JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Tyrkiet. En Privatskrivelse fra Constantinopel af 25de Novbr., som Hamb. Corr. kalder paalidelig, indeholder en Efterretning, der - hvis den stadfæstes - vil være af stor Vigtighed i flere Henseender. Det er allerede bekjendt, at den mægtige Vicekonge i Ægypten, som allerede i adskillige Aar har havt en factisk Uafhængighed, skjøndt han paa Skrømt erkjendte Sultanens Overherredømme, for nylig har afsendt en betydelig Expedition til Syrien, for - som det hedder at undertvinge den oprørske Pascha Abdallah. Det er ligeledes bekjendt, at man hav staaet i Tvivl om Vicekongens egentlige Hensigter med denne Expedition, der bestaaer af omtrent 20000 Mand Landtropper og 30 større og mindre Krigskibe. J denne Anledning fortæller nu ovenomtalte Skrivelse, at et Brud imellem Sultanen og Vicekongen er upaatvivleligt og vist snart vil gaae over til aabenbare Fjendtligheder. Man veed nu, at Capudan=Paschas Flaade (som var afgaaet til Ægypten) ikke vendte tilbage af Frygt for Cholera, som det heed, men fordi Vicekongen truede med at tage imod den med Kugler. Det er fremdeles den almindelige Mening, at Opstanden i Damascus er bevirket ved ægyptiske Emissairer, for at give Anledning til den syriske Expedition, ligesom ogsaa Mehemed Ali har erklæret, at ville erobre Syrien for sig selv indtil Libanon. Sultanen har afsendt fire anselige Embedsmænd til Ægypten, for at bringe Vicekongen til at afstaae fra sit forehavende og true med, at Porten i modsat Fald vilde opbyde hele sin Magt, men formedelst Vicekongens store militaire Styrke - han har en velorganiseret Armee paa 100000 Mand og en Marine, der kan maale sig med mangen en europæisk - samt hans Financers gode Tilstand anseer man det næsten for utænkeligt, at han skulde give efter. Hvad der meget bestyrker Paalideligheden af denne Efterretning, er, at den østerrigske Jagttager, som i hvad man eller har indvendt mod dette Blad - dog vistnok har den Fortjeneste at være skreven med Critik, og tillige pleier at være vel underrettet om alle tyrkiske Anliggender, udtrykker sig meere end tvetydigt om den ægyptiske Vicekonges Hensigter, ja siger endog reent ud, at den egentlige Grund til hiin Expedition er at søge i Ægyptens yderst hurtig tiltagne industrielle Udvikling, som vil aabne sig nye Kilder til Production og Afsætning ved at erobre Nabolandet. Formedelst den hyppige Forbindelse mellem Vien og Constantinopel kan man neppe tvivle paa her at finde den almindelige Mening om Togets Hensigt i sidste Stad. Skulde imidlertid Sultanen komme til Kort i denne Strid, hvilket ikke vilde være usandsynligt, da ville Følgerne sikkert være gavnlige for det asiatiske Tyrkies, i Oldtiden ved tidlig Cultur saa berømte, men nu i en elendig Tilstand nedsunkne Provindser, men for Europa vilde derved upaatvivlelig mange vanskelige politiske Collisioner foranlediges.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Schweitz. Borgerkrigen i Canton Neuschatel er atter udbrudt. Efterat Jnsurgenterne den 17de Decbr. havde nærmet sig Hovedstaden paa en Afstand af nogle Mile og betegnet deres Vei med Plyndring, erklærede Gouverneuren ved en Proclamation Fjendtlighederne for begyndte og Landet i Krigstilstand, samt opfordrede alle Regjeringens Venner til at gribe til Vaaben. Endnu samme Aften bleve Posterne i Staden besatte med Veteraner og en Colonne af 500 Mand marscherede ud under Anførsel af Oberst Peregaux. Den besatte først Cortailloud, siden Bevair, hvor man fik fat paa to af Jnsurgenternes Anførere, Raisinger og Hugentoble, ogsaa Bourquin vilde være bleven fangen, dersom der ikke var bleven ringet med Stormklokken i Cortailloud.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 18de marscherede hele Garnisonen ud med Gouverneuren v. Pfeul i Spidsen og det kom til en hidsig Træfning ved Couvet, i hvilken denne Landsby flere Gange blev erobret og igjen forladt af de stridende Partier, men Fægtningen endtes dog tilsidst med Jnsurgenternes Tilbagetog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 19de skal fire af de fangne Jnsurgenthøvdinge være skudte i Neuschatel og Regjeringens Tropper have vundet en ny Seier ved la Chaux de Fonds, om hvilke Begivenheder, dog ingen nærmere eller bestemtere Efterretning haves.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Blandede Efterretninger. Den spanske General Torrios er tilligemed 52 andre Personer skudte i Malaga, som Conspirantere og Majestætsforbrydere, den 11te Decbr. Fra Paris skrives, at en meget levende Courcervexel finder Sted imellem Petersborg og Madrid, og at Spanien nylig har tilstillet den franske Regjering en i en meget høi Tone affattet Note betræffende D. Pedros forestaaende Expedition.