JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-10-05
om nogen til fornævnte tid maatte behøve saadan capital paa suffisant pandt eller anden nøyagtig forsikring imod 5 pro cento aarlig rentes svarelse, de da ville behage, betimelig derom sig hos høybemeldte Hans Excell. Hr. Geheime-Raad Holck at melde, da Capitalen udi Viborg berørte omslags tid kand vorde udtalt og annammet.
Berlingske Tidende, 1750-10-05
Hvem som ville tilkiøbe sig et par sorte vognhopper, begge paa 5 aar, vilde melde sig hos Ober=Auditeur Wedderkinck, boende paa hiørnet af Wimmelskaftet og Hyskenstrædet, Hos Jørgen Olsen i Toldbodgaden er extra got Forpagter mør til kiøbs at bekomme.
Berlingske Tidende, 1750-10-05
Af Børnehuusets fattiges capitaler er til førstkommende 11 De at udsætte paa rente 5 a 6000 Rdlr. imod lov forsvarlig pandt, enten i jordegods eller gaarde og huuse her i staden, som ere asseurerede brand-cassen, og 5 pre centorente, de som berørte capital eller noget deraf maatte forlange, ville herom anmelde sig hos Hr. Justin Raad og Raadmand Hans Fogh, eller hos Procurator Søren Rasmusen boende i Frederichsberggaden.
Berlingske Tidende, 1750-10-05
Fredagen den 16 Oct. førstkommende, om formiddagen ved 12 slet, bliver paa Kiøbenhavns Børs ved offentlig auction bortsoldt omtrent 14 a 1500 skippd. Norsk Stange=Jern af det Possiske jern verk og afgangne Stift-Amtmand Ocksens stervboe tilhørende. Det indsettes fra 5 til 50 skippd. og de øvrige fornødne conditioner bli rer paa auctionsstædet bekiendt gjort.
Berlingske Tidende, 1750-10-05
Mandagen den 19 Oct, næst efter, om formiddagen Kl. 8 slet og efterfølgende dage, bliver udi bemeldte afgangne Stift-Amtmand Ocksens stervboes gaard, beliggende paa Christianshavn paa hiørnet afstrandegaden, ligeledes ved auction bortsolgt hans efterladte gods og løsøre, bestaaende af juveler, forarbeydet guld, guld- og sølvmedallier og andre vare mynter, forarbeyde, sølv, tin, kaabber, messing og malm, jernfang og bliktøy, porcelain, glas, steentøy, speyle, lampetter og trævahre, skilderier, mathematiske og musicalske instrumenter, linnet, sengeklæder, en stor deel orange- og laurbæretræer, hauge billeder og postementer, vogne- og hestetøy, samt endeel bøgger, med videre. Naar de derover forfattede og trykkende catalogi bliver færdige, skal det blive bekiendtgjort, og tillige hos hvem eller hvor de kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1750-10-05
Paa Høy= og Belbaarne Hr. Cammer-Herre von Plessens gods, Bauelse i Sielland, haver et qvindemenneske navnl. Karen Jngvors dotter gjort Barsel i en bye kaldet Atterup, hos hendes forældre, og siden kort derefter tillige med fosteret ved døden er afg. men som bemt. afdøde qvindemenneske, som der berettes, sidst skal have tient hos Hans Høy-Grævelige Excellence Hr. Geheime Raad ven Holstein i Kiøbenhavn, hvor hun efter angivelse, skulle have være besvangret af en constabel ved Artilleriet navnl. Storm, saa nottficeres dette dødsfald 3de postdage efter hinanden udi aviserne, med indvarsel til den afdødes eredi= og debitorer, at de sig til den 9de Oct. førstk. her paa Nesbyeholm vilde indfinde, da skifte efter fornevnte afdøde, hvis ringe gods og effecter, efter forhen skeede registrering er auctioneret, bliver foretaget. Andreas Album, Sorenskriver over Aggers- og Ascher-Sogneni Aggershuus Stift i Norge, lader herved i qviserne bekiendtgiøre. at forrige Kiøb og Handelsmand udi Christiania, Joh. Hendrichsen Krefting, er den 19 Junii 1750, ved døden afgangen paa gaarden Woyen i Ascher Sogn og Vestre Bærum, og efter hannem skiftet foretaget. Da som stervboet ikke taaler videre proclames lysning, end der ved Christiania Laugting og Raadstue skeed er til 16 Febr. 1751, saa skeer herved videre indkaldelse