JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Belgien Endnu er Tilstanden her uforandret den samme. Rustningerne vedblive, og saavel Folket som Armeen er besjælet af en særdeles god Aand og ønske intet hellere end at begynde Kampen; men og Regjeringen hører man derimod endnu stedse at den ingenlunde er stemt for Krigen, og derfor vil give efter, især da saavel Preussen som Frankrig har lovet ved deres Armeer at opretholde den indre Rolighed i Belgien. Hvad enten nu disse Rygter ere grundede eller ikke, saa er det dog vist, at hele Landet lider under denne usikkre Tilstand, og man kan derfor med Bestemthed vente at denne ikke kan vare i lang Tid, især da de Pengeoffre, som Rustningerne udfordre ere ligesaa høie som om Krigen virkelig var udbrudt. General Skryneckihar nu faaet Ordre til at gjennemreise Belgien forat gjøre sig bekjendt med Terrainet. Saavel den østerrigske som den preussiske Minister have ved deres Afreise tillige medtaget deres Archiver, saa det synes som det spændte Forhold med disse Magter og Belgien vil vedvare i længere Tid, hvilket er saa meget rimeligere som det efter den belgiske Constitution ikke staaer i Kongens Magt vilkaarlig at afskedige en Officeer naar han engang er ansat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
De høie Afgivter som Conferentsen i London havde paalagt den belgiske Skibsfart paa Schelde Floden til Fordeel for Holland, vakte i Førstningen en almindelig Frygt, da den truede med aldeles at tilintetgjøre Belgiens Handel, men denne Frygt har nu tabt sig da man har paatænkt ved Jernbaner, ganske at undgaae Schelde-Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Om den til Sognepræst for Nykjøbing og Systofte Menigheder her paa Falster kaldede residerende Capellan ved Frue Kirke i Aalborg, Hr. Pastor N. Fogh, læses i Aalborg Avis Følgende: Saa kjært det end er os, at kunne gratulere til Opnaaelsen af et Ønske, saa meget have vi at beklage, naar dette bortfjerner en af vore høitagtede Medborgere fra vor Kreds. Dette er Tilfældet med herværende residerende Capellan ved Vor Frue Kirke og Sognepræst til Annexet Sønder-Tranders, Hr. Pastor N. Fogh, som under 29de forrige Maaned allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Nykjøbing Menighed paa Falster og Annexet Systofte. Hr. Pastor Fogl(Svigersøn af afdøde Professor Abraham Kall) betraadte sin Embedsbane som Adjunct ved den herværende Cathedralskole, blev derpaa beskikket til Sognepræst for Soelberg og Sundby Menigheder paa Mors, hvorfra han forflyttedes her til Byen. Hr. Fogh hav i den Række af Aar, han har virket i sit Kald hos os, erhvervet sig sine Medborgeres Sa fulde Agtelse, ikke blot i sin særegne geistlige Stilling, men tillige ved den blide humanne og retsindige Characteer og den mangesidige videnskabelige Dannelse, der dobbelt lader og beklage hans Bortgang herfra til en anden Virkekreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Som tidligere Redacteur af nærværende Tidende i adskillige Aar har Hr. Pastoren, ogsaa i denne videnskabelige Retning, givet Publicum Prøver paa sin Dygtighed. Det Ønske, vi paa Manges Vegne her udtale for Pastor Fogh's Fremtid, forene vi med Haabet om, at denne senere igjen vil føre ham tilbage eller nærmere til vort Samfund. Nykjøbing. Af en Skrivelse fra Capt. C. Sidenius, dateret Egersund-Jedderen den 14de Jan. d. A., meddele vi Følgende og Brigskibet Henriettes ulykkelige Hændelser i Nordsøen indtil dets Skibbrud paa Norges Kyst Natten mellem den 9de og 10de f. M., hvilket vi haabe vil blive læst med mere end almindelig Deeltagelse, fornemmeligen af dem, der kjendte dette skjønne Skib og dets vare Fører.