JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 19de November er Copiisterne Leuning og Lauritzen ved den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Statsrets Justitscontoir forundte Prædirat af surnumeraire Fuldmægtige. Den 27de, Copiist ved Archivcontoiret under fornævnte 6 Ret, F. C. Deichmann, ansat i samme Egenskab ved Justitscontoiret, 1 og Cand. Juris C. Luplau i hans Sted ved Archiscontoiret; Exam. Juris S. T. Karup til Copiist ved Underfogdens Contoir, og Exam. Juris P. Rohde ligeledes ved Bogholdercontoiret sammesteds ; Byeforged i Frederikssund, K. v. Hadeln, tillige til Birkedommer og Skriver ved Svanholm, Eegholm og Selsøe Birker, i de i Naade entledigede J. Brøndums og P. Fischers Sted. Den 28de, Auditeur ved det schlesvigske Jnf. Regim., L. C. Neckelmann, udnævnt til Byefoged i Randers, samt Herredsfoged og Skriver i Galthen og Houlberg Herre, der. Den 30te, Professor F. Høegh Guldberg, der nu fratræder sin Post som Lærer hos Hs. K. H. Kronprindsesse Caroline, tillagt Rang med No. 3 i 4de Classe, Personel Kapellan P. Sadolin udnævnt til Sognepræst for Strandbye, Biørnsholm og Malle Menigheder i Viborg Stift; Cand. Theol. A. Beye confirmeret til Personel Kapellan, for Stege Menighed paa Møen; Cand. Theol. K. Storm udnævnt til Sognepræst for Giellerup Menighed i Ribe Stift.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Under Finantscollegiet: Den 10de Novbr. er surnumerair Administrator ved Lottoet i Altona, H. Rasch, udnævnt til anden virkelig General=Administrator sammesteds. Den 24de, Coutrolleuren ved Annuitetscontoiret i Altona, Directeur Schumacher, udnævnt til Bogholder, Cortespondencechef Mestern til Conrolleur, og Assistens Stock til Reserve ved Hoved=Annuitetscontoiret i Altona. Under Oeconomie- og Commerce-Collegiet: Den 23de Novbr. er Kiøbmand A. W. Pauli i Lybek udnævnt til Consul der paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Under Rentekammeret: Den 22de November er Premierlieutenant og Landmaaler Frederich Wilhelm Fons udnævnt til at være Landinspecteur.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Under General-Toldkammeret. Den 28de November er Told- og Consumptions-Jnspecteur A. Dahl i Bogense forflyttet i lige Egenskab til Faaborg; Told- og Consumptions=Casserer i Kierteminde. F. Berk beskikket til Consumptions=Casserer i Slagelse, samt Livjæger, J. Drastrup i hans Sted til Told- og Consumptions=Casserer i Kierteminde; Sec. Lieut. F. S. Sandager beskikket til Told- og Consumptions-Casserer i Middelfart. under Directionen for Universitetet og de lærde Skolet: Den 6te Nevember er Adjunct ved den lærde Skole i Fridericia, L. Balsløv, i lige Egenskab forflyttet til Cathedralskolen i Nyekiøbing. Under samme Dato er Adjunct ved Cathedralskolen i Tronhiem, Translateur L. Borg, i Naade entlediget, og Sproglærer ved det militaire Jnstitue og ved Borgerskolen sammesteds, J. Mourty, i hans Sted beskikket til Adjunce. Den 30te November er Jnspecteur ved det Kongelige Bibliothets Læsesal, S. B. Hersleb, beskikket til Adjunct ved Kiøbenhavns Cathedralskole.