JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-07-16
De civile Skifteforvaltere i Friderichsstad udi Norge, ladet herved udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre, at Skiftet efter den her i Byen so endeel Aar siden ved Døden afgangne forrige Ober=Formynder, Jkrøb Holm og hans kort efter ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Jngeborg Bottnes, som hidindtil formedelst adskillig Aarsag ru sluttet har henstaaet, er berammet til endelig Afgiørelfe at foretages her paa Friderichstads Raadstue næstkommende 12te October Thrindkaldes til samme Tild og Sted at møde saavel den Sal. Mands i første Ægteskab aulede Børn, nemlig Hr. Professor Peder Holm og Studiosus Jacob Holm begge i Kiøbenhavn, paa egne og deres ugifte Søsters Giertrud Holm Vegne, samt Hendrie Knust her i Byen paa hans Hustrues Anna Chirstine Holm; Vegne, ligesaa indkaldes den Sal. Kones (der var fød i Sverrig, hendes Arvinger, saavel som Stervboets Debi= og Creditorer. Og som afgangne Raadmand Daldorph har været Jndcassator for Stervboets Auctions Penge, saa indkaldes og hans Arvinger af møde til bemelte Tild for at producere behørig Rigtighed for Jncassationens Beløb, hvor efter enhver kan vente lovlig Behandling. Frederichstad, den 10de Julii 1762. M. Nieman. V. V. Hirsch. N. Sigersted.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Siden den her paa Fabriqven værende Smed Herman Piro, hans Hustrue Elisabeth Sophia Schaars Datter i Mai Maaned h. a. uden Livs Arvinger ved Døden er afgangen, hendes Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling, der befandtes ikke at kunde stoppe den vedhæftede Gield, mindre formaae noget ordentProclama: bliver 3de Gange i de til Forsendelse med Posten aleen privilegerede Kiøbenhavnske Tidender dette den Afdødes Arvinger bekiendtgjort, og bemelte Smeds Credi= og Debitorer indkaldede til ultimo Sept. nestkommende, da jeg agter et ordentlig Skifte at fuldføre. Huurdals Glas=Fabriqve udi Eedsmold Sogn Aggerhuus Stift, den 17de Junii 1762. Hmrich Henningsen Brink. Bogholder.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
De civile Skifteforvaltere i Bergen, Cancellieraad og Præsiden Henrich Mathiesen, og Byefoged Harrier Simmers Heiberg, ladet herved i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Danske og Tydske Kiøbenhavnske Tidender 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre. at en Kiøbmand her i Staden ved Navn DitmaKahrs, er ved Døden afgangen, hvorover hans Stervboe strax at os, som p. T. Skifte=Forvaltere er taget under lovlig Administration og Behandling. Det er i den Henseende at vi herved indkalder alle dette Stervboes saavel inden, som udenrigs værende Debi= og Creditorer, at de indfinde sig enten selv eller ved Fuldmægtig for os, paa Hr. Raadstue=Skriver Geelmundens Contoir, inden den i Loven fastsadte Tiid, som er Aar og Dag ; de første at betale hvad de ere pligtige og de sidste at legitimere det som de maatte have at fordre. Hvorefter enhver skal skee hvad Ret er. Bergen, den 15de Junii 1762. H. Mathiesen. H. S. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Af Nørlund Gods under Mariagers Amt, Aars Herred, Binderne Sogn, Lille=Binderup Bye er Fæsteren Niels Josen Kield, sen (som er af skikkelig Høyde, rødt Haar, Dito Øgen Bryne og Sklæg, noget Frærnet i Ansigtet, meest efter hidsig Drik naar bekommes) den 23de Junii 1762. med en beslagen Vogn og DrætteTøyn., samt en ung sort Hoppe og en brun Hæst, fra sin i Fæste havende Gaard bortkiørt og en siden har været at opspørge; man er i Formetning at han er rømt : des Aarsag bliver foruden anden skal Lysning efter ham, 3de næste Post Dage i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender efterlyst, at hvem hannem til Eieren Mad. Mørch paa Nørlund kan forskaffloves en skikkelig Recommence. I Rønne paa Bornholm er ved Døden afgangen Carl Deichman Thank, som her var aft og efterladt sin Enke, men ingen Live Arvinger. En Person ved Navn Claus Ruge, som her var indsadt skal have sin Hustrue i Valster. Disse have ikke efterladt sig saa meget de kunde begraves for. Endnu en Person ved Navn Ole Hansen, som ingen Lins=Arvinger her haver efterladt sig, men for 20 Aar siden tient for Musqueteer, og er fød her i Rønne rigelede en Borger og Peruqvemager ved Navn Jørgen Benderen og Hustrue, der have efterladt sig tvende smaa Pige Børn; thi indkaldes herved de som ved noget til disse Stervboets Jndtægt at angive som og de som have noget at fordre med lovformelig Bhuus, som og Arvingerne at legitimere sig (og sær efter Ole Hansen, at møde i Skotte Retten den 17de Octobr. 