JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Cadix, den 11te Julii. Forrige Fredag og Løverdag have Engelænderne ladet os Roe formedelst den stærke Østenvind, men i Forgaars og i Gaar have de attaqueret os om Dagen, dog uden at giøre og nogen Skade. Alle muelige Anstalter ere nu føiede til Forsvar, saa at vi kunne modtage dem vel. J Nødsfald vil man skyde med gloende Kugler paa den engelske Flaade Af en anden Skrivelse fra Cadix, den 11te Julii. I Gaar Middag forsøgte Englænderne forgrædes sit tredie Bombardement. Deres Bombardeerskibe, rytte besatte, de af et Linieskib og andre Fartøier, frem. Vore Kanoner, baade gil imod dem, og tvang dem efter en hellig Action at trække tilbage. Fienden efterlod sig i Stalupper at hvilken den ene hørte til Skibet Victorv og strandede ved St. Marie Vore Kanoneerbaade skulle nu med det første angride Engelænderne selv og skyde paa dem med gloende Kugler. I Gaar sendte Admiral Grev St. Vinerne et Parlementairstid, og forlangte af Admiral Marardog Osticerer udleverte iblant hvilke hans Broderson, hvilke han troede at være Fangne: men man troer, at hine Officerer have været paa den Stalupper som ved det tredie heftige Angred i Gaar strandede og gil under.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Cadix, den 4de Juli. Efterat Engelænderne bleve saa vel modtagne af vore Baterier, at et Linieskib nær var bleven hører i Grund, have de al Stilhed trueret sig tilbage. Vort Hof har givet Ordre til, at bombardere Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Cadit, den 14de Juli. Engelænderne have hidindtil ikke foraarsaaet og stor Skade, ved deres Bombardering. Vore bevæbnede Kartøier havde taget saadan en Position for Havnen, at de ikke kunde trænge nær not frem. Vi skulle nu have næsten en bevæbnede Fartøier. Magasinerne, som ligge under Murene og ikke kunne blive beskadigede af Bomberne, ere blevne udtøm Berling. mede, og tiene nu Jndbyggerne til Sikkerbedsted. En over som blives og den sin Tyverie bliver straffet med Døden. Staden har tilbudet Admiral Malarede 5000 og Kiøbmandskabet i de Plastre, for at belønne Søefolkenes Tapperhed. Den som bemægtiger sig en engelsk Staluppe eller skyder den i Grund, faaer 100 Piastre, og den, som tager eller ødelægger en Bombardeer Galligt, 5000 i Belønning Vor Flaade gjørste færdig til at gaae under Stil. Admiralen har bekiendtgjort alle Skibscapitainer, at han, for at formere Flaaden en Linie, vil saasnart han er løbet ud at Baven givert Signal, videre, at han, naar et af Skibene, itte forretter sin Maneuvre, vil give nok et Signal, hvilket skal have den Betydning, at tage Skibets Commandeur under Arrest, og at den anden Capitain strax træder i hans Plads  Hoffet har givet Admiral Mazareds Fuldmagt til at handle efter Omstændighederne. Han har og tilladt ham at optage de fornødne Penge i Cadir, og trække dem fra de 1 1/2 Milloner, som Staden forlængst har tilbudet Kongen. -Man er nu mindre urolig end tilforn. Soefolkene ere fulde af Mod en af vore Datterier ere gandske færdige, og Tartanerne føre og Haubiiser og en spundinger, og have tillige de fornødne Dyne til at giøre Kugler givende. E. Sk. Endelig ere Engelænderne bleve nødte til at trække sig tilbage med et Forliis af benæbnede Slupper. Deres Flotille bliver commanderet af Admiral Nelion. Man frygter dog for et nyt, Angred, saasom Engelænderne skal have den Hensigt at stikke vor Flaade i Brand.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Bryssel, den 31te Julii. Endnu er ikke Børger Plevilles Plads ved Conferencerne i Lille bleven blaat. Itte destomindre have disse den 29de taget sin Begyndelse igien, og paa samme Dag overleverede Lord Malmesburg det franiske Gesandtskab et Udkast, som han har faaet fra sit Hof, og som indeholder de fornemste Grundvolde, paa hvilke Freden med Engeland og dets Allierte skal blive oprettet. Jndholden er endnu ubekiendt : Telegraphen er kun bleven sat i Virksomhed, men Haabet om en virkelig Fredslutning har ikke tiltaget.