JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Jeg ønsker, at Vantroe, Lunkenhed og Misundelse ikke vilde see skjævt til disse Linier, der komme fra den Jver, som een, snart bortvandrende, Olding føler saavel for Andres, som for sin egen, vigtigste Velfærdssag, der eengang forsømt og forspildt ikke kan oprettes igjen. Vort nærværende Liv er at regne mod Evigheden, som et Punkt mod en grændseløs Linie, og er det ikke Viisdom, at opoffre Punktet for Liniens Skyld, J disse Dage har her i Kjøbenhavn paa Vragerboden været at see en sjelden Fisk, hvis Lige foregives aldrig før at have været fisket i vore Farvande, og ei at være af nogen Fisker her kjendt. Men saa sjelden den end er, findes den dog beskreven og afbildet under det Navn Teus Guttatus, den draabeplettede Platfisk, i Nye Samling af det Kongelige Danske Videnskabers Selskabs Skrifters 3die Deel, Pag. 398, Tab. A, af Professor Brünnich, som havde faaet den fra Helsingøer, hvor den var fanget 1786 i Nordsøen, og 26 Aar tilforn i Strøms Beskrivelse over Fogderiet Søndmøer i Norge, 1ste Part, Pag. 323, Tab. 1, Fig. 20. Den ommeldes og i Naturhisk. Selskabs Skr. 5, Binds 2det Hefte, Pag. 129, at være fanget ved Helsingøer i Sommeren 1799, og da et Exenplar deraf at findes i Selskabets Musæum, saa at man seer, den dog maa høre hjemme i disse nordlige Vande. Jmidlertid er det godt, at ma faaer saadanne sjeldne Fiske til Skue in natur som man ellers maa nøies med at see in eftige Til de Ukyndiges Efterretning skrives dette af Christianshavn, 1819, d. 21 April. O. Fabricius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Jndenlandske Efterretninger. Den 20de April modtog Døvstumme-Jnskitutets Forstander fra hans Lærer og Ven Professor Becker, Ridder af Dannebrogen, en Gave til Stiftelsen, ledsaget med følgende Skrivelse: For at tilfredsstille vores Attraae, at tilkjendegive de taknemmelige Følelser, som besjele og ved i Dag at have fuldendt det 25de Aar af vores lykkelige Ægteskab, have vi besluttet, at bidrage noget til at lindre de af vore Medmenneskers Kaar, som savne enkelte af Livets største Goder, og som man aldrig kan tænke paa, uden med den meest levende Deeltagelse. Vi bede derfor Deres Velbaarenhed, hvis Omsorg for disse Ulykkelige saa meget bidrager saavel til at forsøde disses Skjebne, som at forøge Værdien af de mindste Gaver ved en passende Anvendelse, at modtage hosfølgende 200 Rigsdalere til hiint Øiemed. Med de bedste Ønsker for Stiftelsens heldige Fremskridt, ere vi med sand Høiagtelse Kjøbenhavn, den 20 April 1819. Ærbødigst. paa egne og min Kones Vegne G. Becker. S. T. Hr. Professor Castberg, Ridder af Dannebrogen, Bestyrer af det Kgl. Døvstumme-Jnstitut."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Fire af Stiftelsens Elever, anførte af tvende Lærere, indfandt sig samme Dag hos det velgjørende Par, for at overrække en Blomsterkrand- og en af Eleverne underskreven Lykønskning til denne Familiefest, som hver, der kjender de tvende Ædle, og hver, der har Følelse for huslig Glæde, deeltager i.Den Stiftelsen skjenkede Summa er indsendt til det Kongelige Danske Cancellie, med underdenig Forestilling, om den, efter Givernes Yttring, maatte anvendes til Oprettelsen af en Jndustrie anstalt for Døvstumme Pigebørn, som ere dimitterede fra Stiftelsen og trænge til Forsørgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Af en Skrivelse fra Schleswig den 16de April. J Gaar havde man her i Byen en val mindelig sjelden Fest. Chefen for Liv-Regimentet