JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Tyrkisk Grendse, den 12 December. Den nye Prophet Scheich Molla Mansur skal i Egnen ved Caucasus have bragt en Armee paa 80000 Mand sammen, som ere disciplinerede efter hans Maade, og som han skal have forbudet at bruge Tobak og Caffe. Man siger endog, at han allerede har gjort nogle Angreb paa de Russiske Tropper der, hvorfor man dog ikke kan være Borgen. Efter en Tradition iblant Tyrkerne, skal der, naar det 12te Aarhundrede af deres Tidsregning nu er til Ende, egentlig træde 3 store Mænd frem, for at rense Mahomeds Lære og forsvare den imod de Vantroe. Den ene, Scheich Mollah Mansur, er virkelig opstaaet; den anden skal allerede have viist sig i Buchariet, iblant de Usbeckiske Tartarer, og nu maa man vente, om en tredie Under disse vil komme for Lyset i Constantinopel. - indvortes Bevægelser, fortsætter Porten sine Rustninger, og vil for Fremtiden stedse holde 2 Flaader, den ene i det sorte Hav, og den anden i Archipelaget, hvorfor Antallet paa dens Linieskibe skal forøges fra 30 til 70.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
London, den 13 December. Der tales stærkt om, at tre Lorder af Overhuset, som mistvivle om at giøre deres Lykke ved Oppositionspartiet, staae i Begreb med at slaae sig til Ministerium. Det er Lorderne Loughborough, Stormont og Carlisle. Man er meget begiærlig efter at vide, hvorledes Sagerne staae i Jndien, om Lord Macartney virkelig er paa Veien til Engelland, eller om han har sat sig i Besiddelse af General-Gouverneurens Post i Bengalen. Han havde to Gange faaet Ordre af Hr. Hastings, igien at indrømme Naboben af Areot den Deel af Carnatie, som imod Ret og alle Forbund var fratagen ham; og begge Gange havde han været denne Ordre ulydig. Efter indbragt Forestilling derom, blev der endelig sendt ham befaling fra London, at giøre det; men denne befaling opbragte ham saaledes, at han strax i Vrede nedlagde sit Gouvernement over Madrat. Uden at man vidste noget derom her, blev han bestemt til Hr. Hastings Eftermand, og Hr. Hastings, som man i London ikke vidste, allerede at have forladt Jndien, fik Ordre at overdrage sin Post til Lord Macartney. En vis Hr. Maspherson var i Bengalen den nærmeste efter Hr. Hastings, og til ham overdrog denne Gouvernementet ved sin Afreise. Naar nu Lord Macartney, som vilde gaae til Skibs fra Bengalen til Engelland, her vorder underrettet om sin Bestemmelse til General-Gouverneur, og har Lyst at tiltræde denne sin nye Post, saa bliver det et Spørsmaal, om Hr. Mapherson vil og kan aftræde ham den, da Omstændighederne ganske have forandret sig ved Hr. Hastings Afreise. Kort: man er bange for, at der i Jndien nu hersker et Slags Anarchie i vore Eiendomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
De 13 forenede Amerikanske Stater skal igiennem Congressen have ladet anmode General Washington om at paatage sig Commando over Tropperne imod Jndianerne, som de trues af, men han skal have afslaaet det. disse nye Fristater skal tilligemed Yppighed og Laster Uenig hederne alt meer og meer tiltage. Staten Syd-Carolina skal have deelt sig i to Deele, og der har opkastet sig en nye Gouverneur, som kalder sig Gouverneur af NinetySix. Han har allerede ladet adskillige Eiendomme confiscere, imod Gouvernementet Charlestowns Samtykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Det bekræftes ogsaa, at man i Boston udruster adskillige Fregatter paa 30 til 40 Kanoner imod Algiererne; men det skal gaae meget langsomt dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Den 16de Dec. Man forsikkrer endnu bestandig, at Handelstractaten med Frankrig alt fremmes meer og meer. Til de Puncter, man allerede er enig om, hører, at de Franske i 3 Aar skulle have Friehed til hvert Aar at opkiøbe for 400000 Pund Sterling Varer i Bengalen, og at forsende dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Wien, den 17 December. Ved Keiserens sidste Besøg i det Ungarske Hof=Cancellie, forekom en Supplik fra en Siebenburger, som der i Betragtning af hans gode Forhold ved Horiahs Rebellion, var anviist en