Berlingske Tidende, 1779-11-19
Almandere, den 21de August. de Serkander, som nu den, og endnust Jnden, sig snart Aftes mil en Emposit fradens Landsmende Lam, den Estemmag, er saan være Person, som den Sær, betrant Carmaat, nant span saaargang Maren lange Silde samme forlad, imod at meget en sine Da bruge. Paa denne Estmue, en tand Tie=Sag. menske al Sang, for herfra at frasamt deres Reyst over enten Saarst Lærrer Gersen, der da Omsen. tagne Dortid faaes vares Smmel den Efter: et Tans samt Narfalden i Lows de Saa eet St. Lillæg og saan 1 Solen kunde forstede Af M. - Ti Manssair Engnske Sild, Pammen, m. mangen fansamme og galamaataarns Lem, har ogsaa en Kagens Hansens sin Festemt. De hinesima Soldarmas Fostningsmandenlands Por man, maam Stamme fraareder 3de Dag 2 Pa Baad og 2 Pund Kild. Den Hanske Deier for l. Ademmen Aar Fostningen om Manguraa Ja siden kan, nanden anden kantraa Man : Lader en Samt Tom en Kartie Baands. Esen erDæmangsaa hans Daanede, faste Kiønt de dia, men den nede sin eftersom nostendant det br. Salommen Kaningsraad Dom Nanen i min Søe. na Knæen sammende ham hende, Dedækder mege Kæde. Haan, den 3de Dagender. I Stilling har en Derfra Aaret, kan ført: Kaag. Kige=Sige Kale hans ogsaa han hans 33. hans Franske, dens Amt Sllig. Den ligen stand. giørengaaende, paagram paa 2de Tinget sit Tarn. Fiint Mandshander Vider. Dan være i Kige Sine salt halvanna var Cramestaae tiende, have det stil lagt 12 smesnne Dele, saa maans Lønt der Lo gaaende. Pens, der sit Remie. Saa art, saa maa baade fortien at da at Fles aar gaar i Standen 2de Oman, saa at man legge Ramstemmet Vien. Daden ædlmens den men den 2de : min saadant Dag der Olsen. nes Efertamende Den Landen nen Damedelse mid at bænd. Nogle denne dre Milen nann De 2 m. nanssum saan den 23de Hænder. Paan ster. - fortine, kanden paalt og 5 Slags, en Ster Daase, omstolket Aars immerkander, en ning. De førsters om, et Daa 2de Lærrer skal gaae med en Deel af den Spanske Flode til Cadix, men Resten skal overvintre i Brest. Der er allerede gjort en særdeles Aftale imellem vores og det Spanske Hof, angaaende den Spanske Flodes vedvarende Forening med vores, de 16 Skibe under Don Cordova undtagen. - Vores Monark har, som man fornemmer, svart dem, som raadede til at udsætte Flodens Udløb og Landgangen paa den fiendtlige Grund til Foraaret: at fra Romernes Tider af indtil vore, vare alle Landgange skeedte om Høsten. London, den 2den November. Hverken ved Admiralitetet eller andensteds ere indkomne nærmere Efterretninger om vores Flode, end af 26de October, da samme var imellem Ouessant og Brest. Den gang var den combinerte Flode ey endnu i Søen, og følgelig er det Rygte ugrundet, at man havde seet begge Floderne sammen. - Det Nyeste fra Nye=Porck er den Efterretning, at Sir=Henry Clinton staaer i Begreb med at gaae tilbage til Engelland, som man siger, i sine egne Angelegenheder. Det er ogsaa vist, at hans Huus her i London i Burlington Street i største Hasoppudses og at man her siger, at han skal komme for Juul. Herved falde de Rygter bort paa eengang, som have villet lade ham afgaae snart til Carolina eller Georgien, snart igien til Vestindien eller andre Egne. - Med de Skibe, som ligge paa Themsen og er bestemte til Jamaika, afsendes 2000 Flinter, til de sidste paa Øen oprettede Tropper. - Først naar vores Hardyske Flode er kommen tilbage, skal en Escadre af gode og stærke Krigs=Skibe og Fregatter afgaae til Vestindien, paa den at de der værende, som behøve Reparation, kunde komme til bage; og denne Omstændighed giør det Rygte temmelig troe værdigt, at Admiral Rodney ey er bestemt til Vestindien, med til Gibraltar.