JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-28
Jndtil Hr. Told og Consumtions Jnspecteuren, altsaa beviser, at det hverken, haver været ham physisk, eller moralsk mueligt, at forfatte eller medvirke i de forbemelte anonyme Bekiendtgiørelser, og dette Beviis er endnu ikke fremkommet, er det baade mueligt, og kan efter rigtigt Raisonement være virkeligt, at han er Forfatter, eller Deeltager i Bekiendtgiørelserne; Og nu hvortil denne offentlige Retfærdiggiørelse, Havde Hr. Told og Consumtions Jnspeteuren tænkt, og havde han tænkt rigtig, raag) vilde. han maaskee selv have indseet: At han, i det han uden Opfordring anseer et offentlig Forsvar fornødent for sig, selv tilstaaer den Handling, hvis mod satte han forgiæves søger at bevise Veile den 25 Februarii 179. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged. T.) Er Hensigten ikke denne, veed jeg ikke hvad den kan være, man pleier ikke at reqvirere Folk i Aviser; Ved en foregaaende Leilighed haver jeg selv viist Hr. Told og Consumtions Jnspecteuren en rigtigere Veier, Hvem haver vel mistænkt Hr. Told og Consumtions Jnspecteuren for denne Bekiendtgiørelse: Endskiønt jeg ligesaa lidet veed, hvem der haver skrevet denne, som de øvrige Bekiendtgiørelser, vil jeg dog gandske, efter Omstændighederne, friekiende ham for denne Brøde ) Det er ingen fornærmende Beskyldning imod Hr. Told og Consumtions Jnspecteur Klingberg, at han i Hensigt til hans Bekiendtgiørelse, der findes indført i No. 8 af disse Blade, enten ikke haver tænkt, eller i mindste ikke tænkt rigtig; Beviserne herfor ligger i Bekiendtgiørelsen selv, og hvad kan jeg derfor, Saalidet som jeg ønsker Avisfeide, saa meget vil det paaligge mig, at berigtige dette, om han enten ikke udtrykkelig, eller stiltiende tilstaaer mig det -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Fra Nederrhinen, den 16de Februarii. Den 13de ankom de Franske Generaler Moreau, Kleber, og Damas med deres Adjutanter til Crefeld. Moreau er virkelig Obergeneral over samtlige Armeer ved Rhinen. Han er en meget artig Mand. Adskillige Generaler som Lefevre, Lehatry og Lebelle ventes endnu fra Paris. Alting begynder her igien at faae et krigersk Udseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Kølln, den 18de Februarii. General Morean er kommet tilbage fra Dusseldorf og har ladet bekiendtgiøre Mantuas Overgivelse. Den ne Begivenhed skal forandre Sambre= og Maasarmeens Operationsplan, den skal nu agere offensive. - Championets Division gaaer endnu til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Frankfurt, den 18de Februarii. Af de fra Nederrhinen til Jtalien bestemte Tropper, have de, som endnu ere tilbage, faaet Ordre at blive. Ifølge Breve fra Lahn= og Sieg=Floden giøre de Keiserlige Anstalter til at forlade deres Kantoneringer. Alle her paa Urlaub værende Keiserlige Officierer have faaet Ordre, inden den 20de at indfinde sig ved deres Regimenter. Paa mange Steder opkastes Batterier og Forskandsninger. De Keiserlige, som laae i Emos og omliggende Egne, ere rykket frem mod Neumied og Rhinen. Breve fra Coblenz tale om, at de Generaler Morean og Hoche maaskee igien ville gaae over Rhinen. - Derimod forsikkre Casseler Breve, at den nye Demarkationslinie skal strække sig til Nekkeren. og med det første besættes af Preusser og Hesser. le privilegerte Ty ses 13die Martii 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmen hos i Fridericia Fra Tyrøl haves slet ingen Efterretninger. J Augsburg hvor man allerede nogle Dage ingen Breve havde faaet fra Tyrol, gik det