JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Fortsættelse af det offentlige Forhør over Dronningen af Frankrig. Det sterde Vidne, som blev afhørt mod Dronningens var den bekiendte Hebert, Sudstient hos Borger Procuratoren. Han gav Efterretning om det som den unge Prind Temple nylig skal have tilstaaet angaaende Dronningen og Prindsesse Elisabeth. Han føyede til, at han tilforn havde fundet adskillige Sager i Temple, som kunde ansees mistænskelige og meddrevolutionistiske. Blandt andre havde han i en Plalmebra, som tilhørte Dronningen, fundet et Bille, de, som forestilt et Hierte, giennembordet af en Piil, og havde følgende Underskrift: Jesus forharme dig over os Hos Prindsesse Elisaber havde han ogsaa fundet en Hat som ti forn havde til hørt Ludvig RV. Adskillige Personer, af Børgerskabet, saade han videre, syntes formedelst Forstaaelse med Dronningen, at være mistænkelige. Dronningen havde stedse faaet Efterretning om hvad der foregii Staden. Angaaende den ommeldte Hat svarede Dronningen, at hendes Gemal havde, medens han endnu levede, givet Prindsesse Ensabethaen, og det anførte Billede med Diertet var bleven givet hendes Søn af Prindsesse Elisabeth. Derpaa bleve følgende Spørsmaalle forelagde Dronningen Sp. Ved de Navn ne vaa de Administratorer, som sædvanlig have besøgt Dem i Conciergerier, Sv. Ja, jeg kiendes Jøder, Michel Michonis og Morinot. Sp. Kiender De de Personer, som Administratorerne have ført med sig i Deres Værelse? Sv Net. Sp. Har ikke Een, som kom til Dem med Michon, kastet en Blomsterbougust til Dem, høre var en Billet, Sv. Ja. Sp. Har De optaget denne Banquet? Sv Jeg gav saa liden Agt derpaa, at jeg, uden de Vint man derved gav mig ikke skulde have taget den op Jeg tog den allene op, fordi jeg befrygtede, at den Person, de havde henkastet den, skulde være udsat for Fare, dersom man havde fundet denne Bouquet. Sp. Har De svaret paa denne Billet, som de sandt i Bouqueten? Sv. Jeg forsøgte med en Naal paa et Stykke Papiir, at tilkiendegive bemeldte Person, at han ikke maatte komme igien. Sp. Kan Devel igjen kiende dette Svar, Sv. Ja. - Præsidenten overleverte derpaa Dronningen Billetten, som havde tient til Svar, og hun tilstod, at det var den ommeldte Billet. Sp. Viiste De ikke nogen Bevægelse i det Øieblik da denne Person kastede Blomster=Bouqueteen til Dem, Sv. Da jeg 13 Maaneder ikke havde seet noget Menneske som jeg kiende te, var det meget naturligt at jeg i Begyndelsen blev bestyr, ter. - Sp. Kom bemeldte Person ikke igien til Dem, Sv. Nei. Sp. Ventede De ham ikke Fredagen efter, Sv. Jo Sp. Kiender De bemeldte Person, Sv. Ja, lig faae ham den 20de Junii paa Slottet, men erindrer ikke hans Navn. Sp. Beklagede De ikke Michouis, da han derpaa blev afsat Sv. Ja, og det for det almindelige Bedstes Skyld. Sp.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Hvad forstaaer De ved det almindelige Bedste, Sv. Michoniets Retskaffenhed og den Omsorg han viiste for alle Fangne. Sp. Har han ikke sagt til Dem. Jeg seer Dem nu sidste Gang: Sv. Ja. - Det femte Vidne, som blev afhørt, var Notarius Silly, forhen Adjutant ved Nationalgaden. Hans Uldsigender, angik Kongens Flugt. Præsidenten gjorde derpaa Dronningen følgende Spørsmaale: Sp. Hvilke Personer vare Medvidere i denne Flugt, Sv. Kun 3 af Garden du Corps, af hvilke den erne heed Valorv og den anden Dumoutier. Sp. Hvad Aarsag havde De til at beggere sig fra Parise? Sv. Kongen vilde det. Sp Hvem havde bestit Vognen, Sv. Det