JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
England. Vor gode Konges Liv var, den 15de Maj, togange i stor Fare. Da Hs. Majester om Morgenen bivaanede Gardens Feldtmanøvres i Hydepark, blev fra en Soldats Musket fyret en Kugle, som traf en Sekreteer i Søeamtet, der ikkun stod 23 Fod langt fra Kongen, og svarede ham i Laaret. Man veed endnu ikke, hvorledes dette kunde gaae til, da Soldaterne kunhavde blotte Krudtpatroner, og man anseer det for et blot Tilfælde. Men en Tildragelse om Aftenen forøgede Bekymringen for Kongen. Just da Kongen traadde ind i sin Loge paa Komedien i Drury=Lane, og vilde bukke sig for Tilskuerne, fyrede en Smmorder, fra Parterret en Pistol af mod Logen. Pistolen var ladt med to Kugler, men Skudet ramde ikke Kongen, da Morderens Sidemand, i det Øieblik han fyrede, var laa resolveret, at slaae hom Armen i Veiret, saa at Kuglerne gik over Kongen ind i Loge-Dekket. Morderen, af Navn Hatfeld, blev strax paagreben, og ved Forhøret er det fundet, at han er forrykt i Hovedet. Han havde som Dragon tient under Hertugen af York i Flandern, hvor han eengang reddede Hertugens Liv, i det han var faldet i Vandet. Han blev siden fangne, og havde mange Ar af Blessyrer. Han sagde: at en besynderlig Aand havde dreven ham, og at han var den anden efter Jesus Christus. To Konet havde han den ene var den bedste Qvinde af Verden, den anden var ret en Dievel, men i hende var han overmaade forliebt.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Tyrkiet. Den tyrkiske Gesandt i Wien fik den 13de Maj ved en overordentlig Koureer fra Konstantinopel den uventede Efterretning, at Krigen i Egypten er udbrud igien, (See forrige Avis.) Gen. Kleber angreb Storvizieren, som intet Slemt formodede sig og anrettede den 17de og 18de Marts et frygteligt Blodblad i den tyrkiske Armee, især blant Jnfanteriet, hvoraf ikke mange undkom. Endeel af Rytteriet reddede sig og flyede til Osman Paschas Leier, som strax derpaa brød optil Cairo, hvor han messakrerede nogle 1000de Fransk. mænd, endog de franske Lærde og Medlemmerne af Nationalinstituttet. - Rusland skal have ladet Storherren, erklære, at han betragtede Corfu, Cephalonien, Zante, Cerigo og S. Maura, som det retmessige Eiendom, erhvervet ved Vaabens Magt. Porten kan ei sige meget dertil, da den ikke er stærk nok. Men Stridigheden, med England om disse Øer, og om Malta, er og vil blive mere alvorliig.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Rusland, Grev Suparovs Generaladjutant er udnævnt til virkelig Kammerherre, ligesom tilforn. -
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Atter ere en Generallieutenant og 4 Generalmajorer afskedigede. Major Deifer er udelukket fra Tienesten for begangne Grovheder. - Den ved Hoffet staaende Kaffskienker Bakanew er udnævnt til Overkaffeskienker af den 6te Klasse, og ligeledes Kieldermesteren Krasnobolsk til Overkieldermester af samme Klasse. De nyde samme Gaae og Forretter som Overmundskienken. - De ved Kasserne staaende Edsvorne, skulle herefter kaldes Pennetællert.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Blandede Efterretninger. Den 7de April ankom Fyrst Suvarob til Riga Han var endnu saa svag, at man nesten maatte bære ham af Vognen ind i Værelset. Lovennen ivrer over den meget Dandsen i Paris, og at man saagar har omskabt St. Sulpitii Kirkegaard til en Dandsesal. - J Juri ved Paris holdes paa en Høitidsdag efter den gamle Kalender, en Landsest at Beboerne fra de nærmeste Bønderbyer.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
