JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Det Norske Topographiske Selskabs Jndbydelse til et Norsk Universitets Oprettelse lyder saaledes: J en lang Række af Aar har Oprettelsen, af et Universitet i Norge været et af Normandens ivrige National-Ønsker. - Ved den Tanke - at Jntet, uden sandt Mod og sand Fædrenelands kjerlighed, og fordoblet Anstrængelse for at fremme Videnskaber, Konster, Oplysning og Vindskibelighed, kan redde Fædrenelandet fra at synke under Byrden af de Ulykker, som i nærværende Tidsrum have rammet det – er hiint vigtige National Ønske bleven end varmere og kraftigere. - Besjelet af dette Ønske har en unævnt Patriot nyligen udlovet 400 Rdlr. for den bedste Afhandling om et Universitets Oprettelse i Norge, og en anden ligeledes unævnt Norges Ven lagt til disse 400 Rdlr. endnu 600 Rdlr., saa at Præmien skulde udgjøre den Sum. 1000 Rdlr. - Hvor meget Sagen maa ligge dem begge paa Hierte, kan heraf tydelig nok indsees. Men destommere magtpaaliggende maatte det ogsaa være dem, baade at faae Opgaven paa den behørige Maade fremsat, og de i sin Tid indkommende Afhandlinger over samme rigtigen bedømte. De have derfor troet at burde henvende sig til det Topographiske Selskab for Norge, som det eneste litteraire Selskab i Christiania, med Anmodning om at ville forfatte og bekjendtgjøre Priisopgaven, samt siden ved en Committee lade bedømme de Afhandlinger, som derover maatte indkomme. - Omendskjøndt Selskabet nu vel indsaae, at Sagen ikke staaer i nogen egentlig Forbindelse med dets Hovedformaal, som ikke er at gjøre Planer eller Forslag til nyttige Jndretninger for Norge, men kun at bane Veien dertil for Statsmanden og Statistikkeren, ved at tilveiebringe gode og paalidelige Underretninger om Landet og dets Beskaffenhed, saa troede det dog, forsaavidt Sagen kan betragtes fra en litterair Synspunct, og da Selskabet har gjort sig det til en Lov, at medvirke til andre litteraire Gienstande end dem, der angaae dets egentlige Formaal, ikke at burde undslaae sig for den overdragne Forretning, og udsætter derfor herved de Selskabet i denne Hensigt tilsendte 1000 Rdlr., siger Et Tusinde Rigsdaler for den bedste Afhandling: Om et Universitets Oprettelse i Norge, hvori følgende Spørgsmaale besvares: 1) Bør Norge have et Universitet i sit eget Skjød, 2) Hvorledes og hvor indrettes et Universitet i Norge meest hensigtsmæssigen, 3) Hvad udfordres til Oprettelsen og Vedligeholdelsen af et Universitet i Norge, og af hvilke Kilder tages de Midler, som dertil udfordres, – Spørgsmaalene ønskes besvarede med særdeles Hensyn til Tidens og Landets Trang og Tarv. - Grundighed, Nøiagtighed og Frimodighed, forenede med den strængeste Apartiskhed og Fordomsfrihed, ere iøvrigt de Egenskaber, som maa udmærke Opgavens Besvarelse. - Afhandlingerne forfattes i Modersmaalet. De indsendes inden 1ste Julii 1810 med Udskrift: Til det Topographiske Selskab for Norge, og ledsages, som fædvanligt, med en lukt Billet, i hvilken findes Forfatterens Navn, og udenpaa den samme Devise, som paa Afhandlingen. - J det Topographiske Selskab for Norge d. 9 Dec. 