var en Fremmed, som ikke længer opholder sig i Frankrig. (Den svenske Baron fersen.) Sp. Hvem havde forskaffet Dem Reisepas, Sv. En fremmed Minister. (Den russisk Keiserlige Gesandt, Hr. von Simolin.) - Det slette Vidne, var den forrige Borger =Procurator Manuel. De Spørs maale, som Præsidenten i Revolutionetribunalet gjorde ham, angik især de Forbindelser han selv tilforn havde staaer i Tilsidst blev han tilspurgt: om han ikke havde havt Brevvexling med Elisabeth Capet? Sv. Nei. Præsidenten spurgte derpaa Dronningen : Har De aldrig i Temple havt særdeles Samtaler med Manuel. Sp. No. - Herpaa blev det syvende Vidne, Bailly, forhørt. Han erklærte, at det som den unge Prinds i Temple skal have sagt om sin Moder og Prindsesse Snabeth, var ganske ugrundet. - Dronningen fik derpaa følgende Spørsmaale : Sp. Hvormange Præstet havde De tilforn hos sig paa Slotter, Sp. Vi havde kun de Præster hos os som læste Messen. Sp. Vare de bredigede, Sr. Løven tilled Kongen, at tage hvilke Præster han vilde. Sp. Om hvilke Ting talte De paa Veien, da De med Barnave og Pethion vendte tilbage fra Varennes til Paris : Sv. Om meget ligegyldige Ting. - Det lottende Vidne var Jean Baptiske Hebain, Perceval kaldet, forhen Adjutant hos Grev Estain. Hans Udsigender, angik især Giæstebudet den 1ste October 1789 af Gardes og Corps. - Herpaa blev en Pige ved Navn Millot forhørt, som tilforn havde tient i Versailles. Hun sagde, at hun i Aaret 1788 havde engang taget sig den Friehed, at spørge den forrige Grev von Coloni, da han var i god Lune : Vil Keiseren endnu bestandig fortsette Tyrkekrigen, Ved Himlen, det vil jo deltage Frankrig, da Dronningen sender saamange Penge til sin Drøder, som allerede nu skal beløbe sig til henved 200 Millioner. "Du har vel Ret, svarede Greven mig, der har allerede koster os over 2000 Millioner, og dermed er det endnu ikke forbie. Jeg har ogsaa, føyede Millet til, saaet at vide af flere Personer, at Dronningen tilforn har haft den Hensigt at ombringe Hertugen af Orleans. Men Kongen erfarede dette, og lod Dronningen vil sitere. Man fandt 2 Pistoler hos hende, og hun blev derpaa 114 Dage indslutte i sit Gemat. Herpaa svarede Dronning gen: Jeg kan vel af min Gemal have faaet Befaling at blive mil Gemak, men det er ikke skeet af denne Aarsag. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Maltha, den 12te October. Vor Stormester, Prinds Emanuel von Rohan, bar, efter den neapolitanske Konges Exempel, sverret denne De Havne for alle franske Krigs= og Kaperskibe, og erklæret, at han, siden den høistsalige Ludvig Vl bekiendtgjorde ham, at han havde antaget den franske Constitution, ingen Samqvem har havt med Frankrig, og at han efter sin Ordens Grundsætninger, ikke har fordet foranstalte Repressalier mod Frankrig for de mod Folkeretten stridende Skridt som samme steds ere gjorte mod Maltheserordenen, saasom denne Orden, maae lagttage en fuldkommen Neutralitet ved alle de christelige. Nationers Tvistigheder. Jmidlertid havde han fast beslutter, at ikke erkiende den foregivne franske Republik i nogen ham fra samme tilsendt Agent, men har befalet den paa Malta i mange Aar som fransk Gesandt residerende Ridder vonCaumont at beholde den ham af Ludvig R. meddeelte Characteer og det franske Vaaben over sit Huus. - J den lille Corsar Stat Tripolis er forefaldet en Revolution, ved det den regierende Bey er bleven stødt fra Tronen og fordrevet af een af sine Sønner. De derværende europæiske Consuler skulle allerede ved Foræringer have anholdt om Fredens 3 nyelse med deres Hoffer.