Rygte: At Østerrigerne stode imellem Brixen og Jnspruk; at der ved Gørt var forefaldet en nye Affaire til Østerrigernes Tab, og at Frantsoserne havde der en Armee af 20000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Wien, den 15de Februarii. Vor Hoftidende indeholder den officielle Beretning om Mantuas Capitulation. Man seer deraf, at Garnisonen virkelig befandt sig i en ynkelig Tilstand. Allerede hele Januarii Maaned igiennem var den indskrænket paa 1/2 Portion Brød og Hestene vare allesammen fortærte. Ligeledes havde man Mangel paa Medicin Capitulationen, som efter Omstændighederne er meget taalelig, indeholder væsentlig følgende: Græv Wurmser overgiver Staden og Fæstningen Mantua til Frantsoserne paa følgende Vilkaar: 1) Den Keiserlige Garnison marscherer ud med alle Militaire Ærestegn; nedlægger Geværene, Fahnerne o. s.v. paa Glacis, og den hele Garnison bliver Krigsfangens undtagen 2) General Wurmer og alt det, som personligen tilhøre ham, tilligemed 200 Mand Cavallerie, med tilhørende Officierer og 500 andre som udvælges af Generalen. 3) Samtlige Officierer beholde deres Sidegeværer, Heste, Eqvipage. Soldaterne beholde deres Tornystre. Men ingen medtager noget, som ikke tilhører ham selv. 4) Den Keiserlige Garnison marscherer, over Porto Legnano, Padua, Trevise til Gortdens Udvexling iværksættes saa snart som muelig. De 700 Mand, som gaae med Græv Wurmser forpligte sig til i de 3 første Maaneder ikke at tiene mod Frantserne. 5) For ikke at blive Landet til for stor Besvær, marscherer Garnisonen i Colonner af 1000 Mand, hvoraf den første afgaaer den 4de Februar, nogle Dage derefter den anden o. s.v. For de Syge leveres Vogne, ligesom der sørges for at Menneskene og Hestene faae den fornødne Pleie og Underholdning. 6) All. Keiserlige Cancellie=Papirer og Registre undersøges af en Fransk Commissair, og naar de et findes af nogen Nytte for den Franske Armee, leveres Vogne til deres Transport. 7) De tilbageblivende Syge og Saarede behandles med Menneskelighed. 8) Alle Keiserlige Ci vill=Embedsmænd kunne ufortøvet begive sig bart, men deres Cancellie=Papirer undersøges, og blive i Frantsosernes Hænder, dersom man finder det for got. 9, til 12) Mantuas Jndbyggere beholde Nydelsen af alle deres Rettigheder, Privilegier, Eiendomme og Religion. De som ei ville blive i Mantun staaer derfrifør inden et Aar at begive sig til de Keiserlige Arvestaater. Jngen kræves til Ansvar fordi han har gjort Militair Tieneste. 13 og 14) Tre Timer efter Capitulationen er undertegnet, eller i Morgen den 3die Kl. 9, overgives hele Fæstningen til Frantsoserne. Det tillades at der bliver sendt en Officier til Keiseren med denne Capitulation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Fra Tyrol er ingen nyere officielle Beretninger bleven bekiendtgjort. - Man siger at vore Tropper have besat den Venetianske Fæstning Palma, hvorved Græv skabet Gørt er i Sikkerhed. - Ligeledes siges at Engellænderne ville sende nogle Fregatter til det Adriatiske Hav, for at forhindre et Fransk Angreb mod Triest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Rom, den 24de Januarii. J Gaar mynstrede General Colli alle herværende Tropper og gaaer i samme Hensigt til CivitavechiaHan lader ogsaa i en Hast giøre 5000 Piker, og ligesaamange Bajonetter, støbe svære Kanoner og vil bringe Cavalleriet paa 4000 Mand. Corpset ved Faenza skal forstærkes med 2000 Mand. Paven har aabnet alle fine Havne for de Engelske Skibe. De Engelske Tropper som ligge i Porto Fergjo skulle bringes til