JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Efter Humboldts Undersøgelser udgjorde Massen af rede Penge i Europa i Begyndelsen, af dette Aarhundrede henved 8600 Mill. franske Pd. Fra America blev der aarligen indført 228 Mill., hvoraf tre Femtedele gik paa de forskjellige Handelsveie til Asien. Naar denne Udførsel fra Europa siden den Tid ikke har forringet sig, det fraregnet, som Engelland ved sine Manufacturproducter maaskee meere kan sal dere end fordum, saa har Pengeindførslen fra America betydeligen aftaget. Denne Aftagelse kunde maaskee anslaas til det Halve, altsaa en Forringelse i de rede Penge af over en Sjette deel af Europas hele Pengemasse. Hvor er altsaa al den uhyre Rigdom kommen fra?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Blandede Efterretninger. Ved Høitideligholdelsen af Jean Pauls Fødselsdag i Berlin var man efter Bordet saa lystig, at en Deel unge Mennesker, Referendarier, Officerer og Studenter bleve enige om, i samme Locale at høitideligholde en Efterfest (et Slukefter,). En Subskriptionsfeddel gik omkring og omtrent 30 tegnede sig, mod at det overlodes til Enhver, at bringe een eller flere Gjæster med. Man sendte Seddelen til Værten i det engelske Huus, og Festen skulde begynde, naar Skuespillet var ude. Dagen kom og Kl. 10 indfandt Gjæsterne sig. Gadedørren var lukket, men, efter gjentagen Banken, blev den aabnet. En Marqueur forsikkrede, at Hr. Bandemer laae allerede. Der var ingen Anstalter føjede, og hele Selskabet, omtrent 50 i Tallet, maatte nu tye til et bekjendt Viinhuus, hvor man ikke lidet forbausedes over et saa uventet og talrigt Besøg. Hr. Bandemer undskyldte sig med, at han umueligt kunde antage en i en beruset Tilstand foranstaltet Subskription for ramme Alvor og at han havde ventet, at i det mindste een af Selskabet, naar Rusen var ud dunstet, vilde inden de 8 Dage vare forløbne, bringe ham nøyere Besked. – Naar de saakaldte Gefeierte, dog altid vidste, hvor meget oftere det er Bacchus end dem selv, der ved saadanne Feste hyldes, saa vilde de ikke sætte synderligt Værd paa slige Æresbeviisninger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Museet i Glasgow eier en levende Klapper slange. Den er indelukket og fødes med Ægge blomme i smaa Portioner. Dyret er yderst behændigt. Med Fugle og Muus forliges det godt, men en Canin, som man satte ind til det, hed det strax, og den døde under de skrækkeligste Krampetræk. Georg Stauffer og Maximilian Heidinger, i Wien have faaet et udelukkende Privilegium paa en Forbedring af Pianofortet, som i det Væsentlige bestaaer i, at Claviaturen faaer en flad cirkelformig Skikkelse og Tangenterne derefter aftage i deres Mensur, hvorved Spillet lettes og den mindste Haand kan udføre de vanskeligste Compositioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Den lille Mademoiselle har af Kongen af Frankrig faaet et prægtigt Sølvtoilette, i Form af en Kurv med en Psyche over, i Nytaarsgave, og hendes Broder, Hertugen af Bordeaux, en Artillerievark af Guld og Sølv med Redouter, Pallisader og spanske Ryttere, samt indvendig besat med Canoner, Haubitser, Bomber, Kugler &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 224. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter), 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 101 a 101 3/4 Rbd. r. S. ell. 113 a 113 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 3/4 a 16 1/2. - Svenske Sedler 61. - Asiatiske Actier . . Skuepladsen. Tirsdag (d. 25 Jan.) Tempelherre-Retten. - Torsdag: Brudgommen fra Mexico. - Løverdag. (29de Jan., i Anledning af H. M. Kongens høje Fødselsdag), Floribella, ny romantisk Opera i 4 Acter, af Seminarielærer Boye, Musiken af Prof. Weyse, med tilhørende Dans. flere Bombebøssens Velyndere paa St. Thomas, 100 Franes og 330 Patacons. De 100 Francs ere indkomne i 4 Napoleonsd'or og 1 Louisd'or, som ere omsatte til . