JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Bekiendtgiørelser. Hos Hr. Chr. Scheibye paa det store Torv handles af Tarrilliong der har lært Farveriet, med alleSlags Farvevare; enhver kan erholde bestemt Underretning om sammes Forbrug imod at man opgiver Vægten paa Tøiet eller Garnet; den reelleste Behandling og billigste Priis meddeles. At jeg i min Bopæl ved Studsgadesport ikke alene fortsætter mit paa Broberg begyndte Edikebryggerie, Lysestøbning og Tillavningen af de saakaldede lybske Pølser; men tillige har anlagt et Ølbryggerie, hvoraf nu kan bekommes godt og velbehandlet Øl i store og smaae Qvantiteter til 8 eller 16 Rbs. Potten, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre, forsikrende Enhver redelig Behandling; ligesom og de billigste Priser jeg efter Tiderne kan bestemme. En Kobbergruekiedel paa circa 3/4 Td. Rum kan underhaanden kiøbes af mig. Aarhuus den 24de Maj 1815. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Skipper J. Harboe agter om 3 a 4 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer; man ville behage at henvende dem til mig ved Skibet, beliggende ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Paa Bastuegade i Aarhuus er den 27de Mai fundet en meerskums Pibe med Sølvbeslag; Eieren kan bekomme samme hos Paul Hansen i Holmee, imod at tilkiendegive dets Mærke. Et Uhr med 2de Guldkasser, den næst Værket gl. og den anden udgraveert, og en grøn Yderkasse med Guldrand, hvorved et vævet bruunt Silkeband indvirket med hvide Perler, paa den ene Side J. T. J. og paa den anden Side 1814 og deri en Guldring og 2 smaae Guldnøgler forhen emailleret, er frastiaalen sin Eier i Gaarden No. 165 bag Klosteret her i Aarhuus. For dets Opdagelse betales en Douceur af 50 Rbd. N. V. Da min Mand Bager Erich Jensen i Slutningen af April Maaned f. A. har forladt mig og 3de umyndige Børn, og derved sat os i de meest trængende, Omstændigheder, indkaldes han herved, da hans Opholdsted er mig ubekiendt, til at vende tilbage, for nien at underholde os, eller søge Skilsmisse. Horsens den 25de Mai 1815. Anne Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Tilkjøbs foreviser Kuursmed J. Frandsen en holsteensk Postvogn med lakerede Agestole, en Kare: og en engelsk Gig med pletteret Seeletøi til den sidste En smuk Haandsprøite anvises tilkiøbs fra Adres kontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Et i Sønder Benstrup nyt oprygget Huus paa 5 Fag, 2de Stuer med Fielgulv, Kiøkken og Spisekammer, vel indrettet til en honet Familie, er tilkiøbs eller tilleie til førstk. Nybr. Med Eieren accorderes derom. C. L. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Formedelst svagelig Helbred agter Toldbetient Hof at sælge underhaanden sit iboende Sted, beliggende for Enden af Bastuegaden tæt ved Torvet under No. 173. og som bestaaer af 7 Fag et Etagehuus med 2de Stuet, et Sovekammer, et rummeligt Kiøkken og Spisekammer, Jndkiørsel til Gaarden; udi Gaarden er godt Vand og 5 Fag nye to Etage Huus med 3 Stuer, 2 Spisekammere; skiøn Udsigt til Marken, og til den skiønne og gode Have med alleslags Frugttræer i, som tilhører Stedet, alt uden Fælledsskab; Stedet er saagot som nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Af Fleischers Naturhistori er 7de og 8de Deel og 10de Deels 3die Heftes 2det Bind, bleven udlaant af min sal. Fader. Den af hans Venner, som har erholdt disse Bøger til Giennemlæsning, ombedes venskabeligst at afgive dem til mig. Erh. Saabne, Præst i Schivholme. Lod, og Lammeuld kiøbes bestandig til de høieste Priser af Hattefabriqveur Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Commandeersergeant Støvring, boende paa Broberg i No. 301, giver Underviisning i Mathematik og Tegning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
En skikkelig Gaardskarl, som kiender noget til Bryggeri, kan strax faae Condition hos Larsen ved Studsgadensport i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