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Den 20de Decbr. f. A. forlod Skibet Kjøbenhavn under de heldigste Udsigter. En frisk S. O. Vind førte det snart Kattegattet ud, forbi Norge, og allerede den 25de havde man Skotland tvers, befandt sig paa den anden Side af Hetland og haabede om føie Tid at naae Liverpool. Vinden gik nu om til S. V. med frygtelige Storme og svær undergaaende Søe. Den første Ulykke der ramte, var, at en Styrtesøe borttog Compas, Lampe, begge Kahytskapper m. m., og kastede en af de bedste Matroser tilligemed Capitainen overbord. Matrosen forsvandt, men Capt. var heldig nok at faae fat paa en Ende, hvorved han igjen, fik sig samlet op indenbords." Ansigtet og venstre Haand fik han slemt forslaaet, Forinden dette skeete, havde han allerede 2 Mand utjenstdygtige, da de vare faldne ned paa Dækket, den ene fra en Høide af 60 Fod, og stærkt lemlæstede. Nogle Dage forud havde Styrmanden forvreden sit Been, og Capt. stod nu alene tilbage med 2 Mand, som dog af og til maatte holde Køien Alligevel, hedder det i Skrivelsen, var det Hele kuns Spøg, saalænge vi havde Driverum, og jeg (Capt.) holdt mig med Glæde paa Dækket saalænge jeg kunde. Vinden afvexlede hyppigt fra S. V. til N. V. med stedse tiltagende Storme. Under de Anstrængelser hvormed man klarede Hetland, havde Skibet arbeidet sig læk, og drivende for Vind og Veir uden Compas, Seil, Kort og Proviant (thi den svære Søe fyldte bestandig Kahytten og fordærvede Alt, og Størstedelen af Seilene vare blæste overbord) holdt man med Nød og ReppeSkibet synkefrit. Capt. havde hele sin Kraft nødig for at holde Mod i hans 2de Medhjælpere. Den 7de Jan. for- ogedes Ulykken end mere ved en frygtelig Styrtesøe der slog hele Bagbords Siden ind og ramponerede Skibet paa flere Steder. Vandet steeg til 5 a 6 Fod. J disse skrækkelige Øieblikke tyede Folkene til Baadene for med disse at stikke i Søen, hvilket Capt. kuns med Nød forhindrede. Endelig øinede man, Natten mellem den 9de og 10de, Brænding i Læe, og med denne den visse Undergang. J et Ru stod man fast, Roret huggede af og Vandet trængte høit op i Kahytten; men til Lykke klarede det en Time efter op, man opdagede nu at man var strandet paa Jedderen, og ikke længe efter var Skibet omgivet af Baade til Mandskabets Redning. Skibets Skjæbne er bekjendt af tidligere Efterretninger. Ligesom Forbrydelsernes større Mængde paa et Sted end paa et andet naturligviis er afhængig af tilfældige Omstændigheder, saaledes kan det paa den anden Side heller ikke nægtes at Sagernes Antal for en stor Deel beroe paa Politiets større eller mindre Virksomhed ved Forbrydelsers Opdagelse. Et mærkeligt Exempel paa en ualmindelig Mængde offentlige Politiretssager og Justitssager afgiver saaledes den mindre Jurisdiction Mariboe Kjøbstad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
(1235 Jndv. efter sidste Folketælling.) J Aaret 1838 er her behandlet ved Politiretten 11 offentlige Sager, hvoraf 8 ere paadømte, 2 hævede og 1 udsat; ved Extraretten, 25 Sager, af hvilke 13 ere paadømte og 12 henstode endnu uafgjorte ved Aarets Slutning paa Grund af deres Vidtløftighed. For private Politiforseelser have i f. A. 17 Personer været sigtede, og af Sagerne ere 8 forligte, 8 paadømte, og i henstod uafgjort. Desforuden har ved den ordinaire Ret været foretaget 8 Sager, af hvilke 6 ere paadømte og 2 forligte. Jalt 61 Sager. Ved Byens Forligelsescommission har været foretaget 111 Sager, af hvilke 72 ere forligte, 39 til Retten henviste og 4 der indstævnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Ledigt Embede. Ordineret Catechet og første Lærer Embedet ved Borgerskolen i Storeheddinge. Løn 300 Rbd., Brugen af 8 Tdr. Land, fri Bolig i Skolebygningen, 6 Favne Brænde og Høitidsoffer af Menigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Befordringer og Afgang. Ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Storeheddinge, P. Scharling, beskikket til residerende Capellan for Besser og Onsberg Monigheder paa Samss; constitueret Birkedommer og Skriver ved Gisselfeld adelige Jomfrueklosters Birk samt Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Bregentveds Birk, H. S. Lautrup; Byfoged i Helsingør, Auditeur J. B. Olrik; Byfoged og Skriver i Nykjøbing i Sjælland samt Birkedommer og Skriver ved Drarholm Birk, Cancellisecretair C. Bang, samt Herredsfoged og Skriver i Øster-Flakkebjerg Herred, S. J. Lenning, udnævnte til virkelige Cancelliraader; Exam. juris F. C. Bülow, til Toldcontrolleur i Høyer, Proprietair J. Folsach, til Gjessinggaard, som Landvæsenscommissair i Randers Amt, forundt Rang med Kammerraader, efter Rangforordningens 7de Klasse No. 25 Forstrandidaterne F. W. L. Rickers, og C. D. L. Dett, udnævnte til Landmaalere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Jndbydelse. Da adskillige af vore ærede Medborgerinder her i Byen have forenet sig med os, om at levere qvindelige Arbeider til Fordeel for de Vandlidte i Jylland, saa indbydes de Flere, – saavel i Mariboe som i det øvrige Lolland – der maatte ønske paa samme Maade at bidrage til fornævnte Øiemed, at indlevere Arbeiderne, forsynede med Navn eller Devise, inden den 23de Marts til en af os Undertegnede, for at Afsætningen af det Jndleverede derefter kan foranstaltes paa den efter Omstændighederne hensigtsmæssigste Maade: enten ved Bortlodning eller ved Auction; og offentligt Regnskab for de indkomne Bidrag derpaa blive aflagt. Maribo den 17de Febr. 1839. Pauline Eller. Nielsine Sidenius. C. Bergenhammer. Bis Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp-Chocolade Fabrik Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 s. a 1 Rbd. 32. s. pr. Pd., hos P. H. Berg i Nykjøbing. Agent, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing. S. Dorph i Saxkjøbing. S. M. Roepstorff i Nak. L. Wilcken i Mariboe. J. H. Heidenheim i Nysted. skov. J. Gottschalck i Stege. Pohler i Rødbye. H. P. Ditzel i Vordingborg. J. E. Hald i Præstøe. Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for dets smagfulde Udstyring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Tjeneste ledig. For en Karl, der forstaaer Staldtjeneste, og kan forevise godt Skudsmaal, anvises Tieneste 1ste Mai d. A. af AvisExpeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Bøger.¬ De anordnede Skudsmaalsbøger kan enkeltviis bekommes til enhver Tid. Dhrr. Præster som ønske i større Partier, bedes godhedsfuld en 8 Dage foreløbig herom at uderrette mig. Ligeledes faaes til enhver Tid de fornødne og almindelige Almueskolebøger, og er jeg til forestaaende Confirmation forsynet med Psalmebøger fra 5 Mk. til 15 Mk. pr. Stk. Nykjøbing den 16de Febr. 1839. J. Madsen, Bogbinder. 161 Rbd. 5 s. S. & T. af Gedsvergaards Overformynderies Midler, ere imod lovbefalet Sikkerhed, at erholde tillaans. Gedsøergaard den 15de Februari 1839. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Af umyndiges Midler kan strax erholdes tillaaes 182 Rbd. 1 Mk. 15 3/5 s. fra Grevskabet Christiansædes østre Districts Overformynderie. Christiansæde den 14de Februar 1839. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Auctioner. Onsdagen den 6te Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver det afgangne Madame Bierfreunds Bo tilhørende Huus, Matr. N 93 Lit. B. paa denne Byes Sønder vestergade, med Tilliggende opbuden til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa mit Contoir. Eiendommen bestaaer af et Forhuus paa 4 Fag, et Halvtag paa 3 Fag, Alt Muur= og Bindingsværk med Tegltag, en liden Gaardsplads og Have, og afgiver en beqvem Beboelse for en Enke eller en liden Familie. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 14de Februar Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Jfølge Forlig og derefter givet udlæg bliver Avls- og Arvefæstegaarden Søegaard i Kirkerup Sogn, Leire Herred, 1 1/2 Miil fra Roeskilde og 4 Mile fra Kjøbenhavn, staaende for Hartkorn 24 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., med et Areal af over 250 Tdr. Land, stillet til 3 Auctioner, for til den Høistbydende at bortsælges, hvoraf de to første afholdes paa Undertegnedes Comptoir her i Roeskilde, den 3die paa Søgaard, og ere berammede til: Onsdagen den 27de Februar, førstkommende, Onsdagen den 13de Marts ) hver Dags Formiddag Onsdagen den 27de Marts Kl. 11. Med Eiendommen følger Besætning af 8 Heste, 40 Qvæghøveder, Jnventarium, Avls- og Meieri-Redskaber, m.v., den i Jorderne nedlagte Vintersæd og Foder. Jorderne ere, som bekjendt, af de fortrinligste i Landet. Til Gaarden er Jagt, Fiskeri og Rørskjær. Conditionerne, hvorefter 17000 Rbd. kunne blive indestaaende i Eiendommen, ligge til Eftersyn paa Hr. Justitsraad, Høiesterets-Advocat Salicaths Comptoir i Kjøbenhavn, Kongens Nytorv No. 270 og hos Procurator Sørensen i Roeskilde. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthaverne efter Pl. 22de April 1817. Leire Herreds Comptoir i Roeskilde, den 27de Jan. 1829. C. A. de Coninck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Torsdagen den 21de Februari og Fredagen den 22de Februari førstkommende opraabes til Salg ved Auction, den første Dag paa Corselige Gaard og den sidste Dag ved Mosebye Skovfogedboelig, Kl. 11 Formiddag, Skoveffecter, tilhørende det classenske Fideicommiss, saasom: Ege=Gavntræ, Vragtømmer, Udhugst; af Bog: Gavntræ, Favnebrænde 2, enkelt kløvede, Knuder, Kamp i Favne og i Klodser, Fagotter, Jordstød og Stappe, samt Topbrænde og Udhugst; endvidere: Fyr= og Gran=Bygningstømmer, Ask til Gavn, Elle, Naur, Piil og Tjørnegjerdsel. Det Sælgende til første Dag, er i Skovfogderne Tacks, Jørgensens og Engelbrechtsens Districter, og det til sidste Dag i Onistes, P. Mortensens og L. Amagers Districter og forevises af de nævnte Skovfogeder paa Forlangende 3 Dage førend Auctionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Jfølge Reqvisition af Gaardmand Hans Elholm i Westerborg, bliver den ham tilhørende Arvefæstegaard Sønderborg, kaldet, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr., bortsolgt ved een Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 27 Februar d. A. Kl. 11 Formiddag. Gaarden har et Tilliggende af circa 45 Tdr. Land fortrinlig god Agerjord, Eng, Tørvemose og Skov, hvilke 2de Sidstnævnte afgive meere end den fornødne aarlige Jldebrændsel. J Jorderne er nedlagt circa 9 Tdr. Hvede og Rug, der tilligemed endeel Besætning følger Kjøbet, og af Kjøbesummen formodes 8 a 900 Rbd. at kunne blive indestaaende. De nærmere Conditioner ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lützen paa Pederstrup; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 16de Febr. 1839. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-19
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Bierfreund, og tidligere afdøde Mand Toldbetjent Bierfreund heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte 2de Afdødes Arvinger, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret, og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 14de Februar Ravnkilde. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Lands Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Lollands Falsters Stift Tidende. No 90 Fredagen den 22 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
J den mod Redacteuren af Kbhpst. anlagte Sag paa Grund af den i Kbhpst. N. 291 for forrige Aar indrykkede Artikel om Afgjørelsen af Worms jordiske Skjebne blev i Løverdags i LandsOver- samt Hof= og Stads=Retten saaledes kjendt for Ret: "Tiltalte Redacteuren af Kjøbenhavnsposten Cand. juris J. F. Giødwad bør bøde 50 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor Prøveprocurator Nyholm, 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udrede inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkomme under Adfærd efter Loven. Redact, tilføier: Es wird einem sauer gemacht das Bischen Leben und Freiheit." Den mod "Dagens forrige Redact. Th. G. Rep i samme Anledning anlagte Sag, fik samme Udfald. Fra Aarhuus skrives. Med sidste Post er der atter kommet Brev hertil fra Hr. Jversen (en af Formændene for de herfra sidst afgaaende amerikanske Udvandrere), dateret Bayonne den 30 Juni, hvori han melder, at Reisen til Amerika nu er aldeles opgiven, samt at alle Passagererne, med Undtagelse af Jversen og hans Familie, havde forladt Skibet, og tildeels taget Ophold i Bayonne. Dessau har etableret sig i et Qvarteer af Byen, kaldet St. Esprit, og største Deelen af de øvrige Passagerer, enten ligeledes etableret