JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
For ikke længe siden læste vi i de offentlige Blade, at en Læge i Horsens var bleven kaldet til en Familie, af hvilken flere Personer paa eengang vare blevne syge, umiddelbar efterat de havde nydt Blaabær, som ved nøiere Undersøgelse befandtes at være overbragte fra Landet i et Kobberkar. Snart derefter saae vi, at Stiftamtmanden i Viborg, foranlediget dertil af Stiftsphysicus sammesteds, bekjendtgjorde en Advarsel imod Brugen af visse Kar, paa hvilke den indvendige Beklædning blev paahæftet ved Hielp af Harpix, hvilket lader formode, at der ogsaa i hiin Egn har været Leilighed til at opdage Metalforgiftning, hvad enten nu denne Beklædning er bleven befunden at indeholde Bly, eller at den, ved at gaae løs, har forfeilet sin Bestemmelse, nemlig at værne Kobberet mod det flydende, ætsende Legeme, som man hældte i Karret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Hvad der saaledes indrykkes i Almanakken, maatte ikke indrykkes for en enkelt Gang, hvilket vel tilforn kan have været Tilfældet, uden at jeg veed Noget derom, men være et bestandigt aarligt Tillæg til Almanakken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Om der tillige medfulgte en Anmodning til Bonden, om at forelæse det for sin Kone, sine Tjenestepiger og Døttre, da vilde det ikke skade. Jeg nægter ikke, at det paa denne Maade vilde blive fornødent at forøge Almanakken med et Par Blade; thi det vilde være ubilligt at forlange, at hvad en og anden erfaren Landmand aarlig pleier at indrykke til Landoeconomiens Befordring, skulde udelukkes. Kun indseer jeg ikke, hvorledes dette kunde lægge Hindringer i Veien for mit Forslag. Man behøver kun at belægge ethvert Exemplar med en Skillings forøget Afgivt. Jeg vil antage, at der aarlig sælges 30,000 Exemplarer af Almanakken, et Antal, som vist ikke er for høit ansat, men for 50,000 Skilling, som udgjøre over 500 Rbd., skulde man dog virkelig synes, at der nok kunde tilføies nogle faa Blade. Man frygte ikke for, at Afsætningen derved vilde formindskes, thi vistnok er Jngen saa gnidsk, at han jo gjerne vilde udgive en Skilling aarlig for at faae at vide, hvorledes han har at forholde sig, for ikke at skade sine Medmenneskers Liv og sit eget med. Muligt ligge Omstændigheder, som jeg ikke har forudseet, i Veien for mit Forslag. Hvis ikke, da troer jeg, at man ved at sætte det i udøvelse, hist eller her kunde forebygge en Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
(Jndsendt.)¬ J Anledning af Jnserationen i forr. No. af Skilderiet fra Randers Avis No. 147, Conversationsbladets Yttring om Provindsial aviserne i Danmark i Almindelighed og Aarhuus Stiftstidende i Særdeleshed betræffende, har Recensenten kun følgende at bemærke: At han i en Række af Aar har havt Leilighed til hver Postdag at gjøre sig bekjendt med de samtlige danske Provindsblade, og at han, dersom hans Dom om Aarhuus Stiftstidende, som han har udmærket som den fortrinligste, skulde være urigtig, deeler denne Anskuelse med mange Andre, da denne Tidende er den eneste Provindsavis, med Undtagelse af den Vestsjællandske, der findes paa offentlige Steder her i Hovedstaden. Naar endelig hin Jndsender bemærker, at Aarhuus Stiftstidende indeholder en heel Deel Nyheder, der ikke ere Alle magtpaaliggende, men som dog imidlertid optages ordret i de fleste andre Provindsblade, gad Recensenten meget gjerne vide, hvilke magtpaaliggende Efterretninger eller Nyheder de andre Blade indeholde, da han maa bekiende, at de stedse maa være undgaaede hans Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har under 9de d. M. allernaadigst rescriberet Cancelliet saaledes: "Vi have bragt i Erfaring, at der, efter at Vi under Vort Ophold i Aarhuus Amt havde opmuntret til den indbyrdes Underviisnings Anvendelse i Skolerne, nu skal være forlangt Cancellieapprobation til bemeldte Underviisnings Jndførelse i 41 Skoler i det nævnte Amt. Saa og at paa Falster, hvor for kort Tid siden ikke en eneste Skole var