JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Efterretning om ledige juridiske Embeder: Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Loe Herred samt Birkedommer-Embedet i Møgeltønder og Ballum Birker. Efter et Middeltal af de 4 Aar fra 1844 til 1847, i hvilket Tidsrum begge Embeder have været forenede, udgjøre Sportelindtægterne ved det samlede Embede 1160 Rbd. aarligt; Dommerkornet beløber sig til 43 Tdr. Byg, Kontoirudgivter og Befordringsomkostninger kunne anslaaes til 350 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Byfoged- og Byskriver-Embedet i Frederiksund samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Horns Herred. Efter en Gjennemsnitsberegning for de sidste 5 Aar udgjøre Embedets samlede Jndtægter c. 2366 Rbd. aarligt. (Jndtægterne vare i 1813: 2080 Rbd. 18 s., i 1844. 2227 Rbd. 49 s., i 1845. 2615 Rbd. 13 s., i 1846: 2209 Rbd. 72 s., og i 1817. 2671 Rbd. 41 s.) (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 29. August. Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 87 s. Do. K. S. 8 Rbd. 93 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. Kongl. Obligationer 94 1/2 a 95 1/2 4 pCt. Rbd. - Nationalbankactier 149 a 149 1/2 Rbd. Ribe. Her have 204 Vælgere indtegnet sig til det forestaaende Valg af et Rigsdagsmedlem. – J Flensborg og de tydske Søstæder troer man fuldt og fast paa, at Vaabenstilstanden er afsluttet. J førstnævnte By herskede stor Glæde derover; de oldenborgske og hanseatiske Tropper ere i disse Dage rykkede sydpaa, og det hedder, at General Wrangel forlader Apenrade een af Dagene. – J Husum have Havnearbeiderne gjort Spektakler fordi nogle Kjøbmænd havde opkjøbt Levnetsmidler paa Torvet, hvorved disse vare blevne betydeligt fordyrede. – J Tønningen har været Spektakler i Anledning af, at et Par udlagte Fyrbaade skulle være borttagne af vore Skibe; man skal have ødelagt et Huus, hvis Eiers Søn blev anseet for den, som havde angivet Baadene for vore Søfolk. – Endelig har ogsaa været nogle Pøbel=Optøier i Tønder, foranledigede af, at nogle Damer fra Møgeltonder havde viist sig i Byen med Dannebrogsroser. Uagtet disse Roser bleve tagne af Hattene formaaede dog selv Borgermesteren, hvis Beskyttelse de stakkels Piger søgte, ikke at forhindre, at Pøbelen forfulgte dem med Skrig og Skraal og over slog dem med Snavs. Pladskommandanten forlangte Tropper til Ordens Opretholdelse; men efter at disse vare dragne bort skal det have været galt igjen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Schleswigholsteinerne synes overalt at være i meget slet Humør.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Ribe Torvepriser, d. 2. Septbr. Rug pr. Td. 2 Rd. 24 s.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havrel. Rd. 20 ls.; Boghvede 2 Rd. - ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 28 ls.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 7. ls.; Æg 5 enh. 1s. Snesen, Kartofler pr. Skp. 6 s. I Anledning af Oprettelsen af et geistligt Convent for Ribe og Omegn bliver Onsdagen d. 6. September næstk. Kl. 10 Form. i St. Catharinæ Kirke afholdt offentlig Gudstjeneste, til hvilken Menighedernes Medlemmer i og omkring Ribe indbydes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Efter endt Gudstjeneste samles de Geistlige paa Byens Raadstue Kl. 12. Vacant Skolelærerembede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Ved Hyllerslev og Kiærup Skoler i Janderup Sogn er Lærerpladsen ledig til 1. Novbr. næstk. Den aarlige Løn er 20 Tdr. Byg e. C. T. samt Kost og Logie hos Beboerne i Nærheden af Skolerne. Ansøgninger om dette Embede indgives inden 29. September til Provst Tobiesen i Thorstrup Præstegaard pr. Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Bekiendtgjørelser. Forsynet har idag fra denne Verden kaldet vor kjære uforglemmelige Søn, Johan Henrik Schaustrup Nickolin, 1 3/4 Aar gammel, efter 13 Dages smerteligt Sygeleie, hvilket sørgeligst meddeles fraværende Slægtninge og Venner. Ringkjøbing den 2 September 1818. J. S. E. Nickolin, O. C. H. Nickolin, født Schaustrup. Capitain i Jngenieurcorpset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
En duelig Seminarisk kan til næstkommende Michelsdag faae en Hjelpelærerplads ved Dahler Skole, naar han derom snarest muligt henvender sig til N. Thaysen. Kirkesanger og Skolelærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
En Seminarisk kan blive ansat som Skolelærer, ved en Bi-Skole i Henne Sogn. Lønnen er 18 Tønder Byg efter Kapittelstart og fri Kost og Logie, Læreren, som af Skole-Directionen kan erholde Ansættelse, er fri for at give Undervisning den halve Tid af Sommer=Halvaaret; i hvilken Tid, de forrige ved Skolen ansatte Seminarister have tjent, ikke ubetydeligt, ved privat Undervisning. Den Søgende ville snarest mueligt henvende sig til Undertegnede. Henne Sogn pr. Varde den 28 August 1818. Jørgensen, Kirkesanger. Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Drengen Peder Lauritzen Bejer er Natten mellem 17de og 18de August bortløbet af sin Tjeneste hos Gaardmand Mads Ch. Evald i Romet; ved sin Bortgang var han iklædt blaa Trøie og Beenklæder og Støvler. Hvo, der kan give Underretning om bemeldte Drengs Opholdsted, anmodes om at underrette Roager Sogns Fattig=Kommission, under hvis Forsøgelse han staaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Jfølge Dom og Udlæg samt Udlægshaverens Reqvisition bliver den Snedker H. Schan efter Kjøbecontract tilhørende Ret til at erholde Skjøde paa et Sted paa Herning Mark i Herning Sogn i Hammerum Herred stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes paa selve Stedet, Mandagen den 18 September førstkommende, Formiddag Kl. 10. Til Stedet, der staaer for Hartkorn, gl. Matr. 1 Td. Fdkr. 1 tretiend. Alb., nyt do. 4 a 5 Skpr., hører et Areal af omtrent 26 Tdr. Land af alle Slags, foruden en Lod paa 6 Tdr. Land, der er bortfæstet. Af Besætning holdes Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. for Tiden 2 Køer og 3 Faar, men ved en bedre Drivt vil kunne holdes idetmindste det Dobbelte. Bygningerne ere gode. Stedets Tørvemose afgiver ikke alene tilstrækkeligt Brændsel til eget Forbrug; men kan endogsaa afgive betydeligt til Salg. Conditionerne ville blive fremlagte ved Auctionen. Hammerum Herreds-Contoir, Nørholm den 29 Aug. 1818. Torverdt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Da Contrabogen 78, lydende paa et Beløb tilsammen af 230 Rbd., som til forskjellige Tider er indskudt i Sparekassen for Ribe Bye og Omegn af nu ved Døden afgangne Jens Christensen Jyllerup af Jldsted i Gjør ding Sogn, er bortkommen, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i Henhold til Placaten af 16. September 1828, Jhændehaveren af bemeldte Sparekassebog til at melde sig med samme og godtgjøre sin Adkomst dertil, for undertegnede Bestyrelse, da i Mangel af saadan Anmeldelse inden den foreskrevne Frist, Contrabogen er at ansee som ugyldig, og dens paalydende Sum vil blive udbetalt til Jens Christensen Jyllerups Stervboe. Ribe i Bestyrelsen for Sparekassen for bemeldte Bye og Omegn, den 25 August 1848. J. Bertelsen. Gjørt. Hostrup. H. J. Müller. R. Rahr. v. Stocken. Tvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Smukke og gode Formlys af forskjellige Størrelser bekommes hos C. Koch, i Nørreportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