for hans debitorer. og creditorer, samt alle andre, som paa skiftet kunde have noget at fremføre og æske, at de anmælder sig enten i stervboet paa Woyen eller hos Skifte=Forvalteren, alt inden den tid loven foresiger, de der skal blive modtaget hvad fremsættes maatte, til endelig slutning paa følger med skiftet. Magistraten udi Wiborg som Skifte=Forvaltere udi Stervboen efter Anders Jensen Thorning ibem, som den 21 Sept. sidst ved der holdte registering haver forefundet boen i saa slette omstændigheder, at den allerede angivne giæld overgaaer boens formue, finder sig aarsaget her ved (da ingen ordentlig proclama fra skiftets bekostning og prioriteret gield kand udreedes eller bestrides) at advare og indkalde saa vel arvingerne som debitorer og creditorer, fald fleere ere end allerede anmældet er, enhver i sær, saa vel at de benævnte dato 21 Sept. sidst meldte, som videre opdagende deres arveret og prætensioner efter loven at legitimere, og eller videre deres ret og tarv under skiftet at observere, som skee bør,
Berlingske Tidende, 1750-10-09
XXXI RES No. 81. XX XX Danske Kiøbenhavnske Sa Fredagen den 9 Octobr.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Extract af et Brev fra Pensylvanien d. d. 1 Nov. 1749. angaaende Græshopperne, som udi Aarene 1732 og 1749 der i Landet ere fremkomne. Det er nu 17 Aar siden, at dette Utøy har været her, og gamle Folk sige, at de 17 Aar tilforn ogsaa have været her, dog ikke i saa stor Mængde. Samme gange havde de havt paa deres Vinger det bogstav S, som bemerkede Shieknes (Svadom). Men disse tvende sidste gange have de paa Vingerne et dobbelt V, som staaer tvert over, saaledes : Den forrige gang har ogsaa stor Sygdom, og omsider end- ogsaa Krig fulgt derpaa. Hvad dette W denne gang skal betyde, veed Herren best. De ligge meget dybt ned i Jorden, hvor de udruges, og, efter manges Udsigende, som have gravet saa dybt ned, stige de hvert Aar høyere i Veyret, indtil de omsider komme frem. Alt udi Martii Maaned indeværende Aar har man gravet mange 2 a 3 fod dybt op af Jorden, som syntes halv døde, men bleve strax levende, saa snart de kom i Luften. Men først udi MayMaaned kom de i Hobetoll, og igiennemborede Jorden, end- ogsaa hvor den var allerhaardest, saasom i Fdo-Stierne. De giorde Huller saa store, som en Finger er tyk, og ingen kunde see, hvor Jorden var bleven af, og Hullerne bleve aabne i mange Maaneder derefter, ligesom de vare muurede.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Oldenborrer og andre Orme skyde ellers, som bekiendt er Jorden op med sig, men disse ikke. Nær omkring FrugtTræerne kom de hyppigst frem, og det i forskrækkelig Mængde, først med en lysebruun Skall eller Hinde omgivne, og saa tykke og lange som et Led af en stærk Finger, med 6 Fødder, Øyen, Mund og Krop, som en Oldenborre uden Vinger, meget tykke og fulde af Fedme, saasom de og, ligesom de kom frem af Skallen, bleve uden all Skade ædte af Høns, Katte, Hunde, Sviin a. som bleve feede deraf. Saa snart de ere fremkomne af Jorden, krybe de op af tykke Træer eller Giærder, klamre sig faste med Fødderne, og efter en liden Stund rævner Skindet paa Ryggen af dem, hvor da den heele Fugl med Vinger, Fødder og all Resten efterhaanden kommer frem, som er næsten Snee-hviid og gandske spæd og vaad; men bliver udi Luften snart sortebruun og haard, og meget større, end den tilforn har været, samt ligesom omsvøbte med guule Lister eller Silkefarver; saasom ogsaa Vingerne, hvoraf de have 2 Par oven over hinanden, ere kantede med saadanne guule Lister, der skinne stærkt udi Solen; de have Skiæg paa Øynene, ligesom Krebs; Øynene ere røde, som Coraller, somme ogsaa hvide, saa store som smaa Hagel=Korn. Hovedet er haardt og ligesom med et Pandser omgivet. Naar de