JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Nu endte Hs. Majestæt sin mærkværdige Tale med at henvise Lovgivningen til sine Ministre og Statsraader, der skulde give Oplysninger angaaende nye Lovforslage, Finanzerne &c. "Jeg forlanger ingen nye Offte af mit Folk, sagde Keiseren, omendskjønt Omstændighederne have tvunget mig til at fordoble min Krigsmagt. Derpaa begav Hs. Maj. sig igjennem en utallig Mængde, der fylde Luften med Glædeskrig, tilbage til Tuillerierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Blandede Efterretninger. Tydskland. Bayreuth er nu ved Leverancer, Jndqvarteeringer a. saa udpinet, at det maae gribe til at sælge Landets Skove for at tilveiebringe 1 Million Franks, som det skal levere. Gielden er alt 4 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Den 3 d. M. vilde Keiser Franz reise til Presburg, til en Art Landdag eller stor Konferenz. Fra Ungerne ere 40 Vogne med Sølv og Guld transporterede bort til Afdrag paa Krigskontributionerne. - Den Østerrigske Armee rekruteres. Jnfanterie-Regimenterne have i Krigen havt størst Afgang, og Artilleriet har og ved Esling og Wagram lidt meget. Artilleristerne kalde denne sidste Krig Kanonkrigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Preussen. J Kønigsberg har Kongen og en Deel af den Kgl. Familie beæret det første Studenterbal med deres Nærværelse. Hs. Majestæt vil den 23 Decbr. indtræffe i Berlin, hvor Prinds Henrik den 8de ankom Engelland. Her gaaer det ugrundede Rygte, at den forrige Konge i Sverrig er død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Frankerig. En Deputation af vor Frue Kirkes Kapitel ansøgte Kardinal Fesch om, at Hans Eminenze selv paa Kronningsfesten vilde istemme Te Deum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Jnstitutets Klasse for Historien og den gamle Literatur har udnævnt de berømte Göttingske Pofessorer Heeren og Meiners til korresponderende Medlemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Kongen af Spanien ventes med det første til Paris. Man troer at Fyrsten af Pontecorvo bliver udnævnt til Genaral-Gouvernør i de Jllyriske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
En fornem Dame i Paris, som stod for en Kamin, antændte sin Gazes Robe. Hun reddedes af en tililende Kammerfrue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Jfølge et Keiserligt Dekret af 28 f. M. ere de tiaarige store Belønninger for udmærkede Værker i Historien, Heltedigtet, Tragedien a. udvidede indtil 35. Den første Priis Uddeeling er bestemt til 9 November (den bekjendte 18de Brumaire) 1810; den anden til samme Dag 1819, og derpaa fremdeles hvert tiende Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer den 8 Decbr. Ved Stormen i Forgaars Aftes dreve en Seilsluppe og en Nordbaad ud af Havnen og satte paa Grund udenfor samme ved Bolværket. Den første Sloges itu, den anden blev taget af Grund i Dag, bragt ind i Havnen og udbedret. I Gaar Morges sagtnedes Veiret og 2 Danske Koureer=Lieutenanter Waren dorph og Ryssel gik til Sverrig. Derfra hidkom KancelliePræsident, Storkors af Dannebroge Kammerherre Kaas med 2 Betientere, Vogn og Paksager, Agent J. Nielsen, Proprietair Dybwad, Møller Brun, Kjøbmand Møller og Svensk Lieutenant Usedom. - Den 11 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
J Gaar og Forgaars var det saadan Storm og Søegang, at ingen Overfart var muelig. En tydsk Galease, som laae paa Rehden og en Norsk Jagt nær Havnen syntes i Fare, men frelstes med gode Ankertouge. - Reisende har underrettet os om, at Hs. Durchlauchtighed Prinds Christian August til Schlesvig=Holsteen=Sønderborg, udkaaren Tronfølger i Sverrig, er bleven prydet med den Kongelige Svenske Serafiner=Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Korsøer den 9 Decbr. 1 Rangskib og 1 Fregat afseilede i Dag Syd efter. Der er nu kuns de 2 sædvanlige Rangsskibe tilbage i Beltet. - J Formiddags passerede en fjendtlig Kutter i Beltet Syd fra Nord efter. - De 2 Rangskibe ligge i deres forrige Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Aalborg den 4 Decbr. Et tremastet Fregatskib med 6 svære Kanoner og fuld ladet med svært Tømmer, er i forrige Uge løben ind for fulde Seil og uden Folk paa Grunden i Nærheden af Hals, og er i god Behold gjort flot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