Kyrasserer, Herr Generalmajor v. Bachmann, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, havde da tilbagelagt 50 Tjenesteaar i dette Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Som yndet, agtet og æret saavel af Høie som Lave, søgte man at give disse Følelser en til Dø gen passende almeen Yttring. Til den Ende havde Regimentet foranstaltet en smagfuld Æreport opreist uden for Generalens Bopæl, hvor saavel Kyrasseer-Regimentet til Hest, som Jnfanterie Regimentet, der ligger her i Byen, opmarscheerte, og bragte ham et tredobbelt Vivat. Hs. Durchl. Landgreven af Hessen, saavel som Hans Hr. Søn, og Svigersøn: Deres Durchl. Prindsen af Hessen og Prindsen af Holsten Beck, beærede senere Generalen med Deres høie Lykønskningsvisite og deeltoge derefter i een af Regimentets Officierer foranstaltet Diner, hvor Høistsamme, under Canoners Løsning, udbragte Generalens Skaal. Om Aftenen havde Byens Civile og Militaire foranstaltet et stort Bal, hvor Generalens Navn, med Tallet 60. og Ordet: Halvveien brændte i Transparent. Æreporten var skjønt illumineret og Selskabet tolkede deres sande Agtelses- og hengivenhedsfølelser i en Sang, passende til Anledningen. Dagen efter var Generalen med Familie og flere tilsagte til Middagstaffel hos Hs. Durchl. Landgreven, som atter behagede at udbringe hans Skaal, et Minde, der maa blive Generalen og hans Familie ligesaa behageligt, som det ellers er sjeldent i sit Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Af en Skrivelse fra Kiel af 3 April. Til en Tid, hvor efter en Række af stormfulde Aar Fredens blide Sol atter opliver Europas Folkeslægter, er det ikke paafaldende at see, hvorledes enhver Nation, meer eller mindre, gienkalder sig de Dage, hvor Mod og Styrke flættede den en skjøn, om og blodig Laurbærkrands. Saaledes besynges i Frankrigs Provindser den 14de October og 2den December, saaledes opreises paa Grændsen imellem Norge og Sverrig en Bantasteen for Carl den Tolvte efter et Seculums Forløb, saaledes er den 18de Juni en Folkefest i Engelland, og saaledes blusser paa den 18de October en hellig Flamme trindt om Tydsklands Grændser til Leipziger Dagens Erindring. Er det da os allene, som tause bør skue paa slige Feste? Er det da Danmark allene, hvis Historie ikke frembyder een Dag, paa hvilken Seiren kronede Folkets Mod og den retfærdige Sag, Visseligen ei, ogsaa vi have slige Dage, mod hvilke selv Jenas, Austerlitz's, Lipzig's og Waterlods staae tilbage; thi Seiren, som Overmagten stundom frembragte der, tilfægtede sig her en ringere Stykke. - Disse vare de Betragtninger, som foranledigede Garnisonen i Kiel til at høitideligholde Danmarks Hædersdag den 2den April. At deeltage i de Glædesyttringer, hvormed den 18de October hilses i Tydskland, selv for en Deel i Kiel - formaaer den ikke; thi uden at være ligegyldig imod Dagens Storhed, strider det imod dens indre Følelse, festligen at erindre en Dag, som kostede Danmark faa Meget. Vel kjæmpedes og for Frihedens Palme paa Leipzigs Sletter, men og for denne, og ene for denne, farvedes blodigt Sundets Vover. Sikkert har enhver Dansk med et varmt Hjerte mindet denne herlige Dag, og sikkert have Mange, om ei med larmende Fester, saa dog, liig Kiels Garnison, i et muntert Broderlag, høitideligholdt samme, ved hvilken Leilighed den havde helliget Dagen en passende Sang, der med en glad Stemme blev afsjungen, og hvorved føledes, at naar Fædrenes Hædersdage deeltagende mindes af Sønnerne, vilde neppe den Aand kunne uddøe, som mægter, Trods Overmagt