JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Den 30te Juli. Jgaar modtog Hs. Majestæt Kongen Tronsalen en Deputation fra Pairernes Kammer. Cantsieren forelæste, som Præsident for Kammeret, en Adresse af følgende Jndhold: Sire, Dires troe Undersaatter, Frankrigs Pairs, bringe Deres Majestæt deres allerunderdanigste Tak for den Meddeleise De har givet dem af Fremstillingen af Frankrigs nærværende Ti stand. De Rigdomme, som 25 Aars Ulykker ikke ganske have kunne udtømme, ere endnu tilstrækkelige til at sætte Frankrig ved Siden af de Stater, hvis Finantser have de bedste Hielpekilder. Napoleons Herredømme gik til Grunde. Synet af Deres langvarige, med Mod udstandne Lidelser, Sire, den høie Mening om Deres i Ensomheden tiltagne Jndsigter, den Ærefrygt, som Deres stedse udøvede Dyder indgiød, forvandlede Fienderne af en Regiering, som nu ikke meere var forhaanden, til Deres Majestæts Bundsforvandte. Under dette Navn, Sire, have de underhandlet med Dem, og vi saae Deres Majestæt, endnu omringet af Deres talrige Armeer at give Underhandlingerne en dobbelt Karakter af Maadehold og Fasthed. De er giengiven Nationen, Sire, saaledes som Nationen Dem. Hvo kan herefter tvivle og Fædrenelandets Held, Siden Deres Majestæt tog Regieringens Tømme har De viselig organiseret Magtens Ligevægt, og da De, raadspørgende Folkeslagenes Aand, Selskabets nærværende Tilstand, oplyste Mænds Ønsker, forbandt Dem med Deres Undersaatter ved en Forfatning, hvis Grundsætninger allerede vare paa Alles Tunge, i Alles Hjerter, trængte hele Nationen sig om dette hellige Document og svoer Dem Troskabseed. J denne Act ligger Deres og vor Kraft: den giengiver den offentlige Mand sin Energie, den virkeliggiør os den heldbringende Adskillelse af Magten, som tæmmer den ene ved den anden, hindrer Overileiser, overveier Forholdsreglerne og dømmer med modent Overlæg af Midlerne. Her ligger Spiren til alle de forbigangne Onder, heri Kilden til Fremtids Velfærd. Den hastige Udvikling af constitutionelle Grundsætninger ved nødvendige Love, Autoriteternes retmæssige Handlinger, befæstelse af Moral og Religion ville forene Alles Jnteresse, bringe alle Lidenskaber til at til, en satte den offentlige Tillid paa en urykkelig Grundvold Nationen, belære ved de vigtigste Tildragelser, vil sætte sig ind i Deres høie Ideer, og selv medvirke til egen Lyksalighed. De Revolutioner, den har lidt, have ikke forandret dens Karakteer. Et agerdyrkende, drivtigt, vindskibeligt Folk, et Folk, som af Nationen har erholdt en levende Følsomhed, et høit Mod og en levende Kjærlighed til Hæder, der foretrækker Død for Skjøndsel, et saadant Folk vil stedse eie andre Nationers Agtelse, stedse være Deres Majestæt værdigt.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
J de sidste Dage af en skrækkelig Kamp strede vore svækkede og adspredte Hære endnu med Heltemod for Ære og Fædreneland. Et Folk, Sire, der i Modgang har udviklet saamegen Storhed, vil ogsaa vide at giøre store Anstrængelser, bringe store Offe, forat sikkre de første Velgierninger, som vi skylde Deres Majestæt. Deres Hierte vilde ikke kræve dem, Kongemagten alene var ikke tilstrækkelige til at anordne dem; men Deres Undersaatter komme Dem af sig selv imøde; de ville indgyde deres Repræsentantere samme Følelse af Kjærlighed, Ærefrygt og Troskab, som besjæle dem selv. Deres Majestæt vil paatrykke Deres Raad Deres egen Karakteers Segl. Deres Ministre skulle være Folket ansvarlige for den Deel i Magten, som er bleven dem betroet; de skulle være Dem ansvarlige for deres Opførsels Overeensstemmelse med Deres faderlige Hensigter. Sire, Ministrene