En ugift Person der er forsynet med de fornødne juridiske Kundskaber, og som i endeel Aar har administreret Jordegodser, ønsker sig til 1ste Novbr. d. A. Empløi som Forvalter ved et Jordegods her i Jylland, han er forsynet med gode Vidnesbyrd, og kan, om forlanges, stille antagelig Caution for alt ham anbetroende; og da han tillige er øvet i Landvæsenet, er han og villig til at paatage sig at bestyre en Hovedgaards Avling. Nærmere Efterretning erholdes, ved at aflægge en Billet her paa Adressekontoiret, mærket L. M. For et ungt Menneske anvises fra Adressecontoiret Plads paa en juridisk Embedsmands Contoir. I Kraft af Hs. Kongl. Majestæts allernaldigst Bevilling af 12te Mai d. A. indkaldes herved: subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem som formener sig at have noget at fordre efter afdøde Handelsmand Friderich Richter og ligeledes afdøde Hustrue Mariane Elisabeth Richter her af Horsens, inden foreskrevne Tids Forløb med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Horsens den 15de Maji 1815. H. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Fæstegaardssmand Jens Pedersen i Nørte Aldumpaa Boller Gods er død. Hans Arvinger, Kredi og Debitorer indkaldes herved til at melde sig for Undertegnede Skifteforvalter inden den ved Placaten af 26de Octber. 1792 bestemte Tids Udløb. Boller pr. Horsens den 28de Maj 1815. Christensen. Søren Rasmussen eller som han og kaldtes, Kroer Søren, er død i hans Tieneste hos Hr. Pastor Hiort i Hyllested Bye og Sogn, Sønder Herred Randers Amt, og hans Boe taget under Skiftebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Boets Credi og Debitorer indkaldes herved til de første efter Placaten af 26de Octbr. 1792, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield. Den Afdødes Arvinger, der ere mig ubekiendte, anmodes om, at melde sig inden samme Tid. Sønder og Mols Herredsfogderie i Ebeltoft den 28, Mai 1815. B. Hornemann. Cystrup Sogns Konge- og Kirketiende i WadsHerred, er underhaanden at faae tilkiøbs. Liebhavere, henvender sig desangaaende til Præsten Flensborg i Borum ved Aarhuus; skeer ei Handel underhaanden, stilles samme til offentlig Auction, som nærmere skal Cystrup Sogns Konge- og Kirketiende i WadsHerred, er underhaanden at faae tilkiøbs. Liebhavere, henvender sig desangaaende til Præsten Flensborg i Borum ved Aarhuus; skeer ei Handel underhaanden, stilles samme til offentlig Auction, som nærmere skal vorde kundgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Tirsdagen den 4de Julii om Formiddagen Kl. 9, bliver den mig i Wenge Sogn og Bye tilhørende Gaard, som staaer for Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. 5 Skpr. 1/2 Alb. og Skovskyld 3 Fkr. 1 7/8 Albm. ved offentlig Auktion bortsolgt, enten samlet eller separat, tilligemed dens nedlagte Sæd og de Gaarden tilhørende betydelige Skove saavel af Eeg som Bøg og Elle. Eiendommenes udmærkede Godhed kan af Liebhaverne i tages i Diesyn og forvises af den paa Gaarden værende Avlskarl. Skanderborg den 8 Junii 1815. Nuthorn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Mandagen den 19de d. M., om Formiddagen Kl. 101, bliver her paa Raadstuen foretaget offentlig Licitation. Trykt hos A. F. Elmquist. over Leverance af 74 Favne storslaget godt Bøgebrænde til Byens Fornødenhed. over circa 1800 Favne Grøfter at kaste paa Byens Veivart. over circa 450 Læs Gruus at kjøre til Fyldning paa bemeldte Vei. Conditionerne erfares paa Licitationsstedet. Aarhuus, den 10de Junii 1815. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Mandagen den 19de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, (formedelst indtrufne Forhindringer er Auctionens bestemte Afholdelse udsat til bemeldte Dag) lader Hr. Proprietair Secher til Schaarupgaard udi Todberg Sogn og Bye i Øster=Liisberg. Herred, ved offentlig Auktion bortsælge et ham sammesteds tilhørende Huus med tillagde Jorder som ere af god Bonitet og hvortil den aarlige Udsæd er Rug 1 Tde, Byg 3 Tdr., Ærter, 4 Skpr., Havre 5, Tdr. og Hør Afgrøden 16 til 20 Læster; Stedet haves og godt og overflødig Tørvejord. De Lysthavende ville behagelig henvende sig til Eieren, for at blive Eiendommen foreviist til Eftersyn, og de billige Conditioner hvorefter Salget skeer skal nærmere blive Vedkommende paa Auktionsstedet bekiendtgjorte. Randers