JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
Kallundborg . Kjøbenhavns Amt. – Etatsraad. v. Ditten. Contorist Thronsen. Kjøge . . - Jnspecteur Corvinus. Korsør . . . . Nyekiøbing . . . - Fuldmægtig Aagesen. Næstved. . . . - Forligelsescommissair Sørterup. Præstøe . . . . – Krigsassessor Badstuber. Ringsted . . . - Postmester Thomsen. Roeskilde . . . - Collecteur Huusum. Rønne . . . . - Kjøbmand C. H. Rønne. Skjelsker . . . – Fuldmægtig Bøving. Slagelse. . . - Forligelsescommiss. Hansen. Sorøe . . . . - Branddirekteur Videbech. Stege . . . . Kammerraad Paff paa Cathrinedahl. Bordingborg . . - Oberstlienten ant Rützow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen, ved det 29de Assurance-Aars Slutning, efter Udbyttets Fradrag i Activer, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn. 1,188,470 Rbd. 39 s. De fra 1ste Januar til 31te Marts d. A. indkomne Præmier og Policepenge have an. . r. S. 14649 – 71 draget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
For Brandskaber er udbetalt r. S. 77590 – 18 i samme Qvartal Den løbende Risque var, den r. S. 7,849210 –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
31te Marts d. A. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Vare og Effecter, den 6te Mai 1828. Lassen. Engelbart. Hammerich Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Siællandske Avis, Den Vest eller. Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den 17 Mai 1828. 14de Aarg. No. 40 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Under alle disse truende Tilberedelser holder Sultanen sig kjæk. Han skal, som man siger, have givet Ordre til Barbareskerne at udsende Corfarer imod alle christelige Skibe. Alle disponible Tropper blive afsendte til Donau, og han har lagt Embargo paa alle Nationers Skibe og Flag. Det er endnu roeligt i Constantinopel; men man betragter denne Rolighed som Aftenen førend end stormfuld Dag, især ere alle Grækere og Frankere bekymrede, da Russernes Jndbrud lader forvente endnu haardere Forholdsregler. Nu ere ogsaa de tilbageblevne Koner, Børn og Oldinger af de Armeniske Katholiker forviiste til Angora. Man siger at mange Paschas og Ulemas have gjort Forstillinger hos Sultanen, om at han paa alle Maader maae søge at undgaae Krigen; men han og hans Omgivelser ville ikke høre noget derom. Reis Effendis Sprog aander ikke andet end den meest afgjorte Modstand. Divanet skal have sat sig det fast i Hovedet at England og Frankerige vilde snart hielpe Porten. Vist er det, at Hr. von Lostende, Adjutant hos den Franske Ambassadeur Greve Guilleminot, er ankommen til Smyrna, og da en Tatar kort efter blev afsendt fra den Nederlandske Consul i Smyrna til Gesandten i Constantinopel, saa opvakte det i den Grad ReisEffendis Nysgierrighed, at han lod forespørge hos Gesandren, om der var ankommen nogen Communication fra Lostende, saa at det syntes som at han troede at den Franske Regiering vilde aabne en Forbindelse med Porten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Bucharest havde man den 21de April følgende Efterretninger fra Constantinopel: Massen af Folket synes med megen Ligegyldighed, og næsten med Foragt at betragte det Russiske Hofs Erklæring; men derimod Rigets Store, at være meget forbausede og see Fremtiden imøde med Bekymring. Sultanen synes at være ubekymret, og har besluttet at ville føre den forestaaende Krig med Eftertryk. Jndtil den første Divansforsamling, som blev holdet den 30te Marts og hvori Rigets Forfatning blev taget i Overveielse, var Stemningen i Almindelighed den samme som dengang da den Russiske Erklæring blev bekiendtgjort, men siden Tid ere Gemytterne komne i en større Bevægelse og endeel af Folket synes stemt til Krigen og endeel imod den; ogsaa Sultanen udviser nu, just ingen modløs Stemning, men dog en større Heftighed i alle sine Foretagender og ikke meere den Rolighed, som han, dengang han modtog den Russiske Erklæring, lagde for Dagen til alle de Personers Forundring som omgave ham. Ved Solens