JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
J Anledning af at (S. T.) Hr. Justitsraad Thagaard formedelst Alderdom og Svaghed agter at sætte sig i Rolighed, kan hans iboende Gaard, og Pladsen ved Østeraae underhaanden faaes til Kiøbs, og derom handles med underskrevne, som meddeeler fornøden Oplysning om de ved samme varende Herligheder og Jndtægter. Ligesaa gives og Anviisning, hvor 4 a 5 Actier udi Sukker=Rasinaderiet her i Byen kan erholdes til Kiøbs. Aalborg den 10 Januarii 1782. C. Rübner, Justitsraad og Borgemester. C. 7. 1786. No. 2108. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi efter Hr. Lars Nielsen Blichert, vice Provii Nørre Hald Herred, samt Sognepræst for Tvede og Linde Meenigheder i Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre Jylland, som Skifteforvalter efter forrige Provst i bemeldte Nørre Hald Herred, samt Sognepræst for Kousted og Raasted Meenigheder i fornævnte Aarhuus Stift, afgangne Hr. Mogens Christian Marqvart Marcusen, og hans forhen ligeledes afdøde Søn, Hr. Peder Marcusen, succederende Sognepræst for bemældte Konsted, og Raasted Meenigheder, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade; at han ved Proclama suk pæng præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Provst, Hr. Mogens Christian Marqvart Marcusen og ligeledes afgangne Søn Hr. Peder Marcusen, at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmælde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 17. Novembr. 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formeene sig at have noget at fordre saavel efter afgangne Provst, Hr. Mogens Christian Marqvart Marcusen, som hans ligeledes kort forhen afgangne Søn, Hr. Peder Marcusen, dermed at fremkomme inden forskrevne Tids Forløb, og saadanne deres Fordringer for mig at anmælde og beviisliggiøre; ligeledes advares de, som maatte være noget skyldig til disse Boer, at betale samme jo før jo hellere, for at undgaae videre Uleilighed. Tvede pr. Randers den 24. No. vembr. 1786. Lars Nielsen Blichert, Provst i Nørrehild Herred.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Ja den Kongelige Postmester Hr. Michel Jensen her i Byen, sidstleden 2 Januarii ved Døden er afgaaet, og man ved den udi hans Boe holdte Forftiglings=Forretning har bragt i Erfaring, at han kort for sin dødelige Afgang har destribueret de fleeste sine Regninger saavel for Aviser som Brev=Portoer og videre, saa, paa det hans til det Kongelig General=Post Amt aflæggende Regnskab ikke skulde blive opholdt, anmodes samtlig de Herrer Proprietairer, Sognepræster og andre her i Stiftet, som fra Post=Contoiret have erholdet Aviser og Breve, at de saareste mueligt ville indsende deres Post=Bøger eller Regninger med Betaling for samme til Rigtigheds Erholdelse, ligesom og de, som have nydt deres Pension fra Post-Contoiret, og ere blevne tilsendte trykte Qvitteringer, ville see samme istandbragte saaledes som udkræves, for derefter at kunde erholde deres Pensioner udbetalte. Det bekiendtgiøres tillige at der udi Stervboet skeer Aabning førstkommende 1. Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slæt, til hvilken Tid Credi= og Debitorer indkaldes at møde, de første deres Fordringer beviislgen at anmælde og de sidste deres Gield til Boet at betale, da enhver derefter skal skee den Ret dem efter Loven kan tilkomme Aalborg den 10. Januarii 1787. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Af mere end en Aarsag bekientgiøres herved: At den i af Raadmand Kiær mod mig underskrevne til allernaadigste Høieste Ret indstævnte Sag, er den 11. December 1786. paadømt saaledes: Denne Sag afvises. Kiøbenhavn, d. 30 Decemb. 1786. Steenfeldt. Den 6, hujus er paa Veien mellem Seielstrup og Tidemansse, paa Laaget var udarbeidet et Fruentimmer, havende i den holm over Jilbroe, tabt en udpuklet sølv Snustobaksdaaene Haand en Vægtskaale, i den anden et Sværd, paa Bunden er Fortuna udstukken, indvendig er den forgyldt. Hvem samme maatte forekomme, ville mod en Douceur, levere den paa Tidemansholm, eller hos Byefogden i Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Til Leie 4 næstkommende Paaske 2 Overværelser, hos mig . Eng. Jørg. Brink i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
