JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Fra Slagelse skrives under 19de Septbr.: Et ondt Fatum synes at svæve over den ikke langt herfra beliggende Præstegaard i Tersløse, som beboes af den værdige Hr. Pastor Petri, der for kort siden blev forflyttet hid fra Veile. J hans Formands, Pastor Østrup's Embedstid, afbrændte Præstegaarden aldeles og blev af ham frany opbygget. J indeværende Aar hændte det sig, at Pastor Petri skulde ud i Embeds ærinde. Først vilde han gjøre Touren tilfod, men betænkte sig, og besluttede at ride. Jdet man vil hente Hesten ud af Stalden, staaer Jlden op indenfor, og da den saaledes, ved et af hine Tilfælde, hvorunder en høiere Styrelse saa ofte skjuler sig, opdagedes i Tide, blev man let Herre derover. Det var hævet over enhver Tvivl, at Ilden var paasat. Sidstafvigte Torsdag, ved Solens Nedgang, bemærkede Folkene, som færdedes i Nærheden af Præstegaarden, en svovlet, sveden Lugt. Præste=Enken Madame Østrup, som boer i det tæt derved beliggende Enkesæde, bragte endogsaa, da hun udefra kom ind til sin Moder, efter Dennes Forsikkring, en besynderlig Lugt med sig saa opfyldt maae Luften ud for have været deraf. Nogle Octikke efter noden saakaldet Bed med en StakHre a 4 halv Svers Læs Langhalm i lys Lue, som kunde sees ver to Mile borte, Lykkeligviis blev, ogsaa dennegang, den stærkttruede Præstegaard reddet. Kort efter Jldebranden fandt en af Gaardens Folk paa Logulvet, en Bommestespose med nogle Klude, hvorider havde været Jld. Inden halvforkullede Pose fandtes Torvenske og Levninger af Svovl. Sandsynligviis er den kastet ind gjennenet af de paa Ladelæn, den værende Lufthulleret Hul videre, og den brændbare Stof var falden i Laden, hvor der var Halm i Overflødighed. Disse gjentagne Mordbrandsforsøg opfylde bele Egnen med Rædsel og Afskp. Vi vilde foregribe de retslige Undersøgelser, om vi tillode os, at yttre et Ord om Gienstanden for en almindelig Mistanke. Vi kunne ei engang antyde, at en saadan Mistanke, existerer, uden at tilføie, at Jngen uden at oprøres i sit Jnderste kan give den Rum. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Provindsialstænderne i Wiborg: Med Hensyn til Sagen angaaende Amtsforvalternes Skriverpenge, og Forslaget om en Nedsættelse eller Forandring af samme, blev det med 34 mod 13 Stemmer antaget, at ingen Petition i denne Anledning skulle indgives. Med Hensyn til Sagen angaaende Andragenderne betræffende Veivæsenet, indstillede Forsamlingen allerund. at D. Majestæt allerne ville lade et nyt LovUdkast tilden g mindelig Veignordning udarbeide, og forelægge Stænderne, og at der ved samme Udarbeidelse maa blive taget Hensyn til de i det e Andragende yttrede Principer, hvilke fortrinlig gaae ud paa, at der i Jylland ikke behøves steenlagte Chausseer, men alene lette Chausseer, med Leer og Gruus; at det ansees tilstrækkelig at Hovedlandeveiene i Jylland have en Brede af 16 Alen inden for Grøfterne; at Veienes Anlæg og Vedligeholdelse skal betales enten directe af Communerne, eller gjennem den almindelige Veikasse ved Bidrag af Communerne, dog at det kgl. Ingenieur corps hvad Chausseerne angaaer, efter Overeenskomst med et Communeraad bestemmer Veiliniernes Gang og Veienes Beskaffenhed, og foreslaaer Udførelsen af Veianlæget, men Communen selv bestyrer Oeconomien; og Forsamlingen har antaget at alt contribuabelt Hartkorn, der ligger inden for Cirkelslaget omkring Arbeids stedet med en Radins af 1 3/4 Miil, fik nogen Lettelse, med Hensyn til det Penge=Bidrag, som efter Forslaget vil træde istædet for Naturalarbeide, men derimod er Forsamlingen bleven enig om at det contribuable Hartkorn eene bør bære denne Byrde. (Stænd. Td.) Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Udg. Den 1ste Octbr., Gregers Sønnichsen af Fanøe til Altona med Smør. a og 2de Greene, ind Andre Klareringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Jndk. Den 28de Septbr., Jnst Christensen og Niels Madsen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods. Den 30te, Møller af og til Ditto fra Ditto med Ditto. Den 1ste Octbr., J Fischer af Qvols fra Aalborg med Stykgods og Salt J Rosenvold af og fra Mandal til Ferring Strand med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Udg. Den 29de, C. Davidsen af og til Aalborg fra Thisted med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Ved Tallotteriets 1307. Trækn. i Altona udkom: 1, 27, 5, 75, 51.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