En Dreng af honnet Opdragelse, der har Lyst til at lære Farverie, kan enten strax eller til Michelsdag blive antaget i Lære hos P. A. Thuun i Varde. Til 1. Novbr. d. A. kan en duelig, og skikkelig Jomfru, der kan deeltage i Bestyrelsen af en Huusholdning paa Landet, faae Condition hos en Præst imellem Ribe og Haderslea. Adressekontoire anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Der ønskes en Seminarisk til Skolelærer i Nør huus, Ballum Sogn; i Løn, samt til Kost og Logie, a., udbetales ham aarlig 60 Rd. S. H. Cour. Om denne Post, der kan tiltrædes 1. Octbr. eller 1. Novbr. dette Aar, melde man sig inden 12. Septbr. hos Provsten i Døstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
En Kartoffelmølle kan faaes tilleie hos C. P. O. Hjort, Tømmermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Høivande ved Sønderhoe fra 5 til 11. Septbr. incl. D. 5. Sept. Kl. 6 7 Min. Kl. 6 99 Kl. 8. . 8. - Kl. 9 29. - 9. - Kl. 10 41. - 10. - Kl. 11 47. Kl. 12 41.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Med denne Avis følger et Tillæg. Følgeblad til Ribe Stifts-Avis No. 106.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Mandagen den 4. September 1848. Mandagen den (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Nogle Ord om Valget i Lo= og Møgeltønder Herreder med tilhørende Distrikt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-04
Hvorvidt nu de af den nordlige Deel antagne Kandidater, Hagen og Knudsen, kunne fyldestgjøre denne eller andre Fordringer, ville vi ikke her indlade os paa, da de paa et senere Møde i Bredebro have trukket sig tilbage og derimod i Forening stillet en ny Kandidat, nemlig N. F. S. Grundtvig, i hvem de troede at have fundet en Mand, der i en sjelden Grad besad ei blot de Egenskaber, der kunde kræves af en Rigsdagsmand i Almindelighed, men ogsaa af dette Distrikts i Særdeleshed. Enhver der kjender hans Virksomhed i halvanden Menneskealder, og hvormange ere vel ubekjendte med den, vil vistnok ogsaa indrømme, at der kun ere faa Mænd i Danmark, der kunne maale sig med ham i Kjendskab til og Overblik over Menneskeslægtens og navnlig det danske Folks Udviklingshistorie, maale sig med ham i reen og sand Kjærlighed til Frihed og Fædreland, faa, der saaledes som han have havt Leilighed til personlig at lære at kjende den ældste og fasteste politiske Forfatning i Europa, nemlig Englands, faa, der som han ere begavede med Aandens Genialitet, Villiens Fasthed, Hjertets Adel, faa endelig, der som han ere i Stand til for Skandinavien, for Tydskland, for England, ja for hele Europa at være et Vidne om, hvorhen de af tydske Embedsmænd upaavirkede Sønder-Jyder og Friser ønske at komme; thi har ikke hans hele Liv, ligefra hans første offentlige Fremtræden været en Række af Bestræbelser for at knytte den nulevende Slægt fastere til dens Oldtid og til dens Frænder i Nord og Vest og derved søge et Værn mod den overhaandtagende Tydskhed, har hans videnskabelige Virksomhed, baade i Jndhold og Form, ikke været en uafbrudt Kamp mod Tydskernes hele Anskuelse af Historiens og Livets Udvikling, har han ikke saavel herved som ved sin Deeltagelse i Skamlingsbankefesten, sine Krigssange og sine Afhandlinger