sig, eller ogsaa indtil videre leiet Logis der i Staden. Fuldmægtig Steen var reist til Paris, Landmand Hassellund og Skrædersvend Cohn til Bordeaux. Saasnart Skibet er kalfatret faaer Jversen en Fragt med Viin til Kjøbenhavn, hvor han, hvis Vind og Veir vil føie, venter at kunne være i April. Endnu havde han ikke, som det synes, faaet alle Passagererne accorderede fra sig, men haabede at det nok vilde skee. Aftonbladet har i den sidste Tid indeholdt flere Artikler og Danmark, som vise, at vore indre Forhold ogsaa hiinsides Sundet have tildraget sig Opmærksomhed. Saaledes meddeler det i No 30 og 32 under Overskrift, Nogle Underretninger om Tilstanden hos Naboerne" flere Uddrag af de Roeskildske Stænders Finantspetition, hvilke indledes paa følgende Maade: De sidste Poster fra Kjøbenhavn have bragt adskillige høist oplysende og lærerige Underretninger om den nærværende Tilstand hos vore agtværdige Naboer, de Danske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Man har allerede tidligere, i de sidste 4 Aar, eller siden den gamle (?) provindsialstænderske Jnstitution indførtes der, havt Anledning til, i disse Repræsentationers Forsamlinger at gjøre Bekjendtskab med flere end een udmærket Mand, der, hvis Danmark nød en virkelig constitutionell og repræsentativ Statsform, sikkert vilde indtage en ikke ubemærket Plads ved Siden af de europæiske Navne, der have gjort sig mest berømte i Frankrigs Deputeretkammer eller Englands Underhuus. Vi have fremdeles i samme Tidsløb seet iblandt hele det danske Folk mangfoldige Beviser paa en Almeenaand, en Følelse for Ret og Sandhed, en Sands for det Store, det Skjønne og Ophøiede, det være sig hos Retfærdighedens Vogtere, hos Statsmanden eller Konstneren, som afgiver et af de glædeligste Vidnesbyrd ikke blot paa en fremspirende, men paa en allerede blomstrende Forædling hos Middelklassen, og et sikkert Forbud paa en politisk Emancipation; men det er først ganske nylig vi have erfaret et Beviis paa, at den danske Nations Repræsentanter, uagtet den indskrænkede Sphære, indenfor hvilken deres Jndflydelse og Virkekreds er begrændset, have kunnet, selv i en efter Navnet enevældig behersket Stat, hvor Kongens" Villie siges at være over Loven, udtale Forestillinger til de Magthavende, med et Alvor, som erindrer om det aabne Sprog, hvori Nordens frie Mænd, fordum talede til deres kaarede Konger, og med en Kraft og et Eftertryk, der bleve saa meget mere mærkelige, naar man sammenholder dem med Magtens Opførsel mod Pressen, de udstedte befalinger til Postcontoirerne i Kjøbenhavn og Slesvig om ikke at befordre visse tydske og norske Blade, samt Forbudet imod at holde Sammenkomster og undertegne Petitioner, hvilke have afgivet nogle af de meest characteristiske Træk paa den anden Side af Maleriet. – Beklageligen er det tillige af Gjenstanden, for Stændernes Fremstilling at see et Forhold bekræftet, som man længe har kunnet abne, nemlig at en Stat med saa ringe Folkemængde, som Danmark, umulig i Længden kan bære et Monarchi med samme Statslurus, som efter den gamle Stil ansees for et nødvendigt Appendix dertil, tilligemed en saa betydelig Militairetat, som Danmark nu holder, uden at enten Finantserne trues med Undergang, eller Skatteyderne med end mere forøgede Skatter, hvilket til Slutningen, ihvorvel aden Omvei, maa føre til samme Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Efter Archiv for Søvæsenet har Dagen meddeelt en Beretning om Fregatten Rota's Expedition sidste Sommer til Middelhavet, for at afhente Thorvaldsen og hans Konstværker. Vi optage heraf nogle Brudstykker. - Til samme Tid Fregatten opholdt sig ved Toulon, indløb dertil en Division af Englands middellandske Escadre. Besøget i disse Skibe saavelsom paa Toulons Værft og i nogle da udrustede franske Krigskibe var baade interessant og lærerigt. Den største Artighed og en virkelig national Velvillie imod de Danske lagdes ved alle Leiligheder for Dagen, baade af Franske og Englændere, der ret kappedes om at vise vore Officerer enhver