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Paris, den 31te Julii. Den 28de har Directoriet høitideligholdt Friehedsfesten, eller Strække=Regieringens Styrkelse, og tillige givet Gefandterne fra den ottomanniske Port Paven og Republiken Genua Antrædelses Andience, ved hvilken høitidelige Leilighed. adskillige passende Taler bleve holdte.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Directoriet skal i Gaar have faaet en Coureer fra General Buonaparte, hvis Depecher indeholdte, at Freden med Kriseren var nær ved at blive sluttet Allerede paa nogle Dage havde alle militairiske Dispositioner været ophævede paa begge Sider. Den Bridportske Flaade, som bestaaer af 23 Skibe, bar i en kort Tid taget Havnen og Egnen af Brest i Øiesyn. - No. cker skal være blevet udstrøget af Emigrant=Listen.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
London, den 1ste August. I Gaar Morges ankom Lord Malmesburns Gesandtskabs secretair Hr. Weylen, Lord Morningions Broder, hertil fra Lille. Mantroer, at han har overdragt Directoriets Svar paa de sidste Forslag og vort Hals Ulitimatum. Endnu itiodet ringeste Osticielle bleven bekiendtgjort angaaende Underhandlingen. Man er bekymret for at Freden endnu er ligesaa langt borte, som forhen, og Rygtet havde allerede udspredt, at befandtendeels i Stedet for Secretairen var kommet tilbage igien fra Lille. Udfaldet berver meget paa en gandske Tilendebringelse af Striden imellem Directoriet og det lovgivende Corps i Paris. Af et privat Brev fra Lille sees, at de befuldmægtigede Fredsmæglere aldrig ser hinanden, undtagen i deres Forsamlinger og Conferencer. De meddele hinanden deres Anmærkninger skriftlig, og ved Conferencene Slutning lade de samme forsegle. Lord Malmes: bury og Letourneur komme aldrig sammen undtagen i Forretninger, og da bliver hver Gang en Jndbydelsen Billet fori veien tilstillet. Under disse Omstændigheder blive Underhandlingerne drevne paa det hemmeligste Lord Brid, vorts Flaade trydser endnu bestandig ved Duessant. Mange Stibe med Syge ere ankomne fra samme til Plumouth - Hoftidenden for i Dag indeholder nu følgende Osticial Beret, ning fra Lord St. Vintent om Bombardementet paa Cadix. Ville de Paris ved Cader, den 5te Julii. Jeg ansøger Dem om, at give Admiralitets Forderne følgende Efterretning: "Skibet Terystchøre tilligemed Bombarderskibet Thunderer, som havde et Diachement Artillerie ombord, og Kanoneerbaaden Havin støbte den 2den hujus fra Sibraltar til os. Efterat Contreadmiral Nelson havde føiet de behørige Anstalter, blev Sombardeerskibet bedækket af Kanoneerbaaden og Flaadens Barter, stillet i Nærheden af Fortet St. Sebastian. Det kast de nogle Bomber ind i Staden, hvorpaa Fienden gjorde et Forsøg paa at borttage benævnte Skib med deres Kanonerbaade og Barker. Contre Admiralen, som bestandig er nærværende ved de farligste Foretagender, entrede og toge af de fiendtlige Kanonbaade og en Barte tilligemed glotillens Commandeur. Ved denne kort, Kamp bleve 18 til 22 Spanier dræbte, adskillige andre tilligemed Commandeuren saarede, og denne tilligemed 25 Man, gjorte til Fanger. Denne modige Action skeedte uden nog betydeligt Forliis paa var Side. Skibet Ville de Paris Barke blev ved Jlden fra de siendtlige Kanonbaade bragt til 2. synte, men er bleven truttet op og bierget. Contre omtreNelsons Operationer tale for sig selv; min Berømmelse viltre blive lig hans Fortienester.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