Civitavechia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Jtalien, den 6te Februarii. Buonaparte har udgivet et Manifest imod Paven, 3 hvilket han siger: Paven har ei opfyldt den med Frankerig sluttede Vaabenstilstand. Han fortsætter sine Krigsrustninger og vedbliver at opfordre alle Magter, til et Korstog mod Frankerig. Hans Tropper have mærmet sig Bologna, og true at angribe denne Bye. Han har aabnet fiendtlige Underhandlinger med det Wiener Hof, udbedet sig og faaet Østerrigske Gene valer og Officierer; den Franske Gesandt Cacaults Fredsforslag har han slet ikke besvaret; han har følgelig brudt Vaabenstilstanden, som jeg derfor herved erklærer for ophævet. - Ligeledes har han bekiendtgjort en Proclamation til Kirkestatens Beboere hvorved han løver dem Beskyttelse og Sikkerhed, dersom de holde sig rolige, men truer med den strængeste Hevn, alle dem der vise sig fiendtlige imod Frantsoserne. - Derimod har Paven ladet bekiendtgiøre et Memoire, som han den 30de Octbr. f. A. i Madrit lod overlevere Fredsfyrsten tilligemed det Dagen efter paa samme erholdt Svar, hvori der siges: "At hans Hellighed ved de kritiske Omstændigheder han befinder sig i, ei kan giøre ældet end opgive sine Jordiske Eiendomme, og allene sørge for sin egen Persons Sikkerhed, Kirkens Rettigheder, og sine Undersaatteres Beroeligelse. - Jmidlertid har Buonaparte i Begyndelsen af denne Maaned virkelig aabnet Feldtrøget. Ved Faenza er det allerede blevet Alvor, og de Pavelige Tropper have maattet vige for Frantsosernes Overmagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Paris, den 13 Februarii. J Overgaars anmeldte Directoriet, ved Budskaber, til begge Raader, paa engang Mantuas Jndtagelse, nye vigtige Fordeele i Tyrol, og Feldttogets Aabning mod Paven med en betytelig Seier, der synes at spaae Roms Erobring. Samme Efterretninger bekiendt gjordes Publikum ved en Kanonade som varede hele Eftermiddagen, og ved en høitidelig Militairproces sion, som med fuld Musik drog igiennem alle Stadens Qvarteerer. Jngen Begivenhed i denne Krig er med saa megen Høitidelighed bleven bekiendtgjort, men heller ingen har opvakt en saa almindelig Glæde som Mantuas Jndtagelse. - Mange Republikaner, have ved Glædesmaaltider høitideligholdt den, iblandt andre de ved Directoriets Bureaux anstillede Embedsmænd, som indbød den 70 Aar gamle Frugthandler Angereau, Faderen af den berømte General af samme Navn ved den Jtalienske Armee, til deres Fest og kronede ham under Maaltidet med en Laurbærkrands Det er først for kort siden man har opdaget denne Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Følgende er det væsentlige af Buonapartes officielle Beretninger over ovenmeldte Gienstande: Hovedqvarteer Bologna den 1ste Februarii. "Efter Fægtningen ved Avio og Carbenedole trak Fienden sig tilbage til Moro og Torbole. General Vial kom, efter en lang Marsch giennem Snee og over steile Klipper, Fienden i Ryggen og gjorde 450 Mand med 12 Officierer til Fanger. General Joubert rykkede indi Royerede. Fienden havde forskandset sig ved Cagtione. Vor General Beliard søgde at omringe den fra den høire Side, medens General Viol trængte frem mod Etschfloden, gjorde 300 Fangne og kom til Trienthvor Fienden havde ladet 2000 Syge eller Saarede blive tilbage. - Til samme Tid havde General Massen sendt 9 Halvbrigader mod Fienden som stod i Slottet Scalg imellem Feltra og Primalazo. Fienden flygtede og lod en Deel af sin Bagage blive tilbage. General Angereau nærmede sig Trevise, Hovedqvarteer Faenza den 3die Februarii. Fra Trient lod General Joubert