nu ere ret tørre og haarde, og have sluppet deres guule Huud; hvilken, naar den falder af, findes ofte i saadan Mængde, at den skiuler Jorden omkring Træerne, saa er det første, de giøre, at de løbe op ad Træerne, give sig til at flyve, og foraarsage saadan forfærdelig Støy, at Luften deraf giver Gienlyd, og Ørene døves paa Folk, saa man neppe kand høre, hvad man selv siger. De vare ved indtil midt udi Junii Maaned, da de efterhaanden udmattes og forgaae. Somme sige, at deres Sæd gaaer igjennem Træerne, hvorudi de lægge den, ned i Jorden igien, men andre sige, at den kommer der ned igien igiennem Hullerne, som staae saa længe aabne. Men jeg kand ikke finde nogen Grund dertil. J dette Aar er en forskrækkelig Heede og Tørke fulgt derpaa, som har holdt ved i nogle Maaneder. Men Himmelen har hørt vor Bøn, og Gud har givet Regn, hvorpaa dog om Høsten har været en usædvanlig Varme, som der har fulgt store Sygdomme paa, hvoraf mange Mennesker ere bortdøde.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Constantinopel, den 15 Aug. Siden den 4 hujus har Tyrkernes store Fest, Ramasan kaldet, taget sin Begyndelse, og varer endnu. Saa længe samme varer, faaer ingen Muselman nogen Mad for Sø lens Nedgang. Regieringen tager intet videre fore, end hvad som umueligen kand opsættes, alle andre Affaires maa staae hen, indtil denne Høytidelige Faste er forbi, som varer i 4 Uger. Pesten grasserer her nu kuns gandske taalelig; men siden Heeden paa nærværende Tid er meget stor, saa frygter man for, at den snart vil begynde hæftigere igien.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Petersborg, den 18 Sept. Uagtet Keyserindens Gesandt i Constantinopel for nogen Tid siden har indberettet, at Store Sultanen vilde lade den største Part af de urolige Janitskarer marchere fra Constantinopel til Bender, eller lige til de Russiske Grændser, og derover virkelig nogle Reflexioner ere gjorte ved Hoffet, saa har maa dog nu erholdt den tilforladelige Efterretning fra Kior, at fornævnte Milice var vel virkelig brudt og fra bemeldte Hovedstad, men havde taget Rønten over Adrianopel til Widdin og Belgrad, for at afisse Garnisonerne sammesteds. Da Korn-Høsten udi Estland og Lifland har været saa velsignet, at alle Magaziner efter Keyserlig befaling ere næsten dobbelt opfyldte: saa er udi alle Havne der i Landet bleven bekiendtgjort, at Kornets Udførsel til Søes skulde alle Nationer uden Forskiæl være tilladt. Saasom paa nu forsikres, skal de Russiske Bojarer atter have giort Ansøgning hos Hendes Majestet, Keyserinden, at Hertug Anton Ulrichs ældste Søn, Prinz Jvan, maatte komme til Petersborg, og her opdrages. Til fuldkommeligen at afgiøre alle Tvistigheder imellem dette og det Svenske Hof, torde vel maaskee den heele Vinter endnu behøves. Det er 10000 Mand regulerede Tropper og 6000 Mand Cosakker, der ere paa Marche til de Polske Grændser, for at ave Handamakkerne.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Basel, den 22 Sept. Staden Neuschatel er udi forrige Uge næsten aldeeles ødelagt. Den 14de i Middags-Lavet faldt udi 4 samfulde Timer saa forskrækkeligt et Skrebrud, at de underste Etager udi Huusene bleve gandske oversvømmede. Øvrighedens Aarvaagenhed, som paa Timen skikkede nogle Fartøye igiennem Gaderne, for at komme dem til Hielp, hvis Huuse lidde størst Nød, reddede ved Folkets Liv, men ingen Ting var god for at afvende den usigelige Skade, som Huusene have lidt. Mange af dem ere ved Strømmen bortrevne, ligesom det ogsaa er gaaet med Slagterboderne, næsten alle Meubler ere fordærvede; og Kiøbmændenes Magaziner have den anden Morgen været skiulte ved 34 Fod høy Sand. Himmelens Vrede har ikke ladet det blive derved. Jmedens man gjorde sig Umag med at lade Vandet løbe af, faldt den 17de ligesaa hæftigt et Skyebrud over den ulykkelige Stad, som det første havde været. Samme endtes, da Natten kom paa, men den 19de begyndte der igien med samme Hæftighed. Den derved foraarsagede Skade er usigelig stor, og da Ulykken har ikke rammet Staden allene, men Landet med, saa kand Forliisen ikke vurderes anderledes end efter Millioner.