JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Chocolade, udarbeidet i lukket Maskine til den fuldkomneste Fiinhed, sælges bestandig i alle Sorter, hos Hr. Chr. H. Nielsen i Hiørring og Worm, i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Landeiendom. Formedelst Bortreise agter Eieren af Stokbrod i Jerslev Sogn, Nørre-Jylland, staaende for Hartkorn, Ager 1 og Eng 7 Skjepper 1 Album, at bortsælge samme med den derpaa værende Afgrøde, som staaer i en god Væxt, med Besætning og Inventarium : 5 unge Køer, 4 Stude, 16 Faar, 2 Sviin, Høns, Gjæs og Ænder, 2 unge Heste, den ene 4 Aar og den anden 6 Aar gammel, samt en ny beslagen Vogn med Sæt paa, og et nyt Seletøi med Messing paa, samt en Arbeidsvogn med Tøi til Harve og Plov, alle mulige Slags Avls=Redskaber og Bryggerkar, polerede Meubler og Sengesteder; Kjøkkentøi, bestaaende af Kobber, Messing og Porcellain, og endeel Snedker=Værktøi, en smuk anlagt have med flere Hundrede Træplanter og skyggefulde Træer med Frugter og andre Slags. Gaarden er vel bebygget, en smuk muret Rolling med 4 Værelser og 2 Kakkelovne og øvrige Beqvemmeligheder; Alt for den billige Priis 1700 Rbd. Sølv, og kan tiltrædes strax ved Pengenes Udbetaling, om forlanges. Liebhabere ville behage at henvende sig hos Auctions=Madame Wandall i Hjelmerstald i Aalborg, eller hos Eieren selv paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
En dobbelt Skriverpult ønskes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Et mobleret Værelse med Sovekammer kan, enten strax eller til Michaeli Flyttetid, faaes tilleie hos Guldsmed Holst ved Vesteraa Nr. 135.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Hos Beyer ved Reberbansport kan faaes tilleie etgodt Sted, som har 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer; til Stedet er og en have, med gode Frugttræer, Alt formeget billig Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Collegial=Tidenden for 1804, 1806, 1809, 1811, 1812, 1813 og 1814 med Registre kjøbes af Roedstedt, Bogbinder og Boghandler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Et smukt Værelse for en eenlig Person er at faaes tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Sammested kan 2 a 3 unge Mennesker erholde Kost og Logis. Det nærmere erfares paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Fiin heglet Hør og Hamp, samt Ditto Hør= og Hampeblaar, tilligemed god Hør, Fyld & Duun er nylig arriveret og faaes billig hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Catharineblommer, gode Svedsker, Rosiner, Corender, og Bamberger=Kirsebær, store søde og bittre Mandler, samt alle Sorter Speceri=Varer, Candis og Melis, fiint hvidt & guult Havanna- og St. Croix=Pudersukker, sælges billig af H. P. Hansen. Ambolter, Sparhager, Skruestikker, med mange andre nye Jsenkram, Galanteri=, Bejouteri= & Nyrnberger=Varer, er jeg nylig bleven forsynet med, og sælges af mig det billigste muligt. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Sluppen Frederik & Marian, ført af Peter Dam afgaaer i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Passage rer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Extra godt sort Blæk sælges for 36 sk. pr. Pot hos Selgen Bjerring. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden strax at sælge min i Næsborg, 1/2 Miil fra Logstør, beliggende Gaard. I dens særdeles gode Jorder ere for dette Aar saaet 4 1/2 Tdr. Rug, 6 1/2 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 4 Tdr. Kartofler og Græssmarken udlagt, med Kløver. Paa Kjæret, som er stort, og vil kunne forbedres meget, avles aarligen mellem 20 og 30 Læs Høe. Paa Gaarden, som kan drives med 2 Heste og 2 Stude, kan fodres og græsses 20 Fæcreaturer og 40 Faar. Dens Hartkorn er 2 Tdr. 2 Skpr. Alle Bygningerne ere nye, opførte i de 3 sidste Aar, og indrettede for en Familie udenfor Bondestanden. Lysthavende behage at henvende sig paa Gaarden selv til P. Müller, Enke efter Overkrigscommissair, Herredsfoged Müller. Næsborg, den 12te Juli 