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmelitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 27de November: 1) Da Vi ellernaadigst have resolveret, at Marine-Regimentet og Kiøbenhavns Infanterie-Regiment skulle, fra 1ste Januar 1811 af, sommensmeltes og formere et Regiment under Navn af Kiøbenhavns Infanterie-Regiment, bestaaende af 3 Batailloner, hver af 5 Compagnier, saa udnævne og ansætte Vi herved, fra bemeldte 1ste Januar af, efterbenævnte Officerer ved dette nye Regiment saaledes som følger: CheiGeneralmajor Grorg Ludvig Greve von der Schulenburg. Bataillons-Commandeurer: 1) Oberst S. J. v. Meyer for 1ste Bataillon, 2) Major F. C. d. Michelsen for 2den Bataillen, 3) Major E. v. Ewald for 3die Bataillon. Majorer: 1) Major C. F. v. Bierring ved 1ste Bataillon, 2) Major G. J. v. Michaelsen ved 2den Bataillon. 3) Major J. P. H. v. Harboe ved 3die Dataillon.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Compagniechefer: 1) Capt. J. C. v. Winckler for et Musketeercompagnie, 2) Capt. C. v. Onserud ligesaa, 3) Capt. J. v. Hammond ligesaa, 4) Capt. C. A. v. Mourier for Jægercompagniet, 5) Capt. F. C. v. Hegen for Grenadercompagniet, 6) Capt. H. v. Krieger, Ridder af Dannebrog, for et Musketeercompagnie, hvorved hans Extratillæg spares, 7) Capt. L. A. M. v. Lassen for et Musqvateercomp., hvorved hans Extratillægbortfalder, 8) Capt. A. L. v. Kirchheiner for et Musketeercompagnie. Stadscapitainer: 1) Capt. C. F. v. Kirchheiner, 2) Capt. F. C. K. v. Dorscheus, 3) Capt. C. D. A. v. Münnech, 4) Capt. H. J. v. Carlsen. 5. Capt. C. F. v. Træka, 6) Capt. F. v. Dorscheus med den ham reserverede Capt. Anciennetet, 7) Capt. S. S. v. Opitius med den ham reserverede Capt. Ancienneret.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Premier=Lieutenanter. 1) Pr. Lieut. H. N. v. Møller er reserveret Capitains Anciennetet, af 25de October 1810. 2) Pr. Lieut. A. v. Hardung, er reser arret Capitains Anciennetet af 25de October 1810, 3) Pr. Lieut. N. C.v. Høst. 4) Pr. Lieut. D. v. Normann, 5) Pr. Lieut. J. v. Goudorver, 6) Pr. Lieut. F. W. S. v. Haffer, Afseint ved Generalqvarteermesterstaden, 7) Pr. Lieut. A. M. v. Schanz, 8) Pr. Lieut. G. C. G. v. Hoffmann, 9) Pr. Lieut. S. F. v. Strambou, 10) Pr. Lieut. C. B. v. Helmich, 11) Pr. Lieut. H. H. v. Breck, 12, Pr. Lieut. F. J. C. v. Brandt, 13) Pr. Lieut. C. F. v. Stagemeier, 14) Pr. Lieut. J. F. v. Stockfleth, 15) Pr. Lieut. S. F. v. Jensen. Second-Lieutenanter paa den høiere Gage, 1) Sec. Lieut. J. G. C. v. Tuxen, 2) Stc. Lieut. C. P. v. Weilbye, 3) Sec. Lieut. Ph. v. Wridsberg, 4) Stc. Lieut S. F. v. Kindgreen, 5) Sec. Lieut. J. H. v. Rye, 6) Sec. Lieut. J. W. v. Harboe, 7) Sec. Lieut. H. J. S. v. Mangor, de øvrige 8 Nummere blive indtil videre vacante. Second-Lieutenanter paa den lavere Gage, 1) Str. Lieut. H. G. A. v. Rebling, 2) Sec. Lieut. B. v. Friis, 3) Sec. Lieut. J. F. v. Falck, 4) Sec. Lieut. J. C. v. Bræstrup, 5, Sec. Lieut. C. C. v. Gross, 6) Sec. Lieut. A. C. v. Brodersen, 7) Sec. Lieut. P. C. v. Muusfeldt, 8) Sec. Lieut. H. C. v. Knudsen, 9) Sec. Lieut. C. V. v. Rossing, 10) Sec. Lieut. J. F. C. v. Snensen. Alle indtil videre uden Anciennetet, og saaledes, at de 6 Førstnævnts føres i de reglementerede Nummere og de øvrige a la suite med Extragage. 2. Ved Mellemstaben ansættes: 1) Regimentsqvarteermester H. H. Giede, 2) Auditeur H. C. Hansen, 3) Regimentschirurg N. F. Brockdorff, 4 Megimentschirurg W Stebufs, indtil videre som 2den Regimentschirurg med extraordinair Gage 5) Underchi urg C. F. Simensen. 3. Pr. Lieut. C. C. v. Seidewitz meddeles Capitains Car cter med den ham reserverede Anciennetet og ansærres a la suite ved Regimentet med en extraordinair Stabscapitains Gage fra 1ste J nuar næste Aar af.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