i Gang efter indbyrdes Underviisning, nu ere 13 deels færdige, deels under Indretning, og at meerbemeldte Underviisningsmethode er i complet Gang i alle Skoler paa de Classenske Fideicommisgodser. - Vi ville derfor allernaadigst have Vort Cancellie paalagt, at tilkjendegive samtlige Vedkommende i Aarhuus Amt og paa Falster, samt Geheimeconferentsraad Classen i Særdeleshed, Vor allerhøieste Tilfredshed for den Jver, hvormed de have ladet sig det være magtpaaliggende, at fremme denne almeennyttige Sag. - Hvilken allerhøieste Resolution under 18de December er fra Cancelliet meddeelt de Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Hs. Majest. Kongen, som var bleven underrettet om den engelske Capitain William Sewells skjønne Forhold mod den danske Skibscapitain Farrer (see Skilderiet No. 98), har ladet Capitain Sewell, som Beviis paa Sin naadigste Tilfredshed med hans ædelmodige og uegennyttige Adfærd, tilstille en Guldmedaille med Hs. Majestæts Brystbillede og Paaskrift "Merits", Den i forrige Numer omtalte Orcan i Mandags Aftes begyndte Kl. 8 og vedvarede indtil over Kl. 1 om Natten. Paa Volden, i Philosophgangen og Rosenborghauge bleve adskillige gamle Træer oprykkede med Rode. Capellet ved Holmens Kirke har lidt meget, da det aldeles har været udsat for Stormens Paavirkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
En Deel af Kobbertaget paa Frue Kirkes Taarn blev nedrevet og laae sammenrullet paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Mærkeligt er det, at Barometret i disse Dage skal have staaet under Jordskjelv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
De med sidste Post ankomne Breve fra Hamburg tale intet andet om Veirliget, end at det regnede der uophørligen, hvoraf man maa slutte, at den Orcan, vi bleve hjemsøgte af heri Kjøbenhavn, ikke strakte sig saa langt. Derimod hedder det fra Odense, under d. 21 d. M.: I Gaar Aftes henimod Kl. 6 reiste sig atter med Vesten Vind en Orcanstorm, som vedholdt til henimod Midnat, og var den voldsomste, Man her endnu kan mindes. Husene rystede og Tagstene nedregnede saaledes, at næsten Jngen turde vove sig udenfor. Af St. Hans Kirke er en Mængde Tagsteen nedkastet og paa Frue Kirke Blyet oprullet. Træer og Plankeværker ere om blæste, og saavel fra Landet som Søen venter Man at spørge meget Ondt efter dette frygtelige Uveir. Endskjøndt et saadant Uveir hører til de sjeldneste paa Sielland, saa rasede dog den 25de Juli 1805 her en saadan Orcan, at den i den saakaldte Krageskov ved Gammelkjøge Gaard kuldkastede nogle Hundrede store Træer, der indbefattede over 10 Favne Brænde, og hvoraf de fleste vare oprykkede med Rode. Orcanen løftede en heel Høstak i Veiret, og en Mængde Fugle fandtes døde, formodentligen dræbte ved Træernes Fald. - J Aaret 1819 (d. 21 Sept.) rasede paa St. Thomas en med en skrækkelig Skylleregn forenet Orcan, som ødelagte Palisaderne, løftede Tagene af mange Huse og ned blæste adskillige ganske. De strandede Skibe beløb sig til 16. Paa St. Martin rasede den samme Orcan endnu frygteligere. 97 Mennesker dræbtes og 336 Huse ødelagdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
J Aaret 1822 (d. 11 Marts) reiste sig i Kjøbenhavn en Orcan, hvorved Vandet kom til at stige saa høit, at det endog gik lige op til Classens Hauge. Den oprykkede de tykkeste Træer i Charlottenlunds Skov med Rode, løftede Tagene af Husene i Skoushoved &c. Strandveien var ufarbar, formedelst det af Søen opkastede Tang. Til stor Lykke for Verden indtræffe saadanne Uveir ikke hyppigen. Til de frygteligste hører, Orcanen, som rasede 1680 i Warschau, hvilken rykkede et heelt Kirketaarn med Klokkerne op og førte det paa et fraliggende Huus; den, som d. 7 Juni f. A. bragte i Frankrig adskillige Slotte og Kirker til at indstyrte, og førte et Kirketaarn 100 Skridt bort; endelig den rædsomme Storm, som d. 13 Aug. 1766 ødelagte paa St. Domingo 6 Kirker, indtil Grunden, løftede Taget af 4 andre, og hvor 69 Fartøier strandede og 330 Mennesker