Københavns Adresseavis, 1793-03-08
Kartoffelavlen, denne for Norge saa vigtige Avl, er og ved hans Omhyggelighed bleven meere almindelig i Tronhiems Stift end den var forhen. Da han ved sit Ophold i Kiøbenhavn i Aaret 1772 erfarede sammes Nytte, forskrev han ved sin Hiemkomst 24. Tønder deraf fra Engeland og Holland, som bleve uddeelte til de vindskibeligste Mænd i de der værende Bølgder, og ledsaget med Underretning om Dyrkningsmaaden; og nu er denne Avl der saaledes bleven udbredet, at der er hele Kirkesogne, hvor ikke en Huus, end sige Gaardmand findes, der jo anvender et større eller mindre Stykke Jord til Kartoffelavlen, og saaledes avles der nu hvert Aar mange 1000 Tønder af denne nyttige Frugt Hør= og Hamp. Avlen begynder nu ligeledes der med god Lykke at udbrede sig, og bidrager og opmuntrer Generallieutenanten dertil, hvad han formaaer. Saa virksom og nyttig har Hans Excellence Hr. Generallieutenant von Krogh viist sig i et Fag, endog uden for det, hvori han som Embedsmand gavner Staten. Hans Fortienester herudi vil tilveiebringe ham nærværende og tilkommende Tiders Roes, ligesom Selskabet ikke har kundet undlade, ved offentligen at bekiendtgiøre hans Bestræbelser til Fædrenelandets Tarv, at bevidne ham sin fuldkomne Agtelse. 3. For nyttige Indretninger, Opfindelser og Forbedringer i Konster og Haandværker, og didhen hørende Ting. 149. Hr. Philip Lange, Capitain ved det borgerlige Artillerie=Corps og Muurmester her i Staden, har opfunden og i Model udført og forfærdiget en Bagerovn til at bage ved Steenkul i. Denne Ovn afviger deri fra de almindelige, at Jlden ikke lægges ind i den, men deels under neden, deels ved Siderne i dertil indrettede Afdelinger, hvorved baade Ovnens Bund og dens Hvelvning kan blive tilstrækkelig hedet, lig som Røgen og Dampen ved Kanaler bortledet, uden at noget deraf kan komme til Brø denne, og disse altsaa heller ikke antage nogen Smag deraf. En Ovn efter denne Model vil ikke allene have den væsentlige Fordeel, at der uophørlig kan bages i den, men da den ikke, som andre, koles ved hver Bagning, saa kan Heden, naar Ovnen først er ret varmet, siden vedligeholdes med meget lidet, og altsaa spares noget betydeligt paa Brændsel. Da der næsten ingen Tvivl er om, at naar en Ovn bygges i det Store efter denne Indretning, der jo i den med Fordeel vil kunne bages ved Steenkul, og dens Brug altsaa vilde blive til stor Bevarelse af den Mængde Brænde, der aarlig medgaaer i Bagerierne: saa tilkiendte Selskabet Hr. Capitain Lange for denne vigtige Opfindelse sin 3die Guldmedaille, med Løfte en større Belønning, naar Jdeen bliver udført i det Store, og Selskabet da ved Erfaring bliver overbeviist om, at den fuldkommen svarer til Hensigten. 150. Borger og Theehandler Lars Quistes Hustrue her i Staden har gjort sig fortient ved en TraadfabriksAnlæg. Efter at hun først i et par Aar havde tilvirket Traad i smaae Partier, og derpaa fundet god Afsætning, besluttede hun, med hendes Mands Villie og Medvirkning, at udvide denne Næringsgreen, og anlagt en ordentlig Fabrik. Hun underholder med Arbeide omtrent 40 Spindersker, som for det meste ere fattige Folk, der intet nyde af Pleieanstalterne. Sidst i Aaret 1790 anskaffede hun sig en Tvindemaskine med 16 Spindler, og har fra den Tid til Aarets Udgang 1791, altsaa i en Tid af noget over et Aar, tilvirket henimod 1300 Pd. Traad af alle Slags skiønne Couleurer, hvortil hun selv, da hun besidder en ualmindelig Kyndighed i Farverie, har farvet det meste af Garnet. Da Selskabet, ved at lade hendes Indretninger tage i Øiesyn, er bleven overbeviist om Anlægets Nytte, saa tilkiendte det hende derfor sin første Sølvmedaille, som et velfortient Agtelsestegn. 