Opgang sætter han sig til Hest, lader alle Tropper, som ligge i hans Caserner rykke ud, over dem personlig til Klokken 9 om Morgenen, og vender derpaa tilbage til Seraillet. Efter Badet og naar han har spiist Frokost sætter han sig igien til Hest, begiver sig til Casernerne, exercerer Tropperne paa nye med sine nye Yndlingsmaneuvrer, som bestaae i at han lader Cavalleriet foretage sig Charger med den hele Fron te, og Jnfanteriet i Colonneviis. Efter flere Timers fortsatte Øvelser erholde Tropperne nogen Hvile for under aaben Himmel at kunne spise deres Middagsmad. Sultanen tager da Plads iblandt dem, og spiser samme Mad, som Soldaterne faae; neppe er der afspiist førend Øvelserne igien begynde, og først naar Solen gaaer ned, vender han tilbage til Seraillet. Han synes kun at finde Sikkerhed iblandt sine regulaire Tropper; thi Kurderne og Militserne, faae ham aldrig at see; de første skulle ikke udvise den Mand, som man havde ventet sig af dem, og de skulle yttre en afgjort Modbydelighed for den Europæiske Disciplin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Den Efterretning at Paschaen af Ægypten havde befalet Jbrahim at rømme Morea, har ikke bekræftet sig; han skal tvertimod have svaret den Engelske Major Craddock og den Franske Consul, at han nødvendig maatte oppebie Sultanens Resolution og man vil nu vide i London fra Alexandrig under 29de Marts: at Tataren er kommen tilbage fra Constantinopel med det mundtlige Svar fra Sultanen, at han gjerne kunde reise tilbage igien, fordi han ikke kunde svare paa hans Depescher. Dette Svar har Paschaen meddeelt Ma for Craddock, med de tilføiede Ord: at han ikke kunde giøre noget uden sin Souverains Befaling. Man venter derfor nu at Alexandria vil blive blokeret af Franske og Engelske Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
- Den Østerrigske Jagttager beretter: at da en Ægyptisk Krigs og Transportflaade fra Alexandria er løbet ind i Suda paa Øen Candia, som har til Formaal at proviantere Fæstningerne paa denne Øe og sende derfra all fornøden Biestand, til Jbrahim Pascha til Morea, saa har Præsidenten beordret Admiral Sachturis til at afgaae med 8 Brigger og Goeletter og et Antal af Kanoneerbaade for at blokere Koron, Modon og Navarino, og forstærke Blokaden for Patra og Lepanto. Den Ægyptiske Escadre, som er ankommen til Suda bestaaer af 32 Skibe, hvoriblandt 2 Fregatter, 3 Corvetter, 4 Brigger og 20 Transportskibe, med store Forraad af Levnetsmidler og med Monturer. J Ægypten er alt roeligt; Paschaen vedbliver at beskytte de Europæere, som der opholde sig; men er beskiæftiget med at udtage 23,000 Mand nye Tropper. Han skal for nærværende Tid ikke have over 10000 Mand paa Benene; men kunde have havt 50,000, naar hans Tropper ikke vare medgaaede paa Togene til Morea og Nubien. Ved denne Recrutering skal det gaae heelt maadeligt til; thi Paschaens Agenter, tillade sig mange Haardheder, drive alle Jndvaanere sammen fra hele Distrikter, og lade dem bringe hen til den Bye, hvor Tropperne skulle udtages, hvorpaa de der udsøge det fornødne Mandskab, og lade det øvrige gaae hiem. Det lader som Paschaen forudseer Mueligheden af et Europæisk Angreb, thi han udtager ikke allene som sagt en nye Armee; men han lader ogsaa Alexandria stærk befæste fra Søesiden, da han haaber at bedække den fra Landsiden med sine Tropper, hvorfra den unægtelig er svagest, og hvorfra den allene er bleven tilforn erobret. Han bærer tydelig Kappen paa begge Skuldre, for ikke at støde de Europæiske Magter og paa den anden Side er han bange for at skille sin Sag fra Sultanens, af Frygt for sine Mahomedanske Undersaatter, og for de Følger som det kunde have for ham, dersom han i dette Øieblik vilde erklære, sig for uafhængig. Da han saaledes vedbliver at lade Jbrahim blive staaende med sin Armee paa Morea, og sender endog Forstærkninger dertil, saa har den Engelske Lord Overcommissionair paa Corfu ladet erklære Navarino og Modon for at være i Blokade tilstand, og Engelske Krigskibe