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Tillæg. Fra endnu en anden unævnt Norges Ven blev det Topographiske Selskab tilsendt i dets Møde d. 23 Dec. 1809 To. Hundrede Rigsdaler, som Præmie for den, der ved Besvarelsen af ovenstaaende Priis=Spørgsmaal maatte blive tilkjendt: Accessit, hvilke 200 Rdlr. derfor ligeledes herved udsættes. - Det Topographiske Selskab for Norge. J Aalborg Avis læses følgende: Da jeg har bragt i Erfaring, at der her i Egnen ved Auction nylig er solgt en betydelig Qvantitet, ved Søevand, bedærvede, Kaffebønner, saa kan jeg ei undlade paa Embedsvegne desangaaende at advare mine ærede Medborgere. Jeg maa i den Anledning anmærke: at Kaffebønner, ligesom i Almindelighed alle Plante legemer, blot ved at henligge en Tidlang i færsk og eendmere i salt Vand - om de endog strax bagefter nok saa omhyggelig behandles tabe deres dem egne Kraft, og, brugte til Kaffe, staae langt neden under Rug, Byg, Cartofler, Gulerødder og andre Slags, ikke nær saa kostbare, Kaffesurrogater, baade i Henseende til Smag og Sundhed. Men naar de end ydermere - hvilket nok for en stor Deel skal være Tilfældet med de her omtalte Bønner - ei allene have henligget længere Tid i Havvand, men endog, uden strax at afvaskes og tørres, ere vaade lagte sammen, tildeels indpakkede og til fjernere Steder bortsendte, saa blive de formedelst den indvortes Gjæring, der under saadanne Omstændighedel finder Sted ved alle Plantelegemer, høist forandrede, bedærvede, for Sundheden skadelige Producter. Jeg anseer denne Advarsel saa meget mere nødvendig, som det er at befrygte, at især Almuen begjærlig vil søge disse Kaffebønner formedelst deres lavere Priis: Andre ville vel vide at tage sig i Agt for slige slette Vare, uden for saavidt de kunde blive dem paalistede i Blanding med gode Bønner. Dr. Koefoed, Stiftsphysicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Under 10de d. M. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at resolvere, at den 124 §. i Brandforordningen for Kjøbenhavn af 1 Nov. 1805 skal forandres derhen: a) at Folkenes Antagelse ved Brandcorpset i Kjøbenhavn skal herefter skee ved den borgerlige Jndroullerings=Commission. b) Da den borgerlige Jndroullerings-Commission har samme Bestemmelser for de borgerlige Corpser, som Landmilicesessionerne have for Armeen, og denne Commissions Medlemmer bestaae af Cheferne for Kongens Livjægercorps, Kjøbenhavns Borgervæbning og Kjøbenhavns Brandcorps, saa skal denne Jndroullerings-Commission for Fremtiden udstede alle Antagelsesbeviser for det Mandskab, som udskrives til Kongens Livjægercorps, Kjøbenhavns Borgervæbning og Kjøbenhavns Brandcorps. Derimod bliver det vedkommende Chefs Sag, selv at anstille de til hans Corps udskrevne Folk til de Poster ved samme, hvortil de findes meest duelige og skikkede. c) Jøvrigt forbliver den 124 §. af Brandforordningen i Kraft, for saavidt den ei ved denne Resolution er forandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Hs. Majest. Kongen har, under 10de d. M., behaget allernaadigst at resolvere: "at Grundeierne i de Gader i Kjøbenhavn, der ere under 18 Alens Bredde, maae, Forordningen af 4de Julii 1795 §. 2 uagtet, opføre Bygninger af 21 Alens Høide, naar derved ikkun iagttages, at alle Trapperne i slige Bygninger indrettes til 1 1/2 Alens Bredde imellem Rækværket og Væggen, samt at Dørrene blive i det mindste 1 3/4 Alen brede og Forstuerne saa rummelige som mueligt. Capit. A. Annondsen har solgt sin Gaard i Kronprindsessegaden, forhen tilhørende Hr. Stadshauptmand Hallander, for 67,000 Rdlr.; Kammerherre Krieger sin Gaard No. 396 i samme Gade. for 60000 Rdlr. til Joseph Nath. David; Fru General-Krigscommissairinde Graa sin Gaard No. 17. paa Hjørnet af store Kjøbmager= og Silkegaden (bekjendt under Navn af Fabricii Gaard) for 40,000 Rdlr. til Oldermanden for Hattemagerlauget D. Mark; Grosserer. M. Fonnesbech sin Gaard