General=Postdirektionen har nu bekjendtgjort en Fortegnelse paa de Betalinger, som efter den forandrede Cours qvartaliter maae erlægges i de to første Fjerdingaar af 1810 for fremmede Aviser og Tidsskrivter. Efter samme koster Monitøren ved Postkomtoirerne i Danmark udenfor Kbhvn. 17 Rd. 24 Ls. Hamborg Korrespondent 1 Rd. 47 Ls., Altonaer Merkur 1 Rd. 31 Ls. Politisches Journal 1 Rd. 418 s. Archenholz Minerva 4 No. 29 Ls. Nordische Micellen, 2 Rd. 36 Ls. Jenaische og Leipziger Litteratur=Feitung, hver 4 Rd. 42 Ls. &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Hr. Prof. Nyerup har under Titel af Efterretninger om Regentsen udgivet en Haandbog for Regentsianerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Ved Mad. Rosings forhen anmeldte Benefice d. 23 Decbr. fremtaler Kunstnerinden til Slutning en Epilog af den for en 14 Dages Tid siden til Fædrelandet hiemkomme Hr. Phlenslæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Kapitain af Søe-Etaten, Ridder C. W. Jessen, har offentlig bevidnet dem af sine Medborgere, som goddædigen have deeltaget i de indsamlede Summer af 2570 Rd. 3 Rd. Species. 3 1/2 Str. til Understøttelse for det endnu krigsfangne Mandskab af forrige Orlogskib Prinds Christians Besætning, sin inderligste Taksigelse, og derhos anmeldt, at Hs. Maj. Kongen har værdiget disse patriotiske Gaver Sit allernaadigste Velbehag og givet allerhøieste befaling til, at forbemeldte Summer tilligemed de, som til samme Øiemed fremdeles maatte indkomme, skal tildeles hans brave krigsfangne Vaabenbrødre paa en Maade, som vil gjøre denne Understøttelse dobbelt gavnlig og kjerkommen for dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Hamborg den 12 Decbr. - Vexel 2 M. 405.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Ved Tallotteriets 341de Trækning i Altona udkom: No. 4, 15, 81, 48, 80.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Næste Onsdag den 20 d. M. ordinerer Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen Kandidaterne Bergmann og Lund til Lære-Embedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Avertissements. J Anledning af Veyens Beskaffenhed imellem dette og Odense, lod jeg indføre et Avertissement i Hr. Hempels Avis No. 186, hvori jeg blot advarer fremmede Reisende, at tage dem vare for at vælte og komme til Skade paa en vis Strækning, nemlig, som før er meldt, fra Nørrebroebye igjennem Sønderbroebye, Tørringe og indtil Vesterhæsinge. Jeg skreve tillige, at Opsynsmanden paa den Første Strækning var Birkedommer Riber paa Grevskabet Muckadell; men nu for nærværende Tid er han Forpagter paa Søeboe. Hvad jeg i den Henseende har meldt, er i sig selv sandfærdigt, hvilket jeg, naar forlanges, vil bevise ved Attester, deels af Reisende og deels af Sognenes Beboere, svar kjender og veed, at mit Foregivende i Avisen er rigtigt Jeg seer nu af Avisen Nr. 191, at den ommeldte Riber vil gjøre til Jntet hvad jeg har skrevet, og henskyder sig under Hr. Oberstlieutenant v. Heides Ordre i Henseende til Veyen. Han siger saaledes: 1) at Veyen paa Grevskabet Muskadells Distrikt er som den pleier at være paa denne Aarsens Tib, hvilket er usandfærdigt, thi der har i mange Aar været en gammel haard Vov; men nu haver denne Riber ordineret at tage de tvende Jordvolde, som stod paa begge Sidet af Veyen, og lade indkaste i Hjulsporet hvorved Veyen blev fordærved og ufremkommelig deels ved Dagen og mere ved Nattetider. Da Veyen nu blev blød af det vaade Veirligt, af Aarsag den var fyldt med Jord, lod han atter hente Grenebrænde fra Skoven, for at fylde i Hjulsporet; saa Enhver vel kan tænke, hvorledes den er at fare paa ved Nattetid, da man staaer, Fare for deels at vælte, og deels at faae Benene brækkede paa sine Heste. 