Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-01-12
Frankerig. Hr. Dupin blev, som bekjendt, vel atter udvalgt til Præsident i de Deputeredes Kammer; men han havde dog iaar langt færre Stemmer for sig end ifjor, hvilket man tilskrev deels hans tim melig afgiørende Optræden mod det nuværende Regieringsystem strax i Begyndelsen af forrige Aars Session, deels især hans kraftige Modstand mod de Lov" forslag, som Fielchis Attentat foranledigede, og hvis Antagelse Kong Ludvig Philip, i den Tale, hvormed han nylig aabnede Møderne, netop udhævede, som den berømmeligste Deel af Deputeertkammerets Virksomhed ifjor. De ministerielle Deputerede have imidlertid vel mistvivlet om at kunne sætte Valget af en af deres Egne igjennem mod Hr. Dupin, og derfor ladet sig nøie med at tilføie ham en Krænkelse ved at formindske hans Stemmers Majoritet. Den ministerielle, Moniteur du Commerce givet det tydelig nok tilkjende, idet den siger, at Hr. Dupin maa lade dette tjene sig til Advarsel og, hvis han vil haabe at blive valgt igjen til næste Session, vise sig føieligere mod Ministeriet, i denne. Det lader virkelig ogsaa til, at Hr. Dupin har taget sig det til Eftertanke; thi den Tale, hvormed han d. 31te overtog Præsidiet, et kort, ubetydelig, næsten altfor beskeden og paafaldende forskjellig fra hans tidligere Foredrag i samme Anledning. Til Vicepræsidenter udvalgtes derr. Sauzet, Martin du Nord, Pelet de la Lozere og Passy. De 3 Sidste va te Vicepræsidenter ifjor; men for den Første, som gjorde Ministeriet god Tjeneste, som Referent af det berygtede Lovforslag, har den frisindede Hr. Calmon maattet vige. Valget af Secretærer faldt paa dhrr. Real, Piscator, Jaubert og Cunin Gridaine. D. 1ste Jan. fandt de sædvanlige Lykønskninger Sted, ved hvilken Leilighed den østerrigske Gesandt, GrevApponi, førte Ordet for det diplomatiske Corps. - Den nordamerikanske Præsidents Tale har fundet en temmelig gunstig Modtagelse i Paris, og de fleste Blade ere enige i, at Veien derved er aabnet for Engellands Mægling, eller at denne nu næppe engang behøves, eftersom Præsidenten, skjønt han siger, at han Jntet vil tilbagekalde, dog i Talen selv inddirecte har givet den Erklæring, man har forlangt, nemlig, at han ikke har havt til Hensigt at ville fornærme Frankerig. Ogsaa i London synes den Mening at være den overveiende, at Sagen nu vil faae et fredeligt Udfald. Det er imidlertid ikke let at sige Noget derom, førend man erfaret, hvorledes den hjemkomne Hr. Bartons Budskab er optaget af Jackson og Congres Spanien. Fra Catalonien mældes under 24de Debr., at Mina havde bemægtiget sig Staden St. Lorenzo d'Espitens, hvori der befandt sig 1300 Carlister og deriblandt Medlemmerne af den carlistiske Overjunta i Catalonien, samt 300 Præster og Munke. En stor Ocel af disse skulde skydes, og Staden, selv vilde Mina stikke i Brand Carlisterne i Bistaia og Guipuseoa havde Overflødighed af alle Fornødenheder; derimod lede de Mangel i Navaria, og det synes, som om Cordova med den strenge Blokade især har til Hensigt at udhungre denne Provinds, som han med Rette anseet for Opstandens Hjærte. Det hedder, at Lord Palmersion har udtrykkelig forbudet alle Befalingsmændene over de engelske Krigskibe i de spanske Farvande at optage D. Carlos, om han end skulde geraade i en nok saa hjælpeløs Tilstand.