Berlingske Tidende, 1832-06-14
Følgende er af Conrier francais: Efterat Regjeringen havde forvisset sig om Hertuginden af Berrys Ophold i det vestlige Frankrige, har Politiet sammenlignet de indkomne Rapporter fra dets Agenter, anstillet nye Undersøgelser og er nu kommen paa Spor efter hende. I hendes Proclamation kalder hun sig selv Frankriges Regentinde ". Med den bestemteste Vished forsikkres nu, at hun, ombord paa et lidet Fartøi, som mødte hende i Søen, landede nærved Marseille, tilligemed General Grev Bourmont, og derpaa begav sig til Montpellier. Der efter drog hun tværs igjennem Languedoe, hvor hun samledes med General Clouet og (den fra sit Fængsel undvigte) Grevinde Larochejaquelin. Disse fire Personer reiste tilsammen i en Chaise og forandrede deres Passe og Navne, hvergang de havde kjørt 30 Lieues. Den 8de Mai vare de i Bordeaux, hvor de opholdt dem een Dag; derefter reiste de i Departementerne ved Havet og kom til Nedre=Loire Departementet; derfra satte de deres Tilhængere et Stevnemøde i Le Bocage den 14de eller 15de Mai. Efterat have raadført sig med disse og forvisset sig om Stemningen i Landet, holdt Generalerne Clouet, Bourmont og flere, det for umueligt, at virke med mindste Haab om et gunstigt Udfald; de søgde derfor at overtale Hertuginden til at begive sig til Kysten og gaae ombord paa en Skib, som i Nærheden af denne laae beredt til at modtage hende. Der tilføies, at Hertuginden skal have svaret: "Tærningerne ere kastede; nu er det for silde, at træde tilbøe; jeg vil ikke forlade Vendeen, men gaae Døden imøde, om det saa skal være. Uden Tvivl var det en Følge af denne hendes Beslutning, at hun den 18de Mai skrev Breve til nogle af Complottets Høvdinge, hvori hun bebreidede dem Mangel paa Energie og Hengivenhed. Men de Fængslinger, der ere skeete og det Beslag, som blev lagt paa hine Documenter, satte Prindsessens Clique og hende selv i største Bestyrtelse; hun tog Flugten til Marais (i Vendeen), som ligger nærmere ved Havet og alt saa aabnede hende gunstigere Leilighed til at undvige. Hin Documenter, der ere fundne paa Hr. Laubepins Slot, compromittere mange Personer af høi Rang i Faubourg St. Germain. Et af dem udviser, at de fleste Expairer vare indbudne til at møde i Vendeen, for at danne Kjernen af en constitutionel Regjering under Regentinden. Dette minder os om, at Hertuginden af Berry, da hun landede, udnævnte en vis Baron til Præfect i Marseille; han var allerede paa Veien derhen, de han erfarede Udfaldet af Forsøget paa en Jnsurrection i hiin Bye, Processionen med General Lamarques Ligfærd, den 5te Juni, har givet Anledning til meget alvorlige Uroligheder i Paris. Den Skare, som havde flokket sig sammen, var overordentlig stor, strax efterat den havde forladt den Afdødes Boelig, førte de unge Mennesker, der bare Liigkisten, Processionen til Vendomepladsen, hvor den nogle Gange gik omkring Støtten. Paa samme Tid hørtes flere Gange oprørske Udraab, f. Ex. vive le republique. - a bas Louis Philippe! - a la lanterne - la poire est mure, il faut, qulelle tombel etc. - En Mængde Carlister havde nemlig blandet sig med Skaren, i det Haab, at forlede den til Uordener. Da Processionen drog langs ved Boulevarderne, forøgedes den tilstimlende Mængde, og Politiet, der søgde at mægle Fred, blev afvæbnet. Da man kom forbi den bekjendte Carlists, Hertugen af Fitzjames's, Huus, blev Hoben ham vaer; han stod i Vinduet med Hatten paa Hovedet; dette holdt man for en overlagt Jnsulte, og da han ikke vilde adlyde Tilraabet, at tage Hatten af, bleve alle Vinduerne i hans Hotel, der vendte ud til Gaden, ituslagne med Steenkast. Hele Aftenen og den paafølgende Rat herskede den største Uorden i Hovedstaden, og paa adskillige Punkter maatte Tropperne hugge ind paa Pøbelen. Næste Morgen satte Hs. Majestæt Kongen sig selv i Spidsen for Nationalgarden, og i Dag blev Roligheden omsider gjenoprettet.