den 26de Mai 1815. Stadfeldt, Auktionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Da intet Bud skede ved Auctionen i Gaar over Galeasen Enigheden kaldet, beliggende her ved Skibs bryggen, drægtig 23 danske Commercelæster, saa lader dens Fører Coffardiekapitain And. Normann fra Götheborg, efter Eierens ham dertil givne Ordre, bemeldte Galease, med tilhørende Inventarium af staaende og løbende Redskaber - som forinden er at faae til Eftersyn hos Hr. Kiøbmand Trap her i Byen, - stille til nye Auction Mandagen den 19de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet. Auctionen holdes paa Skibsbryggen; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Randers, den 8de Junii 1815. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-28
Førstkommende Tirsdag den 27 Juni, Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Marselisborg Tingstue foretaget offentlig Licitation over Jstandsættelsen af Spørring Broe paa Randers Landevei, og en Steenkistes Opførelse af nye paa Nye=Veien, beliggende paa HasleMark, efter de Conditioner og Overslag der paa Licitationsstedet skal vorde bekiendtgjorte, og som forinden kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede; thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behage at møde Aarhuus, den 5te Junii 1815. Svitzer, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
No. 14. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene 7de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes Tirsdagen den 31te Januar. Køngressen i Wien. Endeligen er Man bleven enige over de vanskeligste Puncter; alt har faaet et fredeligt Udfald. Vel har Kongen af Preusen endnu ikke undertegnet Overeenskomsten i Henseende til Sachsen, men er dog enig med de andre Magter. Den gamle Konge aftræder begge Lausider og en Deel af sit Land, men beholder den anden og drager tilbage til Dresden. Polen lever op igien; Storhertugdømmet Warschau ophøies under russisk Beskyttelse til et Kongerige, Preusen og Østerrige erholde Parceller deraf, Thorn og Krakau vorde frie Stæder. Adskillige andre Hovedafgiørelser ventedes istandbragte inden faa Dage. Den 23 Jan. ventedes den afsendte Koureer tilbage fra Engelland - og da skulde Panderes Æske vorde aabnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Hs. Majestæt Kongen af Danmark har allernaadigst tilstillet den kris, øster. Capitain v. Schels, som havde havt den Ære at overrække Monarken et Exemplar af sit Værk: Over den lille Krig, en stor Guldmedaille ledsaget af følgende allerhøieste Skrivelse: ted særdeles Tilfredshed har Vi modtaget det Ooverenkte, af Dem forfattede Værk betitlet: over den lille Krig, og i det Vi derfor herved tilkiendegiver Dem Vor Tak, ønske Vi tillige, at De vil modtage hosførgende Medaille som et Beviis paa hvor høit Vi skatte Deres Kundskaber. Wien den 4 Januar 1819. undert. Frederik R. m. p. Mellem Kongen af Danmark og Hertugen af Braunschweig er sluttet en Overeenskomst, efter hvilken hiin med Penge erstatter Beløbet af den i Ottensee 1806 af sine Saar døde Hertug Carl af Braunschweigs Mobiliar-Efterladenskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
J nogle Dage har Keiser Alexander og Kong Frederik af Danmark havt hyppige Konferentser med hinanden. Man troede i Wien, at der mellem begge disse Monarker vilde vorde knyttede meget nøie Forbindelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Neapel. Efter de nyeste Efterretninger fra Neapel er Kongens Befindende meget slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Spanien. Kongen af Spanien vil set alt med egne Øine, og besøger derfor de forskellige Ministerier og Øvrigheder, paa ubestemte Tider, endog om Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
