JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Vores Flode i Toullon giør alle Anstalter til et Foretagende paa Corfica. Den engelske Flode, som hidtil har krydset i forskiellige Afdeelinger i det Middellandske Hav, har trukken sig imod Bugten af St. Fiorenze paa Corfica, formodenlig for der at oppebie den franske Flode. Til det Onde, at vi har Mangel paa mange trængende Fornødenheder, som trykker vor Hovedstad, kom meer endnu et nye, imod hvilket de regierende Udskud de ikke kraftig nok kan giøre Anstalter. Mordere og Røvere tager saa stærk Overhaand, at man om Aftenen ei mere tør gaae eene paa Gaderne, og uden forBarriererne paa Landeveiene gaaer det endnu værre. Hvert Øieblik erfarer man en nye Plyndren som og Deligenen fra Beauvais har været underkastet. De aftakkede Soldater af Revolutionsarmeen og de casserede Medlemmer af de forhenværende Revolutionsudskudde, er, som man troer disse Røvere, hvilke nu paa denne Maade maae søge deres Underholdning. Gendearmeriet maae derfore giennemstreife Skovene af Bondy, St. Germain, Boulogne og Vincennes. Jacobinerne synes nu at ville prøve paa fortvivlede Forsøg, inden de ganske vil overgive sig. Strengheden bliver dobbelt imod dem. Den 20de Novbr. blev derfore en af de Heftige arresteret, navnlig Hier cham, som har været en Ven af Robespierre. Da denne saae sig fastsat, skar han Aarerne over paa sig med et Glasskaar, og i sin Rasenhed nedsynkede Glasset, man har forbundet ham og givet ham Modgift ind. De Koner, som Jacobinerne hidtil har betient sig af, paa deres Gallerier for at giøre Allarm og til skrige dem Biefald, er de samme, som ved Robespierres grusomme Henrettelser, maatte anstille Frydeskrig og raabe Brave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
En Projectmager overrakte Conventen for kort siden en topographisk Beskrivelse over Frankrig, paa sin Maneer. Han har inddeelt det i 97 Departermenter, hvorunder Holland og alt paa denne Side af Rhinen, Alperne, Pyrenæerne o. s. v. var indberegnet. J Midten af denne Landmasse, foreslaaer han en Centralstad, hvori Conventen skal have sit Sæde, og fra hvilken Stad der skal gaae 96 Landeveie i en lige Linnie over Bierge og Floder til 96 Grændsepuncter. Han beder og en lille Belønning i Forveien. Jacobinernes Bestræbelse for at skifte Uroelighed gaaer saa vidt, at de endog betaler Børn for at raabe: Kongen leve. De søger og i Anledning af Levnetsmidlerne at opvække Opstand. Revolutions Udskuddet har dømt 2 Personer, til døde, og befalet at disses Dom skal bekiendtgiøres over hele Republiken. Disse havde gjort sig skyldige i følgende Forbrydelse, de haver raabt: Kongen leve Dronningen leve! Skidt for Nationen, jeg sk.... paa Nationen, til Dieven med Nationen, &c., og det alt, i Hensigt af en Modrevolution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Engeland. Den 27de November tog Greffer, Fagel Afskeed fra Kongen, for at reise til Holland. Jmidlertid er alle udbredte Rygter om en Vaabenstilstand bortfalden, og man paastaaer, at vort Hof har besluttet at fortsætte Krigen med en endnu større Eftertryk, til hvilken Ende paa nye anstilles Hvervinger for Landmagten, og Søemagten skal ligeledes formeres, saaledes, at vi kan være forsikkret om at have Overmagten over den Franske Flode, saa stor dens Søe rustninger endog angives at være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Paa Øen Jersey bliver hastigst bygget Baraqver for 7000 Soldater og det hedder paa nye at Jersen og Guernsen skal være Samlingspladsen for et anseelig Corps Tropper, som skal giøre en Landgang i Vendee til Gunst for Rojalisterne, naar Krigen bliver fortsat. En Enkegrevinde Bute som i disse Dage er død i London, efterlader sin Søn, Oberst Stuart, 20000 Pund Sterling aarlige Jndkomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Adskilligt. Alle Dagbladen i Paris skriver med Bitterhed og Heftighed imod Jacobinerne, i et Blad kaldet Messager de Soir, siges: Disse Jacobiner vare ganske gode Dievle havde man kun, fra den ene Ende af Republiken til den anden