2, At Ordre til slig en Vey Jstandsættelse skulde være givet af Hr. Oberstlieutenant v. Heide faaer Riber mig ikke til at troe, da jeg veed, at denne retskafne Mand har taget bemeldte Vey i Øiesyn, førend han igjennem Hr. Kammerherre og Amtmand de Schumacher, og siden formodentlig videre til Riber, lod gaae Ordre til at istandsætte Veyen med Gruus og Steen; men at han har befalet ham at fylde den med Jord og Træe, faaer han ingen Fornuftig til at troe. Den hele høitravende Bekjendtgjørelse leder eller til den underlige Opdagelse: at Riber er intet Menneske; thi for det første maae der ikke føres Klage over hans Handlinger, og man veed dog at intet Adams Barn er feilfrit, og for det andet erklærer han det undersin Værdighed at give mig Svar det han dog vel kunde, hvis han antog mig for sin Medskabning. Han maae altsaa vel være en Engel, der anseer mig for en ussel Orm, han med et Pust kan dræbe. Men kunde han end dette, har jeg dog ladet mig sige, at ei engang de største Engle ere almægtige nok til at tilintetgjøre Sandheden, Da jeg altsaa kan bevise, hvad jeg har skrevet baade før og nu skal jeg med Fornøielse møde ham for hvilket menneskelige Forum han nedlader sig til at citere mig, NB naar har ei, som ved sin Jndkaldelse til Faaborg Forligelseskommission sidstafvigte Løverdag, hvor Riber blev borte, lader ma løbe med Liimstangen. Faaborg den 11 Decbr. 1809. Friderik Hansen, Postbefordret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Da jeg, formedelst Forflyttelse til andet Embede, om nogen Tid forlader Langeland, saa anmodes Enhver, som med mig maatte have noget at afgiøre, af hvad Navn nævnes kan, at ville behageligen hos mig see samme berigtiget forinden Udgangen af Januarii Maaned 1810, saasom jeg efter den Tids Forløb ikke kan indlade mig paa noget videre. Rudkjøbing den 113 Decbr. 1809. Westengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
En Palentine af bruunt Pelsværk, foret med mørkeblaa Taft, 2 1/2 Alen lang, er bortkommen enten paa Komedien eller ved Udgangen Aftenen den 13 dennes. Finderen heraf loves en Douceur naar han melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Med høie Øvrigheds Tilladelse vil Komponist J. C. Deth. mar, fra Cleve, førstkommende Søndag den 17 December opføre. en høitidelig Orgel=Koncert i Odense St. Knuds Kirke, med behørig Oplysning. Begyndelsen skeer Kl. 5 Aften. Entreen koster 3 Mk. for hver Person. Børn betale kuns det Halve. Det Videre erfares af de udkomne Plakater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Hvor en 2 a 3 Pladser er at bekomme i en Loge, gives Anviisning fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Alle Sorter gode Forme- og Spede Lys samt A. B. godt Hvedemeel er tilkjøbs for billig Priis hos Birkerod i Korsgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Mandagen den 18 Decbr. om Formiddagen Kl. 11, bliver efter Vedkommendes Forlangende foretaget i Provstegaarder. offentlig Auction over 3de Udsætter=Heste fra det Fyenske Realment lette Dragoner; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 15 Decbr. 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Gode grønne Koge-Erter, tønder eller skieppeviis ere at faae i Allerup Præstegaard; Prisen er 10 Rdlr pr. Tønde. Af de finere Kartofler er ogsaa sammesteds at faae; Prisen er 16 Mk. pr. Tønde. Begge Dele kan ogsaa ved Leilighed bringes til Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Nylig er hjemkommet: meget gode brede Fyrbord af 1 1/2 Tommes Tykkelse og er 14 12 og 10 Fod, saa og fiint smækkert Norsk Jern, item firkantet beste Sort store Svenske Jernplader, stridt Salt, Kaffebønner og Middel=Puddersukker, Alt til billigste Priser, som handles med hos Kjøbmand Joh. Bangiboendes paa Overgade i Odense under No. 25. Da der hiesige Bürger und Kaufmann Johannes Namanny sich insolvent erklart und daher concursus credito rum erkannt worden: forwerden alle