4. Capt. C. F. W. v. Romanns afgaaer fra norske Livragt, annecterede Batailloner og ansættes a la suite ved Kiøbenhavns Jnf. Regt. fra næstkommende 1ste Januar af, med en extraordinair Gaae af 300 Rdlr. aarlig samt Qvarteerpenge og Feldttillæg som en Compagniechet saa længe Krigen varer, dog med den Betingelse, er at kunne avancere videre i dette Regiment. 5. Major F. D. C. v. Castonier, Capt. W. L. Baron v. Gersdorf, og constitueret Uderchirurg N. C. Willerop, som ad interim ere ansatte ved det nuværende Kiøbenhavns Jnf. Regt, skulle fra 1ste Januar 1811 af, afgaae fra Tienesten ved samme saaredes : Major v. Castonier, som staaer ved de vestindiske Tropper skal, indtil han ved samme igien kan tiltræde Tienesten eller paa anden Maade blive empløieret, nyde 30 Rdlr. maanedlig Tillæg af Vor Feldekasse til hans vestindiske Bege; Capitain Baron v. Gersdorff ansættes som Capitain a la suite af Armeen med sin havende Anciennetet og gives 300 Rdlr. aarlig i Vartpenge, constitueret Unde chirurg Wellerop skal ved forefaldende Leilighed placeres i lige Egenskab. 6. Fra bemeldte 1ste Januar 1811 af, meddele Vi Regiments 1. qvarteermester H. S. Lund Afskeed i Naade med Dension samt udnævne ham til Overkrigskommissair gratis med Tilladelse at bære den for Overkrigskommissairerne reglementerede Uniform med Feldttegnet. 7. Fra bemeldte 1ste Januar af ansættes Pr. Lieut. v. Hardung og Sec. Lieut. v. Wridsberg ved Grenadercompagniet samt Pr. Lieut. G. F. v. Jensen og Sec. Lieut. v. Mangor ved Jægercompagniet af det nye Kiøbenhavns Infanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Continuation af den Kongelige Priserets Domme i Kiøbenhavn; No. 294. J Sagen, Capitain=Lieutenant Uldahl, contra Skibs Capitain Gert Berend Ortses førende Skibet Fran Johanna (Paakiendt den 6te December 1810.) Kiendt for Rit: Det i nærværende Sag omhandlede af Skipper Gert Berend Orties førende Skib, Fran Johanne kaldet, tilligemed sammes Ladning, tilkiendes Capt. Lieutenant Uldahl og underhavte Commando som god Prise. Toldvæsenets Ret for den ikke erlagte Told forbeholdes. Rets Omkostningerne af Prisen at udrede. No. 295. J Sagen, Kaperfører Broders, contra Skibs=Capitain Rølf Herms Pott, Skibet de jonge Anna.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
(Paakiendt dito Dato.) Kiendt for Ret. Det her omhandlede, af Skibs-Capt. RolsHerms Port førte Skib, de jonge Anna kaldet, tilligemed sammes Ladning, tilkiendes herved Oppringeren Kaperfører Broders som god Prise. Retsomkostningerne af Prisen at udrede. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Bornholmske Priisretsdomme. No. 23. Den 22de October 1810. Kiendt for Ret: Det af Skipper Tønnes Bakker førte Skib, de gode Verwachting, og samt mes Ladning, tilkiendes Styrmand Arenzen paa Kaperfører Rønnes Vegne som god Prise. No. 24. Den 25de dito. Kiendt for Ret: Galeasen Carl Thomas, ført af Skpr. Joachim Kohn, tilkiendes Maanedslieutenant Marcher paa Fæstningen Christiansøes Vegne som god Prise. Toldvæsenets Ret til To den for de tvende Reiser, Skibet har gjort igennem Beltet uden at erlægge samme, forbeholdes. No. 25. Den 27de dito. Kiendt for Ret: Det af Skpr. Carl Ahlaren førte Skib, Adolph, med sammes Ladning, tilkiendes Kaperfører Mortensen som god Prise. No. 26. Den 1ste November. Kiendt for Ret: Det af Skpr. Abraham Kielberg førte Skib, Wilhelmine, og sammes Ladning, tilkiendes Kaperfører Boss som god Prise. No. 27. Den 8de dito. Kiendt for Ret: Det af Skor Johan Michael Bunger førte Skib Constantia med Ladning friekiendes, mod Erstatning af Opbringelsens