Præmie af 200 Gylden, hvori man nu vilde trække ham 10 Procent af under Navn af Hoftaxt. Omendskiønt Referenten var af ulige Mening, befoel Keiseren, ikke at trække ham noget af, saasom det var ubilligt, at tage fra En med den ene Haand hvad man gav ham med den anden."Med det første kommer en Hertugelig Oldenborgsk Gesandt hertil, for at modtage Lehn for Hertugdommet Oldenborg af Hs. Majestæt Keiseren, saa snart de Lande mien-Penge, der skal betales til det høieste Rigs=Lehnshof, ere erlagte. Den sidst afdøde Fyrstbiskop betalte, da han fik Hertugdommet Oldenborg til Lehn, efter nogle Underhandlinger, endelig de fastsatte 75000 Gylden: en Sum, som beløb sig til tre Gange meer end den, der i ældre Tider blev betalt for Grævskaberne Oldenborg og Delmenhorst, dog med det Forbehold, at denne Fyrstbiskopens Eftergivenhed aldrig for Fremtiden skulde anføres til Præjudice og Skade enten for det Høifyrstelige Huus og dets Descendenter, eller for andre Rigsmedstænder, men meget meer, naar der herefter skulde gives Jnvestitur for de Hertugel. Oldenborgske Lande, der da som Basis skulde antages den Sum af 36000, som den Gang blev tilbuden. Den Barmhiertige Broder, som Keiseren nyelig har betroet Directionen over de Barmhiertiges Sygehuus i Leopoldstaden, lod, iblant andre nyttige Indretninger i denne Stiftelse, ogsaa tage alle de Helgenbilleder bort, som stode paa Sygesengene. Denne Forandring især blev Keiseren ved sit sidste Besøg med megen Fornøielse vaer, og spurgte: Hvor Helgene vare blevne af. Da Frateren sagde: At han havde ladet dem bringe op paa Loftet indtil videre, svarede Keiseren. Det er vel, thi jeg har saa allerede længe været bange for, at der engang kunde falde en Helgen ned og slaae en Syg ihiel i Sengen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Paris, den 19 December. J Parlementets Forsamlinger den 14de og 15de hujus, er der gjort nogle vigtige Skridt frem ad i den arresterede Cardinals von Rohans Sag. Efterat Jnformationerne i denne Sag vare undersøgte, blev med 50 mod 8 Stemmer besluttet et Decret de prise de corps (til at forsikkre sig Personerne og Eiendommene) imod Hr. Cardinalen, Græve Cagliostro, Madame de la Motte og Demoiselle Oliva. Ved dette Decret er nu Cardinalen suspenderet fra alle sine Functioner, og sat ud af alle sine Jndkomster. Hans Bispedømme Strassborg skal der sættes Administratører over, og Biskopen af Senlis skal indtil videre forvalte Storalmosenierens Post. Jndkomsterne af Abbediet St. Veras ere, ved aabne Kongel. Breve, i 6 Aar som endog Cardinalen forinden skulde døe) bestemte til at betale Halsmykket. Cardinalens fornemme Familie havde, som ved saa vigtig en Proces ikke er usædvanligt, først i forrige Uge aflagt sine Visiter hos alle 58 Lemmer af det store Parlementskammer, men, som ovenmeldte Decret nu viser, uden nogen Virkning. Jmidlertid har Kongen, for, saa vidt mueligt, at lindre Familiens Bedrøvelse, skrevet et Brev til Parlementet, hvovi Hs. Majestæt ved det Raad, Han giver, udtrykker sig som en om Fader og en naadig og retfærdig Regent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Berlin, den 20 December. Kongen, som aarlig uddeler Millioner iblant sine Undersaatter, til at understøtte og befordre almeennyttige Hensigter, har ogsaa allerede for næstkommende Aar anviist meget betydelige Summer til dette Brug. Hertil høre ogsaa 300000 Rdlr., som ere bestemte for Godseiere i Pommern, at disse kunne oprydde øde Jorder, og sætte nye Beboere derpaa. Af disse Penge, som gaae igiennem Geheime-Finantsraad Schutzes Hænder, forbeholder Kongen sig allene stedsevarende Renter, som dog ikkun beløbe sig til Een af Hundrede, og selv disse Renter anvendes igien til Provindsens Bedste. Videre høre til disse Summer de 300000 Rdlr., som Monarken har bestemt for Churmark, for at sætte nye Colonister der, hvilke dog ikke, efter sædvanlig Brug, skal trækkes derhen fra fremmede Lande, men søges ud iblant de Bønders yngste Sønner, som allerede ere der. En Plan, som vil forskaffe en langt bedre Folkeformerelse, end man i Almindelighed kan vente af fremmede Colonister, som