Københavns Adresseavis, 1768-12-13
Beskrivelse over Luften i Landet i Hertugdommet Slesvig. Det er vanskeligt at levere en fuldkommen Beskrivelse, over samme, da Landets Jndvaanere ikke selv kan dølge, deres Misfornøyelse over Luftens Yttrende, og de Fremmede og Udenlandske bliver ved deres første Ophold misfornøyede, naar de maae erfare dens Trek. Disse Sanheder, tilkiendegiver, at den utidige Forandring til Varme og Kulde maae være den Slesvigste Luft egen. I et fast Lander man vant til at dømme om Luften efter Aarstidernes Løb. Gemeenlig hersker det ordentlige i samme. Sielden giøre de forordnede Aarstider og Luften nogen Udskeyelse. Enhver af de første vil gjerne betræde den forordnede Bane, paa det at den sidste kan rette sig derefter. Det kan ikke med rette siges om dette Land, at der i samme hersker saadan en Orden som den foranførte. Udenlandske kunde af rimelige Grunde blive bevægede til at troe, at deri dette Land maatte være en raae Luft, en sterk giennemtrængende Kulde og om Sommeren Hede efter den Nordlandske Sædvane. Men Erfarenhed lærer det, som var tvertimod, sielden oplever man, at Luften er saa Ordentlig, som den billig skulde være, nogen Aarets Tid. Naar en 70 Aar gammel Landets Jndvaaner skulde besvare det Spørsmaal. Hvor ofte han har erfaret, at Luften har holdt et ordentligt Løb i dens Virkning, Saa torde gandske vist dette Svar paa følge: Naar den har holdt Orden i et Aar, saa har derimod Uorden hersket i fire andre Af denne Beskrivelse maae man slutte, at der fielden hersker en ordentlig men gemeenlig en foranderlig Luft, og altsaa maae sammes Virkning være af middelmaadig Art. Naar man spørger dette Lands Naturforskere: Hvoraf denne foranderlige Luft kan komme, Saa vil man angive følgende Aarsager: Først siger de, er Landet jevnt. Det har ingen høy Formuur imod Vester og Øster, som Norge og Sverrig, der kan giøre Modstand imod de skarpe og foranderlige Vindes Jndbrud. Det dertil grændsende Land maae af den Aarsag nødvendig tage Deel i Afvexlingen, som er Vandet egen, og aabenbare en lige Virkning. Dernæst veed man, at Havet uddunster, og disse Dunster, har ved stille Luft Leylighed til at nærme sig til Landet, og at udbrede sig sammesteds. For det tredie er det bekiendt, at Dunsternes Opstigelse af de nu værende Tørve=Moser, paa Heden og udtørrede Vandgraver, giør Luften urenere, tykkere og med Svovlagtige Dele opfyldt i Marsken, fremfor nogen andensteds. For det fierde lærer Erfarenhed, at Jordbunden i de fede Lande, hvor Markfrugterne voxer tykke og sterke, efter den Luftes Jndflydelse, som de ere blottede for, maae en Tid lang holde Dunsterne indsluttede, og give Andledning til Luftens For tykkelse. Af alle disse forenede Aarsager kan. For det femte intet vissere følge, end dette, at der i Luften maae reyse sig mange Slags Uordener og Bevægelser, og drage ligesaa mange Forandringer efter sig. Vilde man en delig for det sette giøre det Spørsmaal, om Jordarternes Blanding, som findes i utallige Mængde i dette Land, kunde og giøre noget til Forandringen i Luften, saa har Nysgierrighed tilstrekkelig Leylighed at skierpe sin Eftertanke derover. Om foranførte Grunde, som i det mindste synes rimelige, fortiener et biefald, det overlader man til nøyere Undersøgelse. Luften i dette Land er mere taaget og tyk end klar og reen. Efter ovenanførte Beskrivelse synes det at være en nødvendig Følge af den herskende Uorden og Forandring. Og just denne sidste er en medvirkende Aarsag, at Vindene falder meget besværlige i dette Land fra alle Kanter, særdeles fra Vesten og Sønden. Det kan vel skee at den sædvanlige Storm afvexler med en Stilhed. i et Aars Løb. Men det sidste er noget sieldent i dette Land det første synes at være ulige meere overeensstemmende med dette af Havet indsluttede Lands Natur. Med Veyrliget; har det en egen beskaffenhed; det afvexler næsten hvert Aar i sin Art og Orden. Naar Luften om Sommeren, er fugtig, kold og uroelig, saa tordner det næsten slet ikke. En anden Sommer tordner det undertiden med blanding af Varme og Regn. Men det kan og skee, at Tordenen et Sommerløb kan være meget heftig, naar den trekker fra de kolde Vindkanter. Nogle Naturforskere vil have anmerket, at al Torden, som her lader sig høre, kommer fra Sydvest, og den holder da sin ordentlige Gang. Skyebrud falder her ikke. Men Hagel giør temmelig ofte Skade paa Sæd og Vinduer, dog ikkun paa visse Strekninger. Af Virvelvinde veed man lidet at sige, dog har man vel Exempler paa, at de har viist deres usædvanlige Kraft og Virkning, og i Aaret 1709 omkastet en Deel af den Glyksborgske Skov Siegumlund, samt med Rod oprykket et Egetræe, der var Bielketykt, og ført det over andre Træer 170 Alne bort, hvilket mange tusinde Menneskeer har seet og beundret. Man kan ikke sige om dette Lands Luft, at den er meget usund; men den kan meget lettere blive ureen end andensteds. Omendskiøndt Luftens Stilhed er behagelig for Øyet, saa kan den dog tilfældigviis være meget skadelig for Sundheden i Landet. Naar denne Luftens Stilhed vedvarer længe, saa bliver Luften anstukken og foraarsager Sygdomme. Man vil have anmerket at Landets Beliggenhed er meget mislig for Jndvaanernes Sundheds Omstændigheder, og skulde endnu meere være det, dersom Vinden blæste ikke sammesteds heftigere end i andre Lande; thi den sterke Vind bortdriver, alle skadelige Dunster og forbedre Luften: Den Skik, at klæde sig efter Aarets Tider, synes ikke vel at kunde finde Sted i dette Land, da Afvexlingerne i Luften ere alt for pludselige, i det mindste synes det at være tienligt, at betienne sig deraf med største Varsomhed. Ved saadan Forsigtighed saavel i Klædedragt som Mad og Drikke kan Jndvaanerne ligesaavel i dette, som i andre Lande opnaae en høy Alder. Agerdyrkningen er her i Landet ulige misligere, end andensteds, og man meener, ikke uden ald Grund, at Luftens Jndflydelse er Aarsag derudi,