vakt Tydskernes hæftigste Forbittrelse mod sig, Tønder har kastet Stridshandsken og valgt Beseler, saa optage dens Naboer da denne Handske og vælge Grundtvig, Danmark og hele Norden ville da med Glæde i dem gjenkjende sine Brødre, og Europa vil see, at det kun er de slesvigske Embedsmænd, ei den slesvigske Befolkning, der ønsker at slutte sig til det tydske Forbund. Pastor Gram har ikke hidtil troet at burde trække sig tilbage for Grundtvig; han har Mod til for Nutidens og, vi tør sige, for Fremtidens Øine at stille sig ved Siden af denne Mand. Lad vælgerne nu dømme dem imellem, men lad dem tillige betænke, at den Dom, de fælde, er en Dom, hvorfor de skulle staa Samtid og Eftertid til Ansvar, er en Dom, ligesaameget og endnu mere over dem selv end over andre
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 107. Tirsdagen den 5. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Udenlandske Efterretninger. Den franske Nationalforsamling har efter Debatter, der varede i 18 Timer, overleveret tvende af sine Medlemmer, Louis Blang og Caussidiere i Rettens Hænder, den Første med 504 St. mod 268 for hans Adfærd ved Maiopstanden og den Sidste med 477 St. mod 268 for hans Adfærd ved Oprøret i Mai og Junii. Louis Blang synes at være flygtet. Ledru Rollin skal ikke anklages. Alt gik fuldkomment roligt af. - Eleonor Louis Cavaignat, født i Paris 1801, var en af de virksomste Deeltagere i Julirevolutionen 1830 og kjæmpede dengang i Folkets forreste Rækker, men erklærede sig dog misfornøiet med den Orleans'ske Families Ophøielse paa Frankrigs Trone. Dette nye Dynastie fandt derfor i lang Tid en forbittret Modstand i Cavaignac. Jndviklet i de Opstande, der fandt Sted i Maanederne October og December 1830, blev Cavaignac fængslet, men dog frifunden af de Edsvornes Ret. Ogsaa i 1832 undgik han, som Hovedet for Folkevennernes Forening, den Skjæbne, at vorde domfældet. Denne Forening opløste sig selv, og i dens Sted traadte Selskabet for Menneskerettigheder", som ligeledes valgte Cavaignac til sin Forstander. Fra denne Forbindelse udgik Opstanden i Lyon den 9de April 1834, hvorefter der snart fulgte en lignende Opstand i Paris, nemlig ved Porten Saint Martin og i Gaden Transnonain. Blandt de ved denne Leilighed fangne Anførere befandt ogsaa Cavaignar sig; og da den forPairskammerets Domstol indledede Proces forhandledes, viste han sig som en af de mest veltalende Ordførere for sine Venner. Han protesterede mod den hele Forsamlingsmaade, saalænge det ikke tillodes de Anklagede selv, frit at turde vælge deres Forsvarere; og han hørte til de 28 Fangers Tal, som den 13de Juli 1835 undvege fra Fængslet Saint Pelagie. Ved den af Pairskammerets Domstol den 23de Januar 1836 fældede Dom blev Cavaignac – tilligemed Berryer Fontaine, Vignerte, Lebon, Guinard, Delente, Ludre og Armand Marrast, - dømt til Landsforvisning, men havde paa denne Tid allerede længe befundet sig i England, hvor han forblev, indtil Amnestien af 6te September 1837 tillod ham, at vende tilbage igjen til Frankrig. Cavaignac. traadte nu i Ludvig Philips Tjeneste, forfremmedes til Oberst og blev endelig i Aaret 1846 udvævnt til General og Kommandant over Tropperne i Algier; men efter at Nationalforsamlingen var traadt sammen, overdroges Krigsministeriet til ham. J Betragtning af Øieblikkets Farer, nedlagte Nationalforsamlingen den 24 Juni hele den exekutive Magt i Cavaignact Hænder; og efter en i fire Dage fortsat Kamp paa Liv og Død, der medførte uhyre Tab af Eiendom og Menneskeliv (man anslog