1762 her i Rønne. Rønne, den 5te Julii 1762.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Amtmanden over Falster, Conferener Raad Derg, lade heri ved i Folgt Kammer=Collegn Foranstaltning bekiendtgjøre: at de Kongel. Fiskerier paa Falster bliver ved offentlig Auction udi Amts Gaarden ved Nyekiøbing paa ermeldte Falster opbuden til Forpagtning paa 6 Aar fra 1ste Mai 1763., deels med den Besætning som nu værende Forpagter Slots=Forvalter Bruun skal afgive, deels og med mere og anseeligere Besætning imod a parte Betaling, alt ligesom Liebhaverne forlanger. Auctionen foretages den 3de Augusti næstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Til og Sted de Lysthavende sig ville indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skal blive bekiendtgjort, og ellers fornden her til Eftersyn kan bekommes. Amts=Gaarden, den 14de Julii 1762. NB.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
(Efterskrevne Gaarders Forpagtninger paa Kallund. borg Amt, Hendes Høy=Grevelige Naade Frue Grevinde af Lerche tilhørende, bliver illed til offentlig Auction paa Apotheqvet i Kallandborg Onsdagen den 4de August førstkommende, nemlig: 1) Lerchenborg Avling og Hollænderie med underliggende 10 Marker til Sæd, Engslet og Græsning, saa vel som 7 og en halv Td. Konge- og Kirke Tiende, hvis contribuerende Ager og Engs Hart=Korn, hvor af Tiende ydes, er omtrent 3580 Tdr., samt Jnventarii Qvæg 200 Stkr. Kiør og 2 Tore med videre, bliver paa 3 eller 6 Aar fra 1ste Mai 1763. at regne, bortforpagted til den Høystbydende efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og forinden faaes til Eftersyn hos Forvalteren paa Lerchenborg. Ligeledes og samme Dag, Avlingen med Tiender og Inventarier ved: 2) Alstrup og Daurup Gaarder underret, hvorpaa Conditionerne hos Forvalteren ved Biekindegaard kan faaes til Eftersyn, item : 3) Aunisegaard, hvis Conditioner ligeledes forinden faaes til Eftersyn hos Forvalteren ved Westerbyegaard; hvilke Gaarder, ligesom Lerchenborg, paa 3 eller 6 Aar, fra befagde Tid, vorder opraabt og bortforpagtet. Thi ville Liebhaverne ovenmelte Tid og Sted behage at møde om Formiddagen Kl. 9 Slet. Datum den 2den Julii 1762. Efter at strax ved Dødsfaldet lovlig Forsegling er bleven forret gen, saa bliver Boen til Registering og Vurdering efter afgangne Niels Borup igien den 26de Julii næstkommende aabnet her paa den Afdødes forrige Boepæl, Fuglehauge=Gaard kaldet, ved Hirschholm; om nogen af den Afdødes Creditorer derved behager at indfinde sig, og som og Enken med Langværge anmodes, bemelte Tid at være tilstæde for at gaae til Haande med Oldsamger og Declarationer.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Foruden anden lovlig Tillysning lader den gentlige Silke Na Ods=Herred herved 2de Post Dage efter hinanden bekiendtgiøre at Skiftet efter Sr. Niels Sedlem Skoleholder i Medsmaae udForevelle Sogn, hans afdøde Hustrue Maren Niels Datter bliver holden, og, om mueligt sluttet i bemelte Byes Skole Huus førstkommende 11te Angust, om Formiddagen, tilhørken Tid og Sted, en alerne bemelte Sal. Kon. Arvinger, man endog dette Stervboes Credi= og Debitorer indkaldes, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Den Fabrication, angaaende Sr. Storg Christian Mallers, Borger og Kobbersmed udi Kiøge, hans holdende Auction den 27de Julii er igien kaldet tilbag og ikke bliver noget at, hvilket til ner til Vedkommendes