Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-15
No. 12 af Jtzehoer Stændertidende indeholder en Meddelelse om Stændernes 15de Møde, den 13de November. Først berettede Præsidiet over de indløbne Sager. Blandt disse vare tretten Petitioner fra forskiellige Næringsdrivende i Staden Rendsborg, hvilke tildeels angik enkelte Laugs Forhold til hinanden, tildeels Landhaandværkernes og Militairhaandsværkernes Forhold til Laugen; dernæst en Petition fra Staden Rendsborgs deputerede Borgere, om en snarlig Udfærdigelse af en almindelig Næringsforordning, hvilken understøttede de nævnte Petitioner fremførte Ankepunkter, endelig en Petition fra de mosaiske Troesbekiendere i Rendsborg, om at stilles lige med de øvrige Statsborgere. Den Diskussion, der opstod ved en Tilforordnets Yttring: hvorledes man skulde gaae til Værk med alle disse Petitioner, blev i Anledning af en bemærkning af den Kongelige Kommissarius, udsat. Fremdeles vare fem ligelydende Petitioner indløbne fra forskiellige Dele af det fjortende Valgdistrikt for de mindre Landbesiddere om Afskaffelsen af Beregningen efter Rigsbankpenge. Fra det samme Valgdistrikt, vare ligeledes indløbne, fem ligelydende Petitioner om Jndførelsen af almindelig Næringsfriehed, og tre ligelydende Petitioner om Oprettelsen, af et forbedret Landkataster ved Jordernes Udmaaling og Bonitering; videre en Petition fra Oldermændene for Elmshørner Skoemageramt, angaaende Skoemagervarernes Tilførsel i Hamborg og Tolden paa raae og garvede Huder, og endelig en Petition fra Væverne i Flækken Uctersen, om Jndskrænkning af Linnedvæveriet i Landdistrikterne. Alle disse Petitioner skulde, efterat være udlagte, behandles overeensstemmende med den tilkommende Beslutnings tagelse. Til Dagsordenen stod den formelige Be raadslagning over Propositionen om Kieler Skolelærer-Seminariets Gienoprettelse. Efter en Discussion, hvori dog lidet afvigende Meninger hørtes, skreed Forsamlingen, paa Præsidentens Andragende og efter at den Kongelige Kommissarius med de ham tilforordnede Embedsmænd havde bortfjernet sig, til Afstemning. Paa det først opstillede Spørgsmaal: Om i Overeensstemmelse med Propositionen Hs. Majestæt Kongen skulde ansøges om, at Kieler Skolelærer-Seminariet, skulde snarest mueligt træde i Virksomhed og det i Staden Kiel, besluttede Forsamlingens Fleertal benægtende. Men med stor Majoritet blev Amendemendet, saaledes lydende: At Bønnen maatte indskrænkes til Seminariets Gienoprettelse i Holsteen, antaget. De om Pløen og Segeberg stillede Amendements, bleve saaledes betragtede som bortfaldne, hvorefter det af Præsidiet opkastede Spørgsmaal: Om de Skolelærere, der havde dannet sig selv, skulde aabnes Adgang til de mindre Skolelærer-Embeder, bejaedes, ligesom ogsaa Forsamlingen bestemte sig for Oprettelsen af et særegent Examinations-Kollegium for de Skolelærere, der melde sig til saadanne Embeder. Ved det derpaa fremsatte tredie Spørgsmaal: Om Examen af saadanne Ansøgende om Skolelærerembeder, hvilke vare Autodidakter, efter Kommitteens Forslag skulde overdragesen specielt Examinations-Kollegium i Kiel eller Seminardirektionen, bestemte Forsamlingen sig for det sidste. De øvrige Amendements bleve deels anseete som afgjorte ved de paafulgte Afstemninger, deels forkastede med overveiende Fleertal. Paa Præsidentens Forslag blev derpaa Udarbeidelsen af Betænkningen til Hs. Majestæt Kongen overdraget Kommitteen. Derefter foredrog den Kgl. Kommissarius Motiverne for Udkastet til en Forordning om Søe-Jndrulleringsvæsenet, og ret Patent overgen Extra-Sessions Holdelse til en bedre Indretning af Søe-Jndrulleringsvæsenet i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. For at prøve og give Skiønherover, valgte Forsamlingen de Herrer, Scharmer, Advocat Kirchhoff og Geheime-Konferentsraad Greve v. Schimmelmann. Efterat Forsamlingen endnu havde erklæret Valget af en Kommittee for det forelagte Lovudkast angaaende Handels og Skibsfarten paa Island for unødvendig, blev Mødet, med Bestemmelse af Dagsordenen, sluttet