JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Den 9de Dec. er Chefen for det Børnholmske Jnfanterie Regiment, General=Major Ernst Christopher von Blücher, forsat som Oberste og Chef over det Lollandske Jnfanterie Regiment, og Chefen for det 2det Vesterlehnske Jnfanterie Regiment, Oberste Bernhard Knuth Christopher von der Lippe igjen beskikket til Oberste og Chef for det Bornholmske Jnfanterie Regiment. Samme Dag er Studiosus Johan Henrich, Ticherning allern, beskikket at være Catechet ved Bremmerholms Meenighed ved Kiøbenhavn. Capellan Hr. Steen Meldahl Feldtman ligesaa at være Sognepræst til Øiers Præstegield i Aggershuus Stift. Raadmand Michael Lange ligesaa at være Medlem i Directionen ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn. Af Hs. Kongelige Majestæt ere til Riddere af Dannebrog. Ordenen den 8de December allernaadigst udnævnede: Kammerherre Carl Adolph Baron af Rantzau med Anciennere fra 14de Mei 1776. Og med Anciennete af 5te Mai 1777.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Kammerherre Bielke, Amtmand over Tønder Amt. Kammerherre Græve af Reventlan, Deputeret udi Commerce Collegio. Kammerherre Friderich Christian Græve af Schack Kammerherre og Amtmand Walmoden. Kammerherre Adler, Amtmand over Bratsberg Amt. Kammerherre Baron af Brocktorff ti Scheelborg. Kammerherre Eiben. Kommerherre og Baron Rosenerene, Kongelig Gesandt ved det Preussiske Hof.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Hans Majestæt haver allern, udnævnt Etats=Raad vonSchmieden i den Gottorpske Regiering til at være Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Hvad for en overmaade stor Tilvext skulde ikke det østerrigske Huses allerede overmaade store Magt bekomme ved denne uretmæssige Acqvisition af det vigtigste Hertugdømme i heele Tydskland eller og kun af sammes halve Deel, tilligemed Besidelsen af de 3 store Floder, Donau, Jser og Jnns, Hvilken frugtbar Udsigt aabner sig ikke for den velgrundede Ligevægts Vedligeholdelse i den Tydske Statsforfatning, for det tydske Riges Sikkerhed og Frihed, naar det østerrigske Huus skulde beholde heele Bejern, eller halve Deelen af samme, efter at det nu offentlig har forkyndet Huset Brandenborg sin Modsigelse imod sammes tilkommende Forening og Jnddragelse af dets Arve=Lande i Franken. Dersom man tager alt det, som er anført i Betragtning, saa kan man ikke med Grund forekastHs. Preussiske Majestæt, at Han ved den Bajerske ArveSag var en tredie Mand og intet interesseret i samme, følgelig ingen Ret havde til at antage sig samme. Efter det Wienske Hoffes Hoved=Prætention selv, dersom samme var grundet, som den ikke er, skulde Hs. Kongelige Majestæt være mere interesseret derved end dette Hof selv. Høistsamme forlanger vel ikke at have en saadan egen Andeel deri; men han troer noksom at være berettiget til at tage saadan Andeel i den rette Deeling af den Bajerske Succession, som Chur= og Rigs-Fyrste, som Contrahent og formedelst saadan Egenskab og som Garant for den Westphalske Fred Vahl=Capitulationen og den gandske Rigsforfatning, hvilken gandske skulde gaae overstyr, dersom den Deeling af Bajern skulde komme i Stand. Hs. Kongel. Majestæt tager endelig og Deel der som Ven og Allieret at Churfyrsten af Sachsen og de Herrer Hertugerne af Ziveybrück og Meklenborg, hvilke, enhver efter sin Art, have saa vigtig ge Fordringer paa den Bajerske Arve=Succession og alle af Høistsamme have ansøgt om hans Megling og Bistand. Enhver som tænker billig og upartisk, skal erkiende, at disse Omstændigheder enkelt og tilsammentagne, giver Hs. Majestæt Kongen af Preussen en tilstrækkelig Anledning og Ret til at befatte sig med den Bajerske Successions=Sag, og at paastaae, at samme paa en retmæssig og med deres Rettigheder overeensstemmende Maade, som have Deel deri, skal blive afgjort.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Fortsættelse af en geographisk Beskrivelse om Jorden. (See de M. T. for Junii, Oct. og Nov.)