ladet dem beherske den offentlige Meening, ladet dem afsætte de offentlige Embedsmænd naar de lystede, ladet dem beholde deres Tidsfordrive Guillotinen paa Revolutionspladsen, Tilladelse at drukne saamange de vilde imellem den nye Broe og Revolutions pladsen, ligeledes efter Behag at dræbe hvem de fandt for got ved Karteschskyden paa Engen ved Grenelle, og Frihed at ammusere sig med adskillige Mordbrænderier, i forskiellige Qvarterer af Paris, saa havde man i øvrigt kunde gjort ved dem hvad man vilde. LøvenBilland, havde da bleven saa tam som et Faar Tigerer, Collot, havde faaet Kiøer af Silke og Barrere havde paa Torvet dandset en Carmagnole og deri beviist, at vi levede under den best muelige Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Bekiendtgiørelser. J Efteraaret 1793, indgav jeg undertegnede til den Høikongelige Landhuusholdnings=Selskab, een af mig opfunden og forfærdiget Veimaaler=Maschine, som efter anstillet Prøve af de Herrer Justitsraad Bugge og Professor og Landmaalings=Conducteur Morwille, er bevidnet af være bedre end nogen anden hidtil bekiendt Maschine af dette Slags, hvilket høibemeldte Selskab der efter offentlig har bekiendtgjort i de Berlingske=Tidender No. 28 indeværende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Siden den Tid har, efter Forlydende, nogle yttret det Ønske, at eie en saadan Maschine, og andre at blive underrettet om dens Jndretning m.v. J Anledning deraf bekiendtgiøres herved, at jeg paa Forlangende forfærdiges deslige Veimaaler=Maschiner for billigste Betaling, ligesonjeg og gratis meddeeler enhver som har Jndsigt i Mechaniken, Oplysning om Maschinens egentlige Indretning samt Maaden at forfærdige og anbringe den paa; og den saa fulstændig og tydelig, at den som besidder den udfordrende Haandøvelse selv kan forfærdige samme. Desuden erbyder jeg mig : at give velopdragne og velattede Børn, som har gjort nogen Begyndelse i Geome, trien og er Elskere af Mechaniken, hver Eftermiddag een Times fri Underviisning i Haandøvelse med Mechaniske Redskaber, for derefter at kunne forene Theorien med Praxin. Aarhuus d. 13de Decbr. 1794. Johannes Windelboe Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
En sort Qvie med en Spliidt i det høire Øre, som gik i et lille Krat vesten for Aabye, er Tirsdagen den 9de Decbr. indtagen i Huus af Gaardmand Niels Andersen i bemeldte Aabye, Eiermanden til denne Qvie, ville med første behagentlig lade den afhente, imod at erlægge de paa samme havde Omkostninger tillige med dette Avertissements Betaling. Endnu er nogle faae halve Tønder og Fierdinger gode Aalborg Høstsild at faae tilkjøbs for billig Priis hos Rasmus Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Hos Thøger Kiersgaard paa Middelgade er gode frisk, Citroner at faae tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Hvor et smuk moderne Speil med sleben Glas og i forgyldt Ramme, tillige med 8 sk. Lampetter, passende for et Herskab eller anden honet Familie kan faaes tilkiøbs, derom giver Adresse=Contoiret Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Hos Kiøbmand Henrich Langballe paa Meddelgade, ere nyelig ankomne gode Citroner at bekomme for billig Prii Efter Forlangende bliver Gaarden Hønholt i Winderslev Sogn, Lysgaard Herred, Wiborg Amt, Onsdagen den 14de Januarii 1795 Kl. 11 Formiddag stillet til Auction, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt. Gaarden, udskiftet af Fælledsskab, har 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. Hartkorn, god Mark, Skov og Eng. Auctionen holdes i Hønholt, hvor samme Dag en Deel Jndboe (deriblant meget gode Sengeklæder) og nogle Heste, Køer samt Gaardsredskaber bortsælges. Vilkaarene erfares ved Auctionen, og forinden hos Over- og Underrets=Sagfører Hr. Linnet, i Klausholm ved Palstrup. Wiborg d. 8de Decbr. 1794. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Auctionsforvalter. Hvor 12 a 1600 Rdlr. er at faae til Laans til førstkommende Wiborg Snaptings Termin, imod gangbar Rente og antagelig Forsikrin derom gives Anviisning fra Adresse=Contoiret i Aarhuus, naar Vedkommende betids melder sig derom. 