JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-06
forrige Maaned er under Wedersøe Klit omtrent 3 Miil norden for Ringkjøbing indbjerget Vraget af et Brigskib, som er forefundet i en Afstand af omtrent to og enhalv Miil fra Land, uden levende Folks Medfølge og i ramponeret Tilstand svømmende paa dens indehavende Træelast. Paa Skibet som var af gammel Ege Bygning, fandtes forøvrigt hverken Navn eller noget særdeles Kjendemærke. Den Deel af Ladningen, som ikke i Forveien af Havet var bortskyllet, bestaar af 355 pommerske Bielker, 137 Maste og Rund Træer, 236 lange Fyrre=Planker, 286 korte Ditto, 12 prags Bord og 1435 Stk. Kløvt eller forre Brændetræe; hvoraf Bielkerne, Maste og Rundetræerne havde det Hovedmærke Mo som var vaaridset Bielkerne, men paabrændt Mast= og Rundtræerne i begge Ender. Desuden forefandtes paa hvert Stykke Tømmer endeel andre mindre betydelige Mærker, bestaaende af Bogstaver og Tal. J Skibet forefandtes en Tommestok hvorpaa var udskaaren Navnet I. Wilson, og paa Ankerne og en beskadiget Octant fandtes engelske Fabrikmærker. Thi indkaldes herved Eierne eller andre Paagieldende sub poena præciusi et perpetui silentii, at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendomsret. Ringkjøbing Amthuus d. 23de Marts 1832. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-06
Gaarden Magrethenlund i Delberg Sogn ved Ringkjøbing, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. tretyvendedeel Alb., er fra 1ste Mai d. A. at erholde til Forpagtning paa 6 a 8 Aar. Paa Gaarden kan holdes 30 Fækreaturer, 6 Heste 30 a 40 Faar. Udsæden er 24 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 3 a 4 Tdr. Boghvede; af Høe haves 90 a 100 Læs. Alle Jordeiendommen ligge tæt omkring Gaarden. Brændsel haves i Overflødighed. Nogen Besætning kan medfølge. De Lysthavende ville behage at henvende sig desangaaende til Pastor Nielsen i Deiberg. Godt mærsk Høe, 2 Rdr. 24 s. Læsset eller 2 s. Lispundet, faaes hos S. Fardrup d. 28 Mars 1832. J. P. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-06
Papiirsoplag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-06
At der hos Undertegnede er etableret Oplag af Engelsholms Papiirsmølles Skriv - Tryk=Kardus- og Maculaturpapiir, og at disse Fabricater, mod contant Betaling, sælges til de særdeles billige Fabrikpriser, bekjendtgjøres herved. Ribe d. 30te Marts 1832. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts Alder. Adresse og Avis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark, og Hertugdømmene. No. 29. Tirsdagen den 10de April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Medigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Udenlandske Efterretninger. Krig eller Fried. De mørke Uveirskyer synes bestandig at trække sig lættere sammen paa den politiske Himmel. Rigtignok savner man endnu ikke fredelige Forsikkringer; men man fæster neppe Lid til dem, naar man giver Agt paa de forskjellige truende Punkter. Haabet om en fredelig Ende paa Stridighederne, mellem Holland og Belgien er strandet paa Kong Wilhelms Urokkelighed, og begge Partier ruste sig med en saadan Jver, som lader forvente, at Fiendtlighedernes Udbrud er nær forhaanden. J Haag troede man d. 31te Marts, at Belgierne havde i Sindeat begynde Krigen, og at Efterretningen herom havde foranlediget Prinds Frederiks pludselige Afreise til Hovedqvarteret; i Brussel derimod forsikkredes paa samme Tid, at Hollænderne allerede havde aabnet Krigsskuepladsen med at falde ind i det Limburgske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Frankerig. Paris har nu faaet en Gjæst, som formodentlig i nogen Tid vil berøve de politiske Forhold, Budgetforhandlinger, Carlister, Republikanere, Folkevenner o. s. v. en Det af Publikums Opmærksomhed og Deeltagelse, nemlig - Cholera. Efterat betænkelige Tilfælde allerede i længere Tid have været anmældte i offentlige Blade, og efterat ogsaa her, som andetsteds, Sygdommens Nærværelse er bleven paastaaet og nægtet, er man endelig bleven viis paa at man har den, og indtil d. 30te Marts har den angrebet 74 og bortrykket 29 Personer. Alle Postvogne i Paris vare fulde af frygtsomme Folk, som søgte deres Tilflugt paa Landet. Skrækken vil imidlertid næppe være af lang Varighed, og det vil vel ikke vare længe, førend Pariserne lee sig halv ihjel af Cholera-Vaudeviller. Cholera-Caricaturer o. del.