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Kamrene i Bayern ere blevne aldeles uenige angaaende Budgettet og navnlig den Deel af samme, der angaaer Militairetaten. Den 17de Decbr. kom det fjerde Gang tilbage fra det 1ste til det 2det Kammer. Hint havde ikke villet forandre sin Mening og dette fandt sig heller ikke beføiet dertil. Tvertimod og uagtet Krigsministeren til Slutning gjorde Kammeret opmærksom paa de vigtige Følger af dets Ubevægelighed, vedblev det dog sin forrige Mening med en stor Majoritet og besluttede fremdeles i Overeensstemmelse med Constitutionens 8 51, at de Punkter, hvorom man ikke havde kunnet enes, ikke oftere maatte forelægges samme af det første Kammer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Til Kamrene i Baden er indkommen et mærkeligt Bønskrift fra Jndvaanerne i Freyburg og tillige fra et stort Antal catholske Geistlige i Storhertugdømmet, hvis Navne vare tilføiede Bønskriftet i en forseglet Pakke. Det angik Ophævelsen af Præsternes Coelibat. Kammeret besluttede 1) at anbefale Regjeringen Sagen indstændig til Afgjørelse snarest muligt paa en Synode. 2) at tilbageskikke den forseglede Pakke ubrækket til Indsenderen og takke ham for sin Forsigtighed - naturligviis for ikke at skaffe disse Herrer, Paven paa Halsen, der, hvis han kunde faae dem opsnusede, vist ganske artig vilde tugte slige ulydige Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
J Kassel vedvarer endnu den ubehagelige Spænding imellem Churfyrstinden og Prindsregenten og som en Følge deraf imellem Borgerne og de Militaire. Churfyrstinden er bleven syg og hendes Søn vilde besøge hende, men hun vilde ikke modtage ham, hvorpaa han tilskrev hende et Brev, der - som det hedder - ikke har været ganske uden Bitterhed og hvorved Sagen altsaa ikke er bleven bedre. Tvende Husarregimenter ere stationerede i Nærheden af Kassel, over hvilke Regenten den 16de f. M. holdt Revne, ledsaget af sin hele Generalstab. Nogle Præster i Kassel, som have foretaget sig under disse critiske Conjunctioner at præke over det fjerde Bud, have faaet Ordre af Consistoriet at indsende deres Prækener til samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Fra Hamborg skrives at Elben er fuldt af ungt Driviis, og at Skibe fra Søen ikke kunne komme til Havnen uden Fare. En engelsk Brig der afgik fra Hamborg kunde ikke komme længere end til Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
I Petersborger Tidenden fortælles, at der i det Litthauske lever en Olding paa 168 Aar. Han er Faarehyrde og har tvende Sønner 120 og 97 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Paa Aarsdagen af den polske Revolution vare Gaderne i Varschau besatte med stærke Patrouiller. Dog var Alting roligt. Oberst Wysocky, een af de første Ophavsmænd, til hiin Revolution, vansmægter i et dybt Fængsel og er belæsset med Lænker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
J Mainz har dannet sig en Forening af unge Piger, som skille sig ved deres overflødige Pynt eller levere Haandarbeider, som bortspilles og Jndtægterne anvendes til de polske Flygtninge. Over tusinde Nummere vare alt afsatte, hvert til en Gylden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Sundhedscordonerne omkring Krakau, ere nu ogsaa opløste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Willam Archer i Laurvig er udnævnt til Lloyds Agent i hiint District.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Hvorledes Cholera har bragt mange Ting til at stige i Priserne, anføres der fra Leipzig, f. Ex. Krusemynte, hvoraf 1 Centner kostede der den 1ste Septbr. 26 Gl. og den 1ste Octbr. 300. Melisse den 1ste Septbr. 70 Gl., den 1ste Octbr. 250. Camilleolie den 1ste Septbr. 48 Gl., den 1ste Octbr. 200 til 250, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Erkebiskoppen af Paris har anmeldt, at ingen Julemesse vil finde Sted. -J Paris tales der nu stærkt om at give Hr. Lafitte en Livrente som Nationalbelønning. Denne Patriots Formue oversteeg faae Dage før Julirevolutionen 30 Mill. Fr., men er nu næsten reduceret til Nul.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Fiskere fra Calais have optrukket i deres Garn et gammelt rustent Stykke Anker som efter flere Kiendemærker har, lagt i Havets Skjød over 500 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Da en Mand i et Selskab yttrede, at han slet ikke troede Cholera kom til Wien, faldt en Kone ham meget naivt i Ordet: "Hvad Nytte faaer jeg saa af al den indkjøbte Medicin?"Et Tossehoved, som havde hørt at Sygdommen drog imod Vesten, lod sig sye Beenklæder, der gik lige op til Halsen, for at kunne undvære Vesten!