5000 Rdlr. forlanges til Laans mod 1ste Prioritet i Jordegods til Wiborg Snapsting 1795. Adresse=Contoiret i Aarhuus giver nærmere Anviisning For at bekiendtgiøre om nogle af de HerD. M. rer Kirke-Eiere have beskadigede KirkeKlokker, til nye Omstøbning, ombedes de vilde behage ligen henvende dem til mig, da de kan vente forsvarlig Arbeide og billig Betaling. Randers den 6de December D. Reimer, Klokkestøber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Et ungt Menneske af god Opdragelse, som har læ at skrive og hvis Familie selv kunde holde ham med Ko- og Klæder, kan blive antaget ved en Skriverstue i Aarhuus, hvor han ikke allene kunde erholde god Øvelse juridiske Forretninger, men endog Veiledning til de theoretiske Kundskaber der udfordres til juridisk Exammen Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
En ung ugift Skytte søger Tieneste til førstkommende 1ste Mai, han kan fremlægge de paalideligste Vidnesbyrd om hans Duelighed, Troeskab med videre: AdresseContoiret giver nermere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Indenlandsk Aarhuus. Den 13de December ankom Skipper Peder Raae fra Kallundborg med Kornlast. Skipper Jens Kleys fra Samsøe med Rug og Skipper Micheel Sørensen med Egetømmer fra Horsens. Wiborg den 15de December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Søndagen den 30te November og Eftermiddagen slog Lynilden ned paa Herregaarden Søegaard paa Hol meland, og afbrændte Ladegaarden, tilligemed en stor Deel Høe og Korn; men Borgergaarden og Kreaturene bleve reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
At det i Dag har behaget det guddommelige Forsyn, som bestyrer alt, at bortkalde fra dette jordiske min i Livet saa høit elskte Mand, Johannes Hasselbalch, vire Raadmand og Veiermester i Aarhuus i en Alder af 55 Aar og 10 Maaneder, efter 2 og et halv Aars forrigfulde Dage (uden hans eller min Skyld) for mig og 3 Døttre, dette anmeldes sørgeligst for hans og min Familie, Venner og Bekiendtere, frabedende mig at Condolence. Aarhuus den 16de December 1794. Frederiche Sophie Caroline Hasselbalch fød Thrane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Næstkommende, Søndag bliver Hr. Michael Frederich, Jahnsen indsat i Fruekirke som residerende Capellan og Hospitalspræst, og holder han samme Dag sin Antrædelses Prædiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Prædikanterne paa 4de Søndag i Advendt. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechman Frue Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitals-Kirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Udenlandsk. Krigen. De hidtil havde Fegtninger for Maynz, siden Franskmændene have viist sig for den, har kun været af ringe Betydenhed imod den i sidste Avis ommeldte. Alle Efterretninger skildrer den 1ste Decbr. som den skrækfuldeste Dag, hvis Lige de neppe har havt under hele Beleiringen i Fior. De Franske havde sammentrukken deres hele Styrke imod Clubistskandsen, ved Zahlbach. De blev i to af deres Storme med et utroelig Forliis tilbageslagen, men de rykkede bestandig frem over Ligene af deres nedskudte Kammerater med friske Tropper, til det endelig lykkedes dem, at bestige Skandsen, men bleve strax igien udjagede. Saaledes vedvarede Fegtningen den hele Dag. Ved den 4de Storm erobrede de Skandsen, formedelst deres Overmagt, anden Gang, trængte endog længere ind i Festningsværkerne, men blev af den Keiserlige Bataillon Pellegrini og de Churmannziske Grenadeerer under Oberste Gommet igien dreven ud. Fiendens Tab bliver beregnet til over 2000 Mand, de Tydskes derimod over 400. Generalerne Møllendorf og Kalkreuth kom om Morgenen Kl. 9 til Hauptstein, og lod det hele Eben ske Husarregiment, samt en Deel af Golz komme overBroen, som trak ud af Münsterport og kom strax i Haandgemeng med dem, hvorved 30 bleve Saarede. Mørkningen gjorde først Ende paa Kanonilden. Endnu ved Dag besadte de Tydske deres forrige Forposter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Den