JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Min Beholdning af Vine, saasom: Champagne, hvide og röde, hele og halve Flasker, Chambertin, CateauLasitte, Hermitage, Petit Bourgogne, fiin Portviin, gl. Malaga, St. Julien, Medock 1, Ditto J 2, gl. Hoch heimer, Moselviin, gl. Franskviin, gl. Sautern, Asmannhauser og Graves, foruden gl. Cognac, gl. Jamaica Rom og Londoner Porter bortsælges underhaanden til nedsatte Priser i Større, og mindre Partier, hvilket herved bekjendtgjöres. Aalborg, den 15de Novbr. 1832. C. Sal. Th. Borregaard, föd v. Spreckelsen, boende i Hr. Kjøbmand Jens RaaksGaard ved Österaae. De endnu udestaaende Fordringer. som tilhöre min afdøde Mands Viinhandler Th. Borregaards og mit fælles Boe, har jeg overdraget min Laugværge, Procurator Jensen heri Byen, at indkassere, og bedes derfor herved enhver Vedkommende, behageligen at ville snarest muligt, og Senest inden dette Aars Udgang, med ham afgjöre deres Debet til Boet. Aalborg, den løde Novbr. 1832. C. Sal. Th. Borregaardsföd v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Kæmner=Regnskabet for 1831 ligger fra idag i 3 Uger, til Eftersyn hos den constituerede Kæmner paa hans Contoir paa Nytorv, hvor Enhver Vedkommende kan blive det foreviist til om Aftenen Kl. 7. Aalborg Raadstue, den 15de Novbr. 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Licitationer. Da de ved Licitationen den 30te f. M. paa adskillige Inventariesager til det militaire Sygehuus gjorte Budde ikke ere tillagte Approbation, saa bliver en nye Licitation afholdt paa Aalborg Raadstue Torsdagen den 29de Dennes, Formiddag Klokken 10, og derunder atter opraabt til Anskaffelse: et Sengedyne=Vaar, 2 Stykker Hovedpude=Vaar, 8 Pund Fyld, 17 Par blaargarns Lagener, 21 Stykker, blaargarns Haandklæder, 6 Stykker Straasække og 3 Neu mynster=Dækkener. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de November 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Auctioner. Den i nærværende Avis Nr. 183 og 184 averterede og til Afholdelse den 1ste December næstkommende, berammede Auction, over Forpagtning af Vaaddrætstederne "Skiveren" og Bekkens Ledel, rettes derhen: at det ikke er Bekkens Ledel i Hvorup Sogn, men Bekkens Lede i Badum Sogn, der stilles til Auction. Begge Lederne, hvorover Auction afholdes, ere saaledes beliggende i Vadum Sogn; hvilket herved bekjendtgjøres. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 21de November 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Placat. Tirsdagen den 4de December førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 9, foretages, efter Reqvisition af Hr. Skibscaptain Smith, som Commissionair, Auction, som begynder i Mads Dahms Bopæl i Vesters Sogn, og fortsættes i Fleres Pakhuse i Nærheden, her paa Læs, over et Partie, deels ikke havarerede, deels havarerede Manufacturvarer, saasom: Merinos, Shirting og flere Bomuldstøier af forskjellige Couleurer, 2 Stykker fiint Klæde, omtrent 3000 Pund farvede og ufarvede Tvister eller Bomuldsgarn, flere Dusin Silke og Bomuldstørklæder med mange flere slige og forskjellige andre Varer, omtrent 1400 Pund Punt= eller Sollelæder, 1600 Pund gode Kaffebønner, nogle Foustager og Kasser med Vine, omtrent 7200 Pund engelsk Baandjern, en Deel Jssenkram, 96 Pund Nelliker, et betydeligt Partie, deels uhavarerede og deels mere, deels mindre havarerede Medicinalvarer m. m. m., som her var for vidtløftig at opregne og som alt henhører til den bjergede Deel af Ladningen af Sluppen Ciciliel, hvormed Captain Hansen hertil indstrandede, Natten til den 12te September sidstleden, paa Reisen fra Altona til Aalborg, Ligesaa bliver ved samme Auction bortsolgt det borgede, meget gode, Inventarium fra benævnte Slup, saasom: staaende og løbende Gods, Ankere, Touge og Seil m.v. Thi ville de Lysthavende behagentlig indfinde sig til Tid og Sted. Conditionerne, hvorunder, blandt andet, vil vorde bestemt, at contant Betaling fordres, hvis Jndcassator ikke maatte tillade, at Varerne udleveres mod den Credit, som disse ellers tilstaae sufficante bekjendte Kjøbere, ville paa Auctionsstedet nærmere vorde bekjendtgjorte. Læsø, den 16de Novbr. 