JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Paa Sluttetervalteren S. T. Hr. Kammerraad hvide, Penne, som galdmagaa S. C. Maren De fravær ude Arvinger efter en der a Kaltetavis hos ner Hanherred, Toveler Saan, Attrup Vaundet diane Amt, alded Gaardsæster navnligvaars Bittelsen fradred: er anmeldet at være hans 2de Deres Moldborg hans alt r. Ægteskab med Christian Plat, som skal være al dommension Stat i Kiøbenhavn, og Karen Laursgatter, nands tien ade mente Kiøbenhavn, bliver brage, nemlig den Mette Mand. og den maatte med Værge, indkaldede mede og de Ugers Varsel fra undert en de Dato, at mød un er Skiftets Fremeirer bemeldte afgangne Laurs Berthelsen Skandstræder paa Gaardens Skriverstue en 27de Juli og 3de September for kommende, hver Dags Formiddag Kl. 3 Slet siges og Stervboets Credi og Debitorer til samme Ti et og Stepige. parale alle for at gaartage der a lovlige Rettigheder og gl. ter under dette Skifte, som den sidstmeldte Dato, om muligt. agtes auttet. Kottedadt den 18de Jung. Paa Slufteforvalt ren S. 2 br. Kammerraad. dens Aland som Fuldmægtig. deren.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fra kaldet No. 14, Mes bera Spaa kalded Amt, at for paa en undvaget Affersen Niels Maal a. lød en ud fore, naae aar gammel, dit og en halv Tomme der. Han er allang til en at kommer tundlagen af Kaagte lidet le arret og lommertrette samt har sortebrun Haar Kartførenmedgaarlsen skal han være fort i en graae Skibstrøre med forte Knapper, samt lange hvide Lærrets Barr. dat paa Hovedet og Manier paa Benene. Og aa han tilforn kan gittet rast at fore til Dørre og efter Rygtet kortser at undsigelsen skal have være erkiering for at faae Emplonsom Matros, saa er der ingen Friskom at han at aller andet Sted maae have landet samme Bemeldte Mitts Madsen bliver derfor herved eelt løst, med Anmodning at han, dogsaa naar han maatte antræntes, maatte blive anholdt og at leggerom maatte blive underrettet, paa den dans Tildag bling elle til Lændet kan vorde forannatter alle som ogsaa enhver advares tilke at har eller hæle ham minde. at beholde eller antage ham i deres Ti nede, om forladeldere aufter efter Anordmagerne. Pederstrup pr. Maribordingade til 128. Kaarsberetterretters Vegne. Omener.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Onsdagen den 3de Juli førstkommende bliver udi Boes lagde paagaard i island ved og lig Auction bortsolgt: udlagte møbser Gade Kobber, Tin, Ammet, Senge reer, Gaase, en Chale og en Arbei opgan m.m., Sogne. gaaendes Horslands Memades Dr lenvid Bachmanns Opbars og tilder naar hvilket til de Lysthavendes behagelige Ef eller in naderves bekiendtgiøres, saavelsom og at de trykte Ca ligge ere hos undertegnede at bekomme. Slagelse den 22de gaan 1787. Gaager Cancelliesert tair og Birkedommer i antrorskon Diænkt. tendskiftede Banderlodder paa Uggerløse Mark under Ganderne Gods i Holbecks Amt, hvoraf hver Gaards Hartkorn. er 3 Tdr. 6 Styr, og deres Areal unellem 6 og 70 Tdr. Land. lang er forsynet med herlig Gaabund og fortreffelig Tørveskier, atter undertegnede med fuldkommen Eiendom at bortsælge i Agrelske Kroe Fredagen den 28de Justi førstkommende. Conditionerne samt Eiendommen kan fra den 14de Juli faaes til Efterson paa Bønderup pr. Ringsted hos L. C. Bruun Riergaard.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landstingsret den 10de f. M. og inden Sørøe Bye= og Birketingsret den paafølgende 11te f.M., ere Credi og Debitorerne, samt Arvingerne Stervboet efter der i Byen ved Døden afgangne Borger og Vertshuusholder Friderich Grasch med 6 og 12 Ugers Varsel. indkaldede, at melde sig hos mig underskrevne, som Skifteforvalter, hvilket herved end videre til alle Verkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Sorøe den 17de Junii 1797. N. J. Klagenberg. Botion. 