151. Bogbinder Andreas Clausen her i Staden har lagt Vind paa at forfærdige af de saa kaldede tyrkiske eller brogede Papirer, især bruges af Bogbindere, hvilke han er i Stand til at levere af hvad Couleur og Mynster, man forlanger, og til den Fuldkommenhed, at de saa got som intet eftergive de Fremmede, ligesom han og paa disse hans Papirer har god Afsætning. For denne hans Bestræbelse tilkiendte Selskabet ham sin anden Sølvmedaille. 152. Bogbinder Lindgreen her i Staden har foreviist Selskabet Prøver af nogle af ham forfærdigede saakaldede engelske Marmorbind, som det har fundet ret smukke, og som vidne om hans Duelighed, samt Flid og Lyst til at bringe hans Bogbinderarbeide til større Fuldkommenhed end sædvanlig. Selskabet tilkiendte ham derfor et Agtelsestegn af sin første Sølvmet aille. Bogbinder Andreas Nagel her i Staden, som Selskabet i Aaret 1791 belønnede for hans Duelighed i Bogbinder=Professionen, har atter i afvigte Aar foreviist nogle Prøver af Bogbinderarbeide, som Selskabet i alle Henseender har fundet meget skiønne, og ikke at eftergive noget udenlandskt Arbeide det ringeste. Han har derfor ingen Belønning søgt, men allene indsendt det, for at give Selskabet Beviis paa, at dets Belønning har opmuntret ham til at søge at bringe hans Profession til mueligst Fuldkommenhed. Ligesom Selskabet med Fornøielse har seet dette hans Arbeide, saa har det ikke vildet undlade herved effentlig til hans Berømmelse at bekiendtgiøre dette. 153. Jnstrumentmager Andreas Hjort her i Staden, som i Aaret 1789 foreviste Selskabet adskillige af ham forfærdigede musikalske Jnstrumenter, der havde en ikke ubetydelig Grad af Skiønhed og Godhed, og derved tilvandt sig Selskabets Agt, har i afvigte Aar igien indsendt adskillige Jnstrumenter, især Violiner, der vidne om en betydelig Fremgang han har gjort i Arbeidets Forbedring. Kyndige Mænd, af hvem Selskabet har ladet hans Jnstrumenter prøve, have bevidnet, at de i Fuldkommenhed næsten intet eftergive de beste udenlandske af samme Slags, og at Jnstrumentmager Hjort ved at forfærdige og afsætte deraf, bidrager til at undgaae Penge udgifter til Fremmede for deslige Arbeide; hvorfor Selskabet ogsaa ansaae ham fortient til sin første Sølvmedaille. 154. Berg=Candidat Jens Esmark har ved sit Ny hold i Norge og ved sine foretagne Excursioner for at giøre Opdagelser i Mineralriget, fundet det Sted, hvorden saa kaldte norske Labrader=Steen gives. Af denne Steenart har han indsendt Prøver til Selskabet, som viser, at den er smukkere end mange andre og paa andre Steder her i Norden fundne Arter af Labrader=Steen. Stedet, hvor han har fundet den, er ved Frederichsværn, hvor den findes i Mængde, og kan bruges til Voser, Bordblade og meere saadant Arbeide. Da denne Opdagelse og Bekiendtgiørelse mueligen kan blive af Vigtighed, saa tilkiendte Selskabet ham derfor sin 3die Guldmedaille. 155. For et Kalkbrænderies Anlag af Jens Sørensen til Østre=Birkgaard i Meierup Sogn under Riber, Stift, hvori han aarligen brænder henved 600 Tønder, Kalk, som han sælger for meget billig Priis til Ennens Beboere, hvilke han ved dette har gjort en væsentlig Tieneste, blev ham tillagt en Belønning af 10 Rdlr. 156. Selveier Jens Michelsen Kiær i Kattrup ved Hørsens, blev ligeledes tilstaaet en Belønning af 10 Rdlr., for at have til denne Egns Nytte anlagt et lidet Teglbrænderie, hvori hver Gang kan brændes 8000 StrenSelv ier Peder Hansen Broe i Nørbølling, Riberhuus Amt, skal ligeledes have anlagt en Teglovn til 8000 Steen; men da han ingen Attester har indsendt, har hans Anmeldelse ikke kundet komme i Betragtning. 