tilsatte Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Blandt de Sælgende, der i disse Dage udraabte deres Varer i Gaderne her i Staden, fandtes ogsaa et Par Vogne med Grannetoppetil Juletræer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Aarhuus, d. 16de December. Ved Landsbyen Holme, en halv Miilsvei herfra, tildrog sig i Torsdags en Naturbegivenhed, som fortjener at bemærkes. Paa en temmelig høi Banke udsprang der pludseligt 3 forskjellige Steder en Vandstraale af Jorden som et Springvand, af flere Tommers Tykkelse og en Alens Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Det nye Sørgespil Svend Grathe af en Anonym (formodentligen Forfatteren til Jutta er paa Skuepladsen blevet optaget med Bifald, men dog langtfra ikke i en Grad, som denne. Endskiønt den indere Sammenhæng maaskee er bedre end i hiin Tragoedie, saa kunde Æmnet, efter sin Natur, i det mindste saaledes som det her er behandlet, ikke gjøre noget stærkt tragisk Jndtryk. Vel falde deri to Personer: Helten Svend Grathe og Knud Magnusen. Men den første er selv i det Onde for lidet Helt til ved sin Død at kunne opvække Rædsel, den sidstes Characteer for skitzeret til at kunne aftvinge Medlidenhed. Den ene er en Snigmorder, under Gjæstfrihedens Maske, den anden en Prinds, for hvis Skjebne man i det Hele ikke synderligen kan interessere sig. Det synes ogsaa at have kostet den talentfulde Digter kjendelig Umage, at faae fem Acter frem; thi Episoderne ere ikke faa. Saa skjøn som f. Ex. Valdemars Beskrivelse over det danske Rige er, ved dets Deling mellem de tre Kronprætendenter, saa forekommer den Anmeld, dog temmelig geographisk i et Drama, og en saa omstændelig Beskrivelse over saa bekiendte Ting, ved saa vigtig en Leilighed, er neppe paa sit rette Sted, Det samme er Tilfældet med Fru Jnges Fortælling om de to Kirketaarnes Opførelse ved Axels og Esberns Fødsel, der maa forudsættes at være alt for bekjendt paa den Tid, til at hun behøver at fremkomme dermed saa udførligen. Jøvrigt er Dictionen i dette Stykke ret skjøn, men, ligesom i Jutta, overlæsset med Lignelser og Blomster. Disse frimodige Yttringer kunne saa meget mere betragtes som upartiske, da den ubekiendte Forfatter saa vel har vidst at bevare sin Anonymitet. Skuepladsen. Mandag (d. 27de) : Barberen i Sevilla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Blandede Efterretninger. Engellænderne have udkastet en stor Plan, for i Fremtiden aldeles at kunne undvære den fine Uld fra Udlandet. Der er nemlig sammentraadt, med Parlamentets Samtykke, to store Selskaber, udrustede med uhyre Capitaler, som have faaet forærede af den engelske Regjering uoverseelige Strækninger af de bedste Græsgange i Nyholland og Vandiemensland, i Omfang 1 1/2 Mill. Acres, for der at føde og optrække saa mange forædlede Faar, som de kun kunne faae. J dette Øiemed skulle Udsendinger allerede være afgaaede til Spanien og Tydskland, for at opkjøbe 50,000 Stykker af de ædleste Faar, til den fornødne Stamhjords Dannelse. Arkwright opfandt i Engelland i Aaret 1770 en Mekanisme til at spinde Bomuldsgarn, og først i indeværende Aarhundrede begyndte de Franske at lægge Vind paa denne Konstflidsgreen. Nu have de bragt det saavidt, at man ved den sidste franske Konstudstilling saae Bomuldsgarn fra No. 120 til 200. Et Pund af det sidste Slags kan gjøre syv Gange Touren omkring Paris, det vil sige, har en Længde af 49 franske Mile. Bomuldsvævningen begyndte 1803 i St. Quintin og Tavare. Nu fabrikerer man paa begge disse Stæder Mousseliner, der kappes om Fortrinet med de skjønneste, som Engelland og Jndien kunne frembringe. De forberedende Fabricationsarbeider besørges af Landbosamilier i hiin Egn paa den Tid, de ere frie for Markarbeider. Bomuldsvævningen har i Almindelighed gjort saadanne Fremskridt i Frankrige, at dette Land, som, da dets Grændser vare saa udbredte i Aaret 1811, kun fik fra Udlandet 8,366,700 Kilogrammer Bomuld, i Aaret 1822, da det var indskrænket til sine gamle Grændser, erholdt 21,575,400 Kilog., som det fabrikerede. (Efter C. Dupins Tale om den franske Konstflids Fremskridt, holdt den 29 Nov. 1823, hvoraf et Udtog læses i Bibliotheque univ. Mars 1824.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