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . og de 330 Patacons har Hr. Porth havt den Godhed at indbetale med . . 660 Oplagde Renter af den Sum, Bombebøssen havde indestaaende i Sparecassen. . . . . . . . . . . 162. - 98 Renter til afvigte 11 Dec. af Bombebøssens for Regnskab for Bombebøssens 21de Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.) - (See Skilderiet No. 84 for f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Ved Bombebøssens 19de Aabning, den 5te Januar sidstleden, fandtes i samme ....... r. S. 42 Rbd. 52 s. og S. C. T. 36 Rbd. - s. Endvidere toges til Indtægt ved denne Samling: Renter for et Aar, til 11 Decbr. sidstleden, af den Bombebøssen af det occonomiske Velfærdselskab skjænkede Capital, 6225 Rbd. i Kongel. Obligationer. 249 Capitain Rauberg indleveret en paa hans Skib opsat Bøsse, i hvilken befandtes. samt 19 Franes, 6 Shilling Sterling og 3 1/2 danske Kroner, der ere omvexlede til ............Hr. Procurator Porth fra St. Thomas indsendt, som indsamlet af ham og Hr. John Wright hos skjellige Obligationer. . . . . . 223 – 35 Jalt r. S. 1339 Rbd. 20 s. og S. C. T. 122 Rbd. 54 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
J Løbet af October Qvartal har Directionen seet sig istand til at kjøbe Gaarden No. 167. paa Hjørnet af Dybensgaden og Sqvaldergaden, som med Hensyn til dens Beskaffenhed og Beliggenhed er særdeles skikket til Fribolig for de gamle Sømænd, der af Bombebøssen understøttes. Med Hensyn til dette Kjøb, og at man, som en Følge deraf, har maattet omsætte Bombebøssens Capitaler, bliver nu dens Skatus. I. Gaarden No. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gaden, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg, af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 13,000 Rbd. 2. Inventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m....... 3 Hofraad Meyers Legat, Kongelige Obligationer a 4 pC. . . . . Sølv 2500 4. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede DepositocasseObligation, a 4 pC. . . 5. En Kongelig Obligation, a 4 pC. 6. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i Kongel. Obligationer, a 4 pC., til Beløb . . . . . . . . 7. En Obligation af Laanet i London, a 5 pC. Bcomk. 1400. Directionen for Bombebøssen i Kjøbenhavn, den 22de Januari 1826. Sølling. Duntzfelt. Langberg. Palme. Jalt Bcomk. 1400. r. S. og Sølv 23518 Rbd. 39 1/2. Lütken. Schack. L. Larsen. Rauberg. Arboe. I. C. Møller. Maalet er naaet - den gamle trængende Sømand har nu siden 17 Nov. f. A. faaet sin egen faste Bolig. Paa Hjørnet af Sqvalder- og Dybensgade No. 167 der staaer den - og saaledes seer den ud. Denne Bombebøssens Fribolig indeholder 32 smaae Værelser, hvori ere 22 Kakkellovne og 8 Kjøkkener; desuden har den 2 beboelige Kieldere. Directeurerne ere alle enige i, at dette Huus er særdeles tjenligt til sin Bestemmelse, formedelst dets Indretninger, og Beliggenheden midt i Staden, hvor man selv kan oftere see ind til Mændene, lige langt fra disses Sjouerpladse: Nyholm og Christianshavns Værfter, og i det Qvarteer af Staden, som fordum kaldtes Skipperboderne, hvor i vore Dage Søfolkene meest vanke og boe, hvor Bygningen altsaa oftere falder dem i Øie og kan glæde deres Sind, og indgyde den unge Sømand, en trøstende Udsigt for hans tilkommende Alderdom. Bygningen staaer os i Et og Alt i 13,000 Rbdlr. r. S., som strax ere udbetalte. For det Første leies Halvdelen af Bygningen bort, indtil man tør udvide sig mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Paa Hendes Majest. Dronningens høie Fødselsdag blev vor Snees gode gamle Sømænd, anseeligt beværtede for Bombebøssens Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Som enhver af Directeurerne har sine specielle Forretninger ved Stiftelsen, have ogsaa de Herrer Justitsraader Langberg og Schack ved den kjøbte Bygning overtaget sig de Byrder, der paaligge en Huuseier. For den Orden og raske Gang, som er indført i Forretningerne, har jeg mine dygtige Medhielpere at takke, hvis Arbeider ere betydeligt tiltagne og stedse tiltage med Stiftelsens Fremvært, især Hr. Consul Duntzfelts som Bogholder og Casserer, og Hr. Overretsprocurator Palmes som Protocolfører og Correspondent. Jeg øiner endnu en Gang et stort Qvartal. Havde vi nu kun en Fond til Strandede, hvoraf, desværre, alt for mange hvert Aar melde sig; men den feiler. Sal. Pastor Walther har i sit Testament lagt Grund til den ved sit Legat af 500 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-25