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Kjøbenhavn. Den 1ste Januar var Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 23de December solgtes paa Børsen for 500 Rbd. Sedler, foruden 6 pCt. i Omkostninger, Belæggelses=Retten nu og i Fremtiden til en fortiden ledigværende Seng i Vartou=Hospital.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 27de Decbr. solgtes, ved 4de Auction, for 12175 Rbd. Sølv, Gaarden Nr. 75 paa Hjørnet af Vestervold og Studiistrædet, med derværende Brændeviinsbrænderie, tilhørende Enken Elise Chr. Simonsens og tidligere afdøde Mand Brændeviinsb. S. Simonsens Stervbo; Gaarden er i Brandkassen forsikret for 16600 Rbd. Sv. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 21de Novbr. blev i den Kgl. Landsoverret Mette, Ane og Giertrud Sørensdatter i Greenaae Arrest, de 2de Første for begaaet Drab paa et af Førstn. i Dølgsmaal født Barn, den Sidste for formeentlig Deeltagelse i Gierningen, Sidstnævnte for Actors Tiltale frifunden; men de tvende Andre ligesom ved Nøraae Herreds Extraret, tildømte at denne er Gjertrud Sørensdatter tilfunden at hensættes som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. S. D. er en inden Nørvang Tørrild Herreders Ret afsagt Dom, hvorved Søren Jensen i Hørholt er tilpligtet at betale til Niels Jensens Enke i Andkjær 25 Rbd. Sølv i paadraget resterende Aftægt, med Renter, kjendt uefterrettelig. S. D. er en af Skifteretten i Fredericia afsagt Dicision, hvorved N. Koppel i Veile, skjønt han havde udstædt en Declaration om at ville meddele Affald paa Arv, er kjendt arveberrettiget i et Boe, stadfæstet. S. D. er Aars og Sleth Herreders Extraretsdom stadfæstet i Henseende til Straffen, hvorefter Søren Nielsen Ny mann af Store Alstrup for uhjemlet Besiddelse af nogle Træstykker, han vil have fundet, er dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. S. D. er Smeden Jens Christensen, hans Datter Mette Kirstine og Fisker Peder Hansen af Boeslund, tiltalte, de 2de Sidste for med en Fiskerbaad at ville tiltvinge sig Landgang ved den med Hensyn til Cholera forordnede Vagt, hvorved Førstnævnte understøttede dem, og Mette Kirstine tillige for Jnjurier imod Vagten, Først= og Sidstnævnte frifundne; men Mette Kirstine tildømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Dage. Ved Sønder og Mols Herredes Extraret var de samtlige tilfundne at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, Jens Christensen i 4 Gange 5, Peder Hansen i 3 Gange 5 og Mette Kirstine Jensdatter i 5 Gange 5 Dage, hvorhos de af hende mod Kystvagten brugte Skjælsord ere mortificerede. Den 28de Novbr. er F. Georg Leonard Lose af Aarhuus Arrest, tiltalt for uhjemlet Besiddelse af en Uhrkasse, dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 2 Gange 4 Dage. Ved Hads og Ning Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 6 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 5te Decbr. er Øltapper og Høker Chr. Schou i Viborg kjendt uberettiget at drive anden en Detail Handel, med Landets Producter. Ved Viborg Byes Politiret var han tillige for uberettiget Handel dømt at bøde 5 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 7de Decbr. er Maren Jensdatter af Viborg Arrest, for at have dræbt Søren Lunds Enke i Viborg, hos hvem hun som beslægtet var i Besøg, tilfunden at have sit Liv forbrudt. Ved Viborg Byes Extraret var hun dømt at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Den 12te Decbr. er en af Skifteretten i Aarhuus afsagt Kiendelse stadfæstet, hvorved en Erstatningspaastand i Biskop Birchs Stærvboe, i Anledning af et for 12000 Rbd. Sølv offentlige Midler overtaget Pant, uden Forbeholden hedaf personlig Tiltale mod Debitor, er forkastet. S. D. er