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Politisk Arithmetica. 1626 har Lossingen opfundet Konsten at trykke Kobberplader med forskellige Couleurer, og Christopher le Blon, fra Frankfurt, bragt den til Fuldkommenhed.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
De Franske sætte Papier Tapisseriernes Opfindelse i samme Aar, og tillægge den en Futteralmager fra Rouen, kaldet Francois. Men Engellænderne paastaae, at denne Konstes Opfindelse tilhører dem. 1627 opfandt Corneille Drebbel, fra nordre Holland det sammensatte Microscop; thi man havde længe tilforn kiendt det enkelte. 1628 opdagede Vilhelm Hervei, Engelsk Doctor og Physicus, den sande Maade, paa hvilken Blodet omløber i det menneskelige Legeme. 1637 opfandt Johan Hevel, Raadsherre i Danzig, Polemoscopet, et Slags Kikkerter. Omtrent 1638 optænkte Corneille Drebbel Thermometret. 1643 gjorde Torricelli fra Florents den betydelige Opdagelse af det torricelliske Rør, meere bekiendt siden, da derved vare gjorte nogle Forandringer, under Navn af Barometer. 1644 kom den første Kaffe til Marseille. 1647 gjorde Hevel det første Kort over Maanen, og bemærkede denne Plantes Svævning. 1648 blev den sorte Konst opfunden af en hessisk Oberstlieutenant, Siegen. Prinds Robbert af det palatinske Huus, der havde lært den af ham, bragte den til Fuldkommenhed. 1649 bragte man den første Kinabark fra Amerika til Europa; men dens Brug blev ei almindelig førend 1680. 1653 udgav en Neapolitaner, Laurent Touti i Paris Udkastet til Livrenter, som man efter ham kalder Tontines. 1654 gjorde Otto Guerike, Borgemester i Magdeborg, alle Slags Forsøg med Luftpumpen, opfunden af ham selv, i Rigsforsamlingen i Regensborg, i Keiser Ferdinands II Nærværelse og mange Prindser af Riget. Den samme Guerike har ogsaa betient sig af en Svovelkugle til elektriske Forsøg, 1657 opfandt Christian Huygens, en berømt hollandsk Mathematikus, Stue=Uhrer. Han opdagede Saturns femte Drabant og den Ring, som omgiver denne Planet; Saturns fire øvrige Drabantere bleve opdagede 1671, 1672, og 1684 ved Johannes Dominikus Cassini.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Den første Strømpevæver-Stoel blev opfunden i Engelland 1656. 1657 oprettede Lorent Tonti det første Lotterie i Paris. 1659 bemærkede Childre Dyrekredsens Skin; og Cassini gjorde den meere bekiendt 1683. Rimeligen 1665 eller endog sildigere opsandt Jesuiten Kircher den magiske Lygte. 1666 bragte Mylord Arlington det første Pund Thee fra Holland til Engelland. For nærværende Tid tilfører man Enropa næsten 17 Millioner Pund Thee fra China. 1672 bemærkede Richer først, at et Stue=Uhr, som i Paris viser Seconderne, maae forkortes paa Pendulen, for at kunne vise dem i Cayene. Aarsagen til dette Særsyner, at Legemernes Tyngde tager af, eftersom man nærmer sig Middagslinien. Cassini paastod, at han samme Aar havde seet en Drahans af Venus, men dens Tilværelse er endnu ei stadfæstet. 1675 opdagede en forarmet Kiøbmand i Hamborg Phosphør, gjort af Urin. Kunkel, da Brand paa ingen Maade vilde lære ham Maaden at giøre det, opfandt det anden gang 1675 bemærkede Piccard først det Skin, Barometret giver, naar det skutles i Mørke. 1676 udgav Johan Christopher Sturm sine forelæsninger over den forsøgende Physica, de første som ere holdte i Tydske land, han begyndte dem 1672. 1676 gierde Barlow i Engelland de første Repeteer=Uhre.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Ved samme Tid opsandt Simon Pauli fra Rostok Konsten, at giøre Been hvide, for deraf siden at sammensætte hele Beenrade (Squelettes.)