1832. C. M. R. Ørum, Auctionsdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Placat. Ifølge Reqvisition af Pastor Winge i Smorup, paa Broestrup Pastorats Skolecommissions Vegne, bliver, grundet paa det Kongelige danske Cancellies Resolution af 15de September dette Aar, ved offentlig Auction, som holdes ved Hauerslev Kirke, Aars Herred, Aalborg Amt, den 7de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bortsolgt de af bemeldte Kirke af dens Eier, Proprietair Conradsen, til Nørlund, nedtagne 4 Skpd., 13 Lspd. Bly, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vil vorde bekjendtgjorte. Hvilket bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Næsborg pr. Løgstøer, den 15de November 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Torsdagen den 28de Dennes, Eftermiddag Klokken 1, bliver, efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring, hos Sognefoged Christen Christensen i Karupgaard, Karup Sogn, afhold, en eneste Auction over det Peder Andersen Sveie tilhørende Sted, Veilehuset, i KaruSogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb., tilligemed den ved Stedet værende Afgrøde; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 17de November 1832. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-22
Efter Begjæring af Procurator Bendix, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver Skibstedgaard i Ydby Sogn, Refs Herred, Thisted Amt, af Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. ufri Hovedgaardstaxt og 11 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. contribuahelt, med tilhørende Konge-Korntiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 6te December førstkommende, Torsdagen den 20de og Fredagen den 4de Januar 1833. De 2de første Auctioner paa Hassing Refs Herreders Tinghuus i Vestervig Sogn og den 3die i selve Gaarden, hver Dags Formiddag Klokken 11. Den aarlige Udsæd kan anslaaes til 8 a 10 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre. Besætningen som kan holdes er : 6 a 8 Heste, 40 a 50 Fækreaturer og ligesaamange Faar. Gaarden har god Græsning og Fiskeri samt en beqvemUdskibningsplads ved Fjorden. Conditionerne kan 8 Dage før første Auction erfares hos Hr. Procurator Bendix paa Catrinelund paa Morsø, og ville iøvrigt blive fordeelagtige for Kjøberen. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Vedkommendes Efterretning. Teglgaarden, den 3die November 1832. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Holland. - Belgien. Den 15de November er den franske Armee, ifølge Bestemmelsen, passeret den belgiske Grændse. Allerede Kl. 10 ankom en til Avantgarden henhørende Cavalleriafdeling til Mons. Jnfanteriets Gjennemmarsch begyndte Kl. 2 om Eftermiddagen og vedvarede endnu Kl. 6. Samme Dags Aften ankom Hertugen af Orleans til nysnævnte Stad, og Hertugen af Nemours ventedes den følgende Dag i Spidsen for sit eget Regiment. Hovedkvarteret er anmeldt at indtræffe i Mons den 17de, men General Gerard er ilet forud for Armeen og befandt sig allerede den 14de i Bryssel. Ogsaa den combinerende Flaade eller idet mindste den største Deel af samme har nu indfundet sig ved de hollandske Kyster. Den 13de og 14de har man paa flere Steder af Kysten kunnet øine dem. Nogle Fartøier lade de passere uantastede, andre derimod ere anholdte. Hollænderne brydesig ikke synderlig om deres Skibes Opbringelse, da de fleste af dem ere assurerede i London, og anvende derfor et hollandsk Ordsprog, at slaae Vinduer ind med sine egne Tregyldenstykker, paa dette Slags Fjendtligheder fra Englands Side. Iøvrigt er der ingen Udsigter til at den hollandske Regjering for det første forandrer sin Beslutning. General Chasse skal have faaet Ordre til at forsvare sig til det Yderste og til dette Øiemed benytte alle de Midler, der staae i hans Magt. Om Citadellet selv hedder det, at ikke alene alle