1826. Creditorerne i Boerne efter Aftægtsmand Niels Andersen af Mølholt i Hals Sogn og Ungkarl Peter Olesen af Stopbrohede i Hammer Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil de Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes, med Varsel efter Loven, at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 9de Juli 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Licitationsplacat. Jfølge Begjæring af Sønderholm Skolecommission bliver, Tirsdagen den 9de næste Maaned, Formiddag Kl. 10, paa Raadstuen i Nibe, afholdt Licitation over OpfoFrelsen af en Tilbygning ved Sønderholm Skolebygning Conditioner tilligemed Tegning og Overslag, der andrage, 113 Rbd. 63 s., blive fremlagte ved Licitationen. Nibe, den 18de Juli 1836. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Formedelst anden Bestemmelse lader Undertegnede, Fredagen den 22de Juli, Eftermiddag Kl. 3, og Løverdagen den 23de, Formiddag Kl. 10, bortsælge i min iboende Gaard forskjellige Handels-Reqvisiter, bestaaende af: 3 Ballance=Vægte med Skaale. Circa 50 Lpd. Lodder m. m. 1 Vare=Kaag. 1 saa godt som ny Arbeidsvogn med Jern=Axler, for2 og 1 Hest. 1 dobbelt Gig. 2 Korn-Harper. 12 forskellige Kjød= og Sildkar. 200 Sildfjerdinger. 2 Donkrafter. Nogle Læster Halvtønder. Et Parti svære norske Ege=Stolper, med meget mere. Aalborg, den 15de Juli 1836. J. Johannsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Efter Eierens Forlangende bliver Gaarden Greensted, i Vesterbrønderslev Sogn opbuden til Bortsalg ved en eeneste Auction, som holdes sammesteds, Onsdagen den 10de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Hartkorn er 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb., hvortil er et Areal af circa 200 Tdr. Land, og 3 Fæstehuse, som hver forrette 62 Gangdage aarlig. Creaturholdet er 130 Fæhøveder og 20 a 24 Faar, og formedelst Jordernes gode Beliggenhed kunne disse drives med 6 Heste, og den aarlige Udsæd har hidtil været 18 a 20 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg og 20 a 24 Tdr. Havre, foruden Boghvede, Kartofler og Bælgsæd. Af Engho avles circa 40 Læs og Jldebrændsel af Skudtørv og Hedetørv haves i Overflødighed. Forresten ere Jorderne saavel gode Korn, som Græsnings Jorder. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 18de Juli 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Auctionsplacat. Da de ved Auction den 26de April d. A. gjorte Bud, paa endeel afgangne Major, Herredsfoged Westenholtz's Bo tilhørende uvisse Fordringer ere forkastede, bliver, ifølge under Skiftet tagen Bestemmelse, bemeldte Fordringer, til Beløb circa 700 Rbd. rede Sølv og 14000 Rbd. Repræsentativer, paany stillede til Salg ved Auction, som holdes herpaa Contoiret, Onsdagen den 3die August førstkommende, Eftermiddag Kl. 3. Conditionerne henligge til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Løgstør, den 14de Juli 1836. Som Constitueret, Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-21
Paa Vedkommendes Begjæring afholdes offentlig Auclition paa Nyhavn her i Byen førstkommende Mandag den 25de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over en Deel Skibs inventarium, bestaaende af Master, Ankere og Ankerkjættinger, et Jernspil, Jernkabys, Rundholter, Blokke m.m., ifølge Conditioner, som nærmere ville vorde bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 20de Juli 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Vi gaae nu over til at berette nogle af Bladenes Yttringer og Henrettelsen. Bladet Temps" kalder denne blodig Act gen betydningsfuld politisk Begivenhed i alle deres Øine som, med al deres Afsky for Forbrydelsen selv, dog havde kastet deres Blik længere frem, end blot paa denne og dens lovmæssige retfærdige Straf. Disse Mænd have gjort sig Forventning om et saadant Resultat af en Benaadning, som man hidtil forgiæves har søgt at bevirke ved Strænghed. Muligt, mener man, vilde en Fremgangsmaade fra Regieringens Side, der havde afveget fra den hidtil fulgte, kunne have aabnet en ny og bedre