Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-08-17
J den Hamborger Correspondent meldes under 9 August, at man af en troeværdig Kilde har erholdet den Efterretning, som dog naturligviis kan være underkastet mange Forandringer, at Hs. Majestæt Keiseren af Rusland vil afreise fra St. Petersborg den 10 August og ankomme til Vien den 6 eller 7 Septbr., hvorhen ogsaa hans Ministre ville begive sig. Over Kongressen i Jtalien hersker endnu en Bunkerhed, thi endnu synes der ikke at være gjort nogen Tilberedelse dertil. Man troer ikke at Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil komme til Vien. Udsigterne ere nu ogsaa blevne meget fredelige, da, som det hed der i Skrivelse fra Odessa af 17 Juli, at har Porten nogensinde været tilbøielig til at give efter, saa er det nu, da den Tyrkiste Flaades Ødelæggelse har gjort det største Jndtryk paa Sultanen og Divanet, saa at Lord Strangford har benyttet den almindelige Skræk forat formaae Divanet til alle muelige Eftergivelser. Det ligger desuden i Muselmændenes Charakteer, at naar de eengang gribes af Skræk, saa tabe de næsten ganske Modet. Man haaber derfore, at Lord Strangford kan formaae Sultanen til at sende en Gejendt til Kongressen, og at denne vil give efter for de billige Fordringer, som de Allierede Magter kunne giøre til ham; og det hedder i en Skrivelse fra Constantinopel af 18 Julii. Man kan neppe kiende det nærværende Constantinopel mere, naar man sammenligner det med, hvorledes det faae udfor kort Tid siden. Alt hentyder paa Fred og Porten har endnu aldrig gjort saa afgjorte Skridt derfor som for nærværende Tid. J Forgaars erholdt den Engelske Ambassadeur en officiel Note, hvori der blev svaret ham, at Porten har udnævnt Bojaren Ghika til Fyrste i Volachiet, og Bojaren Stourdza til Fyrste i Moldau. Det er den første Gang Porten ikke har udnævnet Grækere til disse Poster. Disse ere derimod Jndfødte i Landet, og Porten har desangaaende udtrykkelig undskyldet sig fordi det var umuligt under nærværende Omstændigheder, at have en saa stor Tillid til Grækere, at man kunde betroe dem disse vigtige Poster. Fyrstendømmernes Rømning bliver uafbrudt fortsat og skal være fuldendet inden den nye Fyrste ankomme dertil. Den 16 Julii forlode 1200 Janitscharer Bucharest. – For at styrke Porten i dette fredelige Sindelag, saa er, som der meldes fra Berlin, den anden Russiske Armee, som staaer ved den Tyrkiske Grændse er bleven forstærket med 2 Pukker Kolakker, og Hovedqvarteret er bleven forlagt til Jsmail, ved Donau paa Grændsen af Bulgarien, altsaa saa sydligt som mulig. – Men Porten har og saa at gyldig Aarsag til at tabe Modet; thi at Napoli di Romania og Athen ere indtagne og at Perserne have seiret, er bekiendt i Constantinopel. Hvordan det seer ud paa det Græske Fastland behøver man ikke at spørge om, da der i de sildigste Efterretninger, som man har fra Vien og som naae til den 3 August ikke tales et eneste Ord om hvad der passerer i Grækenland eller i Tvessalien uagtet man veed, at saa vigtige Begivenheder der forefalde. Man veed nu ogsaa med bestemt Vished, at den Ægyptiske Flaades Landgang paa Øen Candia er mislykkedes, Flaaden bestod af 50 Skibe, hvoriblandt der var 14 Krigskibe og havde 5000 Landtropper om Bord. Den kastede Anker i Havnen Sude, og begyndte at udskibe Tropperne, som ogsaa i Førstningen gik for sig uden nogen Morstand; men da 2500 Mand vare udskibede, saa brød Candioterne frem af et Baghold, hvorpaa der begyndte en Fægtning, som havde til Følge, at Ægypterne paa det hurtigste indskibede sig. Mange Ægypter bleve dræbte og endnu flere druknede. Om hvad der er bleven af den Tyrkiske Flaade har man endnu ikke faaet nogen officiel Efterretning. Tyrkerne fortælle blot, at da den Expedition, som var udløbet den 4de Juni fra Constantinopel havde forenet sig med Capudan Paschas Flaade, saa udgjorde denne 55 Skibe; men den 7de Julii vare der kun 35 Skibe tilbage, saa at 20 ere tabte. – Der er kommen saadan en Skræk over de Tyrkiske Søemænd, at da den Amerikanske Fregat Constitution ankom den 24de Juni paa Rheden af Smyrna tilligemed to mindre Krigskibe og af Høflighed vilde de nærme sig til de Tyrkiske Krigskibe, saa toge disse strax Flugten for ikke at blive angrebne. – Destoværre er det vist nok, at Tyrkerne i deres afmægtige Raserie have i Mastix Landsbyerne paa Øen Chios myrdet henimod 30000 Christne, som ifølge de Europæiske Consulers Formanninger og Overtalelser havde nedlagt og udleveret alle deres Vaaben.