Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
For at bevirke Plantning af "høistammede Piil til Flætte eller Vindegjerder", som Brug er i Lolland og Falster, udsættes efterfølgende Premier: For den største Mængde høistammede Pile ikke mindre end 500 Stykker, plantede 1811, og som i Sommeren 1815 bevises at være udi god Væxt, den første Sølvmedaille, eller det tredie Bæger, eller 35 Rdlr.; for den næst største Mængde, ikke mindre end 300 Stykker, den anden Sølvmedaille, eller det fjerde Bæger, eller 5 Rdlr. - Disse Premier kunde ikke allene vindes af Bonden, men ogsaa af andre uden for Bondestanden, dog mod at plante dobbelt Mængde, nemlig 1000, eller 600 Stykker; det samme gielder ogsaa for Bondestanden i Lolland og Falster. Flætte eller Vindegjerder ere meget at anbefale, da de ere lidet kostbare, frede got, og borttage kun lidet Rum. Førend Diget oprettes, plantes Høipilene langs Skjellet 6 Al. fra hinanden saa tidlig paa Foraaret, som Frosten er af Jorden. De plantes i leret og stid Jord ikke dybere end Stammen kan fæste i Jorden. J høi og tør Jord graves for dem, og de sættes dybere. Sættepilene tages ikke fra Steder, som ligge i Læ eller have en bedre, eller fugtigere Jordbund. Vandknoppene bør afplukkes det første Aar efter at de ere udplantede, hvorved Skudden holde sig mere til Toppen. J Mangel af Tid kan det udsættes at afskiære Vandskuddene til Efteraaret, strax efter Løvet er faldet. Pilene stynes første Gang det tredie Aar efter Plantningen, hvad enten Kronen er liden eller stor, og det fjerde Aar derefter kan man vente sig en smuk Top eller Krone. Toppen afskiæres i April. Naar Pilene ere stynede et Par Gange, og have naaet tilbørlig Størrelse, kan Kronen levere for Fremtiden hvert 6te Aar Hegning til fire Favne af fem Qvarteers Høide, foruden den lave Vold med Grøft. Et sligt Hegn staaer i 4 til 5 Aar. Dets væsentlige Styrke og Varighed bestaaer i at stavre det vel, fem Stavre regnes til Favnen, og Stav rene bør være af 10 Qvarteers Længde, da de styrke bedre, og kunne ved Neddrivning i Volden gjøre Tjeneste i flere Aar. Pilestavre ere varigere end Stavre af El. Om Stavrene vindes 3 til 4 Laug, der maae bestaae af tre maadelige Vindelaug, og et Binderiis paa hver Stavre, Af et Læs Pilehegning paa en lang fiirspændt Vogn kan opsættes 30 Favne, Stavrene iberegnede. Vedligeholdelsen bestaaer meest i at reise dem naar de kunne være omfaldne ved Storm, eller uringede Sviin have gjort Brud i dem. (Fortsættes.)Man læser nu en Skrivelse fra Capit. Lindegaard ombord paa Fangeskibet Bahama i Engelland af 29 Jan. 1811. Capitainen beretter deri, at H. M. Kongens Fødselsdag blev høitideligholdt der d. 28 Jan. paa følgende Maade: Om Middagen Kl. 12 vare alle Mand oppe paa Dækket og udbrød i et tredobbelt Hurra. Om Aftenen Kl. 7 aabnedes en Ballet i 3 Acter af 32 Personer, de 16 i hvide Fruentimmerklæder med grønne Laurbærkrandse paa Hovedet, og 16 Mandspersoner i hvide Skjorter. Hver af dem havde en Krands i Haanden, hvori stod Frr. M. i Transparent; 2 Genier, forestillende Troskab for Fædrenelandet, en som Danmark og en som Norge, sang hver et Vers og alle istemmede derpaa det fælles Chor: "Ei glemmes skal Frederik, Marie hans Viv, for dem vi er rede at vove vort Liv. Damerne lagde siden de Krandse, de holdt i Haanden, paa Alteret. Til Slutningen kom 6 af Damerne og ofrede Præsten Hr. Rossing den Krands, de havde paa Hovedet, og udtrykte ham alles Tak i en til den Ende forfattet Sang. Efter Balletten aabnedes en Maskerade af 86 Personer, som dertil havde tegnet sig. Hver Person betalte 4 tz. Engelsk. De Engelske Officierer og en Deel Damer vare ombord med hos de Fangne, for at besee dem. Kl. 12 gik man til Bords. Der var fremsat Fricasse, Lamme og Svinesteg. Under Maaltidet bleve adskillige Sange afsjungne for Kongehuser.