behagelige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Sogne=Præsten Mag. Peter Smed, til Hoftech og Mærløse, i Mærløse Herred, lader herved 3de gangen de til Forsendelse med Losten alerne privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre. at Natten imellem den 8de og 9de ham er fra hans Anner Gaard Bende Friderich Rasmussen, boende i Mærløse Boe, en Kl. undvigt, tilforn ladet sig kalde Anders Larsen, og til Sognet med førte en Afskeed udgivet af General Maler Hans Aar 15. Men som han ved Undigelsen har derover bemelte Bande Frederich Rasmussen sit Friheds Pas, tilligemed det dertil tagne Tings=Vidne udstædt og underskrevet af Tidse og Nærløse Herreds Rettes=Bo. tientere og han adskillige Stæder har givet sig samme Navn, saa er det ventelig han endnu lader sig kalde Friderich Rasmussen. Af Statur er han middelmaadig, skruttet lidet med Skuldrene, og skieler med Øyenene, sortladen af Ansigt, har et Ar udi Panden, og et stort sort brusende Haar; Hvad han findes iklæd udi vides ikke, saasom han er sporet 3de Stæder i adskillig Klæde Dragt Klæderne, som han medbragte, vare af hans eget en brun Vesten rød Dito, begge af Vadmel, en blaastribet Dyne=Vaars Kittel, et par nye Skind=Buxer med 8te Sølv=Knappe. Dernæst bortstiaalet fra bemelte Friderich Rasmussen, en blaa Vadmel Kiortel, et Sirtz Cartouns Tæppe til en Seng, 2 og en halv Da sin Sølv=Knappe, bunden paa et Baand, et blaat og hvidt Lomme=Tørklæde, et par hvide Strømper, 2de Stkr. Hør=Lærret, er fiint Hør Lærrets Lagen og et Pude=Vaar; hvo samme Karl maatte forekomme, ombedes at lade ham bringe til mig undertegnede, da ikke aleeneste de derpaa anvendte Omkostninger skal vorde betalt, men endog gives derforuden en skikkelig Recompence. Holbech, den 14de Julii 1762. Peter Smith, Pastor Loer.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Skifte Forvalteren ved det Coldingske Rytter, District, lader herved 3de Post Dage efter hinanden bekiendtgiøre, at en Bonde navnlig Niels Christensen i Knudsbøll udi Jaarup Sogn, fød Qvong Sogn, Osted Bye ved Warde, ved Døden er afgangen uden at have efterladt sig Livs=Arvinger med hans i Live værende Hustrue, og at hans Efterladneskab strax, saasnart Dødsfalde. blev anmeldet, ved Rettens Middel er taget under Registering og Forsegling, som igjen 30te Dagen den 24de Julii bliver aabnet men da Skifte=Forvalteren ey er bekiendt, om nogen eller hvor mange Arvinger der maatte være efter den Afdøde; saa bliver Arvingerne, samt Stervboets Credi og Debitorer herved indkaldet inden den i Loven foreskrevne Tid for Skifte=Retten udi Colding Regimentskriverstue i Døns at anmælde sig, Arvingerne med lovlig Beviis om deres Arve=Rettighed og Creditorerne ligesaa om deres Fordringer, samt Debitorerne at betale hvad de til Stervboen er skyldig. Dons, den 3die Julii 1762. Herved indkaldes saa vel Credi, som Debitorerne efter afgangne Premier=Lieutenant ved Søe=Etaten Johan Martin Ployart, at møde i Skifte=Retten i Under=Admiralitetet i Kiøbenhavn inden og Uger, de første for at angive og bevise deres Krav, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. Under-Admiralitetet, den 12te Julii 1762.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Udi Nørre-Jylland paa Grevskabet Løvenholms Gods er Beboeren Studiosus Christopher Morsing paa den halve Mogenstrup, Gaard i Nørager Sogn den 8de denne Maaned uden Livs=Arvinger ved Døden afgangen, derfor bliver samme i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgjort og den Afdødes Arvinger som ved Stervboets Forsegling blev anmældet at være 3de Brødre og en Søster, nemlig: Velbyrdige Hr. Consistorial=Raad Holst, Sogne=Præst i Winning, Sr. Soelgaard, Kiøbmand i Holstbroe, og Studiosus Christen Nørager alle her i Landet, Søsteren blev mældet at være død men efterladt en Søn, navnlig C. A. S. Müller, Skriver=Karl ved Tøy Huset. Kiøbenhavn, og en Datter i Egteskab med Hr. Tæder Capellan ud Ringsted, herved indkaldet at møde udi Stervboen 12te Uges Dagen efter Dødsfaldet, som er den 31de August. næstkommende Til samme Tid at møde indkaldes de der noget maatte have at fordre eller gielde udi Stervboen, da enhver kan vente Ret efter Loven, og Stervboens Omstændigheder. Løvenholm, den 19de Junii 1762. Paa Skifte Forvalter Hr. Cancellie=Raad Fønses. Vegne Jens Møller.