Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-11
Konstacademiet skulde vel nærmest være nyttig for Bygningsskonsten. Men denne af alle skjønne Konster for det borgerlige Samfund vigtigste Konst, staaer endnu langt tilbage hos os. Den fortjener særdeles Opmærksomhed. Hvis man derfor paa nærværende Tid, da tvende saa vidtløftige Bygninger som Slottet og Domhuset ere under Arbejde, og da Meget i Byen vil vorde bygge, kunde formaae Professer Hansen til en Time ugentlig at vandre omkring med den første Bygningsskoles Elever, og Andre, som med Nytte kunde tage Deel i en theoretisk praktisk Underviisning i Bygningskonsten, for paa Bygningsstedet at tale med dem over Bygningskonsten, vilde derved da ikke vindes mere for den gode Smag i denne Konst og for Hovedstadens Forskjønnelse i Særdeleshed, end ved ti eller flere Aars Forelæsninger over samme paa Akademiet, og den Udgift være vel anvendt, der hidtil gjordes paa Anatomiske Forelæsninger, Naar faae vore bygningskyndige Profesforer saa vidtløftigt Arbejde, og kan det forsvares ikke at nytte denne Leilighed til at arbeide forBygningskonstens Opkomst? En saadan Underviisning vilde vorde lige lærerig og interessant. At betragte Fuskerarbeide og det skjønne blev lige vigtigt. Underviisningen i de skjønne Konster har og sin Methodik, denne er i flere Henseender bunden til samme Regler, som Underviisningsmethodik i Almindelighed. Hiin har som denne Grader, gaaer fra det Lettere til det Sværere. Man vise da Begyndere i Bygningskonsten – og til Begyndere kunne Mange henføres, der alt holde Svende og Drenge – først det slette og feilfulde Arbejde, slette og maadelige Bygninger. De gjøres opmærksomme paa Feilene, og vænnes til selv at opsøge dem. De ville gjøre dette med Fornøielse, lære at vogte sig i Tiden for samme Feil, og at tænke over Arbeidet. Herved forberedes de til at see det skjønnere Arbejde, at føle for det, og til siden selv at arbeide godt. Derefter skede Overgangen til Hovedstadens faa skjønne Bygninger, og blandt disse, for atter her kun at holde mig til de Døde, til nogle af Harsdorff byggede Gaarde, til Charlottenborg, Staldbetjenternes Bygning, og den maaskee skjønneste af alle, Landkadetakademiet. Her gjordes opmærksom paa Orden, Proportion, Skjønhed, paa det Imponerende, den sidste frembyder. Lærerigere, og vedvarende for flere Aar, vilde Underviisningen være, naar en Mand af Hansens Geni, Erfaringer, Kundskaber, af hans Enthusiasme for Konsten, og af hans Agtelse, videnskabeligen ledte dem omkring i de paabegyndte tvende Bygninger. Den Theorie, de alt havde erhvervet i eller uden for Bygningsskolerne, blev klarere for dem, berigtiget, udvidet. Men langt mere vilde de vinde for deres praktiske Bestemmelse. De kunde lære hvad de ikke kunne lære paa Akademiet, og i Livet ofte først lære paa mangen Byg herres Bekostning, og til Skade for det Offentlige, de kunde lære at bygge i Orden, efter Plan og med Sparsomhed, at nytte Plads, Fundamenter og Ruiner. De lærte at bedømme og vælge Materialier med Øconomie, at bygge og bruge Stedladser, at gjøre Overslag, at slutte Afkorter, revidere Regninger, at eftersee og bedømme Haandværkernes Arbeider, at gjøre rigtige Arbejdstegninger, at anføre Haandværkerne til at arbeide efter dem, med Tegningerne at sammenligne Arbeidet, at forberede til Bygningen, og at have alt hvad som behøves ved Haanden, for at der ikke skal standses med Arbeidet, at hæve Vanskeligheder, mode Uheld, omgaaes med Klogskab en Mængde uvidende, indbildte og dorske Haandværkere, o. s. v. Hvo der ikkun har seet Fundamenterne til Domhuset, og sammenlignet dem med alt Arbeide af det Slags, hvilket man i vore Dage saae i Kjøbenhavn, hvo der vil see det Steenhuggerarbeide, som alt kan sees paa Slottet og Domhuset, og sammenligne det med hvad andet Stenhuggerarbeide, som man seer i Byen, han vil kunne overbevise sig om, at disse Omvandringer bleve en mesterlig Skole, som for den seneste Fremtid maatte bære uvisnelig Frugt, en skjøn praktisk Underviisningsanstalt, hvori de fleste Arkitekter kunde samle Kundskaber og Erfaringer i Hobetal, og dannes til at fortjene det hæderlige Navn Konstner. Denne Underviisning kan med Hensyn til dens Nytte ikke betales dyr nok. (Sluttes i næste No.)