No. 14 i Nyhavn til Boghandlerne A. & S. Soldin for 17,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Auctioner. Den 24 Jan, Proc. Brønlund Løsøre efter Kræmmer Borup; Mægler Herløw Kramvare paa Hjørnet af Amagertorv og lille Helliggeiststr. D. 26. Proc. Brønlund, Løsøre, efter afg. Oberst Følligh. D. 27: Proc. Brønlund Løsøre i Studiistr. No. 87. Den 8de Febr. Mægl. Hyllested & Gandil forskjellige Vare i Huset No. 249 i store Kongensg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Efter en Anmeldelse i Dagen No. 11, at mani Sverrig maa betale 2 Rdlr. Dansk for et Par Heste hver Miil, og for et Døgns Logis med Lys og Varme, om Middagen et Maaltid med en Flaske Viin, og om Eftermiddagen Caffe og Thee 14 Rdlr. Denne Anmeldelse trænger til den Oplysning, at en Svensk endnu aldrig har fundet denne Betaling for høi, da den omtrent er det samme som 4 Rdlr. Svensk Mynt, og at man allerede siden Rigsdagen i Norköping i Aaret 1800 betalte i Sverrig for Befordringen fra Stæderne 16 s. Banco, og fra Landgjestgiverierne 8 s. Bco. for 1 Svensk Miil, eller 1 1/2 Dansk Miil. Den første Taxt er bleven uforandret, men den sidste er bleven forhøiet 4 s. Bco. hver Svensk Miil for hver Land=Station. D. 15 Jan, noteredes Coursen paa Spec. 460. som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 4 Rdlr. 58 s. D. C. Hamborg. Banco var d. 19de 456 PC. Jngen Cours noteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Udenlandske Efterretninger. Statsministeren Deformons Tale i det lovgivende Corps d. 4 Jan. leverer et mærkværdigt Beviis paa, hvor meget den offentlige Skat i Frankrige har sparet ved de Brandskatter, som de seirende Franske Armeer i de senere Aar altid have hævet i de undertvungne Lande. J Aaret 1806 bidrog den offentlige Skat, uagtet Krigsomkostningerne udgjorde 495 Millioner Franker, kun 428,796, 320. det øvrige blev taget af Krigscontributionen. 1807 vare Krigsomkostningerne 386 Millioner, hvoraf 337, 195,747 Franker betaltes af den lovgivende Credit, og Resten ligeledes af Contributionerne. 1808 vare disse Udgivter 475 Mill., men kostede den offentlige Credit. kun 342,529000. Det Manglende blev taget af Contributionerne. 1809, da alle paa høire Rhinbredde fornødne Krigsudgivter bestyredes af Krigscontributions-Cassen, betalte denne Casse Skatten de Forskud, den havde gjort til at aabne Feldttoget, saa at de overordentlige Udgivter til Krigen ikke kostede den noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
J Wien skal der udskrives en Formueskat af 10 PC. til Bancosedlernes Formindskelse. De indleverede Bancosedler skulle hver Gang brændes i Overbringerens Nærværelse. Men uagtet disse Anstrængelser var Coursen dog d. 16 Jan. 720. Østerriges Forlis fra 1804 til Wiener Freden, udgjør i det Hele 3188 geographiske Mile og 5,978,636 Siele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Overeenskomsten angaaende de Grændselande, som Holland skal afstaae til Frankrige, skal nu være undertegnet i Paris. Hele Zeeland og den sydlige Deel af Bergen op Joom, der indbefatter Stæderne Bergen og Zdom, Herzogenbusch og Brede, forenes med Frankrige. Holland beholder Strækningen Norden for Maas, som indbefatter Heusden, Gerivtydenberg og Willumstadt. Storhertugdom et Bergs Forening med Holland er fastsat som Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Russerne skulle igjen have tilfegtet sig en vigtig Seier over Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Gothenborg, d. 10 Jan. Priserne paa Colonialvaret ere