JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Ved en foreløbig Kiendelse af Viceadmiralitetsretten i Gibraltar ere Ladningerne af følgende opbragte danske Skibe: Twee Gebroeders, Capt. Dirck Kølln. Den yndige Kone, Capt. Sammel Davidsen. Bonaparte, Capt. J. G. Hansen, og Hoffnung, Capt. C. C. Fischer udlossede og solgte der paa Stedet, hvilket Salg upaatvivlelig vil foraarsage Ladningsejeren et Tab af 50 Procent. Skipperne bleve udbetalte deres fulde Fragt og Gotgjørelse, for Liggedage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Den for Deeltagelse i Bankoseddelfabrikationen til Kronborg hensatte Emigrant er dømt til 2 Aars Fæstnings Arrest og nyder imidlertid 3 Mk. Diætpenge daglig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Hs. Durchlauchtighed Prinds Carl har foræret sin Hr. Broder Churforsteen en trepundig Kanon af 600 Pd. Væge, som er støbt paa Frederichsverk og af meget skiønt Arbeide. Paa samme staaer Churfyrstens Navn med Churhatten over, og derunder: "Churfyrst Wilhem dem Ersten gewidmet von seinem Bruder Carl, Prinz zu Hessen, Besiter von Frederichswerk. Ao. 1803. alldagegossen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Hvor vidt Tyve=Opfindelserne gaae endog paa Landet, kan sees af følgende Tildragelse: J Søndags kom et ungt Menneske i mørkebruun Klædes Kiole, brune stribede Beenklæder, Støvler med brune Kraver, og bragte er Brev til Præstekonen Mr. Bruun i Taarnby, som han sagde var fra hans Herskab. M. Kaarsgaard paa Loft gaard. I Brevet ombades at laane hende 24 Spiseskeer, og 2 Sølvlysestager, da hun skulde have stort Selskab, Til Lykke havde Hr. Bruun den Forsigtighed at lade Budet sige at det kunde gaae, han vilde selv besørge Sølvet hen, hvor det da erfaredes at det hele var Digt. Man har eftersat Knægten, men hidtil forgiæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Under 11 Nov. har Kongen tilladt Jøderne i Randers, Horsens, og Aarhuus at holde Synagog, og tillige at Philip Meyer Levissohr maae være Forstander for Jøde Meenigheden i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
J Sept. Maaned er død en Skræder i Aastrup Sogn paa Falster i en Alder af 71 Aar; dette Menneske var en forunderlig Vanskabning, thi hans Høide var kun 5 Kvarteer, hans Fødder havde Hestefødders Skabning, og paa Ryggen havde han en stor Pukkel. Da han var 30 Aar gl. giftede han sig og avlede Tvillinger, han ernærede sig stedse af sin Proffession, og førte et krifteligt og retskafsent Levnet. Hans Forældre og Sødskende vare alle Vanskabninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Ved den første Vintermaskerade paa Hoftheatret i Søndags var Alting indrettet paa det smagfuldeste, ligesom der herskede den største Orden blant Græsterne. Theatret (Spillepladsen) var malet som en Skov med himmelblaae Loft. Ligefor Enden var et Forfriskningsbord, paa hver Ende forsynet med et nydeligt Anker, hvoraf udtappedes Puns. Jlluminationen var skiøn og glimrende. Langs Gulvet var strakt en Snor, saa at 2 Rækker Dandsende paa engang kunde fornøie sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Fra Helsingøer skrives under 20 d. M. I Gaar kom det første et Svensk Skib fra Mallaga efter den det udbrudte Sygdom. Alle Forsigtigheds=Regler bleve lagt tagne fra Quarantaine Kommissionens Side. Det hele Mandskab skal samtlig have befundet sig vel, og mulige Skibet for Sygdommens Tid er gaaet fra Mallaga, da dets Kapitain forundrede sig over de mod ham og hans Skib tagne Mesures. Ellers passerede i Gaar paa Broen en Ting, hvortil man ikke før har Mage. En Baad med Mandskab, samt Kadetter og Officerer fra den her paa Reden liggende engelske Fregat, laae i Havnen. En Matros af samme, som viste sig meget urolig, blev af den insperionshavende Officeer fra Vagtskibet formanet til Rolighed, og da sligt var frugtesløst, maatte han smage Sabelen. Matrosen er forvoven nok til at giøre Modværge og tage Sabelen fra Officeren. Der var just paa den Tid ingen af vore kække Færgefolk paa Broen. En Kontorbetient var ferm nok til at priste Matrosen