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Choleratilfælde skulle ogsaa have yttret sig i Calais. Marinebudgettet er endt og Kammeret beskjeftigede sig med Kornloven. - Breve fra Nantes mælde, at Jnsurrectionsstropper ordentlig organiseres i de vestlige Departementer, og at gjennemgribende Foranstaltninger mere end nogensinde ere nødvendige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
J Syden løbet et Constitutionsproject omkring hvilket er affattet af Hertuginden af Berry, som Regentinde, i Henrik d. 5tes Navn. Det skal endnu være langt liberalere end det nærværende Charte. Toulon har atter en carlistisk Missionær ved sin Prædiken afstedkommet saa tumultuariske Optrin, at Soldater maatte jage Tilhørerne ud af Kirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Storbrittanien. Den 26de Marts blev Reformbillen første Gang læst i Overhuset. Grev Harrowby, Lord Warneliffe og Biskoppen af London, som forrige Gang stemte mod den anden Læsning, erklærede sig beredte til denne Gang at stemme for den, i det Haab, at billen i Committeen vilde erholde de nødvendige Modificationer. Grev Grey svarede herpaa, at han eftertrykkelig vilde forsvare billens Grundsætninger, men ogsaa være beredt til at give efter, naar Talen var om mindre vigtige Forandringer. Hertugen af Wellington fremturede i sin ubetingede Opposition; han og Tory=Organerne vare yderst forbittrede paa de 3 ovennævnte Herrer og skjældte dem ud for Deserteurer. Man ansaae følgende to Punkter for temmelig afgjorte: at den anden Forelæsning vil gaae igjennem, og at Ministrene ville lade sig finde villige til betydelige Concessioner. - Jndtil d. 29de Marts vare i London, 1729 Personer angrebne og 915 døde af Cholera. Sygdommen er ogsaa kommen til Jrland, hvor den har viist sig i Dublin og Belfast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Grækenland. Det er overdraget Sir Stratford Canning at underrette Porten om Valget af den baierske Prinds Otto til Grækenlands Regent; man haabede at Porten dermed ville være tilfreds. Under Af Guld og Steen og Træ man før jo formet har vor Herre, Sit Hoved former han ham af - og der er næsten værre. handlingerne med Reis-Effendi om Grændsendvidelsen fortsættes med god Fremgang. - 1200 Mk. af Kolokotronis Horde udøvede, ifølge Skrivelse fra Napoli di Romania, gruelige Ugjetninger mellem Nisi og Kalamata, hvorfor den franske General Gueheneur maatte udsende en Bataillon, forat tugte dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Den 8de Marts er Attachs ved det Keiserlig Russiske Gesandtskab og Secretair ved det Russiske Generalconsulat, Titulair=Raad von Tunckel, erkjendt som Russisk Viceconsul i Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Den 13de Marts er Kjøbmand J. H. Herskind i Aalborg erkiendt som Fransk Viceconsul sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Den 22de Marts er udkommet et Patent for Hertugdommene Slesvig og Holsten angaaende de Bestemmelser, der blive at iagttage naar værnepligtige Reserver, ifølge eget Ønske, ansættes ved de Vestindiske Tropper, hvilket Patent er af lige Jndhold med den for Danmark under 16de Marts udkomne Placat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Hr. Grosserer Benners har udgivet en Beskrivelse over Maaden at dyrke en nylig i Engelland opfunden Sort tyrkisk