Kirsten Christensdatter Tommerup i Lemvig Arrest, tiltalt for Jndbrud og Tyveri, dømt at hensættes som Tugthuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus sin Livstid. Ved Skodborg og Vandfuld Herreders Extraret var han dømt at stryges til Kagen og hensættes til Arbeid for Livstid i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. S. D. er Hassing Refs Herreders Extrarets Dom stadfæstet hvorved Jens Chr. Tvedhøy af Huurup, for at have opbrudt Fattigblokken i Kirken sammesteds, og deraf stiaalen Penge, er dømt at stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen sin Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
S. D. er Mariager Byetingsextraretsdom stadfæstet, hvorved Anders Sørensen af Haftved, for Fornærmelser imod Politibetjent Vest m. fl. i Mariager, er dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, og de brugte Udladelser mortificerede. S. D. er Jndstævningen afviist af Justitssagen mod Hans Nielsen Faldt af Albek Sogn, der ved Dronninglund i Herreds Extraret var dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 3 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Blandede Efterretninger. Hr. Consumtions=Forvalter C. Harboe i Løgstøer, er udnævnt til Krigs=Assessor. Hr. Stadshauptm. P. Honnoree i Fredericia har faaet Tilladelse at bære Armeens Felttegn. Hr. Capt. v. Knap, der er ansat i Civiltjenesten, er bevilget Afsked som Major Navnene Knud Lyhne og Karen Margaretha Rahbek bevares i det elskeligste Minde hos en udstrakt Kreds. En udkommen Samling af Skrifter til Erindring om det hæderlige Par vil derfor vistnok finde en udvidet Læsekreds. Arbeidet, der var forberedet af Rabbeks egen Haand, at sige Samlingen af Digte om sin Hustru, er udført af Secretair A. C. Boye. Første Deel indeholder Sørgedigte over Fru Rabbek, af Oehlenschlager, Ingemann, David, Frederikke Bruun, Lund, Guldberg, Sagen og Fr. Schmidt, og slutter med Rahbeks eget skjønne Farvel til Camma: Du skabte mig et Himmerig herneden Og mig bereder et i Evigheden. J anden Deel findes Digte og holdte Taler til Rahbeks Minde af Ochlenschlager, Jngemann, J. H. Smith, N. David, Guldberg, Fru Schmidt, M. P. Kruse, F. M. Jessen, N. Schmidth, J. R. Schow, Vilster, Sagen, Bjerregaard, F. Fabricius, C. Vinslev og nogle Unavngivne. Hertil har Samleren føiet en interessant Afhandling om Rahbeks Skrifter." Endeligen meddeles den af nogle Hædersmænd udstædte Plan til et Monument over Rahbek der vil udføres af Prof. Hetsch og Freund og opreises i Nærheden af Bakkehuset. Ogsaa findes i Bogen Fastmila af begge de Afdødes Haandskrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Cancelliet bekjendtgjør at en Prøveprocurator skal ansættes i Helsingøer og hvo der maatte attraae Ansættelsen skulde indgive Ansøgning inden 6 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
J en Landsbykirke, en Miil fra Jtzehoe, er forleden Nat begaaet Kirkeran og have de Ryggesløse ei engang undseet sig ved at plyndre Liigkister, at ødelægge Alteret o. s. v. Spørgsmaal gjorte i Veile-Amtstidende. J hvilken Lovhiemles Toldbetjente Ret til at ligge i Afstand fra hinanden i Mulm og Mørke paa Landeveie, og standse de Reisendes Vogne, Er det Pligt for de Reisende at holde stille, fordi Personer, der kalde sig Toldbetjente, producere Noget, de kalde et Toldtegn og som det er umuligt i Mulm og Mørke at kunne see, Var det ikke tænkeligt, at Stimænd, Røvere eller Banditter misbrugte den Autoritet, hvormed de virkelige Kongelige Toldbetjente ere forlenede? Hvem indestaaer eller kan indestaae for de Følger, der kunne flyde heraf, naar Fruentimmer eller svagelige Reisende paa slig en Maade ved Nattetide anfaldes paa den fredelige Landevei, Disse Spørgsmaale ønskes besvarede af en Mand, der med Agtelse for Loven forbinder Agtelse for sine Medmennesker. Opløsninger paa Charaderne. (opløste af en Anonym i en meddeelt Billet.) Nr. 1 Ægteskab. Nr. 2 Bombebøsse. Nr. 3. Kartofler. Nr. 4 Pebersvend.