Københavns Adresseavis, 1777-06-18
P. M. Formedelst Forandring af Boepæl, agter Eieren, at bortsælge den ham udi Aarhuus Stift, Calløe. Amt beliggende og tilhørende store, smukke og anseelige Hovedgaard Meilgaard kaldet, med underliggende Gods og øvrige Herligheder, der er af efterfølgende Beskaffenhed: 1) Forbemelte Meilgaard staaer for Hartkorn Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 51 Tdr. 3 Skpr. 2 Frk. 2 Alb., og Skovskyld 11 Tdr. 2 Frk. 1 Alb., under Gaardens Aufling bruges, og desuden nogle fra ældgammel Tid afbrudte Bøndergaards Jorder, som ligger inde paa Hovmarken og er god Jord, Hartkorn Ager og Eng 17 Tdr. 7 Skpr. og 1 Alb., tvende Konge=Korn= og Qvæg=Tiender, som er kjøbt Eiendom, Hartkorn 35 Tdr. 3 Skpr. Trende Kirker med deres Korn og Qvæg=Tiender, samt jus Patronatus & Vocandi, Hartkorn 46 Tdr. 3 Skpr. 2 Frk., Bøndergods Hartkorn med ovenstaaende 17 Tdr. 7 Skpr. og 1 Alb. iberegnet, er efter Landmaalingens Matricul Ager og Eng 377 Tdr. 4 Skpr. 3 Frk. 2 Alb. og Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr. Jordebogens Jndtægt er aarlig Rug 89 Tdr. 4 Skpr. og Penge 656 Rdlr. 3 Mk. 2 s. Og Hovedgaarden der ligger saa godt som trindtomkringgivet med sine Jorder, en delig Boepæl af Grundmuur, 3de Fløye og et Halvtag, gibsede Værelser, og Gange rundt omkring fra det ene Hiørne til det andet uden for Værelserne, som ikke er ringeste fugtige, endskiøndt Borgergaarden er rundt omringet med Vand, saa og Haver, Enge, Pløyeland, Skov og en smuk og suffisant stor Ladegaard, sy metrisk anlagt for Borgergaarden og alt i en overmaade god Stand vedligeholdt; og Graverne der er omkring Borgegaarden var for nogle Aar siden ryddede, og derefter aarlig renoveret, hvilke ganske indhegner Borgergaarden, saaledes, at naar der over blev gjortsen liden Vindelbroe, kunde ingen enten Folk eller Kreature passere ind eller ud, naar samme var optrukken. 2) Er den en stor og importable Sædegaard, hvor der kan holdes et Hollænderie af 160 Stkr. Køer, foruden 140 Stkr. andre Kreature, af Bæster, Stude og ungt Qvæg, hvor imellem findes et anseeligt Stutterie, som Sommeren igiennem græsses i Skoven, der er indhegnet tilligemed ungt Qvæg og Stude, og altsaa uden Vogtere, gaaer løse, følgelig ikke til Hinder for Hollænderiet, der bestandig græsses paa Agerlandet. 3) Enge af god Bionte, hvor der avles aarlig næsten 800 Læs Høe, og Gaardens Korn Udsæd, af alle Slags er over 200 Tdr., og der iblant er afvigte Efteraar faaet Rug 120 Tdr., men Resten Byg og Havre, samt ganske lidet Boghvede. 4) Pløyeland og Engene, kan endnu ved Rydning, saa anseelig udvides og forbedres, at Gaardens Eiere deraf kan udbringe en utroelig stor Fordeel, til Indtægternes Forbedring, som øyensynlig kan forevises. 5) Til Gaarden er nogle og Fyrgetive Bønder, til at giøre Hovning, som alle giør heel Gaards Hov ning, og ligger næsten rundt om Gaarden. 6) Videre til Gaarden er og 2de Vand=Møller, og ved den ene der ligger ved Stranden kan indrettes en kostbar Grubbe=Mølle, hvilken aldrig kan feyle Vand, siden der er en utallig Mængde Kilde=Veld, som har sit Tilløb til det store Vand, der befordrer Møllens Drift. 7) Endnu er en 23 Stkr. Høvningsfrie Bønder, der alle skal kiøre Korn=Reyser, lige med Hov nings=Bønderne, og er beliggende i en meget god og frugtbærende Korn=Egn. 8) Gaardens store og svære Skove, som ligger ved Stranden, hvorudi befindes en overflødig stor Mængde Træer, af Eeg, Bøg, Elle, Birk og Ask, samt Hessel og andet Underskov, saaledes: at Eieren aarlig kan sælge og udtage anseelig af Skoven, og endda være nok til Efterkommerne bestandig, hvilket tydelig kan forevises. 9) En Eyendoms Torve=Mose er til Gaarden, af den Størrelse, at der findes ikkun faae, som overgaaer samme, da der snart ikke findes andre, end gode Tørv, saa dybt de skiærer, og hvorved der i Nærheden kunde anlægges et kostbar Teglværk, hvis fabriqverede Steen, med Fordeel, i Henseende til Udskibning, saa nær ved Stranden kunde afsættes. 10) Til Gaarden, findes et Kalkbrænderie, hvis Kalk er saa hvid som Gibs, og opbrækkes paa Godsets Eiendomme, samt en Kalkovn til at brænde samme udi, hvor der kan brændes imod 600 Tdr. aarlig, og er anlagt ved Ladestedet Trecaae=Mølle. 