Sabelen af Haanden. For Officeren kunde foranstalte Matrosen arresteret, springer en af de engelske Officerer og paa Broen, kaster Matrosen i Baaden, med hvilken man seiler strax ud af Havnen af Reden til. Den danske Søeofficeer tog strax en Baad og gik til Vagtskibet, hvorfra man skal have sende til og været ombord paa den engelske Fregat, hvis Kapitain skal have lovet en tilstrækkelig Salisation, og er man her meget nyegierrig for at see om den bliver saa fyldeste hiørende som Forbrydelsen var stor og fornærmende. - Havde en dansk Matros forøvet denne Handling i Engelland, var han mueligt strax bleven hængt. - Den engelske Fregat gav i Gaar 2 Gange Signalskud til at seile. Vahrernes Transport til Lands igiennem Hertugdom menne vedvarer endnu afbrudt med lige Driftighed men det er klart, at Broerne, Landeveiene og Stenebroen, derved ofte nyttes meget meere end forhen, og altsaa kræver større Udgivter. For nogenlunde at holde Jbehoe Bye skadesløs i denne Henseende, er det ved Reskript af 18de Novbr. allernaadigst tilladt, at der sammesteds i en Tid af 5 Aar maae kræves en Broe= eller Passage=Afgivt af de gjennemreisende Fragtvogne. Til at vedligeholde den fornødne Orden i Henseende tilde tienstligtige Nationale i Hertugdømmene er det ved Patent af 12te d. M. fastsat : at alle Jndbyggere i Kiøbstæderne under 5 Rdlrs. Straf og inden 8te Dage i det seneste skulle tilkiendegive Magistraten naar de overlade Værelser til Landboere, eller antage Tienestefolk, Drenge eller Svende fra Landet. J November hvert Aar skulle Magistraterne indsende til Overøvrighederne en Fortegnelse over alle Reserver, der opholde sig i Kiøbstæderne, og paa disse Lister skulle især de Kiøbstædbeboeres Sønner anføres, som efter Landmilice=Fundatsens 28 ; endnu ere tienstoligtige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Den Kongelige Minister=Resident i Nordamerika, Geheime=Legationsraad Olsen, som har erholdt Tilladelse at være nogen Tid fraværende fra sin Post, er nu ankommen til Kiøbenhavn fra Frankerig, hvor han sidst har opholdt sig, og hvor han har efterladt sin Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Uagtet Vinden den 20de Novbr. sidstleden havde været god, ventede man i Kiøbenhavn den følgende Dag usædvanlig længe paa den Hamborger Post. Ved dens Ankomst erfarede man Aarsagen til dette Ophold; den var nemlig bleven standset længe i Ringsted, hvor der var opkommen en ulykkelig Ildsvaade i Postgaarden, der ganske lagde denne Bygning i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Hs. K. H. Arveprinds Frederiks Regiment skal efter befaling anlægge grønne Opslag med hvide Kanter, ister den for at det før har Opslagne uden Kanter. Officererne have allerede gjort Begyndelse med denne Forandring, som ogsaa skal indføres hos de Gemene naar de erholdes nye Mundering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Sognepræsten ved Frelsers Kirke paa Christianshavn, Hr. Fabricius er bleven udnævnt til Professor i det Grønlandske Sprog med Tillæg i hans nu havende Gage. Kiøbmand og Kapitain ved Borger=Bevæbningen i Faaborg, Simon Hempel Ploug, er af H. K. H. Kronprindsen blevet tilstillet en smuk Gulddaase, ledsaget med en egenhændig naadig Skrivelse, som en Hæders=Belønning for hans Foranstaltninger ved Hs. Kal. Høiheds og Gemalindes Overfart fra Faaborg til Fynshav afvigte Sommer, saavelsom ved Artilleristernes Transport over Vandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Ved Aarslev her i Fyen er af Bønderne opgravet et langt krumt Metalhorn, som formodentlig har været brug i fordums Krige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Dødsfald Kiøbenhavn den 18 Novbr. Kongerentsraadinde D. Feddersen, fød Collet, 77 Aar. Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 19 Novbr. 46 3dr. Et. Ved Tallotteriets 688 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 37, 69, 78, 43, 24.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
