JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-01-16
J Anledning af at Christiane Schrøder af Nordbye Sogn paa Fanøe, attraaer Bevilling til Ægteskabets aldeles Ophævelse med hendes fra Bord og Seng separerede Mand Niels Hansen Seilmager, indkaldes denne, hvis Opholdsted ikke vides, herved med 6 Ugers Varsel at melde sig hos Undertegnede, for at den lovbefalede Mægling for hans Vedkommende kan foranstaltes foretaget. Saafremt han ikke møder, maae han vente at den ovennævnte Bevilling bliver meddeelt. Spanneck. Ribe Stiftamthuus, den 8de Januar 1835. 100 Rbd. Umyndiges Midler under Engelholms Overformynderie, kunne mod anordningsmæssig Sikkerhed faaes tillaans, naar man henvender sig til Wesenberg. Engelholm pr. Præstøe, den 5te Januar 1835. En Landeiendom af 2 Gaardes Areal, gode Jorder, med særdeles complet, Jnventarium, beliggende 1/2 Miil fra Frederiksborg og Fredensborg, med daglig Melkeafsætning til en Melkehandler i Frederiksborg, agter Eieren, formedelst uventet Bortreise, underhaanden at sælge paa favorable Vilkaar for Kiøberen og mod liden Udbetaling. Til Stedet hører 3 Huse, hvoraf svares Høstdage, og af Gaardens for sin ypperlige Beliggenhed bekiendte solide herskabelige Hovedbygning kan forventes aarlig Sommerleie 200 Rbd. J Gaardens store Hauge er en Mængde gode Frugttræer. J Jorden er nedlagt 13 Tdr. Rug, og der agtes udsaaet 16 til 19 Tdr. Byg, circa 30 Tdr. Havre, 80 Tdr. Kartofler, 2 Tdr. Land med Raps, Markerne ere udlagte med Kløver, og har tillige Tørve- og Engbund af bedste Bonitet. Skatterne beløbe sig til omtrent 90 Rbd. aarlig. Nærmere Underretning kan erholdes hos Cancellieraad Beyer, ved Vestervold No. 206, om Morgenen til Kl. 10 og om Eftermiddagen fra 2 til 4.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Skifte-Jndkaldelse. Efter Skifterettens Bestemmelse, bliver udi Boet efter afgangne Elisabeth George, fød Fuller, af Lyngbye og forud afdøde Mand Skomagermester, senere Restaurateur, Hugh George heraf Staden, afholdet en Skifte Samling i Blaataarn, Løverdagen den 31te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken Samling Boet agtes optaget til endelig Slutning. Dette bekiendtgiøres herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April Kiøbenhavn, den 14de Januar 1835. Eltong, Curator i Boet.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Auctioner. Tirsdagen den 20de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i store Kroe i Lyngbye afholdt Auction over endeel Skov-Effecter fra Dronninggaards Skove, nemlig: circa 50 Favne kløvet Bøgebrænde, 3 Favne dito Espebrænde, circa 10 Favne dito Ellebrænde, omtrent 300 Bunker forskielligt Qvas, nogle Bøge, Ahorn- og Pile-Klodse, tienlige til Gavntømmer, i Bunke Skovæbletræe i Stammer, nogle Ege- og Bøge=Fagotter, m.v. Effecterne, der ere beliggende i Skovene, tildeels i Nærheden af Veien, paavises forinden Auctionen af Skovfoged Dahl. i Frederikslunds Gartnerboelig. Kiøbenhavn, den 7de Januar 1835. L. Nyegaard.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Torsdagen den 22de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Vognmændenes Vangehuus, ved Strandveien udenfor Østerport, ved Auction bortsolgt: 1) 2de Havrestakke, ) disse Stakke, der staae i Vogn 2) En Rugstak mandsmarken, sælges traveviis. 3) En stor og en mindre Mødding, og 4) Afgrøden af Udsæden efter 5 Tdr. Rug, i Vognmands marken. Alt tilhørende afdøde Vognmand og Hyrekudsk Schønbyes Boe, Betalingen erlægges til Fuldmægtig Petersen, boende i Raadhuusstrædet No. 119, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Fredagen den 23de Januar, om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction i Fa rums Kroe over følgende Skoveffecter, paa det 2det Kiøbenhavnske Skovdistrict under Frederiksborg Amt: i Slagslundeskov. 150 Favne ført Bøgebrænde, 7 Favne Birkebrænde og Fagotter samt Birke- og Elle-Qvas, nogle Vindfælder og 100 Bunker Bøge=Qvas. Sandløse Eget: 38 Bøgetræer paa Roden til Gauntræe, nogle Vindfælder og 150 Bunker Qvas. Sandløse Ørne: 20 Favne tørt Bøgebrænde og 400 Bunker Bøge=Qvas, Raunsholte: nogle Vindfælder, 20 Bunker Bøge=Qvas og 20 Bunker Udhug af Naaletræe, Desuden sælges et Partie Toldsæd af Rug og Byg fra Hestetangs Mølle. Lund.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