Hvede, saakaldet Dwarscorn, samt hvad Fordele der kunne høstes af sammes Dyrkning her i Landet. J f.A. havde han selv gjort Forsøg med 4 Ar som han havde faaet fra Engelland, der gave et Udbytte af 436, altsaa over hundrede Fold Det udmærker sig fra al anden Hvede ved sin Haardførhed, tidlige Modenhed og mindre Trang til Varme. Ogsaa yder det mere og bedre Foder, end hvilketsomhelst andet Straa, da der er intet paa denne Kornvært, ligefra Toppen af Axet til Rødderne, som jo bliver spiist og fortæret af Qvæget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Viborger Samler fortæller, at Assistent B. Christensen, der nylig er hjemkommen fra Guinea=Kysten, skal være tilbagesendt derfra af Gouverneuren, paa den tilsyneladende lidet betydende Grund, at Gouverneuren havde forbudet alle Embedsmændene at omgaaes en derværende meget anseet Kjøbmand, og nogen Tid efter havde seet Christensen spadsere med ham. 1ste Binds 3die Hefte af Maanedsskriftet Valkprien, for iaar har, efter Kbhvnsposten, nylig forladt Pressen, Dette Hefte indeholder blandt Andet følgende "Ti Epigrammer om "Ham", af Edvard".Er han ei Sandheds faste, svorne Ven, Han dog i Grunden høilig agter den. Man dette kan blandt Andet deraf vide, At, hvor han seer den, gaaer han smukt tilside; Sligt bør man skiønne paa, da netop her J Byen Mange træde den fornær. For her paa Livets Hav at komme trygt forbi Fornuft-Sirenen med dens fæle Tryllerie, Han, som Ulysses fordum til sin Mast, Har furret sig til Ritualet fast. Prometheus og Han. Et Sagn fortæller og, at hiin har Lyset taget Fra Guders Allig, for at skiænke Jorden det. Beholde ranct Gods, er, siger han, ei Ret, Og derfor stræder han at faae det snart forsaget Af Guld og Steen og Træ man før jo formet har vor Herre, Sit Hoved former han ham af - og der er næsten værre. En Landinari Gan at Famsse truet knæk Fornuft-Sirenen med dens fæle Tryllerie, Han, som Ulysses fordum til sin Mast, Har furret sig til Ritualet fast. Tramatriner-Cau. Et Sagn fortæller og, at hiin har Lyset taget Fra Guders Allig, for at skiænke Jorden det. Beholde ranct Gods, er, siger han, ei Ret, Og derfor stræder han at faae det snart forsaget Der er et Helvede, siger han, og Smerte Hver Synder lider der evindeligt. Naturligviis maa Manden vide sligt, Da han jo selv gaaer med det i sit Hjerte, Hans Troe. Vel er den ei saa stærk, at den kan slotte Bierge, Men Kirk er 5) flytter den, vil En og Anden sværge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Et Spørgsmaal. Beviser ikke klart hans Kiven og hans Trætten, Han elsker, om et Ret, dog idet mindste Retten, Paven og Ham. Hiin Nøglen har til Himlen, denne Til Helved, og man maa bekiende, Naar begge Nøglers Vigtighed man kjender, De netop faldt i gode Hænder. Hans Hierte. Der brænder Jld der. - men Skiærsild, maa man vide, Hvori han brænder strax Enhver, han ei kan lide. Fragment af en af hans Ronologer. "Jeg veed, hvorledes jeg skal Næsten hade 35) - Jeg veed, hvorledes jeg skal Næsten skade. Jeg veed, hvorledes jeg skal Næsten skade. 1) Den skal nemlig have flyttet den apostoliske Kirke fra Palæstina til K............ 11) Vide, mit Hjerte." rer, uvide, mine Skrifter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Veile. Den 3die sidstafvtige holdt Veile Amts Landoeconomiske Selskab sit sædvanlige Foraarsmøde og blev da uddeelt 3 Præmier for Tyre, nemlig til Mads Jørgensen Lund i Vester Ørum, Thomas Pedersen i Bølling og Just Lauritsen i Moespraa; ligeledes en Præmie til Hans Roed i Bølling for gavnlige Forbedringer ved hans Agerbrug. Selskabet besluttede til en Prøve, at anskaffe tvende Kornrensningsmaskiner og udsætte dem til almindelig Afbenyttelse hos Hr. Proprietair Børker paa Netboegaard, og Sognefoged Niels Nielsen i Breddahl. Endvidere blev udfærdiget en Jndbydelse til ved Actier at anskaffe en Fuldblodshingst til Brug i