, 5 ; Jesu Liv, fremstillet i ordnet Sammenhæng efter Evangelserne af Dr. A. Francke, overs, af J. Magnussen, 1ste Lev. 1 1/2 (udk. i omtr. 2830 Lev.), faaes i Den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Ankomne Bognyheder. To Noveller af H. T. (Ønsket. Balcavaleren); Gorm den Gamle, Konge af Danmark, en historisk Roman, 1ste Deel, 1 1/4 8 ; Den vilde Jæger, Fortælling af Ludvig Storch, 3 ; Mikkel Ræv, ved Schaldemose, 4, Pragtbiblen, 24de Levering. 24; Jesu Liv, fremstillet i ordnet Sammenhæng efter Evangelierne af Dr. A. Francke, overs. af J. Magnussen, 1ste Leyering, med Staalstik og Træsnit, 1 (complet i 28 a 30 Leveringer); Fredmanns Sänger af C. M. Bellmann (Pragtudgave, 8de Levering, 2 183; Svenskt Album, valdt utdrag ur aldre och nyere svensk lyrik, utgifvet af Svante Strøm, 1ste Levering, 3 (complet i 3 Leveringer); Gjenboerne, en Fortælling af FruFlyggare Carlen, 1ste Deel, 3 s. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-09
Nyt Qvartalsabonnement AARIUS STIFISTIDENDEmodtages paa alle kongelige Postcontoirer samt paa Adressecontoiret i Aarhus. Resende. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg. Fru Hertel m. Søster, 3 Børn og Tjenestepige, Apotheker Reddelien, Pastor Hindberg, Snedkerm. Møller, Jfr. Jespersen, Chr. Schmidt, Handelslærling Steenberg, Kbm. Hørner og v. Esen, Skovrider Jensen. Med Dampskibet "Løven fra Kiel &c. Oberstlieutn. v. Holstein, Ritmester v. Hounæus, Frokenerne Hansen, Petersen og Sporon, Kbm. Meyer, Jfr. Meyer, Skovrider Dreyer, Mad. Wulff, Fuldm. Carlsen, Commis Boye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
den 11te Juli. Fredagen privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair N. F. Cimanisk¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Nyheder fra Udlandet. Spanien er atter i en stor Gjæring. Det var Dronning Christines Plan, at Prindsen af Asturien, lige umiddelbart efter hans Faders Abdication, skulde have indfundet sig i de baskiske Provindser, for der i et Haandevending at blive viet til hendes Datter, Dronning Jsabella, men den franske Regjering kom itide efter Planen, saa at den mislykkedes, og Marie Christine staaer nu forladt af alle Partier, og maa nu see at komme ud igjen af Landet, det snareste muligt. Hendes Gemal er allerede borte, formodentlig for at bringe deres Skatte i Sikkerhed. Saameget er vist - hedder det i en fransk Avis - at Bomben er sprungen for tidligt, at man derfor i Madrid og Barcellona (Hoffets nuværende Opholdsted) ikke rigtigt veed, hvad man skal gribe til, og at der hersker stor Forvirring i alle Partiers Leire, men ufeilbarligt ere vigtige Begivenheder nær forhaanden, thi Carlisterne, drevne til det Yderste, ville vist neppe undlade et Forsøg paa, atter at antænde Borgerkrigen, hvori man endmere bestyrkes derved, at der i England opkjøbes Geværer og Kanoner for carlistisk Regning, hvorom den spanske Gesandt i London har gjort Jndberetning til Madrid. Den franske Regjering har endnu hverken tilladt Don Carlos eller hans Søn at forlade Bourges, deres senere Aars Opholdsted. Nu speculeres der paa en Forlovelse mellem Dronning Jsabella og den syvaarige Kronprinds af Portugal. (Ved Postens Afgang fra Madrid var der en stor Bevægelse i denne Stad, man vidste endnu ikke rigtigt hvorfor. En stor Deel af Garnisonen var consigneret i Casernerne; sex Officierer vare blevne arresterede, og paa de offentlige Pladse forsamlede sig store Folke grupper, der lydeligt talte om at ville proclamere Constitutionen af 1812.