alt for ofte ere Udskudet af deres eget Fædrenelands Børn. Man forsikkrer, Kongen har bestemt lige saadanne Summer til samme Brug i 7 Aar efter hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Fra det Østerrigske, den 21 December. Under den 12te hujus har Keiseren udstedt følgende Haandbillet angaaende Frimureriet, og anbefalet sammes Bekiendtgiørelse ved en nye Haandbillet til Græve Kollowrat den 14de hujus, og tillige anordnet, at denne Forordnings Jværksættelse skulde begynde med den 1ste Januarii 1786. "Friemureriet har nu udbredt sig i Mine Stater saaledes, at der næsten ikke længer er nogen liden Stad i Provindserne, hvor der jo er en Loge, og det derfor er nødvendigt, at der indføres Orden der. Jeg kiender vel ikke dets Hemmeligheder, og har aldrig været nysgierrig for at vide dem; men da Jeg veed, at dog noget Godt er stiftet ved Frimureriet: at Armod er bleven understøttet og Videnskaberne befordrede ved det, saa er dette Mig nok til at giøre for det i Mine Lande, hvad der endnu ikke er skeet for dets Bedste i noget andet Land. Men da Klogskab for Staten og god Orden kræver, at man ikke maa overlade disse Folk, uden alt Opsyn, ganske til sig selv allene, saa agter jeg, naar de giøre godt, at tage dem under særdeles Beskyttelse paa følgende Vilkaar. 1) Maae der for Fremtiden i Hovedstaden ikkun være 1 eller 2, og, hvis ikke alle Brødre skulde faae Rum deri, i det høieste 3 Loger. J Kreds= og Provincialstæderne, hvor ingen Lands regieringer ere, skal slet ingen Loger være tilladte, og i dem, hvor der er Regieringer, i det høieste tillades 1, 2 eller 3. Alle andre Loger, som ikke høre til disse bekiendte, skulle, naar de opdages, saa vel som Huuseierne, der tillade saadanne Forsamlinger i deres Huse, ansees med den samme Straf, som der er sat paa de forbudne Spil. 2) Over alle Logerne og deres Medlemmer skal der indleveres Lister til Landsregieringen, ved hver af deres Forsamlinger skal der meldes, paa hvad Dag den vorder holden, og hvert Fierdingaar skee Angivelse over Medlemmernes Til eller Fragang, dog uden at anføre de Titeler, Værdigheder og Grader, de have i Logen, 3) Hvert Aar skal indberettes til Regieringen, hvem Loge=Mesteren er. Derimod skal 4) Regieringerne overalt give Frimurerne fuldkommen Adgang, Beskyttelse og Friehed, aldrig gaae ind i Logernes Jnderste og i deres Forfatning, som allene overlades til Frimurerne selv, og ganske afholde sig fra al nysgierrig Fritten og Udforsken. - Paa denne Maade kan Frimurernes Selskab, der bestaaer af mange, Mig selv bekiendte retskafne Mænd, blive nyttigt for Staten; og man har at forkynde denne Min Forordning ved Circulare for Landstederne." Joseph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Haag, den 24 December. Den sidstmeldte Resolution, som Staterne af Holland skulde have taget angaaende Arvestadtholderens Breve og den sidste Preussiske Memoire, veed man nu tilforladelig, ikkun at have været et ganske falsk Rygte, som Partiesygen allene havde udspredt. Det er tværtimod vist, at disse vigtige Poster nu ere under Overveielse i de stemmegivende Stæder, og at der først efter den 5te Januarii vil vorde fattet Resolution derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Kiøbenhavn, den 6 Januarii. Førstkommende Mandag den 9de Januarii, bliver Apartement ved Hoffet Klokken 6 1/2 Slet, og siden derefter hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Under 9de December f. A. ere Jngenieur-Majorerne, Hans Christopher von Gedde og Christian Frederich von Peymann, samt Oberst=Lieutenanten ved Kongens Regiment, Adolph Frederich von Gøssel, benaadede med Caracter som Oberster af Jnfanteriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
J Tallotteriets 361de Trækning i Altona, den 29de December, udkom følgende Numere: J den 461de Trækning her i Staden udkom i Gaar
