Viborger Samler, 1793-03-11
(Jndsendt.) Gienpart Af en Jydsk Proprietærs Skrivelse til Stedets Præst, i Anledning af Durup og Tøndering Præsteskabs Ansøgning om Brandskat af alle Jyllands Kirker. Et Sidestykke til Besvarelsen i Samlerens No. 7, d. A. Side 99 o. f. T. M. Efter Forlangende har jeg den Ære herved at sende Deres Velærværdighed følgende Erklæring, Anledning af det Høikongel. Kansellies Skrivelse under 8 Decembr. f. A. Siden den allernaadigste Forordning af 29 Febr. 1792 er udkommen, synes den foreslagne faste Afgivt af hver Kirke i Jylland til en afbrændt Præstegaard, ikke at kunne have Sted; thi enhver Præst kan lade sin Gaard forsikre i Landets Brandkasse, og derfor er allene nyde forordnet Brandhielp, men og have det Fortrin at faae Vederlag for Assuransens Bekostning af Eftermændene i Dec. 1792. Hans Majestæt Kon 40 Aar, i Følge Reskript af 21. i en gen har endog nyeligen, ved Kammerskrivelse af 29 Decbr. 1792, nægtet afbrændte Bøndergaarde Skattefriehed, som noget, der ikke kunde finde Sted, efter den anordnede Brandforsikring: desto rimeligere synes den Følge, at en saa fortrinlig Brandhielp, som en foreslagne, kunde være upassende for Præsternes Gaarde; allerhelst af Kirker, hvis Vedligeholdelse koster anseeligt, især i disse sidste overordentlige stormefulde Aaringer. Kirkerne ere desuden aarligen bebyrdede med store Afgivter af ordinære og extraordinære Expenser, især i de nyere Tider, da man af Kirkerne har mattet hyppigen give Bidrag til andre Kirkers Udvidelse og Forziring, til andre Kirkers Reparation, til Præstegaardes Opbyggelse, med videre, foruden de sædvanlige Ex penser. Det er Deres Velærværdighed bekjendt, hvor omhyggelig jeg er i at istandholde Th., og M.... Kirker, hvilke ikke taale flere Byrder, uden aarligt Tab for mig; og det var ønskeligt, at enhver Præst brugde saadan Forsigtighed med Jld og Lys, som Deres Velærværdighed bruger, samt, saaledes som De, besørgede Præstegaardens Vedligeholdelse; thi da kunne maaske Jldsvaader, være færre, og mueligen findes mindre af forsømte og faldefærdige Præstegaardes Bygninger, for hvilke endog Brandskade kunde være heldig, naar saadan Brandhielp, som den foreslagne kunde nydes af hver Kirke i Jylland. Th..... d. den 22 Jan. 1793. S. T. Til S. T. Hr. Pastor L. . . . . Saavidt denne Erklæring - Ved at bekiendtgiøre den, har en Tanke ført mig til at forske, hvor mange Kirker der haves i Jylland. Efter den geistlige Stats Udviisning, beløbe de samtlige sig til et Antal af 1036, hvoraf man kan slutte sig til, hvilken artig Jndtægt der kunde tilflyde Supplikanterne og deres Ordensbrødre i lige Tilfælde, om Ansøgningen skulde nyde Bønhørelse. For over 200 Aar siden skal Kirkernes Antal i Jylland have været langt mindre, om man kan troe Thyge Brahes Beregning, som i Aaret 1579, angav dem for 984 i Tallet. Men denne Angivelse er vel neppe rigtig; thi, har man end, siden hans Tid, opbygt nye Kirker, saa har man og derimod af to Kirker gjort een (til Hvile for Præst og Degn, og Legems Bevægelse for langtfraliggende Bønder) Men fornemmeligen har det herskende Veirligt givet mig Stof til at fortælle Virkeligheder af de stormefulde Aaringer, som foranførste Erklæring ommelder. De Uhyre Storme, som, i dette og forrige Aar, have ei allene beskadiget Menneskenes Huse, men og de fastere Gothiske Bygninger Kirkerne, synes at burde omtales høit, for en tilkommende Historieskrivers Skyld (thi til hvad Nytte for andre?)