JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende Kongel. danske Søeofficierer: I Admiral, 1 Vice-Admiral, 7 Contre-Admiraler, 9 Commandeurer, 5 Commandeur=Capitainer, 21 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 42 PremierLieutenanter, 34 Second-Lieutenanter. - Ved SøeJndrolleringen og Lodsvæsenet m.v., 6 Commandeurer, 2 Capitainer. Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officierer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 17 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbdlr. Gage, 30 Cadetter, med 500 Rbdlr. Gage, 6 uden Gage og 25 Jnd skrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
De under Admiralitets- og Commissariats Collegium sorterende civile Kongel. Betiente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 13 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 21 Fuldmægtige og 27 Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Ved de Kongelige Værfter ere ansatte: 22 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere. Ved Søe=Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 2 Reserve-Chirurger og 4 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Fra den 21 December 1821 til den 21 December 1822 er, ifølge en authentisk Fortegnelse, i Residents=Staden, copulerede: 833 Par; fødte: af Mandkjøn 1614, af Qvindekjøn 1568, tilsammen 3182 (af hvilke 892 paa Fødsels- og Pleie=Stiftelsen); døde: af Mandkjøn 1836, af Qvindekjøn 1509, tilsammen 3345 (af hvilke 29 Qvinder og 354 Børn paa Fødsels- og Pleie Stiftelsen, og 455 paa det almindelige Hospital, samt 260 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet). Ere altsaa 163 flere døde end fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Mandagen den 23 December 1822 forsvarede Hr. P. D. C. Paulsen sin for Licentiatsrader, i Lovkyndigheden skrevne Afhandling: de antiquipopulorum juris hereditarii neru cum eorum statu civili. De ordentlige Opponenter vare Dhrr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Conferentsraad, Professor, Dr. juris Schlegel, R. a. D., og Professor, Dr. jur. Kolderup Rosenvinge. Af Auditoriet opponerede Dhrr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Etatsraad og Professor Thorlacius, R. a. D., og Professor Dr. jur. Bornemann. Respondens var Hr. P. W. Jacobsen, Candidat, jur. Disputatsen, der foregik i Regentskirken, begyndte Kl. 9 Formiddag og vedvarede uafbrudt til Kl. 4. Eftermiddag. Mariboe, d. 27 December 1822. Jørgen Brylle i Herritzlev, der 2de Gange tilforn havde fristet den haarde Skjebne, at see sine Eiendele forvandlede til Askehobe, maatte atter i afvigte Uge for endeel udtømme Lidelsens bittre Bæger. Dagen førend han med sin Familie og tede at flytte ind i sin nye opbygte Gaard, ble der sat Jld paa den. Blot Udhusene brændte Jndboen og Kreaturene bleve reddede. Da Gaarden var nylig opbygget, og alt endnu temmelig fugtigt, kunde Jlden ingen videre Magt faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Den 25 dennes saaes her i Mariboe en temmelig stærk Jldebrand i Omegnen ved Nysted. Formodentlig atter i Herritzlev. Nærmere og bestemtere Efterretning forventes. Odense, d. 31 Decbr. 1822. Som en Sieldenhed maa det ansees, at en levende Od der for nogle Dage siden kom ud fra en Stald her ved Byen, og blev dræbt. Den er ventelig søgt hertil fra Canalen eller Næsbyehoveds Søe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Udtog af et Brev fra Jtalien til en Læge i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Paa min Tilbagereise har jeg funden Leilighed til at gjøre Bekjendtskab med den berømte Doctor Valentin, hvis medicinske Beskrivelse over England, Du ifjor fandt saa særdeles interessant og upartisk. Samme oplyste Jagttager har nu ogsaa udgivet en