JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
J Hall. Lit. Zeit. Mars 1828 læses en Recension over Van der Veldes sammtliche Schriften, 25 Bände, 3te Aufl. 1824 26. Recensentens endelige Dom over denne ogsaa paa Dansk meget læste Forfatter lyder saaledes: Van der Velde vilde skrive historiske Romaner, i det han overalt gav dem en af den virkelige Historie laden Baggrund. Men til sin egen Skade opfor erer han derved til en Sammenligning med den meest udmærkede Romanforfatter i denne Art, vor Tid har frembragt, Walter Scott. Endskjøndt det ikke kan nægtes, at Van der Velde kjendte og paa sin Maade forstod Historien, ligesom og at sammensanke characteristiske Træk og at anbringe dem ved sine Billeder, som ejendommeligt Costume, saa kan man dog ikke fragaae, at hos ham det ene Billed temmeligen seer ud som det andet; alle minde, ved en vis Familielighed, om deres fælles Oprindelse; hverken Characterer eller Situationerne ere gjennemtrængte af den Tids og Nations Aand, de tilhøre. Vi see ikke lipagtige Skikkelser af en levende Virkelighed for os; men Theaterfigurer, som Forfatteren har bibragt deres Rolle og som give sig Umage for, at tee sig overeenstemmende med deres tiltagne Stillinger og deres fremmede Costume, men dog altid røbe, at de ikke ere hvad de ville gielde for. Med eet Ord: vi see og føle os ikke i den virkelige, men i een fra Forfatterens Hoved udsprungen Romanverden. De meest forskjellige Gienstande behandles paa een Maade, ogsaa i Henseende til den ydre Fremstilling. Hvilken Himmelegn, hvilken Tid end Begivenhederne ere henførte under, overalt skinner ved Begyndelsen af et Afsnit Maanen eller Solen, lige som Sindene ere aftenligt eller dagligt stemte; Helte støtte sig paa Sværde, Raadsherrer og Borgermestere sidde tankefulde; Stats embedsmændene aflægge Beretning, og naar Hjulværket er trukket op, løber det, som sig bør, indtil næste Afsnit, hvor da en ny Sidder, Tænker a. igjen træffes. Denne Maade, at lade sine Helte sidde og staae i nøje beskrevne Attituder, er saaledes hos Forfatteren bleven til herskende Maneer, at der sjeldent findes et Afsnit, som ikke begynder dermed. - Jøvrigt kan man ikke frastride Van der Velde hverken Opfindelses eller Fremstillelsesgave. Men hans Begivenheder trænge og dynge sig ofte for meget til Skadefor Sandsynligheden, og storme saa voldsomt ind paa de handlende Personer, at disse, søndertivilderaf, umueligen roligt og klart kunne udfort sig, ganske i Modsigelse med det egentlige Fa maal af Romanen. Dictionen paa en hiler her synlig Maneer, er god, skjøndt ikke gr) reen og gedigen. Forfatteren har Sprog, sin Magt og burde kun have udbredt sit Hen dømme over samme til Undertrykkelsen af mand rethoriske Floskler, som hist og her forstyrre til en ubehagelig Maade. I det Hele maa mu indrømme ham Prædikat af en god Fortæller som det ikke fjeldent lykkes at underholde begeligen; men den egentlige poetiske Dybde, di skabende Kraft, der fremtryller levende, mid Sandhedens og Naturens Stempel tegnede, Skikkelser, maa vi aldeles nægte ham, da i all hans Skrifter intet Spor deraf viser sig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Kjøbenhavns Børs d. 19 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 21 Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Stk. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbsegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 86 186 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/4 - i Banco. Dito Dito. . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-19