En Saarlægge, Hr. Abraham, i London, har opfundet et Jnstrument til at uddrage Jern eller Staalstumper af Øiet, og hvorved den med Brugen af Lancetter, Knive og andre skarpe Redskaber forbundne Fare undgaaes. Han hialp et ungt Menneske, som i 18 Timer havde en Stump Staal i Middelpunktet af Øiet og led de skrækkeligste Smerter, ved at anbringe ved Øiet en stor Magnet, som trak Metallet til sig. Dette ledte ham paa hiint Instruments Forfærdigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
J London skulde i Foraaret gives en Concert spiritual a la mode de Paris i Operahuset. Mad. Catalani skulde synge deri og Billet Priserne vare derfor forhøiede. Hun befandt sig Concertdagen vel noget upasselig, men troede dog at det vilde forandre sig. Dog, Timen nærmede sig, og hun følte sig ikke istand dertil. Hendes Læge lod ved trykte Sedler tilkjendegive de talrigt forsamlede Tilhørere den indtrufne Forhindring. Der opstod Allarm og man raabte Catalan! Orchesteret spillede God save the King, for at stille Stormen, men forgjeves. Catalani, raabtes atter med Tordenrøst. Da Allarmen var paa det Høieste indtraadte Mad. Catallani, ført af sin Læge, og den sidste forsikkrede i hendes Navn, at hun i Dag ikke kunde synge; men naar Almeenheden paastod det, saa vilde hun nok synge, saa godt hun kunde, men have Skade deraf. Mad. Catalani stod med vaade Øine og Armene over Kors paa Brystet. Publicum var saa naadigt, at lade hende gaae hjem igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
J China findes af Jndfødte, der ere gaaede over til den christelige Religion, 363,572 Sjele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
J Tonsien ere 780 christelige Kirker og 87 Klostere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Det Kongelige franske Huus bestaaer af følgende Medlemmer. Kong Carl den Tiende, forhen kaldet Monsieur Carl Philip Greve af Artois, Kong Ludvig den Attendes eneste Broder. Han er Fader til Hertugen af Angouleme og Hertugen af Berry (hvilken sidste dræbtes 1820). Den første er nu Dauphin af Frankrig og Kronarving. J Tilfælde, at hans i Mitau 1799 indgangne Ægteskab med Ludvig den Sextendes Datter, Maria Theresia Charlotte, Prindsesse af Frankrige, skulde blive børneløst, er den lille Hertug af Berry, Søn af den myrdede Hertug, den formodede Kronarving (heritier presumptif) af Frankrige, født den 20 Septbr. 1820, ved hvis Fødsel den Orleanske Slægt igjen tabte Haabet om at komme i Besiddelse af Frankriges Trone. Sandsynligviis vil af den Grund i sin Tid Titelen Monsieur tillægges Hertugen af Bourdeaux, som egentligen kun tilkommer Kongen af Frankrigs ældste og eneste Broder, ligesom Titelen Madame kun tilkommer den Kongelige Broders Gemalinde eller den Kongelige Faders Søster eller den Kongelige Moders Søster, uden Tilsætning: en Benævnelse, som den nuværende Dauphine, Hertuginden af Angouleme, forhen førte, Frankriges Datter kalder Kongen den i hans Levetid. afdøde Dauphins Datter. Alle af Kongeligt Blod udsprungne Børn af begge Kjøn kaldes Frankriges Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
J en Tid af 250 Aar har Frankrige ikke havt nogen Konge, som førte Navnet Carl. Kongen af Frankrig, Carl den Tiende, har et heelt Facultet af Livlæger til Læger. Deres Tal beløber sig til 48, som alle nyde fast Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Udenfor Slottet i Schønbrun saae nogle Reisende den unge Napoleons (Kongen af Roms) Vogn holde, og ham selv snart derefter spadsere for Templet la Gloriette. Han havde netop sat sig paa en Bænk, da de Reisende gik forbi. De toge Hatten af; han stod op og besvarede deres Hilsen saare høfligen. Han er meget spæd af Lemmer og var ganske simpelt klædt i Blaat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Paa sidste Leipziger Messe vare ogsaa to Perser. Vel gjorde de ofte Bud, som satte Sælgerne i Forbauselse; men de brøde sig imidlertid kun saare sjeldent om de moderne Sager, og fremsøgte tvertimod ede gammeldags Varer, som havde ligget i 50 Aar og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Paa Messen i Nischnei-Nowgorod i afvigte Aar, som varede over i 2 Maaneder, var der udstillet for 94,580,000 Rubler Varer, hvoriblandt for 12 Mill. chinesisk Thee, 5 Mill. sibi risk Peltsværk, 10,360,000 Kobber, Jern- og andre Metalvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