Beskrivelse over Lægevidenskabens Tilstand i Jtalien og Frankrig, (Nancy 1822). Dette smukke Skrift skal jeg ved første Leilighed afsende til Dig. Fra min Fætter L. har jeg nyelig modtaget et Udtog af Broussais Examen &c., med hvilket han ikke synes at være saa ganske tilfreds. Han meldte mig tillige, at J danske Læger talede med Lunkenhed om Broussaismen, ja at endog en ikke lægekyndig Poet, havde søgt paa sin Viis, at bestænke baade Forfatteren og Skriftet med Spot. Ved saadanne Angreb, veed Dul, Tossen leer, og komme baade prange og skadelige Jdeer i Omløb. Selv Lapsen, skraaler tilsidst som Konstdommer: "Je tiens tour cela pour vrai, parceque je Pai odi dire." Du yttrede alt for nogle Aar siden din Harme over salig Kotzebue, fordi han i en Farce, der, som Du veed, blev opført i Kjøbenhavn, havde railleret Galls Organlære eller Crancoscopie. Og dog tier nu Du, tie Dine oplyste Colleger til saa uforstandige Angreb paa en Lærre, der lover Lægevidenskaben en uberegnelig Tilvext. Du kan troe mig; Den store italienske Læge Tommasini, skjøndt han er Broussais Rival, fører et heel andet Sprog, end Jeres Poet, naar Talen er om det nye franske System og dets berømte Forfatter. Foromtalte Dr. Valentin siger ogsaa: "La doctrine du professeur Broussais et un flambesuduquel jaillisent mille traits de lumiere. – Cest un bean monument eleve a la medecine frangaise. Jeg kan derfor ikke tilbageholde det Ønske: Gid dog en Valentin ogsaa vilde besøge Danmark, for at gjøre vore Lærde og Læge lidt mere varsomme i at bedømme store Mænd og deres Doctriner! Det skulde glæde mig usigeligt, hvis Du eller een af Dine satte Colleger vilde meddele det danske Publicum et Udtog af Foderat's Histoire de quelques doctrines medicales comparees avec celle du Docteur Broussais, eller dog om Du vilde besørge oversat en Analyse af dette Skrift, hvilken Du finder trykt i Journal Universel des Sciences medicales for December 1821, Pag. 306. Analysen synes især at fortjene en Plads i Dr. Ottos og Repps Sundheds tidende. - At man skaber et nyt Navn, for i Korthed at betegne en ny Lære eller et nyt Middel, har jo alt længe været Skik iblandt agtede Skribenter. Vi, skrive jo: Mesmerisme, Galvanisme, Brownianisme, uden Anstød. Mod Konstudtrykket Broussaisme kan der altsaa Jntet være at indvende; men naar man af en høist fortjent Mands Navn danner sig et Verbum, der kun betegner den Deel af hans Doctrin, hvis Værd man ikke har lært at bedømme, og som man derfor finder latterlig, saa handler man, mildest talt, ikke ædelt eller broderligt. Det har derfor smertet mig at see vort Sprog beriget med Verbet at broussaite", som synonymt med at sætte Jgler. Ei heller lader Jglernes Bønskrift til Lægerne om fremtidig Skaansel sig ganske undskylde. Tilsidst kunne vi vel ogsaa vente et Petitum fra Torsk og Østers til Kokkepigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Blandede Efterretninger. Paa Øen Bourbon gaves i forrige Tider Flaggermuus saa store som Høns, der betragtedes som en Lekkerhed, og Skildpadder, der veiede 3 til 400 Pund, bedækkede Sandet ved Strandbredderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Ved Overrumplingen af en Landsby paa Madagascar blev en ung Pige bortført fra hendes Moder, og nogen Tid derefter solgt til en Slavehandler paa Øen Bourbon. Hun var Barnepige. Fjorten til femten Aar vare forløbne, siden deres Salg til Bourbon. For ikke længe siden kom en anden Negerinde, ligeledes en Slags Goldamme, for at følge sin unge Herre, der skulde udskibe sig til Frankrig, til Havnen. Begge Qvinder møde hinanden paa Bazaren i St. Paul. Efterat have betragtet hinanden opmærksomt, river den Ældre den Yngre hastigen Kjolen op, for at gjenfinde et hende bekiendt Mærke. Begge kaste sig i hinandens