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Leibnitz opfandt ogsaa Calculusdifferentialis, som 168. blev almindeligere bekiendt. 1688 bekiendtgjorde Popin Opfindelsen af hans Digesteur, ved Hielp af hvilken man i saae Minuter kan blødgjøre de haarde Deele af Dyrene.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Samme Aar opfandt Thervart i Frankrig at støbe Glas til Speile.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Ved samme Tid malede Alexander Theile i Dresden de første Landskaber i Pastel. 1699 støbte Johan Keller den første Statue equestre i en Støbning af Metal; det var Ludvigs den RIV. Mod Enden af det syttende Aarhundrede, opfandt Nicolaus Briot Skaaden paa Myntpressen (Balancier.) Hof=Narre afskaffedes i Frankrig under Ludvig XIV, Angely var den sidste. Men i Tydskland ere de beholdte længere. Mod Enden af det 17 Seculum fandt en Guldsmed i Qvedlingborg ved Navn Plannenschmid den chymiske Operation, at skille Guld fra Sølvtørt.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Ved samme Tid var den bekiendte hollandske Anatomicus, Frederik Ruusch berømt for Konsten at giøre Jndsprøitninger (injections.) Ludvig IVaar den, der først gav sine Tropper Uniform. 1701 opdagede Newton Lysets og Couleurernes Natur. 1702 fandt Boettcher, da han søgte noget gandske andet, hændelseviis det fortreffelige Saxiske Porcellain. 1708 gjorde Baron Tschirnhausen først de meget store Brænde Glas, Det er omtrent ved samme Tid, at Dippel og Diersbach i Berlin hændelseviis sandt Sammensætningen af Berliner. Blaat. Fahrenheit gjorde i Begyndelsen af dette Aarhundrede de første Thermometrer, som man kan kalde fuldkomne. 1718 blev det ypperlige musikalske Jnstrument, kaldet Pantalon, efter dets Opfinders Døbenavn, Pantaleon Hebenstreit, første gang foreviist Hoffet i Dresden. 1731 bekiendtgjorde den berømte Musschenbrok Jldprøverne (Pyromstre) af hans Jndretning. 1735 fastsatte Maupertvi Jordens virkelige Figur, som man hidtil ei kiendte, enten den var en aflang eller indtrykt Klode.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Ved samme Tid bemærkede Paul Baptista Balhi den besynderlige. derlige Egenskab ved Bortellerne fra Bologne, at de brist naar man kasternok saa liden en Kisselsteen i dem, da de ellers kan taale et temmelig sterkt Slag. 1737 bemærkede en fransk Vundlæge, Blechier, først, at Krab meddeler de Dyrs Been en rød Farve, som æde deraf. 1740 opfandt Liebenkuhn i Berlin Soel-Formørkelses Glasset. Ved Polrperne, opdagede 1743 i Holland af Tremblev, en Genever, er en nye Dyr=Verden aabnet for vore Øine. Disse Dyr besidde blandt andre bemærkelseværdige Egenskaber ogsaa denne, at formeres ved at overskiæres. Samme Aar 1743 har Domherren, Kleist, først bemærket dettelektriske Stød. Uden Grund tillægger man denne Opdagelse en vis Cuneus fra Leiden, eller den berømte Muescher, brock. 1744 har Ladolph i Berlin første gang antændt Vingeistved elektriske Geister.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