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Livorno, den 23de October. De nyelig her ankomne engelske Skibe have medbragt : Proclamation, som Viceadmiral Langara, Commandeover den spanske Sørmagt, har lader udgaae i Touloni Franske, hvori han udtrykker sig paa følgende Maade: Fragt mand En af eders foregivne Lovgivere bekiendtgjort stand. lense Adresse er kommen ind til os. Dette Skrift, som u var værdigt at komme for vore Øine, kan ikke andet, og være Fortvivlelsens og Forbrydelsens sidste Bestræbelse. Na afmaler Touloneserne deri som Forrædere, der paa en ud Maade have overgivet til Engelænderne Havnen og Estatteved Toulon. - Hele Europa kiender og arer vore Gran sætninger; og hele Europa kiender og afskyer eders Tyrann I ere fra en rum Tild at et Spil og Rov for de Misgierning mand, som have mordet deres Sonverain, for at rive be hans Magt til sig. Dem have J den frygtelige Elendigheat takke for, hvori en udsvævende Udstædelse af Assigneter hvis Hypothek og Underrant de have opsigt, har sit eder. for at undgaae Lovens Sværd, bevæbne de Rebeller. stille sig i deres Spidse, plandre Stæderne, ødelags Løs det, myrde Jndbyggerne, og tilegne sig deres Formue. Aar te af denne Ulykke have de forenede Eftadrer ikke kunne nede. Toulon deres Bistand i en Forfatning, hvori denne viet Stad, forladt af Ministerie og paa alle Sider indsluttet er tvende Armeer af Oprørere, var i Begreb at gergade i det frygteligste Hungersned. Touloneserne have ikke overgienderes Stad, som ikke tillige kan blive Spanien, Engeland, og de andre med os forenede og af samme Bevæggrunde dene lede Magter til Deel; men de have overleveret samme bre umiddelbare Beskyttelse, og have været meget sammittigheds fulde i de Betingelser, som hensigte til deres retmæssige Kongen, Jndsattelse. - J Staden Toulon ere nu sande Venner af Orden og Fred. - Franskmand, dersom Erindringen af edere glimrende Skjebne endnu ikke er udsluttet tieders Gemyttet og dersom J ere ivrig begierlige efter, at indtage igien den arefulde Rang, som i havde blandt Nationerne saa aftamteders afskyelige Tyranners forhadte Aag. Forener eder mit de troe Toulonesere, og tag med dem Deel i den Ære, at have gjort Frankrig lykkelig og givet Europa Rolighed og Fred. Givet i Toulon, ombord paa Mexicaneren, den 27de September 1793, i Ludvig Ril første RegieringsAar. Langara.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Amsterdam, den 5te November. De sidste Breve fra Paris melde, at man i Toulen kun venter paa, at en Forstærkning af 6000 Portugisere, 6000 Spaniere og 2000 Engelændere skal ankomme, for at ager paa frie Mark mod Franskmændene. Det første Angredskab skee mod Carteaures Armee, ved hvilken ikke ere nogen regne laire Tropper. Ludvig All. er i Toulonudraabt til Konge af Frankrig og Navarra, og de 2 Batailloner, Var og Maine, som befinde sig der, udgjøre nu Regimentet RørenLome.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Frankfurt, den 5te November. Man har her tilforladelige Breve, som melde, at Beleitagen for Landan er ophaver, eller rettere at Bombarde, eniet er bleven afbrudt. Til Aarsaa angiver man, fordi Beringen af Brunsvig har maattet trække sig i Hast med den herste Deel af sin Armer til Egnen af Ditsch. Imenbrücken og aar brukken for at holde tilbage de i stor Mængde der forsam de stranske som atter true med at oversvømme det tydske Rige, trække i Vinterqvarteer i samme. Man siger der fornist, at det kongel preussiske Hof staaer i Underhandling med Fiinsalthaverske Hof og Hertugen af medbrücken om at bortlte Hertugdommen Jstich og Berg mod Fyrstendommer4 Ansvach og Bayrtuth, ja at der allerede arbeides paa TracDiernes Jslandbringelse, og at begge Parters Ratification te mere var langt borte.