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Paa Krastrup Gods, udi Wiborg Stift Aalborghuus Amt, Slet Herred Scharp=Salling Sogn og Bye, er den 22de Marts sidst ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livs=Arvinger, en gammel aftakket eller afskediget Sergeant, navnlig Johan Friderich Sander, som nu i nogle Aar med Pension af den Danske Krigs=Hospitals-Casse allernaadigst var tillagt. Stervboen er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Skifte=Behandling, Men da man ey veed hvem den afdødes rette Arvinger ere, langt mindre hvor de sig opholder, saa bliver bemelte Sergeant Sander; efterladte Arvinger, saavelsom Credi= og Debitorer herved (foruden ved behørige Rætter læste Proclama) 3de gange efter hinanden udi de til Forsendelse med den ridende Post allene priviligerede Kiøbenhavnske Tidender, saavelsom udi de Altonaiske Tydske Aviser indkaldet, at møde eller møde lade inden den i Loven determinerede Tiid, Arvingerne at bevise deres Arve Rettighed, Debitorerne at betale hvis de til Stervboen ere skyldige og Credito rerne at fremkomme med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand befaler, hvorefter alle og enhver skal nyde Ret, alt efter Stervboets Omstændigheder, ligesom de Udeblivende maa selv tilskrive sig den Skade og Tab deres Udeblivelse foraarsager. Krastrup, den 11te Junii 1762. Som Fuldmægtig L. Ramsing.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
J Nørrebye, Klinte=Sogn, Fyhns Scham=Herret, er Skoleholder Peder Michelsen Møller, der er fød i Bogense, og har fraqventeret og deponeret fra Slagelse Skole i Sielland, ved Døden afgangen sidstleden 25de Mai, hvor paa hans Efterladenskab straxen lovligen er bleven behandlet; hvem der haver at fordre i Boen, eller skylder til samme, vilde mælde sig for Skifte Retten, de første med lovgyldige Beviser, de andre at betale deres Debet. thi averteres dette Dødsfald til Vedkommendes Efterretning 3de gange i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, og bekiendtgiøres tillige, at sidste Skifte=Samling (vil Gud) bliver i Boen den 30te August førstkommende hvor efter Skiftet til endelig Slutning vorder optagen; hvem forinden ikke anmælder sig med deres Krav, tilskrive sig selv deres Tab og Skade. Klinte Præstegaard, den 8de Julii 1762. Søren Broge.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Aarhuus latinske Skoles Forstandere, lader herved 3de gange udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavn, ske Tidender bekiendtgiøre, at Onsdagen den 4de August. førstkommende Kl. 2 om Eftermiddagen, bliver paa Aarhuus RaadStue foretaget offentlig Licitation over en anseelig Deel Muurmester=Tømmermands=Snedker=Smede=Glarmester= og BlytækkerArbeyde, som til den sammesteds forehavende nye Skole Bygning kunde behøves, alt efter de Conditioner, som paa Stedet nærmere bliver bekiendtgjort; Thi ville de, som have Lyst til saadant Arbeyde at paatage sig, paa bemelte Tid og Sted sig lade indfinde. Aarhuus, den 2den Julii 1762.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Alle og enhver som udi afg. Ancker Rasmussens udi Binderup, Haderslet=Huus=Amt, efterladte Stervboe eller Efterladenskab, ex qvocunqve Capite vel causa noget have at fordre, iligemaade de, hvilke til hannem noget staaer skyldig, bliver herved peremtorie citeret og kaldet, saadanne deres resp. Fordringer og Gields Forpligtelser, de første sub poena præclusi et perpetui silentii, de sidste der imod sub poena dupli, af Protocollum Professionis hos Hr. Herredsskriver Bruhn i Haderslef, udi en Tid som dennem til saadan Ende hermed præsigeres, nemlig de som her i Nærværelsen, sig opholder inden 6 Uger, og de andensteds sig befindende inden 12 Uger a Dato hujus Proclamatis behørig at angive, og saavidt een eller anden dette Tyrstrup=Herreds Jurisdiction ey er undergiven, for sig, i ermelte Herred, en Procuratorem af Acta at bestille, hvorefter enhver som dette angaaer, sig haver at agte.