J den Beretning, som Admiral Relson har giver Lord Sal. Vineent om det forefaldne Dombardement, føles endnu til Bombardsskibet underen som Lieutenant Bourlecommandere, beplante en Frastand at og det gavne fr. Voldene om Capir, og Domberne bleve kastede fra samme under Direction af Lieutenant Dannes ved det kongelige Attillerie; men til Ulytte befandt man snart at den stor Mørser var ved sin forrige Tieneste bleven væsentlig beskadige Jeg befalede derfor Skibet at vende tilbage. Da Spanierne havde afsendt et stort Antal Kanonbaade og saa lod jeg der. saa eftertrykkelig angride var de bleve drevne tilbage og forfulgte indtil tat under Voldene af Fader. John Syles blev i det han forsvarede min Person, haarde saaret. J øvrige maa jeg endnu give min forundring tilkiende over Den M. guel Tyrason, som commandeerte de danske KanonbaadHan lagde sig med sin Barte lige over for min Baad og de Modstand, som han giorde gjør en tapper Officeer vre. Af de 20 Mand paa hans Barke bleve 18 dræbte, og han sel med alle de øvrige saarede.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Efter en detailleret Liste, som Lord St. Vineent har saa fra Conte=Admiral Nelson, ere paa engrisk Side ved Ar grebet paa de spanske Kanonbaade om Natten til den 3die Mand bleven dræbt og 2 saarede, blandt hvilke sidste, Ost rerer. Følgende er den nyeste Depeche fra Greven af Sal. Vinten.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Villede Paris ved Cadix, den 10de Julii. Jen beder Dem at berette Admiralitets Lorderne, at Con ter Admiral Netion har om Natten allen 5te foretaget nok at Bombardement paa Cader under Capitainernes Bowens Stillers og Wallers Direction, hvorved Dombarderr Studenne Thunderer, Terrør og Strambold bleve pladerte af Hr. Jaction fra Linieskibet Ville de Paris. Dombardementegjorde ogsaa betydelige Virtninger i Staden og blandt Stal bene fiendtlige Linieskibe, blant hvilke de, som førte Admiralerne Mazaredes og Gravinas Flagge, bleve den for gende Morgen paa det hurtigste borthurerte, saa at Bomberne ikke kunde naae dem. Contre Admiral Nelsen var betænkt paa en anden Operation under hans egen Anførsel om Natten til den 3de men Vinden blæste saa stæret ned af Banen, at han ikke kunde bringe sine Dombeskibe i rette Tiltil Angredspuntten. Bemeldte Nat til den 5te bleve paa ver Side 5 Officerer og 11 Mand saarede, og 3 Matrose, dræbte.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Efter de nyeste Admiralitetslister befinde sig nu tilsammen ved Kysten af Partnaal, ved Gibraltar og Cadig og i Middelhavet og engelske Linieskibe, i paa de Kanoner, 2 Fregatter og 3. Saalupper tilsammen de Krigade Vort Lint skib Culleden paa og Kanoner skal var bleven meget de skadiget af Jlden fra de spanske Batterier i Cadix.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Wien den 2den August. Det var besluttet, at Marquis de Galle skulde i Gaar af reise til Jtalien og ved alvorlige forestillinger drive var Fredsunderhandlingernes Slutning, men sidstafvigte Sa dag kom den franske General Clartes Sekretair ganske uden modentlig hertil med Dødecher, hvis Jndhold man og Hosset skal være meget fornøiede med. Saavidt man har at samme, ville de Franske itte allene om kort Tid inddromme og Fæstningen Manina, men endog der hele venetianske gan Land, og Overhovedet bringe i Opfylde alt hvad der en bleven betinget i Grabog Leben, til hvilken Ende Marquide Galle skal aftene igien til Udie. Uagtet alt dette blive der af Forsigtighed og da de nye Provindser i Jtalien udfordre stære Besætning. Anstalterne til Armeernes Forstær. ning ivrigen fortsatte og siden sidste Postdag har endnu endeel af det her værende Militairstaaet Dreng anbragte op Derimod er den Ordre som endeel af det her liggende Jngenieurebrys havde faaes til at brætte og til Jtalien, bleven. siden den franske Courers Ankomst kaldet tilbage laten.