Amtet, og vedtog Selskabet, om Fornødent gjøres, for det første at anvende 300 Specier til Bidrag hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Vetordringer og Afgang. Den 28de Marts er Justitsraad og Kammeradvocat G. Schack beskikket til virkelig Etatsraad; Høiesteretsadvocat P. G. H. L. Salicath til virkelig Justitsraad; Stiftslæge ved Valløg Stift J.F. Steenberg til virkelig Cancellieraad; Birkedommer ved Valøe. Stift og Grevskabet Bregentveds Birker N. P. Rohr til Cancellieraad; Krigsassessor og Landfoged paa Jsland R. C. Ulstrup til tillige at være Byefoged i Reikevig; Cand. theol. J. F. Jørgensen til ordineret Missionair ved Colonien, Godthaab med tilliggende Udsteder i Grønland; den 30te Marts, Overauditeur, Auditeur og Regimentsqvarteermester ved Husarregimentet, O. S. Stephensen, til Byefoged i Ebeltoft samt Herredsfoged i Sønder og Mols Herreder i Randers Amt, Cancellieraad og Sorenskriver, paa Færøerne, J. P. Gorm til Byeskriver i Rønne og Herredsskriver i Vester Herred: Cand. chir. J. N. Vilhielm til Districtschirurg i Musse og Fuglse Herreder paa Lolland; personel Capellan for Kundbye Menighed i Siælland F. C. Carstens til tydsk Præst for Colonien paa Ahlheden og Præst til Anneret Karup i Aarhuus Stift. - Den 14de Marts er Kongelig Postskriver H. H. Hygom beskikket til constitueret Postfører paa Routen imellem Colding og Aalborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Kjøbenhavns Børs Cours d. 6 April. Species 210 solgtes til 12 Rbmk. 9 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Norske Speciesedler 154 enhalv Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Ribe. Jgaar fandtes Liget af en Tjenestepige i Aaens Udløb. Pigen, som tjente hos en Gaardmand i Østervedsted, savnedes for 5 a 6 Uger siden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Døbte: I Damkirken, Skomagermester Peder Jensens Søn, Jochum Pedersen Jensen. Fadderne: Skomagermester Povelsens Kone, Pigen K. Wedsted, Hattemagermester H. Nielsen og Muurmestersvend S. Tarp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Avlsk. 4 Her paa Adressecontoiret kan, for en særdeles billig Priis, faaes tilkjöbs : "28 Hefter(lste til 7de Bind incl.) af Magazin for de aller nyeste og interessanteste Reisebeskrivelser, oversatte af N. T. Brun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Vetsendtgiørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede: ere . af Cholera. a) London, b) Sunderland, c) Newcastle. d) Yarmouth. e) Belfast i Jrland. 2. Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna. New Orleans. g) Øen Candia. b) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske, skotske og irlandske Havne. b) Hamborg. 2 Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn i den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne den 4 April 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phileldek. Thonning. kopp. Steinmann. Kjærus. Skibsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Bekjendtgjørelse. At Ungkarl Peder Christensen af Østerfisbek i Gudom Sogn, Stodborg Herred, Ringkiøbing Amt, overeenstemmende med 3171, er erklæret umyndig, og undertegnede beskikket til hans Værge, bliver herved bekjendtgjort. Lemvig, den 28de Marts 1832. Christen Soedborg, Sognefoged i Romb. Sogn, Skodborg Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Dritte und letten Bekanntmachung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Concurs Proclam. Von der Wittwe des weil. Rathmanns und Müllers Matthias Wind Bisru im Friederichen Koeg c. b. ist mit der Erkestrung der Jnsolvenz um die Rechtswohlthat der Gütersberetung gebeten, undes ist zur Gemahrung dieser Bitte, mit dem Vorbehalt et aniger Ein reden der Glandiger, der Concurs erkannt vorden. Es werden dader alle und jede, velche an den Nach las des weil. Rathmanns und Müllers M. W. Viørn, jett