11) Under Gaardens Skove findes tvende gode Losse= og Lade=Steder, til beqvemmelig Ind= og Udskibning for Eierne, der er en liden halv Miil fra Meilgaard, da dens Skove paa den nordre Side findes indhegnet af Stranden, der indbringer, mange betydelige store Fordeele, saavel for Gaard som Gods og Gaarden er beliggende 6 Miile fra Aarhuus, 5 Miile fra Randers og 2 Miile fra Greenaae, i en smuk Egn. 12 Paa Godset som findes vel bebygt og sælges uden Restantz, hvor ikke en eneste Gaard eller Huus jo med gode Beboere er forsynet; derpaa er i Mængde af ve voxen ungt Mandskab, og det meere end til Godsets Fornødenhed udfordres. 13, J Ladegaarden findes beqvemme og smukke Forpagter Værelser, saaledes: at Forpagteren ikke kan have ringeste Connexion med Herskabet, men enhver sit eget for sig selv, om Eierne skulle blive til Sinds, at bortforpagte Gaardens Avling og Hollænderie. 14) Borge= og Ladegaarden findes asseureret i Kiøbstædernes Brand=Casse for Danmark, og Bøndergodset i en her i Amtet oprettet Brand=Casse. 15, Foruden de ved Gaarden, med Kunst og Flid anlagde deylige og smukke Lyst= og importable Frugt= og Kiøkken=Haver, er og anlagt en fordeelagtig Humle=Have af Engelsk Sort. 16) Indretningen til Hollænderiet og dets Brug, er efter sin Holsteensk, og alle Ting saa commode, at det ikke kan findes bedre, og prægtig Kildevand lige ved Dørren, hvilket og Hovedgaarden der uden er omkringivet med, og Vandningen til Kreaturerne ved Gaarden er indrettet saaledes: at det beste Kildevand løber i og af tvende store Truge Aaret igiennem; og altsaa i den haardeste Vinter ikke behøves at ises eller vedkes til Drikke for Kreaturerne. 17) Alle Gaardens Marker. og Enge findes ved Diige og Gierde for sig selv indlukket og indhegnet. 18) J de 6 Byer, hvorudi Hovnings=Bønderne ere boende, findes ingen Fælledskab; og Bønderne, ved Jord deeling, gjort lige i Hartkorn. 19) Om der til Gaarden, skulle komme en Eyere, som ville indrette samme til et Stamhuus, sees, at der kuns feiler nogle faa Tønder Hartkorn til sammes Completering, som mueligt kunde faaes til Kiøbs udi Egnen, hvor det Hovningsfrie Gods er beliggende. 20) Et kosteligt Fiskerie er udi Gaardens ferske Vand af Karper, Karusser, Gieder, Brasen, Aborrer, Aal og Skaller, og desuden i Stranden, som indhegner Skoven paa den nordre Side, fanges og siskes af Gaardens Huusmænd, Ørter, Torsk, Sild, Mackreel, Hvillinger, Hummer, Flynder, Rejer, Muslinger og andre gode Sorter Fisk, ja Vinteren igiennem haves Torsk, naar Stranden ikke med Iis tillægges saaledes, at Folk med Baade kan fra Landet komme i Søen. 21, Enemærks Jagt, som ingen andre maae komme paa, er halvanden Miiles Distance, hvor der findes bestandig en Mængde staaende Kron=Vildt, som ellers nu ikkuns faa Steder er at finde her i Landet, desuden er her en stor Deel Raadyr, Harer og Agerhøns, samt nogle faa Uhrhøns i den store Tørve=Mose, saa og i Overflødighed af andre gode Sorter Fugle=Vildt, som og en skiøn fælles Jagt. 22) Alle Gaardens tilhørende 3de Kirker ere holdte i en overmaade god Stand. - Forbemelte Meilgaard, med omskrevne Herligheder, agter Eieren, der er boende paa Gaarden, om antagelig Bud skeer, enten underhaanden at bortsælge (der i Fald saa arriverer, betimelig skal lade samme avertere) eller og ved offentlig Auction her paa Meilgaard, Tirsdagen den 5te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om fornøyelig Bud skeer, da at lade den Høystbydende til slaae, paa de Conditioner som baade skal være og blive en Kiøbere til Nytte og Fordeel, hvorefter Sælgeren i alle Dele, saavidt muelig, vil føie sig, hvad enten Kiøbet skeer underhaanden eller ved Auction, da der iblant andet følger med Gaarden, Hollænderiets Besætning og Redskab, samt alt der tilhørende Inventarium, tilligemed det derved indrettede skiønne Heste=Kiærne= og Mølle=Værk, og iblant den ved Gaardens Kiøb Hollænderie=Besætning en 70 Køer, der som Kalve har udstaaet den sidste her i Egnen grasserende Qvægsyge, og Resten er en Yngel og Tillæg af samme Sort Qvæg. Skulle nu nogen Liebhaber fra Kiøbenhavn have Lyst til, at tilforhandle sig slig en Herligheds Eiendom, kan de enten udi Junii eller Julii Maaneder, let finde Leylighed, til Søes at komme her til, med en Dragøes Skipper fra Nyehavn, af hvilke nogle Sommeren igiennem seyle enten her til Ladestedet Treaae=Mølle, eller næstliggende Fiellerup, og Ryegaards Strande, og er saadan en Seyllads, der desuden rettelig kan gives Navn af en Lyst=Reise, paa saa beqvemmelig en Aarsens Tid ved ganske ringe Bekostning, med føyelig Vind fuldendt paa een a to Dage. Meilgaard pr. Aarhuus, den 20de Mai 1777. Meubler og Effecter.