AVERTISSEMENTS. Da Reformationsfestens Høitideligholdelse den 1ste November dette Aar, gjør at det til samme Dag her ved Kjøbstaden bestemte Marked ikke kan afholdes, er det berammet til Afholdelse Torsdagen den 27de October førstkommende, hvilket herved bringes til offentlig Kundskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Nyekjøbing Bye og Morsøe Herreders Comptoir den 20 September 1836. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Ved Proclama som vil blive læst inden Morsøe Herreders Ret den 1ste Octbr. d. A., og inden den Kgl. Landsoverret i Wiborg den 10de næstefter, indkaldes med 12 Ugers Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring, i afgangne Gaardmand Morten Olesen Nye boes Boe af Aandrup, til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyekjøbing paa Morsøe, d. 28 Septbr. 1836. Rummelhoff. Underviisning i Sang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-01
Efter Fleres Anmodning, agter Undertegnede at etablere en Syngeskole, i Fald et tilstrækkeligt Antal Elever maatte melde sig. Jeg er derfor saa frie, herved at indbyde de ærede Forældre, som maatte ønske deres Børn underviste i samme, at underrette mig derom snarest muligt. Thisted den 1ste October 1836. Ærbødigst. Fr. Zangenberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
No. 109. Ao. 1836. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtspiv og Avertissenholdende, Den nordcimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 4de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Politiske Nyheder. Spanien. Carlistchefen Gomes's Operationer begynde at faae et alvorligt Udseende, i Paris havde man erholdt efterfølgende Depesche, hvis Jndhold ogsaa bekræfter sig andetsteds fra: "Efterat Gomez har forenet sig med Cabreiras, Quilles og de andre Bander, er han den 11te Septbr. indrykket i Regnena, og er marscheret mod Uriel. Brigadeer Alair er rykket ud fra Cuenca, for at beopagte ham, flere Tropper blive sammendragne i Guadalarara, General Oroa har sendt flere Brigader, til Nedre=Arragonien mod Gome, og GeneralLebeau har detascheret Tropper til Chrofloden, for at bevogte Overgangen over samme. General Rodil havde ogsaa sendt Tropper derhen." En anden Depesche fra Perpignan melder. Den 15de Septbr. havde Gome, efterat have trukket Vanderne til sig fra Cataionien og Valencia havt 15000 Md. sam et ved Uriel; hans Avantgarde stod 9 Mile fra Valencia; og han bød Armeens Centrum Spidsen. - Fra Barcelona meldes at GeneralAldama havde begivet sig fra Taragona til Lerida, for at beskytte de af Marato truede Districter. Et Dekret i den officielle Madrider Gazette befaler under 17de September at Krigsministeren Rodil ufortøvet skal begive sig til Armeens Centrum, for efter dens Trang at reorganisere den, og bestemme Feldttog Planen, og overhoved at meddele General en Chef San Miguel Underretning om alle de Foranstaltninger, der kunne tjene til at undertrykke Borgerkrigen i Arragonien og Valencia; derfra vil Krigsministeren begive sig til Nordarmeen og træffe alle Foranstaltninger med Hensyn til de baskiske Provindser og Navarra; Rodil var ogsaa Natten til den 17de afreist fra Madrid, Med General Mina stod det daarligt, han var den 18de bragt dødsyg fra Barcelona til Gracia for at indgande en anden Luft. J Følge Bladet Morning-Herald, har General Evans den 16de Septbr. hemmelig begivet sig til St. Sebastian, og det Rygte var udspredt, at han reiste til Bilbao, der var truet af Villareal, men man troer at General Evans har begivet sig til General Rodil, siden han den 13de havde skikket Oberst Arraz til ham med den Meldning, at hvis der ikke blev truffet Forholdsregler til en combineret Operation, hvorved