Berlingske Tidende, 1830-09-02
Efterretninger af blandet Jndhold. Frankriges ny Konge Ludvig Philipp 1, som, medens hans Fader - der, som bekjendt, endte sit Liv paa Guillotinen - levede, kaldtes Hertug af Chartres, er født i Paris den 6te October 1773. I hans niende Aar blev hans Opdragelse betroe til den berømte Skribentinde, den endnu levende 84aarige Grevinde Genlis, der med moderlig Ømhed forestod den indtil har fyldte sit 17de Aar. Hende skylder han tidlig Agtelse for Menneskeværd i alle Folkeclasser. J Aaret 1778 reiste han til Normandiet og yttrede som et femaarigt Barn den livligste Deeltagelse, da et Fangehul i Mont St. Michel blev nedbrudt, i hvilket en hollandsk Avisskriver, der havde ladet Noget trykke mod Ludvig Alv, i 17 samfulde Aar havde hensmægtet. J Aaret 1791 traadte han i den franske Nations Tjeneste som Oberst ved det Regiment, hvis Titulærchef han havde været som Prinds Det lykkedes ham, at frelse en ikkereedsvoren Præsts Liv, der beskyldtes for at have gjort en Procession latterlig, som en consticutionel Præst foretog. Kort derefter reddede han en Mand, der uden hans Hielp vilde være druknet, og erholdt af Byen Vendome Borgerkronen for Mod og Menneskekjerlighed." Ved denne Leilighed skrev han et Brev til sin Opdragerinde, Grevinde Gene lis, hvori han takkede hende, fordi hun havde ladet ham lære at svømme. I det paafølgende Aar tjente han i Krigen imod Østerrigerne, commanderede en vigtig Position i Slaget ved Valmunder Kellermann, og udmærkede sig sex Uger derefter blandt de Tappreste i det berømte Slag ved Jemappe. Næste Aar blev han, uagtet sine liberale Grundsætninger, indviklet i sin Familie Ulykke, og maatte emigrere fra Frankrige. Blottet for Midler til en uafhængig Subsistents, ansøgde han, under Navnet Corde, omet ledigt Professorat ved Gymnasiet i Chur i Graubundten, som han erholdt. Paa denne Lærerpost virkede han i eet Aar og tre Maaneder. (Hans Levnesbeskriver i Biogr. nouv. des Contempsiger, at han var 8 Maaneder ved dette Gymnasium, men Udgiveren af Memoires de Mad de Genlis, der uden Tvivl er bedre underrettet, nævner udtrykkeligen 15.) Her foredrog han, foruden Mathematik, ogsaa Historie og Geographie, det franske og det engelske Sprog. Jngen kjendte ham, og ingen anede, at denne unge Mand, med et saa ligefremt Væsen, var en thronbaaren Prinds. Ene sig selv skylder han det Fortrin, som Bestyrerne gave ham fremfor hans Medconcurrenter, og hans Disciplers taknemmelige Hengivenhed. Da Hertugen forlod hiint Gymnasium, erholde han af dets Foresatte et hæderfuldt Vidnesbyrd om hans Lærredygtighed og samvittighedsfulde Opfyldelse af hans Kalds pligter. Han eier et Malerie, der forestiller ham undervisende, i hans Disciplers Kreds, ved dettes Beskuelse dvæler han ofte med Glæde og erklæret, at han er stolt af hiin Periode i hans Liv da han var Lærer. Han forlod Gymnastet, for, under sit antagne Navn, at tjene som Adjutant hos hans Ven, General Montesquion; men da det var nærved at røbes hvo han var, maatte han atter tage Vandringsstaven i Haanden. Med faa Penge og med et simpelt Anbefalingsbrev til et Handelhuus i Kjøbenhavn, kom han under et fremmed Navn, som en Reisende fra Schweiz. til denne Hovedstad i April 1795. Den Banker, til hvem har var adresseret, (sal. de C. - k) viiste ham, den aldeles ubekjendte, under hans Ophold i Kjøbenhavn megen Velvillie. Derfra drog han over Helsingøer til Sverrige og Norge, og opholdt sig nogen Tid i Trondhjem, hvor han i sal. General Kroghs Huus nød megen Gjestfrihed. Til Nordcap ankom han den 24de August 1795. Han gjennemreiste hele Finland, begav sig derpaa atter til Stokholm, hvor det tilfældigviis blev opdaget, at han var Hertugen af Chartres. Efterat have gjort en Reise i Dalecarlien, vendte han over Kjøbenhavn tilbage til Hamborg i Aaret 1796. Han afslog Coalitionens Tilbud, at træde i dens Tjeneste, thi han afskyede Avindskjold imod Fæderneland; medens han incognito og i meget ringe Kaar levede i Friederichsstadt i Holsteen, fik han et Brev, fra sin Moder, hvori hun bad ham, til hans Nærmestes Frelse, at forlade Europa, hvilket de Magthavende i Frankrige ønskede. Han adlød uden Betænkning sin elskede Moders Opfordring og begav sig ufortøvet til Nordamerica. (Sluttes i Morgen.)