nemlig de Faldnes Antal til over 15,000 Jndividuer), lykkedes det ham endelig at faae Bugt med den frygteligste Opstand, der nogensinde har raset i det skjønne, men urolige Paris. Den 28de Juni nedlagte Cavaignac igjen den ham overdragne uindskrænkede Magt i Nationalforsamlingens Hænder. Men Forsamlingen vilde ingenlunde tillade ham, at træde tilbage fra sin høie og ansvarsfulde Post. Under Titel af Præsident i Ministerraadet og med Fuldmagt til, frit at vælge samtlige Ministre, blev der strax paany overdraget ham den høieste Magt og Myndighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
J Frankfurt har Rigsministeren for ikke at give Centralmagten og den tydske Eenhed Banesaaret, bekvemmet sig til at erklære den i de større tydske Stater ikke stedfundne Hylding af Rigsforstanderen for en blot Forseelse mod Formen, som det ikke var værd at lægge synderlig Vægt paa. – "Berl. Nachr. indeholder en mærkværdig Artikel. De Personer - hedder det – som for Øjeblikket repræsentere Rigsmagten, have ifølge nøiagtige Efterretninger miskjendt deres Stilling i den Grad, at de behandle Preussen, som en tydsk Provinds. Saaledes er iblandt andet fordret at Preussen skal stille syv hele Armeekorps, bestaaende af 310,000 Md., til Disposition, sandsynligvis for at sende en Deel til Bøhmen og Resten maaskee til den italienske Grændse. Da det nu er vist, at ikke engang nogen anden tydsk Magt har sit Forbunds-Kontingen paa Fredsfod i Beredskab, saa vilde det være meer end taabeligt, naar Preussen vilde stille sin veldisciplinerede Armee paa den forlangte Maade til Centralmagtens Raadighed. Der er skrevet til Frankfurt, at Preussen ikke blot kunde stille 310,000, men 500,000 Md. i Felten, men dog turde det ikke uden videre stille disse til Rigets Raadighed. Jmedens man taler og Preussen har denne Magt dog nylig atter sendt 1 Mill. Th. til Frankfurt for at hjælpe paa den store Pengemangel, hvilket ingen anden Stat har kunne eller villet. Preussen vil nu i den danske Sag gaae den Vei, som dets Stilling foreskriver det, og selv efter Frankfurt kan det kun rette sig til en vis Grad, thi vi maae her værne om vore egne Provindsers Vel og har sandelig offret nok for Tydsklands Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Indenlandske Efterretninger Angaaende Vaabenstilstanden meddele ibhavnske Blade af 31. Aug. endnu intet afgjørende; men efter tydske Blade antager man, at Ratificationsudvexlingen har fundet Sted i Fredags i Lübeck, hvorhen Kammerherre Reedz er afgaaet i Torsdags. Medens "Dentsche Zt., fra Frankfurt af lader sig tilskrive, at det ikke har noget paa sig med den tidligere af os omtalte Kollektivnote, der skulde være Centralmagten tilstillet af den engelske og franske Gesandt, og hvori disse Regeringer i et truende Sprog skulde have fordret Ende gjort paa Krigen med Danmark, beretter "Morning Chronicle", at, efterat Danmark havde afslaaet de af Centralmagten og de preussiske Befuldmægtigede tilbudte Betingelser, har Lord Westmoreland overrakt det preussiske Kabinet en Note fra Palmerston (og Lord Cowley en ligelydende til Frankfurt), hvori der udtales Beklagelse over, at den britiske Regering ikke kunde samtykke i hine Betingelser. En lignende Note har derpaa Hr. Arago overleveret det preussiske Kabinet, og haaber at man vil tilbyde Betingelser, som Danmark kunde antage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Fra Svendborg meddeles: D. 30. Aug, afholdt den kommanderende General over de svenske Tropper i Fyen, Grev Løvenhjelm, Revne