Norske Intelligenssedler, 1808-02-19
At Blaafarveværks-Forvalter, J. H. G. Biedenkap, ved Döden er afgaaet, samt at hans Boe af mig er taget under Behandling til lovlig Skifte og Deling, det bekjendtgjøres herved; I Følge herat indvarsles dette Boets Debi- og Creditorer, de förste at indbetale deres Gield og de sidste at indkomme med deres legitimerede Fordringer, m.v., alt inden den i Loven befalede Tid. Fossum den 6te Februari 1808. L. Schive. Casserer, Skifteforvalter, m.v., ved det Kongelige Blaafarveværk. Dands. Ved at gjennemgaae Reisebeskrivelser, og høre Reisendes Beretninger om mindre cultiverte Nationer, bringer man let i Erfaring, at Dands øves af de fleste Folkeslag, i de forskjellige Aldre, og at den, som oftest, er Udbrud af Glæde. Dog kan Culturen bringe det dertil, at der dandses blot fordi Skik, Mode og Convenience saaledes vil Undtages nogle raa Folkeslag i de kolde og meget kolde Egne, hvor Kulden synes at fortrykke Alt, glæde de fleste sig ikke sieldent ved en taktmæssig fri Bevægelse af deres Lemmer, og more sig ved at kunne gjøre det med Ynde og Ziirlighed. Dands i Almindelighed kan da, hverken blive noget unaturligt, eller uanstændigt; men Mode og Nyhedsyge kan vel saaledes seire, at den bliver det. Skal Dands være nyttig: 1) Maa den begyndes langsomt og tiltage lidt efter lidt. 2) Foretages i et luftigt og rummeligt Værelse. 3) Have til Hensigt at øve sine Lemmer, 4) Vænne Øret til Musiktakt, og Muskelbevægelsen til at lyde med Færdighed og Lethed, de Jndtryk, som Musiken gjør paa Øret. 5) Den Dandseende maa stræbe efter at give sit Legeme en smuk utvungen Stilling og sin Bevægelser, Ynde. 6) Vække muntre uskyldige Følelser af Glæde. 7) En Adspredelse i Selskab med anstændig muntre Mennesker. 3) Sigte til, at danne de Unge af forskjelligt Kjøn til at være høflige, anstændige og fri i Omgang med hinanden. 9) Skaffe Legemet Bevægelse, proportioneret efter dets Kræfter. 10) Hæve visse smaa Sygdomme, der komme af en standset Uddunstning, Derimod, bliver, den skadelig: 1) Naar den begynder alt for stærkt. 2) Dersom der dandses igjennem lange Rækker af 16 30 Par; thi da er der en beqvem Leilighed til at overspænde Legemskræfterne; saasom falsk Undseelse og taabelig Forfængelighed byder, heller at skade sit Legeme, end standse, naar man mærker Kraft løshed eller Træthed. 3) Naar de Dandsende vil vise fine svage Kræfter i en alt for foreert, eller urimelig længe vedholdende Storvalts. Skjønt Valts ei er ganske uskyldig, bliver den dog mindre skadelig, naar den er langsom og kort. Mon ikke Storvaltsen har præpareret mangen en Yndig, Smuk eller Tækkelig til at blive Dødens Candidat 4) Den umættelige Dands, der kræver den største Deel af Natten, som Legemet behøvede til sin Hvile. Mon ikke de Fleste, ja endog de Stærkere, ere bedst tjente med 4 26 Timers Dands, Hvorfor vil man da dandse til Midnat, ja til den lyse Dag. - Mon for at have ubehagelige Fornemmelser næste Dag, eller maaske blive syg 5) For de ætherisk klædte Personer, der ved mindste Træk eller kolde Vind faae en partiaForkjølelse, eller en alvorlig Feber, 6) Naar de Dandsende enten ved kolde Drikke eller kold Luft pludselig afkjøles. Just derved hentes saa let Jnflamationer, Lungesygdom o. a. m., der ofte ere Dødens Forløbere. 7) Dersom de Dandsende ikke taale saa stærke Bevægelser som Musik og Takt kræver, Med Forundring seer man ofte af det hvelvende Brystes alt for stærke vexelvise Hævning og Synkning, at visse Personer ei burde have dandset; i det mindste ei saa anstrængende. Nogle af Dandsebestyrernes vigtigste Pligter burde være 1) At sørge for, at Dandsen begynder tidlig om Aftenen. 2) At den ei begynder for fort. 3) At der ikke er mange Par i hver Carree, kun i det høieste 12 - 16 4) At Værelsets Luft bliver forbedret, dog saaledes, at der ikke kommer pludselig meget kold Luft ind; der lettelig kan gjøre endnu større Skade, end den fordærvede, der er i Værelset. 5) At der ikke er Træk 6) At Dandsefornøielsen endes tidlig; helst for eller mod Middat. 7) Og at de Dandsende ikke varme komme ud i Kulden; og indhylles tilstrækkelig førende de reise ud. Maaske han faaer herved nogle Dandserasendes Unaade; men han vinder, om han efterkommer sin Pligt, de Forstandiges bifald og Tak