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Paris, den 28 Sept. Med particuliere Breve fra Lissabon bliver meldet, at dergaaer Ord om 3 besynderlige Mariager med Princesserne, Kongens Døttre af Portugal, som skulle formæles, den ene med Jnfanten Den Pedro, Kongens Broder, den anden med Jnfanten Don Louis af Spanien, nu værende Cardinal, og den tredie med den ældste Ærke-Hertug Joseph af Østerrige. Den første af dem er paa sit 16de Aar, den anden paa det 14de, og den tredie paa det 11te Aar.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Extract af et tilforladeligt Brev, skrevet paa det Danske Asiatiske Compagnies Skib Fyen, til Ankere udi Bayen. af Ports Prago, d. d. 9 April 12 S. Vi lettede Anker, og gik til Seyls fra Merdse Havn i Norge den 25 Jan, tillige med Skibet Deqven, med en N. O. Vind, som continuerede, indtil vi vare passerede Høyden af Hieland, da Vinden faldt saa gandske contrair for as, at vi paa en 6 Ugers Tid maatte ligge og drive ble, med haarde Veyr og stærk Kulde, meest Regn og Fugtighed, som continuerede til den 8 Martii, dog var der imellem en 2 Dages god Vind, der førde os paa 55 Sr. Nørre rede og 358 Sr. Længde, men bleve derfra tilbagedresne paa 61 Sr. Brede og 1 Er Længde. Udi dette haarde Veyelige indløb adskillige Fariquer, thi formedelst 4 Stør ters Brækning forskiød Lasten sig, 2 Mers=Seyl bleve spolerede, Forstangen brækker, Knoveren paa Roeret i Stykker, derforuden fik vi Lekage udi Krud- og Brød Kammeret, og ved sær Duning og Fraad Søe, som fyldte heele Skiber, nuar, gle Loven løs udi Gallionen, hvoraf noget ved Veyr gers Forandring nogenledes er igien i Stand sat, og det øvrige, saa vidt mueligt, vorder ligeledes her til Anker maade efterseet. Angaaende Skibet Dagven, da blev den 3 Febr. ved Pravning talt med Capitain Due, der berettede, samme Dags Middag at have seet Færøe udi N. OV. efter Eisning 4 Mile fra sig, men vi have ikke seet bemeldte Færøe; ey heller have vel seet Daqven siden, saa som vi derefter dreve hen paa 63 Sr. Nøere Breve og 14 Sr. Længde, 50 Mille nær Island. Skibet Cron-Prinzen have at ikke heller seet. Den 29 Mart, fik af Øen Madera i Sigte; den 31te Tenerffa, Gomor= og Palma. Den 5 Aar, saae vi elle de Sable, den 17de dito Jsle de Ma og samme Eftermiddag kom vi her udi Banen til Ankers med holden Skib, Gods og Mandskab, undtagen en Matros og en Dreng, som faldt over Borde. Her paa Stedet have vi eller fundet alting i en ynkelig Tilstand, saasom de fleeste baade Mennesker og Creature ere uddøde, hvilket tilskrives den store Tørke, saasom de ingen Regn have faaet siden Augusti Maaned afvigte Aar, hvilket er ogsaa beklageligt for os, da der ingen Ting er at faae, og alle vor Creature ere i det haarde Veyr bortdøde 1.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Eckernførde, den 6 Oct. disse Dage er her i Fiorden bleven fanget en overmaade stor Makreel, som der vel neppe er seet Mage til. Den var 7 Fod lang, og Tykkelsen omkring Bagen var halvsovende Fod. Efterat den, som et Vunderverk, var bleven beer af nogle 1000 Mennesker, blev Kiøber, efter offentlig Udraab, solgt i Pundeviis, 1 Pd. 2 s. og har Vegten bel der sig over 400 Skaal Pund.