Keiserlige General von Schlegelhofen blev samme Dag, paa en Recognoscering i Germersheim stærk blesseret. Da alt var roeligt gav de Maynzer Borgere adskillige Fade Viin, til Vederqvægelse for Arbeiderne der istandsatte Zahlbacherskandsen. J Over-Elsatz er den anden Klasse af Jndvaanerne opbudne til Krigstieneste, Hestene bliver og stærk sadt i Reqvisition, for derved, som det hedder, at kunde bortføre de i Maynz sig befindende Rigdomme, naar samme bliver erobret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Prindsen af Hohenlohe, skal nu selv være ankom men i sit Hovedqvarteer i Gros=Gerau. Den høire Rhinbredde, saavel mellem Mayn og Neckar, som imellem Mayn og Lahn bliver omhyggelig sadt i Forsvarsstand. Ved Braubach er anlagt 6 Skandser og en Blokhuus. Franskmændene, som ved Mannheim knap er 8000 Mand stærk, og mister daglig mange ved Sygdom, har dog alligevel nu istandbragt den 6te Redoute. Mange Vogne med Munition og Artillerie er ankommen til deres Skandser fra Friesenheim og Mundenheim. Franskmændene skal ganske udtømme Tøihuset i Cøln ligesom og borttage alt Læderet fra Garverne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
J Wien gaaer det Rygte at efter Rolighedens Tilveiebringelse i Polen, skal Fyrst Repnin og General Suwarow marschere til Rhinen med 60,000 Russer. Tiden vil lære hvorvidt dette er grundet eller ei. Efter alle nyere Efterretninger hersker paa de hollandske Grændser endnu et vedvarende Stille. Graves Erobring er ei heller bleven bekræftet, hvorfore man har Aarsag til at troe, at den endnu er under Blocade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
J Breda er Garnisonen bleven forstærket. Man har der optagen og indbragt adskillige Fienden tilhørende Salt= og Varetransporter. I Herzogenbusch er Jndvaanerne paa det venskabeligste af Franskmændene bleven ansøgt om, hurtigst at tilveiebringe 400 Straa sække, 400 Matratser, 600 Par Lagner, 30 Bord duge, 150 Servietter, 100 Haandklæder og en Qvantitæt gammelt Linned. Paa Torvet i Antwerpen har Franskmændene opbrændt Keiserens Billede og det Pavelige Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Frankrig. Den 22de Novbr. mødte Carrier igien for Conventen og gjorde sig Umage deels at igiendrive, deels at nægte adskillige Beskyldninger. Hans videre Forsvarstale blev udsadt til anden Dags Middag den 23de. J denne Tid anspendte Carriers Venner alle deres Kræfter med at trække Sagen i Langdrag. Carrier selv lod sig melde syg, men alle Udflugter vare forgieves, Conventen besluttede at man endog skulle fremføre ham syg, for, uden videre Opsættelse at faae Sagen afgjort. Han mødte altsaa den 23de, begyndte igien sit Forsvar og sluttede med disse Ord: "At han ikke frygtede Døden, at han tog en Socrattes, Cato, Cicero og i Besynderlighed Marat til Mynster, ligesom han og altid havde havt den sidste til et Mynster, der og ved Sammensvorne blev ombragt. Han havde knar endt sin Tale, før der fra alle Sider i Conventen blev forlangt at Stemme over ham. Dette blev decreteret, med Tilsætning, at enhver efter eget Gotbefindende, kunde derved tillige yttre sin Meening. Men de mindste gjorde det, og Anklagedecretet blev ved 300 Stemmer ubetinget sluttet. Denne Stemmesamling tog megen Tid med, og man blev først færdig dermed om Morgenen den 24de Kl. 3, da Præsidenten Legendre erklærede: Der er Grund til Anklage imod Folkerepræsentanten Carrier. Strax derpaa bemægtigede en vagthavende Officeer sig ham, og med tilstrækkelig Escorte bragte ham til Conciergeriet. Denne Beslutning over Carrier har foraarsaget megen Glede her, og man, anseer det som et nyt Skridt til Orden og til Blodscenernes Endelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Adskillige Divisioner af Moselarmeen har nu begyndt at bloqvere Festningen Luxemburg, og til den Ende besadt alle fordeelagtige Poster. Dette er bleven Conventen tilkiendegiven. Det er ikke Jacobinerne allene som beskieftiger vore Udskudde. Den indtræffende Mangel paa Levnetsmidler tiltrækker sig og deres hele Opmærksomhed. 