AVERTISSEMENTS. Den 8de December næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver Hovedgaarden Egelykke paa Langeland ved offentlig Auction bortforpagtet paa 10 Aar fra næstkommende 1ste Mai Ved Gaarden er cirka 170 Tønder Pløieland samt 100 Tøn. der Land Engbund. Nogle og tredsindstyve Kiøer samt en deel Malerie=Redskaber følger Forpagtningen. 3 Deel af Gaardens Jorder drives af Forpagteren selv, det øvrige Arbeide forretter Bønderne. Bøstrup Sogns Kongetiende de staaende af 2400 Tønder Hartkorn forbliver ved Gaarden, Konditionerne kan 8te Dage i Forveien tages i Øiesyn paa Egelykke, hvor og Auctionen holdes. Egelykke, den 22de Novbr. 1803. F. von Leth, Kapitain ved Landeværnet. Frongen den 7000 December f. A. Kl. 11 Slet, lader Fyenske Regiment lette Dragoner 2de Brødvogne bortsælge, ved Auction paa Flakhaugen i Odense Bye, hvor bemeldte Vogne skulle være til Eftersyn 2 Timer førend Auctionen, fremmes. Den Kongelige Qvarantaine=Kommission i Kiøbenhavn, har gjort Kancelliet opmærksomt paa den i Hamborger Korrespondent af 11te November d. A. under Artikel Kadix anførte Efterretning om et dansk Skib, som under den nu værende Sygdom i Mallaga er afgaaet derfra til Gibraltar, og paa hvilket Skib Skipper og Styrmand med adskillige af Mand Fadet vare døde - at man der havde sat 6 franske Krigsfanger ombord, og jeget Skibet derfra - at man i Kadix ikke havde taalt dets Ophold, men ligeledes jaget det derfra J at tilmælde Hr. Kammerherren dette, skulde Mann, i Sammenhæng med hvad Man under 15de d. M. har tilskrevet Dem i Anledning af den i Mallaga udbrudte smitsomme Sygdom, tienstligst melde, at hvad Skibe, der komme fra dette Sted ikke maae kommunicere med Landet, førend, efter vedkommende Qvarantaine=Kommissions Tilladelse, og, i Følge Forordningen af 14de Novbr. 1800, saavldt mueligt henvises til Christiansand. Jsær bør Mandskabets Klæder ved Udrøgning, eller behørig stærk Udvaskning i Søvand betages den befrygtende Smitte, i øvrigt ville De behageligen paalægge de Rhedere under Deres Embedskreds, som under denne Epache have Skibe i Mallaga, at indberette, hvor ethvert at disse Skibe bliver af, og deres videre Skiæbne, hvilke Indberetninger derefter det hastigste mueligt hertil maatte indsendes. Det Kongelige Danske Kancellie den 19de Novbr. 1803. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Cold. Kundsen. Bulow. Monrad. Berner. Lassen. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Gersdorff. Sehvartzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
En stor Avlsgaard, beliggende her i Landet i en behagelig Egn, hvis Jorder ere frie Hovedgaards Taxt, og hvortil betydelig Skov, gode Tiender, med fleere Herligheder, er underhaanden at erholde til Kiøbs paa billige Vilkaar ; nærmere Anviisning giver Adressekomtoiret. Da jeg atter ønskede er tilstrækkeligt Antal til Underviis. ning i Dands, saa ombedes Lysthavende, at De behageligst vilde henvende sig til mig i mit Logie hos Hr. Uhrmager Foersom i Overgade. C. Petersen. Johan Michael Fri er ankommen hertil med Engelske, Zyprianske og Hollandske Frøesorter, saasom : Nellikefrøe, Erteskokkjerne, Aspargesfrøe, Blomkaal, Savoykaal, grøn Savopkaal, guul dito, Hvidkaal, Rødkaal, lav kruset Bruunkaal, høje truset Bruunkaal, Strasborg, Kaal, grøn Vinterkaal, hvid Kaalrabi over Jorden, blaa Kaalrabi, tidlige Maji Roer, hollandske Karotter, guldguul Roer, Knoldsellerie, Rod=Sellerie, Spinat, Rodheder, sort Vinterræddig, rød fransk Ræddig, runde og lange Radiser, Rødløg, Hvidløg, alle Løg, Porree, adskillige Sorter Salat, Sommer= og Vinter=Endivie, lange Slange; Agurker, Sommer= og Vinter=Leykover, Mayrann, Balsaminer, smaa og stor Badsililum, og adskillige andre Sorter Blomsterløg. Alle disse Slags sælges for billig Priis i mit Logis hos Lars Theilgaard i Nedergade Nr. 687 i Odense, hvor jeg kuns opholder mig en kort Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Hvor en god Tieneste til 1ste Mai bliver ledig for en troe og ædruelig Skytte som forstaaer hvad han bør anviser Fæstemanden Smidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Efterlysning. Et Kort over Twede Byes Udskiftning i en aflang Kasse er i Auctionsdagene paa Bjørnemose fra den 25de April til den 29de samme Maaned bortkommen, faa det ikke haver været at finde, saa megen Umage jeg end haver gjort mig fra den Tid af. Finderen ombedes at oversende til Underskrevne, Korter, og forlanges en Doceur er jeg villig paa Greveus Vegne ved Overleveringen af det efterlyste Kort, at udbetale 10 Rdlr. Bagger, Svendborg den 22de Novbr. 