Til de i Anmærkningerne ved sidste Regnskab ommeldte to Vacancer blev af Directionen antaget: Skibs-Seilmager Torgius Gram, 70 Aar gammel, og Baadsmand Hans Fisker, 67. Aar, og bekom et Kammer og hver deres opredte Seng, et Sæt Gangklæder og et lidet Jnventarium. For mig vare disse tvende Gamle, som bleve hjulpne for yderlig Trang, især kjerkomme; thi Gram var med mig til China 1774, og er den eneste Mand, der endnu er i Live af 160 Mands Besætning; og Fisker har faret med mig for Baadsmand paa Ostindien fra 1790 til Vore to Gange ti Gamle ere, ved at være blevne befriede for Kummer, og ved den gode Pleie, de have, uagtet deres høie Alder, alle sunde og raske. Fama fortæller, at der fra Minervas Sønner igjen er en Gave i Farvandet, som kommer fra en theologisk Orlogsfærd. Vaterskouts-Contoiret, ved Holmens Canal No. 256, d. 24 Januari 1825. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Nyeste. Skilderie af J Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 9. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Januari 1826. Anmodning til en i Amtstue-Beregninger kyndig Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Det er bekjendt, at Hs. Majestæt i de senere Aar allernaadigst har forundt Bøndernes og Proprietairernes Hartkorn ikke ubetydelig Lettelse i Skatterne. J Særdeleshed i Aar skeer det derved, at det er Skatteyderne tilladt, i Afdrag paa Skatterne at levere et vist Qvantum Sæd af hver Tønde Hartkorn, der godtgjøres dem mod høiere Priis end den, de kunne erholde paa Torvene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Det er ogsaa bekjendt, at en Kongelig allernaadigst Forordning udkom 11 September 1822 igjennem det Kongl. danske Cancellie, angaaende Lettelse for Geistligheden i Danmark i Henseende til Udredelsen af de Skatter, der hvile paa de den, som Embeds-Jndkomst tillagte Jorder og Tiender m.m. Ved denne Forordning ophævedes den ved Forordningen af 15 April 1818 paabudne Landskat af Præstegaardsjorderne saavelsom Skatten af de Tiender, hvormed Geistligheden er beneficeret, og til Vederlag for den ved Forordningen af 1 October 1802 paabudne Skat, blev det befalet, at 1 Rbdlr. Sølv skal svares af hver Tønde Præstegaards-Hartkorn. Derimod blev det ved samme Forordning Præsterne paalagt, uden Godtgjørelse, at svare, saavel af deres Jorder som deres Tiender, de fulde Bankhæftelses-Renter, af hvilke, indtil Forordningens Emanation, de fem Sjettedele ligvideredes i de Kongl. Skatter, som det endnu finder Sted med alle paa det ikke geistlige Hartkorn, hvilende Skatter. Og blev tillige allernaadigst paabuden, at disse fem Sjettedele blive som Skat at erlægge til Hs. Majestæts Casse fra den Tid af, at Nationalbankens Ret til dem er udløben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Indenlandske Efterretninger. I Anledning af de bemærkninger, der læses i Skilderiet Nr. 5 d. A., angaaende den Jversenske Avis, kan følgende tjene til Berigtigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