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 2den August. Den 30te Julii Kl. 6 om Morgenen ankom den franske General Clartes Secretair i Følge med den reiserlige Officeer, Grev Coronini, hertil fra Udine. Han stergar i den neapolitanske Ambassadeurs Marquis de Gallots Hotel Statsministeren Baron von Thuant begav sig om Middagen med de hverbragte Depecher til Keiseren i Engenders, som blev meget fornøiet over sammes Jndhold. Directoriet har nu atdet sit Samtytte til at Østerrige bekommer Mantug, men alt der værende fransk Artillerie, Vaaben og Munition blive bortførte af de Franske Man venter nu med det første Efterretning om, at Armeen under General Tergeren rykket, ind i det venctianske Terrafirma. De Franske have allerede sendt deres svære Bagage tilbage til Lombardiet. Vore Tropper, som staae ved Roveredag rytte mod Verona og derpaa videre frem mod Mantua, Efter Beretninger fra Constantinopel af 10de Julii er Beglerbegen af Natolien ankommen der med 40 Mand. efter hvilke endnu 120 Mand afdødeste Tropper fra Asien Malle følge. Det hedt i Begyndelsen at denne Beglerbeeller Gouvernene var udseet til Storpiir, og andre bestemte ham endog til Dendog for en Sultaninde men nu først. rer man, at han er bestemt med sit Forne med Rebellerne omelsen, som paa nye begaae store Uordener, have opbrændt mange Landsbyer, og nærmet sig Adrianavel med de Mand. Mange Jndbyggere i Bosnien skulle have besluttet, at unddrage sig det tørre ste Herredømme, og slaae sig til Dalmatien, som nu er kommet under Reiseren.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Bryssel, den 3die August. De nyeste Breve fra Lille melde: at den sammesteds fra Wien ankomne Prinds af Walderk har havt et bemmeligt Ærende fra det kelserlige Hof til Lord Malmesbuun. Efterat Prindsen har havt adskillige Conferencer med bemeldte Lord er han afreist fra Lille til Caldig, hvorfra han skal begive sig til London. Densigten med hans Reise er ganske ubekiendt Fredsunderhandlingerne imellem de franske og engelske Gesandtskaber ere paa nye opsatte, og det, som man levet paa adskillige Dage, saasom det franske Gesandtskab barsendt det Udkaste som Lord Malinesburn overleverede, til Direktoriet. Da General Grche allerede er kommen tilbage med sine Opiger som geieldede ham fra Paris, til Sandre og Magazarmeen og de Tropper, som vare i fuld March til det Jndre af Frantrige, have faaet Ordre at mar, dere tilbageg saa slutter man deraf, at Faren maa være forvig som man i Paris frygtede for at det rovalistiske Partie, en som denne Gang skal have været større, end man i Begyndelsen troede.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Landen den 4de August. Vi have her ikke den ringeste Efterretning om Fredsunderhandlingerne. Den eneste som kan siges deromer, at Malmesbuen er i Lille og sender ingen Coureer. - Fra Lissabon, meldes under døde Julii, Om Gaderes Beskydelse taler man det giernes dog ikke uden Decumring. Som Fiender at Spanien maa vil glæde og over dens Viderværdigheder, men kunnette andet end frygte for at denne Tildragelse vil paadrage de Spaniernes og de Franskes forenede Devn. Den svage og ulde stiente Jld fra Landbatterierne Cadix indgav ren St. Vildent den Tanke, at der vel var mueligt, at bombardere Staden Dersom han havde havt Brandere skulde han maaske have kunne ødelægge den hele svar ske Flaade i Havnen. Vibegand at tree, at de engelske Chevaurleggers skulle ende deres Felttog her i Baratterne Dilse ligge ved den sydlige Fod af et Bierg, hvor den undsigelige Hede har gjort nogle af Soldaterne forrykte i Hovederne. destner, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Fra den 3de hujus til Dag ere 324 Stibe passerede igiennem Sunder.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Kiøbenhavn, den 14de August. Fra den 3de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. a 4 Rønne fra St. Croix med Sukker, Kaffe og Rom, Capit. F. Kiøler til Vestindien med en Ladning Cargalson og Provisioner; Capit. P. C. Dreyer og P. H. Fas mer fra St. Croix med Sutter, Rom og Kaffe; Capit. J. Et Naark fra St. Udes med Salt; Capit. H. Habelin til Vestindsen med en Ladning Cargalson; Capit. M. S. Ullerup til Jsland med Provisioner. Danske og norske Specier=Bank. dige hollutning i Representant, Forsamlingen for den Danske og Norske Species-Banke under 11te denne Maaned, bekiendtgiøres herved, i Overeensstemmelse med Octroyens 505, til Efterretning for de Herrer Interellentere:
Berlingske Tidende, 1797-08-14
