Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-18
Oversigt af Dagens indenlandske og udenlandske Nyeheder. Jkke heller Hertugdømmene lide Mangel paa saadanne Velgiørenheds Jndretninger, som gaae udenfor det almindelige Fattigvæsens Grændser. Saaledes har en Advocat Jacobsen i det tredie Stykke af de Schleswig-holstenske Provinzial Beretninger for dette Aar meddeelt Efterretninger om det altonaiske Understøttelses Jnstitut. Dette Jnstitut, og især den dermed forbundne Sparecasse, viser sig i sine Virkninger som en meget velgiørende Stiftelse. Justitsraad Lawæz stiftede Jnstitutet hvorved Conferenceraad Gæhler og Kiøbmand Zeise vare ham behielpelige; ved dets Stiftelse skiød 150. Jndvaanere i Altona hver 10 Rbd. sammen til Understøttelse for Haandværkere. Hr. Jacobsen foreslog Sparecassens Oprettelse; hvori Almuesfolk kunne indskyde sine sammensparede Penge og faae dem forrentede; enhver Pengesum, som ikke er under 25 Mk., modtages. De som sætte Penge ind ind i Cassen faae vel kun 3 p. C.; men de har to væsentlige Fordeele derved, først: at de ere fuldkommen sikkre for deres Penge, og for det andet, at de kan faae dem tilbage, uden Opsigelse, naar de vil, dog uden Renter for det sidste Qvartal, og at sige, naar Capitalen ikke overstiger 300 Mk.;alle større Pengesummer udbetales efter tre Maaneders Opsigelser med fulde Renter. Efter Regnskabet til sidste December 1815 har Jnstitutet siden dets Oprettelse uddeelt 2017 Mk. Cour. i Præmier til troe Tienestefolk, og udlaant til 148 trængende Borgere 22613 Mk., hvoraf 16827 Mk. ere tilbagebetalte. Sparecassen har siden dens Oprettelse den 28 Januar 1801 modtaget 526932 Mk. i Jndskud og igien udbetalt 337540 Mk. Jnstitutet har den Fordeel, at mange Borgere, som ere komne i Pengeforlegenhed har faaet Laan deraf, uden at være udsatte for at trykkes af Aager, da Jnstitutet kun tager 3 p. C. Rente, og Sparecassen har befordret Tarvelighed og Sparsomhed blandt de lavere Folkeclasser. Da Jnstitutets contribuerende Medlemmer havde aftaget fra 180 og til 30 Personer, formedelst Tidernes Besværlighed, saa har dets Bestyrere, de Hrr. Schmid, Jacobsen og Rundt udstædet i Fiord. 8 Julii en nye Jndbydelse til at deeltage deri, som ikke har været uden Virkning. – Denne fortreffelige Jdee at komme den synkende Velstand til Hielp ved aagerfrie Laan og at forebygge Fattigdom i Tiden, ved at gjøre smaae Pengesummer frugtbringende for Almuesfolk, og derved opmuntre dem til Sparsommelighed, finder Indgang i Hertugdømmene og det velgiørende Exempel i Altona begynder at blive efterfulgt paa slere Steder, saaledes har Dehrr. Callisen og Wieck, som Modlemmer af Fattigkommissionen for det Frederiks berger Qvarteer af Staden Schleswig ladet i anførte Hæfte af de schleswig-holsteenske Provincial Beretninger indrykke en fuldstændig Plan til Oprettelse af en saadan Spare- og Laanecasse for dette Qvarteer af Byen; hvilken Plan skal sættes i Virksomhed fra 1ste Januar 1817, den er for vidtløftig her at meddeles, men den bør læses af dem, som ville indføre saadanne Jndretninger i deres Virkekreds. – Det er nyeligt bemærket i et Skrift, at der paa kort Tid ere døde i Holsteen overordentlige rige Godsbesiddere, som ikke har været gifte, og som dog ikke har testamenteret det mindste til offentlige Velgiørenheds Indretninger; og den Formodning er derved yttret, at det maae have sin Grund i, at saadanne Personer enten maa