J Anledning af Sr. Vesselbergs Nærværelse og Stude. J Fortælling, skal Rygtet gaae i Landet, at Baggesvogns Stude er solgt, som vel burde være sandt, siden de samme Steds har været fød i 2 Aar og vel forret i dette Vinter, men hverken har her været Kiøber, mindre er de solgt, da de dog er saaledes at en Husum med Fornøielse kan kjøbt Dem, og fleere som her i Egnen er usolgt, hvilket tiener til Liebhavernes behagelige Efterretning. Baggesvogn den 8. Januarii 1787. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Skiftet efter Maren Christensdotter der udi endeel Aar har tient i Christiansand i Norge, og der efter havte Ophold: Schibsbye, deels paa Fuglsig Gods og deels paa Hiøring Præstegaards Gods hvor hun døde; er berammet her i mit Huus at foretages den 15 Februarii og 29. Martii dette Aar Formiddagen Kl. 10 Slæt. Thi indkaldes hver som noget ved samme kunde have at erindre der med at mælde sig, ligesaa indkaldes den Afdødes Broder som skal opholde sig paa Birkelse Gods; men hvor vides ikke, for at paatage sig Værgemaalet for den Afdødes 2 efterladte Sønner. Hiøring den 4 Januarii 1787. Committeret Fuldmægtig udi Skiftet. J. Østrup.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Ja jeg underskrevne af Hans Excellence (S. T.) Hr. Gehermeraad og Stiftbefalingsmand Levetzau er befalet at forrette, det ved afgangne Hr. Postmester Jensens dødelige Afgang vacant blevne Postmester Embede i Aalborg; saa bekiendtgiøres herved, at saavel den ridende som agende Post fra den 6. hujus førstkommende og saa fremdeles, bliver expederet udi min iboende Gaard beliggende paa Adelgaden i bemældte Aalborg, hvor enhver behageligst vilde henvende sig, for saavidt Postmester Embedet vedkommer. Aalborg den 3 Januarii 1787. Kiær, Raadmand i Aalborg. H. H. H. Jos mig er til førstkommende Paaske Flyttetid, ) en Gaard til Leie og et Qvarteer til en gift Soldat. Aalborg den 2 Januarii 1787. H. Haagen.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
NB.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Et beqvemt liggende Farverie tilligemed Ulden og Linnet=Trykkerie udi en behagelig Egn i en af Provincerne, agter Eieren med det første at bortsælge. Liebhaverne vilde behage jo før jo hellere at mælde sig hos Hr. Byefoged Just i Mariager, hvor nærmere Underretning derom kan faaes.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Paa Wisborggaards Gods under Aalborghuus Amt, Hinsted, * Herred, udi Als Sogn, Buddum Bye, er Enkemanden, Jørgen Nielsen Korsgaard den 21. Novembr. sidst ved Døden afgaaet; Stervboet er paa Anmældelse strax bleven forseglet og registeret, samt 30te Dagen derefter aabnet og vurderet, hvorved hans efterladte Børn og Arvinger vare nærværende, undtagen 1 Søn Jens Korsgaard, som saavidt vides, skal være reist til Sielland udi sidstafvigte Efteraar, men hvor han der opholder sig, er ubekiendt. Dødsfaldet bliver altsaa herved (siden Stervboets Uformuenhed ei formaaer at bekoste anden Jndkaldelse) 3 Gange i Rad bekiendtgjort udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, og bemældte Jens Nielsen Korsgaard, indkaldes at møde til 6te og 12te Ugesdagen den 14. Decembr. og 25. Januar. 1787. udi Stervboestedet i Buddum, hvor Skiftet foretages, og om mueligt sluttes. Jligemaade ville Credi= og Debitorerne, enten forinden til undertegnede, eller i seeneste benævnte Tider og Sted, behage at indfinde dem, de første med vedbørlig Ligitimation om deres Fordrings Rigtighed, og de sidste for at betale hvad de maatte skylde, da enhver skal vederfares Ret. Wis borggaard den 6. Decembr. 