have i Fremstillingen af Rigets Tilstand sagt, at det ikke vil være mueligt at udrette det Gode, naar ikke Alt forener sig forat udføre Deres velgiørende Hensigter, Pairernet Kammer skal aldrig glemme at det bør give Exemplet til denne Forening. Præsidenten og Secretairerne: d'Ambray, Grev Pastoret, Hering af Leris, Grev Valence, Marschal Macdonald, Hertug af Tarent. Hs. Majestæt svarede: "Jeg modtager med Fornøielse Pairernes Adresse. Tillidsfuld har Jeg fremstiller Frankrigs vanskelige Forfatning; Jeg har fundet dets Hovedhielpemiddel i de Franskes fuldkomneste Enighed med Mig, og Jeg modtager med Glæde Pantet paa samme i de Forsikkringer, som Pairernes Kammer idag overbringer Mig. - Generallieutenant Rapp (forhen Commandant i Danzig) er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Med Cambaceres og Regnauld de St. Jean d'Angely skal Politiet have et meget paagent Øie. Man troer at Heffet vil vise dem i Landslygtighed.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Madrid, den 16de Juli. Vor officieste Tidende indeholder Følgende: Det skrækkelige Anslag, som slette Mennesker have gjort paa Kongeriget Valencias Generalcapitains, General Franz Baver Clios Person, i det de have foreviist en falsk Ordre, hvorefter han som Forrader skulde heftes og ufortøvet skilles ved Livet, og, hvad der i saa høi Grad strider mod Kongens Karakteer, uden at høre hans Retfærdiggiørelse, har gjort et meget dybt Jndtryk paa Hs. Majestæts Hierte, og fyldt det med al den Uvillie, som en saa afskyelig Forbrydelse maa opvække. Hs. Majestat, som vil lade en Kriger der, ved udmærkede Fortienester har erhvervet sig offentlig Høiagtelse, vederfares Ret paa Ære og gode Navn, og ikke vil at en saa forvoven Handling bliver ustraffet, har befalet at bekiendtgiøre, at den, der angiver Gierningsmanden skal erholde en Belønning af 10,000 Plastre, og hans Navn forties, ja at han endog skal vorde frikiendt for Straf, om han selv er medskyldig.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Vi have der Efterretninger af 12te Marts fra Mexico. De indeholde Beretning om Slaget ved Aarina i Peru. 70 fangne Officerer og 800 Soldater, 300 Saarede, 400 Drabte, 8 Kanoner, 1500 Flinter og Oplysningen af en Armee paa 7000 Mand, som for største Delen vare godt disciplinerede, ere Frugterne af denne det Kongelige Troppers Seier over den usurperede Regiering i Buenos Ayres.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Neapel, den 13de Juli. Man forsikkrer, at vort Hof ved nye Tractater har fornyet den of og defensive Alliance med Østerrig og Bayern, som blev sluttet i sidste Krig.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Vien, den 27de Juli. For nærværende Tid arbeides der alvorlig paa at organisere det Jndre i de italienske Provindser, som falde tilbage til Østerrig. Civilgonverneurerne for disse Lande ere ikke udnævnte endnu; Deres Pladser bekiøbes imidlertid af de militaire Commandanter nemlig i Mayland af Feltmarschal Greven af Billegaarde, og i Venedig af Felttøimester, styrsten af Reus. - Var Handel kommer vel atter lidet paa Fode, naar man sammenligner den med den, der dreves i de to forrige Aar; men den vili lange ikke blive saa levende, som den var for tre til fire Aar siden, da Transithandelen fra det halve Tydskland concentrerede sig i Wien. Vore Papiirpenges Cours bliver endnu ved at holde sig omtrent ved 249. Guldet taber imod Sølvet, og af det sidste søges især 20 Kreutzerne.