1747 har Greven af Busson bekiendtgjort Brændeglas, sammensatte af adskillige lige Glas, anbragte saaledes: at Straalerne falde paa en Punkt. Men Kircher taler allerede om den Opfindelse. 1750 har en Vundlæge i Bern, kaldet Brossard, bekiendtgjort den Kraft Knødske har til at stille Blod. 1751 ere onstige Magneter blevne almindelige i Europa, fornemmelig ved Canton; men det synes dog, at Saving ton Saver er dens Opfinder. Det er næsten ved samme Tid, at Tull en Engellænder, har paa nye fundet den Konst, som de Gamle vidste, at giøre Fisk større og federe ved at kastrere dem. 1753 have Grev Caylus og Hr. Dr. Majault i Paris opfunden igien Maling i Vox, kaldet encaustriqve, i hvilken man i en vis Henseende bringer Couleurerne i Grunden ved Hielp af Jld.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Samme Aar har Harrison, en Engellænder, bekiendtgjort sit Uhr, som han kaldte Timekeeper, ved hvis Hielp han gjorde Regning paa kunne bestemme Havets Længde saa nøie, som den engelske Nation forlangte det. Han har og bekommet Halvdelen af den for denne Opdagelse udsatte Sum; men endeligen efter flere og nøiagttigere Forsøg, har man aldeles ikke været fornøiet med dette Jnstrument. Røi, Uhrmager i Paris, har gjort et ligedan Uhr, modtaget i Frankrig med bifald.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Endnu 1753 har en Konstner i Paris, Loriot, foreviissin Hemmelighed at giøre Pasteller, (Blyant lavet af pulveriserede Farver, som ere blandede med Blyhvidt, eller Bleghvidt, eller Tolk, og forenede med Gummevand) uflygtigt, for Maler=Akademiet. 1755 har man trykt de første Musikstykker i Leipzig, efter Bogtrykker Breitkopfs Opfindelse. Opfindelsen af achcommatiske (som have ingen Farve) Telescoper indfalder omtrent i Aaret 1756. Den berømte Euler har givet Anledningen dertil, og en engelsk Konstner, Dollond, har først gjort disse Telescoper, af to Slags, Kron= og Flint glas, som brække Straalerne paa en forskjellig Maade. 1761 har Koelreuter udgivet sine Forseg over konstig Frembringelse af Katard=Planter. 1765 har man begyndt i Engelland at bruge Eege=Saugsvaaner til at berede Læder; og i samme Aar har en Jrlænder, Rankin, i samme Hensigt betient sig af Øll. 1765 har Davis, en Engellænder, bekiendtgjort i Paris det fortræffelige musikalske Jnstrument, Harmonien kaldet, opfundet af den berømte Pelsylvanier, Francklin. Det er gjort af smaae Glasklokker, som dreie sig omkring, paa hvilke man spiller omtrent som paa et Klaveer. 1767 har Duglas Buden, Under Marskal af Admiralitetet i Engelland, opfundet en Maskine, ved hvilken man i 1 1/2 Minut kan oppompe 2 Tønder Vand af et Skib. 1771 har Wiehen, en duelig Konstner, opfundet en meget simpel Maskine, til at sættes paa alle Slags Vogne, ved hvis Hielp man i et Øieblik kan spænde Hestene fra, som ere blevne lybske. Denne samme Konstner har desuden 1773. udgivet en Beskrivelse af en geographisk Vogn, i hvilken den gjorte Tour tegner sig selv, saavel i Henseende til Længden som Strøget af Veien.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
(Slutningen følger.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Fra den 28de Nov. til den 19 Dec. ere her i Staden copulerede 54 Par, fødde 91 Drenge, 94 Piger, tilsammen 185, døde 29 Mænd, 50 Qvinder, 59 Drenge, 56 Piger; tilsammen 194; ere altsaa 9 fleere døde end fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder; Alderdom 10, Barselseng 10, Besvimmelse 1, Blydstyrt, ning 1, Brystsyge 11 Durchløb 1, Dødfødde 2, falden til Døde 1, Feber 1, Forraadnelses=Feber 3, Gicht 2, hastig død 1, hidsig Feber 2, Jnflammation 4, Kighoste 1 Koldbrand 1, Kopper 53, Krampe 1, Kræft 1, Moer syge 2, Raserie 1, Skarlagens Feber 1, Skiørbug 1, Slag 41. Svindsoet 3, Tærende Syge 23, uangivne Svagheder 9, Vattersoet 3.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 28 Nov. til den 27 Dec. af Patienter indkomne 89, udgaaet 69, døde 15, at Barselqvinder indkomne 46, udgaaet 28, døde 8, af Børn fødde 48.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