an die Wittwe oder Erhen, aus irgend einem Verhaltnitz oder Rechtsgrunde Ansprüche und Forderungen zu haben behaupten wollen, die nicht schon bekommen den Arts protocolliet sind, oder aber der Masse gehrige Geenstande als Pland in Handen haben und besitzen hiedurch von Gerichtswegen aufgefordert, und unter Androhung der somst erfolgenden Ausschlisung und der Verurtheilung zum Ersatz des doppelten Betrags befebligt, das sie innerhald 12 Wochen vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams, und zwar die Answartigen unter Bestelling der nothigen Procuratur zu den Acten, im Jnspectoret des Friederichen Koegs unter Producirung der die Ansprüche begrundenden Original-Documente und Zurücklassung beglandigter Abschriften heim Professions=Protocoll gehørige Angade beschaffen sollen. Tondern in der Gerichshalterschaft des Friederichen, Koegs den 12ten Mart 1832. Sibbers. in fidem Copiae. Brodersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Placat. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Karen Jensdatter Harks her af Byen bliver det Stervboet tilhørende Huus No. 290 i denne Byes Grønnegade bestaaende af 3 Fag Forhuus til Gaden, Grundmuur, og 3 Fag Tverhuus med Gaards- og Haveplads samt de til Husene No. 290 og 291 henlagte Udskiftningsjord paa nye Hede i Lodden No. 17, bortsolgt ved en eneste Auction som afholdes paa denne Byes Raadstue, Tirsdagen den 24de April næstkommende Formiddag Klokken 10. De Lysthavende indbydes at give Møde ovennævnte Tid og Sted hvor Conditionerne vil blive bekjendtgjorte. Ribe den 6te April 1832. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
Gaarden Magrethenlund i Deiberg Sogn ved Ringkjøbing, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. tretyvendedeel Alb., er fra 1ste Mai d. A. at erholde til Forpagtning paa 6 a 8 Aar. Paa Gaarden kan holdes 30 Fækreaturer, 6 Heste 30 a 40 Faar. Udsæden er 24 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 3 a 4 Tdr. Boghvede; af Høe haves 90 a 100 Læs. Alle Jordeiendommene ligge tæt omkring Gaarden. Brændsel haves i Overflødighed. Nogen Besætning kan medfølge. De Lysthavende ville behage at henvende sig desangaaende til Pastor Nielsen i Deiberg. Mit Tilgodehavende, ifølge Vedkommende tilstillede Regninger af 1ste August f. A., som i Mangel af promte Betaling, inddrives ved Søgsmaal, bedes snarest mulig betalt til L. N. sal. Bjerrum. Ribe d. 23de Marts 1832. Godt mærsk Høe, 2 Rdr. 24 s. Læsset eller 2 s. Lispundet, faaes hos S. Fardrup d. 28 Mars 1832. J. P. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-10
De som ønske deres Lodsedler fornyede til det 85 kjøbh. Klasselotteries 2den Classe, ville behage at ombytte samme forinden den 24de d. M. Kjøbelodder til Rbd. Sedl. ere ligeledes at faae. Ribe d. 6te April 1832. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Tdr. og AdresseAvis, med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark. Fredagen den No. 30.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
13de April. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Fra Ancona mældes, at den franske Flaadecapitain Lasuze er ankommen for at afløsele Gallois, der siges at skulle ansættes i Marineministeriet. Man ventede i Ancona endnu en Armeeintendant og en Forstærkning af 3000 Md.; Arbeidet paa Fæstningsværkerne fortsættes, men langsomt. Grev St. Aulaire har indstændig anbefalet General Cubieres mere Forsigtighed, Maadehold og Agtelse for de pavelige Auctoriteter, hvilken Formaning ogsaa har gjort sin Virkning; imidlertid mener en Skrivelse fra Triest, at det nu er for sildigt, og at Frankerig ikkun kan gjøre godt igjen, hvad det har gjort ilde, ved ufortøvet at trække sine Tropper tilbage. At Franskmændene virkelig gjorde Anstalter til at rømme Ancona, havde man d. 28de Marts Efterretning om i Venedig, og saavel dette, som