Arme, og ere ude af sig selv af Glæde. "Det er min Moder!" "Det er min Datter!" ere de første Ord, de formaae at udstamme. Moderen havde havt fælles Skjebne med Datteren, at bortføres og sælges. Henrykkede af Glæde gik de nu til deres Herrer, to rige Colonister, Prosper Hibon og Malherbe. Begge vare saa menneskelige at tillade dem, at komme saa ofte de vilde til hinanden, fra St. Len til St. Paul, og fra St. Paul til St. LeuPaa Øen Ny-Providence stødte en Matros midt i afvigte Aar i Nærheden af Strandbredden, paa et Stykke Ambra, hvilket han i Begyndelsen, antog for en Steen, som han satte sig og sov en Tidlang paa. Men ved Tilbagekomsten paa Skibet, lagde hans Kammerater Mærke til den stærke Lugt paa hans Klæder, og raadte ham at vende tilbage og hente den formeentlige Steen. Dette sjeldne Stykke Ambra, blev, efter at være gaaet igjennem adskillige Hænder, nyligen solgt i London, for 2300 Pd. St. (omtrent 18,000 Rbdlr. rede Sølv) eller 86 Sh. Unzen. (Ambra er, som bekjendt, en graa harpixagtig Materie, der for sin særdeles behagelige Lugt tjener til en lige saa kostbar som sjelden Røgelse.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
J Capstadt er en derværende Præsts Søn dømt fra Livet, fordi han ved en høist umenneskelig Straffemaade har foranlediget sin Slaves Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
J London er ankommen en Franskmand, som vil gjøre et Jndkjøb af Jagthunde, til Beløb 200,000 Fr., for den nuværende Prinds af Conde. (Hertugen af Bourbon giør, saa vidt man veed, siden hans Faders Død, ikke Brug af hans Faders ham tilkommende Titel Conde.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
En italiensk Læge, G. Brocchi, har udgivet et Skrift, om den physiske Forfatning af Roms Jordbund, med en Undersøgelse af Tilstanden af Luften i denne Stad i Oldtiden. Han omtaler især deri den bekiendte Smitte Malaria, der aarligen udbreder sig i en ny Deel af Rom, uden tilforn at have været kjendt der. Han mener, at dersom det saaledes skal blive længe ved, saa kan den Tid ikke være langt borte, hvor den evige Stad ikke vil være til mere, og det nye Babylon, Pladsen af det, der er bygget paa syv Høie, vil blive hvad det store Babylon er nu, en Hule for alle ureenlige og krybende Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
J Quarterly Review for Febr. 1822 læses en meget interessant Afhandling, med Overskrift: Nationens Tilstand, i Anledning af et lidet Skrift: bemærkninger over Parlamentets sidste Sæde, ved et Øjenvidne, 1822. Man seer deraf blandt andet, at kun saare saa af de engelske Colonier betale hvad de koste at forvalte og forsvare, og ei bidrage directe til Statens Jndkomster. De uhyre Udgivter, som den sidste Krig har krævet, maatte Folket i Engelland og Jrland allene bære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Kjøbenhavns Børs, d. 3 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 235. London 2 M. 11 3 3/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 7 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Nyeste Sk. ilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 Januari 1823. Noget Mere om og imod det Forslag, at Fæstesystemet maatte ophæves. (Slutning; see Nr. 105 for 1822.) Mit Svar kunde være sluttet med det Foregaaende; dog maae jeg tillade mig, endnu at tilføje nogle bemærkninger angaaende en af Jndsenderens Paastande - denne nemlig, at man, naar man ønsker Fæstesystemet vedligeholdt, fordi det er til Gavn for en saa vigtig Classe af Statens Borgere, som Fæstebønderne udgjøre, med samme Grund kunde ønske Lotteriet vedligeholdt, fordi det er til Gavn for dem, som vinde deri. Her er dog den Forskjel, at der i Lotteriet ingen kan vinde, uden at andre er ipso tabe, hvorimod det Gode, som