Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-10-25
Fædrelandet. Provindsialstænderne. De officielle, temmeligen udførlige Beretninger fra Stænderforsamlingen i Roeskilde naae nu til den 16 d. J Mødet den 14de, hvori man begyndte med de Deputeredes Propositioner, forhandledes først angaaende et Forslag af Kammerherre GrevenkopCastenskjold om en Forandring i Henseende til Brandassurancen for Landbygninger, hvilket han forud havde besørget trykt som Manuskript for at uddeele iblandt de Deputerede. Det gaaer ud paa et Andragende til Hs. Maj. fra Forsamlingen om: 1) at et nyt Regulativ, hvorefter de forskjellige Bygningsarter for Fremtiden blive at optage i Brandforsikkringen, blev udarbeidet, hvis Basis maatte være en nøiagtig Classification af Bygningerne efter deres Bestanddele, tillige med Hensyn til deres Beliggenhed, større eller mindre Risiko for Brandskade o. s. v. 2) Fastsættelse af en dermed stemmende og derefter lempet Tarif for Assurancepræmierne. 3) At summariske Regnskaber aflagdes halvaar ligt, og de detaillerede hvert Aar, hvoraf maatte trykkes et saa tilstrækkeligt Oplag, at Enhver for en billig Priis kunde erhverve sig samme. 4) Jndskrænkning af Omkostninger ved Bestyrelsen, ved efterhaanden at inddrage Branddirecteurposterne og overdrage disses Forretninger til Assurancens Medlemmer. 5) At Taxationsmændene og Brand assurancens Agenter stedse blive at finde i hvert Herred. 6) At Nedsættelsen af Assurancepræmien skulde begynde og det nye Regulativ træde i Kraft fra 1ste Octbr. 1837. 7) At Provindsialstænderne, hvis Forslaget antages i begge Provindser, allerunderdanigst ansøgte Hs. Majestæt om at udnævne en Committee til at udarbeide en fuldstændig og nøiagtig Plan for Assurancevæsenet for Landbygninger, saaledes at samme ved næstkommende Møde kunde discuteres af Stænderne og derefter forelægges Hs. Majestæt til Approbation. - Kammerraad Drewsen foredrog derpaa et Andragende angaaende samme Gjenstand, hvilket gik ud paa en Forestilling til Hs. Majestæt om: 1) at inddrage Branddirecteurernes Post, som formeentlig unyttig og overflødig, sætte disse paa Vartpenge, og underlægge deres Forretninger, indtil den forventede Communallov for Landet kommer i Virksomhed, Herredsfogderne, uden anden Løn end den for Branddirecteurerne fastsatte Betaling for de Forretninger, som de i disse sidstes Sted ville komme til at udføre; 2) en meere hensigtsmæssig Taxationsmaade og en nedsat Assurance=Indtegnelse, hvorved forsætlig Brandstiftelse forhaabentlig vilde blive sjeldnere, og 3) at det aarlige Brandcontingent maatte nedsættes fra 20 til 15 sk. pr. 100 Rbd. - Den kongelige Commissarius gjorde adskillige oplysende, og forbeholdt sig at forelægge yderligere, bemærkninger desangaaende for den Committee, der maatte blive nedsat, hvorpaa Lieutenant Rasch, paa Præsidentens Opfordring, foredrog et Andragende om, at Besiddere af Landbygninger paa Bornholm maatte udgjøre et særskilt Brandforsikkringsselskab, og at en af ham fremlagt Plan dertil maatte anbefales til allerhøieste Approbation. -at prøve alle tre Forslag nedsattes følgende Committee: Lieutenant Rasch, Kammerraad Drewsen, Cancellieraad Haastrup, Kammerherre Castenskjold, Prokurator Marckmann, Kammerjunker Scavenius og Grev Danneskjold Samsøe. Grev Holstein opfordredes nu til at foredrage et af ham indgivet Forslag til Negerslavernes aldeles Frigivelse paa de danske vestindiske Øer. Den Deputerede motverede dette Forslag som en Hæderssag for Danmark, da Begrebet og Erkjendelsen af de medfødte Menneskerettigheder, i den hele civiliserede Verden, siden Sjette Frederiks Deeltagelse i Regjeringen, nøie havde været forenet med Fædrelandets Navn. Da imidlertid den Kongel. Commissarius havde tilkjendegivet ham, at Regjeringen allerede havde indledet forberedende Skridt til en nøiere Bestemmelse, af Retsforholdet imellem Slaverne og Plantagerierne i Vestindien, tog Proponenten sit Forslag tilbage. Secretair Allgreen-Ussing foredrog dernæst et Forslag, Kjøbenhavns Fattigvæsen betræffende, hvori han, efter en udførlig Fremstilling af dets Tilstand, indstillede: 1) At Kjøbenhavns Borgere snarest muligt maae oplyses om Fattigvæsenets hele Status, om Størrelsen af dets Gjæld, samt om Maaden, hvorpaa og Midlerne, hvorved Gjælden, successive kan tilbagebetales. 2) At det maa paalægges Direktionen for Kbhavns Fattigvæsen, som ufravigelig Pligt, aarligen ved Trykken at bekjendtgjøre en omstændelig Ballance af dets Jndtægter og Udgivter, med de fornødne Oplysninger, saa at Enhver kan erfare dets sande Tilstand, hvilket skulde begynde med dette Aar; og 3) at Fattigvæsenets Regnskaber maatte underkastes samme Revision af Hovedstadens deputerede Borgere, som Byens øvrige Regnskaber. - Den Kongel. Commissarius fremstillede de Omstændigheder, som især havde indvirket uheldigt paa det kjøbenhavnske Fattigvæsens Oekonomie, hvorpaa et Medlem yttrede, at Kjøbenhavns Magistrat og Stadens eligerede Borgere (og ikke Stænderforsamlingen) formeentligen var det Organ, hvorigjennem denne Sag bør andrages paa høiere Steder. Men da alle de øvrige Deputerede erklærede sig for en Committee, udvalgtes i næste Møde, den 15de, efterat Proponenten havde frabedet sig at blive Medlem, til at udgjøre denne: Biskop Mynster, Professor Bang og Agent Hammerich. - (De øvrige Forhandlinger i Møderne den 15de og 16de meddeles imorgen.)