En Hr. Rocca, som selv har bivaanet alle Feldttegene i Spanien, har udgivet Mindesværdigheder af denne Krig. J samme fortælles blandt andet følgende Anekdote om Landsbyen Toboso, noksom bekiendt Don Qvirotes udødelige Forfatter. Kunde end denne stakkels vandrende Rinder ikke, som han ønskede, være Enkers og Faderløses Beskytte da reddede dog i det mindste hans Minde den elskede Dulcineas Fødebye for Krigens Elendighed og Ødelæggelser. Saasnart en Pige, lod sig see, raabte de franske Soldater der er Dulcine! Denne Spøg over Dultine og Don Quirote opvakte slig en giensidig Tillid og Munterhed, at de Franske fandt en god Modtagelse og behandlede igien paa deres Side Jndbyggerne med Skaansel. - Det er en frydelig Tanke, at en stor Mands Genie saaledes længe efter hans Døden nu kan have velgiørende Følger for hans Landsmænd. Elba
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Øen Elda bestaaer af høie Bierge og Dale. Portoferrajo er bygget paa Skræntningen af et Bierg, paa hvis tvende høieste Spidse der ligger tvende Citateller, mellem hvilke noget lavere Bonaparte har bygget sin Bopæl. Her boer han i et uanseligt Huus af 2 Etager og 7 Vinduesfronter, fra den ene Side overskuer man de nøgne Bierge og hans Hovedstad, fra den anden Havet og Kontinentets Fastland. J en endnu mindre Sidebygning residere Madam Moder og Prindsesse Borghese, de eneste af Bonapartes Familie som ere fulgte ham. Af Generalerne er kun Bertrand endnu der; de andre have efterhaands forladt ham. Af 800 Grenaderer af den gamle Garde er nu kun 600 tilovers, alle de andre ere deserterede. Disse Grenaderer være endnu deres gamle Uniform undtagen Kokarden der er rød og hvid med 3 gyldne i hod Grund broderede Bier. Herforuden har han endnu et Korps Kavallerister, en Eskadron Lanciers, - størstedelen Polakkere og nogle Tydskere - og en Batallion Korsikanere. Hans Korvette af 18 Kanoner er et fransk Skib som man har overladt ham til hans Forlystelse, og hvormed han stundom giør Spadseretoure paa Søen. En engelsk Oberst og en Kaptain opholder sig bestandig i Portoferrajo. Disse og Kapitainerne af de paa Rheden liggende engelske Fregatter, ere de eneste Fremmede som have Adgang til Hoffet. Det bekræftes at han skal være blevet meget forpulent. Hans Kostume er endnu gandske den gamle, saaledes som man seer ham afbildet paa alle Kobberstykker. - Efterretningen om hans reddede store Skatte synes ikke at være grundet, og den ham bestemte Pension, vorder ham meget uordentlig betalt. For derfor at kunne lønne sine Tropper, maae han besvære Folket med Paalæg. Desaarsag skal nylig en Rebellion være udbrudt paa en Deel af Øen, som maatte dæmpes ved et Detaschement Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Reisende, som atter nyligen ere komne fra Elba berette, at Napoleon befinder sig vel. Han er ikke synderlig tilgiængelig, men naar han lader nogen komme for sig, snaksom og aabenhiertig. Saaledes sagde han, at nu Raden er til Engellænderne, at stige nedfra Høihedens Pynt. I Henseende til Tapperhed giver han den preusiske Hær Fortrin for de øvrige. Han tilstaaer at han i Ægypten var bleven Muselman, men tilføier, at han har unddraget sig Hovederemonien ved et Foregivende, og faaet Tilladelse til at drikke Viin, fordi dette var nødvendigt for den franske Soldat. Med de franske Marschaller er han meget misfornøiet, især med Marmont. Havde denne, sagde han, ikke forraadt mig, saa havde jeg ved Fortainebleau leveret endnu et Slag, og hvo , hvorledes Tingene da nu stod. Om den lange Varighed af to gienoprettede Troner nærer han intet stort Haab. Han tilbringer mange Timer blandt sit FierkræSkuespillet besøger han sielden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Frankrig. General Excelmans har smurt Haser. Man siger at Krigsministeren og Politiedirecteuren havde været ham behielpelig ved hans Flugt, idet de havde givet Gensdarmerne som skulde førte ham til Soissons, et Vink om at lade ham undslippe. - Om den i Paris forehavte Sammensværgelse indeholde engelske Blade følgende Udtog af en Skrivelse fra Paris: En halv Time før Kongens Henfart til Skuespilhuset kom Marskal Marmont, nu tienstgiørende Kapitain ved Garden, og meldte Kongen alle Omstændighederne af en saa skiendig Sammensværgelse som ikkun den af Grusomheder saa frygtelige Revolution nogensinde kunde fremdringe. Man vilde nemlig, naar Kongen gik tilbage fra Logen til sin Vogn omringe ham under idet Tilraab, og under Udraabet: vivelle Røil ihieltrykke ham og den hele kongl. Familie i Trængselen. Paa