JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Sirsdagen den 25de September førstkommende, om Middagen, bliver ved offentlig Auction paa Børsen bortsolgt: 1) en af Anders Lauritzen Knudsen til afgangne islandsk Kiøbmand Westy Petræus under 4de Juni 1816 for 5000 Rbdlr. Sedler udstædt Obligation med Panteret i Alt hvad Debitor eie, og in specie den ham tilhørende 3 Ottings Eiendomsgaard, der er beliggende under Haderslevhuus Amt i Reisbye i Hvidding Herred. a) en af Borger og Handelsmand Jens Knudsen til fornævnte Kiøbmand Westy Petræus under 30te Mai 1816 for 5000 Rbd. Sedler udstædt Obligation med første Prioritets Panteret i Debitors eiende Gaard No. 171 og 172 i Ribe Byes Skolegade med tilliggende Jorder paa Sønderports Mersk No. 3 og 15 af de store og No. 1 og 5 af de smaae Lodder. Obligationerne der begge efter Opsigelse ere forfaldne til Betaling, samt Auctionsconditionerne, ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne No. 102. følge Skifterettens Begiæring, bliver afholdt Auction over den Kiøbmand J. M. H. Prips Falliboe tilhørende Gaard No. 186, med Tilliggende, paa Brødregade her i Byen.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Mandagen den 3de October, 22de dito og 5te November. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod den 3 vil blive afholdt i selve Gaarden. Saasnart 3die Auction over Gaarden tilendebragt, begynder Auctionen over Boets Løsøre, over hvilke en s. ciel Bekiendtgiørelse nærmere vil blive indrykket i de offentlige Blade. Denne Bekiendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 17de August 1832. Neckelmann.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
proclama. alle og Enhver, der maatte have noget at kræve i Stervboet efter afdø A Aftægtsmand Jens Nielsen af Store Karlebye, og nu ligeledes i døde Hustrue Jngeborg Jensdatter, indkaldes herved, med 12 Uge Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre de res Fordringer. Ligeledes indkaldes bemeldte Afdødes efterladte Arvinger, med Aar Dags Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret, i hvilke Henseende bemærkes, at Jens Nielsens Arvinger ved den afholdte Registeringsforretning, ere opgivne at være : 1) en Broder, Jndsidder Lars Nielsen, der skal boe i Nærheden er Urløse Kroe, eller dennes Arvinger, og 2) en Broder, Aftægtsmand Anders Nielsen, der skal opholde sig i Nærheden af Frederiksværk, eller hans Arvinger. Leire Herreds=Contoir i Roeskilde, den 14de August 1832. Leining, const.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Alle de, som maatte have Noget at fordre i følgende Stervboer, 1) efter Jndsidder Ole Christensen af Siersløv under StorehedinSogn, 2) efter Else Nielsdatter, Enke efter tidligere afgangne Huusman Hans Hansen af Wiverup Stræde i Dalbye Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Stevns og Faxøe Herreders=Contoir i Storehedinge, den 17de Aug Bluhme. Fredi= og Debitorerne i Stervboerne efter følgende under Kronborg D. Varict bortdøde Personer, nemlig : 1) Ungkarl Christen Nielsen af Roland i Asminderød Sogn, 2) Anders Olsens Enke, Kirsten Pedersdatter af Stetten i samme Sogn, 3) Svend Jensens Enke Else Olsdatter af Hornbek i Tikiøb Sog4) Ungkarl Ole Jensen af Welbye Bye og Sogn, 5) Huusmand og Smed Anders Pedersen og Kone Maren Jensdatte af Bannebierg i Waldbye Sogn. og 6) Huusmand Jørgen Jørgensen og Hustrue Maren Nielsdatter i Kusebye i Annisse Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de Sidste at betale hvad de til Boerne ere skyldige. Kronborg Amtstue, den 13de August 1832. Fasting.