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Haag, den 5te November. Den Efterretning, at den østerrigske General Otto havde den 30te f. M. slaaet Franskmandene ved Marchiennes, blev bekræftet ved en Coureer, som Arveprindsen af Oranien sende bertil, og som sidstafvigte Løverdag ankom. General Majorerne Otto og Kranangrede den 30te f. M. i Dagbrækingen Franskmændene i deres Poster, som de for nogle Dage siden havde indtaget ved Marchiennes, og efter at alle deres Forvaster vare nedhagede, lod General Otto angribe MarGiennes, som var vel forskandset og forsynet med 12 svære Kanoner og Haubleser, og indtog den med stormende Haand. Franskmændene vare deri over 4000 Mand stærke. Henved hans Mand af samme bleve nedsablede af Østerrigerne, og kasten 1800 gjorte til Fanger, hvilke dog næsten alle skulle vare saarede. Al Bagage, Kanoner og Munition faldt Olertigernes Hænder. - Den hollandske Armee, som under Arveprindsen af Oranien camperer ikke langt fra Mons vil forandre sin Stilling, og rykke nærmere frem til Charlecon. Mellem det hollandske Corps under den regierende første af Waldens ommand, som staaer i Egnen af Thuen, og Franskmandene forefalde daglig Skiærmydsler, hvorved de sidste næsten altid komme til fort. - Franskmandens havde med 400 Mand besat Landsbyen Ham sum Heure, ikke langt fra Thuun. Fyrsten af Maldet besluttede, med et Detachement hollandske Tropper af omtrent 400 Mand at lade angribe Franskmændene i bemeldte Landebne. Han detacherte til den Ende den 28de forrige Maaned Oberstlieutenant von Stak ved Corpset Damas. Denne skulde ogsaa vel have udført dette forehavende, der, som ikke ved te fra besienephilipsthalske Dragoners Uforsigtighed et Par Pistolskud vare lønnede, hvorved Fienden blev anderrettet om Hollændernes Nærværelse. Dette uagtet lianade bemeldte Oberstlieutenant von Stak med sit Detacement ind i bemeldte Landsbye, dræbte 38 Mand, gior et 11 til Fanger, og tog endeel Bagaae og 17 Heste til Byt- Da Franskmændene bestandig trække sig meer og meer sammen mod Thun, saa har Arveprindsen af Oranten den 31te f. M. detachert 4 Batailloner Granaderer til Fyrsten af Salden, for det bedre at forsvare denne Post, og den hele anspachske Brigade til Binche, for der at tage Post og i Nødsfald at kunne understøtte Fyrsten af Waldeck. - Da man endnu daglig vedbliver at transportere det svære Skyds fra den østerrigske Armee giennem Brussel, og samme bliver bragt ind i Tøihuset i Mecheln, saa er der ikke længen Tvivl om, at Drindsen af Coburg nu vil afstaae fra Erobringer, og for det første forholde sig forsvarsviis. - J Morgen komme Staterne af Holland og Vestfriesland igjen sammen her, for at aabne deres Berraadslagninger. J Forgaars er Hr. Fagel, som nyelig er udnævnt til hollandsk Gesandt ved det kongel. danske Hof, afreist herfra til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Af en Skrivelse fra Jsland, den 13de September. Snart intet Aar har her i Landet været saa frit for Forandringer, som dette, saa intet mærkværdigt Dødsfald eller andet kan anføres, undtagen afg. Provst Poul Sivertsens, som i sit 54 Alders Aar døde af den hidsige