JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Da Birkedommer over Svanøe Birk i Syndfiords Fogderie og Bergens Stift, Hr. Jens Petersen, ved Døden er afgaaen, og hans Stervboe tagen under lovlig Behandling, saa ville Vedkommende, der udi bemelte Boe maatte have noget at fordre, inden 6 Uger fra Dato, behage at indkomme til mig, som p. t. SkifteForvalter, med deres lovlige Krav, da enhver efter Boens og Fordringernes Beskaffenhed skal nyde hvad Ret er. Nøstdahl i Syndfiord den 8de Octob. 1771. Rennord.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Det giøres hermed for alle og enhver bekiendt at Subscription paa det af (S. T.) Hr. EtatsRaad og Geheime-Archivarius Langebech forfattede Skrift, kaldet Script. Rer. Dan. Medii Ævi modtages alle Formiddager udi Contoiret paa Bispe-Gaarden, hvor Subscriptions Planen til behagelig Eftersyn kand bekommes. Sille, ganske klar Himmel hele Dagen. Ligesaa. Stille og klar, siden lidt Hav Gule. N., gandske klar Himmel. Ligesaa. Ligesaa. Ligesaa. Ligesaa. Næsten stille og klar. Ligeledes kand og paa bemelte Sted og Til af Liebhabere subscriberes paa en Beskrivelse over Jsland, hvilken udgaaer under Videnskabernes Sælskabs Opsyn og paa dets Bekostning; Prisen for de Prænumererende paa Exemplar Median, Papiir bliver 3 Rdlr. 2 Mark, og paa Real=Papiir 5 Rdlr. 22 Mark. Da Værket derimod siden ei kand bekommes under 4 Rdlr. paa Median, og 6 Rdlr. 22 Mark paa det store Papiir. Fra Syndhordlehus Kaabber-Værk bliver i disse Dage indbragt, og til Forhandling hos Hr. Borgermæster Forman oplagt, et Partie GahrKaabber af nogle Skippunds Vægt; hvilket herved til Liebhabernes behagelige Efterretning averteres, Onsdagen den 23de October, Eftermiddagen Klokken 5 Slæt, lader Sr. Joachim Heiberg, som Tilsynsmand udi afgangne Skipper Jørgen Hielms Stervbod, ved 3die offentlig Auction udi Herberget Altona bortsælge et Stervboet tilhørende Huus, paa Nordnæs ved Slie bierget beliggende. Sr. Joachim Heiberg, som beskikket Tilsynsmand udi afgangne Bager Peter Ritzerouws Stervbod, lader førstkommende 23de October, Eftermiddagen Klokken 5 Slæt, ved offentlig Auction opbyde og, om antageligt Bud skeer, bortsælge dette Stervboes Huus med tilhørende, Pertinentier, beliggende paa Øvregaden næst ved Sr. Albert Henrich Meyer, efter Conditioner, som paa Auctions=Stedet skal blive bekiendtgjort.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Tilsynsmanden i afgangne Madame Anna Margrethe Holtermans Stervboe, Sr. Joachim Heiberg, lader førstkommende 23de October, Eftermiddagen Klokken 5 Slæt, i Herberget Altona ved 3die Auction opbyde og, om antageligt Bud skeer, bortsælge ovenbemelte Stervboes øde Grund med paastaaende brandfrie Kieldere. Jeg Undertegnede, som Tilsynsmand udi Stervboet efter afg. Sr. Henrich Holbech, lader Torsdagen den 24de Octobr. førstkommende, Eftermiddagen Klokken 5 Slæt, udi Altona hos Mad. Fischer 3die Gang ved offentlig Auction opbyde og, om antageligt Bud skeer, bortsælge bemelte Stervboes tilhørende Vaanhuus med underliggende Grund, i Marken ved Manufakturhuset beliggende. Conditionerne bliver ved Auctionens Foretagelse bekiendtgjort. Bergen den 18de Oct. 1771. Job Dissingthun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Mandagen den 28de hujus, om Eftermiddagen Klokken 1 Slæt, bliver afg. Hr. Capitaine von Abercrons Effekter i Sr. Breders Huus paa Markeveien ved offentlig Auction bortsolgt. Bergen den 14de Octobr. 