følge Bestemmelse under Skiftet af Kjøbmand C. Jantzens Fallitboe, bliver den Boet tilhørende Gaard No. 10 & 11 i denne Byes Adelgade stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes i Gaarden saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 4de Februar d. A., ) hver Dags Formiddag 18de dito 2den dito Kl. 11. 4de Marts 3die dito Denne Eiendom, der forhen tilhørte nu døde Kiøbmand J. P. Fahnee, og som har en fordeelagtig Beliggenhed for Kiøbmandshandel og Brænderie, bestaaer af: a) Et grundmuret Forhuus af 24 Fag, 2 Etager høit, hvoraf 1ste Etage er indrettet til Beboelse og 2den Etage til Kornloft, foruden 2de Lofter under b) 2de Sidebygninger, indrettede til Pakhuse og Brænderie, med videre, samt Kornlofter. c) En Tverlængde eller Baghuus, indrettet til Stald, Tærskeloe og Foderhuus, med mere. d) En stor og rummelig Gaardsplads. e) En god Frugt- og Kiøkkenhave, og f) En tilliggende Tofte eller Lykke paa circa 4 Tdr. Land, der ved en Broe over den forbiløbende Bæk staaer i Forbindelse med Gaarden. Conditionerne, hvorefter en Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, er forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir, samt hos Procurator S. Hansen i Odense. Hvilket herved saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning bekiendtgiøres. Bogense Byefogedcontoir, den 5te Januar 1835. Baadsgaard.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Stævning.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Extract, Ved Stævning af 10de Januar 1835, indført i No. 13 af denne Tidende, er den eller de, som maatte være i Besiddele af en, af Lars Tønnesen til Lieutenant Tugendreich Julius Barner den 22de Marts 1790 udstædt, i 2den April næstefter tinglæst Obligation for 60 Rdlr. D. C., hvorved er giver 2den Prioritets Pante-Ret næst et Laan af 100 Rdlr. af den almindelige Enkekasses Midler, i et bemeldte Tønnesen da tilhørende, men senere til Peder Pedersen afhændet Huus med 8 Tdr. Land i Maaløv Krat eller Overdrev, indstævnet med Aar og Dags Varsel, til at møde udi Kiøbenhavns Amts Ryterdistriets vordre Birke=Ret i Blaataarn i Kiøbenhavn, den første ordinair Retsdag i April Maaned 1836, om Formiddagen Kl. 10, for at fremkomme med bemeldte Obligation og dertil at legitimere sin Adkomst, da den i Mangel deraf vil blive mortificeret.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Proclama. Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre efter Kammen junker, Capitain ved Hans Majestæt Kongens Livcorps, Frederik Ditlev v. Voss, som her i Staden ved Døden er afgaaet, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for mig undertegnede, som Befuldmægtiget for den Afdødes Fader og eneste Arving, Hr. Kammerjunker og Major v. Voss til Rodsteenseie ved Horsens; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 5te Januar 1835. C. P. Berthelsen, Copist under Rentekammeret. Vandkunsten No. 180, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Ved Proclama, der er Dags Dato læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere indkaldte med tolv Ugers Varsel, Alle og Enhver der formene sig at have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Peder Pedersen Schonby, Vognmand og Hyrekudsk her i Staden, dermed at fremkomme, og for min antagne Laugværge Brændeviinsbrænder Jb. Mathisen, der er boende i Frederiksberggaden Nr. 16, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, da der efter den Tid ingen Fordringer antages; som herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 5te Januar 1835. Anne sal. Schouby's Enke, Som Laugværge Jb. Mathisen, fød Stephensen, boende i store Kongensgade No. 40. boende i Frederiksberggaden Nr. 16.