1) At Udbyttet for det forløbne Bank har fra 1 Julii 1796 til 30te Junii d. A. er bestemt til 20 Rdlr. Species per Actie, hvilket af Bankens Calleret, Lacoppidan, udbetales fra Mandagen den 18de Sept til Løverdagen den 14de Octoberinclusice. 2) De, som modtage Udbytte for sig, eller efter Fuldmagt for andre vilde behageligen indfinde sig banken paa de dognedage, som ikke ere anklage. altsaa Mandag, Onslag, Torsdag og lindergafra Kl. 10 til Kl. 12 Formiddag. Fralstaal og indtil den 18de September han Transpart af Aalle breve fra hier til bierg, alle finde Sted. 3) De Interessentere, for endnu ikke have modtaget. Udbyttet for de afvigte 5 Paul Karinger, anmodes herre behageligen at imodtage damme. enten dele, eller ved Fuldmagt af andtoget forhe. nævnte Tid.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Directionen for den Danske og Norske Species Bank den 14de August 1707. Dantasel Malling. Mendt. Kirketer Larsen. Onsdag Morgen den 23de August afgaaer den Kongelige Ærpresser til Norge. Passagerer, Patter, Pration, "Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken i til 3, paa Kiøbenhavns Nørste PostContoir.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Vacancer, Sognekaldet til Stranden og Stordalen i Bergens Stift, 200 Rdlr.; Sognekaldet til ster Riiser, og Søndeløv i Christiansands Stift og og Rest. Detaden, residerende Capellanie til Frue Menighed i Kiøbenhavn 10 Rdlr. Baron. Tde. Vinden. 1 August 18 og Varme. B. S. A. angaaende. - - N. N. V. aldeles lig alle . . . - V. S. m. at ass. - 1. - Slag og giør -. N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bantsedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Vexelcours, den 11te August. London 2 Maaneders Stat - 3 Rd. 42 s. pr. Livt. Sterl. 14 Dages Sigt . - . Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 11 ville . . . pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 11 arille . . 123 Avenrigskamre.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Fra den 3de til 12te August 170 have Asseurance Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger,
Berlingske Tidende, 1797-08-14
ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie, i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: trent Eieret. Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge. .- dito til Dandig Vel. 11 dito, Randers til Trondlem Kiøbenhavn til Amsterstam de allereder. Calmar, Arendal til Kiøbenhavn. St. Petersborg, Rigatil dito. - Et ulle inde i retil Kiøbenhavn Flensborg a loger paa. Batavia til Kiøbenhavn denende. Den - Cagistiania i London Laurvig til Ostende og Guernsen og Ret. . Bergen til Dilbaringen til Bergen . . .- Amsterdam til Viberg i Finland og Hel under Hamborg til Stockholm Verdraur til Brest
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Onsdagen den 4de August om Morgenen Kleg, behagede det den ville og nøde Land efter er berit Aars besværlig Sng. dring i sit Alders og Aar at bortkalde vor elskte og værdig gader Andreas Haar Land Jnspecteur i Aarhuus Stift. Med Taalmodighed og rolig Hengivenhed til Forsynets Vene, bar han sin tunge Stiebne, og fuld af Tillid til Guds Naade, en Bistand for sine umundige og værgeløse Børne gik han over til et bedre Liv. Hand hans Familie tabte ved hans Bortgang, føles kune af dem, der kiendte hans ædle Fader bert Skriftlige Bevidnelser om vort Tad frabedes, da samme i Steden for at lindre, kuns vil saare en bekommet. Famine. Paa egne og Saskendes Vegne. N. Haar. Ore vores Fiskelige Fader, Kiøbmand Engelbr. Brinch i Aalborg, den 4de d. M. omskiftede Tiden med Evigheden. bekiendtgiøres Venner og Paarørende sørgeligst af hans efterladte Børn. Caatte September Termin nu nærmer sig og ingen Godtgiørelse eller Ersigtning i Følge den her i Aviserne ofte bekiendtøiette Kongelige allernaadigste Resolution for de ved Jlden den at til 3de Juni rat konsunderede eller bortkomne Panter, hvorpaa er skeet Laan paa Afsistentshuset. kan finde Sted længere end til førstkommende 11te September saa ville endver Vedkommende til benævnte Tid behageliggen indfinde sig de fire første Sognedage i enhver Uge fri Kl. 9 til 3 Slet, for at erholde den allernaadigst bevilgede Godtgiørelse. Søe=Qvæst og Afsistencehuus Directionen. den 14de August 1792. Wissing. Stidsted. W. Falckenhal. Brudegavekassen for alle Stænder.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