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Bekjendtgjørelser. En ny hollandsk Mølle i Sjælland, med 5 Qværne, nær en anseelig Kjøbstæd, samt med tilliggende Jorder af 107 Tdr. Land, og 8 Huse med Jordlodder, er Eieren tilsinds at sælge, eller og mageskifte mod en Mindre, saasom en Stub- eller helst en Vandmølle med 10 a 12 Tdr. Land til, eller ogsaa at bortforpagte samme Eiendom paa 10 Aar. J alle Tilfælde kan den strax tiltrædes. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Min iboende Gaard paa Sønderbomsgaden her i Byen, bestaaende af en grundmuret Bygning til Gaden paa 20 Fag, indrettet til Beboelse, 3de Udhuse af Bindingsværk, ialt 30 Fag, indrettede til Sildesalterie, Lade, Stald og Tørvehuus, med Gaardsplads og Have, samt en Jordlod paa Nibe Mark af Hartkorn 1 Tde. 3 Skpr. 2 1/4 Alb., hvori er saaet 2 Tdr. Rug og kan saaes 2 Tdr. 4 Skpr. Byg og 6 Tdr. Havre og hvorpaa desuden kan græsses 4 a 5 Køer og 2 Heste, kan faaes tilleie paa flere Aar og kan tiltrædes til førstkommende 1ste Mai. Gaarden er beqvemt beliggende baade for Kjøbmandshandeel og Sildesalteri. Nibe, den 2den Januar 1832. Riels Pedersen Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Hvor en Leilighed for en liden Familie er at faae tilleie til Paaskeflyttetid i Slotsgade, anviser Stiftbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Holstensk Boghvedegryn faaes hos Skipper Stephansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Vanille-Jis og Marendser samt andet Bagværk, kan daglig bekommes hos Gjæstgiver Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Fiin hollandsk Hør og fiin Hvedemeel faaes hos A. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
En Kaabber=Kjedel, paa omtrent 1 1/2 Tønde Rum, er indsat til Salg hos Huus-Salg i Frederikshavn. Tvende Steder med fornøden Grund og Haugeplads, beliggende paa een af denne Byes reelle Gader, som er beqvem for Handlende eller anden Næringsdrivende, er nuderhaanden at faae tilkjøbs, hvorom kan accorderes med Kjøbmand Jens Boye sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
En graa Chenille er funden paa Vesterbro i Aalborg, og kan afhentes hos R. Fjellerad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Fragt fra Hamborg eller Altona til Aalborg, tidlig næste Foraar, kan mulig erholdes, naar man derom snarest mulig henvender sig til Lindenborg, den 31te December 1831. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Auctioner. Da der ved 3de over Klædefabriqueur Wolters Enkes Gaard her i Staden afholdte Auctioner intet Bud er gjort paa samme, bliver over bemeldte Gaard, Nr. 552, Litra A, ved Byens österport, Tirsdagen den 31te Januar förstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Gaarden selv afholdt den 4de og sidste Auction til Eiendommens absolute Bortsalg. Gaarden, igiennem hvilken, forbi en dertil liggende Frugt- og Urtehave, löber en Aar, og som iøvrigt, formedelst sin Beliggenhed er velskikket til Næringsbrug, bortsælges efter billige Conditioner, hvilke ligge til Eftersyn hos Procurator Jensen, og hvoriblandt er den, at 2/5 af Kjöbesummen, kan blive indestaaende. Aalborg, den 4de Januar 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Huset Nr. 489 paa Algaden, tilhørende Kjøbmand Søren Mørch's Enke, Anne Cathrine Jacobsen og forhen afdøde Mands fælleds Bo, opraabes til Bortsalg, ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832, 2den -- 10de 3die 17de hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, Aalborg, den 14de Decbr. 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-05