1808. Byeskriver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Torsdagen den 1ste Decbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver efter Forlangende af den geistlige Skifteret holdet offentlig Auction 3die og sidste Gang over afg. Doctor biskop Tønne Blochs Stervboes tilhørende og udenfor Odense Byes Nørreport beliggende Jordejendom af Tolderlund TornebergLykker kaldet, med et derpaa for faa Aar siden af nye opbygt Huus Blochs Roe kaldet; denne Eiendom der staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Fdk. 1 ½ Alb. og er Kiøbstædjord, er beliggende ikke alleneste i Nærheden ved Odense Bye, men grændser desuden imod Vesten til Fortouget ved den nye anlagde Kanal, foruden sammes gode Agerland og store Strækning Engbund, med derudi værende betydelige Mængde Tørve af god Bonitet, befindes udenfor og i Nærheden af Huset en Lyst=Skoe af store Træer og Gierdsel, der giør Stedet behagelig, ligesom og et Kilde Vandsted. Udi Lykten kan omtrent faaes 7 a 8 Tønder Korn og avles til første Slet af Engbunden 16 a 20 Læs Høe, og meere kan i Tiden ventes, da Engbunden, aarligen forbedres. Alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet i Huset Blochs Roe nærmere bekiendtgjøres og forinden kan faaes til Eftersyn paa det biskoppelige Contoir og hos undertegnede, de Lysthavende ville altsaa behage til bestemte Tid og Sted sig at indfinde. Bendz. Odense den 25 November 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-25
Til Svendborg Regne= og Skrive=Skole ønskes en duelig Student eller Seminarist. Den visse Løn bliver omtrent no ger over 100 Rdlr. og frie Boepæl. Hvem som maatte have Lyst til dette Skoleholder=Embede, behager at melde sig hos mig, men uden paalidelige Attester og Kandidatens gode Opførsel og Sæder, er det unyttigt at attraae det. Svendborg den 1ste Novbr. 1803. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Efter offentlige Blades Beretning skal Bonaparte under Forsegling have overleveret sit Testament til begge de andre Konsuller, førend han afreiste til Boulogne, med den Betydning, at ifald han ved dette Foretagende skulde sætte Livet til, de da strax kunde aabne Testammentet og derefter indsætte hans udnævnte Eftermand og udføre de øvrige deri bestemte Anordninger. Ved det engelske Angreb den 5te paa den Boulogner Flotille tog hans ogsaa selv Deel i Faren og afbrændte selv 2 Mørsere af en ny Opfindelse. At slutte efter de allerede føiede Anstalter ved de franske og hollandske Kyster, vil det ikke vare længe førend der forsøges paa Landgangen. Selv de engelske Blade paastaae at vide fra en respectabel Haand, at de kongelige Ministre have faaet ganske bestemte Efterretninger om den seilfærdige Bresterflaades snart forestaaende Udløb, at den bestaaer af 14 deels Linieskibe, deels Fluitskibe, hvis Indretning ikke saa meget skal være til Søefægtning, som til at udføre en hastig Overfart. Ti Boulogne er atter fra Havre ankommen 30 flade Skibe, med 700 Mr. Infanterie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Fra Dower og Sheernes er afseilet betydelige Skibs forstærkninger mod de franske Kyster og i London taler man ganske almindelig om et nyt Hovedangreb paa Boulogne, efter en forbedret skiønt for Engellænderne langt farligere Pian. Calais, Havre, Dieppe og Gravelines skulle ligeledes beskydes af Engellænderne. Efter en engelsk Ma fors Forslag har man ved Løndon gjort et nyt Forsøg at modtage Franzoserne med langt meere ødelæggende Skud end de sædvanlige. Ved Portsmouth udrustes enhver Baad som kan føre en Karronade. Det engelske Privatfolk har endnu ikke ophørt med særskilte Udrunninger. Saaledes har en fornem