und jede, velche an lhifirgend einige nicht protocollirte Forderungen zu machen haben, ihm etwas schuldig sind oder Plandgiter von ihm in Handen haben, bei den gesezlichen Strafen der Praclusion, doppelter Zahlung, ewigen Stillschweigens und Verlusts des Prandrechts hiemit angewiesen und geladen, sich die Einheimischen innerhalb slund die Auswartigen mit Bestellung eines Procuratore innerhalb 12 Wochen von dem Tage der lettern Bekanntmachung dieses, in dem hiesigen Stadtsecretariat zu melden, die desfalsigen Documente mit Zurücklassung beglaubter Abschriften zu produciren und fernern Verfugung zu gewartigen Sønderburg den 17 Novbr. 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Burgermeister und Rath. hieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
J Nyborg faaes til Leie fra næste Maidag af : Boepæl til 1 a 4 Familier, en nye grundmuret Bygning, med Kjøkken, Gaard- og Huusplads til Brænde, og Hauge derved, beliggende i en reel meget moersom Gade. Lysthavende ville derom handle med Apotheker Rieffestahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Hvor en god Høisteensk Vogn, forsynet med 2 Stole, tjenlig for en Vognmand, kan bekommes anviser Adressecomtoiret. Gode dobbelte Blomster=Svibler, saavelsom nyt KanarieFrøe, er nu igjen at bekomme paa Nørregade No. 389 hos J. J. sal. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Et ungt Fruentimmer søger om en Kondition. Hun kan alle fruentimmerlige Forretninger, og har endog Sprogkundskab. Hun kan tiltræde den strax. Adressecomtoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Skipper Niels Jørgensen afgik fra Kjøbenhavn i Onsdags den 29 Novbr. Ved sin Hjemkomsthertil skal har strax indtage Ladning, og afgaae til Kjøbenhavn igjen. De som ønske Fragtgods med ham, ville uden Ophold tilkjendegive samme for Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
To fremmede Gjæs, hvidbrogede men i øvrigt uden Mærke som for nogen Tid siden ere indkomne i min Gaard, kunne af deres beviisligge Eier afhentes imod dette Avertissements Bekostning og videre Udgivters Erstatning. Peder Larsen, i Hjallese ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
En rødhjelmet 2 Aars Qvie, stivet paa det venstre Øre, er optaget i mine Løkker, og oplyses herved til Efterretning for dens retmæssige Eier, som vilde lade samme jo før jo heller afhente hos Christian Hansen, Gaardmand i Ørritzlef i Ottrup Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
Den 13 November er uden Tilladelse bortgaaet fra Kantonnementet i Faaborg Tambour Lars Hansen Kjøng høirup af Hans Majestæt Kongens Regiments 3die Bataillons 1ste Kompagnie. Ved Undvigelsen var han klædt i en graae Trøie, blaae Trauser og Skoe samt graae Klædes Monderingshue paa Hovedet. Han er maadelig af Størrelse, har sort Haar, og er fyldig af Ansigt. Enhver, som maatte antræffe benævnte Lars Hansen Kjønghøirup, anmodes tjenstligst om, at lade ham anholde og indbringe enten til Faaborg eller til Odense, da ikke allene alle havde Omkostninger herved men tillige de reglementerede Opbringerpenge vil vorde godt gjorte. M. Bülow, Bataillons-Kommandeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Krigs-Efterretninger. J Spanien har Kona Joseph atter i mindre end 3 Timer ved Ocanna vundet en afgjørende Seier over Jnsurgenterne, som formodes her at have vovet det sidste Forsøg paa at trænge frem til Madrid, og i denne Hovedstad installere den hidtil under Navn af Seviller-Juntaer, noksom bekjendte Regjering. J det mindste skulle de fornemste af disse Regjeringsherrer have befundet sig ved Arriergarden, og slet ikke lagt Dølgsmaal paa at de agtede at tage deres Residents i Madrid. J Følge Beretningerne var den Spanske Armee virkelig den Franske meget overlegen, og talte 55,000 Mand, hvoriblant 7000 Kavallerister. Ogsaa roses den i Hertugen af Dalmatiens (Soults) Beretning for at have gjort god Modstand. Desuagtet svarede Udfaldet ikke til Forventningen. Det 4de og 5te Franske Armeekorps under