1786.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Paa høie Hr. Skifteforvalterens Vegne, som P. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Naa Clarupgaards Gods i Aalborghuus Amt, Fleskum Herred, er den 14. Novembr. sidstleden ved Døden afgaaet, afdøde Skipper Christopher Andersens Enke Karen Olesdotter, som boede i Aalborg, men formedelst fattige Omstændigheder efter hendes Mands Død, tog sin Boepæl i Clarup Sogn og Bye, hvor hin døde; hvis ringe Efterladenskaber strax er ta under lovlig Behandling, og som det ved Skiftet er angivet at formældte afdøde Karen Olespotter, skal være barnfød i Truustrup i Maarm Sogn, Cronborg Amt i Sielland, og da ingen Kundskab haves om hendes Arvinger; saa bliver dette Dødsfald herved udi de til Forsendelse med Posten, aleene i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange publiceret, til behagelig Efterretning for hendes efterladte Arvinger, item Stervboets Credi= og Debitorer som nogen skulle være til ) at møde eller møde lade, inden den i Loven fastsatte Tid, hos undertegnede Skifteforvalter eller Fuldmægtig, for sin lovlige Ret under Skiftet efter hende at iagttage, med saadan Beviis, som Loven allernaadigst efter død Mand foreskriver. Clarup Gaard ved Aalborg den 18. Decembr. 1786. Paa Skifteforvalteren (S. T.) Hr. Werner Christensens Vegne, J. Jespersen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
til næstkommende Viborg Snapsting behøve 3 a 4000 Hvo der imod antagelig Forsikkring og ganghar Rente skulle Rdlr. til Laans, kan behagelig mælde sig hos mig undertegnede, som haver i Commission at udsætte bemældte Penge. Scheelund Præstegaard den 21. December 1786. P. Wagaard.
Jyske Efterretninger, 1787-01-12
Paa Ullerupgaards Gods under Aalborg Stift i Thyelandsk 4 udi Sennels Sogn, er Fæstebonden Simon Jensen Svin gel, som beboede et Sted under Hovedgaardens Taxt, Svingelkaldet, sidstafvigte 10. Novembr. ved Døden afgaaet, og hans Stærvboe derpaa taget under lovlig Skiftebehandling; men som det befindes, at han, deels formedelst sine forhen gjorte Skovreiser efter Trævare og andet, deels og i andre Henseende 6 har havt og endnu har eendeel (ventelig uafgjorte) Regningers hist og her i Provincen, seer jeg mig beføiet, forinden Skiftetsie, Slutning, herved 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger og de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at indkalde alle bemældte Afdødes Credi= og Debitorer, de første at anmældes og beviisliggjøre deres lovlige Krav, og de sidste at erlægge og betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, alt inden de i Loven anbefalede Tider, til mig undertegnede som Skifteforvalter, da enhver skal vederfares og nyde al lovlig Ret. Ulrupgaard den 11. December 1786. N. Toft. Jerved bekiendtgiøres, at Mandagen den 5 Februarii 1787. førstkommende Klokken 10 Slet, lader Wille Olsen i Løg, øer ved offentlig Auction bortsælge sin iboende Gaard, med tilhørende Frugthave, beliggende paa Nordre Side i Nordre Gade ved Fiorden, bestaaende af 41 Fag Bindingsværk, straas Tag, assureret i Brand=Cassen under No. 41, for 460 Rdlr., hvormed følger en halv fierde Part Markjord paa Løgstøer østræMark, af Hartkorn 5 Skiepper 1 Fierdk. 1 3/3 Alb. Til samme Tid bliver bortsolgt 2de bemældte Wille Ottsen tilhørende Leiesk vaaninger beliggende sønden i Byen, under No. 10. ere begge assurerede for 80 Rdlr., tilligemed endeel Jnd og Udboe, complet Brændeviins Redskab, 2de Bester, Vogne og anden Redskab til Jordens Brug, Kakkelovne, Sengeklæder og endeel Meubler. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Løgstøer den 23 December 1786. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Blandede Efterretninger. Nyelig er en Keiserlig Kok i Viin tilfalden en uventet Lykke: Een af hans Sønner var for mange Aar siden reist over Engeland til Indien, hvor han nu er død og har efterladt sig en Formue af 90000 Gülden. - Nu har da Paven endelig ladet sig overtale til at udnævne sin Søster=Søn Onesti til Cardinal og efter det hellige Collegiums indstændige Begiering tillige paasat den nye Cardinal den sædvanlig Hat, men dog ikke uden med besynderlig Rørelse; saaledes have de paa begge Siden forstaaet den almindelige Forestillings=Kunst, hvorved Maalet ogsaa best opnaaes, thi er han endskiønt ung af Alder og Erfarenhed, saa er han dog paa den pavelig Vægtskaal ikke funden let, og hvo kunde vel bære mindste Tvivl derom siden han var Pavens Søster=Søn - meere behøves vel ikke til Befordring, saavel der, som andensteds, og nu ophøies og tilbedes den nye Cardinal af man lige, som maaskee hemmelig i deres Hierter foragte ham. - Cardinal Rohan blev ved samme Leilighed ganske frikiendt og hans forrige Suspension ophævet, ligesom og adskillige ledige Biskopsdommer ere blevne besatte.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
I Dublin lever en afdanket Soldat, der giør sig en overordentlig Fordeel af at hænge sig; i de sidste 4 Uger, har han 12 gange ophængt sig. Denne nedrige udforsker hvor der gives medlidende Personer og fornemmelig bemidlede Damer, uden for deres Dørre hænger han sig op, men har en liderlig Qvinde med sig, som strax giør Allarm og derpaa skiærer ham ned, hvorefter han kom ner til sig selv, og paa den væmodigste Maade veed at anbringe de usle Omstændigheder der have bragt ham til Januarii. en saa fortvivlet Beslutning saa han derved bevæger mange til en virksom Medlidenhed. - De til Amsterdam anholdte Bedragere la Roche og Bechade blive nu udleverede til de Franske, og altsaa kan vente sig deres fortiente Straf. - Den Berlinske Kiøbmand Grundler skrev forkort Tid siden en liden Afhandling og Monopolers Skadelighed og overgav samme til Kongen, samme er af Fi rance-Ministerne og Gouverneuren von Møllendorf med megen Velbehagelighed imodtagen, men Monarken har cudnu ikke derover yttret sin Meening.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Leipzig den 30. December. Det er allerede bekiendt, at Theologen Masius formedelst hans Religions Forenings=Skrivter er af nogle Forfattere bleven beskyldt for Jesuiterie og hemmeligt Fiendtskab imod Protestanterne. Kurfyrsten lod ham derfore, den 24 Maji., den 5 og 8 Julii, for Retten skarp forhøre og udspørge derover, om det var sandt. Men af hans Forsvar er det klart, at han hverken er en Fiende af Protestanterne, ikke heller af Katholikerne, og at hans egentlige Hensigt er, at alle Folkes Forbindelse, ved Jesu Læres Holdelse, maatte føles noget meere; men da der tilligemed hans Skrivter, af ham ogsaa ere gjorte Forslag til et saa kaldet Religions=Forenings Selskab, saa har Kurfyrsten, som ikke vil taale nogen hemmelige Selskaber, ladet ham den 16. December adspørge, om han ønskede endnu fremdeles at blive i Sachsen, og paa Svarret Ja, blev han i Kurfyrstens Navn betydet, at han i Fremtiden ikke skulde udgive sig enten for saadant et Selskabs Agent, ikke heller skulde lade sig bruge til at andrage dets Forslag, ligeledes at han herefter ikke skulde lade trykke eller udsprede noget Skrivt, som kunde have Hensigt til saadant et Selskab. Han er nu altsaa ved Lands=Herrens befaling paa eengang kommen ud af hans Forfatning: det vigtigste, som han ved hans Forenings Skrivter skal have gjort sig til Bytte, siger man, er en Hob nyttige og fornøielige Breve, hvilke ere som Beviis for Sagernes sande Tilstand ved Slutningen af det 18 Aarhundrede. Men derved er han ikke forbudet at udgive Skrivter til Religionens videre Nytte. og Fordeel, saa at altsaa han og hans øvrige Anliggender blive i deres forrige Forfatning, og enhver kan frit og offentlig handle med ham.