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 24de December: Vertshuusholder, Sr. Johan Wilhelm Strichroth, og Jfr. Christine Albrecht. Den 28de: Sr. Hans Nielsen, Brændeviinsbrænder, og Mad. Marie Joensen. Døde: Kiøbenhavn. Den 25de December: Jfr. Amalia, Fiskehandler Johan Christopher Raspes Datter. Sr. Melchior Brøndlund, 21 Aar. Hr. Johan Gabriel Schmidt, forhen Bogholder, 73 Aar. Den 29de: Hr. Johan Herman Wessel, 43 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Odense. Den 24de December: Hr. Jacob Ramus, Biskop over Fyens Stift, 80 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Jndpasserede: Baron Schaffalitzky fra Prag; Kammerjunker Scheel fra Fyen; Justitsraad Schmidt fra Arendal, Kiøbmand Braer fra Tronhiem; Baron Gelting fra Slesvig; Kammerjunker Sehested fra Roeskilde; Geheimeraadinde Rabe fra Landet; Auditeur Balle fra Aarhuus; Lieutenant Grotschilling fra Roeskilde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-06
Udpasserede: Agent Michelsen og Lieutenant Tillisch til Hadersleb; Lieutenant Bolt til Ringsted; Lieutenant Jacobsen til Randers. Joct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Kiøbenhavns No. Aar. ma Haun Post-Tidende En Mandagen, den 9 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. 2de Conception, i Kongeriget Chilli, den 15 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Det Kongel. Skib, Peter d'Alcantara, kom i Januarii hertil fra Callao, for at indtage den Skat af myntet Sølv og andre Varer, som det skulde bringe til Cadix. Da Besætningen paa dette Skib underveis var bleven beladt med Kopper, saa føiede vor Grændse-Commandant, Don Ambrosio Higgins, tilligemed Corregidor og Stadens Magistrat, de beste Anstalter til at forebygge, at denne farlige Sygdom ikke skulde udbrede sig paa Landet. Skibet maatte derfor gaae for Anker ved Den Quiriquina, som dækker vor Havn. Der maatte de Syge holde deres Qvarantaine, og ingen torde gaae i Land, hvorved vor Stad og Provinds blev bevaret fra en for Amerika saa skrækkelig Ulykke, som tilforn har gjort hele Strækninger øde. Men ved andre deslige overordentlige Anstalter af Regieringen, have heller ikke Kopperne nu paa 100 Aar kunnet rase her, fordi slet ingen tillades at komme til dem, der ere beladte dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Lissabon, den 25 November. Ligesaa usikkert det er ved Kysterne for Handelen, ligesaa usikkert bliver det næsten paa nogen Tiid her i Staden, da Røverier, voldsomme Overfald og Mord have taget saa stærkt til her, at Regieringen har seet sig nødt til at lade et betydeligt Antal af de regulaire Tropper baade til Hest og til Fods patroullere i Staden og tage alt mistænkeligt Pak op, som ikke kan angive nogen ærlig Næringsvei. Man siger, at der paa denne Maade i en Tid af 3 Dage ere henimod 400 saadanne Mennesker tagne fast.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Hermanstadt, den 8 December. Beretningerne fra Gallicien tale om en Syge, som grasserer i Mohilow. J det mindste have de Polske og Keiserl. Tropper trukket en Cordon i den Egn, og BuckoHer have vi nu Foraarsveir, og wine er spærret. December strøer Balsom paa de Frostbylder, October har givet os. Temesvar, den 10 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Efter nyere Beretninger, er der i Mohilow og Kiowikke udbrudt nogen Pest, men allene en epidemisk Sygdom, som dog er meget anstikkende, og har i en kort Tid revet mange Mennesker bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Tyrkisk Grendse, den 12 December. De lige saa fornødne som strænge Anstalter, der i Constantinopel ere gjorte imod den forfærdelige Mængde Læger, som for største Deelen ere Bedragere, strække sig, efter en tilforladelig Beretning derfra, ogsaa til andre Misbruge, som ere ligesaa farlige og skadelige for Selskabet. En utroelig Mængde Europæiske, Græske, Armeniske og Jødiske Medicamenthandlere, som største Deelen ikke havde den ringeste Kundskab om Apothekerkonsten, og ikke engang kiendte deres egne Varer ret, havde længe oversvømmet den Tyrkiske Hovedstad, og opslaaet deres Vare magaziner i ikke mindre end 300 Apotheker. Disse ere nu alle blevne tillukte, og skal der for Fremtiden allene i hvert Quarteer af Staden være to store og ordentlig indrettede Apotheker, under Hekim Paschis eller Hovedstadens Protomedici Opsyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