1771. J. S. A. Gesner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Da jeg Undertegnede, som her nu værende Skruemager, haver i Sinde at flytte her fra Byen, og forsøge min Lykke og mit Brød paa en anden Maade; saa er det jeg her vil have den Ære samme at bekiendtgiøre, at jeg er sindet at bortsælge mit eiende og iboende Huus med Grund, samt Værksted, som er indrettet til saadant Arbeide, saa og alt det separate Værktøi og Maskiner, som til samme Arbeide henhører, tilligemed en 40 a 50 Par Huse-Skruer med videre, dog saaledes, at altsammen bliver under eet Kiøbinsummeret og solgt, hvilket de Lysthavende vilde behage at tage i Øiesyn, og med mig om KiøJngebrigt Broch. bet akkordere. Til de respective Lysthavendes Efterretning. bekiendtgiøres, at fra min Presse er udkommen: Extract af Byens Generale-Mandtal over de Fattige og reent Uformuende til at betale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
den Kongelig allernaadigst paabudne Extra Skat, saa og over dem, der ere ansatte at betale halv Udreedning i samme, neml. 4 s. saaledes, som de der findes anførte for indeværende Aars Januarii Maaneds Begyndelse. Herpaa venter jeg, til Papirs og øvrige Bekostningers Erstatning, saa meget mere Afsættelse, da mit Øiemerke ved dette Arbeides Forre tagende har været, at de Herrer Kiøbmænd, Borgere og andre, der ved Repartition er paalignet at betale for disse sig angivne Fattige og Ufor formuende, kunde ved deres Navners offentlige Udgivelse, maaskee, kiende en og anden, der har angivet sig for det, de ikke ere, men tvert imod, i det ringeste for deres egne Personer, selv være i Stand at betale den Kongelig allernaadigst paabudne Extra-Skat, og, om samme saaledes skulle forholde sig, følgelig da blive det høitærede Borgerskab til Soulagement. Ovennævnte Extract er ellers 3 Ark stor i spalted Folio, og koster 8te Skilling Stykket. H. Dedechen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Hos Bogbinder Sr. H. H. Schmidt er at bekomme Friskrifterne: En reisende Russes Anekdoter over de Danskes Statsforfatning, Sæder og Skikke, a 10 sk.; dito Breve fra en Dansk til Forfatteren af en foregivende reisende Russes Anekdoter, a 8 s., tilligemed flere af Friskrifter, som kand faaes til Eftersyn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Ligesom og hos berørte Sr. Schmidt er at bekomme den Velærværdige og Høilærde Hr. Provst Christopher Geelmuydens opbyggelige og historiske Jubel-Tale af 1749, a Exemplaret 10 sk. indbunden. Piecen recommenderer sig. Hans Sviger-Søn, Velædle Hr. Severin Andre Heiberg, forrige adjungerede Politiemæster i Bergen, er Forlægger, hvis Commission er Sr. Schmidt leveret til Afhændelse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Ligesaa er at bekomme hos atter bemelte Sr. Schmidt af Hr. Mossins Huus=Postils 11te Deel, indbunden for 1 Rdlr.; saa og Undersøgning om Tal=Lotteriet, a 10 sk.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
For tørre eller vaade Svine-Børster kand (efter deres Bonite) faaes Betaling, fra 2 sk. og indtil 16 s. Skaalpundet, naar de leveres, hos Hans Tanch.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Hos Sr. Frederich Wesenberg ere Værelser, til Leie for en honet Familie, som kand strax tiltrædes. Til en duelig og skikkelig Skriver Karl, som søger Condition, gives herfra Anviisning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Af et vist Huus her i Byen er Tirsdags Formiddag i forrige Uge bleven bortstiaalen en blaa Klædes Regne-Kiole. Dersom nogen skulde antræffes med saadan Regnekiole, som til Falholdelse skulde anbydes, eller ellers paa anden Maade, kunde opdage Giernings Manden, vilde behage at anmelde det her paa Adresse-Contoiret, da samme kand vente sig derfor en skikkelig Recompence. Til den, som over den tydske Brygge har tabt en Pung med 13 Mark i, gives herfra Anviisning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Herfra gives Anviisning til den, som har funden en Overdeel af en Brændeviins Krane. Bergen; Den 23de Augusti er Hans Alm beskikked til Vagtmæster her i Byen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Viede: J Domkirke-Sogn 1 Par Døbte: J Domkirken Drenge 3, Pige 1, i Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Pige 1, J alt 7. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 7, Qvindfolk 4, (hvoriblandt Mad. Sophie, afgangne Christian Smiths Enke, gl. 60 Aar. og Mad. Elen Sophie von der Ohe, fød Ohnsorg, i 27de Aar); i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 5, i Nykirke-Sogn 1 Pige=Barn i Børnekopperne: J alt 19. Jndkomne Skippere: P. Møller, O. Olsen af Bergen fra Frankerige med Salt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Udgangne Skippere: H. Schneider af Bergen til Hamborg, J. August af Svendborg til Lybeck, J. F. de Pie af Frankrig til Strædet, R. S. Reimers af Bergen, C. Wyster af Rotterdam til Holland, alle med Fisk; J. H. Smidt af Sogndal, J. J. Møller af Bergen øster paa Norge, C. Larsen af Ærøeskiøbing, N. Kirkgaard af Mariager til Danmark med Sild.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Jndsendt. En Drøm, oversat af det Tydske. Jeg havde eftertænkt mange Ting af Vigtighed.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-21
Det var omtrent ved 3 Slæt om Morgenen, da det forekom mig at være i en stor Sal, hvor Raadet af Tarthago var samlet. En af de fornemste af denne anseelige Forsamlings Lemmer forestillede med stor Eftertryk og megen Veltalenhed Republikens nærværende Tilstand, da den nu havde indladt sig i en stor og svar Krig mod de Romere. Han foreslog mange Midler til at fortsætte den med Berømmelse, og mange til at fuldbyrde den uden Skam og Skade. De sidste Midler syntes mig endnu antageligere en de første. Jeg tvilede aldeles ikke paa, at RaadsHerrerne vilde beslutte noget alvorligt om den forebragte Sag. Men hvor forundred blev jeg ikke, da jeg hørte at een, i Stedet for at forebringe sin Meening om en saa vigtig Sag, tog Ordet, og holdte følgende Tale? Mine Herrer, Vi bør ikke tage os saanær Krigen med Romerne, at vi derover skulde glemme en langt vigtigere Sag. Om vi ville fortsette Krigen eller slutte Fred, derom kand vi raadslaae i næste Samling. Dette har alle rede henstaaet ubesluttet i 3 Aar, altsaa kand det ikke ankomme paa 14ten Dagen længer, eller kortere. Vi kand derfor let opsætte den Sag. Men anderledes er det med Taarnet, som vi har besluttet at bygge op igien. At opbygge det saa snart mueligt er, for at forekomme det ellers afflydende Onde, derom ere vi indbyrdes enige. Men hvorledes det skal see ud, derom har vi trende Raads=Dage allerede været uen ge. Nogle vil det skal blive rundt, andre vil have det firekantet, nogle faa, af en besynderlig Smag, troe det bør være trekantet. At denne daarlige Smag kun finder faa Elskere, og at Raadets Meeninger kun ere deelte angaaende den runde og angaaende den firekantede Figur, det maa tilskrives den anseelige Forsamlings Viisdom. Vi maa altsaa i Dag giøre Beslutning. Jmidlertid, saa længe Taarnet ikke er opbygget igien, veed vi ikke hvor vi skal hensætte vores Uhrværk, og hvad følger deraf, At vi kommer for seent af Raadhuset; at vi finde vore Koner ilde tilfreds, og disse ere da mesten deels fortrædelige Skabninger; at de med Ud taalmodighed vente paa Middags Maaltidet, at de over Bordet giøre sure Ansigter, og klag over, at Stegen er for mør, og vor Ragout forbrændt. Paa dette Onde følger meget andet. Ægte-Kiærlighed og Venskab formindskes ved disse Klager og ved de daglige Stridigheder, deraf følger strax Koldsindighed, deraf Tvistigheder, derpaa skiller man sig fra hinanden, og Republiken lider stor Formindskelse paa Undersaatter, hvilket da giør Handelen stor Skade. (Fortsættelsen følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