han sattes i Stand til at uddrages af sin nærværende ubehagelige Stilling, ville han være nødsaget til med Legionen at forlade Spanien. - Med den franske Fremmed-Legion skal det staae meget slet, dens Stilling var meget critisk, allerede i flere Dage havde Soldaterne ingen Levnetsmidler, de nære sig af fordærvet Flæst, og blive syge i Mængde; for Hestene var ingen Fourage for Haanden. Legionens Kasserer havde ikke en Skilling i Kassen, ogsaa det ved Par i Frankerig samlede Mandskab er af den franske Regjering ladt i Stikken, man svæver i Uvished om Alt, siden det nye Ministerium blev ansat, og man veed ikke hvad det bliver til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Frankerig. Om den Behandling som den franske Regjering har ladet den spanske Revolution i det Hele vederfares, fortæller en Herre, der har spilt en betydelig Rolle, i Revne des deur Mondes følgende: "Paa den første Efterretning om Folkets Seier under Juli-RevoIntionen 1830 i Paris, strømmede de spanske Proscriberede fra alle Lande i Europa dertil, og dannede en Forening, en Slags foreløbig Junta, hvis Formænd bestode af de foregaaende Cortes Ministre, Generaler, Deputerede, Statsraader o. fl., og blandt disse talte man Hr. Toreno, Mendizabal, Seogne, Torres o. m. fl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Foruden Forbindelser med de i Spanien tilbageblevne Patrioter, søgte man at træde i venskabelig Forbindelse med det nye franske Dynastie og gjorde det Forslag, at naar det lykkedes at berede Kong Ferdinand VII et andet Cherbourg, lovedes den spanske Throne til Hertugen af Nemours, denne skulle da ægte Donna Maria af Portugal, og paa denne Maade den spanske og portugisiske Krone forenes paa eet Hoved.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Norge. Den norske Statsminister Løwen skjold skal have indsendt sin Dimission til Kongen; dog man var i Stockholm af den Formening at Kongen ikke ville modtage samme, men meget mere anbefale Greven at forblive paa (Hb. R. Zeit.) sin Post.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Indenlandsk. J No. 115 af Vib. Samler har Hr. Kammerraad, Herredsfoged Rod ladet indrykke følgende Erklæring: "Da det ikke ville kunne føre til noget Resultat, om jeg indlod mig paa, i Aviserne at gjendrive de af Exam. jur. Clausen i adskillige Nummere af Bladet Diversal mod mig fremførte beskyldninger for formeentlig ulorlig Sportulation, saa har jeg derimod valgt, for det Første at drage Forfatteren til Ansvar for Retten, hvis Dom altsaa ifølge Trykkefrihedslovgivningen kan ventes i sin Tid at blive offentliggjort. - Til Svar herpaa har Hr. Clausen i No. 154 af Randers Avis under-Jndsendt, ladet følgende indrykke: Da det kun vilde fore til det meest afgjørende og uheldige Resultat for Kammerraad Rod, dersom han vovede at indlade sig paa, i Aviserne at gjendrive de af mig offentliggjorte, uigjendrivelige Beviser for hans ulovlige Sportulation, og det er klogest at lade den Steen ligge, han ei kan rokke, saa har jeg valgt for det Første endydermere at drøfte hans mærkværdige Gebyhr beregninger, der aande en ubegrændset Skrivefrihed, og for det Andet, efterat det har behaget Cancelliet eller Stiftamtet at beordre en Undersøgelses-Commission nedsat til videre Sags Anlæg imod Forfatteren heraf, at drage denne til Ansvar for Committeen eller Retten, hvis Dom altsaa ifølge Skrivefrihedslovgivningen kan ventes i sin Tid at blive offentliggjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Den 13de Septbr. om Morgenen, blev Sognefoged Jens Sørensen Sønderbo af Voer, der Dagen iforveien havde været til Hovarbeide paa Steenalt, fundet i en næsten halvdød Stilling paa Voer Gade. Efter at være bragt hjem og i Sæng, kom han vel op paa Dagen forsaavidt igien til Samlingen, at han kunde give afbrudte, korte Svar paa de Sporgsmaale, der gjordes ham; men levede dog ikke længere, end til næste Dags Aften. Da der imidlertid havde udbredt sig det Rygte, at den Afdøde skulle ved Slag være bleven mishandlet saaledes, at det havde havt hans Død, til Følge, blev en retlig Undersøgelse