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. 111 1/4 - i Sedler. Dito Dito . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 993100 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 106 106 1/2 i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved 96 - r. S. Dito lydende paa r. S. 98,98 i Banco. 4 pC. Dito Dito . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/4 60 1/2 L. Stil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 68. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 August 1828. *) Om en mærkværdig antik Vase og de Gamles Vasemalerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Om Gymnastikens Udbredelse i Danmark. Førend 1794 var egentlig Underviisning Gymnastik saagodt som ubekjendt i Danmark. J de militære Undervisnings Anstalter gaves ved Undervisning i Fægtning (men ei i Hugning), i Riden, og i Dands, ved Søkadetakademiet ogsaa Svømning; ved Sorø Akademie var ansat en Berider, Fægter og Dandsemester; men Undervisningen i disse enkelte Grene af Gymnastiken var kun ringe og indskrænket til Fat J bemeldte Aar 1794 oprettede daværende Hol præst, nu Superintendent i Lüneburg, Christiani sit i Danmarks Skolehistorie saa berømte Jnstitut, og her blev, iblandt andre tile blot til den lærde Opdragelse sigtende Discipliner, ogsaa givet Underviisning i Fægtekonsten og andre gymnastiske Øvelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
J samme Aar blev Hr. Professor Nachiegal dimitteret fra det schouboske Jnstitut, til Kjøbenhavns Universitet. Hans Fader, en uformuende Borger, døde pludselig, og han blev saa i den Nødvendighed ved Privat-Jnformationer at sørge for sig selv og for sin gamle meget svagelige Moders Underholdning. Der gaves dengang, som nu, fattige Studenter nok, som paa denne Maade søgte at erhverve sig Midlerne til deres Studeringers Fortsættelse, men den unge Nachtegal blev tillige, hvad der var mere, en Families eneste Støtte. Honoraret var kun ringe, - 8 eller 12 Skilling i det høieste kun en Mark, for Timen - og Tilbøieligheden til at undervise ikke stor. Under disse Omstændigheder kom en tidligere hengivenhed for Legemsøvelser Nachtegal til Hjelp. Han fortæller selv, at han allerede som Barn, da hans Skolegang tit førte ham forbi Landkadetakademiet, naar Kadetterne fik Undervisning i Fægtning, med Længsel til tede igjennem Dørsprækken, og ønskede, allene for at kunne deeltage i disse Øvelser, at bære den røde Kjole, og neppe var han bleven Student, førend han tog Lektioner hos den gamle franske Fægtemester; inden kort Tid havde han opnaaet en temmelig Færdighed i Fægtning, og overgik sin Lærer i Voltigering. Da han nu maatte aaare med sine Evner, som han bedste kunde, var det ham meget kjert, at Hofpræst Christiani tilbød ham at give nogle Timer 1 Gymnastiken i hans Jnstitut. Nachtegal overlog dem, og omtaler selv disse sine første Forsøg, paa at fremme en ham saa kjer Konst, med Varme, og han blev fra nu af udelukkende opofret Gymnastiken. Hofpræst Christianis Fortjenester af Gymnastiken - siger han - ere umiskjendelige. Han var den første Opdrager i Dan muk, der forenede hensigtsmæssige Legemsøveller med den øvrige Undervisning, og antog Lærere, som heri methodisk skulde veilede Ungdommen i hans Jnstitut; han var tillige den første, der lod indrette et hensigtsmæssigt Lokale og Maskinerie til Undervisningen. Det var, vedbliver han, i dette Jnstitut, at jeg som Lærer begyndte min gymnastiske Løbebane. Jeg tilbagekalder de Timer, jeg der underviiste, med megen Glæde i min Erindring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
J det schouboske Jnstitut blev Gymnastik ogsaa en Underviisningsgreen, og Nachtegal fik saaledes her nogle Timer. Nogen Tid hengik nu, og det første, der siden skeete var, at et gymnastisk Selskab i Begyndelsen af Aar 1799 dannedes i Kjøbenhavn, at Prof. Nachtegal blev valgt til dets Formand, og at det beskjæftigede sig med Legemsøvelser i et større Omfang. Selskabet var talrigt, og bestod deels af unge Mænd af den studerende Klasse, deels af Mænd imellem 30 og 40 Aar. Nachtegal fik her den første Leilighed til at øve sig selv praktisk i de høiere Dele af Gymnastiken, og erhvervede sig snart en saadan Færdighed og Sikkerhed i sin Konst, at han kunde fremtræde som selvstændig offentlig Lærer, i samme. Under 1 Nov. 1799 udstædte han Jndbydelse til Oprettelse af et gymnastisk Jnstitut. Jnden faa Dage meldtes 5 Elever, inden Aarets Udgang var Antallet voxet til 25, og i den paafølgende Jan. 1800 indviedes Jnstitutet ved en Tale af Hr. Dr. Theol. Ridd. og Dbm. P. H. Mønster, en Mand hvem Gomnastikens Udbredelse i Danmark skylder meget. Han havde allerede, som Kandidat i Theol., i et lidet Skrift: Sammenligning imellem Grækernes og vores nuværende Opdragelses- og Undervisningsvæsen, Khavn. 