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Haderslef, den 3die Julii 1762. P. F. Oye Herreds=Foged udi Tyrstrup Herred.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Neapolis, vom 8 Junii. Unsere Regierung har Befehl ertheilt, die Besatzung, aller, an den Kasten gelegenen Vestungen, zu verstarken. Jnsonderheit ist man eiftig damit beschaftiget, die hiesige Residen; auf der Scesette mit neuen Vestungsmerken zu versehen. Es sind auch bereits 2 neue Forts, tur Sicherheit unsers Havens, und zwar das eine zu Masca, das andere aber zu Sarrento, erbauet, auch alle, aufunsern Vestungswerken gepflangte Kanonen, scharfgeladen morden. Dieses ist indessen blos aus Vor sorge geschehen: denn unser Hof bleibt bey der Entschliessung, die Neutralitat so lange zu beobachten, alt es die Englunder verstatten werden. Ohnlangst sind 2 Königl. Fregatten aus der Levante zurück gekommen. Es gehet das Gericht, sie würden nach Spanien gesendet werden, um den, zum Abgesandten Sr. Katholischen Majestat bey der Ottomanischen Pforte bestimmeten Marquis von Ensenada, nach Constantinopel uberzuführen.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Prag, vom 26 Junii. In der hiesigen Zeitung har man einen Extract eines Schreibens von Dresden bekannt gemacht, welches solgendes enthalt: Ich hatte gewünschet, Sie gestern bey einem seltsamen nicht leicht gesehenen Einzug alhier anmeinem Fenster zu bedienen. Gesangene haben mieder Gefangens gemachet, welches zwarwunderbar und rathselhaft anscheinet, nichts destoweniger aber richtigist. Jch is das Rüthsel auf um Sie nicht lange in Erwartung zu lassen, Prinz Heinrich von Preussen har 340 Mann Osterreicher, die er bey Freyberg gefangen genommen, zu Schiffe nach Magdeburg abgeschicket. Das Schiff kam auf eine Sandbank; Gesangene und Convoy blieben stecken; die Preussen wolten ihre Gefangene zwingen zuarbeiteen, um mester zu kommen; dieletztere aber antworteten ihren Begleitern, es sey ihre Sache, sie weitet zu bringen; die Preussen musten alsons dem Schiffe, und legtenzugleich uhr Gewehr nieder, welches die Unfrigen zur rechten Zeit ergriffen, und die gange Escorte nedst dem commandirenden Officier zu Kriegesgefangenen machten, mit dem Bedrohen, dat, mer sich ihnen zu wiederseten unterstunde, in das Wasser geworsen werden solte. Der Einzug alhier war attig, indem diGesangenen Preussen von dieser Convoy voraus marschiren musten, denen diese braven Oesterreicher mit Stacken in der Hand, auf welche die eroberte Preusische Bajonetten, in so weit solche zureichten, gepstanzet maren. Der Oesterreichische Unterofficier, welcher dies kuhne That unternommen hat, ist sogleich zum Oberofficier ernennet, und die samtliche Gemeine sind jeglicherohlverdientermassen beschenket worden. Der gefangene Preusische Escorteofficier hat gestern bey des Hrn. Feldmarschalls, Grasen von Serbelloni, Excellenz, zu Mittage gespeiset, und sein Unglück sowol, als seine Verhinderung an ciner Mariage, die er in 14 Tagen zu Frankfurt an der Oder har vollziehen sollen, beklaget. Jn dem letterne haben ihm gedachten Hr. Foldmarschalls Excellenz Linderung wiederfahren lassen, in dem Sie ihm zur Vollziehung seiner Henrath auf 14 Tage Urlaugegeben haben. Aus Sr. Königl. Majestat von Preussen Hauptquartier. zu Kleintinz, vom 28 Junii. Den 26sten pasitten 1000 Cosacken bey Auras die Oder, 500 davon stiessen zum Obersten von Lof sow, und die ubrigen zum Oberstlieutenant von Reihenstein.