Viborger Samler, 1779-08-23
Midler at forekomme Blodgangen, og hindre dens Udbredelse. Hogte sig for hastige Afvexlinger af Kuld og Varme; ikke udsætte sig Morgen= og Aftenluften, uden at være varmere klædt end om Dagen; ikke lægge sig paa den fugtige Jord, eller bære vaade Klæder, ikke drikke store kolde Drikke, naar man er ophidset af Bevægelse og Arbeide. Jkke kaste Klæderne ne af sig om Natten, men vedligeholde Uddampningen saavel Nat som Dag. Vogte sig for Uordentlighed i Mad og Drikke, og stærkt Arbeide, Spise lidet Kiødmad, Fedt, Smør, Ost og Eg, men desmeere Have=Vexter, og gode modne Frugter, Stikkelsbær, Ribs, Hinbær, Kirsebær, Blommer. Jkke være bange; drikke et Glas Viin til Maden, som og hielper til at overvinde Frygten. Brændeviin brugt til Maade, men fortyndet og gjort syrlig, som en Punsch f. c. et Qvintin renset Viinsteen til 1 Pæl Brændeviin og 3 Pæle Vand, er og tienlig for friske og arbeidende Folk i heedt Veir. Et halv Qvintin Chinabarks Pulver i Vand, Viin eller Brændeviin er en god Modgift paa denne Tiid at tage Morgen og Aften, eller naar man gaaer til Syge. Vogte sig for Omgang med de Syge, saa meget mueligt, og skille de Friske aldeles fra de Syge; Fornye Luften det meeste skee kan i urene, lave, fugtige og uluftede Vaaninger, som oftest ere fulde af raadne Uddunstninger ved ofte at aabne Vinduer og Dørre, dog uden at udsætte den Syge for Trækvind; flittig røge med Beeg, Tiere, Edike, Campher, Salpeter, eller lidt vaadt Krud, som man til Sikkerhed lægger i et beqvemt Kar. Jkke gaae til de Syge med en tom Mave, ei heller efter et fuldt Maaltid af haard Føde, som ikke er let at fordøie. Et glas Viin med Saften af en halv Sitron og Sukker er et forsøgt got Middel mod Besmittelse, og at tygge et Stykke Calmus=Rod, dyppet i Edike, eller et Stykke Campher for ofte at spytte. Man kan og tage af den i forrige No. anpriste Røver=Edike i Munden, og synke noget deraf med Spyttet, da og Næseborerne stoppes med lidt Lin skav. skav, dyppet i samme Edike. Jkke spise eller drikke hos de Syge, eller kysse dem. Reenlighed er i denne Sygdom af allerstørste Vigtighed; De Syge maa ofte skifte Linnet, som kan bestænkes med Edike. Ureenligheden maa ikke kastes paa Mødingen, eller paa det Sted, hvoraf de friske betiene sig, men i et dertil afsides gravet Hul, og hver Gang bedækkes med frisk paakastet Jord, og imidlertid i Huset vel tildækkes; den er det meest smitteende i denne Sygdom, dog er Sveden og Aanden, i sær de Doendes, ikke uden Smitte. De Syge ligge best paa Straaesække, hvoraf Halmen kan udtages og fornyes ofte, da den forrige brændes og Vaaret toes; efterdi Sengeklæderne og de fleeste Ting, som Uld og Fier, der ere af en løs og svamp agtig Beskaffenhed, holde Besmittelsen stærk i sig, og kan let igjen meddeele den. De Syge skulle, saa vidt mueligt, skilles fra hinanden, da Smitten bliver farligere baade for dem selv og andre, naar mange saadanne ligge i et snævert Rum. De Døde, saa snart mueligt, begraves, og midlertid sættes paa et kiølig og luftig Sted, og Gravene være noget dybere end sædvanlig. Vaagestuer burde aldeles i saadan Tiid afskaffes. De Dødes Klæder burde nøie renses, Linned, og Klæder, som kan toes, bør lægges først i koldt Vand eller i kold Sæbelund i nogle Timer, førende de lægges i varmt Vand. Halmen strax opbrændes paa et afsides Sted, hvor Vinden bærer bort Stole, Sengestæder og andre Ting skures, eller bedre renses med Rog af Træekul, bestroede med Spo vel, som indsluttes i 8 til 10 Timer, indtil Værelset