JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Tvende duelige Lærere der i Byen, som bemærkede Trangen til en saadan, besluttede da, for egen Regning, at oprette bemeldte private Realskole, de antoge en meget duelig Seminarist til deri at give Underviisning, og selv give de, tilligemed en anden af de offentlige Lærere, i deres Fritimer, der Underviisning i Religionen, Mathematik, Tydsk og Engelsk. Disse tvende nidkjære Skolemænd læse saaledes først de Timer, som deres Embede paalægger dem (hvilke for mangen Anden, der mindre interesserer sig for sit Fag, ere mere end tilstrækkelige) og derefter søge de, paa ærlig Maade, ved en efter deres Stilling passende fortsat Virksomhed, at forøge deres Indtægter. Kunde De nu, Hr. 11, bebreide disse Mænd, at de, over den private Realskole, forsømte deres Kalds pligter, da gav jeg Dem fuld Ret i, hvad De derom har anført i Kjøbh. Skilderie; men kan De ikke dette, hvorom jeg meget tvivler, maae De da ikke meget mere agte disse Mænd for deres Virksomhed, og maae De, tilligemed Odenses ærede Jndvaanere, ikke heller see, at dette Jnstitut blomstrer under tvende saa duelige og erfarne Skolemænd, end at fremmede, ubekjendte og ofte uerfarne Lærere etablere saadanne Jnstituter, hvoraf Virkningen altid bliver uvis, ofte liden, ja undertiden det Modsatte af hvad den burde være. Mig forekommer det paafaldende, at Skolevæsenet, paa den Fod, som det nu staaer, kan være saa meget trykkende, eller med Rette kaldes saa kostbart. Enhver Lærer maa, ifølge Anordningen af 29de Juli 1814, ikke have et høiere Antal, end 80 Børn. Forudsat han har dette Antal, og hans Løn er 400 Rbd. Sølv, da bliver hvert Barn aarligen underviist for 5 Rbd., imedens der i private Jnstituter for hvert betales fra 18 til 30 Rbd. aarlig. Blev det i Skilderiet No. 12 gjorte Forslag fulgt, at Læreren nemlig begyndte med 200 og avanceerte til 500 Rbd. Sølv, da blev hvert Barn, i de første 3 Aar, underviist for 2 Rbd. 3 mk. aarlig, imedens der selv i Pugeskolerne betales 16 a 20 s. ugentlig, der udgjør 8 a 10 Rd. aarlig. Jkke liden Bekymring for de kommende Dage har mangen Kjøbstæd Lærer, der føler sine Kræfter at aftage, og ængsteligen seer den Tidspunkt imøde, da han mueligen ikke meere tilbørligen vil kunne forestaae sit Embede. De kan da selv, Hr. 111, forestille Dem, hvor kjærkommen for disse Deres Efterretning maa have været, naar De anmælder, at de, formedelst Alderdom og Svaghed afgaaende Skolelærere, beholde deres fulde Lønning. Jeg kan imidlertid ikke andet, end endnu herom at nære nogen Tvivl, da jeg, skjøndt dog noget bevandret med Skoleanordningerne, ikke kjender det Sted, hvorpaa samme grunder sig. Skulde dette mueligt i et enkelt Tilfælde, under særegne Omstændigheder, have fundet Sted, følger deraf dog ikke, at samme er almeengjeldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
J mine i No. 12, gjorte Bemærkninger yttrede jeg, at der for Almueskolelærerne ikke var nogen Avance, hvorfor det, i flere Henseender, var ønskeligt, at der blev føjet en Indretning, saa at dog de Duelige kunde i occonomisk Henseende avancere. Hertil sigter formodentlig Deres bemærkning, at Skolelærerne nu have udelukkende Rettighed til at søge Degnekald, samt Deres Citat af Holberg, at disse Folk (Degnene) ikke ere vante til noget Slaverie, men kunne sove i god Ro til Klokken ti. Herom hedder det i Anordningen §. 