over Svea Lif Gardet og Andre Gardet, ved Rødkilde. Om Eftermiddagen gjæstede Hs. Exc. Hvidkilde. Under Opholdet her indtraf en Kureer til Generalen, som bragte Depescher fra Kong Oscar med Efterretning om, at en 7 Maaneders Vaabenstilstand mellem Danmark og Tydskland nu var afsluttet i Malm, efter de d. 27. Aug, vedtagne Bestemmelser. Kureren havde forladt Malme i Tirsdags. Betingelserne for Vaabenstilstanden ere ubekiendte; dog hedder det at 2000 Md. preussiske Tropper ville forblive ved Lazaretherne i Hertugdømmerne saalænge Vaabenstilstanden varer. De svenske Tropper i Fyen ville og kort Tid vende tilbage til deres Hjem. Gen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Løwenhjelm er ankommen til Svendborg for at besee Havnen, da Gardebataillonerne efter Forlydende skulle indskibes her. (Svendb. Av.)J B. T. berettes, at Dampskibet "Motalar er kommet i Brand, da det i forrige Løverdags Morges forlod Stockholm. Skibet havde 50 til 60 Passagerer, nogle Heste samt meget Gods ombord. Da man kom ud for Trarhoved saae man Røg og Jld komme ud fra Lugedøren og Maskineriet, som man forgiæves forsøgte at slukke; Passagererne bleve derfor satte iland, Hestene reddedes ogsaa, samt af Godset saa meget som muligt. Tre Timer efter saae man endnu en tyk Rog stige op fra Skibet. Saavidt vides er Jngen kommen til Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Jfølge Rapport fra Chefen for Korvetten "Valkyrient, Kapitain Secher, til Marineministeriet, ere de Tegn paa den danske Krones Høihedsret, der tidligere ere uddeelte paa Nicobar-Øerne, nu inddragne, og Rømningen af disse Øer effectueret. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Boghanler Andr. Fred. Host i Kjøbenhavn har den 12 August tilskrevet Forlæggeren af de Weiland ske Kort saaledes: "De falske kolorerede Exemplarer, af Danmark og Europa, hvorpaa Tydskland allerede har erobret og inforporeret Slesvig, kan jeg ikke bruge. Jeg seer mig nødt til at sende Dem alle disse Kort tilbage, idet begribeligen Jngen her vil kjøbe saadanne Kort. Jeg vil anbefale Dem at lade Kortene kolorere som hidtil, hvis De ikke vil udsætte Dem for, at Skolebestyrerne forene sig om at modarbeide Deres samtlige Forlag, hvilket allerede har været under Omtale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Tirsdagen den 15. Aug. feiredes i Gjentofte en afde sjeldne Høitideligheder, idet den almindeligen agtede Olding, Skolelærer og Dannebrogsmand Frederik Jensen paa den Dag for 50 Aar siden tiltraadte sit nu havende Embede som Lærer ved Skolen der. Hans redelige Vandel, hans elskværdige Karakter og Dygtighed i sit Kalds Udførelse havde hos en stor Deel af Distriktets Beboere vækket Ønsket om, i Gjerning at lægge for Dagen, hvor høit man paaskjønnede hans Værd, og ved et frivilligt Sammenskud sattes man istand til paa Høitidsdagen at bringe den Hædrede ogsaa et synligt Tegn paa Agtelse, idet man overrakte ham et Taffeluhr. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Kartoffelsygdommen har vist intet Aar været saa almindelig udbredt, som iaar, da man i længere Tid tilbage hverken i Sjælland eller paa Falster har seet nogen grøn, men alene aldeles sorte Kartoffelmarker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Sygdommen har iaar, hvad ikke for har været Tilfældet, angrebet Froplanterne, og næsten alle Sommerkartoflerne ere meer eller mindre angrebne i den Grad, at det vil blive vanskeligt at erholde saamange, som behøves til Lægning næste Aar. For dog at redde saa mange Vinterkartofler