1) J bemeldte No. 5 hedder det om denne Avis, at først under Krigen, 1811, da det paalagdes alle politiske Tidender at forsyne sig med Privilegium, fik ogsaa den et Avisprivilegium. - Folk, som ikke kunne skjelne hvad Forskjel der er imellem et Privilegium og en ligefrem Bevilling, kalde denne sidste, i almindelig Talebrug, Privilegium, og en saadan allernaadigst Bevilling er allerede for over 30 Aar siden forundt Hr. Jversens Kone, 19 Aar før 1811 (10de Aug. 1792), der indeholder; at hun, efter hans Død, ved en duelig Factor og dertil kyndige Folk maa fortsætte det ham tilhørende Bogtrykkerie, samt ligeledes fortsætte den af ham udgivende Fyens Avertissements-Tidende." som ogsaa siden, efter vor nuværende allernaadigste Konges Regjerings Tiltrædelse, er under 27de Novbr. 1810 allernaadigst confirmeret, tilligemed hans egen; og anderledes benævnt, end Bevilling, har det for ingen Avisudgiver i Provindserne været clausuleret, indtil, under Krigen, d. d. 10 Septbr. 1811 tilstilledes alle, som didtil havde udgivet politiske Tidender, en fornyet allernaadigst Bevilling, udtrykkelig benævnt som Privilegium og aldeles gratis; dette foreskriver de Pligter, Udgiverne af politiske Tidender have at lagttage. - Antages nu, at vore Provindsial-Aviser først fra den Tid kunne ansees som privilegerede, saa ere de jo Alle ligegamle, og da har i saa Henseende den ene ikke Fortrin eller Rettigheder for den anden. 2) Forholder det sig ikke saaledes: "at Hedegaard lod sine Skrifter trykke i Kjøbenhavn eller Sorøe; – det gjorde hans Forlæggere, Pelt og siden ogsaa J. G. Rothe, som fandt det beqvemmest, da de begge boede i Kjøbenhavn; og at Hr. Salomon von Haven lod trykke en Cantate i Hamborg, var vel en Følge af at han havde sendt Manuskriptet til sin lærdere Broder (der den Tid opholdt sig i Hamborg) til Gjennemsyn og Rettelse, som mueligen ønskede det trykt under egen Correctur. Denne Broder, navnkundig af sin Reise til Rusland, døde siden som Professor i Sorøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Ved en Auction, som holdes d. 7 Febr. i Kirkeværløse Kro, under Kjøbenhavns Amt, over en Deel Skoveffecter, sælges ogsaa endeel om blæst Træ af Eeg, Bøg og Esp i Joenstrup vang, Hareskov og Nørreskov. Skuepladsen. Mandag (d. 31 Jan.) Floribella.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
J Hall. Lit. Zeit. No. 139 f. A. læses en meget anbefalende Recension, over Prof. F. Høegh Guldbergs Digte over bibelske Æmner &c., Kbh. 1823. Noc. siger, at Skriftet hører til de heldigste i dette Slags, som den danske Literatur eier. En særdeles Værdie faae disse Sange derved, at de alle kunne synges efter bekiendte Choralmelodier og at Kammermusicus Kuhlau har lovet at levere nye, lette, til fiirstemmig Sang, satte Melodier til dem, der beqvemmest lade sig synge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Blandede Efterretninger. J Paris gjorde den foreslagne Rentenedsættelse i Fjor et overordentligt Jndtryk paa de forskjellige Classer; thi alle, ligge fra den Fornemste til den Laveste, hørte til de Paagieldende. Særdeles opbragt var man i Begyndelsen over Due d'Oterente, som man kaldte Hr. Villele. Man fandt virkeligen følgende Vers af Boileau at være gaaede i Opfyldelse: Et ce visage ensin plus pale quun rentier Aaspect d'un ditue retranche un quartier. Og hiint Ansigt var langt blegere end en Renteneer. Ved Synet af en Lov, som kniber et Qvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
J Edinburgh Revier for October Decbr. 1824 meddeles et Udtog af et udkommet Skrift: "Modern Egypt. Det indeholder interessante Efterretninger om Egyptens tiltagende Cultur i de nyere Tider under den navnkundige Vicekonge Mahomed. Man finder deri tillige et Raisonnement om Qvarantainens Unødvendighed og Underretning om hvorledes de 20-30,000 Baller Bomuld, England aarligen henter fra Egypten, Pestens vedvarende Opholdsted, i England enten slet ikke eller dog kun i nogle Havne underkastes en ubetydelig Observations=Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Holland synes ogsaa deri at følge Englands Exempel. Et Skib bragte dertil en Ladning Bomuld, indtagen i Alexandria, hvor, som bekjendt, Pesten ofte raser. Skib, Mandskab og Ladning bleve kun lagte i Observations-Quarantaine i 2 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
