Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Jblant andet findes og her en stor og velbe varet Egyptisk Mumie i en Casse af Sycomor=Træ, hvorpaa er et billede udskaaret, som forestiller Gudinden Jsis. Et Barn med 2 Hoveder, som omtrent for 50 Aar. siden blev bragt til Verden paa eet Sted, halvanden Miil Veys fra Kiøbenhavn beliggende. Et balsammeret Embriosom i Moders Liv af utallige Orme er bleven naget til Døde. Et Embrio af en Mohrinde. Adskillige Slags monstreuse Dyr, Fugle, Fiske, og gandske særdeles store og smaa Slanger, samlede fra alle Verdens Kanter. I de med Glas=Døre tillugte Skabe, som i denne Sahl findes, seer man utallige Selsomheder af Naturen. I et findes lutter kostbare Ædelstene, Diamanter der ligge i Moderen, Jaspis, Turkoser, Agather hvori adskillige selsomme og forunderlige Afbildninger af Naturen ere dannede, iblant andet seer man i et Stykke Agath Christum paa Korsen med Maria og Johanne gandske tydelig og grandgivelig, som saaledes i Stenen er voxen. I et andet Skab seer man en Mængde af store og kostbare Guld= og Sølv=Ert Stuffer og mangfoldige andre Mineralier, ligesom man og paa et andet Sted i denne Sahl seer et stort Stykke Sølv=Ertz, som taxeres imod 5000 Rdlr. Værdie, hvilket er brudt i Sølv=Biergverkerne i Norge. I et andet Skab finder man adskillige til Steen omskiftede curieuse, Sager, saa og allehaande Arter af Coraller, Coralliter og vare Søe=Vexter, og derhos en herlig Samling af Coqviller fra Nautallis Major af indtil de allermindste Sor les mindre antegnes. K. privilegerede Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 6 Sept. ter, og deslige mangfoldige Ting meere, som ikke kand tælGerefter følger Naturalie=Kammerets anden Sahl.) Om Posters Anlegning. Posters og Courerers Opfindelse tilskrives Cyrus; thi da det Persiske Rige, efter hans sidste gjorte Erobringer, var bleven saa stort og vidtløftigt, at det var fornødent, at alle Ting skulde indberettes ham fra de mange Stadt holdere i de vidtløftige Provintzer, saa anordnede han i hver Provinz visse Courerer og Poster, paa det at han ey allene des hastigere kunde blive underrettet og alle Ting, men Undersaatternes Handel og Vandel endog desto bedre befordres. Efterat det var bleven udregnet, hvor langt man en Dag kunde ride paa en god Hest, saa lod han i alle sine Lande bygge Stalde lige langt fra hinanden, og sendte Heste, samt Rideknegte derhen at opvarte dem. Han anordnede ogsaa allevegne visse Betientere (Postforvaltere, som skulde imodtage Brevene med de ankommende Courerer, og befordre dem videre ved andre Postbud og Heste. Saaledes gik Posten Dag og Nat uden noget Ophold. Den øverste Opsigt over Posterne blev endelig en meget anselig Betiening. Darius selv, den sidste af de Persiske Konger, beklædde denne Post, førend han kom paa Thronen. Tenophon skriver, at denne Anstalt var i hans Tid i fuld Flor, hvilket ogsaa rimer sig meget vel med det, som bliver fortalt i Esthers Bog og Ahasveri befaling til Jødernes Beste, som med saadan Hastighed giennemløb dette vidtløftige Rige, at det vel uden Poster havde været umueligt. Derhos maae man falde i Forundring over, at saadanne Posters Anlegning, som saasnart er opkommen i Østerlandene, og er saa nyttig for Regieringer, ikke ligesaasnart er indrettet og indført i disse Nordlige Lande, i sær iblant saa forstandige Folk, som Grækerne og Romerne vare. J Førstningen gik Posternes Jndretning og Opfindelse ikke videre end allene til Statssager, men siden blev samme udvidet, da man saae Nytten for enhver privat Mand i Republiken deraf, thi hvor stor Vanskelighed kostede det fordum ikke, naar man vilde skrive til hinanden, eller afgiøre Sager med langt borte værende Folk, da man for hverk Brevs og Sags Skyld var nødt til at afsende en egen Expresser eller Bud, som ikke kunde skee uden med stor Bekostning og meget langsom, eller og man maatte bie til en Person ved Leylighed reyste sammesteds hen. Men hvor indseer, hvor lykkelige vi ere i denne Post frem for vore Forfædre; hos mange gaaer det vel her i som i andre Stykker, at man ikke rettelig veed at skiønne paa Nytten og Fordelen af et Gode, førend naar man er samme berøvet.