Københavns Adresseavis, 1761-07-20
Resten af Statutafor den Kongelige Danske Elephant-Orden, som Kong Christian V. har fornyet Anno 1593 den 1 December. Torsamlingens Høytid skal holdes paa FrederichsBborg een Gang om Aaret, paa Tredie Pintse=Dag og skulle da alle tilstædeværende Riddere af Elephanten i deres Ridderlige Dragt gaae fra det ordinerede Gemak til Ordens=Capellet i den Orden, som herefter skal siges, og der beklæde deres Stader, høre Høymesse, og derfra igien gaae til det samme Gemak, og der forblive indtil de blive kaldede til Taffel, hvor de og i deres fulde Ridder=Dragt skulle møde. Den Dag spiser Ordens=Herren med sine Ordens=Brødre, og haver ligemaade sin fulde Ridder=Dragt paa. Derforuden skulle alle tilstædeværende Riddere tre Dage om Aaret, nemlig Tredie Jule Dag, Tredie PaaskeDag og Ordens=Herrens Fødsels=Dag udi deres ordinaire Klæder, i steden for det blaa Baand bære Ordens Kieden med underhængende Elephant. 24. Prædiken og Tienesten for Alteret skal samme Dag forrettes af Ordens=Herrens Confessionario, og skal, efter Tienesten er endt, ved en Ordens=Broder eller Ridder af Dannebrog udi Kirken holdes en Tale til Ordens=Herrens Ære og Ordenens Berømmelse. 25. J Gangen, som skeer fra det ordinerede Gemak til Capellet, og fra Capellet igien til bemeldte Gemak følges denne Orden: Først gaaer Ordenens tvende Herolder i deres Herolds=Dragt, næst dem gaaer Caremonie=Mesteren og Secretereren af Ordenen, klædde udi den Dragt, som i den 40de Artikel ommeldes: Efter dem gaaer Ridderne af Dannebrog Par viis, og, om de ere ulige i Tallet, da Tre udi det første Leed, klædde udi deres ordinaire Klæder med deres Ordens Kiede. Dernæst følge Ordens=Brødrene Par viis efter den Rang, som i den 22de Artikel er anført, efter den gaaer Ordens=Herrens yngre Sønner parrede, om de ere tvende, eller allene, om der er ikkun een; Saa følger Ordens=Herrens ældste Søn allene; og have alle disse den Dragt paa, som i den Siette Artikeomtalt er. Dernæst gaaer Kongens Ober=Hof=Marschal med sin Marschal=Stav i Haanden, og med trende Rader røde og gule Fiere paa Hatten, som ey studse; Udi Ober Hof=Marschallens Fraværelse gaaer i hans Sted Kongens Ober=Kammer=Junker. Allersidst bæres af fire Kammer=Herrer en rød Fløyels Himmel, hvor under Ordens=Herren gaaer allene, klæd som udi den Siette Artikel er anført, og den ældste tilstædeværende Kammer=Herre hærer Slæbet paa hans Kappe, Paa begge Sider af Himmelen gaaer fire Riddere af Dannebrog, som Ordens=Herren dertil udvælger, for at komme forbemeldte fiire Kammer=Herrer til Hielp, og runden omkring gaaer Drabanter=Garden; Efter Ordens=Herren gaaer alle hans høye Betiente, som han dertil vil bruge, i Flens- og uden nogen Rang: 26. Naar Forsamlingens Høytid er endt i Capel lei, og Ordens=Brødrene igien ere sammenkomne paa det ordinerede Gemak, skal Secretereren for Ordens Herren tilkiendegive, om nogen Ordens Broder kunde have forseet sig imod disse Love og Stiftelser; og den, som saaledes anklages, skal strax svare for sig, om han da er tilstæde, men hvis ikke, indstevnes han til en vis Dag og dømmes af Ordens=Herren i Brødrenes Overværelse efter hans Fortieneste. 