stegne 50 PC. Den Efterretning, at de forenede Staters Underhandlinger med Engelland ere afbrudte, have foraarsaget denne Stigen. Man venter, enten Krig eller ny Embargo, men det sidste er meest troligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Stockholm, d. 26 Dec. Baron von Oxenstierne gaaer igjen som vor Gesandt til Kjøbenhavn, og derfra ventes her igjen som Gesandt Kammerherre Greve v. Dernath. - D. 2 Jan. J Anledning af Freden med Dannemark er i alle herværende Kirker blevet afsjunget et høitideligt Te Deum, under Canonernes Torden. Rigsdagen vil vare endnu en Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Augsburg, den 4 Jan. J Middags ankom atter her 15 Vogne med Contributionspenge, under Fransk Bevogtning, fra Wien. Contributionen bestaaer deels i Guld-og Sølvpenge, deels i Barrer. Den er pakket i Smaatønder af omtrent 2 Fods Længde og Gjennemsnit. Resten af Contributionen eller den fjerde Transport ventes om faa Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Paris, d. 6 Jan. Grev Dejean, Minister for Krigsforvaltningen, der med dette Embede forenede General-Jnspectoratet over Genievæsenet, har forlangt sin Afsked, fordi han ganske vil hellige sig den sidste Syssel. Hans Begjering er bleven bevilget, og Keiseren har tilskrevet ham følgende Brev: "Min Hr. Grev Deiean! Jeg antager Deres Dimission; det gjør mig ondt, ikke at tælle Dem blandt mine Ministere; men en 60 Aars Erfaring gjør Dem nødvendig ved de Arbeider, som jeg paa alle mine Grændser har foretaget og som jeg endnu agter at foretage. Der vil De vedblive at give mig Beviser paa Deres Talenter og Deres Hengivenhed til min Person &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Napoleon, London, d. 2 Jan. Stridighederne imellem Marquis v. Wellesley og Hr. Perceval skulle, efter the Suns Paastand, være saa heftige, at man har udbredt det latterlige Rygte, at de kun ville blive afgjorte ved en Tvekamp. - De 5000 Mand, derskulde have gaaet til Portugal, have faaet Mod befaling, og skulle nu gaae til Ostindien. Urolighederne i Gouvernementet Madras opvække levende Bekymringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Paris, den 8de Jan. Hertugen af Jstrien, (Bessieres) kommer tilbage her og paatager sig igjen i Spanien Anførslen for den Keiserl. Garde. Den ny Præsident for Oprør-Juntaen i Sevilla har d. 21 Nov. udstedt en Proclamation, der er opfyldt af de bittreste Udtryk. - Den Keiserlige Garde skal have faaet befaling at bryde i to Divisioner op til Spanien, den første d. 9 og den anden d. 29de. - Kister, forsynede med Vinduer, hvori findes alle Slags Dyr, især Hjorte &c., bringes hertil fra Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Hertugen af Elchingen (Ney) er ankommen til Salamanca, hvor han har paataget sig Commanden over det 6te Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Fra Salzburg skrives under d. 3 Jan., at Fattigdom og Elendighed tiltage der med hver Dag, og at Embedsmændene allerede i nogle Maaneder ikke have faaet deres Lønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Videnskabelige- og Konstefterretninger. Videnskabernes og Konsternes Academie i Diion har tilkjendt Hr. Lemoyne den udsatte Belønning for Spørgsmaalet: Fortjener den Franske Nation den Bebreidelse for Letsindighed, som fremmede Nationer gjøre den, Han søger at bevise, at de Franske ikke fortjene denne Bebreidelse blandt andet derved, at Reformationen fandt mindst Adgang i Frankrige, og at de Franske, der bekiendte sig til den, ved