Epoke. Dette Parti erklærer reent ud, at de Mænd, der have tilraadet Forbryderens Død, under Guillotinen, have paadraget sig et stort Ansvar og slutter med det Ønske, at dets Bekymringer og Ahnelser om Fremtiden maatte vise sig at være ugrundede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Neppe fik man Tid i Parises Cirkler at discutere om disse Yttringer i Bladet Temps, førend ny Ængstelse bemægtigede sig Gemytterne i Hovedstaden. Man læste nemlig allerede den 13de i Galignanis Messenger Følgende: "V. bestemme os ugjerne til at omtale et sørgeligt og foruroligende Rygte, som igaar løb om i hele Paris og fortaltes med saameget Bestemthed, at kun Faa tvivlede om Sandheden. Det gik ud paa, at der atter var forsøgt et Attentat mod Kongens Liv og at dette var lykkedes. Heldigviis var Rygtet ugrundet, men udbredte dog Angest og Gjærin, rundt omkring i Staden, rimeligviis dets egentlige ondskabsfulde Hensigt og, for endnu saameget vissere at naae denne havde man føiet til, at man i Slottet gjorde sig al optænkelig Umage for at holde det Passerede hemmeligt. Dagen derpaa opfordrede flere Journaler Regjeringen formelig til at udstede en officiel Kundgjørelse om denne Gjenstand. Denne Opfordring blev efterkommet samme Aften i Aftenbladet Journal de Paris, ved følgende Bekjendtgjørelse, Nogle Journaler have imorges spurgt, hvad man skulde troe om et igaar i Paris udbredt Rygte, at Kongen atter i Neuilly havde været udsat for et nyt Mordattentat. V. svare, at dette Rygte er aldeles falske og kun at ansee som et nyt Maneuvre for at udbrede Bekymringer!
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Vi vende os nu til Efterretninger, der angaae Frankrigs Forhold til Udlandet. Man havde allerede i flere Dagen havt Efterretninger om, at Admiral Hugons Eskadre, bestaaende af 1/4 Linieskibe, 1 Corvette og 1 Brig var ankommen for Tunis og beredt paa, i Nødsfald, at fordrive den der forventede tyrkiske Flaade under Tahir Pascha med Magt. Den 12te var det paa eengang et almindeligt Rygte i Paris, at det virkeligt var kommen til Kamp, hvilken Efterretning var kommen med Telegraphen. Det Ugrundede i dette Rygte har imidlertid senere viist sig; det var en Skipperefterretning, indtruffen til Marseille, at der den 29de Juni var hørt en Kanonade paa Høiden af Tunis, men da dette Rygte strax havde bragt Assurancepræmierne iveiret, har man ved Telegrapher indhentet Efterretning fra Toulon og derfra erfaret, hat Alt har været roligt i Omegnen af Tunis benævnte Dag Fra Spanien har en Telegraph=Depesche bragt Efterretninger om beklagelige Uroligheder i Figueras, som skulle have havt Sted den 11te. Falske Rygter og begaaet Forræder havde vakt Folkets Harme. Tropperne formaaede ikke at udrettet noget og Pladsens Gouverneur, Brigaderen Tønax, faldt som et Offer for Folkets Raseri; hans Lig slæbtes igjennem Gaderne. Senere er Roligheden igjen bragt tilveie. Cassationsretten har nylig afsagt en interessant Dom. Grev Lamarthonie var af den kgl. Ret i Bordeaux bleven dømt til at betale 4000 Fr. som Erstatning til Enken Baudet, hvis Søn han havde dræbt i en Duel, og appellerede derimod. - Cassationsretten dømte: paa Grund af, at den angrebne Domstol har Ret til at paastaae, at Jngen maa tage sig selv til Rette, at, naar der begaaes Drab i en Duel, opstaaer derved den retfærdigste Adkomst til at indgive en Klage om Skadeserstatning; at Grev Lamarthonie, ved at dræbe Enken Bandets eneste Søn i Duel, uomtvistelig har paadraget sig en Forpligtelse til at give Skadeserstatning; at ifølge disse Grunde Dommen a qua, langtfra at have fortolket den 1382de Artikel paa en feilagtig Maade, meget mere har anvendt den meget viselig og derved bragt Moralens Grundsætninger en ligesaa glimrende, som velgjørende Hyldest - afvises Appelleringen. Lafitte har udgivet sin sidste Tale angaaende Budgettet, og i et Par Forord dertil erklæret, stedse at ville erindre sig, hvad der blev indgaaet 1830, nemlig: "Jngen Frygt mere for erhvervede Rettigheder, og ingen Skranke for