100 Æg koster 50 Livres; et Pund Sukker eller Caffe 24 Livres; et Pund Kiød 50 Sols; Brødet, koster dog kun 6 Sols Pundet. Alt andet er i forskrækkelig Priis, for Exempel, en Alen almindelig Klæde koster 180 Livres og et par Skoe 30 til 40 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Engeland. Den 1ste December er Lord Howe igien indløben til Spithead med sin Flode, uden at have mødt et eneste af de i Søen krydsende franske Krigskibe. Hans Flode har intet lidt i det stormende Veirligt men derimod er mange af Koffardiefloden meget beskadiget indløben i vore Havne. Neufoundlandfloden paa 60 Skibe, er indløben til Plymouth. Vore til Vestindien bestemte Tropper ligger endnu her i Havnen paa Transportskibe, ne, og denne Sinkelse, kan ei andet end være skadelig for deres Helbred. For Landmagten skal 20 nye Regimenter oprettes. Med et Hamborger Skib, er 2de Engelænder ankommen fra Bourdeaux. De har der sadt 11 Maaneder fangne i Carmeliter Closteret, blot fordi de var Engelænder. Den til Bourdeaux ankomne Conventsdeputerede, Jsabeau, har sadt dem i Friehed. Samme lykkelige Skjebne har flere havt, hvoriblandt de Herrer Forster, Barron, Johnson, Martin, Skel ton og Gonway med deres Skrivere og Tilhørende. I Gaar paastod man paa Børsen i London at Pampelona skulle den 13de Novbr. være indtagen af Fransk mændene og man frygtede for Bilbao. De paa nye anbefalede Søerustninger og Hvervinger synes ganske at til intetgiøre Fredsrygterne, og endnu er der intet alvorligt Anseende til, at vort Hof skulle have Lyst til at opofre nogen af de gjorde Erobringer for Fredens Erholdelse. Ministerialbladene forsikkrer end mere, at Kongen vil i sin Tale til Parlamentet, andrage de eftertrykkeligste Forholdsregler. Fra Nyehorck haves den Efterretning at den Engelske Major Campell har rømmet Fortet ved Miami. Med samme Breve af 2den Novbr. haves den ubehagelige Efterretning fra Vestindien, at Franskmændene i Begyndelsen af October har havt mange Fegtninger med de Engelske Tropper paa Guadeloupe og erobret den største Deel af Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Polen. Den 17de November kom 7000 Mand deels polske Tropper deels Jnsurgenter fra Sydpreussen fra Lowiet til General Favrat, havende med sig 25 tolvpundige Kanoner og bad ham om Beskyttelse og Passe, for at gaae til deres Hjem med. De overlevere, de ham saavel Kanonerne, som alle øvrige Gevæhrer. Efter deres Udsigende, har mange Officerer som frygtede for at overgive sig, taget Livet af sig selv. Med dette Corps er over Hovedet ankommen 150 Officerer. Den 22de Novbr. er Generalerne Wawrzewsky, GiedrojeGielgut, Dombrowsky og Nesselowsky bleven indbragt til Warschau som Fanger. Disse er de sidste Anhængere af den Crakauer-Conforderation. De russiske Tropper trækker nu i Vinterqvarteer. General Suwarows Hovedqvarteer bliver enten i Wengerod eller Sokolow, 12 Mile fra Warschau. Generallieutenant Derfelden skal commandere det Korps, som bliver i Warschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Adskilligt. En til Hamborg fra Portugal kommen Skipper, har medbragt den Efterretning, at det Kongelige Slot i Lissabon er afbrændt, og den Kongelige Familie har des Aarsag forladt Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Processen i Anledning af Festningen Rheinsels Overgivelse, er nu endt. General Resius er bragt til Festningen Ziegenhavn og nogle af hans underordnede Offcerer til Spangenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Et fra Charante til Altona bestemt Skib, Vrauw Elisabeth, ført af Skipper Jan Frederich Heyne, og lad med Brændeviin, er den 19 Novbr. ved mørk Nat, overseglet af det Danske Skib Disco, ført af Capitain Drewes. Capitain Heyne Supercargo Williams og 4 af Mandskabet, har reddet sig ombord paa Disco, og blev dermed bragt til Pensance, de øvrige af Besætningen, hvoriblandt var en Engelsk Capitain som Passageer, er efter Sandsynlighed druknet, da Skibet Brouw Elisabeth, 5 Minuter efter at det havde erholdet Stødet, var fuld af Vand. Det er siden efter ved Toug bleven slæbet ind til Scilly.