En af de fornemmeste Kiødleverandeurer i London, tabde nylig sin Tegnebog med omtrent 100,000 Rdr. i. En fattig Mand var saa lykkelig at finde den. Til Belønning fik han i rede Penge 200 Rd. og en aarlig Pension af 250 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Lordmajocen sammesteds lod den 5te Maj sin 2 aarige Søn døde. Han havde med Forsæt udsat Daaben, indtil han kunde blive Lordmajor, for at kunne giøre den ret høitidelig.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Den 7de valgde Frimurerne i London Prindsen af Wallis til deres Stormestet; men han undskyldte sig med, at han et var ret vil.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Apothekeren Taylor, som istor givtede sig med en Søsterdatter af Minister Pitt, har faaet en Kontrolleursplads ved Toldvæsenet paa 10,000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Indenlandske Efterretninger. under 14de Mai d. A. er igiennem Rentekammeret udfærdiget en Plakat, angaaende Straf for de Bønder i Danmark, der vegre sig ved at lade Fortegnelsen over hvad Hoverie de ere Jorddrotten pligtige, vedhæfte deres Fæstebrev. Slutningen af samme lyder saaledes : saa befales: at enhver hoveriegiørende Bonde, der, efter nærmere Tilsigelse, ikke enten selv indfinder sig hos Amtmanden, for at erholde bemeldte Fortegnelse hæftet ved sit originale Fæstebrev, eller i Tilfælde af lovligt Forfald, lader fornævnte Fæstebrev afgive til Amtmanden, for at erholde Fortegnelgen vedhæftet, skal være undergiven en Mulkt af 16 Sk. for hver Uge, indtil denne befaling efterkommes, hvilken Mulkt Amtmanden beordrer inddreven ved Udgantning, uden foregaaende Lovmaal. Cheien for Fregatten Havfruen, Kapit. v. Dockum, har i Rapport til Admiralitetet, dateret til Ankers paa Mallaga Bay d. 22 f. M. anført følgende: Jgaar gav Konsul Hoppe mig skrivelig Underretning om, at det udspredte Rygte her siger: at Pesten skal i Tanger og Gibraltar have udbredt sig.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Ved kal. Resolution af 25 f. M. er det tilladt, at Stasmusikanttienesterne i Kiøbstæderne skulle, hvor det kan skee, ved indtræffende Vakkanser, forenes med Organistembederne, og at disse Betientere maae tillades at muficere oveeralt paa Landet; men naar de nuværende afgaae, maae enhver af Landets Beboere antage hvem han vil til at spille for sig, uden Paatale af nogen Stadsmusikant.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Konstberiderne James Price og Jean Lüstre ere tilladte at vise deres Konster i Jægersborg Dyrehauge, i dette Aars Kildetid, imod at affinde sig med Gientofte Hospitals Foresatte og Erleggelse af en Afgivt til de Fattige.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
J Farvandet mellem Helsingøer og Khavn, ikke langt fra Batteriet paa Rheden, 1/2 Miil fra Land, staaer et siunket Skibsvtag, og uden for Vibek en siunken Jagt. De kunne kun være forlige formaadelige og smaa Skibe, som krydsede med skral Vind, eller og ville tage Grunden for nær Jndløbet fra Søen op til Skielskiørs Kiøbstad skal nu ved Opmundring giøres seilbar for Skibe, som gaae 9 til 10 Fod dybt.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
D. 12 Maj blev paa det kal. Theater opført: Den Stundesløse, Komedie af B. Holborg. Hr. Olsen, Skuespiller ved det ovenseiske Theater, debuterede i Vielgeschrens Rolle.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
