Viborger Samler, 1847-04-26
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. Det er, skrives fra New=York under 31te Marts, den mexicanske Journal Tampico Sentinell, der meddeler St. Anna's Depesche til Krigsministeren. Han erklærer, at kun Mangel paa Levnetsmidler har tvunget ham til, efter to Dages Kamp, at trække sig tilbage til Agua Nueva, og at det var hans faste Beslutning at angribe paa ny, saasnart han havde forsynet sig med Provision. - Kampen var uafgjørende; mange Krigere fandt Døden, uden at et Resultat erholdtes; hvilket ogsaa sees deraf, at da Taylor – ifølge nordamericanske Beretninger - tilstillede St. Anna Opfordring om Overgivelse, erholdt han til Svar, at Taylor skulde overgive sig til St. Anna. Taylors Replik: "Gen. Taylor overgiver sig aldrig", erklæres vel af Americanerne for et Svar, der ingensinde vil gaae i Forglemmelse; men af denne Parlementeren frem og tilbage skjønnes ikke rettere, end at der paa ingen Maade kan være Tale om Mexicanernes Nederlag. – Krigskyndige paastaae, at det har været St. Anna's Plan med sit Hovedcorps, hvis Styrke anslaaes til 15,000 Md., at fordrive Gen. Taylor fra den af ham indtagne stærke Stilling ved Saltillo og Monterey, medens tvende betascherede Corps under de mexicanske Generaler Minon og Urrea skulle afskjære Taylor Forbindelsen med Rio Grande. Sidstnævnte Plan er tildeels udført, da store Transporter af Levnetsmidler og Munition, bestemte fra Camargo til Monteren, ere faldne i Mexicanernes Hænder og Taylors Depescher opsnappede. Taylors Stilling blev saameget mere critisk, som den Deel af Tropperne, paa hvilke han meest kunde stole, var brudt op for at støde til Gen. Scott, og han saaledes atter efter nordamericanske Beretninger – kun havde under sin Commando 5000 Frivillige. At disse imidlertid vare fuldkommen tilstrækkelige til at erstatte de regulaire afmarscherede Tropper, derom vidner deres mandige Modstand og deres Seier over de mexicanske Tropper. Disses Angreb begyndte den 22de Febr. med forskjellige Manoeuvres, der havde til Hensigt at omgaae Taylors Flanke; Dagen forløb under lette Skærmydsler og en heftig Kanonade. Først den 23de, om Morgenen, begyndte det egentlige Slag, der vedvarede indtil Kl. 4 om Eftermiddagen. Baade Mexicanerne og Americanerne fegtede med Tapperhed, og saavel Taylor som St. Anna vare stedse midt i Kampen; en Hest blev skudt under Taylor, en Kugle gjennemborede St. Anna's Kappe. Americanerne angive deres Tab til 700 Md. Døde og Saarede, hvoriblandt 65 Officierer. Jblandt de 4 faldne nordamericanske Regimentschefer er ogsaa en Søn af den berømte Statsmand Clay. St. Anna trak sig efter Slaget tilbage til det 10 engl. Mile fra Valpladsen liggende Aguanueva, som Fanger i Americanernes Hænder omtales Generaladjutanten ved den mexicanske Hær og mange Officierer og Soldater. Gen. Taylor stod paa Valpladsen den 24de og 25de, og indtil den 7de Marts var han, ifølge nordamericanske Efterretninger, ikke bleven videre foruroliget; han havde imidlertid trukket til sig sin Reserve og alt Artilleriet fra Monterey. St. Anna var ligeledes bleven forstærket ved sine Reserver under General Vasquez, og sandsynligviis vil Mangel paa Levnetsmidler og hyppige Desertioner hindre ham i at foretage et nyt Angreb, J selve Staden Mexico skal Geistligheden have foranlediget en ny Revolution, og Præsidenten Gomez Farias, fra hvem Forslaget om Salget af Kirkegodserne er udgaaet, skal være fortrængt af General Salas Storbritannien og Jrland. London, den 20de April. Efter de nyeste Efterretninger fra Jrland tiltage Sygdommene og Hungersnøden endnu; Udvandringerne tiltage ligeledes.