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Berlin, den 4de August. Jgaar høitideligholdt men her Kongens Fødselsdag. Ved Slutningen af den Høitidelighed, som det herværende Universitet havde g foranstaltet, proclammerede Professor Sølger, som Decanus for det philosophiske Facuiret, Deres Durchl. Statscantsleren Fyrst Hardenberg og Feltmarskal Fyrst Blücher af Wahlstatt, samt Deres Excellencer Generalerne og Greverne Dülow af Dennewitz, Tauenzien af . Wittenberg, York af Wartenburg, Kleist af Nellendorf og Giesenau, som Fædrenelandets Velgiørere, til Doctores i Philosorhien.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Den 6te August. Jgaar Formiddags Klokken 9 1/2 havde Hovedstadens Jndvaanere den Glæde igjen at see inden deres Mure deres elskede Monark efter lykkelig endt Krig. Man havde først ventet Hs. Majestæt den 7de d. M., til hvilken 3 Tid Undersaatternes Kierlighed havde forberedt at skillige Anstaltet til høitideligen at modtage Kongen. Uformodentlig kom Hs. Majestæt allerede idag, og var afsteget i sit Palats førens Hovedstadens Beboere anede det. Hs. Majestæt lod strax Ministrene og Hovedstadens øverste militaire og civile Embedsmænd kalde, og tilkiendegav dem : Han var med Flid kommer tidligere til Berlin end man havde ventet, fordi han snøde erfaret hvilke Anstalter man havde truffet til hans høitidelige Modtagelse. Det preussiske Folk og Hovedstaden havde i de sidste Aar ved store Anstrængelser og Opoffrelser, ved Udholdenhed, Selvfornægtelse og glad Opfyldelse af tunge Pligter givet ham Beviser paa Kiærlighed og tro hengivenhed, som vare hans Hierte langt dyrebarere end ethvert andet Tegn paa samme, og hvorfor han ogsaa i dette Øieblik med rørt Hierte takkede sit gode Folk. Men alle Høitideligheder, som vare forbundne med Glands og Selerspragt maatte Hs. Majestæt afslaae, fordi Antagelsen af saadan Hylding havde altid ligget udenfor hans Karakteer og Grundsætninger, i hvilken Henseende hans Undersaatter aller de flere Gange havde havt Leilighed til at lære at kiende hans Sindelag. Naar derimod det taknemmelige Fædreneland vilde give Hæren og de berømte Anførere ved den forberedte Høitidelighed et Beviis paa hvormeget det erkiendte, hvad de havde udrettet, saa vilde Hs. Majestæt gierne være den første, som deelte denne billige og Nationen hædrende Følelse; og i denne Forudsætning vilde han ikke alene antage de trufne Indretninger med nogle Forandringer, men han tænkte endog paa at forsamle de commanderende Generaler af Armeecorpset, som for nærværende Tid vare i Berlin, fremfor Alle den værdige Feltmarschal Fyrst Blücher, ved sin Side, og med dem indføre i Hovedstaden de Kongelige Garder, der i dette Øieblik, som værdige Repræsentanter for alle deres Vaabenbrødre, maatte ansees som en Deputation fra den hele Armee.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Efter denne Hs. Majestæts Bestemmelse skal det høitidelige Jndtog holdes imorgen og sluttes med offenlig Gudstieneste og et Te Deum.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Londen, den 2den August. Jforgaars, efter Kl. 1 om Middagen, kiørte Prindsregenten, ledsaget af Hertugen af Willington, under Folkets Jubelraab, til Overhuset, og sluttede Parlementsmøde, med følgende Tale fra Tronen. Mylords og Ædle Jeg kan ikke slutte dette Parlementsmøde, uden atter at tilkiendegive min inderlige Sorg over at Hs. Majestæts Sygdom endnu vedvarer. Da, som en følge af denne Ulykke, Regieringen først blev mig overdragen, fandt jeg Landet indviklet i Krig med den største Deel af Europa. Jeg besluttede at blive de Grundsætninger i Politiken tro, som Hs. Majestæt havde fulgt og vedligeholdt under saamange fristende, Besværligheder. Den ivrige og standhaftige Bistand, som jeg har erholdt af Dem