128.) Ta Fredana, som er læst i Kiøbenhavns ha en Stads Ret den 29de Mai og ver Siellands. Landsting den 7de Junii 1797, ere de, som maatte har noget at fordre udi Kongel. Kal Jørgen Poulsens og hans tilsidst afdøde Hustrue Friderica Cathrine Bands fælleds Stervboe. indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevne deres Fordringer. (a) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Magnus Brobergs Stervboe, indtades herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hol og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviis deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. cir De, som maatte have noget at fordre udi afgangne, Studiosus Chirurg Johan Daniel Bergs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og derne deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Onsdagen den 5te Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, lader Hr. Justitsraad Lange Contana. tion at de tilfornholdte Auctioner, atter den Auction dæm paa ste Gang opbyde til absolut Bortsælgelse, udgaardste Auctions Holdelse, Grunden at hans afprant Gaard Na paa Hiørn tal Reverentsgaden og har gaden med derpaa da rende Andera efter de Conditioner, som ved Auction udles bekiendtgjorte og eller forinden kan erfares hos Procurate Mudtmann paa Østergade No. 62 den som Auctionen holdes. Torsdagen den 6te Julii, Kl. imellem 2 og 4 bliver det Auction 30 2822 Gang opbuden, for al den Henstantinde at bortsælges afgangne Johanne Doriden Cormmes paastre. vende Mand Søstermedder dristen Mathialens hans Børn. duns No. kan og 29 i Dronningensgade paa Christianshavn ctier de Conditioner, som vares hos Boets Curator Fiermater Tog i Skidenstrædet Nr. 161.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fredagen den 3de Julii, om Formiddag Kl. 9, bliver og Auction Huset No. 100 i kandemærket bortiolet endeel Gade. og nasøre, benaaende af Sølv Tin Kobber Messina Ja lang og Bliktød, Glas Portilain, Mendler og Trævare, naar, Gang og Sing klæder mede, a a Sønder karling paalanada forden afdøde Maas Theehan ler Johan alde. sen Rønnings rænders Sterpaa tilhørendes imod paa ant Bor ling ved antaget eller naar paafordres til Boets Curator Capiterien, berøve paa Hiørnet af St. Annegade og store Kongere. gade i No. 53 paa Christianshavn. De trykte Fortegnelser ere senaden at bekomme paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fredagen den 7de Julii førstkommende, om Stermagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver afdøde Skrædermester Conrat Natteaale Strødes hansunder No. 2 store Kongensgade ved Ane Dage og sidste Aachan opanden, er til den Haandødende at bortsælges Huset Beskaffendes kan af de er slagne Placater nærmere erfares, ligesom og Auktions Conde. tionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Kinch, boende i Helsingøersgaden Nr. 317.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Fredagen den 7de Juli Kl. imellem 3 og 5 bliver vid Tre Den sidste Auction opraa 1, for da absolut og uden satte. Aartions Holdelse til Høystbydende at bortsælges Haaret No. agt St. Pederstrædet med Tilhørende. Beskast udi den at dalet, den Auctionen holdes og hvorpaa allerede er buden a Rdlr., erfares af de trykte Placater, og Conditionerne saare til Eftersyn des Fuldmægtig Bondrog i No. 29 i store Kongensgade.