Batterierne ere bedækkede, men ogsaa Veiene til Casernerne og Forbindelserne mellem Batterierne, saa at Mandskabet, selv i Tilfælde af Bombardement, ikke behøver at begive sig udenfor de bombefaste Pladse. Den engelske og franske Gesandt vare den 17de endnu i Haag, men man begyndte at ansee deres Afreise for nærforestaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Kong Leopold har den 13de personlig aabnet Kamrenes Møde. En stor Mængde Tilhørere havde, drevne af en under nuværende Omstændigheder naturlig Nysgierrighed, indfundet sig for at høre Trontalen, men denne er affattet i ganske almindelige Udtryk, og Kongen synes ikke at tvivle om, at den europæiske Fred vil blive uforstyrret. De belgiske Tropper vare endnu inden den 15de brudte op fra deres Cantonnements og nærme sig den hollandske Grændse. Fra alle store Stæder i Belgien, Brussel, Gent, Lüttico. fl. afgaae Sprøiter til Antverpen, hvor der formodentlig snart vil blive Brug for samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Det preussiske Observationscorps skal, ifølge en Beretning fra Münster, kun udgjøre 20000 Mand. Sammes Over anfører er General Muffling og til Hovedkvarteer er Staden Crefeld bestemt, hvor Generalen den 23de agtede at holde Mynstring over Corpset. Efterretningen om den preussiske Regjerings Beslutning havde endnu den 14de ikke naaet Paris, hvor den sandsynligviis vil vække stor Sensation, da man der - efter de ministerielle Blade at dømme - synes overbeviist om Preussens Neutralitet. Saaledes have disse nylig publiceret en Skrivelse fra Berlin af 6te Novbr., hvori det hedder, at Regjeringens Stemning er aldeles fredelig, at Preussen vil besætte Venlod, saaledes som foreslaaet er, men alle Tropperne blive paa Fredsfod o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Paa Rigets østlige Grændse skal et betydeligt Armeecorps opstilles, hvortil adskillige Divisioner Infanteri, Cavalleri og Artilleri allerede ere afgangne. Til sammes provisoriske Cheier General Pelet udnævnt, men som den definitive Overbefalingsmand nævnes snart Marschal Clauzel, snart Marschal Molitor og snart endelig General Guilleminot. Krigskibet Capricieuse, ombord paa hvilket Hertuginden af Berry befinder sig, var, efter de sidste Beretninger, endnu ikke afgaaet fra St. Nataire. Modvind har forsinket Afreisen, og man undrer sig over, at Regjeringen ikke lod hende fortsætte Reisen paa det Dampskib, paa hvilket hun afgik fra Nantes. Det synes iøvrigt, som om man i Frankrig ikke bifalder Ministeriets Beslutning med Hensyn paa Hertuginden; der paastaaes, at Ministrene i denne Anledning ville finde Majoriteten i Kamrene imod sig, og den ministerielle Journal des Debats yttrer sig endog saaledes: Hvis Kammeret forkaster det Forslag, som Ministeriet agter at forelægge samme, saa vil dette erklære sig overvundet og trække sig tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Om den Person, som forraadte Hertuginden af Berry, meddeler et Nanteser-Blad Følgende: Mandens Navn er Stephan Gonzagues Deuz. Han er født og opdragen i den jødiske Religion, men under hans Ophold i Rom i slaret 1826 omvendte lang Tid derefter levede han i Rom af Cardinal Albanis Understøttelse; siden reiste han til Nordamerica og kom 1831 igjen tilbage til Rom, da just Hertuginden opholdt sig der, hvem han her fik Leilighed til at gjøre nogle vigtige, skjønt ubekjendte Tjenester. En Spoger til Deu havde forhen været ansat ved Hertugen af Bourdeaux's Hofstat og ved ham var det lykkedes Deur at blive introduceret hos Hertuginden. Han vandt snart Hertugindens Tillid, da han med Iver og Accuratesse udrettede adskillige Ærinder for hende ved fremmede Hoffer, hvorfor hun overøste ham med Velgierninger. Efterat Hertuginden var landet i Frankrig kom han til hende i Nantes og afsendtes derfra i en Mission til Tydskland. Her gjorde han i Frankfurt Bekjendtskab med en af det parisiske Polities Agenter, man begyndte at underhandle, men endnu blev Jntet afgjort. Fra Frankfurt drog han til