157. Smeden Halsteen Amundsen af Hestehammer, i Kinzervigs Præstegield i Hardangers Fogderie, Bergens Stift, har udmerket sig ved sin Duelighed og Fliid i at forfærdige adskilligt Smedearbeide, af fortrinlig Godhed, og Skiønhed, saasom Laase, Lysesare, Jldstaale, Tolle knive, hvoraf han har foreviist Selskabet Prøver, der har været meget vel gjorte og havt en skiøn Politur, hvorfor Selskabet tilkiendte ham en Belønning af 10 Rdlr. 158. Bonden John Olsen Størrust af Lombs Præstegield i Gulbrandsdalen, blev ligesaa tilstaaet en Belønning af 8 Rdlr. for Forfærdigelse af adskillige Slags smukke Metalknappe, hvoraf han har indsendt smukke Prøver, og hvorpaa han skal have god Afsætning. 159. Einar Thoroldsen, islandsk Frihandler, som i nogle Aaringer har udviist Flid i, deels for kongelig, deels for egen Regning at drive Laxefangsten i Børgefiorden i Island, og deraf i en Tid af 7 Aar fanget en betydelig Mængde, som han har gjort til en Handels=Artikel, ved at salte og spege den, og saaledes udført 214 Tdr. saltet og 606 Stkr. speget Lax, tilkiendte Selskabet for denne Vindskibelighed en Belønning af 10 Rdlr. 160. Marcus Gunnarsen til Andner i Kalvetiørns Kirkesogn, i Gudbringe Syssel i Island har udviist Flid, og Duelighed i Henseende til gode Baades Bygning, og deraf bygt 59 Stkr., samt repareret mange flere, hvorfor ham ligeledes blev tillagt en Belønning af 10 Rdlr. 161. Magnus Olassen paa Brandagil i Hunnevands Syssel i Island, blev tilkiendt 6 Rdlr. i Belønning for at have fanget 200 Ræve, samt for endeel Aar siden harpuneret 5 Heibinger og en Hvalfisk. 162. Kiøbmand Johannes Thim Bamberg i Molde i Norge har ved lang Erfaring bemerket adskillige Mangler, som findes ved de Fiskerbaade, der bruges til Nodt Fiskeriet i Norge, hvilke forøge Mandskabets Antal, uden at fremme Fiskeriet, men endog ofte forhindre en lykkelig Fangst. Disse Ufuldkommenheder har han søgt at afhielpe, og bygt Fiskerbaade af en beqvemmere Indretning, hvoraf hen har tilstillet Selskabet en Model, som viser, at Hensigten dermed bedre og sikrere kan opnaaes end de sædvanlige Baade, ligesom der og ved denne Indretning kan svares 1/2 Deel Mandskab, uden at Fiskeriet derved lider noget. For denne Opfindelse til Forbedring af Fiskerbaade blev Kiøbmand Bamberg tilkiendt Selskabets første Sølvmedaille. 163. Jomfrue Severine Marie Siersted i Faaborg; har lagt sig efter at spinde i med begge Hænder paa en Rok med to Tene, og i denne Spindemaade bragt det til den Færdighed, at hun i lige Tid kan spinde 1/2 Gang mere end paa en entened Rok, uden at Garnet derved taber noget i Fiinhed og Godhed. Denne Spindemaade, hvis Fordeelagtighed Selskabet allerede længe har været overbeviist om, bestræber Jomfrue Giersted sig ogsaa roesværdigen for at overtale andre til at bruge der paa Stedet, hvorfor Selskabet tilkiendte hende et AgtelsesTegn af sin første Sølvmedaille. For Huusstid i Henseende til Spinding, Farvning, Vævning, m.v.:J Danmark. 164. Boelsmand Peder Hjorts Hustrue, Johanne Marie Anders Datter, i Størsbøll, Nyekirke Sogn, Schads Herred, Riberhuus Amt, har i Aarene 1790 og 91 forfærdiget 881 Alen Tøier, nemlig sort og gult meleret Frakketøi, blaat og sort Klæde, Hverken, Hør og Blaarlærred, som er beviist med gode Attester og indsendte smukke Prøver, hvorfor hende blev tillagt en Belønning af den 1ste Sølvmedaille. 165. Gaardmand Rasmus Marcussens Hustrue, Anna Hennings Datter paa Baagegaard i Odense Amt, som i Aarene 1789 og 90 har forfærdiget 682 Alen Klæde, Olmerdug, Dynevaar, Hverken, Vadmel, Hør= og Hampelærred, af egen avlet Hør, Hamp og Uld, hvoraf de indsendte Prøver ere meget gode, blev ligeledes tillage en Belønning af den 1ste Sølvmedaille. 