bemeldte Classe af Statens Borgere nyder ved Fæstesystemet, bliver dem til Deel, uden Tab for andre; thi hvad Jorddrotterne mueligen kunde vinde, naar den Jndskrænkning, i Eiendomsretten, hvormed deres Bøndergods er bleven dem overdraget, tilligemed Fæstesystemet bortfaldt, vil man dog vel ikke ansee som Tab for disse. Man maatte jo ellers med samme Grund kunne beregne sig alt det som Tab, hvad man ønsker at besidde, men ikke virkeligen besidder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Hvad Jndsenderen siger om, at enhver, hvad Stand eller Classe han end hører til, bør kunne trøste sig ved den Forviisning, at Statsbestyrelsen, har ogsaa hans Vel for Øine, og ikke vil tillade sig at fremme andres Gavn paa hans Bekostning, er jeg fuldkommen enig med ham i, og grunder herpaa det Haab, at det Gode, som Fæstesystemet fra Arilds Tid har sikkret en saa vigtig og agtværdig Stand i Borgersamfundet, ikke vil blive den berøvet for de Fordeles Skyld, som andre ved en forandret Jndretning mueligen kunde have Udsigt til at vinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Opfordring til S. T. Herr Justitsraad, Postmester Løwe, i Anledning af hans Svar til Forfatteren af det formeentlig ikke uvigtige Ønske om den offentlige Befordrings Forbedring, i Skilderiet Nr. 104.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Naar Herr Justitsraad Løwe vil behage, i et roligt og passende Sprog, at oplyse og bevise, i hvilken Henseende mit Ønske om den offentlige Befordrings Forbedring, i Skilderiet Nr. 101, bør ansees at være, som Herr Justitsraaden udtrykker sig, en ufuldstændig, ufuldkommen, uoverlagt og umoden Jdee", samt, hvad det er for neppe begyndt Bedre," hvis Fremme mit Ønske om den offentlige Befordrings Forbedring skulle have hindret, ligesom og paa hvad Grund Herr Justitsraaden spotter over, at jeg med den Ærbødighed, der skyldes de Mænd, H. M. Kongen har sat i Spidsen for Befordringsvæsenet, har indstillet mit Forslag til Sammes gunstige Opmærksomhed; saa skal jeg ufortøvet udførlig og nøiagtig udvikle Grundene til mit af Herr Justitsraaden saa bittert og haanligt angrebne Forslag, hvis de ikke allerede skulde ligge tydelig nok i Forslaget selv. Jeg benægter imidlertid aldeles, at jeg ved det omhandlede Forslag paa nogen Maade har villet ringeagte eller forkaste de Bestræbelser, der ere skeete til at fremme Jndretninger i den Henseende, som i Europas største Stater (alt efter Herr Justitsraadens egne Ord) skal have naaet den høieste Fuldkommenhed, men ønsker gjerne at vide, hvor denne høieste Fuldkommenhed i Befordringsvæsenet er opnaaet, og paa hvad Grund de kunne hædres med dette Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
J Anledning af Viborger Samlers senest Anførte om Skole=Programmerne, maatte jeg, til Giensvar derpaa, tilføie, at Rector Taubers Program ikke er citeret, fordi han formeentes at være Rector, hvilket jeg vel veed, han da ikke var, men fordi jeg ansaae det deri Afhandlede, som en vigtig Gienstand for de Herrer Rectorers forventende Programmer fra Jylland, da disse Skolers fausta & infausta ere mindre bekiendte end de øvrige danske Skolers. Naar jeg deri vedbliver Ønsket om at de maatte skrives paa Latin, saa skeer dette, fordi jeg troer at det Publikum, der skal finde disse Efterretninger for underholdende, nærmest maae være Studerende eller Lærde, der følgelig maae kunne det latinske Sprog som deres Modersmaal. Det vil desuden give vedkommende Herrer en behagelig Leilighed til at vise det lærde Publikum, at Worm og Fibigers classiske Latin, endnu herligen trives i vore lærde Skoler, ikke allene i de Hovedstaden nære, men og i de fjernere Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Indenlandske Efterretninger. J Aaret 1822 