krydse uden for Havnene, som vel tillade alle Skibe at løbe ud af Havnene for at afseile til Alexandrien; men derimod ikke tillade noget Skib at løbe ind i disse Havne. Denne Foranstaltning synes temmelig at vise, at Europæerne ikke have noget Anslag for imod Ægypten; thi ellers maatte det jo være imod deres Jnterresse, at lade Jbrahims Tropper komme tilbage. – Fra Vien berettes, at den sidste Coureer, som var tilet derigiennem til Malta, havde overbragt Admiral Heyden befaling til ufortøvet at afseile til Navarino, for paa enhver Maade at bevirke, at Jbrahim Pascha rømmer Halvøen, og de Efterretninger som ankomme fra London melde, at Frankerige og England ligeledes ere blevne enige om at bevirke dette ved voldsomme Midler. Chios er nu rømmet af Grækerne og er paa nye kommen i Tyrkernes Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Den nyeste Østerrigske Jagttager beretter, at Admiral Rigny er ankommen til Poros, har havt der en Samtale med Præsidenten, hvorpaa han begav sig til Melos, hvor de Franske Krigskibe have deres Samlingsplads. Præsidenten mønstrede den 23de andengang det Corps, som han har opstillet ved Trotzene, under Demerius Apsilantis Commando; men som ikke skal udgiøre nu over 1700 Mand. Han har udgivet et Dekret angaaende den provisoriske militaire Orgasation; ifølge samme blive de disponible militaire Tropper formerede i Chilliarchier (Regimenter); saaledes skal hvert Chilliarchie bestaae af 1120 Mand, nemlig: 1 Chilliarch, 2 Pentakostarker, som staae nu under Chilliarkerne, 10 Hikatontarker, 20 Pentekontarker, 10 Eikosintarker, 80 Dødekarker, 160 Pentarker, 800 Mand Soldater &c. Den Østerr. Jagtt. tilstaaer, at det erlykkedes Præsidenten næsten at faae heele Søerøveriet udrøddet; Fregatten Hellas har tilintetgjort over 60 Søerøverskibe. Der tales stærkt om, at de tre allierede Magter vil bevilge den Græske Regiering et maanedligt Laan af 20,000 Pd. Sterling. Alle rose Præsidentens Regiering; men man tilstaaer, at hans Dekreter ere stillede paa den Maade, at han betragter Grækenland som et aldeles fra Portens Herredømme afsondret Land, hvorom dog endnu ikke alle Magter skulle være aldeles enige, ligesaa lidet som om at bestemme Grækenlands tilkommende Grændser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Allgemeine Zeitung leverer os den Tyrkiske Original af det bekiendte Hattischerif, det er endnu haardere imod Russerne end de Oversættelser som hidintil have været bekiendtgjorte. Vi ville levere et lidet Stykke til en Prøve: "Rusieluden faste, sair Frengler taame döscherek, idsch jusinden eschiaji Kavlen we filen her turlyindad u laant wo fessadiin usamasine gendiileri, sebebi mustakill, olduklarindan, baschka, bilachire Rusielüniin hile wasiesiile Ingliu Fransisler dachi gendusiile sösi bir ederet." Læserne ville nu have den Godhed selv at dømme, men imidlertid for deres Skyld, som ikke forstaae det Tyrkiske, vil man anføre, at disse Ord betyde følgende: Da Russerne ere allene Aarsag til, at ogsaa de andre Franker ere forfaldne til den samme Galskab, at ville paa mangehaande Maader i Raad og Daad hielpe de Skurker (Grækerne), saa have de forlænget denne Fordærvelse, og ved Russernes nedrige Rænker have Englænderne og de Franske forenet deres Stemmer med dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Nyeste Post-Efterretninger. I dette Forberedelses=Øieblik til vigtige Begivenheder er følgende Artikel fra Leipzig af 8de Mai maaskee den, som fortiener den meeste Opmærksomhed; den lyder saaledes: Dette Aars Paaskemesse var overmaade ugunstig og Handelen er flanere end nogensinde tilforn. Et høist mærkværdigt Phoenomen paa denne Handelsplads vare Russiske Manufacturvarer, forarbeidede i Moskau, og som bleve udbudte til Salg for nogle Russiske Manufacturisters Regning. Trængselen af Mennesker for at see dette Oplag af Varer var meget stort og for at kiøbe der, og det saa meget mere, da alle Jndustrie Kiendere maatte lydeligen bekiende, at de Russiske Manufacturvarer, nemlig