Feber, som nu benimod 2 Aar har borttaget mange Mennesker her i Landet. Jngen mindes saa liden Frost nogen Vinter, som den næstafvigte, derimod var Foraaret meget koldt, hvo af Græsvarten blev liden, og Høeavlingen havde ganske slaaet Feil, hvis ikke den deiligste tøre Sommer og behageligt Veirlig havde bødet derpaa. Fiskeriet mislingede de fleste Steder i den rette Fisketild, men har siden været saa fortræffeligt, at endskiøndt de, som boe høit oppe i Landet, ikke have kunne benytte sig deraf, har dog i Landets Næringsveie denne lykkelige Begivenhed bødet saaledes paa ommeldte ulykkelige, at Tilstanden kan regnes for middelmaadig.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
11 Novbr. 27 8. 6 a 3 Varme. S. O. 27 8 o. s. - -N. V. 27 3 3 to - - S. O. 7 s. a 9. - - 23 a os. - -
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Avner Skatter. At min uforglemmelige Hustrue Karen Clemmentine Thura døde efter Barselseng den 16de dennes i sit Alders 231. Aar, efterat Barnet faa Dage forud var bortdød, det bekiendtgiøres herved hendes og mine Venner og Paarørende: Kiøbenhavn, den 18de November 1793. J. Tørst.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
Fra den 11te til 2. November 1792. i har Asseurant. A. mene for al Bere paa Danne mendes i Skib. og sammes Ladninger ved det Kongelige ostræde Søe=Assurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saa som følger, naar eller særdeles Omstændigheder at s. foraarsaget andre Bestemmelser : den Fra Kiøbenhavn til St. Croix - dito til Bergen dito til Øster paa Norge, dito til Barcellona - dito til Lissabon .- dito til Kønigsberg. - St. Thomas til Kiøbenhavn. - Bergen til dito Amsterdam til dito Christiansund til dito - Colding til dito Rendsborg til dito Randers til Christiania & Retour - Øster paa Norge til Leieb & Retou. - Flensborg til Friderichshald Bergen til Dildag, Bordeur dito til Dordrech. Hamborg til Trøndlem. dito til Livorno . Sandig til Lissabon Barcellona til Jica og Christiansund. - Capir til Genua .- Genua til Sardinien, Cicilien & Ret. 3.
Berlingske Tidende, 1793-11-18
En dansk Mands patriotiske Tanker om staaende Hære, polivigevægt og Statsrevolutioner, forsattet af M. 3 Gre af Schmettau, sælges for 2 Mk. indheftet hos Boghandler. Soldin i Møntergaden No. 129. i Maanedsskriftet for Damer, udgivet at D. F. Staal, er og Aae dette udkommen, og indeholder : Advarsel ter sal. Piger, oversat af Staal; Rønnen i Callen at M. C. Bruun, Religien at len; Den førende Pige efter Gotter af Bruun, Venskabet efter Aleist af samme : Astronomerne af Sug 300 tællinger tiler Calotte og Eretichmer; Var Uvidenheds halen. eter Lovede at Staal: En vild Amerikaners ædelmode Selvmord efter Albrecht af Staal. Dette Hefte koster inddene. i smukt Omslag 24 s. paa Skrivp og 20s paa Trykp. de Boghandler A. Soldin i Møntergaden No. 129. Subskriptioner. som gielder for en heel Aargang, modtages samme Sted. 11 de Prædikener over Aftensangs=Terterne, som jeg ugentleel til hver Søndag udgiver der i Kiøbenhavn, udkomme Bind til Nyeaar 1804, som indeholder prædikener fra 9 S. dag efter Trinitatis til Aarets Slutning; Prisen vil blive Rdlr siden fortsettes denne Udgave ugentlig, indtil en Aargarn. over disse Taxter er fuldstændig. Daatmne Venneundende: som ønske saa dette Andagtsskrift, enten Arknus, eller i Bin ville behage ved Kommissionær, at denvende sig til Bogtrykt Poppi Fiolstræde, eller til mig tillesom lag og ærdemand. der, at mine Embedsbrødre ville remittere Biskoppens Amaenste de tilsendte Planer. P. Padan Christianshavn, Overgaden Nr. 177.