En Soldat i Khavn bad en norsk Matros om en Styver. Matrosen gav ham en alene denne, men endog Smorrebrød, Brendeviin og Øl til. Af Taknemlighed herfor til bod Soldaten sig, at bære en Pakke Kramvare, Matrosen nylig havde kiøbt, hiem til hans Logis. Han leverede da Soldaten Pakken, og ventet endnu paa at han skal bringe ham den.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
En uberettiget Person har sammesteds indfunden sig i 2de Opdragelsesskoler og overtalet 2de Børn, en Dreng og en Pige, som en Porelmshandler stod i Faders Sted, at følge med ham ud i det Grønne, men har endnu ikke bragt dem tilbage. - Personen kunne maaskee været den virkelige Fadertil disse Børn. Sal. Overjægermester Grev Holsteins Hotel i Storm, gaden, som nu bortsælges, er vunderet til 52000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Den 15 Maj blev paa det kgl. Theater opført et nyt Syngestykke, min Bedstemoder kaldet, oversat og omarbeidet efter den engelske Original af Høiesterets Assessot Falsen.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Fra en Fiskemester Enke i Gandløse er, medens hun, efter Anmodning, opholdt sig i nogle andre Værelser, bortstiaalet af hendes Chatol hendes hele Velfærd, som bestod i 4 østersøiske Kompagnies Obligationer, a 75 Rd. lydende, paa Jhændehaveren.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Aalborg, den 30 Maj. Fra den 11 til 24 Maj er ved Aalborg Toldbod, følgende Skippere udgaaede: Jens Møller af Nyekiøbing til Drammen Korn; Eschild Nielsen af Aalborg til Kiøbenhavn saltet Sild; Jacob Sørensen af Aarhuus til Christiania Rug; Jens Jensen af Nedeneslehn til Østerriisøer, Korn; Anders Christensen af og til Christiansand, Korn og Fedevahre; Lars Bentsen af og til Falkenberg, Rug: Christen Pedersen af og til Christiansand Korn; Mads Dam af og til Lesøe, Korn; Lars Bengtion af og til Falkenberg, Korn; Niels Thygesen af Kiøbenhavn til Færøe Ru og de indbragte Vare, Niels Madsen af Nedeneslehn til Østerriisøer, Korn; Arthur Schol af Montrosse til Dantzig, Baglast; Thomas Gutherie af Neucastell til Dantzig, Baglast; P. C. Pettersen af Lister Amt til Fæhrsund, Korn; Niels Pedersen af Arendahl til Drammen, Korn J. N. Wust af Nydeneslehn til Kragerøe; Korn; Wrold Christensen af dito til Østerrisøer, dito; Jens Eldrup af dito til Arendahl dito; Christopher Poulsen af Thiøme til Gottenborg Havre, Niels Gaarn af Aalborg til Kiøbenhavn, Korn; Hans Chr. Hansen af Echensund til Horsens, Greenaae, Eddeltoft og Fridericia, med Kiøbmandsvahre, Jens Ochermann af Kullen til Gottenborg, Korn; H. S. Freed af Aalborg til Kiøbenhavn; saltet Sild, Halvor Tinstolsen af Nedenesleyn til Østerriesøer, Korn; Thron Olsen af Kiøbenhavn til Christiansand Korn; Erich Krog af Aalborg til Kiøbenhavn, Havre; Lars Johnsen af Nedenesleryn til Østerrisøer, Korn; Poul Back af og til Læs fre, Kiøbmandsvahre, Andreas Clausen af Stranderoth til Tysningen Rug; N. S. Svenstrup af Aalborg til Hamborg, Uld; Svend Madsen af Nyekiøbing til Gottenborg, Havre, P. L. Holm af Thisted til Laurvig, Korn Anders Jversen af Nedeneslehn til Gottenborg, Havre; Poul Sand af Aalborg til Glyckstad, Havre, Jacob Hansen af dito til Gottenborg, dito; Søren Wilsen af dito til dito, dito; Jens Lund Fuur af dito til Kiø enhavn sattet Sild; A. P. Flørenæst af Nedenesseen til Bergen, Korn; Sæel Sørensen af Nibe til Kiøbenhavn, saltet Sild; Lars Hansen af Marstald til Brandholm, Rug, Naamann Faber af og til Naschou, saltet Sild; Hans Jessen af Aalborg til Pettersborg, dito; A. S. Holmen af og til Friderichhald, Korn; Niels Pedesen af Arendahl, til Gorrenborg, Havre og Saltkiød; Lars Hendrichsen af Nedenesleyn til Østerriisøer, Korn; Lars Møller af og til Thisted, Kiøbmandsvahre; Anders Thisted af Aaledes til Østersøen Baglast.