J München giver en Lieutenant Hebenstreit, formodentlig af Mangel paa anden Beskjeftigelse i denne Freds-, skjøndt just ikke altid fredelige, Tid, sig af med at holde et Slags Phalæner til en regelret Virksomhed. Han lader dem nemlig væve Vadt, og har til den Ende i den engelske Hauge i Munchen indrettet en Sahl. med Paaskrift: "Straffeanstalt for skadelige Jnsecter." J denne Anstalt have ved en egen Indretning 300 Phalæner, fra 5 til 16 Juni f. A. ikke allene spundet et Stykke Vadt paa 7 Qvadratfod, men og vandtætte Slør, blandt hvilke nogle af en skjøn hvid Farve, gjennemsig. tigere end en tynd Jsplade. Af dette fine Spind har Lieutenanten ladet forfærdige smaa Luftballoner, der, fyldte med brændbar Luft, stege 200 Fod høit. J eet af samme have Jnsecterne maattet spinde Figuren af en Krone, og for at bevirke dette, tegnede han den attraaede Figur med Spiritus paa Vævet og de over strøgne Steder omgive Phalænerne, som vedblive at væve rundt omkring, indtil Tegningen er fremkommen. (Dersom disse Phalæner kunde tale, saa vilde de maaskee sige til Hr. Lieutenant v. Hebenstreit: Hr. Lieutenant. De kalder os skadelige Skabninger - hvoraf veed De da, at vi ere skadelige, Eller troer De overalt, at Naturen har frembragt noget egentligt skadeligt Væsen, eller at den Nytte, vi stifte, ikke langt overstiger den tilfældige Skade, vi tilføje Deres Væxter, De vil straffe os for den Virksomhed, Naturen har anvist os - hvormed beviser De Deres Strafferet? - Hvorfor straffer De ikke heller de mange skadelige Væseneer, der findes blandt Deres egen Art? De, Hr. Lieutenant, nedlægger i Krig Deres saakaldte Fjender, fordi De siger, at Krig er Deres lovlige Kald? Er da vort Kald, som vi have faaet af Naturen, mindre lovligt? De kan i alt Fald dræbe os, fordi det forekommer Dem, at vi ere skadelige; men langsomt pine os til at spinde Vadt, som ikke hører til vor Forretning, er De ikke berettiget til.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Efter der Freimüthige beløbe de catholske Capeller i Engelland, hvoraf de fleste bleve bygte for 35 Aar siden, sig nu til 9000, og tæller det catholske Universitet i Stoughourst 500 Discipler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Auctionen over det berømte Meermannske Bibliothek i Amsterdam har indbragt 131,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Siden det femte Aarhundrede har man i Ægypten ikke havt nogen Elephant, med Taarn paa Ryggen. Nyligen er ankommen en Saadan, bestemt for Paschaen af Ægypten, til Caro. Den var henved 9 Fod høi, og det Taarn, den bar, omtrent 42 Fod. Det sidste er aldeles af Jbenholt, med massive Sølvsøm, og de forskjellige Etager ere befæstede til hinanden med Beslag af Bronze. Det kan beqvemt rumme 25 Kæmpere, og for Anføreren er et særskilt Værelse med et Vagttaarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
J London bygges en ny Hænge Bro af Jerntraad over Themsen, der fra Grundpillerne af skal være 24,000 engelske Alen lang. Skibe paa 200 Td. Drægtighed ville kunne fare under den for fulde Seil. Man troer den vil koste 392,000 Pd., men den vil ogsaa kunne indbringe 43,800 Pd. St., uden at den vil koste meere aarligen at underholde end 2200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Fortegnelse over dem, som paa Øen St. Thomas have bidraget til den Capital, der er indsendt til Bombebøssen og anført i sammes Regnskab i Skilderiets forrige Numer. I. Jndsamlet af Hr. Procurator Porth. Hr. Gen. Krigscommissair Søbøkker 100 Francs i Guld. Patacons fra de Herrer, Kammerjunker Colbiørnsen 8, Capit. og Stadshauptmand S. C. Deville 16, W. P. Furnis 12, C. & L. Lopez Duber & Comp. 8, John Morrison 8, Hohed & Cappe 16, Capit. John King 8. Capit. Louis Michel 8, Arve P. Magens 8, C. Sarguy 8, C. G. 8, Contant 8, Dito 4. Jalt 100 Francs i Guld og 120 Patacons. 