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Pera, den 10de October. Den russiskekeiserlige Ambassadeur ved Porten, Generallieutenant von Kutusow, har den 7de hujus holdt sit offentlige Indtog i Constantinopel med overordentlig Pragt. Den fra begge Sider gjorte Foræringer vare ligeledes meget prægtige. Strax efter sin Ankomst har benævnte Ambassadeur, ladet det tyrkiske Ministerium anmode om den Foranstaltning, at ingen Fransk med trefarvet Kokade mødte de Personer, som vare af hans Følge. Mange Franske have og strax beqvemmet sig til at aflægge denne Kokarde, og begivet sig under Beskyttelse af forskjællige Gesandtere fra de mod Frankrig, allierte Magter, efterat de havde erkiendt Ludvig Vil. for Konge i Frankrig. Fauton, som havde Nøglen til det fransk ske Gesandtskabs=Cancellie i Forvaring, har overleveret samme til den tyrkiske Minister for de udenlandske Anliggender, saasom han ikke meere vilde besatte sig med den franske Nations Forretninger. Herpaa have de kongeligsindede Franske anmodet Hr. Chalgrin, at paatage sig Gesandtskabs Anliggenderne i den franske Regents Navn, hvorpaa han dog endnu ikke har givet nogen Beslutning fra sig.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Genua, den 26de October. Vor Republik har endelig besluttet, at tiltræde de forenede Magters Alliance mod Frankrig, under følgende Betingelser : De østerrigske Tropper skulle dække vore Grændseste, der, og de forenede Magter være behielpelige i at bilægge det opkomne Stridigheder imellem Kongen af Sardinien og vor Republik, samt paatage sig Garantien af Republikens nuværende Eiendomme. - Man er derfor nu beskiæftiget med at sætte vore Tropper og Stads= og Landmilitie paa den behørige Fod, for at kunne blive brugt til Tieneste.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Florens, den 28de October. Den Kongl. sardiniske Minister, ved det Kongl. apolitanske Hof, Hs. Excell. Her Grev Castell Alsteri, er ankommen hertil fra Neapolis, og har strax efter sin Ankomst anholdt hos Hs. Kongl. Høyhed, Hertugen, om de 2000 Mand Tropper eller Æquivalent derfor i Penge, hvortil vort Storhertugelige Hof ved Tractaterne har forbundet sig dersom Sardinien skulde blive angrebet. Storhertugens Minister har søgt at undgaae et bestemt Svar paa dette Andragende ved den Jndvending, at Hr. Grevens Creditiolydede paa det neapolitanske og ikke paa vort Hof; men bemeldte Minister har herpaa svaret kort og got : "At den i Havnen ved Livorno liggende engelske Escadre, skulde, der som man saaledes vilde have det, understøtte hans Andragende. - Da der i øvrigt endnu befinde sig paa vort Storhertugdoms Gebet adskillige af de Franskmænd, som skulde rømme samme; saa har den Kongl. storbritanniske Minister her, Lord Herved, derom indgivet en Forestilling, og ved samme alvorlig drevet paa disse Franskmænds Fordrivelse.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Tønsberg, den 14de November. Capitain Niels Thue her fra Stædet, som med sit førende Skib ligger i Bordeaux, har derfra under 15de October sidstleden tilskrevet sin Familie et Brev, hvoraf følgende er et Udtog: "Jeg har skrevet 3de Breve hiem, hvoraf de 2de vare sendte med Capitain Anund Giertsen fra Thiømøe, han var for 14 Dage siden kommet hertil fra Engeland, og sikTilladelse, igjen at afgaae herfra; men da han kom ned til Cordovan, hvor der ved Udløbet ligger