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Prædikanterne paa 1ste Pindsedag. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Hennede g. Høimesse. Af ensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Prædikanterne paa 2den Pindsedag. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Asbach. Hr. Mag. Bach. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i FrueKirke.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Aalborg Byenyt. Meldt sig til Ægteskab. Jver Frodsen og Else Marie Christensdatter.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Døbt. Den 26de Maj i Budolphi Kirke, Felbreder, Morten Hultins Datter Mariane, Fadderne: Mad. Pedstrup. Jomf. Søndergaard, Kiøbmendene Hansen og Kruuse, Kiøbmandskarl Falkenberg.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Død. Den 24 Maj, Vognmand Anders Giølboes Hustrue, 38 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Avertissements. Efter 9 Vivaneders Sengeleie, af tærende Sygdom behagede det den Alvise at bortkalde min kiere Svigerinde, Jomfrue Marie Elisabeth Strætt, den 26 Mai fra dette til et bedre Liv, hvilket hermed sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 27 Mai 1800 Carstensen.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Det har behaget den almægtige Gud den 25 Maj Kl. halv Syv om Morgenen ved en stille og salig Død at bortkalde fra mig min inderlig elskede Kone Karen Ploug fod Hvasf 64 Aar gammel. Hun var i 22 Aar min trofasteste Veninde og deelte kierlig med mig Livets Glæder og Soger. Paa hendes langvarige og smertefulde Sygeleie var hun mig et uforglemmeligt Exempel paa christelig Taalmodighed og Gudhengivenhed. Jeg føler mig saa eene og forladt og hendes Tab mig uopretteligt. Vore felleds Slægt og Venner, er jeg forvisset om, tager Deel i min store Sorg og uoprettelige Tab. Oust Mølle den 26. Maj 1800. Lars Ploug.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Af det her i Byen værende Selskab af Jtalienere og Engelændere bliver i Dag Eftermiddag givet en Forestilling til Bedste for Byens Fattige fra Kl. 4 til 6 Slet, hvorved forhaabes en talrig Forsamling af Tilskuere. Af grundede Aarsager og fordie enhver ikke er vidende om hvad der læses i Jyllands Landsting, finde vi fornøden at lade indrykke i Aalborg Jydske Efterretninger, Afskrift at en Publikation, som vi lade læse i bemelte Landstingsret for Maj. Maaned d. A., af følgende Jndhold: Publication.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Ved en Contrakt af 3die og 5te September 1799 har jeg Hansen og jeg Bregendahl, vel indgaaet at sælge til Hr. Jatitsraad Ole Tønder Lange til Bratschou, vores halve Deel i den i Fælledskab med ham, efter tinglæst Convention, eiende Hovedgaard Oxholm 46 Tdr. 3 Skp. 1 Fkr. 2 Alb. med Ølands Kirke, Møller og 148 Tdr. 2 Skpr. 1/2 Alb Bøndergods; men med den Betingelse, at en Deel vi tilkommer af Kiøbesummen og Overskudder for Oxholm og Gods, skal udbetales os i næstkommende Wiboe, Snapsting mod Qvttering paa Conventionen og at, naar denne Qvitering derpaa er meddeelt, saa først en Conventionen annulleret og Hr. Justitsraad Lange entlediget fra Jnteressentskabet, samt endelig med den Betingelse i 9de Post at dersom Hr. Justitsraad Lange ikke saaledes i næstkommende Snapsting erlægger den Andeel at Kiøbesummen han bør erlægge til os 3, bør Oxholms Gaard og Gods, efter 3 Ugers Publication i Aalborger og Kiøbenhavnske Berlinske Aviser, stilles til Auction til Jnteressenternes Betaling.