Meddelelsen herom svarede Kongen gandske rolig: sker Guds Villie, Jeg har bestemt mig til at tage i Skuespillet, og mit Forsæt er urokkelig. Efter et Ophold tilføiede han med Blik paa de omstaaende Hoffolk og Gardeofficerer: "iøvrigt er det deres Sag mine Herrer." Alle Forsigtighedsregler bleve trufne: Gaderne som den kongl. Eqvipage passerede bleve besatte med Soldater; et Kyrasseerregiment maatte sidde op. Jkke mindre end 20,000 Mand vare hele Natten under Vaaben. Siden efter have mange Arresteringer fundet Sted, Generalerne Sebastiani og Excelmans, samt andre utilfredse Officerer ere deri indviklede. Endskiøndt Kongen ved sin Indtrædelse i Logen meget mild hilste Publikum, bemærkede dog fra alle Sider en Murmel dog uden noget Udbrud. - Marmont er meget hadet af de andre Marskaller, ogmaae derfor altid holde sig under Hoffets Beskyttelse, For kort siden blev han ved et Giestebud hos Ney, hvortil han som Gardekapitain maatte være inviteret, meget koldt modtaget af denne. Endnu ere Machdenalds Yttringer imod ham i frisk Minde. Kort efter Bourbonnernes Jndtog skal nemlig Marmont have beklaget sig over deres foragtelige Udlæggelser af hans Kapitulation. "Jeg kiender mine Hensigters Reenhed, sagde han, jeg har handlet for Frankrigs Bedste; men man er desaarsag underkastet den sletteste Udtydning, saa at jeg vilde give min Arm for at det var ugjort. Siig De hellere, gientog Machdonald, Deres Liv, og De vilde endda være alt for lykkelig. - Den gamle Garde er ham især meget fiendsk. - Om dennes Anhængighed ved deres Faner, fortælles følgende Anebote.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Tvende af den gamle Gardes Regimenter, der laae i Qvarteer i Bar (i Lothringen), erholdt ved Marskal Ondinot Bourbønnernes nye hvide Fane. Eensstemmigen svore de at forsvare den, men bade, man maatte tillige lade dem beholde deres Ørne. Dette, tilkiendegav man dem, var umueligt. Da traadte Soldaterne sammen, opbrændte deres Ørne og i Viin nedsvælgede Asken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Servien. skal være i den sørgeligste Forfatning. Tyrkerne have ikke holdt den af Porten lovede Amnestie, men tilladt sig de største Voldsomheder mod de Christne. En stor Mængde ere under forskjellige Paaskud spiddede. Nylig saaes paa Belgrads Porte 42 saadanne til Skueudstilte Hoveder. Af Fortvivlelse søge Jndvaanerne ikke allene ved Flugten at redde sig i Skove og Ørkener, men ogsaa at øve Hevn. Disse falde da igien over de i Landsbyerne boende Tyrker, myrde dem uden Skaansel og ødelægge deres Vaaninger. Ved Krigsraaber, have Tyrkerne indbuden Bosnierne til at giøre fælleds Sag med dem. Saaledes husere man nu frygtelig i dette ulykkelige Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Fædrelandet. Den 21de d., som var Ludvig d. 16des Død Aarsdag har den franske Minister i Khavn ladet holde det catholske Capel en høitidelig Gudstieneste, hvilken alle de derværende Franske have bivaanet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Ogsaa her i Jylland har Man i disse Dage anstillet en almindelig Klaplagt efter Landstrygere, Kieltringer og pasløse Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Ved den 930 Trækning i Altona udkom følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Kiøbenhavns Species-Cours. Specier solg: Den 24de Jan. Species 595. tes til 35 Rbmk. Commiteesedler 61 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Aarhuus. Fædrelandets Festdag, vor Frederiks første Dag, erindrede her ogsaa i Aar, saavel i offentlige Sammenkomster, som i hver Borgers takfulde Bryst der paaskiønner vor fredegode Konges høie Værd. J Polybymnias forenede selskabelige og dramatiske Section feiredes Dagen med en Tale af H. H. Biskoppen; en Cantate af Hr. Adjunct Blache med Musik af Hr. Kantor Rosenkilde, stor Aftenspiisning og Skuespil. Saaog et lidet til Dagens Høitid passende original Efterspil med Choren Hiemkomsten paa Festdagen. Ogsaa adskillige andre private Borgerforeninger feirede den elskede Fyrstes Fødselsdag; overalt føltes og yttredes af Hiertets Fylde: Gud velsigne Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Jndsendt. Saare