Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-28
J forrige Nr. af dette Blad have dHrr. D. Hoff G. Aagaard o. s. v. (i Alt 16, deels Vælgere i det 17de District, deels Medlemmer af Lollands Landboforening") ladet indrykke en Erklæring, hvori de aldeles misbillige den Etatsraad P. Bang tilstillede Adresse fra Lollands Landboforening, og det baade dens Jndhold og dens Form. Da den omtalte Adresse har gjort en Deel Opsigt som et ret talende Vidnesbyrd om de lollandske Bønders Betragtning af Landbosagen, og da der blandt de 16 Herrer, som nu protestere, findes Nogle, der ere hæderligt bekjendte som Bondesagens Venner, vil ogsaa denne Erklæring gjøre Opsigt i en temmelig viid Kreds, og navnlig vil den upaatvivleligt af Statsraadens Venner og Velyndere blive tillagt megen Betydning som et vægtigt Modstykke mod Landboforeningens Mistillids=Votum. Det havde derfor været ei blot ønskeligt, men for Sagens Skyld nødvendigt, om den havde været affattet lidt fuldstændigere og tydeligere, saa at det kunde skjønnes, hvad der egentlig er de 16 Herrers Mening. Det kan være deres Mening, at Hr. Bangs Færd i Roeskilde i Eet og Alt fortjener Lov og Priis; at det var godt og hæderligt, naar han, skjøndt han havde ladet sig vælge som Bøndernes Talsmand, forfattede den Comiteebetænkning, som begyndte med at kalde Bøndernes Petitioner aldeles usandfærdige, og endte med at indstille en Begjæring til Kongen om at lukke Munden paa Bønderne og vise dem til Rette for den Dristighed, at de havde vovet at tale og bede om Noget imod Herremændene; at det var godt og hæderligt, naar han angaaende denne sidste mærkelige Jndstilling under den endelige Behandling erklærede, at dersom dette Punct ikke beholdtes i Petitionen til Kongen da vilde han med Pluraliteten i Comiteen "stemme imod al Petition" (Stændertd. Spalte 3381); at det var godt og hæderligt, naar han stemte i med i den Syndflod af hadefulde og krænkende Udfald, som Neergaarderne og næsten alle andre Godseiere og Kammerherrer lode regne ned over Drewsen og Christensen. hvis Fremstilling af Fæstevæsenets Ulempe han kaldte ligesaa aldeles usandfærdig" som Petitionerne (Stændered. Sp. 2948). Dette kunne de 16 mene med deres aldeles misbillige og "Jndhold og Form, og i saa Fald vil deres Votum være meget betegnende og især bidrage til at give Lollands Bondestand forandrede Tanker og deres Sindelag imod Bønderne. Men det kan ogsaa være deres Mening, at Hr. Bang vel har brugt sit store Talent paa en for sin Valgclasse mindre ønskelig Maade, idet han, skjøndt han havde ladet sig vælge som Bondestandens Talsmand, ei blot overhovedet paatog sig en Vice-Commissarius's Rolle, men navnlig i Landbosagen meere betragtede Fæstevæsenet og Midlerne til dets Afskaffelse fra en Gods-Administrators end fra en Bondevens Standpunct; men at han dog viste saa megen Grundighed og Jndsigt, saa megen Retfærdighed og Sandhedskjærlighed (f. Ex. da han talede imod Fideicommisser Sp. 3579, og da han tilretteviste Kammerherre Neergaard Sp. 3549), at hans Vælgere ikke burde lægge ham Noget til Last, eftersom han dog blev sine bekjendte moderate Grundsætninger tro, og de saaledes maatte takke sig selv for, at han ikke repræsenterede deres Anskuelser. Ogsaa Dette kan lægges ind i de Sextens Erklæring, og i saa Fald har den vel ikke synderlig betydning, men vilde dog maaskee være et Ordi rette Tid. Nu er Erklæringen temmelig ørkesløs og unyttig, og kan kun give Anledning til ubeføiede Gisninger fra begge Sider, hvormed hverken Bang eller de 16 Herrer, kunne være tjente. Bang selv bryder sig vel ikke stort derom, da han jo eengang for alle har erklæret, at han ringeagter den offentlige Stemme (Stændert. Sp. 3079: "Jeg svarer i det Hele aldrig paa Pressens personlige Angreb imod mig; blive de for grove, vil jeg sagsøge Vedkommende"); men hans mange Beundrere iblandt Godseierne, der, som Lehmann engang sagde, have gjort sig det til Sædvane at sige det 17de Landdistrict Complimenter, ville, som sagt, strax tage Erklæringen til Jndtægt paa deres Viis. Naar endelig de 16 benegte, at Adressens Under skrivere have Ret til at tale i Landboforeningens Navn, da falder det vanskeligt at indsee, hvorledes de kunne opvarte med en saadan Paastand, naar Adressen er besluttet af Foreningens Majoritet og afsendt og underskreven af en dertil bemyndiget Comitee. Dersom de 16 have været tilstede paa Generalforsamlingen, og dersom de have stemmet imod Adressen, saa kunne de paastaae, at den ikke blev eenstemmig vedtagen; men dette er ogsaa Alt.