i blodig Kamp at sande: Jaabenbare Krig, Paa Damarks Kyst heelt let en blodig Pande, Dets Fiende støder sig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Skrivelse fra Holsteen af 21 April. Den megen Regn, som er falden i Foraaret og en Varme, som man kun pleier at spore i Juni Maaned, har frembragt Græs i Overflødighed, saa at man paa mange Steder allerede har drevet Køerne paa Græs, hvilket sædvanligen ikke pleie at skee førend i d. 12 Mai. Man vil altsaa tidligere end almindeligen faae Maimaanedssmør Ogsaa Napsæden vil blive en Maaned tidligere moden end ellers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Fra Pressen er nu bleven færdig: den hen melige Skrivekonst, eller Chiffver- og Dechiffver-Konsten, isærdeleshed practiske oplyst ved et nyt Transpositionschiffre, der formedelst dets utallige Afverlinger, i Forening med den største Simpelhed og Lethed, kan gjøres aldeles uopløseligt, endog for den, som har opfundet det; ledsaget af en Forerindring, en Jndledning og at Tillæg med 8 Kobbertavler og mange Tabeller, at J. B. Lindenfels, Major af Artilleriet og Lærer ved de Kongl. Pager, ved Landcadetcorpset og Artillerieacademie-Jnstitutet, 294 S. st. 8. Forfatteren har med Rette valgt til Motto for dette Værk, som er det første i sit Slags den skandnaviske Literatur eier, ei blot til Lyst, og han fortjener Almeenhedens Tak for at have afhjulpet en saa væsentlig Mangel ti vort Skrift rige. til at ophøre med at cavere, naar Restancerne med hvert Aar løbe op, naar Søgsmaalene om Gields Jnddrivelse tiltage i samme Forhold som Ævnen at betale aftager, saa ville Huuseierne nok lære at indsee Nødvendigheden af at lempe Huusleien efter Tiderne, og hellere lade sig nøie med 100 Rbdlr., som betales, end med 200 Rbdlr., som af drig betales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Vi have nu endeligen ogsaa faaet Schillers orleanske Mo paa vor Skueplads, og man maa tilstaae, at det er en ganske anden Pige end den Heilbronnske. Her tillands passerer hun imidlertid foren ung Mø, endskjøndt hun udenlands allerede ansees for en bedaget Matrone. Jntet af Schillers Stykker har mødt større Beundring og tillige større Dadel end dette. Det blev første Gang opført paa Theatret i Leipzig, da Schiller netop opholdt sig der i Aaret 1800. Publicum modtog her den store Digter med næsten mageløs Jubel, og med en Hylding, som det aldrig havde ydet nogen Fyrste. Man har kaldet dette Konst værk et romantisk Skuespil, hvormed man har villet udtrykke et Stykke, til hvilket Følelsen kun kunde give Stof og Phantasien Formen. - Mad. Andersen giver os Johanne, der udgjør Sielen i denne Digtning, med Flid og Smag. J adskillige Scener, f. Ex. Monologen i den høist idylliske Prolog, hvor hun tager Afsked med sin Fødestavn, spiller hun mesterligen. Et fuldkom ment Ensemble synes man imidlertid at savne her. Skjøndt Stykket i det Hele sees med Jnteresse, og Udførelsen fra Digterens Side, om just ei heelt igjennem, saa dog paa mange Steder, er ypperlig, saa efterlader det dog en vis Tomhed i Sielen, da man ikke veed hvad man egentlig skal tænke sig ved denne Johanne, om det er et overjordisk Væsen, en Troldqvinde eller et simpelt Redskab i kløgtige Hærføreres Hænder. Var det en blot romantisk Fiction, saa kunde man snart blive enig med Digteren; men nu, da Æmnet er taget af den virkelige Historie, veed man ikke hvilken Jdee man skal forbinde med hans Hensigt. Gjerne vil man sætte sig ind i Tidsalderen og antage Heltinden for et ved vidunderlige