forfølge Fienden videre General Vial besatte Linien af Lawis. Resten af den Østerrigske Armee stod paa den anden Side. Vialgik med den 29de Halvbeigade til Fods over Lavis; fordrev Fienden indtil St. Michel og giorde 800 Fangne. Masseng og Joubert have nu forenet sig. Linien af Lawis dækker Trient. Jeg har gjort mig det til en Lov at give den 70 Aar gamle General Wurmser Beviser paa den Franske Ædelmodighed. Lykken har i dette Feldttog været meget gruesom imod ham, men han viisde dog bestandig en Standhaftighed, som Historien ikke skal glemme at anmærke. De Menneskeer, - og der sin des mange af dem - som saa gjerne bagtale den Ulykkelige, ville vist heller ikke undlade at forfølge Wurtser. - J Gaar har General Serrureier havt en Samtale med Wurmer, hvori det, som i Henseende til Capitulationen endnu ikke var afgivet nærmere er bleven bestemt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
General Victor Division havde den 1ste Febr. Natteqvarteer i Jmolo, den første Stad paa Pavelig Gebeet. Hans Helligheds Armee havde afbrudt alle Broer, forskandset sig ved Floden Cevio og besat den med Kanoner. General Lasne som commanderede Fortravet, blev af Fienden modtaget med Kanoner, men han befalede strax Jægerne af den Lombardiske Legion at angribe de Pavelige Skarpskytter. Brigadechef Lachøz, som commanderte den Lombardiske Legion, samlede sine Grenaderer i en sluttet Colonne, og lod dem med Bajonetterne borttage de Rendtlige Batterier. Denne Legion som her første Gang saae Jlden, holdt sig for reffelig. Den borttog under Jlden af 3 a 4000 forskandsede Fiender, 14 Kanoner. Medens Fægtningen varede prædikede adskillige Geistlige med et Crucifir i Haanden for disse ulykkelige Tropper. Fienden tabte 10 Kanoner 8 Faner 1000 Fangne og 4 til 500 Døde, hvoriblandt nogle af de prædikende Geistlige. Vi have 40 Døde eller Saarede. Vore Tropper droge strax imod Faenza hvor de fandt Portene lukte, men aabnede dem ved Kanoner. Efter Krigsretten kunde jeg have ladet plyndre denne ulykkelige Bye. Men hvor kunde jeg straffe en heel Stad saa haardt for nogle faa Præsters Forbrydelser. Jeg har bortsendt 50 af de fangne Officierer for at oplyse deres Landsmænd om den Fare, de udsætte sig for ved at giøre os Modstand. J Morges har jeg ladet forsamte alle Præster og Munke, prædiket dem Fornuft- og afsendt nogle af de fornemste til andre Steder i samme Ærende som Officiererne. General Victor fortsætter sin Marsch. Han besatte i Gaar ForliDag skal han besætte Cesena. Buonaparte. Hvor forbittret end de Krigsførende Partier synes at være, saa troer man her dog endnu bestandig, at Fredsunderhandlingerne med Østerrig vare ved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
J Calais har man arrettert et Menneske, som kom dertil med et Paketbaad, og havde 1000 Louisd'or i Guld og en Portefenille af rød Safstian hos sig, som begge Deele vare bestemt for Kræmmeren Danant. Mairen af Calais bragte ham selv den 9de hertil, og forestillede ham for Politieministeren, der overleverede ham tilligemed hans 1000 Louisdfor til Militaircommissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Haag, den 14 Februarii. Efter mange Debatter over den udøvende Magts Jndretning, blev i Løverdags besluttet: "Denfuldbyrdende Magt skal betroes til et Statsraad af 5 Medlemmer; disse maae være 1) stemmeberettigede Borgere, 2) 35 Aar gamle, 3) Fødte i Republiken og 4) i de sidste tyve Aar bestandig have boet i Republiken. J Henseende til den sidske Post skal dog af en Commission undersøges hvorvidt udenlands Reiser til Kundskabs Forøgelse kunne tillade Undtagelser. I Gaaar bleve Documenterne over de sidste Uroeligheder i Friesland forelæste i Conventen. Man decreterte det Døkkumske bevæbnede Borgerskabs ærefulde Ommeldelse. Urolighederne i Friesland ere imidlertid endnu langtfra ikke billagde. Man vedbliver endnu at arrettere adskillige Medlemmer af den forrige Regiering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