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Helsingør, den 9 Oct. Her i Sunder ere følgende Skippere ankomne: Den 5te hujus, Søren Pedersen af Kiøbs. fra Glykskab til Kiøbs, med Stykgods; Leenderr Jansen af Kiøbs. fra Jsl. til Kiøbs. med Fisk. Lorens Jacobsen af Sønders, fra Findm. til Kiøbs, med dito Christ. Jens. En af Egersund, fra Berg, til Kiøbh. med Sild; Asm. Kiær af Aveur fra Berg, til Stokholm, med dito; Hans Nisse Berg, Thom. Jørg. Friis og Boye Nissen af A. deur. fra Levervol til Østersøen, med Salt; Per. Frelsen af Aceur. fra Levervol til Aveur med dito; Heur. Winter af Slesvig, fra Borestone til Kiøbs. med Kusk Adolph von der Mor af Altona, fra Hamb. til Sterrin, med Stykgods. Den 6te Lorn. Dircks af Kiøbh. fra Lissab, til Kiøbh. med Salt; Frid. 3 Christor. Sangaard af Avaur. fra Leverpol til Wismar, med to; Ole Kraft af Kiøbs. fra Grønl. til Kiøbs. med Baglast, Hans Reeman Thorsen af Kiøbs. fra St. Thomas til Kiøbs. med Sukker. Den 7de, Lars Madsen af Kiøbs. fra Færøe, til K. med Strømper; Mich. Hansen af Flensb. fra Trundhiem til Nørkiøb, med Sild; Corn. Jansen af Dragøe, fra Dram. til Kiøge, med Bræder; Hans Christoph. af Thiømpe, fra Friderichsh. til Helsing med dito; Jac. Asmussen af Eckernf. fra Stæden til Kr. med Steen; Jver Benzen af Langesund, fra ibid til Kiøbs, med Jern; Esp. Thomsen af Apenrade, fra Levervol til Wismar, med dito. Den 8de: Carl Jacobsen af Axeur, fra Leverp. til Apenr. med Salt; Christ. Lubeck af Avaur. fra Nantes til Østersøen, med dito; Lorenz Marberg af Kiøbs. fra Jsl. til Kiøbh. med Kiød; Jens Hanen Færøe af Odensee, fra Christiania til Kiøs, med Jern Peter Sørensen af Flenss, fra Kiøbs. til Ostende med Thee; Lorens Petersen af Kiel, fra Peterss til St. Malo, med Jern Jens Philipsen af Moss, fra Kl. til Dram. med Hvede.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Kiøbenhavn, den 5 Oct. Den 28de Sept. haver Hans Kongl. Majestets Allernaadigst bestilt Jacob Schiønning, til at være Hoff-Muurmester.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Hans Kongel. Majestet haver Allernaadigst behaget, under Dato Fredensborg-Slot den 28 Sept. at lade udgaae en Forordning om Korn-Skatten i Danmark, for Aar 1751.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
J Mandags, den 5 hujus, blev her fra Raadstuen bekiendtgiørt, efter det Kongelige Rente=Kammers Skrivelses Jndhold, at Hans Kongelige Majestet har Allernaadigst behaged, ved Resolution af 28 passato, at ophæve det paa Qvægs Overførsel fra Fyen til Sædland under 30te Sept. 143 gjorte Forbud.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Hoffets Sejour paa Fredensborg endes paa Tirsdag næstkommende, da Deres Majesterer senaade denne Hovedstad med Deres Allerhøyeste Nærværelse, for at tage Vinter-Re sidenten og Christiansborg Slot.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Da Stift Amtmandskabet over Siællands Stift siden afg. Hans Excellence, Hr. Geheime Conferenz-Raad Græve af Reventlous Død har været vacant, saa har Monar gen Allernaadigst behaget, at besætte denne Høye Charge faren, og dertil at udnævne Hr. Adoløs Andreas von der Lühe, Ridder, Cammer-Herre, Conferenz Raad og Amtmand over Roeskilde Amt.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
I Tirsdags den 6 hujus, imod Aftenen, arriverede der Vestindiske Compagnies Skib Postillionen, ført af Capitaine Hans Ryeman Thorsen, fra St. Thomas lykkelig her paa Rheden. Derimod skal bemeldte Compagnies Skib, Christian Friderich kaldet, under Capitaine Kundsens Commando, paa Mandag næstkommende legge ne igien.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