Midler handlende Væsen, men ogsaa heri forvildes man paa adskillige Maader, da Sandhed, og Fiction saa besynderligen ere sammenblandede her. Dette er Tilfældet med Tordnen, Lænkernes Affalden, og overhovedet med det Vidunderlige i at see en 17 Aars uerfaren Hyrdinde udrette saadanne Gierninger. - Scenen med den sorte Ridder (Act. 3. Optr. IX.) er udeladt ved Opførelsen, uagtet den dog synes saa nødvendig, for at vise os en overordentlig, fra Aandernes Rige hidrørende Jndvirkning paa Johanne, men, rigtig nok gjør den Digterens Hensigt endnu tvetydigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
J Kirkeaaret 1818 er der i Kongeriget Danmark, med Udelukkelse af Hertugdommene, ægteviede 9466 Par, fødte 35184, hvoraf 2929. vare uægte Børn, og døde 20845, altsaa ere 14339 flere Fødte end Døde. Blandt de Døde vare 167 imellem 90 og 100 Aar og 9 var over 100 Aar. Summen af Dødfødte beløb sig til 1248. Af uægte Børn falder der paa Kjøbenhavn alene omtrent 1/4 af hele Antallet og næsten lige saa mange, som paa Lollands Falsters Stift, Aalborg Stift, Viborg Stift og Ribe Stift tilsammentagne. Kjøbenhavn, den 13 April 1819. Auditeur
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Billes Dampbaad er nu underveis hertil fra England, og Overfarterne med samme her fra til Kiel skulle tage deres Begyndelse fra 1ste Maj. Man taler meget om de mange Beqvemmeligheder denne Paketbaad tilbyder. Prisen for Tourerne er bestemt til 4 Specier for Plads i Kahytterne med Koie. Desuden kan til forholdsmæssig høiere Priis erholdes egne Værelser. Dækspassagerer betale betydeligt ringere. J Fartøiet er en fælleds Forsamlingsstue, og er Restauration saavel med varmt og koldt Kjøkken, som Forfriskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Det afgaaer herfra regelmæssigen een Gang ugentlig, og tilbagelægger Veien, uden Hensyn til Vind eller Strøm, i omtrent 36 Timer. J Forbindelse med denne, vil en anden for de Reisende ligeledes høist beqvem Jndretning blive iværksat, nemlig en Diligence, som regelmæssigen skal gaae mellem Kiel og Hamborg, og for hvilken Betalingen skal være ansat til 4 Specier. (Slagelse Av.)Hr. Pastor J. C. Bloch, Sognepræst for Rynkebye og Revninge Menigheder i Fyen, bekjendtgjør i Hr. Hempels Avis af 20 April følgende: "Sørgelig var Natten imellem den 16 og 17 April for min Naboe, Gaardmand Jens Hansen, og en hos ham sig opholdende Jndsidder, Niels Hendrichsen, Væver af Profession. - Kl. 4 omtrent vaagnede Man mig, og gjennem mit til den Side vendende Vindue, saae jeg Gaarden i lys Lue. Jeg ilede ufortøvet derhen. Mit første Spørgsmaal var, om Folkene vare reddede? og et trøstende Svar bejdede dette Reddede vare de, men i en sørgelig Forfatning; nogne havde begge Familier med Børn og Tjenestefolk maattet forlade Brandstedet. Lidet eller intet var reddet af Luerne. Alle Jens Hansens Heste vare indebrændte, tilligemed 2 Kalve; de øvrige Kreature og Faarene vare blevne reddede, og en Koe blev udtrukket af Jlden over de sammenstyrtende og brændende Vægge. Men beklagelig er Gaardmand Jens Hansen, som med Kone og 5 Børn, har seet sin liden Eiendom (han var tilforn en fattig Mand) og selv sit for denne Sommer nødvendige Æde- og Sædekorn opgaae i Røg. Beklagelig er og den fattige Niels Hendrichsen, som ei fik mere af sit reddet end hans Væv og en Overdyne." Hr. Pastor Bloch modtager med Glæde Bidrag til disse Ulykkelige, og kunne Bi dragen sendes ham i Rynkeby ved Kierteminde eller ogsaa afgives til Hr. Hempel i Odense, med Anviisning