Berlingske Tidende, 1797-07-03
Mandagen den 10de Julii førstkommende, om Eftermadag Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver ala Kongelig Kal kjørsen. Paulsens og hans ads afdøde Husene Friderica Kardenne Gang, deres faaet Sterved Huus No. 14, Vognmagergaden ved Auction nær Dr. og sidste Gang opbaden for til den Høyster. rens ogsaa og nernellere Auctiondes Holdelse at bortsælges. Dets Beskaffenhed er: Et Forhuus til Saden 4 Fag Grundmuur, 4 Etager har med Kielder under, samt gebrukken Tag, med age halvrande Taarinder, til Gaarden 3 Etager muur, en Bindingsværk, hvoral overste Etage er i Mazaritager Et Gaahuus 4 Fag Muur og Bindingsværk, 2 Etager høy med Kielder under, samt Halstag, age Etage samt Kielderen er Grundmuur. Jmellem For= og Ganda et er Trappehuset. anlagt at Tømmer, deklædt med Bønder, derunder et forunmed muret Kille. Overalt i Værelserne, som deels ere panelede og betrukne, og deele med hvide Vægge, ere 4 Jern Bind. contog; Bilæggere. Til Stedet et maadel at Gaardsrum broelagt, hos en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt det behanne Grandresskab. Auctioene Cano tionerne kan erfares hos N. Kirkgaard, boende i Borgeraaden Nr. 108. Porten den 13de Juli, Formitten Kl. 3 Slæg blive saadan da at i Randere og deels andre denden han eller anden mantes Kogning dennes og eneste inden hele dømtegneder saarelse overede med og saadersen: caneder desværd og semlæser de er de denne saare samme nenen ilesse den var sal. - ere end deres egenderende: ningensgader under de at nedens Meninger den Badetariantede Vanduus i Nendes nu i denne Kam disse ang oplig tilskrøbet at forrige Eier Hr. Jedal. Candig man ning paa ansaamede re Skadestaae. ders den Mandag eftenen som bler Lales et Stedet. dende desaa et saa skanen derved have mine Grader og Sal. nere kan en sendantendommet, og indes at de kan den mig faae forskilt Sorterreds døde og det Vine, me mere for begge Palig dogshag og forener at de kunne rent at en god hand som den Reenhed som enstaaer en arelter Manden dersaatte at have Livetraved Handelen. Ren ved den 23de Juan 1237. Corian Comme.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
at disse Tidender.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Jurin, den 14de Junii. Ogsaa der ere nu store Omkringer og Bevægelser. Mander fordødlet Vaarerne. Tallige Patrouiller til besteggede. giennemstreise Gaderne. For enhver Port af Toldniet foreblantede og paa enhver Side af Cltadeller 4 Kanoner, Sidste Nat har man ladet 3 Batailloner Provincialtropper, førte ind her i Staden. Mange Personer, hvis politiske Meninger man har troet at være skadelige for Stadens Rolig: hed ere blevne arresterte. J disse kritiske Omstændigheden har Kongen udnævnt en Jnterims Regiering ved følgende Forordning af 4de Junii. Da Manaden og Vigtigheden, i de Forretninger, som i nærværende Omstændigheder forefalde udfordre var største laderlige Omsorg, og angaae i Besanderlighed Statens Vel, saa have vi besluttet, at oprette beder Side er provisoriske Conseil, som bestaaer af vore beste og ved deres Jndsigter og Erfaringer bekiendte Undersaatter. hvilke vi befuldmægtige til at føre alle fornødne Anstalter til aligheds og Ordens Vedligeholdelse. Denævnte Consende, staaer af : Personer Gouverneuren i Turin. Ridder Salmuur, Krigssecretair St. Martinde Colotetid, den første Secretair i der udenlandske Departement, Ridder Damian, BiskoppenBarvig og Greverne Avopaa en Adam. Denne Regierings første Foranstaltning var at den lod lukke Comordie. den hvor Folket har insulteret Adelen der har overleveret. Regieringen mange Besværinger og fornemmelig foranle. diget Deromring.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Af en anden Skrivelse fra Turin, den 10de Junii. En udbredt Sammensværgelse er bleven ber opdaget. Bor Stad er nu som i Deleiringsstand. Blandt de arrestere. Personer brunder sig ogsaa en Ministers Kammertiener, Vandele Armee som stod langs Fløden Tolling har faaet Og svarende Tilbage, og bliver nu fordeelt i Provindserne. i Smaarerøser af 3 til 30 Mand. J Desynderlighed. marchere mange Tropper med Dalen Børmidda og andre Stæder i Biergene. Mange Piemontesere have allerede de Berling. giver deres Ønske tilkiende, at Plemønt maatte blive indsømt met den nye cisalpinske Republik. Jndkomsternes Formindskelse havde hidindtil gjort Reformer nødvendige, hvilke i Besynderlighed traf Adelen ved Hosset og ved Armeen. Den demortatiske Tænkemaade og Glæringer var ikke ved Freden. blevne qvalie, og de manlandske Patrioter havde gjort alt forat frembringe Revolutions Bevægelser i vore Provindser, hvilke nu og sammesteds kun alt for meget ere udbrudte.