Rom, hvor Paven, selv skal have givet ham Breve til Hertuginden, og fra Rom til Lissabon, hvor han ligeledes modtog Breve af D. Miguel. Ved sin Tilbagekomst til Frankrig drog han først til Paris, hvor Handelen imellem ham og Politiet endelig blev afsluttet, og derpaa til Nantes, for at udføre Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Ved sin Ankomst til Nantes forlangte han en Audients hos Hertuginden, men hendes Fortrolige afsloge det i Begyndelsen, ledede af en ubestemt Mistanke. Jmidlertid blev samme dog berammet til den 7de, nogle Minuter blev Deu hos Hertuginden, hvorpaa han bortfjernede sig for at give en paa Vagt staaende Politiofficiant det aftalte Stikord: Hun sætter sig tilbords. Faa Øieblikke efter var Huset omringet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Den franske Marine er bleven betydelig forbedret under Admiral Rignys Ministerium. Ved Aarets Slutning ville 70, deels nye, deels vel istandsatte Krigskibe kunne stikke i Søen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Tyrkiet. Efterretningerne fra Constantinopel over Bucharest og Vien naae til den 17de October; de bekræfte, at der ere Underhandlinger i Gang imellem Porten og Mehemet Ali. Man ønsker i Constantinopel naturligviis meget en Overeenskomst, men anseer tillige samme for vanskelig, da Me hemmet formodes at ville opstille Syriens Forening med Ægypten og begge disse Landes Selvstændighed under hans og Families Scepter som Hovedbetingelse. En indskrænket Selvstændighed under Portens Patronat, omtrent som Serviens, troer man nok vilde erholde Portens Samtykke. J Constantinopel vedvare Rustningerne og Troppeafsendelserne til Asien, medens Jldefindede vedblive at forstyrre den offentlige Sikkerhed. De gientagne Brandstiftelser vække Mistanke, om en formelig Sammensværgelse. Mehemmet Ali har sat alle tyrkiske Mynter ud af Cours i Ægypten og forbudt deres Circulation inden en vis bestemt Tid. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Blandede Efterretninger. Den 6te Dennes overleverede Lordmajoren Grev Grey og Lorderne Brougham, Althorp og Russel de kostelige Pragt bægere, som ere tilveiebragte ved Pennings=Bidrag af over 300000 Londonner Jndvaanere, til et Tegn paa Nationens Erkjendtlighed for den Landet ved Reformbillen viste Velgjerning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Sir Stratford=Canning er udnævnt til storbrittannsk Ambassadeur i Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
De 400 polske Flygtlige paa Øen Aix ere nær ved at omkomme af Hunger og Kuld i det gjæstfrie Frankrig, som en Følge af deres Stivsind, ikke at ville antage Tjeneste i - Algier!
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
J Anledn. af 200 Aarsdagen af det holdte Slag for evangelisk Troesfrihed og Gustav Adolfs Heltedød har den 5te D. været stor Høitidelighed i Lützen og ude ved den svenske Steen (Schwedenstein), hvor Helten faldt. Mange kostelige Taler holdtes i Kirken og ved Stenen, der blev bekrandset af unge Piger; Parade af Studenter, Klokkeringning, Gudstjeneste o. s. v. Dette har ogsaa fundet Sted i Sverrigs Hovedstad, Her var denne Dag af Kongen bestemt til Opflyttelse af den Ligkiste, hvori hiin store Konges Lig havde ligget i Ridderholms=Kirken, i den saakaldte Kongl. gustavianske Gravhvælving, for at nedsættes i den Marmor=Sarkophag, som i den Hensigt var opstillet i Gravchoret, hvilket er prydet med de under den store Konges Anførsel fra Rigets Fjender erobrede Trophæer. - Den Kgl. Ligkiste blev optagen af Gravhvælvingen, og til Undersøgelse af den Tilstand, hvori det Kogl. Lig og Beklædningen befandtes, inden Kisten for stedse nedsattes i Marmor=Sakkophagen, aabnet i Nærværelse af Justits=Statsministeren, Statsministeren for de udenrigske Anliggender, den tjenestgiørende Rigsmarschal, Overceremoniemesteren og af den Kgl. Overhofprædikant; en Protocol derover blev ført af Secretairen ved Rigsmarschal-Embedet og undertegnet af de Tilstedeværende til Bevaring for Fremtiden. - Den 6te