om, hvad der skal tilflyde Gaardmanden og hvad der er bestemt for Jndsidderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Aalborg, den 19 April. Den Hr. Kjøbmand P. H. Sødring tilhørende Havn, Skibs værft med tilhørende Bygninger &c., blev ved Auctionen den 16 April, kjøbt af Havne-Commissionen for 8230 Rbd. - Det den 15 April ved Thise holdte Marked, var formedelst det samme Dag indfaldende Regnveir, kuns ringe. Hørlærredet solgtes for 2 Mk. Alen; Høns for1 Mk. 8 s.; Smørret for 12 s. a 1 Mk. Pundet; Æg for 8 a 12 s. Snesen. - Af den tilvoxende Ungdom, blev i Søndags i begge Stadens Kirker confirmerede i alt: 46 Drenge og 35 Piger; deraf i Budolphi Kirke, ved Hs. H. Hr. Dr. Claudi, 16 Drenge og 12 Piger, ved Hr. Henneberg, 3 Drenge og 2 Piger; ved Hr. Seerup, 8 Drenge og 10 Piger. J Frue Kirke, ved Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup, 15 Drenge og 9 Piger; ved Hr. Fuhr, 4 Drenge og 2 Piger. (Wandalls Av.) Viborg. Lang Tjeneste, forenet med utrættelig Arbeidslyst og en mageløs Aandstyrke i at kæmpe mod Livets blide og trange Kaar (thi der hører og stærke Skuldte til at være gode Dage), en aldeles Opofrelse for Kone og Børn, den i Uformuenhedsklassen saa ofte forekommende stadige Virken for at gjøre sine Børn lykkelige – disse ere de Blomster, som med Rette pryde den afdøde Bogtrykker Jens Theils Grav. Hvad han i disse Henseender var for sin Ægtefælle, og Børn, hvoraf han, ofte i trangeste Kaar, opdrog i 395 Aars Ægteskab 7 Sønner og 6 Dør tre, hvoraf 7 leve, kjende de hans Venner, der i mange Aar saae ham virke til deres Held. Ærligen anvendte han sin Sved og sine Ævner til at danne dem til de duelige Samfundets Medlemmer de bleve. Men, at han og forstod at pleie det Fag, hvortil han havde som Trykker egentlig opofret sig, beviser det allerbedst, at han i 46 Aar, fra Dreng af, tjente uafladelig ved Bogtrykkeriet i Viborg, fra den Tid sal. Doctor Mangor 1773 anlagde det, til Nu. Han var den første Dreng, der blev antaget, og ærligen holdte han ud. Sygdom kastede ham i de sidste Aar ofte paa smerteligt Sygeleie, i de sidste 16 Uger leed han meget; men hans Arbeidslyst forlod ham ikke. - Officinet skylder ham dette hadrende Minde, der er bedre end de konstige, thidet er Sandhed. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Kjøbenhavns Børs d. 23 April. Cours. Hamb. 2 M. 216, a vista 219. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. Spec. 221. - Specier solgtes fra 13 Rbmk. 3 s. til 13 Rbmk. 4 s. Obligat. 73. Committees. Norske Rasbks. 17 Rbdl. D. for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 54 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommet: Humoristen ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 4de Hefte. Det indeholder 1) Slutningen af Reisen til Hovedstaden, i Aaret 1807, 2) Reisen til Birkerød, 3) Jnteressen og Forfængeligheden. Det koster 8 Mk. paa Postpapiir og 6 Mk. paa Trykpapiir. De nu udkomne fire Hefter udgjøre 1ste Bind, og koste 4 Rbdlr. paa Trykppiir og 5 Rbdlr. 2 Mk. paa Postpapiir. Af det Skrift udkommer til ubestemt Tid et Hefte paa 6 Ark. Det faaes hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststrædet No. 144, hvor ogsaa Subscriptionen fremdeles modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Rettelse i No. 31, P. 487, 5te Lin nedenfra; istedetfor Terram læs: Terra Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de contanthaSextende Aargang. No. 34. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 April 1819. Til Pram. Ode. Et en flygtig Dunst af Pøbelens Viraksky, Ei forenet Raab af Nutidens Steentore Kan frembringe himmelsk Laurbærkrone, Som sig i Evighed slynger om Skialdennes JsseSom den klare Stjerne, Aftenens Dronning, sig Mildt i Vest fremskyder, stille fremavlet i Store Skjød af Moder Alnaturen; Tiden udfolder hos den en guddommelig Straale; J dens blege Blik er skjult Uforkrænklighed, Mørkets sorte Aand skal skabe dens Glorie, Først, naar Natten alle Zoner dækker, Skinner med glimrende Pragt dens evige Lue; Saa opstiger langsomt ud af de inderste Kræfters Dyb den Aand, som trodser Forglemmelsen, Stille sig, som Rosenknop, udfolder, Men efter Seklernes Rad over Verden den lyser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Ved de falske Kyster lurer Sirenernes Onde Troldoms-List, med fængslende Harpeklang Drager skuffet Søemand ned i Dybet; Kjække Ulysses den selv ei vover at høre. Mangen er der, hvem trefoldige Jubelskrig Af uskadige Hob, som larmende sætter paa Jssen digtet Evighedens Krone, Mere, end Smilet af Camænerne lokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J Olympens indre Grotte, af narlig Lampeskin oplyst, der tronende, Viisdommer Tegner Navnene, som skulle leve, Hun, af det sølverne Haar en fortrolig Veninde Hvo i Digterdalen dvæler i Ladhed kun, For med Øieblikkets Frugt at beruse sig, Vinden, som hans sidste Aande tager, Let skal den ogsaa hans Navn over Graven bortvifte. Du og Pram, da Musens Røst i dit Jnderste Bød dig til Parnassets herlige Veddestrid, Har med faste Skridt besteget Bjerget, Strax, som den mægtige Seirer, paa Toppen dig stillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
J den korte Sommer blomstrer den svævende Poppel, Markens Græs og tusende Planter smaa, Alt bortvifter haarde Vinters Aande, Lysgrønne Gran staaer alene og Stormene trodser. Tag kortsynet Mængdes blinde Berømmelse Tag Lovtaler bort, Brundringens Febertræk, Naar den Taage viger, da tilbage Skialden end staaer i sin Glands, som bag Skyerne Solen. Pram, da sig fra Vuggen hæved dit barnlige Skrig, ei Ammens Kys, ei Moderen trøsted dig; Men i Underværk, saa man fortæller, Saga og Klang af en Harve kun stilled din Taare. Hvo med Digterkraft skal fylde sit Flammebryst, Jngen jordisk Lærer danner med Møie ham; Over Barnet svævende saa venligt Selv ham de himmelske Muser usynlige lære. Marmorstøtter smuldre, Bytte for Sekeler, Urnen, gjemt af Venskab, spredes i tomme Luft; Tidens Tand Achil omsonst angriber, Og, medens Pram bliver læst, skal end Stærkodder prises. Stor er den, hvis Daad selv Avind forbause kan Som den høie Eg han staaer iblandt Mennesker; Men hvo evigt gjør det Dødelige, Som Japetiden, han Gnister fra Himmelen henter. Ved hans Tryllestrænge hæve sig Kongernes Kronte Jsser op af Gravenes dunkle Skjul, Op ved Lyden Helteaander stige, Og den henslumrede Kamp de fornyet begynde. Troldoms-Magt i Strængen haver Naturen lagt, En usynlig Verden lyder dens Vældes Bud; Den og Hjertet, naar det voldsomt sukker, Lindrer og sagte inddysser med venlige Toner. Dampe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