J Onsdags, den 7 hujus, fik ogsaa det Jslandske Compagnie atter er af sine Skibe hiem, ført af Leendert Jansen, Oberkiøbmand Windekilde, kommende fra Ørbeks Havn.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Avertissemera. Hos Mumme og Roche, saavel som i deres Boglade paa det Kongel. Waysenhuus er nu at faae Hundrede Nye Historier, skrevne paa Fransk af Mad. de Somer, nu paa Dansk oversatte, 4de Tome, svo, som indeholder følgende Husarier: 1) Syge=Piger, eller den forklædte Beyler. 2.) Det fundne Barn, 3.) De i Kloster indgangne Elskere. 4) Tamajo. 5.) Skyts=Engelen, 6.) Fortsættelsen af Skyts=Engelen. Thi ombedes de resp. Herrer Prænumeranter, som snarest at afhente denne fierde Deel, og tilligemed at prænumerere 12 sk. paa den 5te Deel, saasom deraf allerede nogle Ark ere trykte.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Den Gaard uden for Stadens Vester-Port beliggende, Store Fortune kaldet, som er meget beqvem til giæstgiverie og vertshuus holdning, forsynet med gode bygninger, godt vand i gaarden, samen stor haugeplads, deels forsynet med lystehuuse og frugtetræer og deels indrettet til keglebaner, er under haanden til kiøbs. Liebhaberne ville behage at tage stedet i øyesyn, og om prisen at accordere med eyermanden Matthias Rasmusen, som boer paa stedet. Herved bekiendtgiøres i de danske garetter 3de postdage efter hinanden, at som Sogne-Præsten til Holmedal udi SundfiordProvstie og Bergens stift i Norge Hr. Christian Egede ved døden er afgangen den 2 Apr. a. c. og boets tilstand er allerede angiven utilstrækkelig den bortskyldige gield at betale; saa bliver herved all de som i samme stervboe noget haver at fordre inden den udi lover determinerede tid under vedbørlig straf indkaldede at angive og lovlig bevise sit krav for Sogne=Præsten i Forøe Kald og fornævnSundfiords Provstie Niels Lund, der med tiltagne Assessorer er af deres Høyædle Høyærværdigh. Hr. Biskop Pontoppidan tilforordnet ved lov-mæssig behandling stervboet at behandle og til forvalte, ligesom og til fornævnte tid og sted indvarseles alle debitoresin debit at indlevere, da enhver kand vente sig den ret, som lov og forordninger dicterer. Major Buchwald til Gudumlund lader hermed bekiendtgiøre, at een af hans bøndersønner, navnl. Niels Jørgensen fød i Selle gaard i Als Sogn er bortrømt fra bemeldte Gudumlunds gods aaret 1746. af sin tieneste paa Gudumlund, og hannem tilfalden en arv efter hans Mor=Moder Maren Peders Datter udi Kaals, hvilken han strax maa indfinde sig paa Gudumlund at imodtage med begiæring om nogen kunde vide kundskab om ham, de da ville behage at give ham det tilkiende.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
En habil Karl, som har tjent for ridefoged ved et godt herskab i nogle aar, og han der for med rigtig pas beviser, at have gjort fornøyelig regnskab, og ellers tient troe og ærlig; samme person agter igien at søge ride foged tieneste, fornemmelig udi Siælland Finder nogen høye eller et andet herskab behag til ham, ville naadigst og gunstigst behage at addressere sig til Hof=Bogtrykker Berling, som Karlen kand præsentere, og han ellers haver høye recommendationer i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1750-10-09
Mandagen den 12 Oct. og formiddagen imellem 9 og 11 slet, skal ved offentl. auction Fod R Te gang opbydes Madame Else Anders Ørbechs tilhørende gaard i lille strandstrædet beliggende. hvilken gaard bestaaer ud til gaden af 7 fag 2 etager høyt af muur ogbindingsverk, med kielder under, et sidehuus paa fag 2 et ger høyt af muur og bindingsverk, nok et udbygt muur og hindingsverks sidehuus paa 7 fag 2 loft høyt, med qvist over et saamed 2 kieldere under, den ene paa 5 og den anden paa 2 Fag, et stort tverhuus paa 9 fag 3 loft høyt, indrettet til pakhuus med 6 store paklofter, og under huuset en stor grundmuuret kielder; Til Nyehavns Canal er en fuldkommen stor laage og indgang til en plads gaarden tilhørende, hvorpaa omtrent kand rummes 12 til 1400 favne brændeved. Udi gaarden er færsk pompevand med behørig opstander og jern pomperedskab; overalt i værelserne er 5. jerne kokkelovne.