dem, som endnu mangle." Frankrig sammenligner han med et Jaushoved, hvor Landet seer fremad og Regjeringen tilbage. Det synes, som om det besynderlige, heftige og opblæste Væsen, der paadrager General Bugen ud Spot i Deputerebekammeret, ogsaa følger ham i Krigen og der vækker Had. Der skal allerede være indløbet mange Klager over hans Færd i Algier. Officererne ere utilfredse med hans vredladne og despotiske Opførsel. Han lader Infanteriet gjøre Iilmarscher i den stærkeste Hede, og saasnart han faaer Øie paa Araberne lader han uden videre fore paa dem. Hvad de Araber, der ere paa fransk Partii, angaae, da truer han dem bestandig med Sabel= og Pidskehug. Hans Tilbagekaldelse er derfor ikke usandsynlig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Preussen. Attentatet paa de Franskes Konge har gjort det preussiske Hof vaklende i sin Bestemmelse om at lade de preussiske Prindser gjøre den, tidligere aftalte, Reise til Frankrig, idet man, til et sligt Besøg, ikke finder det passende at vælge en Tid, i hvilken Gemytterne endnu befinde sig i en saadan politisk Gjæring, at den hos Enkelte endog udarter til en Fanatisme, der tilskynder dem til at gjøre sig til Martyrer for de dres Meninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Man har i længere Tid i Preussen havt den Jdee, at der allerede er afgaaet en Øvrighedsperson til Hamborg, for der at træde i Underhandling med Agenten for det engelske Agerdyrkningsselskab paa Botany=Bay.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Kongen har ligeledes ladet fornye det paa det forrige Storting fremsatte Forslag til en særskilt Grundlov, angaaende Rettighed for det norske Statsraad til at deeltage i Stor tingets og dets Afdelingers Forhandlinger, dog uden Stemmeret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Angaaende det projecterede Monument paa Eidsvold har den norske Statsminister tilstillet dhrr., som besørgede Jndbydelses=Planerne omsendte, en Skrivelse, hvori han erklærer ikke at kunne deeltage i et Foretagende, som gaaer ud paa at feire Overgangen fra Enevolds til Folkesouverainitet. Denne Yttring strider aldeles mod Grundloven, 1814, der ophøier Norge fra et uindskrænket til et indskrænket Monark. Ministeren gjør tillige opmærksom paa Kongens gjentagne Erklæringer om, at Feiringen af 17de Mai er krænkende for ham og hans Familie, og at Oprettelsen, af det paatænkte Monument maatte være ham smerteligt, især da Norge, næst Gud, skylder Hs. Majestæts Maadehold 1814 sin lykkelige Stilling. Derfor vil han netop af Kjærlighed til Fædreland og lovbunden Frihed have sin Konge holdt i Ære, og bemærker til Slutning, at 22 Aar er i et Folks Forfatning ikke meere end 5 Aar for Barnet, hvorfor man tør overlade Fremtiden at forevige hvad denne Generation har grundlagt. Bladet, den Constitutionelle mener, at her egentlig kun strides om Ord, ikke om Ting, da det norske Folk i en lang Række af Aar har viist det nye Dynasti en urokkelig Troskab, som vel burde have hæqvet enhver Mistydning i denne Henseende. I et Svar til Ministeren erklærer Indbyderne til Monumentet (dhrr. Gløersen, Hjelm og Schweigaard, at den norske Grundlov fik sit meste og væsentligste Jndhold paa Eidsvold, og at det paatænkte Monument vel ikke kunde smerte Hs. Majestæt, der vist ikke kan miskjende sine Normænds ustrømtede Hengivenhed. Sluttelig anmoder de Hs. Exellence om, hvis han end ikke vil deeltage i deres forehavende, dog at forsikkre Kongen og Indbydernes troe Sindelag, hvorom Ministeren selv ikke kan nære nogen Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Fra Rom meddeles nogle Oplysninger og Forholdet imellem Kongen af Reapel og hans Broder, Prindsen af Capua. Prinds Carl besad tidligere sin kongl. Broders saa uindskrænkede Fortrolighed, at Jntet syntes at kunne forstyrre et saa intimt Forhold; men da Kongen en Tags drillede sin Broder med hans Kjærlighed til den unge Jrlænderinde, blev Prindsen saa hidsig, at han ganske glemte asig selv, og at det kom til en meget alvorlig