og Sagens Omkostninger, samt Øresunds Told for Skibets nærværende Reise. No. 28. Den 10de dito. Kiendt for Ret: Det af Skpr. JanWelp førte Skib Fortuna, tilligemed sammes Ladning, tilkiendes Kaperfører Bidstrup som god Prise; dog at deraf udredes Øresunds Told for en foregaaende Reise. No. 29. Den 16de dito. Kiendt for Ret: Det af Skpr. Rosema førte Skib Avance med Ladning tilkiendes Fæstningen Christiensøe som god Prise; dog at deraf udredes Øresunds Told for Skibets Indgaaende i Østersøen. Nr. 30. Samme Daa kiendt for Ret. Det af Skpr. Geert Halt førte Skib die Frau Gesina tilkiendes Fæstningen Christiansøe som god Prise; dog at deraf udredes Øresunds Told for nærværende Reise. Rønne, den 21de Novbr. 1810. Barclay, Priserets=Secretair.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Priis Spørgsmaal. Sundheds-Collegiet har, siden Krigens Begyndelse, fastsat den ofentlige Medicinal-Tort efter de i Forerindringerne til Taxterne for 1809 og 1810, af Hs. Majestæt allernaadigst befalede Røgler, har, ved at følge disse Regler, troet saavel at forskaffe Publikum M. dicamenterne for den mueligst billige Priis, som og at sikkre Apothekerne en passende Fordeel til deres anstændige Udkomme og deres Offciners Vedligeholdelse. Men da desuagtet de stigende Priser turde var trykkende, især for de offentlige Stiftelser, for de militaire Læger og for de Uformuende i Samfundet, medens dog Apothekerne beklage sig at deres Fordeel ikke staaer i Forhold til deres nødvendige Udgivt: deres borgerlige Stilling; saa har Sundheds Collegiet troet det passen de, i Overeensstemmelse med Mediciaal Forordningen af 4de Decbr. 1672, dens 18de S., foruden de Oplysninger det selv har været istand til at forskaffe, tillige at opfordre enhver Saakyndig til, at meddeelt det hvilkesomhelst Underretninger og bemærkninger der maatte være overeensstemmende med nyenævnte Forordnings Aand. Sundheds-Collegiet udsætter derfor en Belønning af 200 Rdlr. dansk Courant for det grundigste Svar paa følgende Spørgsmaal: Kan der, især under Fædrenelandets nærværende Stilling, fastsærtes en Medicinal-Taxt, lige billig for det Offentlige og for Apotheter i Danmark, efter andre end de paa ovenanførte Steder bekiendtgjorte og hidtil fulgte Regler, og hvorledes bør i saa Fald Taxten for skelligen bestemmes eftersom Midlerne enten ere Indigena eller Exotica, technisk occonomiske eller Præparata og Composita Svaret indleveres, forfattet i det danske eller tydske Sprog, inden næste Aars October Maaneds Udgang, til det Kongelige Sundheds Collegium i Kiøbenhavn. Med Afhandlingen maae følge en forsegler Seddel, hvori findes anført Forfatterens Navn og Opholdsted, og deruden paa er forsynet med samme Motto, som bør findes paaskreven Afhandlingen. Sundheds Collegiet vil ogsaa med Erkiendtlighed modtage ethvert oplysende Vink fra Mænd, hvis Stilling er tillader dem at besvare Spørgsmaalet udførligen.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Kiøbenhavn, i det Kongelige Sundheds-Collegio, den 3die December 1810.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Copulerede. Kiøbenhavn, den 2den December : Hr. P. stor A. Falch og Malm, H. C. Lund. Den 7de: Hosekræmmer Hr. Thomas Christian Lassen, og Mad. Christiane Sophie Magdalena Berthelsen.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