London, den 14 Februarii. En Ministerialtidende fortæller, at for nogle Uger en vis Herre Claviere, ankom hertil som gav for at have Fuldmagt af det Franske Directorium til Fredsunderhandlinger, men siden efter fandt man at han var en Vindmager, og bad ham forføie sig bort Ministeren forsikkrede vel at han med det sidst gjorte Laan af 18 Millioner kunde naae ud, men han har dog forregnet sig, og maae atter giøre et nyt Laan af 7 eller 8 Millioner for Engelland, og 1 for Jreland. Et Brev fra Hr. Burke til Hertugen af Portland, som indeholder 54 Klagepunkter imod Hr. Fox, har her opvakt megen Opmærksomhed. Artig nok er det, at dette Brev allerede er skrevet for 4 Aar siden, altsaa til en Tid, hvor Hr. Burke endnu offentlig paastod at være Hr. Foxes Ven. Brevet har imidlertid ei heller været bestemt til Trykken, men en Boghandler som for nylig havde en Stridighed med Burke, har vidst at forskaffe sig en Capie deraf, og for at hevne sig, ladet det trykke. Dunkirqve den 5 Febr. Paa Bankerne ved Gravelinierne og Calgis er i taaget Veir strandet det danske Skib Tarathea, Capt. C. Christiansen af Flensborg, kommende fra Rotterdam til Barcellona med en Ladning Korn. Mandskabet troede Skibet forloren, reddede sig i en dansk Baad, som just kom Skibet tæt forbie, og ankom til Casats. Dagen efter fik man at vide at Skibet var bleven løst igien, og drev om i Søen, hvor en engelsk Kystlods fik Øie paa det og bragte det ind til Dower. Capitainen er reist derhen for at reclammere det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
J Nærheden af Boulogne er strandet og aldeles forulykket et andet dansk Skib, die Hofnung, Capt. C. Nissen af Altona, gik fra Bordeaux til Ostende med Viin og Brændeviin, hvoraf kuns endeel er reddet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
En dansk Skipper, Jens Olsen af Flensborg, før rende Skibet Anne Marie, er paa Reisen fra St. Martin til St. Valery bleven usynlig paa Skibet, man søgte længe efter ham, men forgieves; man opdagede allene, at han den Morgen, da han blev borte, havde aabnet sine Cant=Vinduer udsædvanligt tidlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Blandede Efterretninger. Fra den Rusiske Grændse meldes, at der i Petersborg udrustes 29 og i Archangel 6 Krigskibe, af hvilke man formoder at en Deel skal forerne sig med Engel tænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Menneskevenner i Rigstaden Bremen have sammenskudt, 872 Gylden til Understøttelse for de ulykkelige Jndvaanere af Byen Sauerschwabenheim, der i forrige Sommer paa en gruesom Maade blev lagt i Aske af den Franske General Bonaml. J Chursachsen arbeides med Jver paa ArmeensCompletering og Forstærkning. Man taler derved omen nye nordisk Alliance. - Churfyrsten af Phalsbayern, rekruterer ligeledes stærk. Han vil bringe sin Armee, paa 80000 Mand, men har derved forsikkret Keiseren, at det allene skeer til sit eget Lands Forsvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Den Hamborger nye Tidende forsikkrer, at den saalænge forventede nye Told=Tarif, er nu under Pressen, og vil udkomme først i April Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