27. Den Elephant eller Kiede, som nogen af Ordens Herren værdiges med, maae ikke forandres, sælges, afhændes, bortlaanes, pantsettes eller i Gields Betaling udlegges, eller bortgives til nogen under hvad Forevending det være kand, enten af Nød eller anden Aarsag; men skal altid blive hos Ridderen i god Forvaring, saa længe han er i Live 28. Jngen af Ordens=Herrens Undersaatter, som i denne ypperligste Ordens Selskab ere antagne, maae uden Ordens=Herrens Forlov tiene i nogen fremmed Krigs=Hær, ey heller begive sig paa lange Reiser; dog skal dem ey veigres Forlov dertil, naar de hos Ordens=Herren derom giøre deres allerunderdanigste Ansøgning, og han deres Tieneste ey selv behøver; Men Fremmede, som i denne ypperligste Ordens Selskab ere antagne, og ey ere Ordens=Herrens Undersaatter, maae tiene i Krig, dog ey imod Ordens Herren selv, uden alleneste i de Tilfælde, som næst efterfølgende Artikel ommelder. 29. Skulde Ordens=Herren blive foraarsaget at paaføre en fremmed Potentat, hvis Undersaat en eller flere af Ordens=Brødrene kunde være, Krig og Feyde, da maae saadan Ridder eller Riddere med al Ret forsvare deres Lands=Herre og Fæderneland, uden at sette deres Ære og gode Tro i Fare, eller at tilleggesom de skul noget imod Ordens Herren eller denne ypperligste Ordens Love og Stiftelser; Men, om saadan Ridders eller Ridderes Lands=Herre paafører Ordens=Herren Krig og Orlog, da skal han eller de undskylde sig for at gaae i saadant Tog, med mindre de dertil vorder nødte og tvungne af deres Lands=Herre, thi i saadant Fald maae de følge med, dog med saa Skiel, at deres Landsherre gaaer med udi egen Person, og at de give Ordens Herren det betimeligen tilkiende under deres Haand og Segl. 30. Om det hender sig, at een eller flere bleve fangne, da skal den eller de Riddere, som ere hos det Partie, af hvilket Ordens=Broderen blev fangen, giøre sit yderste for at faae hannem frie igien. 31. Om det skulde hende sig, at der kom nogen Tvist eller Uenighed imellem tvende Riddere indbyrdes, som alleneste deres egne Personer angik, da skulle de Ordens=Brødre, som derom faae Kundskab, strax give Ordens=Herren det tilkiende, hvilken da lader Parterne forbyde al Egenraadighed, og vil Ordens Herren i de nærværende Ordens=Brødres Overværelse. overhøre begge Parters Paastaaende, og sige dem imellem, med hvilken Sigelse de skulle være tilfreds. 32. Saa maae ey nogen Ordens Broder gaae i Duel imod sin Ordens Broder, men om han af ham vorder forrettet, skal det gives Ordens=Herren tilkiende, som da vil skaffe enhver sin Fornøyelse. 33. Jngen Ordens Broder maae offentlig findes uden hans Ridder=Orden, eller derfor betale til de Fattige i Hillerød ved Frederichsborg tyve Ducater i Guld; men legger han den gandske af, og det ham overbevises, at han den ey over Aar og Dag haver baaret, da haver han selv gjort sig uværdig, i dette ypperligste Ordens=Selskab længer at forblive, og stal af Ordenen forskydes. 34. Jngen, som er dømt fra sin Ære, Liv eller Gods, omendskiønt han efter Dommen at lide, kunde vorde forskaanet, ey heller den som uden nogen beviislig Overmagt og høyeste Tvang i noget Slag, tog Flugten og forlod sine Folk og Post; ey heller den som er berygtet for nogen skammelig Gierning, skal tillades at komme i denne ypperligste Orden; Og dersom nogen, som allerede i Ordenen er antagen, noget sligt overbevises, eller falder fra den Evangeliske til anden Religion, da skal han strax af Ordenen forskydes. 