Silketøier af alle Slags og Bomulds- og uldne Varer, Nankins o. s. v. overgaae i deres fortræffelige Qvalitet al Forventning. Der bliver almindelig tilstaaet, at den Russiske Jndustrie især i de sidste Aar har gjort forbausende Fremskridt, og at Qvaliteten i Arbeidet og Fuldkommenheden af Varerne næsten overgaae alle Manufacturvarer i det øvrige Europa da disse vel ere meget lette, men ogsaa ikke meget solide. De Russiske Manufacturvarer have den skiønne og sieldne Feil, at de ere for gode for de nærværende Tider. Efterat der i de første Dage af Paaske=Messen var bortsolgt betydeligt af det Russiske Vare-Oplag, saa blev endelig hele Massen kiøbt af en Grosserer i det Anhaltske, og dette passerede imedens de øvrige Vare oplag havde ingen eller meget slet Afsætning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Den 27de April blev oplæst i alle Kirker i St. Petersborg Keiserens Manifest, som erklærer Porten Krig. Den 14de April har Keiseren udstædet en Parolebefaling til sin Armee, hvori han bekiendtgiør for dem den Kamp, som den har at gaae i Møde. Vi marschere, siger han deri, for at giøre en Ende paa de Uroeligheder og de Masakkrer, som finde Sted i de Egne, som grændse til vort Rige, og efterat have opmuntret sine Krigere til Tapperhed ender han sin Tiltale til dem med følgende skiønne Ord: J det J række Eders Troesforvandte Venne haanden, saa betvinger dem, som ikke ville underkaste sig; men skaaner de Svage og ubevæbnede Personer, skaaner vore Fienders Eiendom og Huse og selv deres Kirker, endskiøndt de bekiender sig til en forskiellig Religion, saaledes befaler vor Frelsers hellige Lære det; hvo som veed at vinde sine meest forbittrede Fiender ved Sagtmodighed og Menneskelighed, hvo som forsvarer Enker og Faderløse skal være mig ligesaa kiær i mit Hierte som den Tapperste i Fægtningen. Russiske Soldater! J ville ikke skuffe min Forventning. Vi have Gud for os, som kroner Retfærdighed og et uforfærdet Mod med Seier St. Petersborg den 14de April 1828. Nikolaus
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Keiseren har tillige under samme Dato udstædet en Ukase, hvorved en almindelig Rekrutering foranstaltes. Rekruteringen skal være tilendebragt i 2 Maaneder. – 30000 Mand af den Keiserlige Garde have tiltraadt deres Marsch den 1ste April gl. Stiil. Deres Udmarsch frembragde det skiønneste militairiske Syn, som man kan forestille sig. Keiseren, ledsaget af Prinsen af Oranien og Prins Vilhelm af Preussen, lod ved Ud marschen af Staden ethvert Detaschement passere Revne, førte dem personlig til Barrieren og henvendte nogle Opmuntrings Ord til dem, som af alle de Tappre bleve besvarede med eenstemmige Udraab af Hengivenhed for Monarkens høie Person. Ogsaa Keiserinderne behagede at tage Afsked med ethvert Regiment. Tropperne med Storfyrste Michael i Spidsen og med Storfyrste Alexander, som reed i Flanken af de Regimenter hvis Chef han er, defilerede, ledsagede af hele Krigstrosset, med hurtige Skridt forbi Keiseren og Keiserinden, og betraadte Veien til deres Bestemmelse med den høie Følelse, som er uadskillig fra den store Sag, som de ere beredte til at understøtte. Uagtet alle disse store Tilberedelser til Krigen var den dog ikke endnu begyndt den 23de April: thi der blev meldt fra Bucharest under dette Datum, at man troede, at Russernes Jndmarsch vilde endnu blive nogle Dage udsat; hvortil Aarsagen erfares i en Efterretning fra Jsmail af 9de April, nye Stiil, hvori det hedder: at Donaufloden er formedelst den store Mængde Snee, som er faldet i Vinter, steget overmaade høit og har anrettet store Ødelæggelser ved Oversvømmelser i Omegnen, saa at det nok er endnu meget vanskeligt at passere Floden. Forresten skriver man fra Berlin, at den Russiske Keiser vil umiddelbart begive sig til Jsmail, hvor da det store Hovedqvarteer vil opholde sig og at der vil blive trængt lige løs paa Constantinopel uden megen Standsning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Fra Bucharest hedder det: at