Jomfrue i Lancafhire i denne Tid paa egen Bekostning klædt og bevæbnet 6 Md. (Dog ville nogle paastaae, at hun ikke saa meget har gjort dette af Patriotime som af privat Godhed for disse 6 Personer. Den engelske Flaade i Dunerne og Nordsøen, under Lord Keith, bestaaer af 82 Krigskibe. Efter Krigsamtets officielle Angivelse bestaaer de Volontoires Antal i Storbrittanien. for nærværende Tid af 335309 Md., hvoriblant 31600 Md. Kavallerie og 6207 Artillerister. Den 14 d. afgik 200 bepakkede Munitionsvogne fra London til Kysterne. Kongens Feldteqvipage er sat i fuldkommen Stand og Alting saaledes forberedet, at Hs. Majestæt paa første Allarm om Franzosernes Ankomst kan fremføre sin Standart i Spidsen af sine Britter, for at møde Bonaparte i Spidsen af hans Franzoser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Ved Portsmouth har man atter faaet fat paa en fransk Kanoneerbaad, som den stormende Luft har erobret til Engellænderne og dreven paa Grundder. Officererne paa den af Engellænderne selv erobrede Kanoneerbaad skulle af høres i Admiralitetet i London. En Liverpooler Kaper har taget et franskostindisk Skib, af 300000 Pd. Sterlings Værdie. Naar der findes Jrlændere paa de af Franzoserne erobrede engelske Skibe blive de saa venskabelig behandlede, som om de vare Franzoser og Mange af dem træde ogsaa i fransk Tieneste. - Jfølge Efterretninger fra Malta er sammesteds et russisk Fartøi tilligemed dets Ladning bleven konfiskeret. Det blev taget af Kommandanten Clarke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Den engelske Hoftidende har officielt bekiendtgjort, efter derom erholdte Efterretninger fra Vestindien, at Engellænderne, uden noget Kanonskud, have tagende hollandske Kolonier Demerary og Efsequebo i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Den 28 Septbr. krydede Lord Nelson endnu for Toulon med 11 Linieskibe, Franzoserne havde derimod kunLinieskibeliggende der. - Fra Genua modsiger man det Rygte, at den der værende Havn var sværret af Engellænderne. - De italienske Tropper skulle marschere over Simplondterget til Frankerig. - Fra Hannover skriver man, at General Martii er sendte forleden Dag i store ste Hast sin Adjulant til Lübeck i et meget vigtigt Ærende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Blandede Efterretninger. Frankerig. En Pariser Journal leverer en treffende Skildring af et Menneske uden Penge, i Anledning af, at en Virtus skieldte Parts ud for en ussel Stad, fordi han ikke fik mere end 50 Loulsdører tilovers for en Koncert. Mennesket uden Penge, hedder det, her et Legeme uden Siel, et omsnigende Liig, et afskyeligt Spo gelse. Hans Tiltale er krybende, hans Samtale monstonisk, hans Nærværelse en Byrde. Vil han aflægge et Besøg, saa finder han Jngen hiemme. Aabner han Munden, saa troer man allerede at han vil forlange Penge. Spøger han, saa er det ilde anbragt. Fortæller han no ger, saa kieder han. Er han stolt, beskyldes han for Forfængelighed; er han beskeden, holdes han for neder drægtig. Om Morgenen vækkes han af Nøden, om Aftenen venter Eensomhed paa ham, overalt følger Elendighed ham i Hælene. Damerne paastaae, at han seer ilde ud, Mændene sige at han har ingen god Anstand, Hans Vært finder at han spiser for meget. Kiøbmændene ville Intet borge ham; kort, den stakkels Diævel le per, uden at nyde Livet; han forlader Livet, uden at vorde beklaget og begraves blot af kriftelig Medlidenhed. En efter denne Skildring fastsat Taxt paa Forstand bestemmer at man, for at have en haarlig Menneskeforstand maai det mindste have 1000 Livres aarlig Jndkomst; at man med 10000 Livres i aarlige Jndkomster kun besidder en sædvanlig Hvermands=Forstand, hvor imod man med 40000 Livres om Aaret har Forstand som en Sekretair ved et Akademie; med 100000 Livres om Aaret maae man absolut indrømmes Forstand, Smag og Geniel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Moniteuren fortæller, at en Soldat tiltalede Bonaparte ved den Boulogner Revne saaledes : J Republikkens 5te Aar (1797) deelte jeg et Kommisbrød med Dem i