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Dritte und legte Bekanntmachung. Wan auf den Antrag des hiesigen deputirken Bürgers und Kaufmanns Johann Gerhard Otzen, und in Gemasheit der Eimvilligung des SchiffersJürgen Rasmus Brodersen vom 2sten August d. J., wegen einet acceptirten aber nicht bezahlten Reparationskosten und Auslagen-Rechnung, die Subhastation der von dem gedachten Schiffer J. R. Brodersen von Kopenhage auf hier gebrachten, im hiesigen Hafen belegenen Galliase-Harmonien von 26 Com erslasten, mit allen Zubehørungen und dem gesammen Jnventario, gerichttich bevilligt worden, als werden von Bürgermeister und Rath dieser Stadt Alle und Jede, welche an die gedachte, im hiesigen Hafen belegene Galliase Harmonien, c. pert, rechttiche Anspruche und Forderungen zu haben, und den Subhastation widersprechen zu kommen vermeinen, mit Einschlus der era protocollirten Glaubiger, hierburch angewiesen und geladen, sich, und zwar die Aucwartigen unter Bestellung eines Actenprocurators, innerhalb 12 Wochen vor der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, sub poena præclusi & perpetui silentii, im hiesigen Stadtsecretariate ordnungsmassig u melden. Gegeben Sønderburg, den 29sten Decbr. 1834. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Bürgermeister und Rath. bierselbst.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 77 – 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. forhenværende Portner hos Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, Gregers Wisborg og efterlevende Enke Dorothea Wisborg, fød Christensen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 30te December 1834. P. Jacobsen. Mourier. 1834. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Kirstine Cecilie Bohn, Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen af anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama er den Afde des Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 31te December 1834. V. Jacobsen. Mourier. 1834 & 35. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. 2den Graver ved Frue Kirke heri Staden Christen Jensen Harrerschow og efterlevende Enke Karen Harretschow, fød Petersen, deres fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 31te December 1834. Mourier. V. Jacobsen. Oreditorerne i Dødsboerne efter: 1) Claus Christian Kølle paa Feide (forhen Kromand i Stokkemarke i Lolland, og 2) Færgemand Jver Christoffer Nielsen paa Feise, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Feise, den 30te December 1834. Petersen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 50. 1834 & 355, døde Anne Marie Meyer, født Olsen, Toldbetient Gottfried Meyer's separerede Hustrue, hendes Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 31te December 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-01-16
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde ugift Fruentimmer Kirsten Pedersdatter af Holbek, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og legitimere deres Krav. Holbek Kiøbstads Skifteret, den 8de Januar 1835. Lynge.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
No. 15. Aar 1835. Hamme den 17 Januar. Løverdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. Berlingske poutiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
London, den 6te Januar. - Denne Stad har for Øjeblikket femten Brand=Assurance-Selskaber, hvoraf det, kaldet Solener det betydeligste. Dette Selskab betaler aarlig i Afgivter til Regjeringen 813,000 Rd.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Her skal for nylig under Hr. Philips Tilsyn være bygget en Dampmaskine, der er bestemt til Landhuusholdnings Brug Denne Maskine skal ved enhver Omdreining være i Stand til at oprykke, rense, ligegjøre, besaae og harve et Stykke Land af ti til tolv Fods Brede; altsaa i een Time syv til otte Marker, og i en eneste Dag meer end hundrede Marker. Dette synes nu vistnok utroligt.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Paris, den 7de Januar. – "Mine Herrer! vil de see, hvordan en Franskmand døer, som har den sidste Skilling i Lommen Med disse Ord styrtede sig for kort siden i Nogent en tilsyneladende karsk Mand, paa henved fyrretyve Aar, smilende fra Seinebroen midt ud i Strømmen. Liget med Skillingen i Lommen blev snart fundet. En Englænder, der med brittisk Stoirisme havde staaet og seet paa hele Optrinnet, kjøbte Skillingen for een Guinee, og gaaer siden den Tid ligeledes med den i den venstre Vestekomme, ligesom den Afdøde.