AVERTISSEMENT. Commissionen maae herved anmode alle, saavel i som udenfor Læge standen, i Danmark og Norge, der i indeværende Aar have besatte sig med Vaccinationen, om at ville for dette Aar, saaledes som Forordningen angaaende Vaccinationen af 3die April d. A. i H. 2 foreskriver, meddele deres Erfaringer i denne Henseende, samt Underretning om enhver vaccineret Persons Navn, Alder, Boepæl og Sundheds=Tilstand, før, under, og efter Vaccinationen, med videre, som sædvanligen hver Aar er forlangt, og tillige Forklaringer om : hvormange af de Vaccinerede de have kunnet meddele de i Forordningens . 6 befalede Atteste om at have hældigen giennemgaaer Vaccinationen, og hvis Navne altsaa, efter nysnævnte §., ere blevne indførte i de af Over=Øvrighederne enhver, paa Forlangende, dertil meddeelt anthoriserede Bøger, hvilke Fortegnelsen, og Beretninger da, efter allerhøists meldte Forordnings forhen alle guerede §. 2, maatte ved dette Aars Udgang tilsendes den vedkommende, Stifts- eller Landphysicus, for siden fra ham at blive Commissioner tilstillede.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Kiøbenhavn, i den angaaende Vaccinationen allernaadigst anordnede Commission, den 27de November 1810. Callisen. Vintow. Viborg. Gundelach. De udtrukne Obligationer og forfaldne Renter, som i forestaaende 11te December Termin skulle udbetales af den gravelige Ahlefeldt Laurvigske Gields Afgiørelses Kasse, besörges udbetalte ved Lotto-Assistent Holm, boende paa Vestergade No. 8, hver Mandag, Torsdag og Løverdag om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 7, og begynder den 13de d. M. - I Fölge kongelig allernaadigst Resolution af 5te f. M. communiceret denne Administration fra det kongelige Rentekammer den 27de næstefter, skal den ved Forordningen af 4de Septbr. f. A. paabudne 2 pro Co. Afgivt erlægges af de paa Grevskabet Langeland og underliggende Godser hæftende planmæssige Forskrivninger, og af Administrationen indbetsles i den kongelige Kasse, imod Regres til Creditionerne, hvilket herved til Underretning for disse kundgjøres, samt at Administrationen i Overeensstemmelse med det kongelige Rentekammer Placat af 9de Decbr. 1809 indeholder ovenmeldte Afgivt i de for faldne Renter ved Afregning i forestaaende Termin, med den som have forberörte Forskrivninger i hænde.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Administrationen for den grevelige Ahlefeldt Lannigske GieldAfgjörelses Kasse den 4 Dec. 1810. Rosenvinge Kolderup. Monrad. Saavel de til forestaaende 11te December Termin forfaldne, som den fra de forrige Aaringers 11te December Terminer endnu uaffordrede Renter af Actierne i det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter, udbetales hver Segnedags Formiddag fra Kl. 10 til 2 Slet af Compagniets Casserer; dog kunne Eierne af transvorterede Actier der ei ved Compagniet inden den 13de f. M. ere anmeldte og antegnede i Bøgerne, ei erholde Udbytte af saadanne Actier, førende denne Antegnelse er skeet, hvormed igien begyndes den 2den Januar 1811. Hvilket herved til Jnterressenternes behagelige Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1810-12-10
Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brøndassurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 7de Decbr. 1810. Falbe. Hammerich. Haagen. Møller.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Paris, den 30te November. Dags Moniteuren indeholder følgende Nott over Engellændernes de Forhold i Portugal :