1797, viist Gymnastikens Vigtighed. Nu skrev han Programmer, for Jnstituttet, udgav en Afhandling om Gymnastikens Anvendelse paa Ungdommens Opdragelse, og holdt i Forening med Profess. Nachtegal i flere Vintere offentlige Forelæsninger over Gymnastikens Hensigt og Nytte, dens Theorie, samt Historie i de ældre Tider. Den afdøde daværende Provst, siden Biskop Hjort udgav et Udtog af Gutsmuths Gymnastik für die Jugend. Men hvad der især bidrog til at give Sagen et vigtigt Fremstød var at H. M. Kongen, da Kronprinds, overraskede Jnstitutet ved sit Besøg, og derefter understøttede dets Forstander til at kjøbe en egen Gaard (i Aabenraa) og der at faae fuldstændige Apparater. Fremdeles ved at Prindser af den kongl. Familie betroedes Jnstitutet til Undervisning. Om Vinteren 18034 deeltoge henimod 150 Personer af alle Stænder og forskjellige Aldere i den gymnastiske Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Jmedens det private gymnastiske Jnstitut, saaledes tiltog fra Aar til Aar, udbredtes Konsten selv ogsaa over mange andre af Hovedstadens og Landets Skoler og Opdragelses=Anstalter. J Aaret 1800 indførtes Gymnastiken, efter en større Maalestok end forhen, i det schouboske Jnstitut, 1801 i de militaire Kadet akademier, samt i Frue Sogns Arbeids- og Læseskole, 1802 fik Opfostringshuset sit eget gomnastiske Apparat; 1803 blev Gymnastiken en Green af Undervisningen i Efterslægtselskabets Realskole, hvor Hr. Amtsprovst Mønster, dengang Skolens Jnspektør - selv tildeels paatog sig Undervisningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Fra 1804 begynder en ny Periode i Gymnastikens Historie hos os. Det militaire gymnastiske Jnstitut fik nemlig sin Tilværelse; og Nachtegal, der under 3 Febr. var udnævnt til Professor i Gymnastiken, blev overdraget dets Bestyrelse. Det saaledes opstaaede offentlige Jnstitut fik en dobbelt Bestemmelse; den ene at danne Lærere i Gymnastiken for den danske og norske Armee; den anden skulde udelukkende tjene for UnderofficeersunderviisningsAnstalterne i Kjøbenhavn og Frederikshavn. Af baade den danske, og den norske Armees forskjellige Regimenter og Korps sendtes i alt 38 Subjekter, hvilke successive, efterhaanden som de havde erhvervet den fornødne Færdighed, dimitteredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Et Selskab som 1804 stiftedes til Svømmekonstens Udbredelse maa her og erindres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Gymnastikens almindeligere Indførelse ved Regimenterne og Korpserne gik nu, alt eftersom de fik dannede Lærere, rask frem. Ogsaa i Exerceerskolerne indførtes den efterhaanden. Garnisonsskolerne fik mere eller mindre fuldkomne Apparater. J Aaret 1806 toge to Mænd offentlig Examen i Gymnastiken for en af det danske Cancellie dertil udnævnt Commission. Den ene var Hr. Carl Chr. Götzsche, nu Præst; den anden Hr. Joh. Chr. Thomsen, siden Capitain. Den sidstnævnte overtog endnu i Aaget 1806 Professor Nachtegals private Jnstitut: men er siden ansat som Lærer i Gymnastik ved Sorø Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
J Aaret 1806 foretog Professor Nachtegal en udenlandsk Reise for at forøge sine Kundskaber og Erfaringer: Resultatet af denne Reise var den Overbeviisning: "at uagtet der paa andre Steder var gjort meget for Sagen, de intet Land kunde maale sig med Danmahvad i denne Henseende er gjort. Dog børtherfra undtage Fægten, som i Frankrig udyrket til større Høide end hos os, og Sver ning, hvortil man især i Paris har lagt fuldkomnere, skjønnere og kostbarere Underviisning Anstalter end her, uagtet man i Svømmefadigheden selv ikke overgaaer os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
J Aaret 1807 deeltog en svensk Magisin Siegstrøm, som i dette Øiemed var kommen til Kjøbenhavn, i den gymnastiske Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