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Hr. Latour-Manbourg, forhen Gesandt i Brussal, skal være bestemt for Ambassaden i London. At man har opgivet den første Beslutning, at sende General Sebastiani derhen, billiges i Almindelighed; men Grunden til denne Forholsregel dadles. Flere Journaler forsikkre nemlig, at Lord Wellington har gjort Jndvendinger mod Generalen, hvilke skulle have Hensyn til de Conflicter, hvori han, først i Constantinopel 1806, og senere i Spanien stod ligeover for Englænderne. Man mener derfor, at det er urigtig af Regjeringen, at give efter for lignende Jndvendinger af fremmede Magter. Den burde følge det af England engang givne Exempel, da det russiske Hof nemlig vægrede sig ved at modtage Hr. Stratford-Canning som Gesandt, lod man denne Po være aldeles ubesat, og Forretningerne besørgedes af en Charge d'Assaires. – "Messager melder, at den Tale, de nordamericanske Fristaters Præsident holdt ved Mødernes Aabning, er indløbet her og omhandler i en bitter, om just ikke fjendtlig Tone, Americas Forhold til Frankerig. Jmidlertid er dette dog meget tvivlsomt, da Havreier-Dampbaaden, hvormed man ventede Talen, endnu ikke er ankommet.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Spanien. Madrid, den 31te Decbr. – J de sidste Dage har man talt meget og forvirret om en Minister-Forandring. Snart bred det, at Martinez de la Rosa og Tørreno vare blevne Uvenner, fordi den sidste med den førstes Villie vilde inddrage Kirkegodserne, og Torreno, hvis Mening havde seiret, skuld nu overtage Cabinets-Præsidiet, og Grev Torres faae hans Departement. Snart fortalte man, at baade Torreno og Martinez de la Rosa vilde træde ud og gjøre Plads for et nyt, retrogradt Ministerium, i hvilket, foruden Krigsministeren Flander og den forrige Marineminister Figuerog, Marquien af Tørremejia, som Præsident, og de Herrer Fleir, Salas og Remisa, for Justitien, det Jndre og Finantserne, skulde finde Plads. Noget Sandt maa der have været heri; thi alle Journaler, undtagen den ministerielle Abejan, tale om et saadant Project. Hiint ministerielle Blad advarer Regentinden for en saadan Forholdsregel, og opfordrer Liberalisment forskjellige Ruancer til at slutte sig nærmere til hinanden mod deslige Forsøg af det tilbagegaaende, eller dog stillestaaende Parti. En saadan Plan synes imidlertid at være altfor urimelig; thi et Ministerium, der vil forsøge endnu meer end det nuværende, at hindre Fremadskridningen, maatte nødvendigviis strande paa Kamrenes Opposition, paa Procuradorerne, hvilken Opposition allerede for har budt afgjorte Talenter, som Martinez de la Rosa og Torreno, Spidsen. Et nyt sammensat Kammer vilde sikkert, og endnu meer end det nuværende, handle i Bevægelsens Aand. Som en Følge af alle disse Rygter, var man meget spændt paa det Lov-Udkast, med Hensyn til den indvortes Gield, som Torreno havde forkyndt at ville fremlægge i Dag. Dette Document, hvis Aftryk endnu er under Pressen, synes rigtignok at være affattet i en for Geistligheden uhyggelig Form. Den Andeel af den indvortes Gield, paa hvilken Geistligheden gjør Fordring – næsten to Trediedele af hele Summen - skal nemlig være erklæret for Nul Desuden vil man opbyde den syvende Deel af de geistlige Grundeiendomme, Hælvter af Stats-Grundeiendommene og samtlige hjemfaldne Godser til Salg, og antage Bons af den rentefrie Gield, saavel af den indvortes, som af den, til passiv Gield forandrede udvortes, i Betaling. Ligeledes skulle de geistlige Godser, der i Cortes-Perioden bleve solgte, men senere atter – paa Ferdinand Vildes Befaling – fratoges Kjøberne og tilbagegaves Geistligheden, m. paany af denne restitueres til de daværende Erhververe. Da dette Project ogsaa vil være til Fordeel for den udvortes Gjelsaa haaber man en lykkelig Jndvirkning af samme paa vo Stats-Credit. – Det Decret, hvorved alle Embeder, Tiller og Lønninger, der under den constitutionelle Periode uddeeltes, an erkjendes og som allerede i Gaar, ligesom det foregaaende, denne Tidende er omtalt, er blevet optaget med almindeliBifald.