og af alle Klasser af Hr. Majestæts Undersaattet; de store Feldtherrers udmærkede Talenter, hvis Fortienester De med saa god Grund erkiende, og Hs Mej stæts Sø, og Landmagts Tapper hed og Uforfærdethed have sat min istand til, under det guddommelige Forsyns Vilsignelse, at overvinde alle de Besværligheder, med hvilke jeg havde at kiæmpe. Med Glæde seer jeg at alle de Øiemed, i hvilke Krigen begyndtes eller fortsattes, vorde opfyldte. Dette Lands mageløse Anstrængelser, i Forening med Hs. Majestæts Allieredes, have havt den lykkelige Følge at befrie Europa. Gienindsættelsen af saamange gamle retmæssige Regieringer paa det faste Land frembyder den bedste Udsigt til Varighed af den Fred, som jeg, i Forbindelse med Hs. Majestæts Allierede, har sluttet: ogsaa kunne De være forsikkrede om, at mine Bestrædelser ved den forestaaende Kongres skulle sigte til at fuldende Curopas faste Constitution, som allerede saa lykkeligen er bleven begyndt, og til efter Retfærdigheds og Aparresthes Grundsætninger at befordre alle de Forholdsregler, som ere ben skikkede til af sikkre alle de Nationers Re og Velfærd, som vare indviklere i sidste Krig. Jeg beklager at Fiendtlighederne med de Forenede Stater i America endnu vedvare. Uagtet det uforanledigede Angred af dette Lands Regiering, og uagtet de Omstændi heder, under hvilke samme fandt Sted, ønsker jeg dog oprigtig at Freden mellem disse to Nationer maa vende tilbage, under ærefulde Betinge ser for begge. Men saa længe dette Øiemed ikke kan naaes, ville De, som jeg er overbeviist om, indsee Nødvendigheden af, at jeg anvender alle de Midler, som staae i min Magt, forat fortsætte Krigen med forøget Kraft. Ægle af Underhuset! Jeg takker Dem for de frivillige Bevilgninger, som De have gjort for indeværende Aars Tieneste.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
De Omstændigheder, under hvilke Krigen i Europa er bleven endt, og Nødvendigheden af at holde et Troppecorps i brittisk Sold en Tidlang paa det faste Land, have giort det nundgaaelig nødvendigt at vore Udgivter til Udlandet maae vedvare. De kunne imidlertid være overbeviste om mit faste Forsæt at forringe Landets Udgivter saa hastig, som vor Tilstands Beskaffenhed vil tilstæde det. Mylords og Ædl. Det geraader mig til særdeles Glæde at kunne give Dem den Forsikkring, at man overalt i Europa lader den mandige Udholdenhed, som under Fastlandets Ødelæggelser har bevaret dette Land for alle dets Fienders Anslag, forøget Hielpekilderne, udvidet det brittiske Riges Herredømme, og som i sine Følger har været saa velgiørende, saavel for andre Nationer som for vor, vederfares Ret.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Hs. Majestæts Undersaatter maae dybt føle de overordentlige Fordele, de have nydt, og jeg er overbeviist om, at de næst forsynets i Velsignelse ville tilskrive samme den Constitution, som min Familie i et Aarhundrede søgte at vedligeholde, og under hvilken dette Riges, Jndvaanere have nydt en Frihed hiemme og en Hæder ude, som ingen e finde blev nogen anden Nation til Deel.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Efter denne Tale prorogerede Lordcantsleren Parlementet til den 27de August. Aldrig har en engelsk Monart sluttet Parlementets 3 Møde i en bedre Rigets Tilstand, end det denne Gang er skeet af i Prindsregenten. Aldrig var Engelland saa mægtigt, aldrig over hele Verden saa anseet og agtet. Det Sted i Talen, som viser hen til Nødvendigheden af endnu at i holde fremmede Tropper i vor Sold, har havt Jndflydelse paa vore a Fonds; de ere faldne.