den den 3 Augus holdte Generalforsamling blev besluttet :At en Jnteressent maae blot sig efterat have kontridueret kun Aarsag at der maagaabnes Subskription til den 5te Afdeling, hos en Jnteressent bidrager naantlig kan. legerholdes i Brudgaad og Roli. - De ugentlige Bidrag. lere altsaa afra indtilægge, hvorimod nyde i Bindsgade. fra 28 indtil 4 Rdlr. Da en Jnteressent kan gaae ind sallet Afdelinger, kan altsaa nu erholdes i Vendegave. Ralen, og ere begge de igigskab Trældende Jnterenenter. bekommes følgeliggende. Udgivterne ere saa megen mere ubetydelige, da de sige ugentlig, men modtages ogsaa for en Maaned, et Kjerdshaar, Halvaar eller længere Tid af Gangen forud efter enhvers Behag, og ere de tilsammen lagt et større, end at en Jnteressent faaer mere end deholtilbage det han har contrioneret. Skulde det indtræng og en Jnteressent efter 10 Aars Forløb følen givt, lider han dog intet Tab, thesaaerholder han den Bendegave han har komtriqueret for alligevel udgaae Uldendes kunne bortoiste stillende Dogholderen deres Contingenter for en vis Tid af Gangen, eller ogsaa anvise ham et Stedder i Byen, hvor de kunne hæves Grundtagene, hvor Jndretningenner: mere erfaren, bekommes for gen og Undertegnede, hvor Jnteressenter alle Sognedage kan plive indserne. De, som allerede have Grundloven derommet Tillag frit Paa Direttionens Vegne. L. Reistrup, Østergade No.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
Almeennyttig Bekiendtgiørelse. daar enhver som læser dette erfarer det lade Budskab: Man søge stærkt at forbedre sine Omstændigheder hvor gode de end maatte være, hvorved alle Purige Omstændigbeder vinde, saa kunde hans Stædet for denne Sætning og saa lade sig sige: Man søge at forbedre alle øvriges Omstandigheder, hvorved hans pane vinde. Kun Hiertens Loger, det at hielpe at bidrage hertil og at see sig og andre lykkeligere.
Berlingske Tidende, 1797-08-14
J allerunderdanigst Følge Kongel, allernaadigst Bevilling af 9de Junii sidsteden, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, atter Borger og Kiøbmand Knud Christian Frydendahl at Vor KiøbrædOdense udi Vort Land Fyen, hans herom alle underdangiørte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillader at han, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Adresse Avis og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos Supplicantens Spigerfader, Bedemand Jørgen Friderich kun bost i bemeldte Odense, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for bemelte Knud Christian Frydendahl at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 9de Junii 1797. Under Vort Signet, (l. S.) Efter Hans Kongel. Majens, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Kiøbmand Knud Christian Frydendahl af Odense, Bevilling ved Proclama Aviserne at indkalde Bedemand Jørgen Friderid Lundhoffs Er ditorer. No. 1. Allerunderdanigst læst ved Odense Bortingsret Mandagen den 24de Juli 1819. protocoller tal. L. M. Bendz. J. Orten. No. 15. Allerunderdanigst læst inden Foende Landsting Onsdagen den 26de Julii 1791. H. Korlod. L. M. Bendz. J. Moling: og protocoller tal R. Rasmussen. indkaldes herved af mig, efter min Svigerfaders Begiering. sub pæna præclusi & perpetui silent, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring hos min reger aaber, Bedemand og forden Skrædermester Jørgen Friderich kun hoff i Odense, at melde sig hos mig med deres Fordringer inden forde meldte Tids Forlag, da enhver skal erholde sin retmæssige Fordring betalt; men efter hvilken Tid ingen Fordring mere antages. Odense den 27de Julii 1777. Knud Christian Frydendahl, sindmand Odense.