No. 43. Sydende Aargang Aar 1771. nedretninger fra J Steder. dre, i Bergen Norge. Mandagen, den 28de Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Mandagen, den 28de Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Jndsendt. PRO-MEMORIA For nogle Uger siden hörte jeg troeværdig berette om et da udkommen höikongeligt Rescript, hvorved skal være sat en Regel for Inquarteringen og Byeskattens Ligning her i Byen. Jeg blev ret begierlig efter at see höist bemeldte, som mig dog syntes rörte det Almindelige saa meget, at man maatte önske det paa een eller anden Maade offentligen bekiendtgjort. Men hverken har jeg funden noget den om i Adresse-Efterretningerne, ei heller han jeg, uagted al anvendt Umage, kundet faae det at see og læse. Jeg har ved denne Leilighed gjort det samme Ønske, som De, min Herre! i Deres Brev af 31te Augusti næstleden, inddragen i dette Aars bergenske Adresse-Efterretningers No. 35 om skrevne Anordningers Bekiendtgjørelse ved Trykken m.v. Blev det Ønske opfyldt, sagde jeg ved mig selv, kunde dog jeg og flere ved Aarets Udgang vente at see dette höikongelige Reskript. Men hvor eenig jeg end er med Dem i det fornævnte Ønske, saa skilles jeg dog fra Dem i andre Deres i dette Brev yttrede Tanker. Det lader, som De anseer Bergens Byes Kasses Tilstand for bedre, end den udraabes for. Men forlad mig, at jeg ei kand andet end heri sige Dem, imod, naar jeg skal tale om, ikke hvad den burde være, men hvad der virkelig er, naar jeg skal dømme fra Fölgerne til Grunden. En formuende publik Kasse lader vel ei dens Betiente stedse bie over Tiden efter deres Lön, de, som skal have Lönnen hver Maaned, faae den ei hver tredie, dem, som skal Klædes af saadan Kasse, i Klæder mere ligne Staadere, end offentlige Tienere. Hvorvidt dette er passeligt hos os, maatte det behage Dem, min Herre, af Erfarenhed selv at udfinde. At een eller anden Udgivt giøres uden al Ophold, det kand have adskillige Aarsager, og vil vel ei komme her i Betragtning. Om dette og mere hidhenhørende giver jeg mig maaskee en anden Gang den Ære at aabne Dem mineringe Tanker. Bergen den 14de Octobris 1771. ALETHOHENS Til HR. PRIIOBERGS De militaire Skifteforvaltere udi Stervboet efter den den 6te hujus ved Døden afgangne Hr. Capitaine Carl Frederich von Abercron ved det delmenhorstiske Regiment, lader herved 3de Gange efter hverandre indkalde alle de, som formener sig at have nogen grundet Ret eller Fordring udi bemelte Stervbod, samme maatte reise sig et capite hæreditatis vel alig quacunque causa ligesom og dem, der kunde befinde sig at være noget til Stervboet skyldig, at de inden den i Loven foreskrevne Tid hos os indfinder sig, enten i Person, eller ved tilstrækkelig fuldmægtiget, deres Prætentioner forebringer og legitimerer, og betaler deres Gield. Hvorefter de ved Skiftets Slutning kand vente hvad Loven efter død Mand æsker. Bergen den 14de October 1771. Walterstorff. Todal. Gesner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Hr. Raadstueskriver Geelmuyden, som nu selv igien administrerer sit Æmbede, bekiendtgiør, At Contoiret er i hans egen og forhen beboede Vaaning neden for Stiftamtmandens, hvilket tiener til Efterretning, og hvortil enhver af Vedkommende ombedes for Eftertiden behageligst at ville adressere sig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Det giøres hermed for alle og enhver bekiendt, at Subscription paa det af (S. T.) Hr. EtatsRaad og Geheime-Archivarius Langebech forfattede Skrift, kaldet Script. Rer. Dan. Medii Ævi modtages alle Formiddager udi Contoiret paa Bispe-Gaarden, hvor Subscriptions Planen til behagelig Eftersyn kand bekommes. Ligeledes kand og paa bemelte Sted og Tid af Liebhabere subscriberes paa en Beskrivelse over Jsland, hvilken udgaaer under Videnskabernes Sælskabs Opsyn og paa dets Bekostning; Prisen for de Prænumererende paa Exemplar Median Papiir bliver 3 Rdlr. 2 Mark, og paa Real=Papiir 5 Rdlr. 2 Mark. Da Værket derimod siden ei kand bekommes under 4 Rdlr. paa Median og 6 Rdlr. 2 Mark paa det store Papiir.