som muligt, anseer man det for raadeligst, at foretage Opgravningen i Begyndelsen af September og i tørt Veir, dernæst omhyggelig at fratage de endog med den mindste Plet af Sygdommen angrebne Kartofler, ikke kule for tidligt, udsætte dem for Træk og lade dem ofte løbe over en Harpe; at Opbevaringen maa skee paa et meget tørt Sted, følger af sig selv. (Loll. F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Loll. Falst. Stiftst. meddeler fra Nysted under 30te Angust. Under et Tordenveir i Gaar Formiddags (der ogsaa rasede meget stærkt her i Nykjøbing) faldt der Jsstumper paa over 3 Lods Vægt; flere hundrede Vinduesruder bleve ituslagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Af et Brev fra Red. Fischer, dat. Sønderborg d. 24. Aug.: "Jnat har en Patrouille afhentet tvende mistænkelige Personer i Broager. Den ene, en Glarmester, fandt man efter lang Søgning oppe paa Loftet i en Sæk, Huusfolkene havde sagt, at han var reist til Hamborg. Den anden, en Uhrmager, blev funden liggende paaklædt paa Sophaen. Hos begge har man taget endeel Brevskaber og Papirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Private Efterretninger fra Flensborg fra forrige Uge melde, at der jevnligen indtræffer Tropper dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
J Bossische Zeitung, af 22. Aug, findes en Artikel fra Hovedkvarteret i Apenrade af 17. Aug., hvori det blandt Andet hedder: Hovedmagten er udbredt over Landsbyerne og Høiene o. s. v., fra Flensborg til Grændsen ere alle Byer besatte paa Grund af den danske Sympathi, som findes i denne Egn. Men naar saa er, beviser saa ikke denne Omstændighed, at disse Slesvigere hellere ville blive ved Danmark, end tilhøre en tydsk Fyrste? Og staaer Sagen ikke saaledes, at man med Vold vil gjøre Folket lykkeligt (?) imod dets Villie. Og Præsterne har man dog taget det saa ilde op, naar de ogsaa med Vold have villet gjøre Menneskene salige. - Hvor er der Forstand, hvor er der Kjærlighed og Hjertelighed, hvor bliver endelig Konseqvensen? Hvad har Danskerne, hvad Slesvigerne gjort de tydske Ynglings-Bruushoveder, da de opmuntre Tydsklands Fyrster til at fore en saadan Krig, de Fyrster, som lode marschere til Schlesvig=Holstein, (som en vis diplomatisk Note forraader) for at bekrige visse republikanste Jdeer, og hvad skulde ellers have bevæget dem dertil, da Erobringsyge ikke kan have ledet dem dertil. (Dyk.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
De sydtydske Tropper i Holsten skulle lide meget af Mavesygdomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
General Wrangel holdt den 24de August i Sundevit Mynstring over de nylig ankomne Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-05
Da en af Kommandeurerne vilde udbringe et Leve for Wrangel, frabad han sig dette til efter den næste seierrige Træfning under hans Befaling, om det var forsildigt her, saa paa en anden Krigsskueplads. (Altsaa er Hr. Wrangel allerede vis paa at blive tydsk Rigsfeltherre). Mynstringen kunne ellers let have faaet et uheldigt Udfald for Wrangel, da han ved at ride om et skarpt Hjørne af disse ubehagelige snevre Veie, i Sundeved stødte sammen med en Oficeer i Spidsen for en Afdeling; Officeren vil ved en rask Vending gjøre Plads for Generalen, men hans Hest steiler og kaster sine Forbeen over Halsen og Tømmen af Generalens Hest, der dog med stor Rolighed, griber den uopdragne Hests Fod, løfter den og saaledes befrier sig selv fra den farlige Omfavnelse og sin Suite fra deres Angst for Generalen.