Desileerne ved Bassano (i Øyre=Jtalien ved Floden Brenta hvilket den Gang var Dem meget velkommen fordi De var hungrig. Nu beder jeg Dem om en lignende Tieneste for min gamle svage Fader. Jeg har i Krigen faaet 5 Blesfurer, er paa Kamppladsen bleven Korporal og Sergeant og haaber ved næste Bataille at blive Underlieutenant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Moniteuren anseer det for overflødigt at melde, at Første Consulen fuldkommen har erindret sig dette Tilfælde og opFyldt Soldatens Begiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Antallet paa de Fattige, som for nerværende Tid nyder, Understøttelse i Paris beløber sig til 130000. Af dis. se opholde 111600 sig i deres Huse 13900 i Hospitaler, ne, og 4500 Børn ere fordeelte omkring paa Landet. Til denne Understøttelse haves aarlig 8 Millioner Livres Den 21 d. skulde Dødsdommen kuldbyrdes paa Schinderhannes og 20 Medskyldige. Dette var tildeels nød. vendigt til Folkets Beroligelse, da mange Bønder ikke vilde ovstræde som Vidner imod ham, af Frygt for at han igjen skulde faae sin Frihed. Amsland. Jfølge Breve fra Petersborg er der i det russiske Rige befalet en Retrutering af 30 til 40,000 Rd. inden 3 Uger. Dog hedder det tillige, at dette blot an anger Armeens sædvanlige Komplettering og kan ikke ansees som et Krigstegn. Man talte ogsaa om, at den franske Gesandt skulde forlade Petersborg, at adskillige Skibe, skulde udrustes og endeel Tropper indskibes. Men disse Rygter ansees som utilforladelige. Stidsfarten har aldrig været saa levende ved Petersborg, som i dette Aar. Breve derfra forsikre, at der ved September Maaneds Udgang var udskibet russiske Vare fra Petersborg for 28 Millioner Rubler. Spanie n. Efterretningernefra Mallaga vedbliventvære før gelige Sygdommen har udbredt sig nogle Mile omkring Staden. Mange af de fremmede Skibe kunne ikke udføre den Ordre de have faaet til at relse bort, af Mangel paa Mandskab. (Fra Newkastle i England skrives der, at den der udbrudte Sygdom ikke nær er saa farlig eller dødelig, som den var udraabt for. Efter de nyeste Breve fra Vestindien rasede den gule Feber ikke allene i Newpork og Philadelphia, men ogsaa i Alerandrig. I Hamborg siges med Vighed, at Smittesygen ogsaa raser i Plymouth og den 13 sagde man der ganske bestemt, at den ogsaa allerede var bragt til Tønningen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Preussen. Vor Tidsstørste Tænker, den udødelige Kant i Kønigsberg, gaaer nu ganske i Barndom. - En sørgelig Pomygelse for den menneskelige Aand, at den maae være saa afhængig af det Støv, der omhyller den Kongen af Preussen har befalet Koekoppernes Jndpodning indført i alle sine Lande, hvor man regner at have aarlig givet en Afgivt af 40,000 Mennesker til de sædvanlige Kopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Engelland. Søndagen den 13 dennes saae man i London et lysende Luftsyn, hvilket igien forsvandt paa Øieblikket. I Dower ( som dog ligger 14 danske Mile fra London) har man ogsaa seet dette Luftsyn. Her blev det seet i en Omtreds af 4 Mile, havde en lang Hale og efterlod en Svovllugt, da Jlddunsten opløstes. Nogle besvimmede ved dette pludselige Syn og Andre troede at den yderste Dag var kommen (Et saadant Luftsyn blev ogsaa seet af adskillige Personer her i Odense en Nat for kort Tid siden; men var saasnart forbi, at det faldt Ingen ind at see og efter Aarsagen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
I London have de Nysgierrige i denne Tid havt travlt med at beste de dertil ankomne og i sidste Avis omtalte Hottentotter. Førend deres Omvendelse til Kristendommen havde de ingen Ahnelse om Sielens Udødelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Missionairen Kiticherer har boet 5 Aar iblandt de vilde Folk og regner, at der omtrent var 1400 vilde og tamme Hottentotter, som af og til samledes for at høre hans Forebrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-28
Fra Botanybay er flygtet 30 Forbrydere med et Skib, til Otaheita, hvor de af Øens Konge bleve meget vel imod. tagne.