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Armeen i Portugal er ved dette Lands Erobring stødt paa Hindringer, beet have deres Aarsag i Tingenes egen Natur, og ere det nødvendige Resultat af en søvlig, dybt giennemtænkt Forsvarsplan, som blev ud sort med et Barbarie, der til Landenes og Mennskehereens Lykke er et bekiendt i vore europæiske Krige, Portugiserne elske ikke Engellænderne. Disse vide det. De havenimestret sig den portugisiske Armer ved at opfylde samme med engelske Officerer. De portugisiske Overofficerer ere ikkuns ansatte i Stæderne og og ved Militserne. I ethvert Regiment ere alle Bylgade Generaler, len eller to Overoffcerer, og et stort Antal af de andre Officerer, Engellænmere. En Deel af den høie Adel er fulgt med Prinds-Regenten til 6 Brasilien. En anden Deel af samme er i Frankrig. De faa som bleve tilbage ere fiernede fra Embederne. Denne Indretning har fremstraat levende Reclamationer. Der forefalde hyppige Stridigheder, mellem begge Nationers Officerer. Cindad Rodrigos, men især Almeldes, Jndtagelse, uden at noget blev foretaget til disse Fæstningers Undsætning, har meget opbragt den bortugisiske Nation. Regierings-Juntaen var utilfreds. Lord Welling sin dønte, at han ei havde Herredømme nok over dens Meninger; hu for blev det besluttet, at den engelske Gesandt i Lissabon skulde være Medlem af Regentskabet, og at ingen Regierings=Act maatte udføres, den at være ham meddeelt. Flere Decreter kom derpaa for Lyset, der kure Rodespierres Tid værdige. Ved et af disse blev det under Døds raf forbudet Portugiserne at tale om militaire Tildragelser, og for nalle hinanden andre Nyheder, end de der vare aftrykte i Lissabons Avis. et andet Decret blev det under Dødsstraf befalet Jndvaanerne at komme de Stæder og Byer, som Engellænderne forlode, og føre deres skevnetsmidler og Qvæg med sig; men derimod kaste i Vandet eller nevbrænde alt hvad de ikke kunde tage med sig ; at ødelægge Møllerne, afbrænde det endnu paa Marken staaende Korn, og helde Vinen i Rendegenene.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
J Antverpen skal en almindelig Told=Tribunal oprettes.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Den 3die December. Moniteuren indeholder de Noter, det ere blevne vexlede mellem Hr. Dumoustier, fransk Commissair, og den engelske Commissair Mackenzie i Marlair, for at oprette et Car tel til Krigsfangernes Udvexling. Følgende er Jndledningen til disse Actstykker:
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Siden Begyndelsen af nærværende Krig har Frankrig og Engelland, intet Cartel havt til Krigsfangernes Udvexling. Dett, som indtil den ne Time forhindrede Overeenskomsten om et for Menneskeheden saa vigtigt Anliggende, var Uenigheden angaaende følgende Puncter : Engelland vil ikkun betragte National-Engellænderne som Krigsfanger. Det vil ikke lade Tydskere, Spaniere, Portugisere og dets øvrige Allierede, der udgjorde en Deel af dets Armeer eller en Deel af de Armeer, der vare forenede med Engellænderne, blive deelagtige i i Udvexlingens Velgietninger. Den anden Tvistens=Punct er General Walmodens Capitulation da Hannover erobredes ; 17000 Mand overgave sig til Krigsfanger, i Engelland vil ikke erkiendt disse, endskiøndt kenstørste Deel af dem, tvertimod Capitulationen og Folkeretten, siden den Tid befinder sig i engelsk Tieneste. I hele 8 Aar have vidtløftige Discussioner fundet Sted over disse Spørgsmaal.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