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Da nu Hr. Justitsraad Lange, ikke hidindtil har aflagt de Regnskaber han skylde sine Medinteresentere, endskiøndt han har forbunden sig til, at skulle have aflagt dem forlænge siden, og ved de derom holdte Voldgiftsforsamlinger hidindtil har faaet Sagen i Forhaling, hvilket alt kunne Kraft af den Frihed enhver har til, at sørge for find Sikhave uforudseelige Følger, saa finder vi os beføiede til, i kerhed, herved offentlig at bekiendtgiøre den Ret, vi efter ovenmeldte Contract have i Oxholm og Gods, indtil vor Andeel af Kiøbesummen er erlagt og Conventionen annulleret, paa det enhver kunne vide, at ingen seenere Pandt sættelse, kan betage os det Fortrin vi efter Conventionen og forommelte Contract tilkommer, saa længe vi ikke har faaet den Betaling vi har have. Lemvig og Westervig Closter den 14 Mai 1800. Lindahl. Hansen. J. Bregendahl.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Bedste Lollanske Hvede faaes hos Raadmand Hübert i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Hos Undertegnede kan faaes got reen frisk og sundVinterru. Jacob Hoppe.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Gode Bo hved Gryn kan faaes hos C. Lucht.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Natten imellem Søndag og Mandag i denne Uge er for mit Kammer hos Hr. Hons Veile paa et Bord bortstiaalen et Sølv Lommeuhr med Skildpadecasse og Dato viser; hvo om samme kan give Olytning loves en god Doceur af. Hartmann, Aalborg den 27 Maj 1800. tydsk Skoleholder. N. B. Et skikkeligt ungt Menneske der har udtient T som Landsoldat søger Tieneste til næste 1 Novbr. som Kudsk, eller Gaardskarl, nærmere Anviisning gives i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Den 19de Mai sidst, døde den gamle Pefter Andersen ved Bangsboestrand, som i en rekke af over 22 Aar, formedelst Alderdom og Skrøbelighed, har været under holt af Bangsboe Eier. Hans eiende Efterladenskabet. er strax registeret, og vurderet, beløbende til circa 1 Rd; da nu hans Kone og Datter (hvis Navne ei vides) skal opholde sig i Aasted Sogn, og en Søn Christen tienende ved Lindenborg; saa bliver disse hans Arvinger i Overeensstemmelse med Placaten af 26 October 1792, indkaldet til Møde ved Skiftets Foretagelse, ved bemeldte Bangsboestrand, 30 Dagen efter Dødsfaldet, som bliver den 17de Junii førstkommende, deres Arveret at iagttage. Bangsboe den 20 Mai 1800. Paa Skifteforv. Vegne. H. Søebye.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Formedelst Forandring af Boepæll, agter jeg enten underhaanden, eller ved offentlig og eeneste Auction den 6 Junii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 at bortsælge Mariagers Veirmølle, som for eendeel Aar siden er af Nye opbygt, og af mig anseelig forbedret, denne har Mariager Byes Mahling og ligger tæt uden for Byen, ved Møllen er et Huus af 5 Fag til Stald a., og der foruden Jord hvorpaa kan omtrent græsses den til Mautionen Brugen, de Hæst. Det behøves ikke at berømme Møden eller Egnen, det Taler for sig selv. Han Mølle ved Mariager den 5 Mai 1800. Christen Jensen.