London, den 16 December. Med et Skib fra Philladelphia ere indløbne over 2000 Breve til Kiøbmænd her, hvilket vist endnu viser stærk Handelsforbindelse imellem begge Lande. Mohaw Kongen Joseph Brandt, som for kort Tid siden blev forestillet Kongen, kiender de 13 forenede Staters Gebeet meget nøie, saasom han er opdragen i Philladelphia, og allerede har gjort Kronen vigtige Tienester i den Amerikanske Krig. Han skal være en ivrig Ven af Engelland; men man troer ikke, at Regieringen, efter dens nu værende fredelige System, vil understøtte de krigersk sindede Jndianere, da dens Hensigt allene er at giøre sine Undersaatter i Canada og Newfoundland Peltshandelen, med de vilde Stammer omkring Søerne saa frie og let, som mueligt; hvilken Hensigt lettest maatte kunne opnaaes ved fredelige Indretninger med Amerikanerne selv og med Hovederne for de vilde Stammer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
J Henseende til de offentlige Sager, er nu alting her i meget stille. Priserne paa de offentlige Fonds ere igien meget foranderlige, og torde vel blive saa, indtil Parlementet igien aabnes, da man haaber at vorde underrettet om, paa hvad Maade Hr. Pitt vil iværksætte den forkyndte Afbetaling af 2 Millioner Pund. Alt hvad man endnu veed, er, at der i Skatkammeret er et anseeligt Overskud, hvoraf der ved Parlementets Aabning skal giøres en god Brug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Paris, den 19 December. Efter en nye Etat, ere for nærværende Tid 366264 Geistlige her i Kongeriget, hvilke i alt have 122 Millioner 565100 Livrer i Jndkomster. De 144 Ærkebiskopper og Biskopper trække heraf aarlig 6 Millioner, de 44000 Præster, Curater og Priorer 46 Millioner. Resten trække Canonici, Chorsangerne, Beneficiaterne, Capellanerne &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Wien, den 21 December. Nyelig indfandt Keiseren sig uformodentlig paa HofToldcontoiret her, og saae nogen Tid paa Betienter, Forretninger, hvis Antal han fandt alt for overdre stort: "Dersom Toldvæsenet i Amsterdam eller Londe sagde han, skulde besættes med Betiente i Forhold til de her, saa maatte der i London ikke ansættes mindre et 10000, og i Amsterdam 8000 Personer. Nu seer ma en Reform i dette Departement imøde. Man vil ogsaa vide om et nyt Project, hvorefter det skal være enhver til ladt, enten han er Kiøbmand eller ikke, at indføre alle udenlandske Varer imod 72 Procent Told. Dette vilde vist nok næsten være saa godt som et Forbud, kun at det har mere Skin af Frihed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Den befuldmægtigede Keiserl. Minister i Mayland, Græve von Wilezek, som har opholdt sig nogen Tid her, har nu faaet sine sidste Forholdsordrer af Keiseren, og gaaer med det første tilbage til Mayland. Man veed han har Jnstructioner til, som befuldmægtiget Commissair fra Keiseren, at giøre de Rettigheder gieldende igien som Rigets Overhoved har over visse Jtalienske Rigslehne, saasom mange af Lehnshaverne have vidst at føre sig Tider og Omstændigheder saaledes til Nytte, at de fo utænkelige Aar af ikke have bekymret sig om at lade derJnvestitur fornye. De her residerende Gesandter for Sardinien og Genua ere meget opmærksomme paa denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Der siges, at Porten allerede har sendt en fornemcha til Bosnien, for at handle med den Keiserl. Tilforornede om Grendsernes Berigtigelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Vor Tidende for i Dag leverer den Keiserl. Haandbillet angaaende Frimurerselskaberne noget vidtløftigere end den sidst blev meddeelt; dog bestaaer dette ikkun i, at man paa nogle Steder finder Tankerne meere udviklede, og tildeels Udtrykket skærpet. Saaledes hedder det f. E. strax i Begyndelsen: "De saa kaldte Frimurerselskaber, hvis Hemmeligheder ere mig ligesaa ubekiendte, som jeg aldrihar været nysgierrig for at erfare deres Gøglerier, videre: "Disse Forsamlinger kunne, naar de ere ganske overladte til sig selv, ganske vel udarte til Udsvævelser, som let torde være skadelige for Religion, Orden og gode