det Nantiske Edicts Tilbagekaldelse, hellere vilde forsage alt Timeligt, end letsindigen handle mod deres Overbeviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Regjeringen i Schafhausen har, efter adskillige oplyste Borgeres Ønske, besluttet at kjøbe den berømte Johannes v. Müllers Bogsamling, bestaaende af flere end 5000 Bind, hvoriblandt de kostbareste og sjeldneste historiske Værker. Den skal forenes med Stadens Borgerbibliothek, og det skal staae enhver Borger frit for, fra Tid til anden, at benytte sig deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-20
Det Jtalienske Videnskabers Academie i Verona har udsat følgende Prisspørgsmaale: 1) En grundig Undersøgelse og nøie Sammenligning af Newtons og Eulers Theorie om Lyset. 2) Undersøgelse af Forskjellen imellem Anvendelsen af Volta støttens og den almindelige Electriseermaschine paa det menneskelige Legeme. Forf. skal ved nye Experimenter bestemme, om der mellem begge disse Actioner finder en positiv Forskiel Sted; han skal vise, hvori disse bestaae, og fremstille de Følger, som kunne uddrages af de af ham fremsatte Grundsætninger, for at give den ene eller den anden af begge disse Methoders Anvendelse i Sygdommes Behandling Fortrinet. - Hver Priis er en Guldmedaille af 30 Napoleond'ors Værdie. Concurrenterne maa indsende deres Arbeide, forfattet i det Jtalienske Sprog, inden d. 12 Sept. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ads hos Recker ad Syvende Aargang. No. 31. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 23 Januarii, 1816. Obligationen eller de to Speculantere. Første Capitel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Man har et gammelt Østerlandsk Ordsprog: "dersom nogen siger: jeg har søgt og jeg har fundet, saa tro ham, men dersom nogen siger: jeg har ikke søgt og dog fundet, saa tro ham ikke. At Hr. Blink fandt en dygtig Pengemand for sin Pleiedatter bør man altsaa troe, om man end ikke havde nogen anden historisk Vished derfor, end den, at han overalt søgte efter et saadant Væsen, og at han hver Gang han hørte, at nogen Pige var bleven gift med en rig Mand, raabte: "naar jeg kunde faae saadan en Mand for min Lise!" Det Subject, som han, efter megen og møisommelig Søgen, omsider fandt, hedte Erik Budæus, der kaldte sig Ungkarl, men som kun i Methusalems Tider kunde gjelde foren ung Karl, thi han havde ikke færre end 50 Aar paa Bagen. Men Hr. Blink meente, at det ikke kom saa meget an paa en Snees Aar meer eller mindre, naar man kun havde Penge, og troede, at denne Halv-Secular-Frier var just en Mand for hans Datter. Adskillige Omstændigheder forenede sig om at forskaffe Hr. Budæus Adgang i Hr. Blinks Huus. Krigen var just nylig udbrudt, og paa den ødelagte Handels og Skibsfarts sørgelige Ruiner fremspirede en giftig Jsop, Speculationshandel kaldet. Hr. Blink troede, at det just var det rette Øieblik, at mele sin Kage, og ansaae Krigen for en veldædig Regn, der ret kunde bringe hans Bancosedler til at spire, skyde Frø og forøge sig som Sand paa Havets Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Det var den 23 Januarii, da Hr. Blink sad i den store Canopee ved Siden af den svedende Kakkelovn med fjerde Frederiks Portrait, der i det mindste lignede denne store Konge ligesaa meget, som det, hans Historieskriver Riegels har leveret os. Hr. Blink læste høit en Obligation, som var ham falbuden, og Madam Blink i det fjerde Bindaf Evalds Skrifter. Neppe var han kommen til de Ord: tilstaaer herved at være skyldig" og hun