Strid. Fra dette Øieblik af hersker der mere end Kulde imellem Brødrene. Da Kongen nylig reiste igjennem Rom, søgte Pa oven at formilde hans Vrede, men Kongen vilde Jntet høre derom, og svarede: "Han skal komme til at fortryde det; thi jeg vil sætte ham paa irlandsk Kartoffel-Diæt. For vort Vedkommende tabe vi Jntet derved; thi vi have en Nar mindre i Jtalien." Prindsen af Capaa er i denne Tid, med Gemalinde, paa Veien til Rom. De polske Godsers Confiskering, til Fordeel for russiske Militaire, har ogsaa truffet nogle, der tilhøre Krakaus Bispestol. Der skee mange Forandringer i kirkelig Henseende; det er forbudt under stor Straf at synge Sange, hvori den hellige Jomfru efter gammel Skik kaldes Polens Dronning, Jfølge en i Mineral indført Artikel beløber alle de europæiske Staters Gjæld tilsammentagen sig til 10 Gange saameget som deres Jndkomster; Sachsen har størst Credit, Spanien mindst, og Danmark har vel større Credit end Spanien og Rusland, men mindre end Sachsen, England, Würtemberg, Preussen, Frankrig og Norge. Siden 1816 har England formindsket sine Statsgjældsrenter med 51, Mill. Daler og Statsgjælden med 616 Mill. Daler, medens de fleste andre europæiske Stater have forøget deres Gjæld. Ved flere tyske Forfatteres historiske Granskninger er det nu sat udenfor Tvivl, at Wilhelm Tells berømte Bueskud ikke tilhører Historien, men Folke=Eventyret; en af Forfatterne søger Oprindelsen dertil i Sagnet om Palnatoke, der er gaaet over i gammel engelske Ballader og derfra igjen ver bleven overført paa en historisk Begivenhed i Schweitz.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
J England er i denne Tid bleven opdaget et for 34 Aar siden begaaet Mord, som nu skal paadømmes af Retten i Leicester. Den 10de Debr. 1802 blev en, for sin Skjønhed, almindelig beundret Dame, Clisabeth Tebbut, fundet myrdet i sin Park ved Kegwort, men Morderen blev, at Efterforskelse uagtet, uopdaget, indtil han nu selv har angivet sig. Han hedder Thomas Roper, og levede af en ret klækkelig lille Capital, som han havde sammensparet sig i samme Familie Tebbuts Tjeneste. Roper var forleden meget farligt syg, troede sit Endeligt nær, og vilde først lette sin Samvittighed ved en Bekjendelse, inden han gik heden. Han fortalte da, at han, rasende forliebt i sit Herskab, Mis Elisabeth Tebbut, i Natten til 10de Decbr. 1802 var trængt ind i hendes Soveværelse og havde voldtaget hende; men da han ei havde kunnet aftvinge hende en Eed paa, at hun vilde fortie Udaaden, saa havde han qvalt hende, derpaa slæbt hende ned i en Dam og endelig været ifærd med at ville begrave hende i Parken, da Morgenen overraskede ham. Efterat Roper havde aflagt denne Bekjendelse paafulgte imidlertid derfor ikke hans Død; tvertimod blev han, imod Formodning, helbredet og maa nu, i sit 69de Aar, bøde for den Misgierning, som han begik i sit 31te.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Kjøbenhavn, den 19de Juli. Angaaende det Vivat, der Fredag Aften d. 10de D. i Christiania udbragtes for Advocat Sørensen af en talrig Mængde Mennesker indeholder den Constitutioneller Følgende, der tyder, paa den Stemning, der herskede hos Christianias Borgere i dette den norske Constitutionshistories mest bevægede Tidspunct : Man i samledes uden Plan eller Overlæg omtrent Kl. 10 udenfor Advocat Sørensens Bopæl; Mængden forøgede sig efterhaanden; man fik at vide, at Advocaten var i et Aftenselskab hos Assessor Rye; - didhen ilede man - med levende Enthusiasme udbragtes et 3 Gange 3 gjentaget Hurra for det opløste Stortings sidste Præsident, Advocat Sørensen. Advocaten kom nu ud iblandt Mængden og takkede for deres Opmærksomhed, men erklærede sig med qvalt Stemme for uformuende til at tale paa Grund af de Følelser, hvoraf han var gjennemtrængt og raabte: "Gul bevare Kongen og Fædrenelandet!" hvilket Mængden besvarede med et ikke mindre forigt 3 Gange 3 gjentaget Hurra. AdvocaSørensen sagde: "Jeg haaber Alt vil gaae godt, og til dette hjertelige Ønske yttrede Mængden ved et livfuldt Hurra ogsaa sit bifald. Hr. Sørensen trak sig tilbage og Menneskesværmen opløste sig. Vi troe i denne Hyldest ikke alene at see Udtrykket af den almindelige Sympathi for denne udmærkede Repræsentant og hans Færd, men ogsaa et Erkjendtlighedsbeviismod Stortinget, adresseret til dets Præsident. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