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Neapels Havn afgiver for Tiden et imposant Skue. Foruden den neapolitanske Eskadre, hvormed Kongen nylig havde gjort et Krydstog, ligge der sammesteds 2 engelske og 2 franske Krigskibe, samt en fransk Dampfregat paa 400 Hestes Kraft. Denne Forsamling vil man ikke ansee for tilfældig, thi man har tvertimod bemærket, at saasnart det rygtes, at den neapolitanske Flaade gjør en Bevægelse, indfinder den sig ogsaa strax engelske og franske Krigskibe. De Grusomheder, som Drusserne begaae mod de Christne, ere ikke blevne uden sørgelig Tilbagevirkning paa den fantiske muselmannske Befolkning i Damascus, der har svoret baade Jøder og Christne Had og Undergang. Disse flygte derfor bort derfra i tusindviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Keiseren af Ruslands næstældste Søn, Storadmiral Constantin, er paa et Krigsdampskib ankommen til den tyrkiste Hovedstad. Hans Ankomst har voldet stærk Sensation blandt Tyrkerne, om ikke for Andet, saa fordi Prindsen har Navn tilfælles med i Overkrigscommissair N. F. ElmaniskConstantinopels Stifter. Det er ellers det første Besøg af en russisk Prinds i Tyrkiets Hovedstad. (J denne Anledning læses følgende mærkelige Artikel i Allgem. Zeitung": "Velunderrettede forsikkre, at det russiske Kabinets Politik gaaer ud paa, at sætte sig i Besiddelse af det tyrkiske Rige. Ligesom de romerske Legioner for Carthagos Ødelæggelse opplantede deres Ørne paa Sicilien, ikke for at beskytte denne Ø, men for at angribe det ligeoverfor liggende Carthago, saaledes udfolder den russiske Dobbeltørn sig langs med det sorte Havs Nord- og Østkyster, for uimodstaaeligt og hurtigt at falde over sit Bytte. Som Dramaets Jndledning viser sig en Constantin, til Rædsel for Tyrkerne, til Trøst for den christelige Befolkning. Den store Catharina tænkte paa det Samme: ved Daaden gav hun en af sine Sønnesønner Navnet Constantin, men dengang var Frugten ikke moden, nu er den næsten moden, og indenfor Constantinopels Mure viser en anden Constantin, Catharinas Sønnesønnesøn, sig for den blegnende Halvmaane." Rundtomkring i Frankrig er der i denne Tid skeet store Ulykker ved allehaande Uveir, Skybrud og Oversvømmelser. Et heelt stort District Viinbjerge er for stedse blevet ødelagt; Klipperne ere gjorte aldeles nogne, og i Dalene rage mange Træer neppe med Toppene frem af det fra Klipperne nedvæltede Dynd og Gruus. Paa andre Steder, nemlig i Pyrenæeregnen, har der været alvorlige Uroligheder formedelst Kornprisernes Stigning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
J Schweiz kan Jngen mindes nogen Begivenhed, der har foraarsaget en saa almindelig Bevægelse og Glæde, som Dr. Steigers Befrielse. Som et electrisk Slag gjennemfløi Efterretningen det hele Land, og medens man i Dalene høitideligholdt Begivenheden med Takkebønner, Musik, Jllumination og Fyrværkeri, lyste fra Bjerg til Bjerg Glædesblus, og den ene Kanontorden besvarede den anden. Paa andre Steder, hvor Glæden ikke saa frit turde yttre sig, fremtraadte denne om Natten, saaledes saae man den første Morgen efter Steigers Befrielse paa næsten alle Bygninger i Hovedstaden Schwys med store Bogstaver Or denne: "Leve Dr. Steiger!" J mange Menigheder i Zürich og Bern har man optaget ham som Æresborger. Derimod har den catholske Statstidende forkyndt; "at den fortjente Skjæbne alligevel, og det snart, vil naae denne Forbryder." Disse hemmelighedsfulde Ord have gjort almindelig Opsigt, og man taber sig i de forskjelligste Formodninger om deres Betydning. Maaskee kan det Rygte løse Gaaden, at Regjeringen i Luzern har udsat en Priis af 25,000 Fr. paa Dr. Steigers Hoved, og ligesaameget paa Jndbringelsen af hans tre Ledsagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
En Berliner-Correspondent til Aachener Zeitung vil vide, at Kongen og Dronningen af Preussen ville træffe sammen med Kong Ludvig Philip af Frankrig og Dronning Victoria af England paa Slottet Stoltzenfels i 3 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Kongen af Preussen hedder det i en tydske Avis – har aflagt Kongen af Danmark et Besøg, det er en vigtig og betydningsfuld Begivenhed, langt vigtigere og betydningsfuldere, end man maaskee troer. At det blot er et gjæstevenligt Besøg, en Opmuntrings reise, faaer Jngen os saa let til at troe. Udentvivl ere to alvorlige Anliggender komne paa Bane ved denne Leilighed: Sundtolden og Arvefølgen. At de tydske Hertugdømmers Jndlemmelse og Danisering allerede er besluttet, og at ogsaa Preussen skulde have samtykket deri, imod at Sundtolden ophæves, kunne vi aldrig troe. En stor nordisk Magts vidtseende Blikke ere rettede paa Danmark og endnu videre. Det gjælder store Ting, og den nærmeste Fremtid vil udentvivl give os vigtige Oplysninger angaaende de to Kongers Kongres." – Efter Forlydende skal den gamle Weichsel, indenfor Danzig, benyttes til Anlægget af en preussisk Orlogshavn, og en Sum af flere Millioner være anviist baade dertil og til Bygning af en Eskadre, der dog kun skal bestaae af mindre Skibe og Krigs dampbaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