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Scmelse, den 16de Junii. Schweiz er maaskee nær det Dieblik, paa hvilket det vil er fare en ligedan Revolution, som Venedig og Genua. Den Strid, som var opkommet imellem General Kilmalne og deschmelderske Cantoner, angaaende en frie Stibsfart paa Logane Søen, og syntes at være bilagt, har paa eengang taget en meget alvorlig Vending. Buonaparte har nu ertlæret Schmeldserne, at de Franske i Kraft af den Rettighed som tilkom Lombardiet, vilde, saalænge de ere i dette Land have en frie Stibsfart paa denne Søe, og at Schweitsernes Vægring, at tillade denne frie Stibsfart, var en aabenbar Fornærmelse i denne Rettighed. Han har erfaret, føler Budnavarte til, da man første Gang forsagede de franske Kano. ner: Barter af Søen, at de franske Officerer, som commandere, bleve ilde behandlede, og det trefarvede Nationalslag beskræmmet. Han lod dem derfor vide, at han havde givet Ordre, at anstille paa nye Krydsfarter paa denne Søe, og at besøge alle Puncter af samme. Blev der lagt ham den mindste hindring i Veien, og tillod man sig endog kun den ringeste Deskræmmelse, havde han besluttet i Spidsen af den franske Armee at tage Hevn. Denne Over Generalens Ertlæring faranledigede nye Explicationer, i hvilken de schweitferske Deputere paastode, at hverken Lombarderne eller de Franske havde Ret til at fare paa denne Søe. Denne Haardnakenhed opbragte Buonaparte, og han giør de denne Erklæring, at han vel indsaae, at deres Land stod under fiendtlig Inflydelse; at mange Cantoner vedvarende bande giver dets Hab med den franske Revolution tillende, givet Frankrigen Fiender Beskyttelse, en at haandrig havde endnu andre Besværinger at føre imod dem. I Desandelig. her udmærkede han Canton Bern, som den største Fiende af de franske Republicanere. Han sluttede med de Ord: at dersom Sameiserne ikke opførde sig venskabeligere mod deres gamle agtede Dandsforvanter, skulde han sende een at fine Colonner ind i Samein, og tvinge dem dertil med Magt. Denne Tyndsel har foraarsaaet en stor Bestyttelse i alle Cantionerne, og i Canton Dren er man i Besynderlighed ten ikke ringe Derring. Oprighederne og Jndbyggerne synes at ruste sig til Krig og har lydeligen, at de for skulde lade sade grave under Rumerne at deres Stæder, end tillade, at de Fransketrængrindsidderes Land. Jmidlertid have Schweie, serne sendt en nye Deputation til Buonaparie, hvilken det maasker vil lotte, at formilde denne Over General.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Manland, den 18de Junii. Alle Demetratisere og andre Nationer i Jtalien, tragte en arbeide nu paa at forene sig til en eneste Republic. Delogna har sendt Deputerte hertil og forlangt, at blive forenet med den Cicalvinske Republik Genneserne og Vene. tianerne som hidindtil endnu kun have provisoriske Regiering. ger, belave sig nu paa selvsamme Skridt. Det pavelige Mart Antona har nu den aderlæret sig for uafhængende, protesterer mod den tolentinske Fredslutning efter hvisen. Paven skulde bekomme Antona tilbagegalen og sendt Deputerte til Daanqvarte og Directoriet for at blive forenet med den stor italienske Republii. De pavelige Provindser Umbrig Peruniaar Dertugdommet Urdine forlange det samme, og de pavelige Tropper, som bleve sendte derhen for at opretteReligheden have saaret saa ved at skade, ogløde Drbeviistil de rigeligste Logioner. Ved Urding trætter den frange General Vicier i en stært Løn. Republiken Lutra skal narie. der blive demmeratteret. Detsom Senatorernette gode ligen nedlænge deres Embeder faaere de franske og gaalvinske Tropper allerede indbudne af Jndbyggerne i Lagen forandre der garnistratiske