Jyske Efterretninger, 1800-05-30
Hos Bogtrykker Wandall faaes følgend Bøger, for vedsatte Priser: 1) Qvinktius Heymeran v. Flamings Liv og Meninger, ved Gustav Freyer. (A. Lafotaine) 1ste og 2den Deel, 10 Mk. 2) Forsøg til en Bedømmelse af Birkners Skrift om sit Trykkefriheden, ved Assessor P. Collet, i Mk. 8 s.; Heftet i Mk. 14 s. 3) See og Dom, eller den lutherske Troesbekiendelse ved Siden af de Fornuftervendes, hefter 6 s. 4) M. C. Bruuns Forsvar for Meningsfriheden, en Tale til Mennesker, heftet 1 Mk. 5) Hob, Præst i Gientofte, om den Sielandske Capitels Taxt, heftet 10 sk. 6) Fremtidens Skaal, en Nytaarsgang ved G. H. Sveistrup, med Musik af Nissen, heftet 10 sk. 7) Viktorine, Komedie i 5 Akter, af Schrøder, oversat af Adjungt A. B. Benzen, heftet 2 Mk. 2 s. 3) Emigranterne, Originalkomedie lette After af L. se Kruse, heftet 2 Mk. 9) Testamentet, et Skuespild i fem After af A. W. Jffland, heftet 2 Mk. 10) Danmarks Befrielse, eller Niels Ebbesen af Nørreriis, et Sørgespild i fem Akter af Sander! heftet 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Frankrig. Opren skal, fra 21 Maj, af, først begynde Kl. 9 Aften. J Ankyndigelsen siger Direkter Devisme: "Paa den Aarstid, da Solen viser sin Kraft, da Flora udbreder sit glindsende Smykke og opfylder Luften med den fødeste Vellugt, var det afsindigt at troe, at Mennesket, som kun alt for saarlig maa nyde den smukke Dags forbihastende Gaver, ville i de skiønneste Aftentimmer gjerne lade sig indsperre i Skuespilhusene. Man maa altsaa tøve, indtil Solen fuldender dens Løbebane og Nattens Skyge har indhyller Naturens Pragt. Først da og ikke før maa man frembyde Publikum Billets og de skiønne Konsters Værker, som, ved alt deres Sindrige, dog kun giør Fordring paa den anden Rang efter Naturunderne. Detuden har den franske Nation antagen en ny Maade, at inddele Dagen paa. Forretningstimerne bleve forlængde, Spisetiden falder langt sildigere, og det synes at være en Nationalvillie, at Franskmændene vilde leve anderledes end deres Forfædre. Opertheatret skal altsaa i Sommermaanederne ikke aabnes for Kl. 9 iften. Publikums Nydelse bliver derved forøget og dets Glæderstrække bedre ordnet. Borgeren, Skuespilleren, Musikanten vinder derved Tid til, med Magelighed at holde si Middagsmaaltid i Selskab, derpaa at besøge Promenaderne og Haverne, sammesteds at beundre det fortryllende Kiøns Yngighed og Pynt, og efter den rene Lufts Jndaandelse at fuldende dets Aften i Opeen ved Nydelsen af enhver behagelig Følelse over saa mange forenede skiønne Talenter.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Journal de Paris giendriver dem, der af for stor Tilbøielighed til Hunde dadle over, at dette Dyr nuomstunder bruges til Lastdragen og Forspænd: "Just deri, siger Journalen, viser Hunden sit Venskab og letter Mennesket i sit Arbeid. Det er bedre, at see en tung P. F. Wandal. Kurv med Brød trækkes af en Hund, end bæres paa Hovedet af en fattig svanger Bondekone. Man kan antage, at Hundene over hele Frankrig aarlig fortære for 5 Millioner Franker Levnedemidler. De maae fortiene derfor hvad de kunne. En Balle paa 100 Pd. er for let for en Hest, for tung for et Menneske, men kan magelig trækkes af 2 Hunde. 2 Hunde koster tyvegange mindre at underholde end en Hest, og en Hest fortærer daglig saa meget, som 3 Mennesker. Man formindske altsaa Hestenes Antal og lade Hundene arbeide. Saaledes skeer det i alle Belgiens store Stæder og i Brüssel, hvor man ved Havnen, paa Torvene og ved Tolboden see Vogne, forespændte med Hunde, opstilte i Rader, for at kiøre Varer og Levnedsmidler bort.