J Skaane har der paa St. Hansdag været et voldsomt Slagsmaal mellem 800 af de under Navn af Læsere bekjendte Religionssværmere og disses Modstandere. "Læserne havde holdt en Sammenkomst, hvorved de baade forrettede Daaben og indviede Apostler til at gaae ud og forkynde Læsernes" Evangelium. Fra Christianssand skrives: "Skattefoged Angells Kassemangel har nu i længere Tid været det almindelige Conversations=Emne her i Byen. De hidsendte Revisorer ere nu avancerede saa vidt, at de, efter hvad vi fra paalidelige Kilder have erfaret, kunne see, at Deficiteen til Communekassen udgjør noget over 6000 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Kjøbenhavn, den 8de Juli. At Hs. Kgl. H. Kronprindsen har Forkjærlighed for Søvæsenet, er en bekjendt Sag; men at denne Forkjærlighed ikke er et blot Liebhaveri, men yttrer sig i en alvorligere Stræben efter at tilegne sig Sømands Jndsigt og Dygtighed, derom vidne de Reiser, Høistsamme har foretaget sig i denne Sommer med sin Lystkutter. Man har almindelig antaget, at disse Reiser kun vare Forlystelsestoure; men efter hvad vi fra paalidelig Kilde vide, har Gjenstanden for disse Reiser fornemmelig været at undersøge og opmaale de danske Farvande, da Hs. Kgl. H. ønsker personlig at gjøre sig bekjendt dermed. Det er desværre altfor hyppigt, at fyrstelige Personer anvende det Otium, som deres Stilling skjænker dem, til frivole Adspredelser, og det er derfor altid glædeligt, naar man seer en Fyrste gjøre en Undtagelse derfra, dobbelt glædeligt, naar det er en Fyrste, der engang vil have en afgjørende Jndflydelse paa vort Fædrelands Skjæbne. (Ths. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
De haarde Domme, der ere overgaaede Fædrelandets Redacteur, Hr. Gjødwad, have vakt almindelig Deeltagelse, saameget mere, da Sagerne dog maa have været noget tvivlsomme, eftersom Hof- og Stadsretten og Høiesteret i de tre af Sagerne ere komne til aldeles forskjellige Resultater, idet Hof- og Stadsretten har frikiendt, Høiesteret dømt, og dømt strængt. (Ths. Av.) Tre i Nærheden af Kiel boende fattige Sødskende, hvis afdøde Forældre for 52 Aar siden testamenteredes en Arv af 6 Tønder Guld, efter en riig Slægtning: J. K. Brandt, der døde i Amsterdam, hvilken imidlertid den Amsterdammer Magistrat hidtil, under alskens tomme Udflugter, har søgt at undslaae sig for at udbetale, have efter Sigende nu henvendt sig til den her i Staden som Chef for det udenlandske Realisations-Contoir, siden 18 Aar fungerende, ligesaa virksomme som dygtige Lovkyndige, Generalagent og Dr. juris G. v. Coch, med Anmodning om at udvirke Arvens endelige Udtælling med paaløbne Renter, hvilken Totalsum ialt vil andrage noget over 25 Tønder Guld, eller c. halvtredie Million Gylden. Lykkes det Hr. v. Coch med dette ligesaa vanskelige som hæderlige Hverv, til hvis heldige Udførelse vor Konge vistnok igjennem Udenrigsministeren vil yde al mulig Bistand, da tilfalder vor dristige Medborger, ommeldte Generalagent, et Palmarium af 1/2 Part eller en Sum af en halv Million 1, og derhos forøges den for Tiden i Holsteen circulerende Pengemasse med næsten 2 Mil(Flyvep.) lioner rede Sølv. – J disse Dage er en besynderlig Sag kommen til Politiets Paakiendelse. En Mand, som skyldte en Sum af 400 , underretter sin Creditor om, at han vil udbetale Obligationen. Denne møder paa Førstnævntes Bopæl (saaledes forklarer han, og tiltælles Pengene; men idet han tager Obligationen op, bemægtiger Debitor sig samme, river den itu og forhindrer ham i at tage Pengene med sig, ja truer ham endog med Vold. Vi længes nu efter at erfare, hvad Politiet vil gjøre ved denne besynderlige Sag. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Dampskibet Frederik den Sjette vil blive meget elegant indrettet, med nye Kahytter og øvrige Beqvemmeligheder, til sine forestaaende Toure paa (S. Bl.) Flensborg og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Hr. Cetti skal efter Forlydende have modtaget et Tilbud om at give nogle Gjæsteroller i Provindserne ved Hr. Langes nyetablerede Selskab, som aabner sine Forestillinger i Helsingør i Midten af denne (Flyvep.) Maaned. - Dagligt Allehaanda" fortæller, at Jenny Lind, efter i nogen Tid at have opholdt sig ved et Bad, i Midten af August vil komme tilbage til Stockholm, at hun derpaa vil reise til Berlin over Kjøbenhavn, og at hun her har lovet at lade sig høre. (Fædrel.)Hr. Strahm, svensk Student, er bleven Redacteur af Fædrelandet. Det vil bortrydde den sidste Rest af Utilbøielighed til en ny Union, naar Sven sterne see, at de ikke sættes tilside for de Danske i Adgangen til Embeder og Værdigheder. (Corfaren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Provindsialberetninger. Paa Søndag ventes Kronprindsen og Hs. K. H. Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin at indtræffe til Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Sønderborger Ugeblad af 22de Juni beretter, at der samme Dag endnu fandtes Jisslager af 4 Favnes Omkreds og 6 Tommers Tykkelse liggende under Søtangen paa den vestlige Ende af Kekenis. "Jsen - hedder det – er der endnu saa stærk, at den har kunne bære Vogne, som kjørte over den, for at hente Havsand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
J Randers har man høitideligholdt Kammerherre Lorenz's 25aarige Amtmands-Jubilæum, i hvilken Anledning en Mængde af Amtets Beboere, saavel fra Landet som fra de forskjellige Kjøbstæder, havde indfundet sig, for paa flere Maader at bevidne ham deres Hengivenhed. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Det stærke Tordenveir, som i Tirsdags ogsaa gik over Aarhuus, skal have strakt sig langt baade i Nord og Syd. J Silkeborg-Egnen skal det især have været rædsomt: Lyn og Skrald fulgte paa hinanden næsten uden Ophold; paa flere Steder slog Lynet ned, og man saae Røg paa flere Kanter, hvoraf formodes Jldebrande. J Hammel siges en Gaard at være afbrændt. J Vorup, 1/4 Miil fra Randers, slog Lynet, ned to Gange; paa Haderup Mark blev en Dreng og 5 Køer ihielslagne af een Lynstraale, paa Albek Mark ihjelsloges en Hest, og paa Langaae Mark en Ko J Randers var Uveiret ledsaget af en voldsom Skyl(Tildeels efter Rd. Av.) tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
De jydske Kjøbstæders Antal vil snart kunne ventes forøget med en ny, da det er paatænkt, at give Silkeborg Kjøbstadsret. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Handels=Efterretninger. I Gothenborg er i den senere Tid kjøbt flere Partier Rug og sexradet Byg, det første til 8 Rdr., og det sidste til 6 Rdr. svensk Bro pr. Tønde. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Landeiendoms-Salg. Knudslund, ved Silkeborg, er med Tilliggende solgt til Gaardens dristige Forpagter, Hr. Raben for 10,000 Rbd. (Hr. Av.) Dyrehavegaard (i Lyngbye Sogn, er solgt ved Auction til Hr. Carl Christian Frederik Adolph Holstein for 37,305 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Befordringer og Afgang. Const. Strandtoldbetjent paa Dragøe, C. Seemann, er allernaadigst udnævnt til virkelig Portcontrolleur i Khvn. Commandeersergeant Hüller og Hoboist Drewes besk. til Under toldbetjente i Roeskilde og Rudkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Dødsfald. Etatsraadinde Voltelin (67 Aar), Wilhelmine Woldicke, Hørkræmmer Johansen (40 Aar), Porcellainshandler Holst, Skibscapt. Hensing (55 Aar), Jda Berg, Enkefrue Etatsraadinde Lange; Alle i Khvn. Johanne Wolffsen, Enke efter Toldinspecteur Ridder Wolff sen i Rønne paa Bornholm. Charlotte Winding i Møgeltønder. Mad. Simonsen født Deleuran 129 Aar) i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Aarhuus, den 