De Uhæld, som i Aaret 1807 rammede Landet, medførte ogsaa følelige Tab for de gymnastiske Jnstitutioner. Profess. Nachtegals Gaard og Maskinerie var ved Bombardementet ødelagt, og de Virkninger, som det engelske Overfald havde paa Alt hos os, kunde ikke andet end meget tilbagesætte Gymnastikens Dyrkelse; dog H.M. Kongen, som stadigen havde antaget sig Sagen, ophialp atter Underviisnings Anstalten, som 1808 igjen begyndte. 1810 kjøbte Professer Nachtigal med kongelig Understøttelse den Gaard paa Østerbro, hvor han endnu boer, og som i en hver Henseende svarede til Øjemedet. DeliLokales gode og sunde Beliggenhed, betydeligt og rummelige Bygninger, store Øvelsespladser, og sjeldne Bassin, i Forening med et særdeles fuldstændigt og vel indrettet Maskinerie, gjorde det til et af de fortrinligste og meest hensigtssvarende Lokaler, som Jnstitutet hidtil har havt, Gymnastiken var fra Tid til anden udbredt over Almu- og Borgerskolerne, og man beregnede, at i Aaret 1810 bleve omtrent 4000 Jndividuer øvede i de offentlige Skoler. Til samme Tid vare 7 civile og 40 militære Lærere dimitterede fra Jnstitutet. 1810 blev, under 30 Oct. en formelig Plan udfærdiget for det militaire gymnastiske Jnstitut, beregnet paa 20 Elever, og til en aarlig reglementeret Udgift af 2650 Rbd. (Sluttes i næste Nummer.)(*) Om Skoleungdommens Underviisning i Coral-Sang. Skolernes Mangel paa det fornødne Antal Exemplarer af Nodebøger, hvilken Mangel er den største Hindring for Ungdommens Underviisning i Sang, kunde maaskee bedst afhielpes paa den Maade, at det blev overdraget en offentlig Stiftelse, f. Ex. Seminarii Fondet, at besørge trykt et tilstrækkeligt Oplag af Palme-Melodierne, udsatte i Ciffre efter Zincks Coralbog; saaledes at ethvert Barn i Skolerne kunde erholde et Exemplar deraf, til en moderat Priis. Kan det Kongelige Seminarium paa Jonstrup med Fordeel sælge et Exemplar af den anordnede Lærebog i Religionen, for 10 Rbs. Sølv, saa vildet ogsaa være mueligt, at et Exemplar af Pfalme Melodierne, udsatte i Ciffte, kan sælges til samme billige Priis; da disse Melodier kunne rummes paa et mindre Arketal, end det Lærebogens udgjør. Naar Skolerne saaledes kunne blive forsynede med de fornødne Nodebøger, vil Underviisningen og Øvelsen i Sang ikke udkræve mere end i det Høieste en halv Time daglig, eller halvanden Time ugentlig, for hver Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Efter den hidindtil meest brugelige Methode, at lade Børnene lære Melodierne efter Ge hor alene, uden Hjelp af Noder; eller saaledes at Skolelæreren hver Gang Underviisning i Sang foretages, opskriver Melodien paa den store Skoletavle, udfordres langt mere Tid, men da denne længere Tid ikke ret vel kan undværes fra de øvrige Underviisnings Gienstande, saa vilden let skjønnes, at Skoleungdommens Færdighed i at synge Palme Melodier, maa, paa de Aaallerfliste Steder, være heel ringe. Paa nærværende Tid, da den største Deel af de Ældre blandt Kirkens Medlemmer ikke liender Psalme Melodierne, saaledes som disse, efter den anordnede Coralbog bør synges, synes det at være saa meget mere nødvendigt, at Skohungdommen tilstrækkelig bliver øvet i Coral Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Endnu noget om Svendborg Klosterkirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Under "Jndsendt læses i Hr. Hempels Avis No. 129 følgende: I Anledning af et fra en Svendborger i Kjøbenhavns Skilderie No. 64 indført Forslag, der senere er omtalt i de fyenske Aviser af 12 August, tillader Jndsenderen af disse Linier sig at bemærke, efter foreløbigen at have erklæret, at han, som aldeles ikke bygningskyndig, ei kan indlade sig i den fremsatte Detail, hvorledes Klosterkirken i Svendborg kunde indrettes m. m. - at der alt for 23 Aar siden blev nedsat en Kommission, for at overveie, hvorledes bemeldte Kirke kunde anvendes, at Meningerne dengang vare deelte, og at de stedfundne Forhandlinger, der vare tilstillede det Kongel. Danske Cancellie, brændte under Kjøbenhavns Bombardement. Nu hvilede Sagen til 