Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-09-26
Politiske Efterretninger. Frankerig. Et Oppositionsblad melder fra Paris under 13de September: "Legitimisternes Cabaler blive alt mere og meere truende, og Regjeringen, som for længere Tid siden bekjendtgjorte, at Vender var nær ved at blide fuldkommen pacificeret, seer sig igjen nødsaget til at henvende sin Opmærksomhed paa denne Gjenstand; i Gaar blev af Politiechefen, Hr. Carlier, gjort Huusundersøgelse hos Hertuginden af Berrys Banqueur, Hr. Jange, uden at det dog ledede til noget Resultat. Lignende Undersøgelser bleve ogsaa foretagne hos flere Legitimister, hvoraf det Rygte opstod paa Børsen, at Hertuginden havde ladet sig see i Hovedstaden, og Politiet var paa Spor efter hende; Andre fortælle: at hun er arresteret i Vendee. J Bourbon-Vender skal en alvorlig Recontre have fundet Sted mellem et militair Detaschement og en stærk carlistisk Bande, hvilken Sidste skal være bleven bugget ned, paa 2 af dens Anførere nær, som man tog til Fange. En bekjendt carlistisk Chef, Guillemot, er, forklædt i Fruentimmerklæder, flygtet fra Fængslet i Rennes, og man er meget misfornøiet med den Lunkenhed, Auboriteterne have viist for hans Bevarelse. Overalt skal det være paafaldende, med hvilken Skaansel man gaaer tilværks mod det carlistiske Partie, medens Regjeringen derimod gaaer overordentlig strængt tilværks mod det republicanske Partie." - En Baron Salg Bordes er for Assiceretten i Paris stillet under Anklage, for i det afvigte Aar skriftlig at have truet Kongen med et Angreb paa hans Person, hvis han ikke udbetalte ham 300,000 Franks; og han skal i Breve til Hs. Majestæt have talt om en skrækkelig Broschire, han havde i Sinde at publicere, hvor man, med den de Franske egne dumdristige Løgnagtighed, ville paabyrde Kongen den beskyldning: at have været deelagtig i Hertugen af Berrys Mord. - En anden Retssag opvækker i denne Tid megen Sensation: Et gift Fruentimmer, Jeanne Corget, 27 Aar gammel, havde, 10 Dage efter hendes Giftermaal, om Morgenen Kl. 4 forladt hendes Bopæl, underForegivende af at ville besøge sine Slægtninge, og begav sig først til sin Søsters Huus, hvor hun fandt et af hendes Børn allene, hvilket hun dræbte med en Kniv, hun havde taget med, og flygtede, da Bedstemoderen ilede til ved Skriget. Derpaa begav hun sig til hendes Moder, som boede noget derfra, saarede hende med sin Kniv og dræbte hende derpaa aldeles med en Hakke, som fandtes der. Efter fuldbragt Gierning sønderslog og sønderrev ti hun Alt, hvad hun der fandt af Huusgeraad, og i Særdeleshed Bønnebøgerne og hendes Søsters Klæder; derpaa begav hun sig til en Naboerske af hendes Moder, som hun saarede saaledes, at hun døde nogle Dage efter; derfra lede hun til en anden Naboerske, som befandt sig hos sit Raarige Barn, vidste at narre hende bort derfra, myrdede derpaa Barnet og kæmpede med den tilbagevendende Moder, som hun ogsaa un søgte at dræbe, men maatte flygte, og drog sig tilbage til Kielderen af hendes myrdede Moders Huus. Her blev hun arresteret, efter at hun havde ladet al Vinen, i Fadene løbe ud. Hendes Sundhedstilstand, blev strax undersøgt, men man fandt ingen Symptomer paa Vanvittighed, og hendes Svar vare tydelige og klare, og hun tilstod: at hu var gaaet ud for at dræbe sin Moder, der altid havde foretrukket hendes Søster for hende, og havde stedse pinet og plaget hende, hvorfor hun ogsaa bestandig havde været tungsindig. J Fængslet havde hun gnavet med Tænderne alt Kjødet af Benet paa den høire Tommelsinger. For Assiseretten bekjendte hun Alt, uden at tilføie noget til hendes Undskyld ning. Lægerne erklærede: at hun var angre den af Monomanie eller en Slags Myrde Galskab. Hun blev dømt skyldig i Mord, men med Anmodning: at Dommen, paa Grund af Omstændighederne, maatte formildes, hvorfor hun blev dømt til 10 Aars Tvangsarbeide; da hun hørte, at hun ikke var dømt til Døden, yttrede hun tydelig Tilfredshed - men af Skam eller Anger faaes intet Spor.