8de Juli. I Anledning af den herv. videnskabelige Real skoles forestaaende Examen d. 1622de de har Skolens Rector udgivet et Jndbydelsesskrift, indeholdende Efterretninger og Skolen for 1844 og 1835, hvoraf vi tillade os at udhæve følgende: Ved indeværende Skole aars Begyndelse oprettedes Skolens øverste (5te) Classe. Af de øvrige fire Classer har 3die Classe havt to Underafdelinger med særskilt Underviisning, saa at der er afbenyttet sex Localer som Classeværelser. - Paa Grund af Rectorens Sygdom blev, ifølge Directions=Skrivelse af 19de April d. A., Cand. theol. E. Hald antagen til at besørge de hiin ellers paaliggende danske Underviisnings timmer. Af samme Aarsag blev der senere forundt Rectoren, med Bedbehold af hans Gage, Dispensation fra hans Embedsforretninger i et halvt Aar, for at han for sin Helbreds Skyld kan foretage en Udenlandsreise. Under 20de Mai blev Overlærer Funch constitueret til, i Rectors Fraværelse at overtage Rectoratet. – Jfølge Directions Skrivelse af 14de Decbr. f. A. er Adjunct Holmstedt ansat til tillige at være Jnspector ved Skolen fra 1ste Jan. d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Hs. M. Kongen har fra Høistsammes Haandbibliothek allern, ladet Skolen tilstille adskillige Værker som Gave. Den Puggaardske Gave blev, som tidligere berettet, senere af Giveren bestemt til andet Brug, efterat Regl skolen kun i fem Qvartaler havde modtaget det lovede Bidrag, tilsammen med Renter 523 Rbd. 32 s. Ved Professor Clausens Forsorg er hertil fra den slesvig danske Underviisningsford gjort et Tilskud af 227 Rbd., saa at der af det samlede Beløb 750 Rbd. 32 s. kunde oprettes et Legat til fri Underviisning for en trængende og værdig Discipel. For at danne et physisk Apparat er en Samling af Instrumenter til Skolebrug bestilt, og enkelte Jnstrumenter ere modtagne i Aarets Løb. Ligeledes er et lidet chemisk Apparat anskaffet. Nuværende Overlærer i Roeskilde. E. Hundrup, har beriget Skolens physiske Samling ved at skjænke Skolen en Cylinder=Electriseermaskine, og enkelte andre electriske Apparater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Ved forrige Skoleaars Slutning var Elevernes Antal 49. Af de til Optagelse Anmeldte optoges 16, saa at Freqventsen ved det nye Skoleaars Begyndelse blev 65. J Aarets Løb indkom endnu 4; men da 12 efterhaanden ere gaaede ud, tæller Skolen for nærværende Tid 57 Disciple, af hvilke de 33 ere indenbyes og de 24 udenbyes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII, til Kallundborg: Justitsraad Herredsfoged Holm med Frue og Datter, Cand. pharm. Glahn, Mad. C. Nielsen, Enkefrue Begtrup med Familie, Pastor Knudsen med Datter, Mad. Lazarus m. 2 Børn, Handelsbetjent L. Hartvigsen, Hestehandler Schjøn, Handskemagersvend I. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Prædikanter paa 8de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Fonss; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix. Hospitalskirken Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Hr. Pastor Topsøe. Aftensang i Domkirken; Hr. Consistorialraad Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Bekjendtgjørelser. Cirque D. Gautier i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
J Dag, Fredag den 11te Juli 1845, gives. en stor forestilling i 3 Afdelinger. Første Afdeling. Akrobatiske Dandse, med og uden Balancerstang, udføres af Familien Bono, hvorved Hr. Pietro Bono vil udmærke sig som første Dandser fra den akrobatiske Skole i Paris. 2den og 3die Afdeling. Productioner i den høiere Ridekunst og Hestedressur m.v., Det Nærmere erfares af Placaten og Programmet. Søndag og Mandag gives ogsaa forestillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-11
Ved allerhøieste Rescript af 28de f. M. er det bleven tilladt, at næste forestaaende Jacobi Krammarked her i Haderslev afholdes den 28de Juli d. A. istedetfor den 25de f. M.; hvilket ifølge Rescript af den Kongelige Slesvig=Holsteenske Regjering herved bekjendtgjøres. Magistraten i Haderslev, d. 6te Juli 1845. Lassen. Mussmann. Holm. Petersen.