begyndtes Ringning, som til sædvanlig Gudstjeneste, i alle Stadens Kirker; Tropperne opstilledes efter en af Overcommandanten udfærdiget Ordre, Hele Rigets Stormænd og Stadens Embedsmænd med alle deres Damer bivaanede Høitideligheden. Kl. 12 begave Kongen og Dronningen samt Kronprindsessen sig til Vogns fulgte af de til deres Opvartning hørende Personer, til Ridderholms=Kirken. Fra dennes Indgang lige til de Kongelig Stole formeredes Hai af det Kgl. Cadetcorps. Ved Majestæternes Jndtrædelse i Kirken begyndtes Musiken. - Se ten Generaler og Admiraler, som ere Commandeurer, vare udnævnte til at bære det Kgl. Lig; sexten Officerer af Livvagts=Regimentet vare i Egenskab af Liv=Drabanter Vagthavende ved Katafalken. - Nu begyndte Gudstjenesten. Efter Syndsbekiendelsen blev afsjungen Kong Gustaf Adolph. Palme: "Forfares du ei lille hop a., hvorefter Overhoff prædikanten holdt en Tale for Alteret, efter hvilken Psalmen: "Vor Gud han er saa fast en Borg." Musiken begyndte nu igjen, de udnævnte Bærere fremtraadte, oplotede det Kgl. Lig fra Katafalken og bar det op i Gravcheret. Foran Liget gik Grev Brahe, bærende Rigsbanneret som understøttedes af 2de Oberster og sattes i Gravchoret. Det behagede Kongen selv at gaae i Sorgpladsen, nærmed det Kgl. Lig. Kisten nedsænktes hurtigt i Sarkophagen, og i det Øieblik den der var nedsat, gaves 128 Skud af Artilleriet; Jnfanteriet gav Salver bataillonsviis. Nu lød Velsignelsen fra Alteret, og et Vers af en Palme: "Priis skee dig Gud i Evighed, blev afsungen. Da Musiken igjen begyndte, tilbagevendte Deres Majestæter og Kronprindsessen, til Slottet, og Høitideligheden var tilende. Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Fra München meldes, at Kongen formodentlig vil følge sin Søn til Grækenland eller i det mindste til Triest. Vel vil Kong Otto for det første kun gjøre sit nye Kongerige et Besøg, indstifte Regentskabet og da tage igjen tilbage til Bayern, imidlertid troer man almindelig, at den græske Nations Ønsker ville bevæge Kongen til at blive i Grækenland, idmindste for nogen Tid. Ligeledes, at Souverainens Nærværelse vil have en afgjørende Virkning til følge. Begivenhederne i Tyrkiet ville formodentligen heller ikke forblive uden Jndflydelse paa Grækenlands Skjebne, og Landets Administrateurer ville vistnok komme til at gaae til Værks med kuendelig megen Omhu. Dertil egner sig ogsaa aldeles Regentskabets Præsidium i Greven af v. Armanspergs Hænder. At man forøvrigt derved vil have at kæmpe med store Vanskeligheder, maa ikke oversees; Anskaffelsen af Penge er ikke den ringeste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Den Dampsprøite, som Staden Berlin har faaet fra England, giver 20000 Cubikfod Vand i Timem, og kan føre Vandet 120 Fod høit. For at Maskinen i paakommende Tilfælde ei skal mangle Vand, anlægges der underjordiske Sugerør fra Spree-Canalen til mange Bygninger, især til alle store offentlige Fra Stettin skrives. Jfølge en offentlig Bekjendtgjørelse fra vedkommende Autoriteter af 11te Dennes er Cholergen, nu aldeles forbi her. Ogsaa denne Gang have vi overtydet 10s om denne Sygdoms Jkke-Contagiøsitet. J Omegnen har hele Tiden ikkun viist sig eet Tilfælde af denne Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Hertug Carl af Brunsvig vil nu blive sat under Formynderskab. Man kjender imidlertid for Øieblikket ikke hans Opholdsted, da han hemmeligt skal have bortfjernet sig. Rygtet siger, at Keiseren af Rusland har anviist Carl. den Tiende en Pension af Beløbet for de i Polen konfiskefrede Godser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Kjøbenhavn. Til anden Examens anden Deel indstillede sig 167 Cani didater, hvoraf 1 forlod Prøven og 2, som endnu ikke havde udholdt bemeldte Exammens første Deel, ikke kunde erholde nogen Hovedkarakteer. Af de 164 bleve 9 fundne vær til encomium publicum; foruden disse fik 89 Karakteren, landabilis; 66 erholdt Karakteren hand illaudabilis. De 9 Udmærkede vare: F. C. C. Dahlstrøm; F. F. S. Krarup; P. A. Lorenzen; H. M. Boye; J. M. G. Bondesen; H. A. Hoppe; C. P. L. Schov; A. C. P. Linde; J.G. Lovsen. Til særskilt Prøve i Hebraisk indstillede sig 2, som bleve antagne. Præliminair=Exammen for ustuderede Jurister have 29 underkastet sig, som alle bleve antagne, 3 af dem med Roes.