En Gienstand, som foranlediger enhver tænkende Borger til alvorlige Betragtninger, er Fængslerne. Det er derfor glædelige at erfare, at Stadens 32 Mænd allerede i længere Tid have henvendt deres Opmærksomhed paa Beskaffenheden af Hovedstadens Fængsler. Det første Spørgsmaal, som i denne Anledning opstaaer, er naturligviis, i hvad Forhold Fængslernes Størrelse staaer, til det Antal, som jevnlig er under Bevogtning. J det sidste af holdte Møde af de 32 Mænd var under Forhandling en dem forelagt Concept til en Kjøbecontract med Brygger Møller for at afkjøbe ham det Baghuus, der hører til hans Gaard i Farvegaden og som støder op til Stadens civile Arresthuus.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Skjøndt Byens eligerede Borgere maatte beklage, at det var nødvendigt at sætte Staden i en ny Bekostning i denne Anledning ikke mange Aar efter, at Raad= og Domhuset var færdigt have de dog paa Grund af Fangernes Mængde billiget det for (S. Bl.) reslaaede Kjøb.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Efter det sidstudkomne Hæfte af Facademiske Tidender, hvis Redaction indtil videre er overtagen af Dhrr. Cancellisterne L. J. Fribert og A. K. Bang, og som i Fremtiden ogsaa vil med dele Efterretninger og videnskabelige Jnstituter i Udlandet, optage vi en Efterretning om en Gave, skjænket Universitetet i sidste Aar: Grosserer C. Hambro her i Staden har i forrige Efteraar foræret Universitetet et illumineret Kort over Europa, udgivet af det lithographiske Jnstitut i Brussel 1833, 15 Alen langt og 14 Alen høit (hvilket havde kostet ham mellem 5 og 600 Rbd.). Consistorium har i denne Anledning skriftlig takket Grosserer Hambro for den Opmærksomhed og Velvillie han har viist mod Universitetet ved denne Foræring. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
En Artikel fra Christiania melder, at Opførselsen af det nye Theater der nu drives med megen Virksomhed efter de approberede, af Theatermaler Troels Lund og Stadsconducteur Grosch forfærdigede, Tegninger. Man haaber endnu iaar at faae det under Tag. Bygningen bliver 80 Al. lang, 32 Al. bred, og omtrent 19 Al. høi, og Tilskuerpladsen vil rumme 718 siddende Personer, deels paa Gulvet, deels i 2 Logerader, foruden en kgl. Loge og staaende Pladser. Theatret vil faae rummelige Corridorer, 4 store Trapper, 7 Udgange og Ovne til dets Op varmen med varm Luft. Maskinconstructionen tillader Decora tionerne at stige lige i Veiret uden at foldes; det ventes aabnet i Septbr. eller Octbr. 1837, og der er allerede gjort Bestilling hos Theatermaler Troels Lund paa de ved Skuespillenes Begyndelse nødvendige 12 Decorationer." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
I det d. 5te Dr. udkomne Nr. 22 af Gotha Rumor (der for ikke længe siden traadte istedetfor den inddragne gothenborgske Handelstidende) læses den Annonce, at Red. vel havde faaet Nye om, at dette Blad truedes med en Jnddragning; men dog ha bede, at hele Oplaget af Dagens Nr. vilde være trykt og uddeelt, inden Jnddragningen paa officiel Vei blev den meddeelt. Dagen efter udkom en Prospectus paa Göthaborgs nya Handels- og Sjöfarts-Tidning" med samme Jndhold af Avertissements a., som det inddragne Blad, og d. 3de et Extra Nr. af et Ugeblad, betitlet Sjömannen og Handverkaren, til Efstatning for Abonnenterne, paa Grund af gen høist uformoder Forhaling af den ansøgte Bevilling til det nye Blad. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-23
Vexel=Cours. Hamborg, den 18de Juli. Bordeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 461. Cadix 463. Lissabon 503. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 201 1. Species pari. Disconto ikke noteret.