35. Naar en Ordens Broder ved Ordens=Herren bliver befunden skyldig, og dømt til at meste Ridder=Ordenen, og han er Ordens=Herrens Undersaat og tilstæde, da skal Secreteren strax. Ordenen fra hannem affordre, og han være forpligtet, den uden no Kiøbenh. Adresse=Contoirs Efter gen Modsigelse fra sig at levere, og han derforuden Ordens=Herrens Navn ved Secretereren anbefales den aldrig mere at bære; men, er den skyldige Ordens Broder Ordens=Herres Undersaat, og ey til stæde, eller og en fremmet Herrens Undersaat, og hans Brøst saaledes befindes, da skal ham tilskikkes et aabent Brev under Ordenens Segl og Secretererent, Haand hvorudi skal være indført hans Forseelse Dommen, Forbud at maae bære Ordenen, og Befaling at levere den fra sig til Ordens=Secretereren, og om han det ey efterlever, da skal han af Ordens Herren dertil tvinges ved saadanne Middeler, som dertil kand fornøden eragtes. 36. Naar nogen Ordens Broder vorder forskudsaf Ordenen, da skal hans Vaaben borttages fra hans Stade i Ordens=Capellet, og i Ridder Bogen, Dagen og Aaret, naar han blev forskudt, antegnes, saavel som og i Ordens Protocollen indføres. Aarsagen, hvorfor saadant skeede. 37. Naar nogen Ordens=Bryder, er ved Døden af gangen, da skal iligemaade hans Vaabentages bort fra hans Stade og henstilles paa det dertil forordnede Sted. 38. Naar nogen Ordens=Broder døer da skal hans Arvinger være forpligtede, inden Tre Maane der derefter at give Ordens=Secretereren samme Ridders Død tilkiende, og tillige indsende ham Ordener, og Ordens=Statuterne, saavel som og Ordens=Kir den, om han den af Ordens Herren haver bekommet og derfor annamme hans Qvitering, hvorimod de skulle være befriede for, videre dertil at svare; Skulde det hende sig, at Ordenen var forkommet, da bør samme Arvinger en anden ligge saa god igien at forskaffe, men, dersom Ridderen er død udi Krigen, eller ved nogen ulykkelig Hændelse, saa at Ordenen, tillige med hans Person er bortkommet, da skulle Arvingerne være frie for, dertil at svare. 39. Naar nogen Ridder ved Døden afgaaer, skal Ridder=Ordenen legges paa en rød Fløyels Pude ovenpaa Liig=Kisten, saa længe Liiget staaer i Huset, og siden udi Liig=Begængelsen saafremt den ved offentlig Ceremonie forrettes af en dertil forordnet Marschal paa fornævnte Pude til den Afdødes Ære, for Liiget bæres Næst efter Marschallen gaaer Ordenens Betiente, og efter dem skulle alle Ordens=Brødrene, som ere tilstæde. følge, og maae i det øvrige Ridderne for deres egne Personer begraves med saadanne Ceremonier, som deres efterladte Arvinger selv eragte, til den Afdødes Ære kunde geraade. 40. Der skal være en Ceremonie=Mester og en Secreerer af Ordenen, til hvilke Bestillinger skulle antages saadanne Personer, som til Skjold og Baaben ere berettigede, og, naar de samme Bestillinger tiltræde, gives dennem af Ordens=Hekken et sært Ordens Tegn, hvilket de, saalænge de ere Ordens=Betiente, dagligen skulle bære udi et hvidt Baand med røde Kanter, hængendes fra et af Knap=Hullene for paa Brystet; Derforuden i alle Ordens=Samqvæmme bære de den Ridderlige Dragt af Dannebrog, og paa Hattene trende Rader, hvide Fiedre. 41. Eeremonie=Mesterens Embede skal være, naar nogen med offentlig Ceremonie skal giøres til Ridder, saavel som til den aarlige Forsamlings=Høytid, at have Omsorg for, at Alting paa behørige Steder bliver ved tillavet; Til hvilken Ende hannem en rigtig Gienpart af disse Statuter, saavel som af Ordens=Ceremonialet, under Ordenens Segl og af Secretereren paategnet, skal meddeeles. 