have i Søe-Etatens Hospital i Nyboder 1163 nydt Cuur og Pleie; af disse ere 1061 udgaaede som restituerede og 54 døde, tilsammen 1116, igjen tilbage i Hospitalet ved Aarets Udgang 48. J Stiftelsen er født 7 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Hr. Justitsraad Winkel-Horn har, til Lettelse ved Beregninger med Tal, udarbeidet en arithmetisk Lommebog, der indeholder 3 Tabeller, og en Forerindring om deres Jndretning, Brug og Anvendelse. Skriftet vil blive 6 Ark stort i Octavformat, og Subskriptionen staaer aaben til Udgangen af Februarii Maaned d. A. Prisen for Subskribenterne bliver 20 Rbs. Arket, men skulde Skriftet overstige 6 Ark, betale de dog ikke meere derfor end 7 Mk. 8 s. Der kan og subskriberes paa Tab. 1 særskilt. For denne, med Anviisning til dens Brug og Anvendelse, betales, under eet, 4 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos alle Boghandlere paa Børsen, og hos Forfatteren i Norgesgade (Bredgaden) Nr. 174 B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Gaarden No. 241 i Aabenraa er solgt ved Auction for 3000 Rbdlr. Sølv. Den var assureret for 10,000 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Blandede Efterretninger. J en Bedømmelse over Lord Byrons Sørgespil i Quarterly Revien findes følgende korte, men mærkelige Characteristik af Shakespear: Hvilken ædel Række af Characterer, hvilken Frihed for Maneer og Eqvieme findes der hos ham, Hvor meget synes han at have studeret Naturen! Hvor lidet at have tænkt paa sig selv; hvor sjeldent at have gientaget eller skuet tilbage paa sine egne, endog heldigste Opfindelser. Hvorfor skulde han det ogsaa, Naturen var stedse aaben og uudtømmelig for ham, og den Friskhed og Afvexling, der end henrykke hans Læsere, maae have havt en bestandig tiltrækkende Kraft for ham selv. Tag Hamlet f. Ex., hvilken Characteer er her! - hvor fuld af Tanke og Fiinhed og Phantasie og Jndividualitet. Hvor uendelig i Kraft, i Form og Bevægelse, hvor udtryksfuld og beundringsværdig! Universets Skjønhed, Skabningernes Mønster. Men luk Stykket, og vi møde den aldrig meere hverken i Forfatterens egne Værker, eller ellers nogensteds. En almindelig Forfatter, der havde opfundet en saadan Characteer, vilde draget den frem ved enhver Leilighed, og slidt den til Laser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Sir John Fallstaff er en Verden af Vittighed og Lune i sig selv. Men undtager man de to Dele af Henrik IV., saa vilde man ikke have fundet mere Spor til et saadant Væsen, dersom det ikke var blevet Forfatteren paalagt, at fortsætte samme i de lystige Qvinder i Windfor. Han ligner ikke i ringeste Henseende Benedick, eller Mercutioeller Sir Toby Bulach eller nogen anden af samme Forfatters vittige Personer - heller ikke ligne de hverandre indbyrdes. Othello er een af Skuepladsens meest paafaldende og kraftigste Opfindelser. Men naar Stykket er ude, høre vi intet mere til ham. Digterens Skabning kommer ligesaalidet mere til Live igjen under et opdigtet Navn, som den virkelige Mand vilde gjort det. Lord Byron, vilde, i Shakespears Sted, befolket Verden med sorte Otheller. Hvilke Kiendemærker paa Lune er der i de tidligere Stykker. Hvilke Spor af ham i noget af dem, han skrev siden Jntet. Det kunde være skrevet af hver Anden, saalidet kjender han dertil. Han vender aldrig en eneste Gang tilbage mere til det uhyre Hav af Sorg, men har overladt den til sig selv, uden Kyst og Nærmelsested. Hvo kunde ellers ikke havt Lyst til at drukne Scenen med Taarer af en saadan Kilde?