En engelsk Forfatter paastaaer i hans Bemærkninger over det nuværende Veianlægssystem, at der ved at følge i hele Storbritannien i Veies Anlæg en god Methode kunde spares en halv Million Pd. Sterling. Hvormeget kunde der nu vel ikke spares i andre Lande Bourdeaux blev den 15de September viet et Ægtevar, hvoraf Brudommen var 76 og Bruden allerede 85 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-25
Kjøbenhavns Børs, d. 24 December. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224. Spec. 228. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer, (uden Renter) 87 a 87 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/4 a 100. Rbd. r. S. ell. 114 3/4 a 114 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98, Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 a 17 3/4. - Svenske Sedler 63. - Asiatiske Actier specte specte Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Do. Enogtyvende Aargang. No. 104. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 December 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Reisen, til Hamburg (Fortsættelse; see No. 100.) Mere berømt end Hamburg selv er dets Omegn for sin Skjønhed. Ramdohr sammenligner den, naar man kommer over Billweder, med Brentas Kyster mellem Padu og Venedig Overalt yttrer der sig en rolig Velstand, og en til det Høieste bragt Frugtbarhed, som man ellers kun er vant til at finde i Idyller. De Franske under Davoust, der laae her som Venner, havde førend 181415 anrettet større Ødelæggelser end Fjender. De skjønneste Bygninger bleve nedrevne, de herligste Anlæg tilintetgjorte. Paradiser forvandledes til Udørkener og endnu savnes næsten overalt Skygge. Men man har efter den gjenvundne Fred, saa meget som mueligt søgt at bøde igjen paa den stiftede Skade. De sleste Lyststeder ere atter opstaaede af deres Aske, men i Almindelighed lavere og af mindre Omfang end de vare førend de franske Ødelæggelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Hamburg har ikke saa store Forsamlingssteder til Sommerforlystelser som Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Man finder her ingen Dyrehauge, Charlottenlund eller Frederiksberg Hauge. Men derimod findes i Omegnen langt flere offentlige Steder, med hvilke ingen i Sjælland kan sammenlignes, det maatte da være Bellevue. Man har neppe sat sin Fod uden for Hamburgs Porte, førend man træffer Tracteursteder. Kommer man oppaa Volden, saa ligger i Nærheden af Miller porten den saakaldte Elbpavillon, hvorfra man har den herligste Udsigt til Elben. To Gange ugentligen om Sommeren oplyses Pavillonen med couleurte Lamper og det vrimler der af Mennesker. Hele Grupper sidde udenfor og nyde Forfriskninger, og medens man qvæger sig ved det majestætiske Syn af den nedgaaende Sol, gjenlyder en ret behagelig Musik indenfra hvor man morer sig med Dans. Selskabet er skjøndt meget blandet, anstændigt, og Beværtningen god og billig. Jkke langt herfra ligger Joachimsthal, en sand Pragtbygning med en fortræffelig Colonnade. Dansesahlen er meget høi og omgiven af et Gallerie, hvilende paa Søiler. Ogsaa denne Bygning blev ødelagt af de Franske, men i Aaret 1815 fremstod den endnu skjønnere end før af sine Ruiner. J Dansesahlen samles et meget blandet Publicum, men desuagtet holder dog en prægtig klædt og galloneret Schweizer Vagt for Døren. En Matros, ganske plegmatisk rygende paa sin Cigar, vilde ind; Schweizeren vilde i Førstningen nægte ham Adgangen; men den raske