Forekommenhed. Den engelske Admiral gav Rotas Chef en personlig Salut af 9 Skud, den franske Marinepræfect aflagde en Stads-Visit i Fregatten, ligeledes de engelske Skibschefer, en af hver Klasse, tilligemed Flag capitainen. Fregattens Artillerie og vor Bajonet og Landsefægtning tildrog sig især de Fremmedes Opmærksomhed. - Under Opholdet i Livorno indkom dertil en keiserlig østerrigsk Fregat paa 18 Kanoner, der havde ombord en ung Prinds paa 16 Aar, som dannes til Søtjenesten. Skibet var smukt og i god Orden, og de østerrigske Søofficerer indgjøde ved deres udmærkede Dannelse. og indtagende Væsen en særdeles fordeelagtig Mening om denne for os endnu saa nye Marine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Storhertugen og Storhertuginden af Toscang beærede Rota med et Besøg, ledsaget af en talrig Suite. - Paa Sydenden af Malora kom en fransk Orlogsbrig paa Grund. Vor Fregats Fartøier, var den behjelpelig med at udtage dens Batterie og bringe den uskadt af Grunden. – Fregatten, som var afgaaet fra Kjøbenhavns Rhed den 11te Mai, retournerede dertil den 17de September. Som bekjendt, indtraf da under Ankringen det Uheld, at et Agtervarp afrev Krydsboltene og blesserede haardt Secondlieutenant E. Wulff samt 4 Mand. Disse ere dog alle siden lykkeligen restituerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Af den af Kjøbenhavnspostens Redact. m. fl. indsamlede Sum er afsendt 2200 Rbd. til de ved Stormfloden i f. M. skadelidte Steder. Man har ikke troet at burde indsende det samlede Beløb til Magistraten, for at denne videre kunde sende samme til Cancelliet, hvilket Sidste da ikke kunde tage nogen Disposition over samme forinden Sagen var refereret for Hs. Maj. Kongen, der har forbeholdt sig den nærmere Bestemmelse af Reglerne for Fordelingen. Medens Græsset groer, døer Koen, siger et gammelt Ordsprog, og man ansaae sig forpligtet til ikke at lade en saa betydelig, ved Medborgeres Tillid anbetroet Sum i længere Tid forblive frugtesløs, og det netop i et Øieblik, da den, midt i Vinterens Skjød, kunde afhielpe den meest paatrængende Nød og bringe megen sand Velsignelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Efter den danske Statskalender for Danmark gives der 39 Riddere af Elephantordenen. Dannebrogsordenen har følgende Medlemmer, nemlig 2 Storcommandeurer, 77 Storkors, 111 Commandeurer, 838 Riddere og 1215 Dannebrogsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Blandt de med høiere Tiller benaadede, er der 18 Geheimeconferentsraader, 34 Conferentsraader, 95, virkelige Etatsraader, 23 Embedsmænd, der ifølge deres Embeder have Rang med virkelige Etatsraader, 23 titulaire Etatsraader, 30 Generalkrigscommissairer (titulaire), 150 Kammerherrer og 394 Kammerjunkere. Efter den østerrigske Statskallender er Antallet af Kammerherrer der 1381, som alle høre til den høiere Adel, hvorfor næsten enhver adelig Familie paa Continentet tæller Medlemmer blandt dette Antal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Skuespildirecteur Titchen havde tilbudet Jfr. Grahn 200 Rbd., for, paa hendes forestaaende Gjennemreise fra Kjøbenhavn til Hamborg, tvende Gange at dandse paa Odense Theater, men erholdt til Svar, at Kunstnerinden ikke kunde entrere her i, paa Grund af, at en Dandserindes Permissioner ikke ere lange paa det kongelige Theater! En Committee, bestaaende af Grev A. Moltke, Staldmester Roepstorff, Grosserer J. Frølich, Grev Blücher, Kammerjunker Bardensleth, Commandeur H. B. Seidelin og Bataillonschirurg Schubeler, ville foranstalte en Maskerade paa Hoftheatret den 5te Marts førstkommende, hvoraf Jndtægten skal tilfalde vore ulykkelige Landsmænd, der have lidt ved Stormfloden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Nogle Regentsianere have givet to Forestillinger paa det Borupske (det dramatiskeliterariske)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-22
Selskabs Theater i Kjøbenhavn, til Bedste for de ved Oversvømmelsen i Jylland Skadelidte. En Comoedie: Den forvandlede Regentsianer opførtes.