Viborger Samler, 1842-06-09
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 1ste Junii. Som en Følge af den iforgaars Aftes udbredte Efterretning om Attentatet imod Dronningens Person forsamledes allerede igaar meget tidlig om Morgenen en betydelig Mængde Mennesker ved Buckinghampaladset for at bevidne Dronningen deres Deeltagelse. Længere op ad Dagen strømmede endnu flere Mennesker til. Alle ønskede at erfare, om Mordanslaget vilde forstyrre Dronningens sædvanlige Kjøretour og Eftermiddagen Folkets Ønske opfyldtes; thi ved sædvanlig Tid steg Dronningen, kun ledsaget af Prinds Albert og Hertugen af Sachsen Meiningen, i Vognen. Et skingrende Hurra og en almindelig Svingen med Hatte og Lommetørklæde, modtog Dronningen, som ledsagedes af disse Tegn paa Deeltagelse og bifald over Constitution=Hill og Piccadilly ligeindtil Hydepark, hvor Menneskevrimlen var overordentlig stor. J hele Parken vare saa mange Vogne og Ryttere, at Dronningen kun med Vanskelighed kunde komme af Stedet. Saavel Dronningen som Prindsen hilsede gientagne Gange; man vil have bemærket, at Dronningen havde et lidende og afficeret Udseende. Beviserne paa Folkets Deeltagelse yttrede sig paa ny, da Dronningen om Aftenen viste sig i Theatret. Huset var propfuldt; med Jubelraab modtoges Dronningen, da hun traadte ind i sin Loge. Nationalsangen var allerede afsungen, og Overaen begyndt; men ved Dronningens Jndtrædelse maatte Nationalsangen gjentages, førend Operaen kunde fortsættes, Man veed nu med Hensyn til Attentatet og Søndagen, at en Træskærer eller Bogtrykker, ved Navn Pearson, havde ved en Bekjendt (Dewsbury) gjort den Anmeldelse for Aldermann Sir Peter Laurie, at han om Søndagen havde seet, at en Person havde med en Pistol lagt an imod Dronningen, da hun kjørte igjennem Parken, men at han ikke kunde sige, om Pistolen havde klikket eller omManden pludselig havde opgivet sin Hensigt; kun det vidste han, at hiint Jndivid meget hurtigt havde puttet Pistolen i Lommen og yttret det Ønske, at han gjerne havde villet træffe Dronningen. At Person ikke havde bemægtiget sig Manden, grunder sig efter hans Erklæring paa den Omstændighed, at han stammer stærkt og des aarsag ikke var istand til at kalde til Hjælp de Omstaaende, der vare fordybede i at begabe og begloe den kongelige Vogn, førend Personen bortfjernede sig. Si Peter Laurie underrettede herom Dronningens Overhovmester, som derefter indberettede Sagen til Jndenrigsministeren, Sir James Graham, der om Mandagen lod optage et Forhør over Pearson, med hvem Politicommissairen endnu var beskæftiget, da Efterretningen indløb om det andet Attentat. Da man underrettede Dronningen om hiint første Attentat, erklærede hun strax, at hun ikke vilde lade sig indeslutte i sit Palads som en Arrestant, men som hidtil fortsætte sine Kjøretoure. Kun befalede hun, at de til hendes Ledsagelse bestemte Damer ei skulde kjøre med. Forhøret over Francis for Geheimeraadet endtes Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen, og varede altsaa i 4 1/2 Time, efter endt Forhør kjørtes han i en Hyrekaret til Newgatefængslet, og det hedder i Arrestbefalingen, at John Francis sigtes for at have skudt paa Dronning Victoria med en med Krudt og Kugler ladet Pistol. Ved Ankomsten til Newgate udviste John Francis den samme ligegyldige Holdning, som da han førtes frem for Geheimeraadet.