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Paris den 1. Januarii. Den afdøde rige Hofbanker Beaujons Testament er nu bleven bekiendt, og indeholdes i en Foliobog af 300 Sider, Fattige og Rige beklage denne velgiørende Millionairs Forliis, og den store Mængde, som han i hans sidste Villie har betænkt, velsigner hans Aske. Hans tvende Brødre ere indsatte til Hovedarvinger, men under minge Indskrænkninger. Hr de Lampignon er udnævnt til Execut. Teltan, og faaer for hans Umage 500000 Liv og den Afdødes skiønne Huus, Eenligheden kaldet. Det af Hr. Beaujon stiftede Fattighuus har 25000 Liv, aarlig Jndkomster til at opdrage 12 Drenge= og 12 Pige=Børn. Alle hans Venner tilfalde store Arvedeele. Hans Kasserer og Kammertiener faae meere end 100000 Livr. En stor Deel Acteurer, Actricer og smukke Danserinder ere ikke forglemte. Den heele Efterlader skab skatteres for 18 til 20 Millioner Livr., hvilket dog ikke er Halvdelen af Hr. Labordes Formue, som skal være over 50 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Jblandt de nye Moder i Paris udmærke sig den af de malede Veste, som den selsomste. Der seer man paa tykke og smale Maver, Jagt, Fæe=Hjorde, forliebte Scener, Caricaturer m. m. saa at de Parisiske unge Herrer nu ere levende Billed=Bøger. For nylig saae man een, som paa hans temmelig tykke Mave lod mynstre et Regiment Nyttere. Hos vore fornemmeste Skrædere ere virkelig Veste i Arbeide, hvilke forestille Scener af Figaros Bryllup, og af den nye Opera Richard Løwen herz. Blive disse malede Veste forvarede, saa ville Børnebørnene engang finde en god Krønske i deres Besteforældres Klædeskabe.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Af en Skivelse fra Haag den 6. Januarii. J Forgaars blev den Patriotiske Advocat van Nygpen, da han var i Begreb med at slaae Vinduerne ind hos en gammel ærværdig Dame, som havde været HofDame hos Hendes Kongelig Høihed Princessen af Oranien, Moder til den nu værende Arve=Statholder, af 2 Soldater greben paa Gaden, og bragt til Hovedvagten i Arrest. Denne Mand har allerede den 17. Mars forrige Aar gjort sig bekiendt derved, at han ved den Dortrechske Karret Allarm med blot Kaarde stod forved Karret Slaget, og skreeg af fuld Hals: Dit is hellig, die er aankomt ryg ik aan den Degen. Hans da værende, skiønt ukaldet, men dog i det øvrige tilladte, og ulastelige Heltegierning, blev af de Patriotiske Tidender løftet til Skyerne, og besiungen af Digterne; hvorledes han nu vil retfærdiggiøre hans i forgaars foretagne uanstændige Handling, det maae man vente. Da han blev bragt i Hovedvagten, sagde han til den vagthavende Officeer, at de to Skildvagte, som havde arresteret ham, havde modtaget en Daler, som han havde bødet dem, men havde dog forladt deres Poste, grebet ham, og derpaa leveret ham til Patrouillen. Officeren lod begge Skildvagterne strax afløse, og nøie randsage, men man fandt ikke meere hos dem begge tilsammen end 10 til 12 Styver, saa at Tildragelsen med Daleren var ikke andet end en grov Procurator Logn. I Gaar har den arresteerte Advocat udstaaet et langt Forhør for Netten af Holland, hvorpaa han om Aftenen, efter 24 Timers Arrest, for det første har faaet Tilladelse at gaae hiem til sit Huus. Man sagde strax i Gaar Morges, da Advocatens Arrest blev bekiendt, at de committerede Raad havde forlangt hans Udlevering, men blev af Retten afslaget. Man er meget nysgierrig for at vide hans Straf, efterdi den angaaer en Forbrydelse, paa hvis Opdagelse der først i forrige Aar blev udsat 100 guld Ryder. Den ganske Executions=Scene af de 50 Prygel ad Posteriora, som Klædehandleren Rave fik for hans førte skammelige Tale imod Arvestatholderens Person, er her stukken i Kobber. Nu er det vel at mærke, at Executionen ikke skeedte i Wesel, men i den Preussiske Stad Hamm.