AVERTISSkpr. Hos Mad. Godiche paa Gammel Torv Nr. 141., er nyelig fra Pressen udkommen det andet Oplag af Carl Gustav Boyes erfarne Svendske Landmand, som indeholder 45 Kapitler, Huusholdningen angaaende, oversat af det Svenske paa Dansk ved Hr. Assessor Jens Essendrop, men nu ved dette nye Oplag, forbedret med et Tillæg om Kartoflers Avl og Beng, samt Hør og Hamps Saaning og Behandling, til enhver Jordbrugeres Tarv og Nytte, og faaes sammesteds til Kiøbs for 3 Mk. paa Trykpapiir. Tillægget sælges ogsaa separat for 6 Sk. Viisdoms Skole til Friemodighed mod Døden, og Forbere, delse til Evigheden, aabnet i nogle Døds=Betragtninger og andre 9. De til Forsendelse med Posten allene priv. dertil sigtende Afhandlinger, oversatte og samlede ved (S. T.) Hr. Commandeur Diderik de Thurab, er nu fra Trykken udkommet. Dette opbyggelige Skrift, som er den allersidste Deel af Hr. Commandeurens Skrifter, og i alle Maader ved sit fortreffelige Jndhold er dem værdigt, bestaar af 28 Ark i Octav, indeholder 60 Betragtninger, foruden adskillige andre gudelige Afhandlinger, og sælges hos Forleggerinden Madame Godiche, boende paa Gammel Torv i 141, paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr. Sammesteds faaes og den 4de Deel af Hr. Commandeurens ypperlige Samlinger, hvilke ikke vel kan skilles fra denne sidste, siden endeel af de derudi anførte Betragtninger, i sær fra den syttende indtil Enden, egentlig henhøre til denne nu sidst udkomne, hvorved Oversætteren, den gang, havde i Sinde at slutte sine Skrifter. Den sælges ligeledes paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Fra Pressen er paa nogen Tid udkommet hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller følgende Skrifter: 1) Det Kongel. Danske Landhuusholdings Selskab Skrifter. Første Deel; med Kobbere. Foruden endeel belønnede Priismaterier samme indeholder, findes i Fortalen beskreven Selskabets Oprindelse, Fremgang og øvrige Historie, for de trende første Aar. Sælges paa fiin Papiir for 10 Mk. og Trykpapiir 8 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Kiøb. Maanedlige Stats-Tidender &c.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
2) Samlinger til de Danske Gers Laalands og Falsters Historie, af P. Rhode. 1ste Bind. Jndeholdende en fuldstændig Efterretning om Laalands Beliggenhed og Frugtbarhed, ældgamle og nu værende Herregaarde tilligemed dets Eyere, Kongel. Embedsmænd, saavel Geistlige som Verdslige, med videre. Sælges paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 3) Samlinger til den Danske Historie, Lovkyndighed og andre Materier. Samlede af J. J. Weber. Første Hæfte. Jndeholdende endeel gamle være Manuscripter, som findes paa Universitetets Bibliothek, og som man agter at fortsætte, naar de anvendte Bekostninger ved Liebhabere kan bestrides. Sælges heftet paa Postpapiir for 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. 