42. Ordens=Secretererens Forretning skal være, at udfærdige og parafere det Ridder=Brev, som Ridderne af Ordens=Herren vorder meddeelt; Jtem at holde er egen Ridder=Bog, udi hvilken skal indføres enhver Ridders Navn og Titel, til hvad Tid han er annammet, Ordenen; derefter hans Vaaben med sine rette Farver, afmalet, med hosføyede Tanke=Sprog, saavel som og foromrørte Ridder=Brev, og, naar Ridderen enten ved Døden afgaaer, eller af Ordenen vorder forskudt, skal han det iligemaade i samme Ridder=Bog antegne 43. Han skal og holde en Ordens=Protocol, udi hvilken han skal indføre, naar nogen i Ordenen antages, om det skeer med Ceremonie, eller paa hvad Maade; hvor mange Ordens=Brødre til hver Forsamlings=Høytid møde; og hvor mange have Forfald; om nogen Ridder for noget Usømmeligt bliver beskyldet, hvad derudi, af Ordens=Herren vorder kiendt, og alt hvis ellers Ordenen angaaende handles og foretages; denne Protocol, saavelsom Ridder=Bogen skal han holde i god Forvaring, og, naar de ere fuldskrevne, i Ordens=Herrens Archiv indlevere, hvor de til ævig Hukommelse skulle giemmes. 44. Naar nogen i denne ypperligste Ordens=Selskab antages, da skal han erindre hannem om, at betænke de Fattige i Hillerød ved Frederichsborg, efter egen Generofitet; og hvis hannem til den Ende bliver tilstillet, skal han til de Fattiges Forstandere der sammesteds imod deres Qvitering overlevere. 45. Han skal og, naar nogen i dette ypperligste Ordens Selskab bliver antagen, have Omsorg for, at hans Vaaben og Symbolum bliver indleveret og ophængt over hans Stade i Ordens=Capellet; og under Ordenens Segl, og naar nogen Ordens=Broder enten ved Døden afgaaer, eller af Ordenen vorder forskudt, skal han forrette hvis den 35, 36, 37 og 38 Artikel omtaler. 46. Skulde det hænde sig, at nogen Ordens=Broder, forsaae sig imod disse Love, da skal han det paa Forsamlingens Høytid for Ordens=Herren andrage, efter den foregaaende 26 Artikels videre Formeldning; og skulde der falde nogen Tvist for imellem Ridderne indbyrdes. skal han ogsaa flittig erkyndige sig derom, og give Ordens=Herren det tilkiende, at derom kan gives al fornøden Anordning. 7. De Ordener, som hannem efter de afdøde Riddere blive tilstillede, skal han til Ordens=Herren igien indlevere, hvorimod hannem aarligen for saa mange, som det Aar ere indkomme, Qvitering meddeles. 48. Der skulle og være tvende Herolder af Ordenen, som udi deres Herolds=Dragt skulle være tilstæde, naar nogen med offentlig Ceremonie skal giøres til Ridder, saavelsom og ved den aarlige Forsamlings=Høytid, og naar dem ellers anbefales, til Ordenens Forretninger og da bære de udi Hænderne hver et forgyldt Scepter, og paa Hatten røde Fiedre. 49. Konger, Chur=Fyrster og Fyrstelige Personer, kunde annammes i denne ypperligste Orden, uden at være forpligtede til at rette dem efter nogen af disse Artikler, men Ordens=Herren formoder, at de ville holde godt Venskab og Fortrolighed med hannem, handthæve den Evangeliske Religion, og lade dennem denne ypperligste Ordens=Værdighed være angelegen. 50. Skal Originalen af disse Statuter med Ordenens Segl under, forvares udi Ordens=Herrens, Kongen af Danmark og Norge, hans Archiv, som sig haver forbeholdet den efter Tidernes Leylighed at forandre og forbedre, naar han det godt befinder.