166. Præsten Hr. Søren Høyrups Hustrue, Madame Birgithe Kirstine Lund til Soeberg Præstegaard, paa Morsøe, i Aalborg Stift, som har udviist Flid ved i de sidste 6 Aar at have forfærdiget 1466 Alen Klæde, Dreiel, Olmerdug, Hør= og Blaarlerred, hvoraf ligeledes er indsendt gode og smukke Prøver, blev ligeledes tillagt en Belønning af den 1ste Sølvmedaille. 167. Sognefoged og Gaardmand Henrich Pedersens Hustrue, Anne Jens Datter i Bybierg paa Ourøe under Roeskilde Amt, har i Aarene 1789, 90 og 91 forfærdiget 1110 Alen Klæde, Vadmel, Bolster, Olmerdug, ternet Tøi, Hør= og Hampelærred, af egen avlet Hør Hamp og Uld, hvis indsendte Prøver ere ganske gode, blev ligesaa tilstaaet en Belønning af den 1ste Sølvmedaille. 168. Madame Susanne Lundborg, fød Weile, heri Staden, som i Aarene 1790 og 91 har virket 674 Alen forskiellige Sorter uldne og linnede Tøier, foruden 15 Stkr. Lommetørklæder og 2 Pd. Traad, hvoraf ere foreviist gode og smukke Prøver, ligesom hun og selv dertil har spundet Garnet, og farvet det meste, blev ligeledes tilstaaet en Belønning af den 1ste Sølvmedaille. 169. Madame Karen Margrethe Wicher her i Staden, som i en Tid af 17 til 18 Aar har lagt Vind paa at forfærdige smukke nidne og linnede Tøier, og i den Tid forarbeidet omtrent en 2000 Alen, hvortil hun selv ved Hielp af en Pige har spundet og farvet det meste af Garnet, blev for denne roesværdige vedvarende Flid ligeledes tilstaaet den første Sølvmedaille, 170, Madame Anne Marie Trolle her i Staden har forfærdiget 477 Alen godt Klæde, stribede Tøier, Olmerdug, Netteldug og 5 Dosin Tørklæder, hvorfor hun blev tillagt en Belønning af 15 Rdlr. 171. Johanne Hoffgaard i Taastrup Bye, Ringsted, Amt, har i Aaret 1791 forfærdiget 311 Alen Hør= og Blaarlærred, ternet Tøi og Hverken, blev derfor tillagt en Belønning af 10 Rdlr. 172. Gaardmand Jens Olsens Hustrue, Bente Hans Datter i Skievinge Bye og Sogn, paa Frederichsborg, Amt, som i Aaret 1790 har forfærdiget 423 Alen Dreiel, Dynevaar, Forklædetøi, Hør= og Blaar=Lærred, blev tillagt en Belønning af den 2den Sølvmedaille. 173. Gaardmand Peder Rasmusens Hustrue, Anne, i Landersløv, paa Jægerspriis Amt, har i 1791 forfærdiget 491 Alen Hør= og Blaar=Lærred, Vadmel, Hverken og Sækketøi, hvorfor hende ligeledes blev tillagt en Belønning af den 2den Sølvmedaille. 174. Madame Sara Katrine Sylvek, Skoemager Sylveks Hustrue her i Staden, som i Aaret 1791 har forfærdiget 273 Alen Hør= og Hampe Lærred, Tørklæder og Forklæder, blev ligeledes tillagt en Belønning af den 2den Sølvmedaille. 175. Musicus Haskerls Hustrue her i Staden, som i Aaret 1791 har forfærdiget et Stykke fiint Hørlærred paa 146 Alen, blev tilkiendt den 3die Sølvmedaille. 176. Tienestepigen Maren Niels Datter hos Lysestøber Thermølen her i Staden, har i Aaret 1790, uden at forsømme den hende tilkommende Huusgierning og Arbeidet ved Lysestøbning, spundet og ladet væve 158 Alen Lærred og Dynevaar, hvorfor hende blev tillagt en Belønning af 5 Rdlr. 1777. Selveier Hans Christophersens Hustrue paa Kald salle Gaarden i Kieldbyelille, Kieldbyemagle Sogn, paa Møen, har i Aarene 1790 og 91 forfærdiget 814 Alen Vadmel, Lærred og andre Tøier af maadelig Godhed, hvorfor hende blev tillagt en Belønning af 4 Rdlr. 178, Pigen Marthe Lars Datter, i Lomsaas, i Ods Herred, som er blind, har i Aarene 1790 og 91 spundet, tvundet og vundet Garn til 560 Alen Multum, Hør= og Blaar=Lærred, blev ligeledes tillagt en Belønning af 4 Rdlr. 179 Huusmand Peder Nielsen Broders Kone, Ellen Mads Datter i Rørvin, Ods Herred, som i Aaret 1791. har spundet Garn og vævet 104 3/4 Alen Hørlærred, blev tillagt en Belønning af 3 Rdlr.