Seraskieren Hussein Pascha er brudt op til Schumla, og at Storvezieren snart vil følge efter. Uagtet alle de krigerigske Efterretninger fra Ruslands Side hersker megen Rolighed i Constatinopel. Porten antager at Rusland har endelig afkastet Masken, og at den har aabenbart lagt for Dagen sine Planer til at forstørre sig og til at forskaffe sig Godtgiørelse, og den formener at den derved har tilstrækkelig retfærdiggiort sit Hattischerif af 20de December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Man fortæller at Reis Effendi har nyelig sagt til en Frankisk Consul. Nu er Ruslands Politik aabenbaret, istedet for een Krig forkynder den nu to; een for sig selv og den anden for den saakaldte Pacification af Grækenland; saaledes maatte det skee for at aabne de Enropæiske Cabinetters Øine. – Ogsaa hedder det, at Reis Effendi skal have svaret en Frankisk Agent, som forestillede ham Nødvendigheden af at forklare det udstædte Hattischeris paa en for Rusland, mindre fornærmende Maade, at det Sprog, som hersker deri er Sandhed og at Porten holder det for at være under sin Værdighed at forholde sig anderledes. Man troer ikke at Divanet vil forandre sit Sindelag. J en anden Skrivelse fra Constantinopel af 10de April hedder det: Uagtet den Russiske Erklæring (at sige den første), synes man at ville tilbringe Ramazan i Uvirksomhed og Bairamsfesten i Rolighed. Krigsudrustningerne vare vel ved, dog synes det, at de ikke paadrives med den Kraft som tilforn, da Sultanen finder alt for meget Behag i sine militaire Øvelser, til at skiænke Landets Forsvar den tilbørlige Opmærksomhed. Han og Tilhængerne af det nye Partie, formene, at naar Tropperne kun blive exercerede paa Europæisk Facon, saa kunne de modstaae ethvert Angreb, men Modstanderne af den Europæiske Disciplin, betragte Sagen fra en ganske anden Kant og troe atdenne Disciplin er Aarsagen til alle Ulykkerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Folket viser ikke megen Deeltagelse ved de offentlige Anliggender. Hovedstaden er vel roelig; men man har megen Grund til at frygte for, at den vil med Skræk opvaagne af denne Rolighed og at Sultanens faste Beslutning hellere at gaae under, end kun et Øieblik at give efter forden Russiske Krigsmagt, kan gaae i Opfyldelse. Det behager ham at Paschaen af Ægypten ikke vil kalde Jbrahim tilbage uden hans Samtykke, ogsaa Chustantinopel var nu den Formodning almindelig, at Russerne ville trænge frem langs med det sorte Hav imod Hovedstaden. Hussein Pascha skal med et Armeecorps modsætte sig Bevægelserne paa denne Kant. – For at faae alle Krigsefterretningerne medddeelte under eet, berettes herved endnu følgende: at man nu har erfaret i London, at Kongen af Persien blev nødsaget til at underskrive den saa ydmygende Fred, fordi der havde yttret sig den største Misfornøielse i Provindserne; flere Chefer rustede sig imod Schahen, Skatterne bleve ikke betalte, og Riget, nærmede sig til en total Opløsning. – Det bekræftes ved Efterretninger fra Calcutta: at det lykkedes den Chinesiske Regiering totalt at slaae de Tartariske Oprørere og at giøre Ende paa Rebellionen, hvilket man i Ostindien formener at være til stor Skade for den Engelske Handel. – Og aa bekræftes det: at de Reder landske Tropper ere blevne slagne under Oberste Neuks Commando, som reddede sig blot ved sin Hests Hurtighed; siden den Tid har Jnsurectionen paa Java antaget en alvorlig Characteer og flere Provinser, som hidindtil have været roelige, have nu gjort Opstand. – J Guatimala eller Middelamerika seer det ikke mindre galt ud. Præsidenten Hr. Arce og Oberste Perks ere blevne afsatte, da de ere ere blevne beskyldte for en Conspiration imod Republiken, og hele Staten, er saaledes nu i en fuldkommen onarkisk Tilstand. – Det seer saaledes slemt nok ud paa Jorden, og man har Grund til at befrygte, at det vil blive endnu meget værre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