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Af 29de Novbr. haves den Efterretning fra Bryssel, at Folks Repræsentanterne ved Nord=, Sambre= og Maasarmeerne, ikke med de i Belgien udbragte Reqvisitions=Artikler, har kunne hæmme den ved de franske Armeer herskende Mangel; thi i en nye Proclamation, hvori en nøiere Optegnelse paa alle Kiøbmands vahre og deres Reqvisition for den franske Armee bliver anbefalet, siges: "J Betragtning af den yderlige Mangel paa alle Ting, hvori vi, uagtet vore mange Reqvisitioner, i et af Naturen velsignet Land befinder os, o. s. v. J en anden Proclamatiom bliver Belgierne formanede til at udvexle deres Penge imod Assignater, for derved at vise hvor vel de ere fornøiede med de Franske, som de der, hvilket de selv siger, hellere gaaer den milde Vei end bruger Overvinderens Haarhed. J en tredie Proclamation, bliver af alle Landsbyer og Meenigheder fordret; at de inden 4 Decader eller 40 Dage, skal levere, 40 Centner Korn, 4 Heste, 50 Centner Fourage, 40 Kioler, Vester, Buxer og Skiorter, ligge saa mange Par Strømper, Skoe og Pantalons for Nationaluniformen. Er een af Landsbyerne ikke i Stand til at tilveiebringe det, saa maae de andre mere formuende levere for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Man har fra Thorn den vigtige Efterretning, at Sydpreussens Grændser skal end mere udvides, nemlig: fra Wyssogrod langs Veixelen til Zakroczym, hvor Narew med Bug forenede falder i Weiselen og derfra videre hele Narew til Augustowo mod det Trockische Woywodskab i Litthauen, hvor dets Grændse med Østpreusen begynder ved Lyk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Om den afdøde Fyrst Primas, Broder til Kongen af Polen, der under Jnsurrectionen i Warschau blev af Revolutionshovederne dømt som Statsforbryder til Døden, og som man troede at have faaet Gift ind, haves nu den Oplysning, at Kosciusko, for at hindre den Opsigt en offentlig Henrettelse medførte, selv skal have gaaet til ham i Fængslet, med Giftbægeret i den ene Haand og Dødsdommen i den anden. Han valgte Giften og blev derpaa i Stilhed begraven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
J Kongeriget Bøhmen, er, til Underholdning for de Keiserlige Tropper ved Rhinen, udskreven en Leverance af 80,000 Metzer Korn og Havre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-17
Randers. Herved bekiendtgiøres: at Onsdagen den 11te Februarii om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Byens Raadhuus deels ved Auction til Nedbrydelse bortsolgt, og deels ved Licitation til Opførelse opbuden, og de Høist samt Mindstbydende tilslagen. 1) Et masiv Grundmuuret Klokke Taarn. 2) et Grundmuuret Spøytehuus. 3) Byens Tieneres Huus 7 Fag Muur og BindingsVærks Bygning, der alt nedbrydes, og tillige med 4) en heel, og af Lyd god Taarn Klokke vog 10 til 11ve Skippund, fiin Metal, bortsælges til de Høystbydende; hvorimod ved Licitation opbydes til Opførselse: 1) et Grundmuuret Klokke=Taarn, paa denne Byes Kirkes vesterste Ende: a) et Træe Spiir paa Raadhuuset. Og 3) en Grundmuuret Bygning 2 Stokværk høy 17 alen lang med sin Indretning. Bygningerne og Klokken som sælges. Tegningerne og Overslagene af hvad der Liciteres, samt Conditionerne til alt, kan blive, de Lysthavende foreviist og udlaandt, naar de derom melder sig hos underskrevne 8 a 14 Dage før Auctions- og Licitations=Dagen. Randers den 15 December 1794. Magistraten. Jngen enten i Aarhuus eller uden for Byen, maae betroe Nogen noget af hvad Navn nævnes kan paa mit Navn, nudtagen min og Kones Haandskrift følger; enhver advares derfore at tage sig i Agt, og i modsat Tilfælde da at tage Skade. Aarhuus den 17 Decbr. 1794. Peder Raae. Af os Undertegnede er N. O. fra Thuun, en fierdedeel Miil fra Jssehoe Rev funden et Skibsanker, vægtig ongefær 3 Skpd. med 8te Favne Toug ved, som var kappet, ved samme en fiirkantet Boye, med 16 Favne Boye, reeb, Ankerstokken var med 2de Jernbolter igiennemstukken. Thunøe den 17de Decbr. 1794. Hans Jensen. Søren Michelsen.