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Kobberstikket i stor Qvart, som her offentlig sælges viser Paradepladsen, med dertil stødende Aller og anseelige Bygning, den opmarcherende Parade, og for dens Front Hovedfiguren Klædehandleren liggende paa en Britsch, hvorledes den eene Underofficeers Stok berører hans Bagdeel, men den anden Underofficeer svinger ud igjen med hans Stok. - Han skriger derved genade, gende mvne riceren. Noget til Siden seer man mange Tilskuere af begge Kiøn, og ved Hovedfiguren seer man og saa en Officeer. Neden under staae de Ord: De gebritste Majelteyt (efterdi de Utrechske Borgere, som bekiendt, ved deres Raadsherrers Afsættelse, og andre egenmægtige og vilkaarlige Skridt, have opkastet sig til Magistrat over deres egen Magistrat, og derudover bleve kaldte Skiødskindsmajestæter) wegens gehoonde taal tegen den Prinstran Orange.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Fra det Brandenborgsk den 6 Januarii. Den 70 Aars gamle Præst Runde i Jarnikow i Neumark, som i Armod havde tilbragt hans heele Levetid i et ringe Landsbyekald, arvede for kort siden en for ham betydelig Sum af 360 Rdlr. Han sagde derfor til hans Degn, Nu min kjere Faer, her har jeg saa mange Penge, at jeg ikke veed, hvor jeg skal hen dermed, saa jeg endog maae være bange for Tyve og Røvere. Deg. nen svarede: Eil min tiere Hr. Pastor vi ville tage et Bret op af Gulvet her, og skiule dem derunder. Dette skeedte ogsaa i Præstens Huus. Hvorpaa Natten imellem den 13 og 14. Octobr. Præstens Huus blev overfaldet af 12 Røvere, Sovekammeret, hvori Præsten, hans Kone og Dotter sove, blev opbrudt, og da disse, fuld af Forskrækkelse, sprang ud af Sengen i det blotte Linnet, bleve de af 3 Røvere, som vare Jøder, med Køller slagne til Jorden. De Asmægtige bleve derpaa slæbte ind i Stuen; Jøderne satte dem Knæet paa Brystet, og Tommelfingeren paa Struben, at Tungen gik dem ud af Munden, bandt dem meget stærk, og plyndrede derpaa heele Huset, stak alting i Sække, læssede Sækkene paa en Vogn som stod uden for Landsbyen, og droge derpaa bort. Den arme Præst maatte med Kone og Dotter, som svømmede i deres Blod, ligge den ganske Nat bundne og nogne paaden kolde Jord, indtil der om Dagen komme Folk, som skare dem løs. - J forrige Maaned har man været saa lykkelig at opdage og indbringe i Fængsel 7 af disse Røvere, iblandt hvilke befinder sig Degnen med hans 3 Sønner, hvoraf den ene er Husar.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Prag den 8 Januar. no Anden Juledag saae en Bonde, som vilde gaae til Kuktenberg i Kirke, at den jern Dør paa den til samme Stad, hørende murede Galge aabnede sig, og at en Mand gik ud og lukte igjen efter sig. Bonden gik til den Kuttenbergske Skarpretter, og fortalte Tildragelsen. Skarpretteren tog Nøglen til Galgen og Bonden med sig, og da han aabnede Galge Døren, fandt han der en slagtet Oxe og 10 Faar, Galgen var altsaa et Nedlag for en Tyvebande, som havde en falsk Nøgle til Galgen.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Selvmord tager meget Overhaand i Bøhmen. J Kuttenberg skar en 73 Aars gammel Skolemester Struben over paa sig den 27. Decembr., og den 28, hængte sig en gemeen Soldat og en Tienestepige. J Presburg i Ungarn skiød sig den 12. Decembr. en Corporal paa en Kirkegaard, knælende for et Kors og med Rosenkrandsen. indviklet i Haanden.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Aalborg den 19. Januarii.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Den 17, hujus blev Hr. Wandall under Forsegling tilsendt med Hosskrivt: Til Fattige og haardt Nødtrængende. 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Denne ædelmodige Velgiører, som adskillige Gange har erindret de Fattige, være, og blive altid belønnet af den Gud, som vederlegger enhver hvad godt han giør.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Døde. Den 112, hujus her i Byen Consumtions=Betienter, Christopher Løve, 56 Aar. Den 14. Beendreier Niels Gottlieb TeschsHustrue, Maren Nielsdotter, 43 Aar. (Følgende er indsendt.)
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Fro Memoria til Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand von Levetzau.