Berlingske Tidende, 1780-06-19
London, den 6te og 7de Junii. Forrige Fredag gjorde Pøbelen her et Oprør, nedrev den tel Sardiniske og den Bayerske Gesandts Kapeller, og anrettede ellers megen Uorden. Endskiønt de borgerlige Øvrigheds, Betientere strax gjorde de beste Anstalter, til at forhindre Tumulten, ved at lade nogle Krigsfolk baade til Hest og Fods rykke frem, saa kunde man dog ey forhindre, at jo Uroelig hederne vedvarede de følgende Nætter og Dage, hvorved den endnu bleve flere Udsvævelser begaaet, i sær imod de Katholskes Personer og Huse. Man har derfore sat 13 Personer, Arrest. De Katholske Gesandtere have den 3die huj. i Jacobs=Gaden holdt en Forsamling, og derpaa meldet denne Tildragelse til deres Hoffer ved Courerer. De Katholskes Billhar givet Anledning til dette Optrin. - Fra Toulon har man faaet den Efterretning, at Escadren sammesteds, som bestod af 7 Linieskibe og 5 Fregatter er, tilligemed de med Levnetsmidler ladte Fahrtøyer den 20de i forrige Maaned gaaet til Seyls fra bemeldte Havn til Vestindien, samt at den bekiendte Poul Jones er med denne Escadre, og har faaet Fransk Bestalling, samt Commando over et af de beste Skibe i denne Escadre. - Admiralitetet har faaet nogle Depecher fra Admiral Shuldham i Plymouth, hvori han har meddeelt den til ham indløbne Beretning, at der endnu er afseylet en Escadre fra Brest, paa hvilken der har været et stort Antal Landtropper. - En sanddrue Mand, som nyelig er ankommen hertil fra Gibraltar, forsikkrer, at Besætningen sammesteds er forsynet med Levnetsmidler over for 2 Aar, og i Mangel af disse bestaaer den eneste Farlighed, som dette Sted, der ellers ikke kan indtages, har at befrygte. - J Løverdags Naer, som man hører, den Ordre afsendt fra Admiralitetet til Geary, at han med første gode Vind skal gaae under Seyl til Brest, for at indspærre denne Havn, og de i samme værende Franske Skibe, og derved forhindre disses Forening med den Spanske Escadre, som med første ventes hertil. Heele Staden er formedelst Folkets Oprør i den største Uorden. Pøbelens Hensigt er, at tvinge Regieringen til, at tilbagekalde de sidste Acter, som ere gjorte til de Katholskes Fordeel, og heri har den næsten opnaaet sit Øyemærke, i det den har opbrændt og ødelagt nogle af deres Kirker og andre Huse i London. Jblant disse ere og Lord Peters og andre Katholske Adelsmænds Huse. Alting er i den største Forvirring, efterdi man ey kan see Enden paa dette Oprør. Fængslerne i Newgate ere allerede opbrændte, og Fangerne løsladte af samme. - Da den Sardiniske Ministers Kapell brændte, bleve Sprøyterne tilbragte, for at redde de nærmeste Huse. Dette tillod Folket, men det vilde ey tilstæde, at samme bleve anvendte ved Kapellet. - Ved Parlements=Forsamlingen den 2den huj. blev vel Hs. Kongel. Høyhed, Hertugen af Gloucester, og nogle andre patriotiske Adelsmænd, af Pobelen begegnede med al Respect; dog anmodede samme Hs. Kongel. Høyhed, at love, hvilket og skeedte, at han sin Livstid vilde understøtte den Protestantiske Gudstieneste og den Brittiske Friehed. - Erkebispen af Canterbury, Hovedet for den Engelske Kirke, slap en saa lykkelig. Man rev Parykken af ham og hans Biskops Kjortel i Stykker, og hans Person blev meget mishandlet. Græv Hilsborough og Lord Townshend sadde sammen i den førstes Karet, og maatte lide megen Fornærmelse af Pøbelen. Græven havde vist endnu bleven ulykkeligere, hvis man ey havde anseet ham for en Ven af Lord Townshend. Jmidlertid rev man dem begge ud af Ka retten, Haarpungene af dem, og de bleve drevne ind i Parlements=Huset med Haarene over Skuldrene. Lorderne St. John og Dudley bleve med Slag og Pryglilde mishandlede; Hr. Welbore Ellis blev af Pøbelen forfulgt til hans Huus, hvor man slog Vinduerne ind; han selv blev greben, og paa det haardeste medhandlet. - 13 af Oprørerne ere allerede fangne; men de andre opføre sig endnu som vilde Folk, hvilket ey spaaer meget got. - Nu hører man, at det almindelige Laugshuus i Bowgaden staaer i lys Lue, saa og at det paa andre Kanter i Staden brænder.