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Ved Proclamata, der læses inden vedkommende Retter, ere De, de B maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde Aftægtsmand Anders Pedersen af Biltris og Hustrue Karen Peders datter ; Jndsidderske Kirsten Christophersdatter af Kirke Hvalsøe og Mand Huusmand Niels Pedersen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at af melde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere fornævnte Huusmand Niels Pedersens Arvinger indkaldte med Aar og Varsel, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret. Leire Herreds Comptoir i Roeskilde, den 14de August 1832. Leining const.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Creditorerne i Stervboet efter Overskiærersvend Hans Andersen, I Hustrue Karen Larsdatter, af Usserød Værk, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Uger, Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegne Skifteforvalter. Hirschholms Amtstue, den 16de August 1832. C. H. Lys.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Freditorerne i Stervboet efter Huusmand Johannes Olsen af Kirkelsindkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 179. med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i undertegnede Skifteforvalter. Hirschholms Amtstue, den 16de August 1832, C. H. Lps.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Ved Proclama, som læses i vedkommende Retter, ere Alle og EnhveB. som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde SognepralHr. Professor Andresen her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, tilfor mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, samt at en Samling i Boet er berammet at holdes paa denne Byes Raadstue, Onsdagen den 12te Septenber førstk., Kl. 10 Formiddag. Kierteminde, den 15de August 1832. Thaulov.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te Juli 1832, som vil blive læ ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre hos afdøde Etaserer Frederik Carl Ferdinand Byberg, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for os undertegnede Executoretestamenti efter den Afdøde, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmel- og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de August 1832. George Rygn. B. W. Westermann, K. L. Hafte, St. Annæ Plads Nr. 110. Raadhuusstræde No. 120. Nyebørs Nr. 10.
Berlingske Tidende, 1832-08-21
Tryktein. udi Avertissementet om Hals Ladegaards Salg, m.v., af 9de dennes, udført i No. 193, 195 og 196, nemlig : i 9de Linie staaer 2 Stude, men skal være 2 Bøle: i 23de dito staaer Kylesbeck, men skal være Kyllesbeck, og i 27de dito staaer 24de April, men skal være 22de April &c., samt i den 17de Linie, efter Conditioner, skulle staae - og efter i Aalborligeledes -
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Paris, den 11te August. Det ministerielle Blad Nouvelliste melder Følgende fra Avignon af 3die August. I Gaar blev paa det herværende Theater Stykket Les Victimes cloitrees givet; ved Slutningen af den anden Alt hørtes i nogle Loger, der for største Deelen var besat med Polske Officeerer, en Hyssen, som fandt Misbilligelse i Parterret. Derefter saae en Polsk Officeer ud af sin Loge og hyssede atter. En Silkevæver foreholdt Officeeren med haarde Ord dennes taabelige Opførsel; Officeeren truede ham med sin Stok og strax styrtede de øvrige Polske Officeerer, den toge deres Cammerads Partie, ind i Parterret, hvor de vare Begreb med at begaae Voldsomheder mod Tilskuerne, da Politiet kom til, og lod en vis Gaudibret, som under den første Hyssen, havde raabt : ned med Polakkerne!" bringes paa Raadstuen, for at formilde de ophidsede Gemytter, men de Polske Flygtninge, der fulgte Arrestanten derhen, vilde med Magt trænge ind, for selv at forskaffe sig fyldestgjørelse. Forgiæves opfordrede Pladsmajoren dem til at begive sig bort; han forsikkrede, at den Arresterede, om han fandtes skyldig, skulde vorde straffet, men de svarede ham med de gemeneste Skjeldsord. Endelig, da alle lemfældige Midler vare frugtesløse, rykkede