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Prindsessen af Wallis tiltræder med det første sin Reise til Brunsvig. Jag en Prindsesse Charlotte er afgaaet til Weymouth, forat overlades til Prindsessens Raadighed.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- J Madrid undertegnedes den 15de f. M. en Venskabstractat mellem Storbrittannien og Spanien.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- J China er udbrudt en heftig Borgerkrig.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Af Hoftidenden af 30te Juli sees at Lord Gambier, Henry i Goulbourn og Milliam Adams ere udnævnte til at underhandle med de americanske Commissairer. Hr. Baker er Secretair i Commis e sionen. . - Den engelske Consul i Cadix har indberettet, at den americanske Kaper Sabine har taget det ostindiske Skib Grevinde af Harcourt I og sex andre Skibe.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Hs. Majestæts Skib the Leopard, som convoierede en stor Transportflaade til Quebek, er den 28de Juni strandet ved Øen AntecostaSteckholm, den 29de Juli.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Under 10de d. er udkommen en Kongel. Proclamation til Nordmændene, hvori de opfordres til at underkaste sig, og den af Prinds Christian sammenkaldte Rigsforsamling erklæres for lovstridig.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Uddevalla, den 29de Juli. Hs. Majestæt Kongen afreiste igaar herfra til Strømstad, fora gaae ombord paa Linieskibet Gustav den Større.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Den 5te August. Jfølge idag fra Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Hovedqvarteer enkomne officielle Efterretninger er Frede i riksstad bleven indtaget af vore Tropper. Man haabede at Kongssteen, som domineret Staden, ufortøvet vilde give sig. Kragers er bleven indtaget i Kongens Paasyn. Hs. Majestæt Nærværelse har oplivet Troppernes Mod, og Alle kappedes om at giøre sig Hs. Majestæts høie bifald værdige. Jndtagelsen af denne Øe, der er af høieste Vigtighed for vore videre Operationer, har ikke kostet os mere end to Mand. Den 3die begyndte man at bombardere Frederikssteen. Jgaar kastedes givende Kugler ind i Fæstningen, og man venter at den inden faa Dage vil give sig, eller blive forvandlet til en Askehob. Divisionerne Sandels og Posse rykke fremad. Forposterne staae ved Halsund paa venstre Bred af Glommen.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Stemningen hos Folket i Norge er i Almindelighed for Sverrig.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Hs. Excellence Feltmarschal Grev Essens Avantgarde har i Tistedalen taget 50 norske Soldater til Fange. J en senere ubetydelig Affaire, hvori Nordmændene ligeledes bleve trængte tilbage, have de i allig vel viist nogen Modstand.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
En Nordmand, navnlig Wud, Eier af Barby og flere andre Godser, har for sig og sine Eiendomme svoret Kongen af Sverrig Troskabseed Amsterdam, den 30te Juli.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Man udruster her for nærværende Tid en Escadre til Middelhavet. Den skal anføres af Schourdynacht Tulleke. En Fregat skal allerede afseile i næste Maaned som Convoi for Skibene, som ere bestemte til Strædet ved Gibraltar og til Levanten.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Jfølge en udkommen Handelsliste beløb Antallet af Slaver og Producter i Demerarylantagerne i Surinam sig i Aaret 1812 til a 47032 Slaver, 123, 1,979 Pund Sukker, 851, 131 Galloner, Rom, 6, 167,289 Pund Koff, og 4, 322453 Pund Bomuld.