J Kiøbenhavn, har en Skrædermester i disse Dage givet sin Lærredreng saa vældig et Øresigen, at han faldt mod Kakkelovnen og døde strax.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Belt Passage, giennem det lille Belt: Den 2den Martii, Skipper Søren Rasmusen af Samsøe, til Flensborg med Korn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Ved Tallotteriets 571 Trækning i Wandsh. udkom Nr. 11, 85, 1, 21, 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Avertissements. Da Undertegnede, som først i Forening med min Fader Johan Henrich Schultz, og siden allene har i Altona havt og dreven en Tobaksfabrike, hvis Røgtobak i Karduser er, formedelst dens saadeles Godhed, meget bleven søgt paa mangfoldige Stedet, hvor man lærte at kiende den, har i afvigte Efteraar nedlagt samme Fabrike i Altona, saa at den ikke der drives længere af min Fader eller mig, og ei heller nogen i dens Sted, men jeg har forflyttet den selvsamme her til Kiøbstæder, hver den er i fuld Drivt; og mig derpaa allerede forundt Kongeligs Privilegium, i Følge hvilket Tobakken paa heis Stempel mit Navn er, med min Passeerseddel overalt kan som frie hen og ind, føres Saa bekiendtgiøres alt sligt herved, med Forsikkring at Tobakken altid skal blive af sædvanlig Godhed, og sælges til saa lav en Priis, som det efter Jndkiøbet af Blade de bliver mueligt. Tillige maae jeg bede Enhver at vogte sig for de Karduser, hvorpaa Andre have gjort min Faders mit Stempel efter. Warde, den 28de Febr. 1797, Peder Sehulz, En sort Hund, lavbenet og lang af Haar, med lidet hvidt paa Brystet, er frakommet sin Eier; hvo som kan give Oplysning om samme og tilveiebringer den, loves en billig Douceur, naar de melde sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Hovedgaarden Billeshauge, beliggende i Hindsgauls Amt, udi Fyens allerfrugthareste Egn, dens Auling og Hollænderie, er til 1ste Maji 1797, at faae i Forpagtning paa 3 eller 6 Aar, Conditionerne saavelsom den videre fornødne Oplysning, Forpagtningen angaaende, er at erholde paa Billeshauge Skriverstue og hos Hr. Kammerraad Hansen, paa Hamborggaard. Hans Junghans Kongelig Majestets Juste raad og Herredsfoged udi Aanst, Jerlef og Slangs Herreder, giør vitterligt: At for mig haver andraget Selveier Erich, Ebbesen af Seest Bye, at en af, forrige hans Gaards Eier, afgangne Ebbe Nicolaisen, til afdøde Møller Christen Andersen, forhen i Seest Mølle, den 11te Junii 1783 udstædt, og ved Herredstinget læst Pante=Obligation, for Capital 210 Rdlr. skal være bortkommet og ikke af Pantebogen udslettet, og at bemeldte Erich Ebbesen under 23de Decb. 1796. i den Henseende er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling "At maae derpaa erholde Mortifications Dom; efterat denne Stevning, til ovennævnte Herreders Ting med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden i de befalede Aviser er indrykket. Saa indkaldes herved forommeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre inden Retten paa Aanst, Jerlef og Slangs Herreders Ting i Colding, Tiirsdagen den 15de Maji 1798, om Formiddagen Kl. 10, da Obligationen ellers, efter foreskrevne TidsForløb ved Dom bliver Mortificeret. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Colding, den 14de Febr. H. Junghans (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Høiesterets Domme: Fredagen den 27 Januarii 1797. Klingberg. Juliane Albertine afg. Ole Gudmundsen, Waldsteds Enke, contra Hoftved Svend Thomsen Bierstad, Garder ved Livgarden til Hest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