er ganske og tilstrækkelig røget; da det er farligt at tørre. tørre eller lufte besmittede Klæder uden i Forveien at roge dem. Saasnart nogen føler Tegn til at være smittet, som heldst viser sig ved en kold Gysen, Væmmelse, Bugvrid, da er et Brækmiddel af 1/2 Qvintin Bræk rod i Vand, i Tide tagen, ofte i Stand til at hæve det Onde; det samme kan bruges, om endog Stoel gangen er meget blodig, ja den bliver endog langt hen i Sygdommen nødvendig, naar der ikke i Begyndelsen tilstrækkelig er afføret; dog er der Tilfælde som forbyde dets Brug, som Betændelse, Brok og deslige, hvilke gjør det umuelig at bestemme en Cuur Methode, som kan passe sig for alle Syge og til alle Tider i Sygdommen; da det, som en Tiid er til Gavn, kan en anden være til største Skade hos den samme Patent, end sige hos forskiellige, hvor deres Constitution, Levemaade, Alder, Kiøn o. s. v. nødvendig bør tages i Betragtning, om man ikke vil curere i Blinde, og lige saa tidt skade som gavne. Det er derfor kuns i Almindelighed betragtet at Brækmiddeler ere gavnlige, og i sær i Begyndelsen af Sygdommen, Mathed og Afmagt bor ikke hindre deres Brug, de give Styrke og Kraft ved at udføre den galdeagtige og raadnende skarpe Materie, som foraarsager Afmægtigheden; endog hos Børn er deres Brug sikker; men de maa da være passende efter deres Alder, et Gran hvert Qvarteer indtil det virker, forsat med nogle Gran Sukker, kan gives Børn paa 2 til 3 Aar; mindre kan gives det halve, og ældre maa have 2 Gran først og siden 1 hver Qvarteer. Man kan omtrent regne 1 Gran for hvert Aar indtil tive, dog er det sikkerst i de yngre Aar at deele den heele Portion i mindre, og tage deraf efter Haanden saa meget, som behøves, indtil det virker, da nogle taale meer end andre af samme Alder efter deres forskiellige Natur. Naar den første Brækning er forbie, drikkes hver Gang en Kop lunket Vand, eller Melkvalle for at befordre Opkastningen. Efter Brækmidler ere afførende Midler nødvendige, skiønt Almuen ikke kan begribe, at man i denne Sygdom kan eller bør bruge dem. Man maa holde ved dermed, saalænge man af Smerterne og Blod løbet mærker en skarp Materie i Tarmene. Linde og fyrlige ere bedre end stærke Purgantser, hvilke foroge Bugvriddet f. c. efter Doctor Himmermanns Methode, 4 Lod Byg kaages med 2 Lod Viinsteen=Krystaller i 5 Pæle Vand, til Bygget sprekker, da det fies af, og drikkes lunken, om Eftermiddagen og Natten efter Brækningen. Følgende Morgen tages 6 Lod Tamarinder kogt i et par Minuter med en Pæl varm Vand, og afsiet, eller i dets Sted 2 til 3 Lod Sedlitzer Salt, og om Natten Byg=Tisanen, som tilforn, 3die Dag igjen Tamarinderne, eller om Sygdommen er mindre, da først den 4de Dag, og 3die Dag alene Byg=Tisanen. Ofte gav han Bønderne, efter Brækmiddelet, den første Dags Eftermiddag 1 Qvintin suur Viinsteen=Salt med 1 Qvintin Rhabarbeer, samme Portion Morgen og Aften 2den Dag, og Morgen 3die Dag tilligemed Bygdrikken. Portionerne bleve og her efter Alderen. formindrede, saa at et Barn fik af Tamarinderne 4 Lod, og et lille Barn 2 Lod, saa fik de og mindre af Bygdrikken. Afførende Midler ere de sikkerste smertestillende Midler, og kan kommes til Hielp ved Thee af Kameel Hos meelblomster og Hørfrøe, Risengryn kogt i Vand, afsiet Havre= og Bygsuppe, og Mandel=Melk med Arabisk Gummi udi, alle lunkne. Stoeltvangen lindres med en Skeefuld Rhabarber=Draaber Morgen og Aften; og temmelig varme Klisterer med Arabisk Gummi, eller 2 Qvintin Terpentin, en Eggeblomme, en Pæl Melk og 2 Qvintin Theriak.