Konstudstillingen paa Charlottenborg. (Slutning; see No. 31.) No. 32 af H. J. Smidt, Copie efter et Landskab i den Kongelige Maleriesamling. Det erindrer os om Originalen, som udentvivl er eet af de fortreffeligste Malerier, der findes i hele Landet, og derfor altid sees med fornyet Fornøielse. No. 33, 34, 35, af Jess Bundsen i Altona. For første Gang seer man her paa vor Udstilling Noget af denne danske Konstner, ligesom og for første Gang et i nyere Tid malet Oliemalerie, hvis Hensigt er at vise os det Jndvendige af ærværdige Kirker. - Mange Aar ere henrundne, siden de store Mestere i Holland levede, der bragte denne Deel af Konsten til høi Fuldkommenhed, men det er dog at formode, at den nu oplivede Jnteresse for Middelalderens Konst, og især for de majestætiske Kirker, atter vil give Europa duelige Konstnere i dette hendøende Fag. J den nyere Tid synes man kun at have beskjæftiget sig med Afbildninger af den ydre Side af disse ærværdige Bygninger, men det er vel ikke at tvivle paa, at man snart fra flere Steder vil see Konstnere fremstaae, der ligesom Hr. Bundsen, sysselsætte sig med at vise os det Jndre, der ofte er ligesaa skjønt. - No. 33 er vel den mindst betydelige af de tre valgte Prospecter, men den synes at behage meest, thi den ligger meest Sandhed deri. Solvirkningen paa den forreste store Pille, og Slagskyggen af den derpaa ophængte lille Tavle ere især skjønne. No. 34 og 35 ere vel, fornemmelig det sidste, ogsaa fortjenstfulde Arbeider, men det synes som Konstneren har havt en altfor ængstelig Frygt for at falde i Disharmonie, og at han derfor, istedet for at give os hvide Kirker, har givet os graagule Figurer er heller ikke Hr. Bundsens stærke Side, han maa derfor enten i denne Deel lade sig række en hielpsom Haand, eller, som han ogsaa tildeels har gjort i disse 5 Malerier, viselig opofre dem. No. 3637 af Dusch, ligeledes i Altona heraf er nok No. 37 det heldigste, omendskjøndt det mangler Kraft i Mellem og Forgrunden, og Træer og Figurer ere svage. Jmidlertid vise det en øvet Konstnerhaand, som efter Sigende i Landskabstegninger med Sepia eller Tusch skal være langt heldigere end i hans Oliemalerier. No. 38, døde Fiske o. s. v., af Nic. Peter Hermannsohn i Flensborg, sikkert det Vigtigste afde fra Holsteen indsendte Stykker. Man skulde ikke troe det var mueligt i det saakaldte Gouache Malerie at frembringe en saa stor Kraft og Kla hed, som her er viist, og i Henseende til Sandhed, er det nok ikke let mueligt at komme Naturen nærmere. Vel er det kun et Par Sild, nogle Kartofler, en Muursteen o. s. v. vi see, men disse er ogsaa malede saaledes, at man kunde fristes til at gribe efter dem. Beklageligt er det, at en Konstner, der besidder saa stor Fuldkommenhed, ikke er stærk i Linie=Perspectivet. Planen, hvorpaa alle disse Ting ligge eller staae, er urigtig angivet ligesaa er Sidevæggen ikke godt skilt fra Bagvæggen og Karpen hænger ikke paa eller ved, men ind i Væggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
No. 39, en Blomstervase, Broderie af en Dame, maa have kostet uendelig meget Arbeide. Det synes, som billigt, især at tiltrække sig Damernes Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-27
No. 41, Hs. Høihed Prinds Ferdinands Portrait, Migniaturmalerie af Hr. Frænckel og No. 45, Profil Portrait af Hs. Høihed Prinds Christian, Mødellering af Hofgraveur Jacobsen, synes begge at være heldige Arbeider, da de med Lighed forbinde Udtryk, Liv og Bevægelse. Det samme kan man ikke nægte No. 48 Prof. Øhlenschlagers Buste af Hr. Quittschreiber. Beundringsværdigt er det Liv, han har forstaaet at lægge i Hovedet, der dog saa gjerne vil blive stivt og dødt, naar man som Konstneren, efter de antique Mønstres Exempel ikke angiver Øjenstenene, men grundet er vist den Anmærkning, man har gjort, at Prof. Øhlenschlager er af en finere Bygning og Lineamenter end Busten viser, og at Haaret er uheldigt udarbeidet.