2. Jndsamlet af Hr. John Wright. Patacons fra de Herrer: J. G. Vatable 16, G. Michaux 16, Phænix Phiser 4, Peter James 4, Cornelius de Wendt 2, Contant 24, Dito 10, Joseph Romne, 4, J. C. Friborg 8, A. A. French 4, James Dorsett 20, William Tapspire, J. W. Sessmann 4, Peter G. Vessuup 16, Michael Christian 4, G. Coucheville 8, A. Coucheville 4, Albino Domingo 8, Valentin Ricardo 6, J. Lacrooz Zoon 4, A. Frederick 4, John Wright, 32. Jalt 210 Patacons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Rettelse. J No. 7, P. 105, Lin. 2 og 9, istedetfor: Schiellerup læs: Fiellerop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Kjøbenhavns Børs, d. 28 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Spec. 222. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer, (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, ud. Renter) 101 1/4 a 101 1/2 Rbdlr. r. S. ell. 112 1/2 Rbdlr. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 99 3/4. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 1/2 a 168. - Svenske Sedler 52 12. - Asiatiske Actier . . Til S. T. Frue Justitsraadinde A. Thorlacius, i Anledning af hendes Søns S. T. Herr Assessor i Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten Christian Ludvig Thorlacius's Død (38 Aar gammel) den 19 Januar Fromme Moder, Ak! din Søn er ikke meer! Midt i Kampen er det ædle Hjerte brustet: Taaren i dit Øie staaer, men dog jeg seer At til Sorgens Strid du er med Taalmod rustet, Hvor min Barm da vorder tung og veemodspændt, Naar jeg seer den tause, Gud hengivne Jammer! Mange bittre Suk jeg har den Elskte sendt: Ak men Sukket naaer ei Dødens stille Kammer. Trofast var han Gud og Fædrelandet huld, Landets Ædle sørge ved den sorte Baare; Tro som Søn og Mand, og det er meer end Guld Glimrer paa hans Grav hans Moders, Huustroes Taare! Saaret er dit Bryst af Kummers hvasse Tjørn; Men du har jo Lægedom for al din Smerte; Alt, hvad elskeligt og høit hos Støvets Børn, Gjemmer jo dit milde, englerene Hjerte. Trøst du faaer af Mange, som du trøstet har, Trøst i Fromhed, som var fast i dine Tanker, Trøst i Troens Kors, som lislig Frugt dig bar, Trøst ved Kiærlighedens Jld og Haabets Anker. Ja, jeg veed det den Fortrøstning giør dig stærk, At forklaret du ham seer paa hine Steder, Og du ærer fromt og ydmygt Herrens Værk, Selv naar det nedbryder dine bedste Glæder. Men jeg priser Gud, at mine Øine saae Klart i dig et Mønster paa en Danneqvinde. O! tillad mig at med Haabets Grønt jeg maae, Denne Sørgekrands omkring din Jsse binde. Kjøbenhavn, d. 23 Januar 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-29
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Togtyvende Aargang. No. 10. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Februar 1826. Et lidet Gienmæle, i Anledning af: Bemærkninger til Stykket i Skilderier No. 3, Postvæsenet angaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-01
Uagtet Anmelderen ingenlunde agter at indlade sig i en Pennekrig, som han, ved den inhumane Maade, som slig Feide sædvanlig føres paa i vore Dage, høilig afskyer, saa er der dog Adskilligt i bemærkningerne til Stykket i Skilderiet No. 3, om Postvæsenet, der byder ham at fremsætte endnu et Par Ord til nærmere Prøvelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-01
Studerede og ustuderede, latinske og danske Jurister. Fordum har man altid i daglig Tale kaldet de Retsstuderende, som ikke havde taget Examen philosophicum, danske Jurister, til Forskjel paa dem, der forhen havde taget hiin Examen og siden den anordnede latinsk juridiske Exammen, og sædvanligen hedte latinske Jurister. Begge Benævnelser vare i sig selv saa ubestemte, at man, naar man udenlands talte om en dansk Jurist, faae sig nødsaget til at give en nøiere Forklaring over Udtrykket, da en Udlænding neppe kunde begribe, at der i Danmark gaves andre end danske Jurister, og mindst at der gaves latinske Jurister. J Almindelighed kalder en dansk Jurist sig Examinatus juris, til Forskjel paa en latinsk, som hedder Candidatus juris, skjøndt Forskjellen mellem Examinatus og Candidatus dog i Grunden ikke kan være her synderlig stor.