en Jnfanterie=Piquet og nogle Gensdarmer frem; den lovmæssige Opfordring til at skilles af bekjendtgjordes Polakkerne, men i Begyndelsen uden Virkning; tvertimod raabte de: "Ned med de Franske Soldater, Død vorde de Franske Soldaters Lod Nu kom Commandanten men blev omringet og insulteret af de Polske Officeerer. Det skyldes vedkommende civile og militære Embedsmænds Sindighed og vore Troppers udmærkede Disciplin, at dette tumultuariske, hine Polske Officeerer saa vanærende Optrin endtes uden Blodsudgydelse. J Dag synes Alt roeligt En Commission er sendt fra Paris til Avignon, for at undersøge denne Sag. Det Polske Depot vil uden Tvivl vorde forlagt til en anden Bye.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Vore Blade vedblive endnu at tale om den ringe Deeltagelse Julirevolutionens sidste Mindedage have fundet, og commentere denne forskjelligen, efter det Parties Anskuelser, til hvilket de høre. Det ypperste af vore Blade, Journal des Debats, udmærket ved sin Sindighed og Frimodighed, langt meer agtet end den officielle Moniteur, indeholder derom følgende sande Ord: - Man burde dog i disse sidste Julidage, til Minde om den, der faldt som Frihedens Offere i Julidagene 1830, have helligholdt dette Minde med en Sørgefest, Hvi ærer man ikke hine Døde. Hvi anlægger man ikke offentlig Sorg for dem Saaledes udraabe mange af vore Blade. - Et alvorligt Ordtil Svar paa disse Sentimentaliteter. Paa eders saakaldte Sørgefester sammenkaldes Folket, at det paa en bestemt Dag skal i Sørgeklæder være bedrøvet. Men det er saare sjeldent, at Smerten hvert Aar vender tilbage paa en bestemt Dag. Tiden, Ligegyldighed og Letsindighed, udsletter Erindringen om huuslige Sorger, hvor meget meer om de offentlige, af hvilke Enhver ikkun har en liden Deel at bære. Hvad vorder da omsider af eders Sørgefester, Efter nogen Tid en betydningsløs Ceremonie, som ingen røres ved. Da denne Sorgefest skal være en Dag, hvorpaa ikke arbeides, saa forvandles den, til Trods for den officielle Melancholie, til en Moerskabsdag; thi Almuen holder kun den Dag, hvorpaa ikke arbeides, for en Festdag. J faae altsaa en Sørgedag, paa hvilken man vil lee, amusere sig, drikke og dandse, uden at ændse Festens Sørgeetikette. En periodisk fornyet Sorg er umuelig. J Stedet for at gavne Almuen, opmuntre saadanne Sørgefester den enten til Hyklerie eller til Spot. J Øvrigt røbe alle disse Jdeer om en Sørgefest deels undertrykt Harme deels Jllusioner. Om de sidste ville vi tale nogle faa Ord. Der gives Mennesker, som, uden selv at vide det, høre til hiin revolutionaire Sentimentalitets Skole, hvorved Conventet fordum gjorde sig saa latterligt. Man indbildte sig, at kunne sætte tomme philosophiske Abstractioner, som man selv ikke fattede, i Stedet for Troe og Religion; man decreterede det højeste Væsen; der gaves Festdage til Fornuftens Hæder; Altare opreistes for Naturen!! Man kjørte Oldinge omkring paa en antik Vogn; det skulde indgyde unge Mennesker Agtelse for Alderdommen, Vil man da i vor Tid fornye dette hele moralske Spilfægterie, denne hele Theaterreligion, Vil man paa denne Maade bibringe Folket moralsk Storhed og Pietet, Lader os dog, naar vi tale om Gud, og om guddommelige Ting tilsidesætte tom Declamation. Den tilhører Pressen og Tribunen, men lader os ikke anden Gang bringe den ud paa Gaderne: Tribune havde paastaaet, at Regjeringen nyelig lod 200000 Exemplarer af en udførlig Relation om Kongens Reise til Compigne og om Kronprindsens til de sydlige Provindser af trykkes, og uden Betaling uddeles i Departementerne. Endvidere forsikkrede den, at Omkostningerne, der beløb sig til 300,000 Fr., bleve anførte blandt Statsudgifterne under Rubriken. Til de skjønne Konsters Opmuntring. Moniteuren har i Forgaars rettet denne Anmeldelse, og forsikkret, at ikkun 750 Exemplarer at hiin Relation ere aftrukne, og at en Privatmand har betalt alle Omkostningerne.