have staaet i den Tanke, at man har nok af slige Jndretninger i Holsteen, eller at de har frygtet for det Decret som fastsætter, at ingen Eiendomme af dette Slags maa holdes tilbage, naar Regieringen giør Fordring derpaa til Statens Bedste. Udgiveren af de schleswig-holstenske Provincial=Beretninger bemærker herved med megen Føie, at det første bør manikke antage at nogen kan troe, og i Henseende til det andet, at et saadant Dekret ikke finder Sted; men at denne Ligegyldighed ved at testamentere noget bort til velgjørende Jndretninger, allene har sin Grund i den almindelige Aftagelse af den religiøse Følelse. J England siger Forfatteren ere de fleste Velgiørenheds Jndretninger fremkomne ved Testamenter og Subscribtioner af private Personer; men England har ogsaa en Kirke, og Religionen, nyder offentlig Agtelse hos alle Classer af Jndvaanerne. Vi komme nu til Velgiørenheds=Indretningerne. i Udlandet. J December 1815 er oprettet en Pleie anstalt for syge fattige Børn i Canton Argau i Schweitz, den er stiftet af Selskabet for den fædrenelandske Cultur i bemeldte Canton, og understøttes af Lægerne Smuziger, Troxler og Feer; de syge Børn blive tagne i Cuur, deels i et eget Pleie huus og deels i deres Forældres Huus. – Den ædle og berømte Gellert gavner endnu sine Medmennesker efter sin Død; thi Magistraten i hans Fødebye Havnichen, lod paa hans Fødselsdag d. 14 Julii 17715 samle Bidrag til en velgiørende Stiftelse, der skal have hans Navn, ved at lade opføre, den bekiendte Musik, Handns Skabelse. – Landshøvdingen i Udsala Lehn i Sverrig, Generaladjutant og Ridder af Sværdordenen B. W. Fock har i Fjor oprettet i dette Lehn et Jndvalid, Arbeids og Correctionshuus; han har selv skiænket dertil en Bygning med Jorder, mange Jndvaanere har tegnet sig for Bidrag, og Regieringen har understøttet dette Forehavende med en betydelig Penge Stiftelsen har, som deres Benævnelser udviiser. en dobbelt Bestemmelse, at forsørge udlevede Militair-Personer, og at arbeide imod Tyverie og Lediggang. – Man begynder nu i flere Lande at bære Omsorg for et Slags Velgiørenheds Jndretninger af en særskildt Natur, nemlig, Jnstituter for Blinde. Saaledes er en Privatanstalt for uformuende Blinde, Børn og Øiensyge oprettet i Prag, hvor en Doctor Johan Fischer har opereret, og helbredet 89. stærblinde Personer; ogsaa har han indsamlet milde Bidrag til de Syges Behandling og Pleie. Med Jnstitutet er nu ogsaa blevet forbundet en Opdragelsesanstalt for blinde Børn; de underviises i forskiellige Kundskabsgrene, saavelsom i Haandarbeider, i begge Deele med god Fremgang og for det meeste af frivillige Lærere. – Et lignende Jnstitut og Læreanstalt bliver nu oprettet i Regensborg i Baieren. Læreanstalten udmærker sig ved at blinde Børn blive optagne deri, uden Hensyn paa deres Forældres Religion, og hvert underviist i sine Forældres Troe. (En mærkelig Forandring i det forhen saa bigot katholske og intolerante Baiern.) Planen til denne Stiftelse er lagt af engelsk Katholik Hr. J. B. Robertson, Capitular i Benediktinerstiftet St. Jacob i denne Bye; han vil forestaae denne Stiftelse uden Betaling, og desuden skiænke den 1000 Gylden. Han har opfundet et ny Slags Trykskrift, ved hvis Hielp den Blinde kan læse og skrive paa begge Sider af Papiret. Denne velgiørende Plan nærmer sig sin Udførelse, da den finder den varmeste Understøttelse, saavel af Regieringen, som af private Personer.