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Hunderaseriet begynder i Paris at yttre sig igien. Medifinskolen siger, det Onde reiser sig fra det umaalelige Tal af herreløse Hunde, som frembyder sig for Øiet paa alle Gader og Pladser i Paris, leve uden ordentlig Æde og Nat og Dag ere udsatte for Veirligets Haardhed. Derimod er der langt mindre Fare for de Hunde, som staaer i ordentlig Kost og ere i Huus, men allermindst for Arbeidshundene, som bedstevedligeholde deres Sundhed.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Paris, den 19 Maj. Jforgaars blev følgende ny Telegrafdepeske fra Rhinarmeen officielt bekiendtgeort: General Moreau til Krigsministeren. Den høire Fløi under General Lecourbe har den 11te angre den og ganske slagen Fienden i hans Posetion ved Memmingen. Denne Stad blev indtagen, over 2000 Mand bleve gjorte til Krigsfangne og mange Døde ere blevne paa Valpladsen.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Vien, den 17 Maj. Officielderetning fra General Melas af 4 Maj. General Elznitz har besat Møntian. te Gale, hvorved Fienden er bleven tvungen til, skyndsomst at forlade sin Stilling ved St. Spirito, lade et Artilleriedepot i Stikken, og retirere indtil forbi Alassiv, hvor han lod 12 Kanoner tilbage. Den 2den besatte Polcevera med 3000 Mk. og angreb med Heftighed Blokadekorpset for Genua, tilfegtede sig og nogle Fordele over 2 Regimenter, men blev tilsidst tilbagedreven og mistede 163 fangne.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Fra Svaben, den 18 Maj. Vi høre fra Ulm en frygtelig Kanonade Flygtende strømme os forbi i 1000de Tal. Hinsides Donaue forlade Menneskene Huus og Hiem af Mangel paa Levnedsmidler. Sæden paa Marken er af Tropperne deels ødelagt, deels af forrageret. Efter de Klygtendes Udsigende bombarderes Ulm af de Franske, og de Keiserlige trække sig stærkt til Donauwshed.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Blandede Efterretninger. Englænderne have taget 2 spanske Fregatter med en Konvot af 11 Foffardieskibe, som vare udløbne fra Ka dir. Værdien af disse Priser vurderes til 5 Millioner Rdr. - J Middelhavet have de nylig taget 24 spanske, franske og genuesiske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Hollænderne ere nu slet ikke lykkelige med deres Marinevæsen. 2store hollandske Skibe, hvoraf det ene børet til 50 og det andet til 20 Kanoner, ere paa Veien fra Gorre til Texel optagne af Englænderne. Skibene vare ladte med Krigsfornødenheder, og besatte med J Begyndelsen af Maj har i mange af Englands og Skotlands Stæder været stor Oprør formedelst Fyrri den paa Levnedsmidler, som dog af det Militaire strax er blevet demet.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
J Persien, Arabien og andre Egne føres nu en Religionekrig, da en ny Sekt er opstaaet, som Ahomedanerne ville have udryddet.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Ved Malta havende Franske endnu 2 Linieskibe, Alteste paa 74 og et maltesisk paa 80 Kanoner, samt 4 Fregatter, flere Konor slupper og smaa Krigskibe.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
J en Fegtning ved Exeles gjorde en fransk Sergeant 2 Østerriger tillaade. Den ene, som var en Officeer, tilbød ham sin Afsigspund. Men Sergeanten svarede: Min Herre, vil føre ikke Krig mod eders Penge, men mod de Tropperags ere vore afsagte Fiender." Sengeanten blev for denne Handling strax udnævnt til Underlieutaae.
Jyske Efterretninger, 1800-06-02
Formodentlig vil Kirkestaten herefter kun blive et meget lille Rige. Dagsrig skal for der første ville giøre Fordring paa de 3 Provindser, den pavel. Stol aftradre til Frankrig ved Traktaten af 19 Febr. 97, og som Øerrig giennerødede med Penge og Blod. Bonaparte hans om Huusident i Knasternes og Videnskabernes Necinatinstig i Paris, ti sendt Uniderstierne og de lærde Selskaber i Tydskland de nyeste mach matisk fostolske Prisopgaver, med Anmodning, at konkurdere om Belønningerne.