strax indledet, uden at Samme dog hidindtil har bestyrket den udbredte Formodning. Ved Obductionsforretningen fandtes nemlig aldeles intet Tegn til ydre Vold, og ved de optagne Forhør blev det oplyst, at den Afdøde, der rigtignok skal have klaget over at være forslaaet, ja end- ogsaa have betegnet en der i Egnen boende Bonde, der ligeledes om Mandagen havde været til Hovarbeide, som sen Slademand, naar hans Omgivende spurgte ham, om de ne Mand da havde slaaet ham, havde erklæret: "Rei. Jeg kan ingen beskylde!" Samme Erklæring har han ligeledes for sin Død, i Vidners Overværelse afgivet til hin Mand selv, der ogsaa med Haarden paa den Afdødes Kiste, med megen Rolighed ved Tilbud af Eed har bevidnet, er at have lagt Haand paa Jens Sørensen Sønderbo, den Mandag Aften de havde været samlede. (Rand. Av.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
For nogen Tid siden anførtes i det svenske Blad Töthen, nogle Linier, angaaende Dampskibet Odins Stranding. Da ikke alene det der Anførte vidner om en total Uvidenhed til de virkelige Omstændigheder, der fandt Sted ved fornævnte Skibs Stranding, og saaledes deri, blandt andet anføres at en Lieutnant Tigerhjelm. havde Vagt den Nat Skibet strandede, uagtet ingen Officeer af dette Navn fandtes ombord, og det Hele synes at gaae ud paa at kaste en Skygge paa Capitain, Ridder Chnemarcks Caracteer, der med Udmærkelse i flere Aar har tjent i den franske Marine saa fortjener dette intet Svar, – men ikke uden Forundring har man læst i flere danske Blade, (oprindelig taget af Stockholms Aftonblad, at Captain Ehnemark strax efter sin Ankomst til Stockholm, havde faaet Ordre til, ledsaget af Marinens Generaladjutant at møde hos Kongen! det maae altsaa formodentlig være hans Gjenfærd, thi Captain Chemarck selv, opholder sig for Øieblikket her i Thisted, hvor han af sin Regjering har Ordre at forblive, indtil det indstrandede Skibsvrag med resterende Inventarium er bortsolgt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Søebye og HallenslerSognekald i Sielland, 346 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 10de September er Cand. theol. C. R. Aagaard, beskikket til Sognepræst, for Dollerup, Finderup og Raunstrup Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Horsens, J. N. Hornbech, til Sognepræst for Høiberg og Elsborg Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Ølbye, Asp og Fousing Menigheder i Ribe Stift, A. M. Barfoed, til Sognepræst for Sandager og Holevad Menigheder i Fyen; Cand. theol. N. Johannsen til personel Cappellan for Rise Menighed, paa Ærøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
AVERTISSEMERS. Ved Proclama, som vil blive læst inden Mors de Herreders Ret den 1ste Octbr. d. A., og inden den Kgl. Landsoverret i Wiborg den 10de næstefter, indkaldes med 12 Ugers Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring, i afgangne Gaardmand Morten Olesen Nye boes Boe af Aandrup, til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyekjøbing paa Morsøe, d. 28 Septbr. 1836. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Den til den 15de Dennes berammede 3die Auction over Søren Christian Nielsens Gaard i Horer m.v., bliver herved tilbagekaldt og indtil videre udsat. Thisted, den 4de Octbr. 1836. Lutzhøft Underviisning i Sang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Efter fleres Anmodning, agter Undertegnede at etablere en Syngeskole, i Fald et tilstrækkeligt Antal Elever maatte melde sig. Jeg er derfor saa frie, herved at indbyde de ærede Forældre, som maatte ønske deres Børn underviste i samme, at underrette mig derom snarest muligt. Thisted den 1ste October 1836. Ærbødigst. Fr. Zangenberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Mine Eiendomme særlig min Eng lyses i Fred, i enhver Henseende og ingen uberettiget, Gang eller anden Færdsel taales. N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Nogle Kakkelovne, saavel Vindovne som Bielæggere, kan er erholdes til Kjøbs eller til Leie hos N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Paa Onsdag Aften bliver Spiisning for Klubbens Medlemmer hos Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-04