(Nærværende Sag angik 1, den af Citantinden hos Jndstevnte formeentlig tilkommende Reparation for et af ham hende givet Ægteskabs Løfte, 2, hendes Paastand om 28, Rd. 5 Mk. 9 og en halv Skilling af hvilke hun skal have anvendt det meeste til hans Fordeel; og 3, fordi han i Garder gaarden skal have slaaet Vand paa hende, stødt hende omkuld og udskieldet hende, hvorfor hun havde paastaaet ham muletteret. Ved Hof og Stads Rettens Dom af 21 Octbr. 1793 er Jndstevnte i Sagens 1ste og 2den Post friekiendt for Citantindens Tiltale, men Henseende til 3die Post afviist Sagen, og ophævet Processens Omkostninger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Dom Hof= og Stads Rettens Dom bør, saavidt paaanket er ved Magt at stande. Denne Proceffes Omkostninger ophædes. Til Justits Cassen betaler Citantinden som Tabende 2 Rdl. Uldall ) Strandings Commissionairerne Frantz Ubersax og Mads Bang, contra Rottbøll ) Proprietair Jens Klitgaard, samt Commisfarterne Regimentsqvarteermester Bøgeild, og Bye og Herredsskriver Thomas Nielsen, (Sagen bestod i Klitgaards Vægring med at ligoldere Beløbet af sine 2de udstædte Beviser af 6 April og 18 Julii 1792, tilsammen 350 Rdlr. i Resten af Biergelønnen for Skibet Marie Elisabeth og dets Ladning med videre. Ved Commissions Dommen af9 Januarii 1795 ere Citanterne tilfunden til Proprietair Jens Klitgaard at betale den paa Contracten af 4 April 1792 resterende og af dem indeholdte Biergeløn 350 Rd, med lovlig Rente 4 pro Cento fra denne Doms Dato, indtil Betaling skeer; saa betale de og til nogenlunde Engatning denne Processes Omkostninger med 60 Rd.) Dom: Commissariernes Dem bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betale Citanterne til Jndstevnte med 60 Rd. Saa betale de og til Justits=Cassen for unødig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rd. Schønheyder ) Geheimeraad Georg Flemming Lerche contra Klingberg Kiøbmand Niels Fuglede og Bonden, Jens Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
(en Anekdote) En Tyrk fik engang Lyst til at berøve sin Naboe en Ager, som lovligen tilhørte ham. Han begyndte med at forskaffe sig et tilstrækkeligt Antal Vidner, som skulde giøre End paa, at Eiermanden havde solgt ham Agt ren. Derefter vendte han sig til Dommeren og overleverede ham 500 Piastre for at være ham behielpelig i hans Sag. Dette var Dommeren Beviis nok at hans Sag var uretfærdig 3 han blev fortørnet derover, men og imod Pengene og lod Parterne komme for sig, og da den lovlige Eiermand ikke frembragde andet end Grunde, som skulde tydelig forklare hans Contraparts uretfærdige Fordring; spurgde Dommeren ham omhan ikke havde Vidner, og da denne svarede nei, sagde han Detter og lige meget, jeg har 500 paa eders Side, som alle tilkiende eder Ret, derpaa viisde han Pungen frem, som var bleven overleveret ham og og Forførerem bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-03
Avertissements. Nu almindeligst brugelig Have Urte=Frøe, paalidelig tisk, af beste Arter og for største Deel af indenlandsk sidste ars Avl tages, som forhen, til billigste Priser i Riberloster hos Assing. Hrvinger og Creditorer efter afg. Marie Peders Hans Jensen Krog i Ølgodby, Ølgod Sogn, Ri datter, Enke efter forhen afdøde Almisselem be Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at beviisliggjøre deres Arveret eller Krav. Debitorer og Nogle ere, ville imidlertid betale sens Bekostninger engang vil blive betalte. deres Skyld. Boet er saa fattig, at neppe BegravelVarde, den 17de Novemb. 1797. L. Fogtmann.