til Linien: "Hvor Sangersken bygger, førend han sprang arrig op af Canopeen og raabte: "Jeg var tilfreds Du sad paa Bloksbjerg, Kone, med Dine Sangersker, Vil Du da reent tage Livet af mig med Dine Vers, Troer Du jeg har ikke andet at tænke paa end Roser og Sangersker og Camoener." – Madam Blink var vant til at see sin Mand sprude Jld og Flammer, og brugte ved saadanne Leiligheder altid det herlige Middel at tælle til tolv førend hun svarede ham et Ord. Hun vidste, at hendes Mands Vrede var en RaquetJld, som gjør megen Støi, men slukkes hastig. Efter en Pause af nogle Minutter sagde hun, i det hun lagde Bogen til Side, bliv ikke veed min Engel, jeg troede ikke, at Du havde saa travelt." Han. Og om jeg nu ikke havde travelt? Kan jeg spilde Tiden med Dine poetiske Lapperier? Hun. Veed Du da ikke, Hjerte Mand, at det var Evalds guddommelige Digt om Rungsteds Lyksalighed, som jeg reciterede, Han. Jh, hvad bryder jeg mig om Rungsteds Lyksalighed! J denne Tid har enhver nok at tænke paa sin egen Lyksalighed. Hun. Men hvor kan du have saa liden Sands for den store Evald, Han. Evald? (betænker sig lidet). Lad see, Er det ham, der har skrevet den tykke Concordance og den bibelske Harmonie? O ja, hans Concordance skal især være en ret nyttig og curiosk Bog for Præster og Capellaner. Men jeg har andet at tænke paa end Vers og lærde Firfaxerier. Jeg giver hele Studiigaarden og Facultetet og Communitetet en god Dag. See her er en Obligation, som jeg kan faae tilkjøbs med 500 Rdlr. Rabat. Saa meget ere alle Poeter ikke værd. Hun. Men, kjere Mand, betænk dog hvor farlige saadanne Speculationer ere Har Du glemt at Du allerede eengang er bleven tagen ved Næsen med en Obligation? Han. Hør, Sillemoer, det forstaaer Du Dig ligesaa lidet paa som jeg paa Dine Poester eller Bønder paa Agurkesalat. Lad Trine springe hen paa Stempelpapir, contoiret og hente et Stykke Stempelpapiir til en Transport paa 5000 Rdlr. Men lad hende skynde sig. Kommer hun der en Minut for sildig, saa faaer hverken hun Papiret i Aften eller jeg Obligationen i Morgen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Jndenlandske Efterretninger. De Herrer Professorer Schlegel, Thorlacius, P. C. Müller, Engelstoft, Ørsted og Hornemann agte at begynde et nyt Tidskrift under Titel af Efterretninger om udenlandsk Litteratur, hvori de ville levere kjernefulde Udtog af udenlandske Recensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Slesvig, den 19 Jan. 1810. Da jeg nylig opholdt mig nogen Tid i Kiel, havde jeg Leilighed til at blive nøiere bekjendt med vor fortjente Hædersmand, Ridder Pingsteen, Forstander for Døvstumme-Jnstitutet, som til næstkommende Paaske forlægges her til Staden. Det bestyres foruden ham selv af hans Kone og Datter, af Cand. juris Hensen, en ung Mand, som med Jver og Held arbeider i dette vanskelige Fag, af Tegnemester Bünsow og af en døvstum Pige, der giver Underviisning i Tegnsproget. Den værdige Forstander nyder daglig Glæde og fortjent Løn i Bevidstheden af det Gavn, han stifter, og i sine Lærlingers ubegrændsede hengivenhed; ogsaa er hans Underviisningsanstalt bestandig i Tiltagende. For nærværende Tid bestaaer det af 40 Elever imellem 11 og 17 Aar. Omtrent Halvdelen er af Mandkjønnet, og de øvrige af Qvindkjønnet. De fleste ere Børn af Haandverksfolk, Daglønnere og Landmænd. Enhver, der kjender Hr. Pingsteen, vil tilstaae, at Naturen har udrustet ham med et fortrinligt Talent til det Kald, hvortil han har opofret sig. Hans mageløse Taalmodighed og