Søgut lod sig ikke forbløffe. Efter en kort Underhandling maatte han lade ham komme ind. En Kjøbenhavner maa forbauses ved Synet af denne Dansesahl. Hverken Harmoniens, det venskabelige eller borgerlige Selskabs i vor Hovedstad kan sammenlignes dermed. Ogsaa en stor Spisesahl er her for sluttede Selskaber, Bryllupsfester o. s. v. Rundt omkring hænge Portraiter af alle de allierede Regenter og Fyrster, saavelsom Generaler, der have deeltaget i den sidste Befrielseskrig. Portraiterne har Eieren ladet male af Professor Suhr. De ere meget lignende. Vor Konges Portrait optager den første Plads. Eieren er en Mand, som ikke mangler Konstsands, og som det lod til en stor Elsker af Curiositeter, Han viste mig Kong Friedrich den Stores Krykkestok med en meget glat Elphenbeensknap, hvori Haanden beqvemt kunde hvile. Han fortalte mig Maaden, hvorpaa han var kommen i Besiddelse af denne Sieldenhed, som der var budet ham en anseelig Sum for, men som han for ingen Betaling vilde give Slip paa. Friedrich var paa sine gamle Dage vant til at støtte sig med den ene Haand paa denne Stok, medens han holdt sin Kammertjener, under Armeen. Kort for Kongens Død sagde Kammertjeneren med Taarer i Øinene og pegende paa Stokken: "Deres Majestæt, denne Stok har været Deres Krykke i mange Aar, og jeg ligesaa Viis mig den Naade og lad begge Krykkerne blive sammen!" Kongen rakte ham Stokken og fra nu af var den ham et dyrebart Minde om een af Verdens største Monarker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Efter Kammertjenerens Død kom den i een af hans Arvingers Hænder, og denne overlod den, som et Venskabstegn, til den nuværende Besidder. Wandsbeck, hvor fordum den naive Digter, Claudius boede, besøges nu ikke meere saa meget som tilforn. De Fleste tage ud til Eimsbüttel, Harvstehude, Rainvilles Hauge &c. Ved Eimsbuttel er et Tracteursted, Belle-Alliance, med en smuk Hauge, og i Landsbyen selv mange skjønne Lyststeder. Ogsaa findes her et Vertshuus, der ved Vertindens Yndigheder trækker mange Gjæster til sig. Hun er fransk af Fødsel og hendes Forældre simple Landboere. Hele Hamburg kjender hende under Navn af die schöne Mariane. Hun er ret smuk, især af anseelig Væxt, men ingen skjøn Helena. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Theaterdirectionen har ladet bekjendtgjøre, at i den senere Tid adskillige falske Comoedie billetter ere blevne faldbudne, og at derfor det skuespilsøgende Publicum advares om, ikke at kjøbe Billetter af uvedkommende Personer, men paa det ene autoriserede Udsalgsted paa Theatret. – Saadanne Falsknerier lode sig maaskee bedst forebygge, ved at indføre en Skik, som har været i Brug for 1700 Aar siden, nemlig at betjene sig af Billetter af Metalplader, saaledes som man har forefundet dem i Herkulanum og Pompeji. Disse kunne hverken saa let forfalskes eller smudses, som de nu brugelige af Pap. Jøvrigt er det vist nok det sikkreste, at tage Billetter paa det autoriserede Udsalgsted, men hvor ofte er det ikke Tilfældet, at alle Billetterne ere udsolgte, og at den, som enten gjerne vil see Stykket eller ikke giver gaae hjem igjen, er nødsaget til at kjøbe af uvedkommende Personer og endog betale Billetten langt over Prisen, Odense, d. 24 Decbr. Fra Jydland omtales Orcanen i Mandags kun i Riber Avis. Skorsteenspiber og Tagsteene kastedes ogsaa der ned paa Gaderne, hele Fag Vinduer blæste itu og Husene rystede flere Gange som ved en let Jordrystelse. Fra Nyborg meldes ligeledes om Stormen, som her var saa voldsom, at de grundmurede Bygninger endog bevægede sig ved Stødene, der ledsagedes af et tordnende Drøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-28
J de 6 Timer, Uveiret rasede med slig Styrke, nedkastedes en Mængde Tagsteen. Angesten forøgedes derved, at Jammeren fra Petersborg, var i saa levende Erindring. J Byens Skov allene ere over 40 store Træer omblæste. Paa Landet skal Skaden være betydligere, da hele Bygninger der ere omblæste og mange Træer, oprykkede med Rode saavel i Skove som Haver.