De vestlige Stater i Europa synes imidlertid ikke at være foruroligede over hvad der passerer i de Østlige. J Frankerige taler man ikke meget om Politik, bliver ved at ruste sig i de sydlige Havne, glæder sig over at man har skudt en Algiersk Corfar isænk og taget en anden, og beskjæftiger sig blot i Kammerne med indenlandske Anliggender, hvorved som sædvanlig det liberale Partie har Overvægten. J England er det samme Tilfældet. Man tilstaaer selv, at Parlament debatterne have kun liden Jnterresse for Udlandet. Man glæder sig over at Hs. Majestæt Kongen har sanctioneret billen om Testattens Forandring, hvilket opvakte en stor Bevægelse i Underhuset, og hvorved nu en Sag, som i flere Aar har beskiæftiget Parlamentet i hver Session, er tilendebragt. – Man har faaet Efterretninger med Dampskibet i London, som naae til den 10de Mai. Dengang havde man vel endnu ikke i Londen faaet den Russiske Krigerklæring imod Porten; men man vidste, at den vilde komme ud, og den Mening var i Omløb paa Børsen: at de Russiske Tropper vilde fordrive Tyrkerne fra Enropa og komme i fuldkommen Besiddelse af Constantinopel. Rigtignok afficerede denne Efterretning Statspapirene saavel i London som i Amsterdam, og især de Russiske faldt noget. Bladet Conteren sagde: at man har faaet Efterretninger og fra Constantinopel, at Sultanen vil paa ingen Maade give efter, da han troer at de allierede Magter ikke ville tillade hans Rige at gaae under. Derfor hedder det ogsaa nu, at den Russiske Armee ikke skal blive staaende i Fyrstenrømmerne, som man i Begyndelsen formeente, men at man nu vil vælge den korteste Vei for at naae Constantinopel. Med alt dette synes de Engelske Blade slet ikke at være afficerede. Bladet Times har nyelig holdet et Forsvar for den Russiske Regiering og forsikkret, at man slet ikke har nødig at befrygte nogen Erobringsplan af den. Det hedder der, at der er ankommen Depescher fra den Engelske Ambassadeur Lord Cowley i Vien; de bekræfte at Efterretningerne om den Russiske Politik skulle lyde i enhver Henseende saa fredelige, at alle Vanskeligheder skulle være hævede og at der hersker den fuldkomneste gode Forstaaelse imellem de tre Magter. Udrustningen af de 25 Orlogskibe foraarsager heller ingen Foruroeligelse. Man veed nu hvor de skulle hen; de skulle til Amerika for at passe paa ved Blokaden, for Buenos Ayres; at det forholder sig saaledes er sikkert nok, thi det staaer i Aviserne. Forresten meener man i London, at den Engelske og Franske Regiering ikke ville ruste sig til Portens Fordeel, førend denne antager Traktaten af 6te Juli 1827).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 21de April ankom under Havarie til Aalborg Galeasen Providentin, Kapit. Marc. Madsen af Svendborg, der paa en Reise fra Bordeaux til Kiøbenhavn med en Ladning Vine, havde det Uheld at vorde overseilet den 19de om Morgenen Kl. 2 1/2 i Nærheden af Anholt af et tilsyneladende Preussisk Pinkskib. Providentia mistede sin Mesan Mast og Seil; Skroget ovenbord paa den ene Side blev knust og læk, saa at Kapitainen saae sig nødt til at søg Havn, for at losse og faae Skibet repareret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
En for kort Tid siden heri Staden indtruffen Ulykkesbegivenhed fortiener ved sit ualmindelig heldige Udfald offentlig Meddelelse. J Stormnatten den 22de f. M. styrtede en ved den Kongelige Livgarde til Fods staaende Gardist, som man meener i Søvngiænger-Tilstand, ud af et Vindue i 3die Etage af Fodgardens Caserne paa Hiørnet af Gothersgade og Nørrevold, og faldt med Hovedet mod Steenbroen. Uagtet Høiden, og Voldsomheden af dette Fald hvorved endog Hierneskallen flaktes, er den Forulykkede, der er en Holstener af Fødsel, og ikke over 25 Aar gammel, nu, ved kyndig Behandling, restitueret saavidt, at han er ved fuld Samling, ikke føler Smerte, og kan siges at være uden Fare. (Kbhvnspost.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-17
Ledige Embeder. Borgmester, Byefoged- samt Bye- og Raadstue=Skriver-Embedet i Corsøer. - Siørring og Taarsted Sognekald i Aalborg Stift, 220 Rbd.