Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
VI. Det hører til vore Dages Sæder, at Folk, som ikke skjøtte om at betale hvad de skylde, lade alt hvad de eie og eiende vorder pro forme pantsætte til en Slægtning, Ven &c. Førend man altsaa betroer nogen Ubekjendt noget eller leier ham rørlige eller urørlige Ting, bør man derfor lade efterslaae i Pantebogen om hans Sager ikke ere pantsatte. Sædvanlig er den Sum, Sagerne ere pantsatte for, langt over deres sande Værdie, og man har altsaa ingen anden Regres til et saadant Menneske end hans Person. Leier man Værelser til et saadant Menneske, saa kræver Forsigtigheden, at man enten lader ham stille Caution for et heelt ikke halvt) Aars Leie, eller og lader ham forud betale et heelt Aars Leie. VIII. Man vogte sig for dem, som ideligen skraale paa, at de for visse Ting betale mere end Andre. Som oftest er sligt et Løvte kun Lokkemad for den Troskyldige. Man er ved saadan en Leilighed altid udsat for at faae det, man vil afhænde, urigtig veiet eller vurderet, eller endog, uden at man selv mærker det, formindsket og ombyttet. Jkke mindre vogte man sig for dem, der skraale paa, at de sælge deres Varer langt under den sædvanlige Priis. Man kan altid være vis paa, at slige Varer enten ere forfalskede eller bedærvede. IX. Man indlade sig saa lidt som mueligt med det Slags Folk, der ere bekiendte som Chicaneurer, og naar den almindelige Stemme siger omen Mand: "med ham faaer man strax Proces, saa søge man at undgaae ham, hvor det kun nogenlunde lader sig gjøre. Der gives Mennesker af en saa trættesyg Natur og en saa uovervindelig Tilbøielighed til at ville giøre andre Uret, at de aldrig ere gladere end naar de have ret mange Processer. Den rige og fattige Chicaneur ere begge i lige høi Grad farlige. Den første stoler i Almindelighed paa sin Rigdom, den sidste paa sin Fattigdom, der deels sætter ham istand til at erholde fri Proces, deels gjør det Ordsprog gjeldende hos ham: hvor intet er har Keiseren tabt sin Ret. Saadan en Person gaaer med sin Sag ligetil Høiesteret, og om han end siden taber den og bliver dømt til at betale Procesomkostningerne, saa leer han dog af sin Contrapart, fordi han veed at han intet eier og Folk nu tildags sielden ere mere saa enfoldige eller hivngjerrige, at ville føde en chicanus Dagdriver i Slutteriet. X. Man ansee ikke den mindste juridiske Formalitet for uvigtig. De fleste Processer hidrøre blot fra Formalitetsfril, og den retfærdigste Sag kan ofte tabes for den ringeste Formalitets Forsømmelse. Saalænge Alting gaaer af i Mindelighed, bryder man sig intet derom, men kommer det til Proces, saa hænger man sin Hat paa den allerubetydeligste Ubetydelighed. Lovtrækkere i Skokketal forstaae at indskyde Chicaneurere Exceptioner og Jndvendinger, som man forhen aldrig drømte om. Man kan derfor i Formaliteternes Jagttagelse aldrig være forsigtig nok. Lod dem, som vi have at bestille med, længe nok kalde os vantro Mennesker; bedre er det at ansees for vantro, endat gives til Priis for alle Lovtrækkeriets Rænker, see sine suurt fortjente Penge bortødslede til unyttige Processer, og sin Sindsro, ja endog sit Helbred undergravet ved Drillerier og Chicaner. Xl. Med Haandværksfolk afgjøre man sin Regning strax, og lade saa lidet som mueligt henstaae afgjort. Der kan let komme en Kurre paa Traaden, og har man da en Chicaneur eller Op trækker for sig, saa kan man vente sig en opskruet Regning. Vægrer man sig ved at betale den, saa har man strax en Proces paa Halsen, og skal der optages en Syns= eller Vurderingsforretning, saa koster denne ofte mere, end det Hele er værdt, og naar man da endog vinder sin Sag, ophæves i Almindelighed Processens Omkostninger, og Resultatet bliver unyttig Tids- og Pengespilde. Selv ved at gjøre skriftlige Accorder kan man blive ført bag Lyset og indviklet i Processer; thi hvor let og i hvor mange Tilfælde kan man ikke sige, efter vor Accord gjør jeg det saa og saa, men naar det skal være saaledes, som De nu forlanger det, saa begierer jeg en høiere Betaling. Man ansee alle disse Forsigtighedsregler og Advarsler ikke for ubetydelige. Deres Forfatter har kjøbt adskillige af dem saare dyrt, og slipper til dem allesammen ikke for saa godt Kjøb som Læseren.