tungt følte jeg Efterretningen om min elskte Vens Hr. W. Fr. Asmussens Død sidste 22de Jan. fra hans værdige Hustrue og 9 næsten alle smaa uopdragne Børn. Vores Ungdoms og Manddoms Samliv havde saaledes sammenslynget vore Hierter med det inderligste Venskabsbaand, at vi ofte for hverandre udviklede vore Hierters Folder. Jeg fandt her den sagtmodige ømme Ægtefælle, som mere agtede det virkelig Nyttige end det allene behagelige - den fornuftige elskende Fader, som intet svarede for sine Børns Dannelse efter deres Alder til at vorde gode og nyttige Mennesker. Den ægte Dydens, Religionens, Menneskets og sit Fædrelands Ben, samt den retskafne Medborger. Han havde læst meget, og læst med Skiønsomhed, hvorfor Kiendere gjerne hørte hans Betænkninger i adskillige Dele af hans Fag, som han ogsaa forstoed med udmærket Jndsigt og Duelighed; men - Lykken overgaaer ofte Forstanden naar Rænter og Krogveie vinde i mere end Redelighed og Ordholdenhed. Rolig og blid med særdeles Aandskraft har han sine 18 Ugers trange Lidelser, men vaandedes over sin hulde Ægtefælles byrbefulde Anstrængelser, og sine umyndige Børns Opdragelse og Fremtid. Trøst er det, at mange af hans lædle Medborgere beklage hans saa tidlige Bortgang i hans 54 Aar. At Forsynet vaager over de Efterlehendes Skjebne. Og at vi kan samles til et evigt VenLab. 1
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Bekiendtgiørelser. Fra et i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag samlet Selskab har jeg til Vederqvægelse for de Ulykkelige her i Arresterne, modtaget 9 Rbdlr., hvorfor paa disse Lidendes Vegne hierteligst takkes. Aarhuus, den 30te Jan. 1815. I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Ved en Lystighed hos Skipper N. C. Johansen er skienket til de Fattige 4 Rbd. Ligeledes ved en Lystighed hos Vertshuusholder P. Møller 8 Rbd. 1 Mk. 4 s. Fra en Ubenævnt er ved Hr. Kiøbmand Funder indleveret 5 Rbd. til 5 syge sengeliggende Fattige. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag den 28de Januar blev fra en Velgiører, som ikke vil nær nes, Fattigkommissionen tilsendt foruden 50 Rbd. N. V., 12 Tdr. Rug og 8 Tdr. Byg. Af Kornet, blev baget Brød og uddeelt til 300 Fattige, og Pengene, til Huusarme. J samme Anledning skienkede Hr. Kiøbmand N. B. Kiellerup 50 Par Jslandske Strømper, hvormed 50 Fattige bleve hiulpne mod Vinterens Kulde. Samme Dag bleve ogsaa de Fattige trøstede med 4 Læs Tørv som Commissionen uddeelte af de til saadan Anvendelse indkomne Gaver. For disse betydelige Gaver aflægger Commissionen hiertelig Taksigelse. Aarhuus, den 30te Januar 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Fattigvæsenscommissionen. Denne Byes ærede Publicum aflægges herved vor erkiendtligste Tak for udvist Velvillie og talrige Besøg medens vore her nu ophørte Forestillinger. Paran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
Min Gaard paa Axeltorvet i Aarhuus som saavel til al Slags Handel som og til en Fabrikant eller Haandværker, er saavel skikket og beliggende samt overalt indrettet som Leiligheden og det Locale nogensteds behøver, og bestaaer af 15 Fag med Port 2 Etage Bygning til Gaden, 7 Fag Baghuus, Gaardsrum og Vand i Gaarden med behørig Pomperedskab, agter jeg formedelst min svagelige Helbred, at sælge tilligemed alle Reqvisiter, Redskaber og Værktøi i Overflødighed. og saa godt som nyt henhørende til den mig allernaadigst bevilgede Hattefabrik. Conditionerne og Betalingsterminen skal blive saa taalelig og billig som mulig. At anbefale Stædet som fortrinlig til Næringsbrug, holder jeg overflødigt, da, foruden at det noksom af alle er kiendt fra Fortiden og imedens Handelshuset Jsaac Davidsen beboede det, dette som et Sted, der ligger paa Torvet og midt i Byen, aldrig har eller vil fattes Søgning og Næring. Lysthavende behager at henvende sig til mig. Om forlanges kan den største Deel af Kiøbesummen blive staaende, naar Kiøgeren er antagelig. Aarhuus den 28de Jan. 1815. J. Hirsch, kgl. privil. Hattefabriqveur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-01-31
En skikkelig Karl kan faae Tieneste hos Elmquist.