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Slavehandel. J Europa holder man Auctioner over Heste, Qvæg og livløse Ting - i America over Mennesker, rigtig nok af Farve sorte, men dog af samme Kjød og Blod som de hvide. Længe ere Negerslaverne blevne af Europæerne betragtede som Kjøbmandsgods. For kun at nævne eet Exempel af mange, ville vi anføre hiin engelske Skibscapitain Luke Collingwood, der, førende Skibet Zong, 1783 lod kaste 132 Negere, overbord, under det Paaskud, at hans Mandskab kunde komme til at mangle færsk Vand. Da han kom hjem med sit tomme Skib, fordrede Skibsrehderne af Assurandeurerne de, druknede Slavers fulde Værdie. Der opstod en Proces, hvorved den græsselige Historie kom til offentlig Kundskab. Den ædle Britte Granville Sharp Esq. fremtraadte og anklagede Collingmwood som Morder; men han kunde ikke formaae Dommerne til at betragte Sagen fra den Synspunkt. Den blev regnet blandt Søskader og man stred ene om, enten Rhederne, eller Assurandeurerne skulde bære Tabet. Aug. Billard siger i sin for ikke længe siden udkomne Reise til Jsle de France og Øen Bourbon: Noget særdeles Modbydeligt har Slavernes Salg ved offentlig Auction blandt andre Efterladenskaber. Den hele Flok gaaer sørgmodigen op og ned i Gaarden, hvor Auctionarius sidder, og den ene efter den anden opraabes, og begaves af de Tilstedeværende. Er det en liden Sort, saa maa han staae op paa en Stoel eller et Bord. 100 Piastre, 120 Piastre! hører man raabe. Den Sorte smiller med Velbehag, naar den Bydende er en god Herre, men er han bekjendt som en Tyran, er han fra et meget langt bortliggende Qvarteer, saa har den stakkels Neger Ondt ved at skiule sin Ærgrelse. Jmidlertid er Loven dog saa menneskelig, at den har bestemt, at Børn under syv Aar ei maa skilles fra deres Mødre. Manden bryder man sig ikke om at skille fra Konen. Rigtig nok gifte de sig uden Ceremonie, men det giver dog Anledning til hjertebrækkende Optrin. Ofte er den der kjøber Manden, og saa menneskekierlig, at gjøre en Opoffrelse, og kjøbe Konen tillige. (Fortsættes.)J. J. Rousseau. Formey yttrede engang i sit Skrift: "en Borgers Erindringer", at J. J. Rousseau vilde ikke meget overleve det Aarhundrede, hvori han fødtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-07
Kjøbenhavns Børs, d. 7 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 3/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822. 7 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. - Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Til S. T. Hr. Thisted. Der stod Du nys med Kraft og Varme, Og talte til den rørte Hjord; Du bad til Gud at sig forbarme J Naade over faldne Jord. Dit Ord gjød Trøst i hvert et Hjerte; Thi Himmel=Viisdom var dets Aand, Du lærte os at Dødens Smerte Vil lindres ved Alfaders Haand! Hvo hørte Dig og følte ikke, Paa ny fordoblet Lyst til Dyd? Skal vi end Modgangs Kalken drikke, Sig Sorg kan vende om til Fryd. Du gjød Din Balsam i vor Vunde, Og viiste os et Blik af Gud; Du lærte os med Fred at blunde, Naar Livets Fakkel slukkes ud. O hellig, som vor Frelsers Lære, Du tolked for os Herrens Ord! Og bød som Christus os at bære Vort Kors med Taalmod her paa Jord. Du lærte os ved Aarets Ende: Engang skal Hjertet stille staae" Vi bør vor Hu mod Graven vende, "Men veedeinaar vor Stundskalslaae." Og endelig - saa lød Din Stemme: Enhver sig her berede maat Og aldrig Christi Ord forglemme: Engang vi skal for Dommen staae; O fromme Hyrde, leed herneden! For Almagts Throne faldne Hjord, At vi kan vinde Evigheden. J Aand og Sandhed ved Dit Ord, Leed os for Herrens lyse Throne, Engang paa Dommens store Dag! At vi maa fange Livsens Krone, Naar Larven ei er mere svag. Leed Hjorden hist mod Himmelfreden, O, fromme Hyrde, hør vor Bøn"Lev længe for Treenigheden, Du Ordets Tjener, Lysets Søn H. G. K. Sommer. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-11
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Januari 1823. Blik paa Handel og Søfart.