Efterretningen om St. Aulaires Audients (den første siden Anconas Besættelse) hos hans Hellighed og om Fyrst Esterhazys virksomme Bestræbelser for at jevne saavel de italienske som de belgiske Anliggender, holder Haabet og en fredelig Afgjørelse i Live At derimod Kongen af Sardinien, som nu ogsaa har indgivet Protest imod den franske Expedition, har opstillet 15000 Md. ved den franske Grændse; at Østerrigerne ere rykkede frem til Sinigaglia; at andre betydelige Troppebevægelser i Jtalien og til Jtalien vedvare, at Krigsdepartementet i Wien er i yderste Virksomhed; at alle permitterede Soldater indkaldes, og at en Udskrivning af 50,000 Rekrutter forestaaer: alt dette, forenet med Efterretningerne om Franskmændenes Rustninger i Syden, svækket igjen Fredshaabet. Legationer ne ere i fuld Gjæring, hvilken i Anledning af Processer og Fængslinger paa nogle Steder er kommen til saadanne Udbrud, som kun Østerrigernes Vaaben, have kunnet dæmpe. - I Hertugdømmet Modena seer det atter sørgeligt ud. Et, som der forsikkres, falsk Rygte om en Sammensværgelse, der skulde have en ny Revolution og Hertugens Mord til Øiemed har fundet Tiltro hos denne og foranlediget Huusundersøgelser og Fængslinger, som sætte hele Landet i Skræk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
De idelige Jordskjælv have ogsaa bidraget Deres til at fylde Jtalien med Forfærdelse. Fra d. 10de til d. 15de f. M. fandt næsten i hele Øvreitalien Rystelser Sted. Genua, Malland, Parma, Modena, Reggio, Rimini, Cesena bleve meere eller mindre beskadigede; men det ulykkelige Umbrien blev dog stærkest hjemsøgt, fornemmelig i Omegnen af As siist og Perugia. Hele Landskaber ere ødelagte, og Elendigheden er ubeskrivelig. Nøden er overhovedet stor i hele Kirkestatten, og Paven selv skal være i saastor Pengetrang, at han har maattet forgribe sig paa den hellige Skat i Loretto.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
Holland og Belgien. Den evindelige Talen om Natification og Jkke-Ratification vedvarer endnu, og, dersom ellers de hollandsk belgiske Kanoner ikke maaskee snart overdøve den langtrukne kjedsommelige Snak, vil den formodentlig ikke saasnart faae Ende; thi der skrives nu fra London, at da Grev Orlow har faaet bestemt Ordre til ikke at ratificere førend visse Modificationer, som han har Fuldmagt til at antage, blive iværksatte til Fordeel for Holland, vil der sandsynlig blive forlangt og tilstaaet en ny Frist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-13
Den Pariser Messager vil i alle disse Opsættelser finde en skjult Plan og formener, at Frankerig og Engelland dog endelig maae have overbeviist sig om, at der bliver ingen Ende paa denne Sag, dersom der ikke gribes til virksommere Midler, end de hidindtil anvendte. En Skrivelse fra Haag omtaler en Declaration fra de 3 østlige Magter, hvori disse tilkjendegive deres Sorg over, at det har været et forgiæves Arbeide at ville jevne den belgiske Sag; men tillige erklære paa det Bestemteste, at de ikke ville have nogen Deel i Tvangsanvendelse mod Holland, hvilken i saa Fald vil blive overladt til Frankerig og Engelland alene. Prinds Adelbert af Preussen har tiltraadt en Reise over Homburg til Holland, for derfra at gaae til Engelland. Nogle Blade tillægge denne Reise et meget vigtigt Øiemed; men en Skrivelse fra Berlin vil Jntet vide deraf. Rustningerne fortsættes med stor Jver baade i Holland og Belgien; man troer, at Belgierne denne Gang ville begynde Angrebet, og den Brusseler Coureer sætter Fordelen af en Angrebskrig omstændelig ud fra hverandre. Fra Rhinpreussen berettes, at i Egnen af Maastricht, og Venloo ere de hollandske og belgiske Tropper, hinanden saa nær, at det fast daglig kommer til Haandgemæng imellem enkelte Soldater. - Det anføres som noget Mærkeligt, at et Par af de fornemste franske Carlister for Tiden befinde sig i Haag.