Aalborg Stiftstidende, 1844-01-13
Aalborg, den 13de Januar. Om Færgevæsenet (Sluttet fra Nr. 5). Vi omtalte i det Foregaaende det utilfredsstillende Punct, hvorpaa Færgevæsenet i Danmark endnu befinder sig og at dette især gjælder Jylland, navnlig de vigtige Færgesteder, der forbinde Jylland med dets nuværende nordlige Halv, og af disse fremfor Alt det vigtige Færgested imellem Aalborg og Nørresundby, som udentvivl i alle Henseender er det vigtigste og tillige det meest freqventerede i hele Danmark. Allerede Beliggenheden af en af Landets større Provindsstæder (som det vist maatte være i Statens Jnteresse at give forøget Kraft og Styrke efter de store Skaar, Fraskillelsen fra Norge, Sildefangstens Forsvinden og Fjernelsen af en stor Deel af Byens Opland ved Aggercanalens Jndbrud tilføiede dens Velstand, maatte være Bevæggrund nok for det Offentlige til at opbyde Alt for at gjøre denne Byes Communication med det vigtige nordlige Opland saa let som muligt; men selv om dette vigtige Hensyn tabtes af Sigte og selv uanseet at Færgestedet her danner Forbindelsen imellem en Stad paa over 7000 Jndvaanere og en tæt ligeoverfor beliggende paa over 1000 Jndv., og at det som saadant allerede giver en Freqvents Næring, der, om Midlerne til Samfærdsel lettedes, vilde blive langt betydeligere, saa danner Liimfjorden her ved Aalborg det vigtige Beltsted, der forbinder hele det temmelig store Vendsyssel med det sydligere Jylland, men som nu, istedetfor at være en Forbindelse, ofte og ikke saa sjeldent udgjør en Skilsmisse fra den sydligere Fjordbredde. Færgevæsenet her er vel i dets nærværende Jndretning i Aarenes Løb undergaaet adskillige Forandringer og nogle faa Forbedringer, men det er den hele Maade, hvorpaa denne Communication betjenes, der er aldeles utilfredsstillende og som i den Grad besværliggjør Transporten herover, at Landmanden hyppigen, selv naar Veiret ingen Forhindringer lægger i Veien, foretrækker at søge de Kilder til Afsætning og Jndkjøb, som den nordligere Side selv vanskeligere og utilstrækkeligere frembyde for ham, blot for at undgaae den ubehagelige, tidspildende, langsomme Transport over til Aalborg. Vor Tids Løsen er Hurtighed i alle Befordringer, Forbindelser og Omsætninger og blot en treven og besværlig Langsomhed er nok til at afskrække fra Forbindelsen og til at bringe skadende Stilstand og Stappelse der, hvor der under andre, let tilveiebragte, Omstændigheder kunde være gavnligt Liv og Røre. Men vor Tid har ogsaa anviist et Middel til at gjøre sit Løsen gjældende og til at lade det gjenlyde i alle større og mindre Forhold, og dette Middel er: Damp. Naar man, just ikke saa mange Aar tilbage i Tiden, talte om Dampens Anvendelse hos os, da var man vant til at betragte dette med et Smiil som et Chimære, der i vore mindre Forhold aldrig lod sig udføre, og navnlig gjaldt dette Dampskibsseilladsen; men det varede heller ikke længe inden man kom til at indsee Dampanvendelsens bydende Nødvendighed og at de Kræfter, der udfordredes til at føre den i Gang langtfra vare saa colossale eller betydelige som man i hiint foregaaende Tidsrum var bleven vant til at stille sig for Øie. Hertil kommer nu ogsaa, at den udvidede Opfindsomhedsevne, den store Concurrence ofv. har gjort Anskaffelsen af Dampapparater i alle forskjellige Retninger saa billige, at Dampkraften nu ogsaa saa meget lettere gjør sig anvendelig og gjældende ved alle industrielle Foretagender og især ved alle Vandcommunicationer. Det er ikke et Decennium siden, at Danmark, om mindes ret, kun havde een, monopoliseret, Dampskibsfart imellem Kjøbenhavn og Kiel. Det tæller nu derimod foruden paa den nævnte Route, og foruden de udenrigske Rou ter fra Kbhvn. (paa London, Havre, St. Petersborg, Christiania, Gothenborg, Malm, Østad, Stettin, Stralsund, Rostock og Lübeck) Dampskibsfart paa følgende indenrigske Puncter, Kjøbenhavn Aalborg, Kbhavn. - Aarhuus, Kbhavn. Øerne og Flensborg, Snoghøi Fyen=Kiel, Aarhuus-Flensborg en af "Caroline Amalias Router for næste Aar). Callundborg Aarhuus, Korsør Nyborg, Assens Aarssund, Rendsborg Tønning, Husum-Glückstadt-Hamborg og Liimfjordsfarten. Endvidere arbeides paany paa en Dampskibslinie mellem Christiania, Aalborg, Fredericia, Assens og Kiel, og paa Dampforbindelse mellem Fredericia, Odense og Kjøbenhavn. For kun ganske faa Aar tilbage ansaaes det som en Umulighed at tilveiebringe Dampskibsfart fra Aalborg til Kjøbenhavn, ikke at tale om paa Liimfjorden, og efter flere Aars forgjæves Forsøg opgav man allerede Haabet indtil det paany med Jver toges fat herpaa og Aalborg ikke blot fik en udmærket og lønnende Dampforbindelse paa Kjøbenhavn, men end- og en dobbelt Dampskibsforbindelse paa Liimfjorden etablere des, der, naar en corresponderende Route ordnedes, vistnok for begge Dampskibe vilde være ret fordeelagtig og som i alle Tilfælde i den korte Tid er kommen til at udgjøre et saa stort Gode for Liimfjordstæderne og Landdistricterne, at man kun med Smerte vilde føle Savnet af en saadan Forbindelse. Men saasom vor Tid kræver Fremskridt og ikke Stilstand, er det ogsaa Nødvendighed, at vi ikke blive staaende ved de vundne Goder i Communicationsvæsenet, men stræbe at udstrække dem til de Brancher, hvor de endnu saa høiligen savnes og hvor disses Savn er et saa meget mere forstyrrende Brud paa den Kjædeorden, der allerede har udviklet sig, og dette gjælder tilvisse de af os paapegede Færgeforbindelser, navnlig den imellem Aalborg og Sundby. At en Dampfærgeforbindelse her nu uden Tilbagehold bør indræde og at den baade kan og bør gjøres Færgelanget til Forpligtelse, skulle vi i denne Artikels følgende Slutning nærmere godtgjøre.