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Constantinopel, den 10de Juli. J Sultanens Pallads hersker den største Bestyrtelse; Efterretningerne fra Syrien ere meget ugunstige, efter Acres Fald gjøre Ægyterne betydelige Fremskridt. Hvilken Katastrophe gaae vi her imøde, dersom den imod dem udsendte Armee vorder slagen, eller blot maa vige tilbage, og Jbrahim Pascha har Forstand, nok til at benytte sin Seier, Alt vilde da storme ind paa Sultanen, det gamle Janitskarparties Had atter opvækkes, og voldsomt udbryde. Her siges nu, at man agter, i Hu og Hast at sende en Befuldmægtiget til Alexandrien, som, forsynet med et Anbefalingsbrev fra den herværende Franske Charge d'Affaires til Jussuf Pascha, Vicekongens fortroeligste Raadgiver, skal indlede Underhandlinger. Meget kan ikke ventes af dette Skridt, dersom Lykken fremdeles er Ægypternes Vaaben gunstig. J Ovrigt maa man lade disse vederfares den Retfærdighed, at det ere lærvilligere end Tyrkerne, have nemmet meer af den Europæiske Taktik end disse, fægte med stort Mod og holde strængDistiplin. Denne har erhvervet dem stor Tillid blandt Syriens Jndvaanere, der betragte dem som Beskyttere, ikke som Fjender; derimod ere de Tyrliske Soldater næsten aldeles uden Disciplin, og behandle Venner og Fiender med lige Haardhed. Saa mange Tropper, som man kan samle, sendes til Søes til Asien, og føres i Jilmarscher til Krigsskuepladsen. Vi ere i Sandhed, at beklage; i tolv Aar have vi ingen Rolighed havt, og de Anstrængelser, som Landet maa gjøre, ere ubeskrivelige. Faa at Europas Lande vilde været i Stand til at bringe de Offere, som Tyrkiet i hiint Tidsrum har maattet bringe; men nu er Alt udtømt og Øjeblikket synes at være kommet, da det er aldeles umueligt, at fyldestgiøre Regjeringens Villie. Man troer, at Sultanen vil indkalde alle sine Undersaatter, der ere conskriberede. Men han har vel Føje til at betænke sig, inden han vover dette Skridt; Nøden er altfor stor til at man ikke skulde frygte det Værste af saadanne raae udisciplinerede Skarer, der ikkun pønse paa Rov eller Plyndring og Jntet kunne udrette mod regelmæssige Tropper, vante til Orden og Lydighed. Nu vilde Sultanen maaskee gjerne modtage det Laan, som han strax efter Freden med Rusland afslog. Men hvo vil under de nuværende Omstændigheder betroe sine Penge til en Regjering, hvis Finantser desuden saa daarligen administreres:
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Jtalien. Rom, i Slutningen af Juli. - Naar Solheden naaer sin rette Høide i de sydlige Lande, saa synes det, som om alle Livsyttringer vige for den store Naturmagt. Efter et koldt Foraar og et langvarigt fugtigt Veirlig indfandt sig her en brændende Hede. Den 11te Juli steg den til over 29 Grader, og siden har den uafbrudt været imellem 27 og 28 Sr. Det er ikke saavel Hedens Grad, som dens Varighed, der gjør den utaalelig, thi om Natten er det ikkun tre Grader kjoligere. Alle Roms Jndvaanere ere udmattede i Kamp mod denne luevarme Luft. Jkkun Lidet hører man nu fra Provindserne. J denne Tid holdes ligesom en politisk Siesta; men Middagsslummer varer jo ikke længe. - Romerne blive stedse de samme. Brød og Skuespil er nu som i de fordums Dage Løsenet, eller i alt Fald Brød og Spot. Paa Pasqvino og Marforino vrimler det af satiriske Jndfald. Det giftigste var en Supplik til Paven fra - Tyvene om at beholde Roms Gouverneur, (som var udnævnt til Cardinal) Lunder hvis faderlige Administration deres Laug saa herligen havde blomstret; de bøde 6,000 Scudi om Aaret, dersom deres Ansøgning maatte bønhøres: Chambery, den 30te Juli. - J nogen Tid frygtede vi her, at den Sardinske Regjering vilde vise mindre Moderation, i Henseende til Savoyen. Efter de sidste Missions=Uroligheder (som St. T. før har omtalet), under hvilke Gouverneuren i Savoyen, d'Oncien, viiste stor Sindighed og Klogskab, faldt denne værdige Mand i Ungade ved Hoffet i Turin. Hans Eftermand blev Genueseren da Caste, hvis Charakteer i alle Henseender var hiins modsat. J en Haandevending blev ogsaa han afsat og forviist til sine Godser, som han i ti Aar ikke maa forlade. - - Fra det berømte Badested Aix i vort Naboelag faae vi næsten hver Dag Gjæster; de navnkundigste af disse vare Exmarskal Bourmont, General Colomb d'Arcine, og Reydalles, Stabsofficeer ved Gensdarmeriet under Carl X. - -
Berlingske Tidende, 1832-08-22
En Sardinsk Officeer gik nyelig, i civil Klædedragt, til den franske Naboesort Pierr=Chattel, og bad om Tilladelse til at besee det indvendigen; denne blev ham uden Omstændigheder bevilget. Men da hans piemontesiske Dialekt, som han ikke kunde dølge, røbede ham, og man snart opdagede, at han var Militær, endskjøndt han havde udgivet sig for en Borger i Henne saa lod Commandanten ham arrestere. Fra Paris ventes nu snarest mueligt Resolution.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Kjøbenhavn, den 22de August. Dampskibsposten var ikke ankommen, da Redactionen sluttede, Statstidenden.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Hr. S. Bugni, der forhen har ladet sig høre som fortrinlig Declamator, agter den 27de d. M., om Aftenen Kl. 6, i Hotel d'Angleterre at give et italiensk Declamatorium. Han frembyder Tilhørerne en Liste paa 40 Forfattere af de forskjellige Sekler, blandt hvilke de kunne vælge, og hvilke han kan udenad.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Reisende. til Kiøbenhavn. Hdkomne den 18de og 16de August. Pastor Lund Kjøbmand Wolff fra Falster; Cancellieraad Wolffert, Kjøbmændene Spieske- og Lund fra Aalborg; Student Willemoes fra Aarhuus; Kjøbmand Strue fra Helsingøer; Justitsraad Dræbye fra Fridericia; Kjøbmændene Ellertsen, og Tschudi fra Christiania; Procurator Hansen fra Nyborg; Kjøbmænden, Hirsch fra Nestved, Wage fra Stokholm, Rasmussen fra Corsøer.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Bekiendtgiørelse. Jfølge dertil meddeelt Kongelig naadigst Bemyndigelse bringes herved til offentlig Kundskab, at Kongeriget Norges 6te ordentlige Storthing har ved Beslutning af 23de og 24de Juni 1830 bemyndige, Hans Kongelige Majestæt til for den norske Statscasses Regning at lade optage et nyt Statslaan til Jndfrielse af den tilbagestaaende Deel af det med Handelshuset Hambrog Søn i Kiøbenhavn i Aaret 1822 contraherede Statslaan, saafremt det nye Laan, foruden at dets Tilbagebetaling fordeles paa et længere Tidsrum, kan erholdes paa saadanne Vilkaar, at en Besparelse af de Statscaosen paahvilende Udtællinger derved bevirkes. De væsentligste af Vilkaarene, paa hvilke det nye Statslaan vilblive optaget ere følgende: 1) Laanesummen kommer til at udgjøre omtrent 2000000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Hamb. Banco, der efter Overeenskomst erlægges enten ultimDecember 1832, ultimo Marts eller ultimo Juni 1833, hvorefter Forretningen tager sin Begyndelse 1ste Januar, 1ste April eller 1ste Juli 1833 respective. 2) Tilbagebetalingen skeer i fire Terminer aarligen efter en Amortisationsplan, der beregnes saaledes, at Renter og Afdrag til sammenlagte komme til at udgjøre et omtrent lige Beløb for hvert Aar. 3) Tidsrummet, i hvilket Tilbagebetalingen skal skee, vil efter Omstændighederne blive bestemt enten til 20, 25 eller 30 Aar, dog saaledes, at det skal staae den Norske Statscasse frit for efter en nærmere bestemmende Opsigelsestid at kunne forinden Udløbet af det stipulerede Antal Aar betale den hele resterende Capital eller hvilken større Deel, end ved Amortisationsplanen, bestemt, som for Statscassen maatte findes convenabelt. 4) Til Sikkerhed for Laanet gives Panteret i Kongeriget Norge, samtlige Toldintrader med 2den Prioritet den samme Prioritets-Ret, som ovenmeldte Hambroske Laan for Tiden har næstefter den derpaa ifølge det i 1825 med Hambro & Søn optagne Laan allerede hvilende Heftelse, til Beløb circa 74000 Rdlr. Hamb. Banco aarlig, hvilke Toldindrader, ifølge Statsregnskaberne for Aarene 1827 til 1831 inelusive aarligen i Giennemsit udgiøre 715,754 Spd. Sølv og 517,058 Spd. Sedler.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