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Holland. Haag, den 7de Januar. – H. K. H. Prindsen af Oranien reiste i Gaar Morges tilbage til Hovedqvarteret med sin anden Søn. Om den Reise, Kronprindsen skulde gjøre til London, veed man endnu intet Nøiere. H. Erc. Baron von Zuplen forhen overordentlig Gesandt ved det engelske Hof, og som under Embargo Perioden førte et meget bestemt Sprog mod Lon Grev, er i Gaar Aftes afreist til London. Hs. Exc. ledsages af Hr. Leclerog, Secretair i det udenlandske Departement Denne uventede overordentlige Sendelse synes at staar i Forbindelse med de omløbende Rygter og Muligheden af, at Londoner Underhandlingerne kunde blive aabnede paany. Man har desuden erfaret, at Fyrst Esterhazp, som fra østerrigsk Side deeltog i disse Underhandlinger, staaer i Begreb med at vende tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Belgien. Brüssel, den 8de Januar. – Ved sin Ankomst til Lüttich blev Hertugen af Leuchtenberg modtaget af Byens Øvrighed paa en til Hans Rang svarende Maade. Fyrsten steeg et Øjeblik af, og General Magnan forestillede ham flere udmærkede Officerer, der havde tjent under Vice-Kongen af Jtaliens Commando; med megen Jnteresse talede Fyrsten med dem. - Ogsaa her i Brüssel, hvor Hertugen ankom i Dag, blev han modtaget med fyrstelige Æresbeviisninger. Kongen sendte ham sin Adjutant, General d'Hane de Steenhuzen, imode.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Grækenland. Nauplia, den 4de December. Regentskabs-Medlemmerne og den engelske Minister Damkins stak den 1ste December i Søen paa den engelske Fregat Portland. Koletti og Krigsministeren Lesuire, gik forrige Uge over Land til Athen Krigsministeriet, Regentskabssecretairerne ofve afreiste i Gaar men Finantsministeren, Justitsministeren og Ministeren for det Jndre først i Dag. Pioniers-Corpset og Marine-Ministeriet følge efter om nogle Dage. Postamtet, det hellige Synøde og andre offentlige Jnstituter ere allerede indrettede i Athen og have begyndt deres Forretninger. Kongen vil først om nogle Dage forlade Nauplia. J Athen er der i den senere Tid forefaldet adskillige Uordener. Fra Begyndelsen af havde man den Plan, at bygge Caserner for Garnisonen; men ingen Jngenieur Officeer vilde paatage sig at skaffe dem færdige i saa kort en Tid, i sex Uger; da Bygningen nemlig maatte være fuldendt for Regntiden begyndte. Tiden forløb med Deelibereren, frem og tilbage. Den første og anden Bataillon fik imidlertid befaling til at bryde op, den ene fra Regropont, der anden fra Missolunghi, for at marschere til Athen, hvilket ogsaa skeete, 2000 Md. rykke saaledes ind i Hovedstaden, uden at forefinde Caserner eller andre nødvendige Reqvisiter; det var en frygtelig Regn, og naturligviis indqvarterede de sig selv i al Hast hos Begerne. Disse vægrede sig ved at modtage de ubudne Gjæster og det kom derfor til voldsomme Optrin. Tvende Soldater bleve blandt Andre skudte af en Græker, der ved sin Hjemkomst fand dem staaende som Skildvagter for sin Dør; de vilde nemlig forbyde ham at gaae ind i sit eget Huus. Mange Familier herfra Nauplin, der have leiet Boliger i Athen, kunne ikke komme i Besiddelse af dem, da de ere opfyldte med Soldater.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Kunst-Nyheder. Billedhuggeren David har i Paris udstillet en Statue af en ung græsk Pige, som sørger ved Markos Bozzaris Grav Værket skal senere sendes til Grækenland, hvor det finder sin Plads paa Heltens Grav. J afvigte October Maaned var Ho David i Berlin, hvor han modelleerte Busten af den berøm Billedhugger, Prof. Rauch.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
J Triancourt i Dep. de la Meuse) har man oprettet et Mindemærke for den afdøde Lemaire, Udgiveren af de latinske Flassikere. Det bestaaer af hans Buste under en Bedækning, der holdes af fire Søiler. Grundvolden er en Brønd. Tegninden er af Architekten Pryre og Udførelsen i Marmor af Dericke.