Forfatning. Dasaa dog og Vernig i Storhertundmuret Tolepaa og andet ingen det genneske grændsende Datter ving saavelomet. get Dagleiede indlemmet den saalenske Republer. Den vedviseneste Regiering i Genuar meget høitidelig levende stalletet i Forgaars medens 2de Frivillige vare under saa den. Genera Duonaparte har skrevet til Dagen dann og det var saa langt fra at den franske Repapiir end indGenngs Geber, at den tvert med skulde opbyde gang og fladene for denne Repæls Fornørrelse og Veltald og at den provisoriske Regiering skulde beskytte Personer og Kien dom. Dan Daananatte havde holdt for godt at paa Medlemmer til den provisoriske Regiering af alle Stader. Stænder i den genuesiske Repubing for derved at haale og Parie Aand. Forresten var det saameget den nødvendser. at fuldkommen oprette Roligheden i der ovennenste paa det den franske Armers Amergarde og Depels at skulde have fortroligede.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Marland, den 12te Junii. Man troer nu at Benævnesen, den citatniniske Republiskal ophørt og i dens Sted sætter Navnet, den italienske Re paa eels Jtalien skal, som de der værende Patrioter. paastaae, om nogen Tid være republicanist, og udgiøre en stor taliensk Republik fra Manda at anden Alverne Jalle italienske Stater, som hidindtil endnu have beholde deres forrige Forfatning, seer det overbør det meget roligt ud Buonapartes Jndsindelse og Virtsomhed er og rørdemlig: I Mantedelle opholde sig nu homager Depmerte fra Romgierent og Neapel, hvis Henstater gaar ud paa at tryndtanistre tille Land.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Fra de nalienske Grændser den 22de Junii. Paa Den Maltha er bleven opdaget en meget udbrede Sammensgraae i hvilken mange Perioner af alle Stænder ere indstlede. De Sammensvornes Profet alt ud paa at mørde Stormesteren og Commandeurerne for Mandser. Ordenen og at indføre i Stedet for den nærværende en de. meeratisk Regiering. Denne Comparationskalde være bleven udført paa samme Dag saa i Genua, men til Lytte blev den opdaget og man har følet de eftertrygteligste Anstalter til gandskat gaal den. En Mængde Perioner ere blevne arre. sterte som nu blive dømte at et Tridnual af 3 Medlemmer Revolutionand synes nu at ville udbrede sig over hele Ja den J Neapelbersteren laring, for hvis Følger man en bange Arresteringerne det Neapolitanske ere saa talrige at de sædvanlige Kanalenitte meddere tilstrættelige, og Kir terne og Klonerne selædlige indrettede til Arressteder. Den Kongelige Familie befandt sig i Puania er at imodtage Eftederminde Clemmentine fra Wien. Den til Neapel ankom de franske General ankland skal have fornart sin Anmodning. om vine Sammers Udsalgade som ere blevne Kanalerte i de demmeldte Artikler af Fordstractaten hvorom de fransk Dr. retninger hidindtil have ret. Skulde Paven ved Døden af. gaae giorde Urolighederne i Kirkestaten gandske tage Over- Parene Sønerson dertugen af Dagblevne. en meget imanttet af Koltet i Rom, og nede tiltage i nu gensgade. Mangule Mamme indnævnt til paalig Ami Paris, og Adgaar Carina skal sammesteds undstolde der forrige mordiske Anfald paa den franske Aarat Ba gelse deringen af Parmaa der nagt omganget at dare eengang kommer magere kalde. Dasaa Sandso- og desangarands atter ter Revolution anden Uddre. det Sil hogniste nogendergadet danske herske. enseende de endelige det forsig sin gand Urgeligheder. aldringer vrighederne mellem Krankrige da Særig.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
angaaende Stiftatten paa Søen Laand ere endnu ere blegge blant Famion Den har under aarsgrende Omagtighederlanden er gade at udgade en almandene Par lenter dem som formedelst politiske Meninger vare arrester. eenesteren.