J April 1810 kom en engelsk Commissair til Morløix. For at hæve hine hindringer, aabnedes Underhandlinger; de varede 3 Maaneder uden videre Følge.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Frankrig foreslog 2 Grundlæg : Det første var, at fornye hvad der var bleven afgjort 1780. EfterCarrellet fra 1780 vare begge Nationers Krigsfanger blevne udvexlede i Masse, og Differenzen bleven dækket ved en Penge=Sum Efterat denne Basis var afslaaet, foreslog Frankrig en Toraludverling af begge krigførende Massers Fanger, Mand for Mand, Rang for Rang. Folk, der have udgjort en Deel af samme Armee, Armeer, det have virket i Forening, og ved deres Operationer understøttet hinanden, maae indestaae for hinanden. I det Frankrig bragte denne anden BasiForslag, gik det endnu vigere. Det udvilligede i at udlevere alle spanske Krigsfanger som det endnu beholdt over det Antal Engellænderne kunde udløse, det er : det over od 20000 flere Fanger end man skulde udrere. Denne anden Basis alene blev discuteret i 8 Maaneder. Engestand, anstillede sig, som om det antog Grundlaget. Man troede at Advexlingen var tilenbragt ; men Engelland lagde sine sande Hensigter for Dagen i dets Udkast til Cartenet. Man saae, at det lagde en Snare, imedens der syntes at antage Udverlingens Grundsætning. Det vilde under dette foregivende drage de Fanger til sig, som det havde i Frankrig, imod et lige Antal fangne Franske, som befinde sig i Engelland; siden efter indlede Misforstaaelser, for at beholde de 20000 Franske, der endnu vare at udvexle, og lade de spanske Fanger, som det ikke gjør sig i noget af, blive tilbage i Frankrig. Bedrageriet var for grogt: Engelland antog Grundsætningen for en almindelig Udvexling, og forbeholdt sig i samme Øieblik et Middel, til ikkuns at lade en partiel Udvexling komme i Stand, saasnart det havde alle sine Fanger i London. Thi for de spanske Fangers Skyld vilde det vist ikke have holdt Overeenskomsten, og sendt den øvrige Deel af de franske Fanger til Frankrig. De engelske Underhandlere samtykte vel i Grundsætningen at udlevere Mand for Mand, Rang for Rang af begge Masser i det Hele, men ikke paa eengang. De have ogsaa strax taget Masken af, og afbrudt Underhandlingen, da man forelagde dem Betingelserne for et Cartel, som med Oprigtighed havde bragt Grundsætningerne til Udførelse, i det man nemlig i Propositionen fastsatte en Udvexling af 3000 Franske og franske Allierede mod 3000 Engellændere og engelske Allierede, i det Forhold hvori Fangerne i den hel Masse befinde sig, o: 3000 Franske mod 1000 Engellændere og 2000 Spaniere. Saaledes var Forholdet i Fangernes Masse. Hvad Walmodens Capitulation angaaer, da kunde man ligeledes ikke blive enige desangaaende. Engelland vilde kuns tilstaae 3000 Franske for de 17000 Hannoveranere. Frankrig havde af Forsonlighed nedsat sin Fordring til Trediedelen, nemlig 6000 Fransk ; endskiøndt det var beviist, at af de 17000 Hannoveranere havde 9000 tient eller tiene endnu i den engelske Armee.
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Hr. Meckenzie er den 6te November igien afreist fra Mortair. - J Gaar, paa Keiserens Kronnings Aarsdag, medtog Hs. Majestesiddende paa Tronen, omgivet af Prindserne Stordignitarierne, Ministrene, sit Huses Stor Officerer og Officerer - Senatet, som indførtes til denne Audients ved en Ceremoniemester og sammes Medhielper, og forestilledes af Hs. Durchl. Høihed, Prinds, Vice Store Valgherren. Raadets Præsident, Hs. Excellence Hr. Grev Garnier, overrakte Hs. Majestæt følgende Adresse, for i Senatets Navn af takke for den Meddelelse Høistsamme har behaget at giøre det i Anledning af Keiserindens Svangerskab. Sire!