Det Gartner Jacob Bruusgaards Stervboe tilhørende Huus, Nr. 566 Lit. A. i Kattevad, stilles til Bortsalg ved 3de Auctioner der saaledes afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Januar 1832. 2den - 3die Onsdagen 18de 10de - hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stervbostedet, efter Conditionerne, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 14de December 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-07
Belgien. J det Luxemborgske er udbrudt en ContrareBlution, hvis Følger muligt kan blive meget vigtige. Et Orps, hvis Styrke nogle angive til 2, andre til 3 og atat andre til 500 Mand (hvilken Forskjel rimeligviis kan klares deraf at det idelig voxer, har opplantet den oraniske ne, indfattet med luxemborgske Farver. Det commanderes Ridder Vauthier og kalder sig den luxemborgske Armee. retagendet synes at begunstiges af Provindsialregjeringen og har desuden en hemmelig Leder i en Committee, der kalder sig den selskabelige Ordens Committee og har udstædt en af Grev Prel og A. v. Tornaco underskreven Proclama nyn, hvori alle Luxemborgere opfordres til at gjøre fælleds Dag med dem. Som overalt, hvor Partistrid hersker, saaledes omtales ogsaa dette Foretagende meget forskjelligt. Medens Journal de Luxembourg roser det som en hæderlig og patriotisk Beslutning, kalder den belgiske Moniteur Deel gerne i samme Oprørere og Horder i den hollandske Regerings Sold. Det sidste Blad tilstaaer imidlertid, at de første Forsøg paa at undertrykke Opstanden ikke have været dige, hvorfor adskillige Tropper ere beordrede derhen fra Aamur og Lüttich. J de Deputeredes Møde i Brüssel, den 26de, hvor denne Begivenhed kom paa Tale, angives deres Antal endog til 5000 Mand. Den belgiske Gouverneur i Provindsen har skreven til Commandanten i den tyske Forbundsfæstning og bedet ham ikke taale, at Jnsurgenterne sætte sig fast inden for Fæstningens Demarcationsline (dens Terrain strækker sig 3 Miil paa hver Kant og Atsaa 12 Miil i Omkreds). Nu kommer det meget an paa, om Kongen af Holland vil forholde sig passiv; ikke mindre vigtig er Sagen for Frankrig, som nu engang har erklæret Kong Leopold for sin Client, og den er formodentAnledning til, at General Belliard, som den 25de om Norgenen ankom til Brussel fra Paris, allerede den føl rende Nat igjen begav sig paa Reisen til Frankrigs Hodesstad. Schmeitz.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-07
Jnsurrectionen i Canton Neuschatel synes at være endt. En preussiske Statstidende meddeler følgende Beretning derom, dateret Chaux de Fonds den 22de Decbr. Natten til den 20de brød General Pfeul pludselig op fra Travers mod Chaux de Fonds, Revolutionens Hovedsæde. Fra Neuschatel og Rochefort samlede han alle Tropper, som nogenlunde kunde undværes samt alt Artillerie, marscherede hele Natten under heftig Kulde og igjennem dyb Snee og stod om Morgenen Kl. 7 den 21de med 2500 Mand Jnfanterie og 10 Kanoner for Oprørstedet, hvor Jngen anede dette. General Pfeul udsendte strax 700 Mand for at omgaae Byen paa alle Kanter og Kl. 8 var Byen fuldkommen omringet og alle Defileer besatte. Skrækken var stor, Jngen rørte sig og Bestyrtelsen havde gjort enhver Forsvarsanstalt umulig. General Pfeul rykkede derfor ind uden Sværdslag og afvæbnede de fangne Jnsurgenter. Hermed er denne taabelige (sinnise) Opstand endt og over de fangne Forbrydere vil der nu holdes en rerfærdig Dom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-07
Saavidt den preussiske Statstidende, der intet fortæller om Hovedanføreren Bourquins Skjebne, efter en anden Efterretning skal han være taget til Fange paa Grændserne af Canton Vaadt.