Berlingske Tidende, 1835-01-17
Efterretninger af blandet Jndhold. En dansk Reisende, der i Sommeren 1834 besøgte Jrland, har paa en interessant Maade beskrevet dette Besøg i Dansk Ugeskrivt, No. 147. Et af Rutidens architectoniske Mesterværker, omtaler han paa følgende Maade: "Med Dampskibet gik jeg syv Timer over til Holyhead paa Den Anglesen, hvor Marquisen af samme Navn har sit skjønne Herresæde. Fra Anglesea hørte jeg over en Arm af Havet paa den berømte Hængebro, der under Navn af the Mennais bringe forbinder Den med Nord-Wales. Denne Broe er sikkert den dristigste, skjønneste og tillige solideste, som menneskeligt Genie har frembragt, og bør regnes til et af Verdens Underværker. De meget solide Kjæder, hvori Broen hænger, ere spændte fra den ene Side til den anden, over tvende meget solid byggede Steen-Piller eller Taarne, hvilke fra Grunden af omtrent ere 200 Fod høie, og ere disse Kjæder igjen befæstede i dybe Hvælvinger i Klippen med svære Jerntertser, fra disse Kjæder nedhænge længere eller fortere Jernstænger efter Jernkjædernes Bue Spænding, hvortil den egentlige Bro er befæstet. Denne Bro hænger 120 Fod over høieste Vande, saa at store Coffardie-Skibe med fulde Seil kunne seile under den, medens man i stærkt Trav kjører over den, og er den aldeles horizontal fra den ene Side til den anden, henved 1000 Fod lang og deraf er Distancen imellem Pillerne, hvor man saa at sige svæver i Luften, 500 Fod. Paa Broen ere tvende Kjøreveie, som gaae igjennem Hvælvinger i Pillerne og i Midten en Vei for Qvæg, Ridende og Gaaende, paa Ydersiderne af Broen er et saa højt og solidt Jernnæt, at en Vogn ej engang kunde falde ud over Broen, om og et Hjul gik i Stykker. Selv i stormende Vejr føler man liden eller ingen Svingning af Broen, hvilken jeg flere Gange og under forskjellige Omstændigheder passerede; kun paastaaer man, at naar et Regiment Soldater i Tridt marschere over den, at den da sættes i en ringe Svingning. Broen er fuldendt i ti Aar med en Omkostning af 120,000 L. St. og bygget af den berømte Architecht Thomas Telford, som derved har sat sig et stort Monument. – Naar man seer denne Bro i en Fjerdingveis Afstand, da seer den ud som elegant File-Værk, udført af Damehænder; kjører eller gaaer man over den, da beundrer man dens Soliditet, og roer man i en Baad under den, da for hauses man over de kjæmpeagtige Masser, som svæve over Eng Hoved, og kan ikke noksom beundre det menneskelige Genie, der først opfattede den dristige Tanke og siden med saa meget Held udførte den.