Flere Sorter Sommer og Vinter Træfrugt samt Rødløg faaes hos Undertegnede, hvor tillige kan bestilles Rød= og Hvid=Kaal. Søren Møller,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
No. 110. Ao. 1836. THISTED.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Kongelig allernaadigst privilegerede: Amtsavis og Avertissementstidende, Den nordrimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 5te October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Blandinger. Fra London skrives under 24de Septbr. at man ingen senere Efterretninger havde fra Lisfabon, men den engelske Regjering synes at forberede sig paa hvad der kunne indtræffe, saaledes er der fra Admiralitetet allerede udstædt befaling til flere i Plymouth og Porsmont, ankrede Krigskibe til ufortøvet at afgaae til Lissabon, og andre Skibe i Sheernes og Chatham have faaet den samme Ordre, desuden skal et betydeligt Detaschement Marinesoldater holdes i Beredskab til i Nødstilfælde at afgaae til den portugisiske Kyst. Til den engelske Gesandt, i Lissabon Lord Walden, er umiddelbar efter Constitutionens Proclamation, og efter at et Cabinetsraad var bleven afholdt, Depescher afsendte til Lissabon. J Almindelighed betragtes ikke Opstanden der med meget gunstige Øine af det engelske Ministerium, da det frygter for at tabe sin hidtilværende næsten dominerende Jndflydelse, siden den nye Forfatning fører Principet og Folkesouverainiteten til den yderste Consequence, som det lader sig tænke i noget arveligt constitutionelt Monarkie. Grundtrækkene til Constitutionen af 1820 ere i det Væsentlige følgende: Forfatningen anerkjender næst efter den individuelle Frihed og Eiendomsretten, alles Lighed for Loven; Tanke og Trykkefriheden eristerer i dens største Udstrækning; Huset Braganza er et arveligt constitutionelt Monarkie, Souverainiteten er udelukkende forbeholdt Nationen, kun denne tilkommer det ved dens Repræsentantere at forandre noget ved Grundloven, som naar den eengang er fuldendt, først efter 4 Aars Forløb maae forandres. Statsmagterne ere 3, den legislative Magt udøves af en Kongress i eet Kammer under Sanction af Kongen, som dog ikke besidder noget absolut, men suspensivt Veto. Den executive Magt er i Kongens og Ministrenes Hænder, og den dømmende Magt udøves af Tribunalerne; da Loven er et Udtryk af alle Borgeres Villie, saahave ogsaa alle Borgere Lov til at vælge deres Repræsentantere. Congressen træder hvert Aar. paa en bestemt Dag sammen i Rigets Hovedstad, og bliver forsamlet i 3 Maaneder, og kan kun forlænge sin Session i een Maaned, naar de af Repræsentanterne ansee det for nødvendigt. Kongen kan hverken prorogere eller opløse Congressen; det tilkommer Congressen at afslutte Offensiv og Defensiv=Alliants= og Handels-Tractater, at nægte fremmede Troppers Jndmarsch i Riget, at bestemme Værdien og Præget af Mynter; og en af Congressen valgt Commission af 7 Medlemmer, forbliver permanent i Hovedstaden, for i Følge de i Forfatningen bestemte Tilfælde at kunne sammenkalde en overordentlig Congress. Kongens Person er uforkrænkelig, hans Ministre ansvarlig for Lovenes Opretholdelse, der skal udnævnes et Statsraad, hvis Medlemmer foreslaaes af Congressen, Paalæg af Afgifter og Skatter, bestemmes udelukkende af Congressen, men Land og Søemagten, hvis Størrelse denne bestemmer, staaer allene under Regjeringens befaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Keiseren af Rusland, der paa hans Reise væltede med Vognen Natten til den 7de Septbr. ved den lille Stad Czembor, og fik det venstre Nøglebeen brækket, var den 17de allerede i saagod Bedring, at han kunne gaae ud at spadsere. - Efter Ministeriets Journal beløber det europ. Ruslands Befolkning sig til 17,529,427 Jndvaanere paa 87,257 Qvadratmile, og det asiatiske Ruslands Folkemængde paa en langt mere udstrakt Flade til 1,827,935 Jndvaanere; altsaa er hele Ruslands Folkemængde 19,357,362, Sjæle; det meest befolkede Gouvernement er Kursck, hvor der gives 2892 M. paa