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Fra H. C. Andersens Haand kan vor poetiske Literatur ventes beriget med et nyt Arbeide: "Aarets tolv Maaneder, tegnede med Blæk og Pen."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Det har i længere Tid været under Ventilation, at henflytte Museet for Oldsager, (hidtil paa Rundetaarn) som ved dets betydelige Forøgelse, allerede i flere Aar er befundet for indskrænket, til et rummeligere og meere hensigtssvarende Lokale. Man erfarer nu med Fornøielse, at dette længe følte Savn vil afhielpes, idet Hs. M. Kongen har viist denne rige og interessante Samling den landsfaderlige Opmærksomhed til samme at indrømme 6 Værelser i Stue=Etagen af Christiansborg Slot. Mange interessante Oldsager, som tilforn, af Mangel paa Plads aldeles ikke have været opstillede i Museet, ville nu blive tilgængelige for Beskuelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Et nyt dansk lægevidenskabeligt Maanedsskrift er bebudet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Det vil, fra 1ste Januar 1833, blive udgivet, paa UnivsitBoghandler Reizels Forlag, under Navn af Journal for Medicin og Chirurgie". Redactionen er overdraget Lægerne Mansa, Larpent, Bendz, Sommer, Schutz og Levy. Størrelsen af hvert Maanedshefte vil ikke overstige 8 Ark i stor Hvo, tilligemed de nødvendigste Kobbere, og Subskriptionsprisen, er 10 sk. pr. Ark.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Hof= og Stadsretten har nu afsagt Dom i Sagen: Oberst Chr. Høegh=Guldberg, paa egne og hans Regiments Vegne, contra: M. Winther, De brugte fornærmelige Udladelser, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme enten Citanten personligen eller Regimentet til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte, for sit i saa Henseende udviste Forhold, bor til Kbhvns Fattigvæsen bøde 60 Rbd. Sølv, og betale Sagens Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Hs. Excell. Generallieutenant v. Bülow skal efter Forlydende være meget syg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Cancelliet har beordret Sag anlagt mod Udgiveren af Bladet Skjersilden, Typograf F. Møller, for i samme Blad, indeholdte beskyldninger mod offentlige Autoriteter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Den 18de Dennes havde Kgl. Skuespiller Phister Bryllup med Frøken Oehlenschlager.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Chefen for Veicorpset, Oberst v. Kochen, er den 16de Dennes ved Døden afgaaet, og Oberstlieutenant v. Prangen allernaadigst udnævnt indtil videre at fungere som Chef for Korpset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Vore dandsende Herrer og Damer have paa Ballerne i Aar sat sig paa et fornuftigt Point med Hensyn til Gallopaderne. Ligesom det nemlig er afgjort, at Gallopaden er den behageligste, mageligste og mindst skadelige af alle Valse, - naar den dandses med Maade, saaledes have mange des- værre erfaret, at den er aldeles ruinerede for Helbredet, naar Tempoet overdrives til en Lynfart og Dandsen ingen Ende tager. Man dandser den nu moderat og i en Tid af 20 a 25 Minuter, Men svarer den da saa til Navnet Gallopade)
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Kjøbenhavns Havnepriser, den 17de November. Holst. Hvede 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. Sjell. Hvede, 6 Rbd. 5 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. 4 s. Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Østers. Rug 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, rad. Byg, Grad. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-24
Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 12 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. 3 Mk. - s.