Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-21
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. De Tydske Avisskrivere kunne slet ikke lide, at man bygger et saa prægtigt Huus til Buonaparte i Engelland; de udtrykke sig saaledes: imedens tusinde gode, dydige Menneskeer ikke vide, hvor de skal lægge deres Hoved, er et lille Palais tømret for Buonaparte i Woolwich. Forsiden af Huset er meget simpel og i Grædsk Stiil, den er 120 Fod lang, med 14 Udgange, foruden Forgaarden, som er aaben, Bredden er 1000 Fod, med en Gang bagved. Huset har to Etager, og har Liighed med et af de skiønneste Engelske Landhuuse. Paa høire Side i den nederste Etage er Buonapartes Gemakker; de bestaae af en Spisesal, en Selskabssal, et Bibliothek, en Billiardsal, et Sovekammer, et Toilet Cabinet og en Badesal. Paa venstre Side ere de Officierers Gemakker, som ere i hans Følge. Gemakkerne ere simple, dog tilstrækkelig zirede og behængte med kostbare Tøier. Møblerne ere i antil Stiil, og med Muskel-Guld-Forziringer. Til hans daglige Brug er destemt en Krystal-Service og en anden af Chinesisk Porcellain; begge af de skiønneste, som forefindes i de første Londonske Kramboder. Hele Ladningen skal veie en Million und. Man har anmodet flere Haandværksfolk om at begive sig til St. Helene for at opsætte denne vidtløftige Bygning. Bibliotheket er i Heltrurisk Stiil og meget rigt forsynet. Bordet til denne Sal er især elegant og seeværdigt formedelst sin mechaniske Indretning, hvorved han har alle fornødne Beqvemmeligheder til at gjemme forskjellige Ting. Sovekammeret har en Seng med en Estrade eller Forbøining og et Forhæng af det prægtigste Musselin og Silketøi af Lillafarve. Fryndserne ere af Guld. Badekummen af hvidt Marmor. Buonapartes Broder, Joseph, har kjøbt sig et Landgods ved Hudsons Floden i America, som tilforn tilhørte Lord Courteney; han har afsendt en Herre til Bourdeaux for at afhente sin Kone og Familie; Joseph skal have hos sig et Credit-Brev paa 200,000 Pd. Sterling, hvilken Summa han for en Deel skal have indløst ved at sælge Hertugen af Orleans Viine, som Napoleon fordum skiænkede ham. Begges Moder Lætitia og Cardinal Fesch har i Rom anlagt Sorg i Anledning af Murats Død. Den Neapolitanske Politieminister, Medici, skal have været Aarsagen til hans Foretagende og Undergang, da han lod ham ved hemmelige Agentere indbyde at komme til Neapel under den Forsikring, at hele Folket var misfornøiet og paa hans Side; Murat var ingen Politikus og faldt i Fælden. Bonaparte skrev er gang til sin med Murat givte Søster, din Mand er brav som en Løve i Kampen, men frygtsom og forlegen som en Hare i Kabinettet. 29 af hans Medskyldige bleve skudte med ham, man skod dem for Fode væk efter Alphabetet, uden at see paa Rang og Stand og Murat var den syvende. Kongen af Neapel har tillagt Staden Pizzo, hvor Murat landede, Navnet af den allertroeste Stad, ladet slaae en Guld-Medaille, som dens Øvrighed altid skal bare, givet Byen paa evig Tid frie for alle Skatter og Consumption, lovet aarlig at skiænke Jndvaanerne alt det Salt de bruge, og at opbygge en Kirke paa sin Bekostning i Staden; et Monument skal oprettes paa det Sted hvor Murat landede, hvorpaa disse Privilegier skal indhugges, og de Personer, som især har udmærket sig, skal faae særskildte Belønninger. Som Napoleons Familie har anlagt Sorg for Murat, saaledes har en Mademolselle Elisabeth Pichegru ladet anstille en Sørgefest i Medardi Kirke i Paris, over hendes Onkel den berømte afdøde General Pichegru, (Ethvert Menneske sørger eller glæder sig over sine og seer Tingene i Verden fra sin Side) J Constantinopel har man dog ikke vildet erkiende Napoleons Gesandt, Hr. Joubert, og han har maattet indskibe sig til Genua, Marqvis de Riviere skal nu optræde der som Kongelig Fransk Gesandt. Den Preussiske Gesandt, Baron Senft de Pilsach er ogsaa kommet dertil, men havde den Ubehagelighed underveis, at en ung Græker, som var i hans Følge blev myrdet af en Albaneser. J Servien skal Krigen være brudt udDen Østerrigske Jnternuntius, Baron v. Stürmer, har den 4de Octbr. celebreret den Østerrigske Keisers Navnedag i det Tyrkiske Riges Hovedstad.