4) Endelig er og et nyt Oplag udkommet af den saa kaldede liden Billed=Bibel, der indeholder 252 udvalde og med 800 Billeder udlagde Bibelske Hoved=Sprog. Sælges paa Postpap. for 2 Mk. 8 s. og Trykpapiir 24 s. Samtlige bekommes hos Forlæggeren i Frederichsberggaden Nr. 230, saavel som paa Børsens Boglader og hos Hr. Gyldendal, paa Hiørnet af de Helliggeist=Stræderne. Jandtalles Roulles til Brug for Under=Officiererne ved Borger Øl Compagnierne i Kiøbenhavn, er til Kiøbs hos Brødrene, Berling i Pilestræde for 2 Sk. Arket. Korn. Rag Holsteensk Td. 3 Rd. 1 Mk. 8 sk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Dansk Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Holstensk Hvede Td. 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Laalandsk Td. a 3 Rd. Mk. - s. Siellansk Td. 3 Rd. 3 Mk. Byg Td. Gryn Td. 1 Rd. 4 Mk. 4 s. 4 Rdlr. 2 Mk. Malt Tønden 2 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Havre Td. Gryn Td. 1 Rdlr. 1 Mk. 4 s. 5 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Boghvede Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. Erter Tønden. 2 Rd. 4 Mk. Fæde Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. - a Rd., Flesk røget Lispd. 6 Mk. 4 a 8 s. Oste Fynske Skpd. . -Rd. - Mk. Holsteenske Skpd.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Smør Fynsk Td. 9 Rdlr. 22 a 24 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Sællandsk Td. 24 Rdlr. Holsteensk Tælle Lisp. 28 Rdlr. 1 Rd. 4 Mk. s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Bergens Fisk Skpd. 13 a 14 Rd. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Graasey salted Td. tør Skippd. . Klipfisk Skippd. 6 a 7 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. 5 a 6 Rd.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 13 a 24 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Priis=Courant. i Klipfisk Skpd. = 14 a 15 Rdlr., Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Høste-Sild Td. 6 Rdlr. Norsk Vaar-Sild Td. 4 Rdlr. 1 Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. Salt. Norsk Tønd. 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 3 Mk., Lyneborger, Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. Spansk Tønd. . 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Engelsk Td. Fransk Td. Viin. En Ahme Rhinsk Viis. 60 a 75 Rdlr. uden Rigs Et Oxsehv. rød Viin 35 a 55 Rdlr. 15 a 80 Rdlr. uden Rigs 56 a 60 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin. 44 a 46 Rd. uden Rigs i Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin 24 a 28 Rdlr. 105 a 110 Rdlr. uden Rigs, 65 a 66 Rdlr. Humle. Brunswiger) Skpd. 60 a 64 Rdlr. Garleb. 50 Rdlr. Norsk Jern Skippd. 13 Rdlr. Tiære Tønden 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. Hør Skipd. 34 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rdlr.) Bonite. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr Rd. - Mk. Pommersk Bøg Rd. a Mk. Holsteensk Bog Rdlr. - Mk. Jydskenkelt 6 Rdlr. 1 a 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Fyhnsk .- Rdlr. - Mk. Elle = 4 Rdlr. Birke . Rdlr. - Mk.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 8 a 9 Mk. - s. Et Læs Torv 7 a 8 Mk. Kul Tønden. 2 Mk. s. Forring. 2 Rd. - Mk. Høe et stort Læs J. dito mindre 1 Rd. 5 Mk. J. Halm et Læs. 7 a 8 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret - Rd. - Mk. unge Parret 1 Rd. 3 Mk. s. r. Capuner sæde et Par 8 Mk. J. mavre et Par Mk. - s. r. Høns gamle Parret. 2 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1778-12-01
5 - unge Parret 2 Mk. 8 s. os, Kyllinger et Par 1 Mk. 8 s. r. Ænder et Par 3 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Æg en Snees 18 sk.