en Qvadratmiil, og det mindst befolkede er det archangelske hvor der kun haves 15 Menneskeer paa hver Qvadratmiil; af de 5 asiatiske Gouvernementer er Jenisse det meestrøde, da der kun gives 3 Menneskeer paa en Qvadratmil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Det østerrigske Monarkie har været slemt angrebet af Cholera, nu nærmer ogsaa Pesten sig den østerrigsk tyrkiske Grændse med stærke Skridt, i Priedos og Dubicza ere nogle Pesttilfælde forefaldne, i Rummelien og Macedonien raser den stærk. En anden ubekjendt Sygdom, som Lægerne ikke vide at give noget Navn, har i August viist sig langs den kroatiske Grændse paa tyrkisk Gebet, den dræber i faa Timer og angriber selv ogsaa de større Huusdyr, saasom Hornqvæget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
J Teheran ere betydeligere Stridigheder udbrudte mellem den brittiske og russiske Gesandt, end de, der for kort Tid siden existerede mellem de brittiske og russiske Repræsentantere i Constantinopel; den persiske Sha havde nemlig, understøttet af russisk Jndflydelse, i Sinde at foretage en Expedition mod Herat, for igjen at underkaste de afhængige Høvdinge i det østlige Khorassan det persiske Scepter. Men den uafhængige Deel af Khorassan, hvis Hovedstad Herat har over 100,000 Md., hører til Afghanistan, og at underkaste sig samme, var at aabne Veien for Kaucasus til Jndien; da Russerne havde yttret at ville understytte Expeditionen, saa har den engelske Gesandt fundet sig beføiet til at protestere derimod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Der skrives fra den polske Grændse, at blandt det russiske Militair har udbredt sig det Rygte, at det næste Aar vil komme til et Feldttog, imidlertid veed man i dette Øieblik ikke hvoraf en Krig skulle opstaae, man troer at Rygtet er opstaaet af Recrutudskrivninger i Rusland. Det hedder at Storfyrst Michael bliver Vicekonge af Polen, de russiske Tropper skulle mynstres ved Lowies, men man veed endnu ikke Tiden, da Keiseren i Almindelighed kommer uventet. Man venter en Amnestie for Polen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Det er skrækkeligt at læse alle de Beretninger om Mordbrand, der finde Sted i Ungarn, saaledes blev Markflekken Pasto den 13 Aug. for Størstedelen lagt i Aske, 262 Bygninger, hvoriblandt den catholske Kirke blev et Rov for Luerne, 2 Fruentimmer brændte inde, og flere Mennesker bleve saarede; den følgende Dag udbrød Jldløs i den tilgrændsende Landsbye Tar, hvorved 11 Huse brændte, i Gyngiøs fortærede Jlden 11 Huse, i Groswardein afbrændte igjen den 5 Aug. 10 Huse, og i Eskmo 15 Huse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Fra Schweiz erfares nu, at den engelske Gesandt Hr. Morier har faaet befaling fra sit Hof at tilbyde sin Mægling, i Anledning af de mellem Schweitz og Frankerig opstaaede Tvistigheder. Overalt hvor den tyrkiske Sultan vender Øiet hen, seer han kun Gjæring og Usikkerhed; især er det meget uroligt i Bosnien og Albanien; i Thessalien og en Deel af Rummelien tumler Paschaen af Larissa sig om ved de albanesiske Klephter, og det staaer ikke bedre til i Natolien, hvor Jbrahim Pascha gyder Olie i Jlden. Sultanen vedbliver under alt dette at fremme sine Reformer, og synes at være ubekymret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
J Hamburg var den 29de Septbr. Rug noget mere søgt, 132 Pds. vægtig gl. Byg betaltes med 43 Rdr. Bco. pr. Læst. Havre var ogsaa paa Grund af den ringe Tilførsel meere søgt og betaltes med 31 a 35 Rdr. Cour. pr. L. Ærter med 56 a 65 Rdr. C. - J Rotterdam var den af Regjeringen bekjendtgjorte Gjennemsnitspriis for Byg 113 3/4 Gylden, og Havre 70 S.; Afgiften for Jndgaaende af Byg 22 1/2 Gylden og af Havre 30 Gylden pr. Læst. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-10-05
Udenlandsk. Under 13 Septbr. har det behaget Hs. Majestæt Kongen at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Kjøbmand Søren Hannibal, forhenværende konstitueret Transportforvalter i Assens, og Johan Christian Bibergeil, Commandeersergeant ved Artillerie=Detaschementet paa St. Thomas.