De, der maatte ønske at overtage det omhandlede Laan, ville ved en Befuldmægtiget i Christiania derom indgive deres skriftlige Anbud til Departementet, Mandagen den 17de September 1832.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Den Kongelige Norske Regierings Finants, Handels- og Told=Dapartement, Christiania, den 2den Juli 1832. Jonas Collert. Kierulf.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
priis opgave. udsat af
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Fyens litterære Selskab. Da det efter den hellige Skrifts almindelige Udbredelse i vore Dage me ansees utvivlsomt, at dens Forklaring og Jndprentning ved Bibellæsning maa være ikke blot hensigtsmæssig, men særdeles vigtig, saa troer Selskabet, at en videnskabelig Udvikling af Bibellæsningens Væsen, Vigtighed, Nødvendighed, dens Forhold til offentlig og huuslig Andagt, den retteste Tid og Maade til dens Jværksættelse vil være af megen Jnteresse og stifte sandt Gavn. Fyens litterære Selskab fremsætter derfor som Priis=Opgave Besvarelsen og Udviklingen af fornævnte Thema. Til de indkommende Afhandlingers Bedømmelse og til, i fornødent Fald, at meddele veiledende Oplysning, hvis Tvivl om Themaets Omfang og Grændser m. v. skulde opstaae, har Selskabet af sin Midte udvalgt en Committee af som Medlemmer. - Som Premie for den Besvarelse, der af Committeen erkiendes Prisen værdig, udsætter Selskabet 200 Rbd. r. S., siger To Hundrede Rigsbankdaler rede Sølv, hvorimod det da forbeholder sig Manuscriptet som sin Eiendom, et terdi det er Selskabets Øiemeed, ved Besørgelsen af Priisskriftets Udgivelse i Trykken, paa Selskabets Bekostning, og ved Uddeelelsen af et stort Amts Exemplarer gratie, at bidrage til, at Jnteressen for denne vigtige Gie stor vækkes og udbredes i en saa viid Kreds og i et saa rigt Maal som muligt Afhandlingerne indsendes anonamt med Derise og Navneseddel inden det 1ste Mai 1833 til Selskabets Vicepræses, Biskoppen over Fyens Stift.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 15de August 1832 indkomne følgende Skippere: D. Zielcke fra Rugenwalde, T. Wolsgaard fra Danzig, P. Kofod fra Rugenwalde, J. Raaberg fra Calmar, J. Ehlers fra Bremmen, R. J. Thornøe fra Lybeck. C. Troensegaard fra Liverpool, P. A. Pig fra Brømstad, T. Back fra Christiansand, C. F. Lindberg fra Stralsund, med følge: Vare: 113 Favne Brænde, 33 Læster Hvede, 30 Fonst. Bladetobak, 4 Kiste, Cigarer, Stykgods og Trælast, 107 Foust. Rom, 50 Kister Sukker, 45 Tde. saltet Sild, 52 Skpd. Birkebark. - Udgaaede: T. Willumsen til StavangeG. Erahn til Østersøen, C. Meacom til Newbedford, N. Rieholdt til Sire sund, J. Knuth til ibidem, G. Blom til Nystad, J. Johnsen til Memel P. Haamann til Østersøen, R. Jans til ibidem, med følgende Vare: 1) Tdr. Malt, 189 Pd. Piement, 1300 Pd. Farvetræe, 2246 Pd. Caffe, 61. Pd. Riis, 300 Pd. Røgtobak, 262 Pd. Bomuld, 9 Tdr. Gryn, 2800 Stkr. Oranger, 3399 Pd. raffineret Sukker, 1823 Pd. raae dito, 46 Skpd. lø Fisk, 100 Pd. Skraactobak, 60 Tdr. saltet Sild, 1345 Vilr. Viin, 1154 dito Rom, 30 dito Arak, 18 Stkr. Seildug, 32 dito Ravndug, 35 Tdr. Tiære, 35 Pd. Thee, 30,963 Pd. Sirup, 3100 Pd. Rosiner, 920 Pd. Svedsker, Huus Auction.
Berlingske Tidende, 1832-08-22
Den 17de August blev Huset No. 45 i Myntergaden ved 4d Auction solgt for 4710 Rbd. Sølv.