en Fregat, kiendte man ingen Friehed for noget Skib at gaae ud, og Capitain Giertsen maatte altsaa seile tilbage hid igien, følgelig kom mine Breve er bort. - Vi ere alle friske og vel, men leve et tungt Liv, da vi ikke vide, naar vi skal komme herfra. Alle Skibe, som vare ladede, have nu begyndt at losse deres Ladninger ud igien; her er ingen Handel, og ingen Ting maae udføres, Gud veed hvad Enden vil blive ; alle Ting ere dyre, og Broder ikke at faae for Penge. - Vi have skrevet til Paris om Løsladelse for de baglastede Skibe, men intet Svar faaet ; 6 Capitainer reiste til Rochelle, 15 Mile herfra, hvor Convents-Commissarierne opholde sig, og fik af dem Løfte, om de baglastede Skibes Friegivelse, men dette Løfteblev inden Virkning, thi vi ligge her endnu alle. I Gaar reiste Consulen og 3 Capitainer til Rochelle igien, hielper der ikke, reyse de til Paris ; Gud give et godt Udsald. Herer mere end 300 Kiøbmand arresterede, og hver Nat gribet, endnu flere ; hver Dag er der Nyeheder i Mængde, og man kan neppe gaae to Huse forbie, uden at finde en Folkesamling som paa en liden Børs &c.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Helsingøer, den 22de November. Fra den 15de hujus til i Dag ere 127 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Kiøbenhavn, den 22de November. I Dag gik Capit. P. H. Schulz til St. Croix med Cargalson og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Ved Tal=Lotteriets 514 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 73. 43. 69, 2, 28.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Tirsdag Morgen, den 26de November, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Pratiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Avnrisk NTS. at Hr. Major Johann Wilhelm von der Osten, kaldet Sakken, efter en langvarig og smertelig Gichtsygdom, den 19de November om Aftenen Kl. 7, udi sit Alders 65de Aar ved Døden er afgaaen, kan jeg, som den Afdødes Ven og Vert, ikke undlade herved at bekiendtgiøre. Nyborg, den 20de Nov. 1793. J. Rnudsen.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Den 11te November hensov med en stille Hengivenhed til Guds Villie vores 32de Aars gamle Moder, Birgitte Kirstine Boye, fød Loft, paa Palmenlund ved Horsens, hvilket Dødsfald jeg herved paa mine Brødres og egne Segne har den Ære at melde for vores Slægt og Venner, frabedende os al skriftlig Condolence. Ludvig Holberg, Paa mine Brødres og egne Vegne. At det har behaget Gud, efter en langvarig Sygdom den 9de November sidst ved Døden at bortkalde vores kiøre Moder, Mette Marie Buchtrup, født Grønseldt, der og Byen i hendes Alder 63de Aar, det bliver herved efter nu brugelig Maade bekiendtgjort for Familie og Venner, fra bedende al skrivtlig Condolence. Aarhuus, den 12te No. vember 1793. Paa egne og Sødskendes Vegne, Hans Buchtrup.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
Til Paarørendes og Venners Efterretning bekiendtgjøres at det behagede Forsynet at henkalde min elskede Broder, Peder Udrich Tof gaard den 10de November efter nogle Dages Sygdom, frabedende mig al Condolence. A. Toftgaard, Birkedommer.
Berlingske Tidende, 1793-11-22
le det har behaget Gud, ved Døden at bortkalde Kiøbmand Johan Joseph Wentzel her i Aarhuus den 6te Novbr. sidst, det bliver efter nu brugelig Maade herved bekiendtgjort, for hans Familie og Venner af Undertegnede, som beskikkes Formynder for hans efterladte umyndige Børn. Aarhuus, den 12te November 1793. Peder Willadsen.