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Der Oberstlieutenant von Reizenstein, nedst dem Major und Kønigl. Flugeladjutanten, Hen. von Anhalt, haben seit gestern und hente die in der Gegend von Striegau stehenden seindlichen Posten, mit einem Detaschement Dragoner, Husaren, Cosacken und Bosniacken, ausgesuchet, und foldige aller Orten mit betrachtlichem Verluste zurück getrieben. Sie richteten ihre erste Expedition auf die in der Gegend von Kollmetz und Conradswalde stehenden Crvaten und Husarencommandos, undattaquirten beyde gestern, Morgens, zu gleicher Zeit; da die Croaten aber sich schon Abends vorhero nach Lied zurück gezogen hatten, und die Husaren gleich bey ihrer Ankunst sich uber das starke Desilee retiritten, und an einem Walde setzten, so konten die Attaquen nicht naaWunsch poutiret werden, und man muste mit 1 Major, etlichen und 20 Husaren undeben sovielen Pferden, di zu Gesangenen gemacht wurden, zufrieden seyn. Di Husaren erbeuteten indessen die ganze Equipage des Majors, und nebst einem Cassenschreber, wurden den Feinde auchetliche 1000 Rthlr. Cassengelder abgenommen. Hente allarmitte dieses Detaschement alle feindliche Posten von Striegan an, langs dem Striegauer Wasser. Jn der Gegend von Niclasdorf und bey den Sasterhausen zeigten sich verschiedene Trupps feindlicher Cavallerie, melche der Major von Anhalt, der mit 50 Pferden die Avantgarde machte, sogleich attaquirte. Der Feind foutenirte selbige aus dem Lager Jngramsdorf, dem ungeachtet aber ward er dennoch, als der Rittmeister Krahnert mit 200 Pferden von Gersdort herbey kam, ubern Hausen geworsen, und bis unter di Kanonen gedachten Lagers verfølget. Es wurden aber malen 1 Capitain, 1 Lieutenant von Altwürtemberg, Dragoner, und 1 Rittmeister von des Kaysers Husarenregiment, nedst etlichen und 70 Gemeinen, gefangen gemacht, und uber 100 Pferde erbeutet. Die gange Expedition koster uns nicht mehr als 15 Blesirte, TheilsHusaren. Cosacken. Dem Ritmeister Krahnert mus man Zeugnis geben, dat er bey dieser Gelegenheit sich aber malen sehr distinguiret, da er mit 200 Pferden mehals 4 Escadrons vom Frinde ubern Hausen geworsen, undselbigen einen considerablen Verlust an Todten und Blefirten tugefuget hat. Jmgleichen hahauch der Commandeur der zur Expedition commandirenden Cosacken, Hr. Oberste Colbackoff, sich besønders hervorgethan, und dem Feinde vielen Schaden verursachet.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Wien, vom 26 Junii. Dieser Tage her findeinige Schiffe mit Munition und Artillerie beladen nach Ungarn abgefuhret worden, man sagt, das Cassermes daseldst for die Feldartillerie er bauet, und bey Friedensteiten der Stab allier ver bleiben sollen. Auch soll mit dieser die bisher allhiergestandene Hausartillerie vereiniget und untergestossen. werden.
Berlingske Tidende, 1762-07-16
Ju Hannover publicirte Relation vom dem bey Wilhelmsthal den 24sten Junii von der Grosbritannischen Armee erfochtenen Sieg, unter der giorreichen Anführung des Herzoges Ferdinand, Hoch furst. Durchlaucht, uber die Französische Armee unter dem Marechaux, Comte d'Etrees, und Prinzen von Soubise. Am 18ten Junii versamlete sich die gange Armee bey Et Brackel, und bezog daselbst das Lager. Se. Hochfurstl. Durchlaucht, der Her og Ferdinand, hatten Dero Hauptquartier noch zu Corvey, von da Höchstdieselben. es den 19ten nach Brackel verlegten, an welchem TageRasttag war. Den 20sten marschirte dis Armee in 7 Colonnen nachBorchholt und Vorgentrick. Amerstern Orte war dasHauptquartier. Den 21sten sette die Armee ihren Marsch weiter sort, und nahm das Lager bey Bühne, Mudenhagen undManrode. Das Korps Milords Granby aber lagerte sich bey dem Desenberg. An diesem Tage occupirten des Prinzen Friedrichs Durchl. den Rheinhardswald, Trendelburg und Sababurg; am letztern Orte wurden 1 Capitain, 1 Officier und 50 Volontairs zu Krigergesangenen gemacht. Das Hannoverische Jagerkorps, unter Ansührung des Obersten von Veltheim, vertrieb die seindlichen leichten Truppen bey Geismar, und machte von der Escorte, die der recognoscirte General von Stainville zur Bedeckung bey sich hatte, einige Officiers und 50 Dragoner zu Gesangenen. Verschiedene Brigaden von der Armee wurden uber diDiemel postiret, um die Brücken uber diesen Flus mit Sicherheit in den Stand;u bringen.