den Blidhed, som fremlyser af hans Aasyn, vinder alles Hjerter og leder ham undertiden tidligt, undertiden silde, men næsten altid sikkert, til det Maal, hvorefter han stræber, at danne sine Lærlinge til nyttige Medlemmer af det borgerlige Selskab, for hvilket de synes aldeles tabte. Behageligt er det, at man allerede seer mangfoldige Exempler paa dette Øiemeds Opnaaelse. Adskillige af Hr. Pingstens Elever ere ansatte som Skrivere paa et eller andet Comtoir, andre drive Haandverker, og atter andre staae i fast Tjeneste. Een af dem er Vognmandskarl i Altona og veed at hielpe sig meget godt med sit Tegnsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-23
Følgende er den Afskeds Tale til Arendals Borgervæbning, som Stiftamtmand Thygeson holdt, da han bivaanede Dannebrog Korsets Overleverelse til et af dens Medlem: "Mine Herrer Officierer og samtlige Medlemmer af Arendals Borgervæbning, Jeg forlader Christiansands Stift med dyb med levende Erkiendelse af alle de talløse Beviser paa Kjerlighed til Konge og Fædreneland - paa Tillid og yndende Godhed for mig, som dette Stift og dette Sted uafbrudt har givet mig, fra mit Embeds første Tiltrædelse til mit Opholds sidste Øieblikke. - Rig paa store og uventede Begivenheder var min blandt Eder nu hensvundne Embedstid; – mere end eengang truedes Christiansands Stift af alle Krigens heriende Rædsler; men med tilgivelig Stolthed være det sagt, at ligesom Eders og de flere Ædles og Kjækkes kraftfulde personlige Anstrængelser stedse tilintetgjorde en stolt og overmodig Fiendes lumske Anslag, saaledes har Eders frivillige Gaver og Offere paa Fædrenelandets Alter, nu til Forsvarsvæsenets Fremme, nu til Hungersnødens Afværgelse, været hine ærefulde Opofrelser i enhver Henseende værdige. - Medborgere! Jkke blev det min heldige Lod at kunne i Dag personlig overlevere den blandt os her staaende Hædersmand Kittel Ugland Dannebrogsmændenes Hæderstegn, dette synlige Beviis paa erkjendt Borgerværd, men ikke destomindre har Stiftets nuværende værdige Styrer Hr. Amtmand Cederfeld de Simonsen givet efter for mine varme Ønsker, at nytte disse Øieblikke for end eengang offentlig at tolke Eder mine taknemmelige Følelser, og saaledes tillige deeltage i Dagens festlige Anliggende. - Ja, festlig, og - om jeg saa maa udtrykke mig - misundelsesværdig skjøn er Dagens Anledning, thi hvad skjønnere, end at have vovet Liv og Blod for Konge og Fødeland, at see sig hædret med sin Konges Naade og sine Medborgeres uddeelte Agtelse? Dog - ikke ville vi misunde denne vor værdige Medbroder den ogsaa ham givne Leilighed til at bekræfte den evige Sandhed, at hvor det gielder Konge og Fædreneland, ved Sundets, som ved Beltets og Nordhavets Bredder, der er Mod og Kraft, og Selvopofrelse, og Ringeagt for Farer, uadskillelig fra Navnet Nordmand, heller ikke vil jeg opmuntre Eder til lignende Fædrenelands Daad, thi J trænge ikke til Opmuntring. - Men en skal Afskeds-Eden være imellem Eder og mig i Dag, den: at vi alle ville enhver i sin Stilling modtage Fremtidens skjulte Begivenheder – Krigens Trængsler, som Fredens Velsignelser - med samme ubegrændsede Hengivenhed for Konge og Fædreneland, med samme Borger Aand og Samfunds-Eenhed, som hidtil gjorde Christiansands Stift til et lysende Exempel for alle Tvillingrigets øvrige Egne, og som skjænkte mig det Held, at kunne ved min Bortgang sige: Jeg tilbragte mit Livs lykkeligste Dage (J samme Aand var og blandt Eder!" saa Afskeden til Christiansands og Østre-Riisøers Borgerskab).¬