Sæder, men i sær hos de Høiere, ved en fantisk nøiere Forbindelse, til ikke ganske fuldkommen billighed imod deres Undergivne, som ikke staae i samme selskabelige Forbindelse med dem; eller dog i det mindste tiene til at skille Folk ved deres Penge. – Det lidet øvrige, som endnu fortiener at anføres, er, at i en stor Hovedstad, hvor der for Brødrenes Mængdes Skyld maa være 2 eller 3 Loger, skulle de to sidste staae under Hovedlogens Chef. Saa skal det heller ikke paa Landet være tilladt at holde Loge hos nogen Particulair paa noget Slot. De Lister, Logernes Forstandere have at indgive til Landschefen paa Brødrenes Navne, maae forfattes paa Ære og Reputation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
J Slutningen af denne Haandbillet hedder det: "Jeg tvivler ikke paa, at jo denne min Beslutning vil tiene alle retskafne og ærlig tænkende Murere til Fornøielse og Sikkerhed, ligesom alle andre til billigt Afhold fra flere saadanne strafværdige Smaae-Forsamlinger eller Udsvævelser. (Straffen i Overtrædelsestilfælde er 300 Ducater, hvoraf den, der angiver en saadan forbuden Loge, om han end- og selv var Medlem af den, strax skal nyde den tredie Deel eller 100 Ducater, og hans Navn forties.)De Keiserl. Tropper skulle have faaet befaling at drage en Cordon imod Moldau, for at hindre Pestsygen, som er udbrudt der, fra at udbrede sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Haag, den 24 December. Vor Commercetractat med Frankrig smigrer man sig her med at skulle komme i Stand førend den imellem Engelland og Frankrig, omendskiønt Engelland nu har udnævnt en egen Gesandt (Hr. Eden) til at slutte den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
J øvrigt troe vore Politici, at Vinteren vil være meget frugtbar paa store Tildragelser, da de, der hidindtil skildre de Mageskiftet med Bayern som saa nær forestaaende, ikke længer finde Troeværdighed hos Personer, som ere underrettede om Sagernes Tilstand, og Hertugens af Zwey brücken standhaftige Beslutning, aldrig at give Slip paa en saa skiøn Arv efter sine Forfædre, er en sikker Borgen for, at aldrig noget frievilligt Bytte vil faae Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Frankfurt ved Mayn, den 24 Dec. Efter Privatbreve fra Brüssel, ere alle Anstalter der, som lode formode et snart forestaaende Mageskifte, igien forandrede. Til at fortsætte de Hofbygninger der, som paa nogen Tid have lagt stille, til at forbedre Orangeriet og det Chinesiske Taarn, ere bestemte 200000 Gylden. Ogsaa i den indvortes Forvaltning ventes en stor Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Leipzig, den 24 December. Fra Zweybrücken have vi faaet Efterretning om en stor Ulykke. Den regierende Hertug havde der anordnet prægtige Festins paa 14 Dage, for at høitideligholde sin Broders Formæling. Alting var allerede færdigt til det foranstaltede Fyrværkerie og Jllumination. Den ene Deel af Bierget ved Karlsberg skulde forestille Vesuv, og udsprøite Røg og Jld. Alting var næsten fuldkommen i Stand, da der, man veed endnu ikke hvorledes, kom Jld i Krudet. Det konstig forfærdigede Vesuv sprang i Luften, og tog Hr. Major Magner og 7 Fyrværkere med sig, som alle, men først efter lang Søgen, fandtes døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Fra det Hannoverske, den 27 December. Privatbreve fra Paderborn melde atter, at der til den Tid endnu ikke var bestemt nogen Coadjutor der, men vel, at Græven af Fyrstenberg qua talis var bleven valgt i Hildesheim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Paa kort Tid taler man om et langt vigtigere Cuadjutorvalg, som skal bestemme den vigtige og første Churhat af Maynz en Efterfølger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
Fra det Brandenborgske, den 27 Dec. Man forsikkrer, at Kongen, som befinder sig overmaade munter og fornøiet i Potsdam, vil slet ikke komme til Berlin i Vinter, fordi han er meget beskjeftiget i Cabinettet med indenlandske Anliggender og udenlandske Statssager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-01-09
(Posten for i Fredags og i Dag er endnu ikke ankommen.