Berlingske Tidende, 1795-10-23
Kiøbenhavn, den 23de October. Om Urolighederne i Paris have vi her ved en Skrivelse af 9 October sammesteds fra faaet følgende Efterretning "Da jeg endte min seneste Skrivelse, troede jeg ikke, at jeg om faa Øieblikke skulde vorde Vidne til en borgerlig KrigsGyseligheder, og til et skrækkeligt Blodbad, hvori Tusinde af Borgere ere faldne under de tvende modsatte Partiers Slag. - Det er afgjort, at efter Primairforsamlingernes Aabning, ildesindede Mennesker, brændende af Begierlighed efter at forstyrre den offentlige Rolighed, have omgivet hine med Snarer, i det de for at giøre dem mistænkte, underhaanden tilskyndede dem til overdrevne Motioner, der ogsaa i nogle af dem bleve antagne. Unge Mennesker afdø brusende Character beherskede der den offentlige Mening, præsiderede i Forsamlingerne, og fremtvang Mængdens Samtykke til en Hob af Beslutninger og Proclamationer, hvori som oftest Conventens Decreter fandtes miskiendte. Saaledes havde flere Primair forsamlinger paa Sectionen LePelletiers Forslag besluttet, at deres Vælgere skulde sammentræde strax, uagtet denne Forsamling efter et Convent Decret først skulde finde Sted den 20de Vendemiaire. Denne Gienstridighed mod Regieringens Befalinger til og dagligen og yttrede sig paa forskiællige Maader, hvilket da omsidet foranledigede Conventen at omgive sig med Linietropperne, som den lod indrykke næstafvigte Søndag, omtrent 10 til 12000 Mand stærke. Samme Nat lode næsten alle Sectionerne i deres Omkreds slaae Generalmarchen og forsamlede sig om Morgenen derpaa bevæbnede, i hvilken Stilling, de da forbleve hele Mandagen over. Mod Aften mødte een af deres Patrouiller i Gaden St. Honore en Patrouille af Linietropperne og da nogle i den første værende unge Menneske insulterede denne blev herved foranlediget en Skiermydsel, hvori Sections=Patrouillen blev gjort vaabenløs. Flere Sectioner marcherede derpaa mod Thuillerierne, for at angribe de der camperende Linietropper. - De første alvorlige Fiendtligheder begyndte om Aftenen mod Klokken 6 ved Pont neuf og fra den Tid af indtil Kl. 2 om Morgenen vedvarede uophørlig Kanon= eller Musket=Jlden. Striden var ulige, da ikkun den ene Part af de Stridende fandtes forsynet med Kanoner og Ammunition. Efter 5 til 6 Timers Fægtning blev Pariser Nationalgarden tilbagetrængt og samtlige Poster besatte af Linietropperne samt af de med dem forenede Sectioner af St. Antons Forstaden. Efterretningerne om de Dødes og Saaredes Antal ved denne bedrøvelige Leilighed. afvige endnu meget fra hinanden. Saa meget er vist, at de førstes Tal overstiger 4000. - Paris frembyder i dette Øieblik et høist sørgeligt Syn for enhver, der endnu har nogen Følelse af Menneskelighed og Kierlighed for det Fædreneland tilbage, der sønderslides af saa mange Ulykker. De Familier der enten i Striden have tabt Paarørende eller frygte for Regieringens Havn, ere nedsænkte i Smerte og Bestyrtelse. En stor Hob Personer ere allerede i de opsætsige Stetioner blevne arresterede, hvoriblandt Præsidenterne i Primairso samlingerne. Bataillons-Cheferne, Vælgerne og alle Medlemmerne af Sections=Committeerne. Patrouiller og talrige Detachements igiennemstreife Gaderne og vaage over, at intet nyt Sammenløb kan finde Sted. Troligen ville Pariser=Indbyggerne vel vogte sig for at giøre nye Bevægelser, der ville have de skrækkeligste Følger saavel for dem selv som den almindelige Orden.