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Regensburg, den 4de Junii. I Dagen enten der saalænge ventede Kelsalgs det De. trer til Rigsforsamlingen, dateret Wien den 18de Hunne den. angaaer de trufne Jndledninger til den almindelige Rigssted med Frankrig kommer til Dictatur. Dets væsentlige Jnd kaldet følgende: Efter adskillige frugtes og Forlag og lykkelig. døvede mange Slags Forhindringer, ere endelig de alade Udsigter til at oprette igien en almindelig Rigsted rette nærme ge deres af Hans Keiserlige Majestæt og Standsen saale inderlig forønske Maal. - Den bleve nemligade dende April d. A. imellem de tet og de franske Befuldmægtigede undertegnede, og nu giensig ratinette Fredsprælimaller tillige og af Hans Keiserlige Majestaae i Følge den første strede Jndledning som ved den naringerte Rigs Beslutning. af 3die Julii og bleve den ærbødige Tillid overdraget Allerhøistsamme taget i Betragtning benævnte Amindelige Rigs Fredsindledning, og den fastian som Grundhold til en serer og dallig Fred, at fra Undertgaaelsesdagen skulde anFiendtigheder imellem der tydske Rige og den frande Republiendere, en Congres af begge Parters Befuldmagtigede desittes, og Hovedfreden sluttes paa den Ban Rigets Jnlegritet. Congresstedet angaaende fordaar Underhandling. denne om et degvamt Sted til Rige Kredscomarelsen endnu dans Keiserlige Majestæt forbeholder sag og haaber mart at kunne berette den almindelige Bageroclamag Udfaldet a samme, og derved tillige som Fuldbyrder af Rigadeslutning. gerne, at kunne bestemte Tiden til de paa mændaske Befuldmægtigedes virkelige Risendelse til Kongeganeder medane de brønterte Rigestænder imidlertid bestrædedgaaer at foranstalte fra deres Side alt det Udforderlig til Sagens hurtige sling for uden forenede under deres Rige Overhoved, etter mange overlevede Storme at begyndt i en patriotisk Samdingtighede og Standhaftigheds Rande det store Værk, at befæste paa Jntearitetens Basts Tydsklands Forfatning og Velfærd i Overeenstemmelse med Migs Jndstructionens Mening, ved en atter og billig Fred til en varende Glæde forden fordelgende Menneskeved i Aarhundrede. J den. overordentlige Rigsforsamling som i Dag blev holdt, er ble ren besluttet at afsende en Tarngelser Skrivelse til Hans Keiserlige Majestæt Der blev ogsaa besluttet at begynde eller i Ugers Forled Deliderationen over de Panter, som endnu vare at tiltale Rigs Jnstructionen kan troer nu at strantfart skal blive det Sted hvor Congressen skalholdes. Dasen Resten af ovenmelte Dafdeerets fra at alle Fiendtlighederne imellem det inde Rige og den franske Republik kilds gode fraden inde Aprillaf som Fredareliminarier. ges Undergangsdag af At en Kongres skulde beskittes at baar Parters Befuldmægtigede, og og at Hovedegreden var, at slatte paa Rige=Jnteritetens Dania, saa kan man deraf domme, hans grundede de forskallige Ragter have været som hidindtil ere blevne udspredte om Jndholden af disse Fredevelimmarier i Henseende til det tydske Rige. kanden den 24de Junii.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Lord Malmesdarn er endnu ikke afreist til Frankrig. Krigs forhøret over Hoved Rebelleren Parter har nu taget sin Besøndelse. Af adeillige opsangne Papirer fra de oprørske Delicertes Commission sees adelig, at de virkelig har havt den Plan, at gaae med alle anholdte Kostardieskibe og Flaaden, til Terel, og der at holde under Flaadens Kanoner en Auction. over alle engelske Koffardsestid. Admiral Dunkan krydser med en engelske og grussiske Linieide endnu bestandig forTerel, og langer der saa megen Fisk, at der samtlige Skibs. mandskab ofte dermed kunde blive besøger Vi leve skriver. en Offirer paa denne Klaade, som Aldermen og Raads. herrer. Et andet Brev fra denne Flaade melder, Admiral Dunkan ønsker hiertelig, at den hollandske Flaade dog maatte komme ud, hvilken vi daglig kunne see og tælle, men leg er bange for at dette Ønske ikke bliver opfyldt.
Berlingske Tidende, 1797-07-07
Paris, den 24de Junii. Directoriet har ved en overordentlig Coureer fra Lønden, faaet den Efterretning, at Lord Malmesburu, som var bleven udvalgt af den engelske Regiering til Befuldmægtiget ved Fredsunderhandlingerne, var færdig at afrelse til Lille saasnart den franske Regiering vilde aabne Underhandlingerne. sammesteds. Directoriet har varet herpaa at benævnte Befuldmægtigede skulde uden Forbaling begive sig til Lillo. Var hidtil værende Gesandt i Nordamerien, Borger Adet, er nu kommen tilbage. Fra Venedig meldes, at 4 venetianse Linieskibe og 2 Fregatter laae færdige til at afseile med en Ladning af Hamp og andre Skibsfornødenheder.