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Mayn, den 30te Juli. Jfølge offentlige Efterretninger ere Grundlinierne til Tysklands tilkommende Forfatning trukne. Sammes op indelige Forfatning, som fandt Sted førend den udartede, med nogle væsentlige, efter Tidens Trang afnaalte Modificationer, skal tiene til Basis for den tilkommende Constitution. Et allerhøieste Tribunal, besat af de den i nye Constitution garanterende Magter, under et Præsidium, som skal beskikkes af den tydske Keiser, skal vaade over den lovmæssige Opretholdelse af den constitutionsmæssige Forfatning. I kirkelige Anliggender skal dog bestandig Forsædet afvexle blandt hine Magters Mie nistre, som det ifølge Constitutionsdocumentet fornemmelig tilkommer at afgiøre de Gienstande, som maatte omtvistes. Jngen udenlandsk Magt skal være berettiget til at afgive nogensomhelst Stemme, i Tydsklands indvortes Anliggender, og til det ty sk. Rigsena. maa ingen udenlandsk Minister faae Adgang; selv i den Stad, hvor dette Riessenat har Sæde, maa ingen udenlansk Minister residere som Commissair.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Den tydske Keiserværdighed skal være arvelig, den Keiserlige Magt mere udvidet og ikke lægger indskrænket ved saamangestdige Capitulationspunkter, som til Rigets Skade saameget svækkede denne Magt. Kun Continentalmagterne af første Rang skulle i Fælledsskab være beføiede til at dirigere den ny ske Militairmagt, dog kun stedse for i Nationalinteressen og aldrig for deres Arvestaters Privningerelse.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Gens, den 25de Juli. Den ved Erkehertugende Marie Louises Følge ansatte Grev Karace re høy er igaar, kommende fra Aar i Saveien, passeret herigiennem, for af at begive sig i et Ærende fra denne ophøiede Keiserdatter til hendes ma Fader.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
- Man forsikkrer at et stort Antal Engellændere vil ankomme til ReGens, og deriblandt nævner man Lord Holland. un
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Constantinopel, den 25de Junii. Endelig er det lykkedes Storherrens Standhaftighed at ende de lange fal varige Uroligheder, som den oprørske Woywod af Tecke har afsted, kommer, og at overvinde alle de Vanskeligheder, som det af Oprørerne besatte Bier slot Sattalias naturlige Stilling og en rolv Maa= ere neders fortvivlet Modstand har opstillet mod de tyrkiske Troppers AnNastrængelser tillands og tilvands. Rudscheb, Agas af Sattalias An ledkomst, og den sandsynligviis ved hans Udsendinger iforveien bevirkede i 2 Forstaaelse med Besætningen, der for største Delen bestod af Albane, B. sere, hans Landsmænd, synes ikke lidet at have befordret Foretagen, Ul dets lykkelige Udfald. Strax efter hans Ankomst hos Capudan=Pascha, som allerede havde bemægtiget sig nogle faste Punkter paa hiin steile set og næsten utilgiængelige Høide, bleve alle Anstalter til at storme den de lydre Fæstning gjorte og lykkelig udførte. Rebellen blev trængt tilbage ge til Kastellet, strax derpaa forladt af den største Deel af fine Folk, og af de om Naave bønfaldende Jndvaanere udleveret med alle sine Skatte til Seierherrerne. Capudan=Pascha lod ham bringe til Fregatten Jlds eller Stiernen, og det Seiersbud som den 21de d. ankom hertil med hiin glædelige Efterretning, erholdt den sædvanlige Æres kaftan. Bemeldte Fregat ventes her med første gunstige Vind, og da vil man faae at vide hvad Straf Storherren bestemmer for Oprøreren. Capudan=Paschaen og Rudsched=Aga ere tilsendte kostbare Foræringer. Næsten til samme Tid fik Storherren den Efterretning fra Statholderen i Siwa, Pehliwan Pascha, at denne ganske har slaaet de til oprørske Kurder, og bemægtiget sig en af deres vigtigste Diergfæste paa ninger.