Hertugen af Treviso (Mortier, tilligemed en Dragoner-Division, noget let Kavallerie, den Kongelige Garde og 2 Batailloner Spanske Tropper brød, den 19de f. M. op fra Aranjuez. Hs. Majestæt var selv tilstæde. Kl. 9 stødte man paa Fjendens Forposter, Kl. 11 begyndte Slaget og Kl. 2 var Seieren afgjort, Hele Jnsurgenternes Artillerie og Bagage faldt i de Franskes Hænder. Vi tælle alt, skriver Hertugen af Dalmatien, 50 erobrede Kanoner, 15 Faner og en Mængde Fanger, iblant hvilke 3 Generaler og 700 andre Officerer befinde sig. Valpladsen er besaaet med Døde og med 40,000 Flinter &c. Have Engellænderne endnu en Spansk Armee at opofre saa stille de den; den hele Keiserlige Armee i Spanien er disponibel. Hertugen af Treviso, som tilligemed General Leval er saaret, har særdeles udmærket sig. Hertuger, af Bellune (Victor) var gaaen over Tajo ved Villamauriqve, men kunde ikke komme til at tage nogen Deel i Fægtningen. Vort Tab er forholdsmæssigt ubetydeligt. Jeg troer neppe det beløber sig i Alt til 400 Mand. Der er da saaledes Udsigt til, at ogsaa Spanien snart vil blive bragt til Rolighed. Den franske Reserve=Armee, som er bestemt til Egnen om Vittoria, hvor Hovedqvarteren bliver, skulde til den 2den d. M. være passeret Bayonne, og kan følgelig allerede være i Spanien, hvor det neppe heller vil vare længe, inden Keiser Napoleon selv vil sætte sig i Spidsen for sine seiervante Hære, saasom en Deel af Hs. Majestæts Kjøkken alt er underveis fra Bayonne til Spanien. Jmidlertid spare Engellænderne Jntet uden deres eget kostbare Blod, for at holde Oprørslen vedlige De stode ganske roelige ved Badajoz, medens Spanierne bleve slagne; derimod have de foruden de uhyre Forraad af Vaaben, Krudt, Munderingssorter a., som alt er sendt til Spanien, endnu den 2den f. M. sendt en Transport til Cadix af 10,000 Musketter, 100,000 Flintestene &c. &c. hvilket Alt torde blive de Franske et kjærkomment Bytte. Jmidlertid har Seviller-Juntaen, efter Lord Wellesleyls Forestillinger, oprettet et udøvende Konseil af 7 Med. lemmer, iblant hvilke Marqvis Romana. Venegas er bleven Kommander i Cadix, og Castannos bestemt til at være Krigsminister. Don Louis de Onis den er sendt som Juntaens Gesandt til Nordamerika, fik af Præstdenten, Hr. Madison den Beskeed, at han, ligesaalidt som den nylig ankomne Konsul, kunde modtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Natten mellem den 21de og 22de f. M. var for Triest en Skrækkens Nat. Man havde der nogle Dage i Forveien høitideligholdt Fredsfesten, og efter Magistratens Opfordring stræbt at udtrykke sin Glæde over den Lykke at lev under Napoleons giorrige Herredømme, paa en saa værdig Maade, at Keiseren ogsaa engang skulde kalde Tries sin gode Stad Triest. Men ovennævnte Aften Kl. 8. begyndte Engellænderne fra deres Skibe at kaste de velbekjendte Brandraketter mod Staden, hvorved dog ingen betydelig Skade anrettedes. Dog ere Triesterne almindelig bange for, at Engellænderne i de nuværende lange Nætter skulle gjentage dette Forsøg. Staden har saa desuden lidt nok ved Krigen, er uden Handel, uden Arbeide og uden Brød, og seer en kummerlig Vinter imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
J f. M. vilde man i Neapel vide, at Engellænderne med Overmagt have angrebet og besat de Joniske Øer Cephalonia og Jthaca, men at Corfu endnu tappert forsvarede sig. Derimod høres slet Jntet om ØenWalcherens Rømning af Engellænderne. Hverken de Franske eller Hollænderne synes endnu at have angrebet samme. Begges Høistkommanderende befinde sig paa SydBeveland. Kanonaden, man vilde have hørt i Antverpen var vel ikke andet end Salutering fra de Engelske Skibe for en af deres Admiraler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Tyrol var endnu i forrige Maaneds Slutning ikke ganske beroliget. Ved Bozen kom det den 4 Novbr. til en skarp Fægtning, i hvilken det endog tilsidst manglede de Jtalienske Tropper paa Patroner. Alligevel blev denne Stad forsvaret af General Peyri. Meran er afbrændt, og