Berlingske Tidende, 1778-12-04
Af en Skrivelse fra Brest, den 6te November. Græv d'Orvilliers er i Forgaars afreyst til Paris, man siger at han ikke skal commandere meer. Man er ivrig beskiæftiget med at bemande Græv de Grasses Estadre. Der siges, at man har i Sinde, eftertrykkelig at forstærke Græv d'Estning Rom, den 4de November.
Berlingske Tidende, 1778-12-04
Den hellige Fader har formedelst sin Upasselighed ikke kundet bivaane Gudstienesten paa Alle=Helgens Dag. Der haf de udbredet sig et Rygte, at man har vildet tilbringe Hs. Hellighed Gift i Chocolade; dette skal vare blevet opdaget ved en Hund, som man gav det at drikke, og døde paa Steden. Det Rommerske Folk var derover meget uroeligt. Men nu veed man tilforladelig, at dette Rygte har været ugrundet, omendskiønt det har udbredet sig lige til Neapel. Frankerig og Spanien driver endnu bestandig meget paa Palisor Canonisering, og det pavelige Brevs Confirmation om Jesuiter Ordenens Ophævelse. Den hellige Fader har søgt, men forgiæves, det Turinske Hoffes Megling.
Berlingske Tidende, 1778-12-04
Af Hs. Reyserlige Majestæts Rescript til Høystsammes Gouverneur i Archangel. Saasnart vi var blevet underrettet om den Uorden i Handelen paa Archangel, som er blevet foraarsaget ved nogle Americanske Kavere, som krydse ved Nord=Cap, og allerede have borttaget 8 Engelske Skibe, besluttede vi at hemme saadant med det første; men den silde Aarets Tiid hindrede os i at tage de fornødne Messurer. Dog skulde vi fra nu af alvorlig henvende vore Tanker paa Søefartens fuldkomne Sikkerhed til Foraaret saavel for de Engelske som andre fremmede Skibe, som fare paa Archangel, hvorom J kunde forsikre de udenlandske der boende Kiøbmænd, paa det samme og Tide kunde give deres Correspondenter udenlands Efterretning derom, og disse ved saadanne Forfald ikke blive afskrækkede, men roelige og sikre meddeele deres Commissioner for tilkommende Aar, og afsende deres Skibe til de Russiske Producters Afhentelse, saasom der af os skal blive draget eftertrykkelig Omsorg for Skibsfartens Sikkerhed omkring Nord=Cap og langs Kysterne af Norge.
Berlingske Tidende, 1778-12-04
Holland, den 21de November. J Følge de Efterretninger som man her har fra Paris skulle alle Franske Regimenter blive forstærkede, hvert med 200 Mand. Vore Gazetter tale og om en Observation-Armees Sammentrækkelse i Tydskland, dog kun i det Tilfælde, om de Franske Tropper gaae over Rhinen. J det Hannoverske og i andre Rigs Lande skulle allerede adskillige Anstalter søyes dertil.
Berlingske Tidende, 1778-12-04
Teschen, den 1ste November. Den 28de i forrige Maaned var man den heele Dag i Fragt for Fiendens Anmarch. Om Natten Kl. 11 kom Fortropperne af det Keiserlige Regimente Modena, og derpaa Kl. 1 om Natten 5000 Croater, og 2 Batailloner af Nugent- og Resten af Modena. Følgende Dag, den 29de October, hørte man en bestandig Kanonade, og den 30te indløb den Efterretning, at Fienden havde angrebet de 2 Batailloner, Croater, som vare efterladte i en Skov ved Hermanitz, strax ved Mæhrisk Ostran. Preussernes Overmagt, hvis Tak beløb sig til 6000 Mand, var for stor. Vore Croater maatte altsaa forlade deres Poster og trække sig tilbage til Fridek. Ved denne Rettrade blev omtrent 80 Mand af disse Folk nedsablede, og en meget tapper Capitain, som i Besynderlighed havde udmerket sig ved denne Tildragelse, blev tilligemed 6 Mand Gemeene gjort til Fange.