1817, Kommissairernes Formening, som paa nyt indhentedes, var atter deelt, og Resultatet blev endeligen, efter at der igjen vare forløbne flere Aar, og efter at Bygnings kyndige havde erklæret, at benævnte gamle Bygning ikke hensigtsmæssigen kunde anvendes til offentligt Brug, at Hs. Majestæt, paa derom gjort allerunderdanigst Jndstilling, under 4 April 1828 allernaadigst behagede at resolvere, at Klosterkirken i Svendborg maatte opbydes ved offentlig Auction til Nedbrydelse, eller, hvis intet antageligt Bud skeete, at dette Arbeide da maatte foretages ved Kommunens egen Foranstaltning, og at det derved indvundne Beløb, saavelsom tidtnævnte Kirkes øvrige Midler, maatte anvendes til Bedste for Svendborg Kiøbstads Skolevæsen. Betræffende den paatænkte nye Raadstue bygning, bemærkes ligeledes, at der alt i 1804 var passeret en Resolution om Nedbrydelsen af det gamle Raad- og Arresthuus, og da den offentlige Sikkerhed, i lige høi Grad som den udvortes Anstand, nu end meer, efter saa mange Aars Forløb, krævede hiin Bygnings Opførelse, faldt ogsaa allernaadigst Resolution i saa Hen Henseende under samme Datum, som ovenmeldt. Overslaget er 11,832 Rbdlr.; men af denne Sum skulle vedkommende Landdistrikter, som afbenytte Fængslerne, udrede 5250 Rdlr.; ligesom Byen ogsaa, uomtalt det, der indkommer ved den gamle Raadstuebygnings Bortsalg, er forundt en betydelig Lettelse ved et Laan af Justitsfondet, at tilbagebetales i flere paa hinanden følgende Aar.Af disse her angivne Data vil udentvivl skiønnes - hvilket ogsaa er Jndsenderens eneste Hensigt, at de berørte allernaadigste Bestemmelser først ere udvirkede efter lang Drøftning og modent Overlæg, saa at det bør antages, at den Fremgangsmaade, der nu skal finde Sted, maa være den tjenligste til Øiemedets Opnaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Indenlandske Efterretninger. Man har læst i nogle Aviser, at en Komet skulde i denne Tid vise sig paa den sydlige Horizont, og at den seer ud som en stor rødagtig Stjerne. Det maae, som i Hempels Avis Nr. 129 siges, nok være en Forvexling af den gamle Mars, hvilken Planet der svarer til sit krigerske Navn, at den har et rødligt Skiær og i denne Maaned sees hver Aften meget lavt i Sydvest indtil dens Nedgang, omtrent Kl. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Den af de meklenburgske Stænder omtrent i Dec. 1814 fattede Beslutning at oprette deres udmærkede Landsmand, Fyrst Blücher af Wahlstadt, paa hans Fødested Rostock en Statue, hvilket blev overdraget Schadow, og hvortil Goethe bragte Metal som det bedste Material i Forslag, blev Anledning til at et nyt Værksted, for at støbe Metalstatuer oprettedes i Berlin, fra hvilket siden 1818 fire kolossale og mange mindre Værker ere udgaaede, medens andre ere forberedte eller alt befinde sig under Forarbeidelse. To udmærkede franske Konstnere Lequinesom Former og Støber, og Cour som Ciselør, lidede disse Værker, og mange Tyskere have under deres Øine alt faaet saa megen Øvelse, i, naar Bestillinger kun vil skee, maae denne Lunstart ogsaa i Tydskland have de bedste Frem midt. Kunstnerens oprindelige Model bliver m formet og støbt deelviis, nemlig de Lemmer, der betydeligt fjerne sig fra Legemet, f. Ex. en udstrakt Arm, et hævet Been, Hovedet, Vaaden eller deslige, særskilt. Saaledes er af Luthers 9 Fod høje Statue i Wittenberg af Schadow, Kroppen, formedelst den i lige Folder indtil Fødderne gaaende præstelige Klædning, støbt i et Stykke, Hovedet, Bibelen, den høire Haandfærskilt. Rauchs to herlige Statuer af Blücher, i Breslau og Berlin, ere sammensatte af end flere Deele. Om de nyeste Fremskridt i at støbe og ciselere store Metal-Billedværker har C. H. Toelken skrevet en Afhandling, som læses i hans Berliner Kunstblatt, Marts 1828. S. 93102 og paa Dansk i Profess. Ursins Magazin 3 B. 1828 No. 115.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