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Hos Hr. Peder Doth, Lærer ved Kors kirkens Skole, er nogle faa Exemplarier til Fals af Joh. Olavn Syntagma hist. ecclesiast. de Bartismo sociisqve sacris ritibus, a 1 Rdlr.; Saa kand og paa samme Sted subscriberes paa et andet Skrift af bemelte lærde Forfatter, kaldet: Diatribe hist. ecclesiast. de cognatione spirituali, hvilket med første bliver færdig fra Pressen i Kiøbenhavn, og til Foraaret bliver her opsendt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Da jeg Undertegnede, som her nu værende kruemager, haver i Sinde at flytte her fo Byen, og forsøge min Lykke og mit Brød paa at anden Maade; saa er det jeg her vil have da Ære samme at bekiendtgiøre, at jeg er sindet bortsælge mit eiende og iboende Huus med Grund samt Værksted, som er indrettet til saadant Arbeide, saa og alt det separate Værktøi og Meskiner, som til samme Arbeide henhører, tilligemed en 40 a 50 Par Huse Skruer med videre dog saaledes, at altsammen bliver under eet Kiøinsummeret og solgt, hvilket de Lysthavende vilde behage at tage i Øiesyn, og med mig om Kiøbet akkordere. Jngebrigt Broch.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Hos Gartner Liliendahl paa Markeveien er at bekomme gode udenlandske Frugt-Træer af diverse Sorter for billig Priis, ligeledes gode syn gende Kanarifugle.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Hos Mæster Maler Sr. Ansind Lindapaa Nykirke-Almindingen er at bekomme af bedste Sort Skiegge-Sæbe for 8 Skilling Skaale=Pundet i Bismer Pund og Vaage Viis, og 9 Skil for enkle Skaale Pund, samt 5 Skill. Marken, For tørre eller vaade Svine-Børster kan (efter deres Bomte) faaes Betaling, fra 2 sk. og indtil 16 s. Skaalpundet, naar de levere, hos Hans Tanch.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Dersom nogen haver Lyst at kiøbe Sukker Husets Brændeviins-Brænderie med dets Jnventarium, eller om nogen vilde leie samme, kan de adressere sig til Sr. Ole Thuesen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Fra bemelte Sr. Thuesen er bortkommet en ny guul Regnehat med hans fulde Navn i Hvem som samme maatte have, vilde behage at lade ham det vide.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Natten til næstleden Søndag er fra en Jægved Ny Almindingen bortkommen en rundagtig Bomme, i hvis Laag skaaren T. D. S., hvor var adskillige Breve til Hr. Provsten Lund og flere, samt adskilligt andet. Opdageren, som her ville melde sig, loves herfor en passelig Belønning Af et vist Huus her i Byen er i forrige Ug bleven bortstiaalen en rød napped Baies Mand folkes Trøie, et grønt Bales Skiørt og et stribet de Fransktøies Forklæde. Kand nogen aabenbar Giernings Manden, og det her at anmelde, loves en skikkelig Douceur.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Da der i Gaar Morges i Sr. Lars Holte Nicolaisens Søegaard i en Baad er funden 3de sammenbundne Søebod Nøgler; Saa kand Eieren faae samme igien paa Adresse Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Til en duelig og skikkelig Skriver-Karl, som søger Condition, gives herfra Anviisning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Dødsfald: Sorenskriveren i Nordhordlehn Hr. Henrich. Garmann, død paa Mielde-Gaard den 13de Octobr. 1771, gammel 26 Aar, 9 Maaneder, 8 Dage.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Viede ingen. Døbte: J Domkirke-Sogn Dreng 1, Piger 2, i Korskirke-Sogn Dreng, 1, Pige 1, i Nykirke-Sogn Drenge 2. J alt 7. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 6, i Korskirke Sogn Mandfolk 5, Qvindfolk 3, (hvoriblandt Over-Formynder Sr. Rudolph Grips Hustrue, Mad. Catharina Johanna Klehn, gammel 39. Aar i Nykirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 2 J alt 22.