i Følge et Rygte, der dog meget trænger til Bekræftelse, er Sandværten Hofer tilligemed sin Svoger fangen, hans Huus afbrændt og Passeyr udplyndret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Til den Fest, som Staden Paris den 5te d. M. i Anledning af Kronningen gav Hs. Majestæt Keiseren paa Raadhuset, vare 3600 Embedsmænd, Konstnere og Handlende indbudne. Kl. 5 om Aftenen samledes herværende fremmede Souverainer i et dertil bestemt Værelse. Kl. 5 1/2 forkyndte gjentagne Fryderaab Deres Keiserlige Majestæters Ankomst. Keiseren satte sig paa sin Trone, og Seine Departementets Præfekt, Grev Frochot, tolkede Hovedstadens Fryd og Hengivenhed. Hs. Majestæt behagede at svare i meget naadige Udtrykke, og begav sig tilligemed Keiserinden og alle tilstæde. værende Konger og Dronninger til Taffels, hvorved det var tilladt de dertil indbudne Personer, at gaae omkring Taffelet. Derpaa hørte Hs. Majestæt en Koncert, i hvilken Synge stemmerne udførtes af Konservatoriets Elever. Nu blev Ballet aabnet, og Hs. Majestæt gik igennem de forskjellige Sale, og underholdt sig med Damerne. Henimod 11 toge Dr. MM. hjem. Om Midnat serveredes en Soupefor flere end 3000 Mennesker. Hs. Majestæt har ved denne Leilighed udnævnt adskillige Borgere og civile Embedsmænd, til Medlemmer af Æreslegionen. Ogsaa har han blant de ham foreslagne Kandidater atter udvalgt Grev Fontanes til det lopgivende Korps's Præsident.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Holland. De Udtryk om dette Rige, som Keiser Napoleon i sin Tale til Lovgivningen betjente sig af, have her opvakstor Sensation. Endnu - skrives herfra - er vor Skjebne ikke bekjendt. Rygtet siger, at vi skulle afstaae de til Maa- og Rhin stødende Departementer. Jmidlertid falde vore Fonds, og Statsraadet har hyppige Konferentzer med Minister=Konseilet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-18
Sverrig. Kongens Skrivelse til Rigstænderne, hvorved Rigsdagen indtil videre opsættes, indeholder tillige Mishagsyttringer over Beslutningens lange Forhaling, og Formaninger til at fremme Forretningerne og saasnart som mueligt indkomme med deres Svar paa de Kgl. Forslag; men (hedder det fremdeles i Skrivelsen) i det uformodede Tilfælde, at Rigstænderne ikke møde Hs. Majestæts her yttrede rene Hensigter, og da Hs. Majestæt maatte antage, at det ikke vilde lede til det ønskede Maal, men blot til unyttige Bekostninger for hans troe Undersaatter, dersom Kongen lod de nu forsamlede Stænder vedblive paa denne Maade, saa overlader Hs. Maj. det til Stænderne selv, at beregne og overveie Følgerne deraf &c. Til Slutningen hedder det: Hs. Majestæt vil omhyggeligen vaage over den Konstitution under hvilket han bestyrer det Kald, som det Svenske Folks Tillid har paalagt ham, og venter derimod at Rigstænderne ville visse den Lov, de have givet, samme Agtelse, samme Jver for det almindelige Vel, med hvilken Hs. Majestæt har ofret Staten, sine øvrige Dages Rolighed. - J en Skrivelse til Bondestandens Taler, dateret den 9 Novbr., yttrede Kongen sin Forundring over den paafaldende Maade, hvorpaa denne Stand har optaget det Kongelige Forslag, angaaende Konskriptionen, i det samme strax efter Oplæsningen og det temmelig tumultuarisk, har afslaaet det, uden, saaledes som Konstitutionen bestemmer at have tilbagesendt vedkommende Kommission samme. Til Slutningen hedder det: Vi have i intet Tilfælde søgt, at virke med vor Magt paa Rigsdagens Beslutninger, naar disse ellers paa en lovlig Maade ere blevne affattede, og vi lade Stænderne have samme Frihed, at besvare Spørgsmaalet angaaende National-Bevæbningen, som de i alle andre Anliggender have nydt paa denne Rigsdag mere end nogensinde. Men vi ere forpligtede til at forsvare de af Os antagne og af Rigstænderne med Eed bekræftede Grundsætningers Hellighed, at beskytte Stænderne selv i Udøvelsen af en paa lovlig Orden grundet Magt, og de enkelte Rigsdagsmænds Frihed, til at overveie de forekommende Spørgsmaale i Rolighed o. s. v.