J et Møde, som d. 25 Juni blev holdt i det parisiske Selskab for Jndskrifterne og de skjønne Videnskaber, blev af Alexander de Laborde, forelæst en Beretning, som indeholdt nye Opgivelser om Staden Petra, og Nabatheensernes Land, (nu kaldet det stenige Arabien) Beretningen var, siger en Journal, særdeles interessant fra en dobbelt Synspunkt. For det første var man, efter de forskjellige forgjeves foretagne Forsøg af de lærde og uforfærdede Reisende Burkam og Bank, endeligen kommen til Opdagelse og Udforskning af hin Stad, som i Oldtiden var saa berømt formedelst fine Monumenters Pragt, og ved den Handelsvei, som Romerne derfra havde aabnet sig til den persiske Havbugt. Den anden Omstændighed, som gav Beretningen en særegen Jnteresse, bestaaer i at en af de Reisende, ved hvilken Staden Petra er opdagen, er en Søn af Greve de Laborde. Faderen forelæste ogsaa Historien om Opdagelsen med en Tone af faderligen at være rørt. Næppe skulde man troe det, at midt i et Sandhav, hvor kun nogle Klipper fremrage, har staaet en Stad, hvis Ruiner vidne om en gammel Pragt, der endnu selv overgaaer Palmyras Pragt, og derhos, at saa rige Levninger hidtil have undgaaet europæiske Reisendes Efterforskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Efterat den unge de Laborde og hans Reisefælle havde trodset de Farer, hvorved deres Forgjengere vare tilbageskrækkede, naaede de Prisen for deres modige Vedholdenhed. De aftegnede paa Stedet disse Monumenter, ved hvis Beskrivelse man studser, og paa hvis Virkelighed man vel maa tro, naar paalidelige Aftegninger paa en vis Maade hensætte dem for Forsamlingens Øine. (Alg. 3. 219. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Fra Wien skrives, at en Giraffe var d. 6 Aug. ankommen til Laxenburg og at Hds. Maist. Erkehertuginde Marie Lovise med Søn havde begivet sig derhen, for at see den, men den havde formedelst sin ringe Størrelse ikke svaret til den almindelige Forventning, Publikun havde gjort sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Mad. Bompland, den berømte Naturforskers Hustrue, er, forsynet med Breve fra de fleste europæiske Regjeringer, ankommen til Bolivia, for at begive sig til Paraguay, for der hos Doctor Francia at søge udvirket sin Mands Frigivelse. General Sucre har med den meest udmærkede Velvillie modtaget hende, meddeelt hende ogsaa sin Anbefaling til Dictatoren, og afsendt en Staffet med Depescher til Assuncion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Mariebadet i Bøhmen hører iblandt de første af Tysklands Læge Anstalter. I Sommeren 1827 bleve mere end 16000 Bade, og deriblandt omtrent 500 Mose= eller Slam, 600 Gas, 1000 Dousche=Bade brugte, og desuden gik 200000 Flasker Mineralvand fra Kors- og Ferdinands Brøndene endog til de fjerneste Egne, saasom til Londen, Rom, Petersburg, Paris, selv til Portugal, Spanien og til Nordamerika. Omtrent 3000 Bade bleve uden Betaling givne Fattige, foruden Pengeunderstyttelser. Badegjesternes Antal var imellem 8 til 900, deriblandt flere fyrstelige Personer. Et Samfund af bayerske Badegiester, som i en Række af Aar havde besøgt dette Bad, og været Vidner til dets store Sundheds Kraft, og de mangehaande Læge-Anstalter, gjorde Hans Majestæt Kongen af Bayern en Beretning om den ufortrødne Flid, Uegennyttighed og Duelighed, hvormed Badelægen Hr. Det. Schen ud Hofraad. mærkede sig; og det behagede H. M. Kongen at forunde ham Charakteer af en kongl. Baytisk En Geistlig Hr. Cooper, holder i Padelphia en Lære-Anstalt for et udvalgt A(Select, number) af unge Damer. Man hø hvad de skulle lære, Latinsk og fransk SpieSkrivning, Arithmetik, engelsk Grammatik, Nathematik, Ryetorik (!!!), Geographie, Histene, Stiløvelse (Composition), Naturlære, Estil(Ethics!), Astronomie, Beregning af Ecclipser i &c. Den fjerdingaarlige Betaling er 101 Dollars. Saaledes efter en Anmeldelse i Nalinal Gazette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
En Dampbaad, som farer imellem NyYork og Albany (16 1/2 tyske Mile) indtaget Reisende hver for 1 Dollar, og under denne Betaling bespiser dem. deren Dampbaad, og med samme ankom de henbragte der 8 Timer, og var om Fredag Eftermiddag tilbage i Boston, efter kun i 59 Almer at have været fraværende. (ibid.)