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Jndkomne Skippere: A. Wythe af Skotland, fra St. Lucas, H. S. Vogelmann af Frisland, fra Frankrige, D. Schmidt af Bergen, fra St. Ubes med Salt; J. Ahmann af Glevle i Sverrige, fra Hull i Engelland, D. Hespe af Bergen, fra Dordrecht, C. Svane af Bergen, fra London med Baglast; S. Witheim af Altona, fra Archangel med Rug. Dette er indsendt. Mig forekom i en Drøm, at en Kunstner, af Vulcani Brødre var blevet Jndkasserer for en vis Skat, hvilken, som jeg syntes, mødte mig. Samme Kunstner forekom mig og at være gandske halt. Uvidende om, hvad hans Navn var, kaldte jeg ham Hr. Asmodens eller Halte Fanden, i det jeg hilsede ham, som blev gandske naadig optaget, siden jeg just træffede det. Neppe havde jeg seet mig om, førend jeg i det samme paa Hr. Asmode Hoved bliver var en Fløistang, hvorpaa stod en Veirhane, som var tienlig for alle Abekatter. Denne Fløistang var vel behændignedskruet i hans Hoved, dog alligevel var den kommet noget for dybt ned, saa at Hiernen desformedelst havde taget Skade, hvilket foraarsagede, at Hr. Asmodens var ubeqvem til at betiene sit ham paalagde Æmbede, i Mangel af Forstand; Jkke desmindre var han dog, efter sin Formeening, een af de klogeste. Denne hans vigtige hovedløse Bestilling syntes ham at være saa besværlig, at han gjerne ønskede at faae sin Demission, allerhelst siden han ikke kand fordrage Chikaner. Jeg, ret ligesom rørt over denne Begivenhed, vilde strax antegne sligt Syn og Hændelse; men, i det jeg vilde tage min Pen, see, da vognede jeg. Slutning af Oversættelsen, afbrudt i No. 42. Denne Raads-Herrens Tale fandt et almindeligt bifald. Forgieves vilde to eller tre Personer, at man maatte beslutte noget om Krig eller Fred. Man hørte dem ikke. Og man begyndte med stor Munterhed at raadslaae om hvad Figur man vilde give Taarnet. Alle gamle RaadsHerrer vilde at Taarnet skulde være rundt, siden de meget ønskede: at have det bygget efter de gamle Tiders Smag. De paastod, at alle Taarne, som vare opførte efter Staden Carthagos Opbyggelse, havde værer runde. De sagde, at nye Forandringer var altid meget farlige i en Stat hvor Folket derforuden er altformeget tilbøyelig til Forandring. De unge Raads Herrer indvendte derimod, at Carthago var bleven uendelig større siden dens Anlæggelse, og at det altsaa var latterligt, om man altid vilde bygge runde Taarn, fordi det Taarn, hvor i Dide havde sat sit Nat Bord, og var rundt. Af selvsamme Aarsag maatte man da giøre alle de carthaginensiske Fruentimmers Skoe=Hæle halvanden Tomme lavere og deres Huer en halv Fod høiere, siden man fandt i Præsternes gamle Registere, at Sichæi Gemahlinde bar lave Skoe og høie Huer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1771-10-28
Da jeg var meget begierlig efter at see Enden paa denne vigtige Strid, begyndte en af de gamle Raads Herrer at tale, og sagde til en ung Raads-Herre, hvilken stedse skreg, at han aldrig vilde forlade den firekantede Figur: Vil J da ikke meere agte de gamle Skikke, saa bliv i det ringeste ikke en Forræder imod Eders Fæderne-Land, i det J vil indføre en skammelig Lighed med Romernes, vore Dads-Fienders, Skikke. Betænk at den firekantede Figur har altid været i Brug i Rom. J hele Gallien, Jberien og Lusitanien veed man ingen anden Forskiel imellem de romerske og carthaginensiske Oste, end at de første ere firekantede, men de andre altid runde Denne Tale gjorde et sterkt Jndtryk hos det gandske Raad, og Hadet til Romerne bevægede alle Raads-Herrerne til at blive enige om at opføre Taarnet efter samme Bygnings Maade, efter hvilken deres Oste vare gjorte. Det blev altsaa besluttet at giøre Taarnet rundt. Jeg vaagnede op i samme Øieblik, og optegnede strax denne besyn, derlige Drøm.