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Domingo, den 28de Mai. Den 23de Mai blev i Gongives holdet en Congres, i hvilken Hendrik 3 1 (Christophe) Konge af Hayti, Pethion, Præsident i den vestlige, i og Borgella, Generalcommandant i den sydlige Deel af Øen, lode i fortslaae en of og defensiv Allance, samt en Bestemmelse af deres i respective Staters Grændser.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Generallieutenant Dugus, General Borgellas Befuldmægtigede, 4 forlangte saadanne Grændser for sin Herre, at Pethiøns Finantsminister, navnlig Bonnet, ikke vilde inddrømme ham dem. Hendrik den Førstes Befuldmægtigede var Hertugen af Verettes. Conferemserne aftrødes den 8de Mai. Den 17de stødte Christophs og Pethions Armeer sammen. De commanderede dem i egen Person tilligemed deres Marscheller. Slaget var blodigt, og Stieren var ganske paa Christophs Stoe. Pethiøn i Inte den største Deel af sine Folk, og lod en Bro afbrænde forat hindre Christophe i at forfølge. Christophe vilde just marschere mod Port an=Prince da han erholdt den Efterretning at Marschal Belse havde begyndt en Opstand. Christophe og hans Ven, Kronprindsen, brøde strax op med ham. Saadan var (som Pariserblade forsikkre) den skiønne og ulykkelige Colonie St. Domingos Stilling i Slutningen af Mai Maaned.
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Blandede Efterretninger. Prindsen af Eckmühl, Marschal Davous's Memoire, som udkomigaae, er ialt 160 Octavsider stor, men den egentlige Memoire udgiør kun 49 Sider; Actstykker og Billag udfylde det øvrige. der til Deres Majestæt er indløbet haarde Klager over min Commands Krigsministeren, siger Marschallen, har tilkiendegivet mig, at i Hambure, og har i Deres Navn befalet mig, at retfærdiggiøre mig for de Beskyldninger, som ere opkastede imod mig. Jeg har den Ære over mit Forhold. Høistsamme vil deraf komme til den Overbeviis, at forelægge Deres Majestæts Retfærdighed en omstændelig Forklaring, ning, at jeg aldrig har gjort andet end retmæssigt Brug af den Magt, der har været mig givt. Jkke en eneste af mine Handlinger i den 32de Militair bivision kan ansees for egenraadig. De bleve alle foranledigede ved Decreter eller befalinger, af hvis Originaler jeg er i Befindelse, og hvis Copiir jeg forelægge Deres Majestæt. Ved de store Commandoer, som vare mig overdragne, har jeg vel kunne skade Enkeltes Privatii teresse; men aldrig har jeg af egen Drivt giort det franske Navn forhadt, og i de forskiellige vanskelige Stillinger, i hvilke jeg har befundet mig, har jeg altid handlet overeensstemmende med min Ære følelse og med Fædrenelandets og Armeens Jnteresse, Et stort Ansvar høilede paa mig; jeg havde kunnet tilbagekaste paa Regieringen de Forholdsreglers Strænghed, som jeg kun bragte i Udøvelse; dog lang jeg af Pligt og Agtelse mod den souveraine Magt, som jeg troede at skylde denne Lylighed Saadanne ere de Grundsætninger jeg stedse har hyldet. Jmidlertid, Sire, skylder jeg Frankrig, Armeen og mig selv at afvælte en Beskyldning, der kunde beskiæmme et Navn, med hvilket fiere hæderlige Erindringer ere forbundne. Jeg giør Fordring paa Retfærdighed. Jeg forlanger at mit Forhold vorde undersøgt af Marschaller, som dertil udnævnes af Deres Majestæt. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1814-08-12
Den 22de Juli var der ved Universitet i Lund i Sverrig en stoPermotion, hvorved 56 Magistre og Doctores bleve ereerede. Den 28de f. M. sterg Varmen i Paris til 27 Grader. Bemeldte Stads Jndvaanere maae to Gange hver Dag bestænke Gaden udenfor deres Huse med Vand.