52, at Chordegne og Klokker-Embederne skal, ved Vacance, henlægges til Skolelærerne. J Kjøbstæderne afkortes Lærerne da, efter Overeenskomst med Skolecommissionen, sædvanligen endeel af sin faste Løn, imod derfor at hæve Degne eller Klokker-Jndkomsterne. Paa Landet afkortes denne Jndkomst ligeledes Lærerne i deres reglementerte Lønning, undtagen de Steder, hvor Cancelliet senere skal have resolveret, at Lærerne beholde Degne Indkomsterne uden Afdrag, hvilket man maatte ønske blev almeengieldende, da derved opnaaedes, at Menigheden fik Leilighed til, at vise sig skjønsom imod den duelige og samvittighedsfulde Lærer, og denne deelte da ikke, som nu er Tilfældet, lige Skjæbne med hans uduelige og uvirksomme Collega. Fremdeles hedder det herom i Skoleanordningens 28 8. Paa det at Skolegangen ikke skal afbrydes med Liigfærd, Barnedaab eller Brudevielser, bør overalt, hvor Skolelæreren forretter ChordegneEmbedet, eller Klokkertjenesten, Ligene være Kl. 11 ½ paa Kirkegaarden; og, paa Søgnedagene, ommeldte Kirkeforretninger berammes til lige Tid." De seer saaledes, Høistærede, at den Lærer, der besørger ommeldte Forretninger, om han og stundom, naar han er yndet, derved kan faae forøget Indtægt, ogsaa faaer forøget Arbeide. Sine Timer maa han, de 6 Dage om Ugen, give i Skolen, uden for disse besørge Kirkeforretningerne, og selv den syvende Dag har han ikke frie. At faae Degne-Embedet forbundet med Lærer-Embedet, kan da for Læreren neppe ansees som nogen egentlig Avance, hvilket De synes at formene. J Holbergs Tid og længe derefter vare Degnekalden vistnok saa fede og magelige, at de kunde give ham passende Anledning til den Sentents, De behagede at anføre, men ei saa ganske passende maa man finde den Anvendelse paa de nærværende Degne, der ei kunne sove til Klokken ti, men leve fast i Slaverie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Fiskebeen. Meddeelt.)De erholdes af Hvalfiskebarder, som befindes i Dyrets Gab. Barder ere lange og brede Flader af en Længde fra 1/2 indtil 6 Alen, og af en Tykkelse af 1/2 til 1 Tomme eller lidet derover. De sælges efter Vægt. J Kjøbenhavn er et Kongelig grønlandsk Handelscompagnie, hvorfra der for Kongelig Regning udredes Skibe til Hvalfangst, og ved denne Handel hjembringes foruden Hvalfiskebarder, tillige andre grønlandske Varesorter, saasom Edderduun, forskjellige Sorter Skind, Hvalfiskespæk m.m. Den første Tilberedning erholde Barderne i Handelens Trankogerier, hvor de renses, tørres og derefter sorteres i Maals- og Undermaalsbarder. Til Undermaalsbarder henhøre alle de Barder, der ere af en ringere Vægt end 1 Pd.,men alle de der veje derover deles atter i 1, 2,3 Punds og saa fremdeles, efter deres Qvalitet og Forlighed. Den Kongelige Direction afholder aarlig, i Almindelighed i Juni Maaned, Auction over de fra Grønland hjemkomne Hvalfiskebarder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Naar Fiskebeensfabrikøren erholder de tilkjøbte Hvalfiskebarder i sit Fabrik, da koges de i en lang Kobberkjedel, hvorpaa de strax efter Kogningen optages af Kiedelen, og henlægges i reent Vand i et langt Kar. Derefter forarbeides de i en dertil indrettet, saakaldet Beskiær bænk, bestaaende af forskjellige Skruestikker, og med dertil indrettede forskjellige Beskjærknive, udskjæres og spaltes til forskjellige Dessains, saasom Pidskestænger, Paraplystænger, Stokke, Snørlivstænger, lange smalle Strimler til Damepynt, og overalt efter enhver Model, hvortil Fiskebeen kan anvendes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Fra Aaret 1778, da Commerceraad Christian Østergaard blev meddeelt Kongelig Privilegium paa at være Fiskebeensfabrikør, har denne allene været privilegeret Fiskebeensfabrikør her i Staden, indtil Aaret 1811, da Fabriken, deels ved det lidet Forbrug, der dengang var afsættelig, og deels ved Eierens Død, ophørte. Fra dette Tidsrum og indtil 1824, har der i Kjøbenhavn ingen Fiskebeensfabrikør været; derimod har Kunstdreier Hr. Schwartz havt et Fiskebeens=Udsalg. Men ved Kongelig Privilegium af 17 April 1824, blev Kgl. Fuldmægtig Andreas Østergaard den eneste Fiskebeens fabrikør i Kjøbenhavn, paa hvis Fabrik, foruden de allerede benævnte Sortements, tillige erholdes de af Deacon i England opfundne Saaler af Fiskebeen, der aldeles sikkre Fødderne for Fugtighed, og hvis Nytte og udførlige Beskrivelse erfares i Handels- og Jndustrietidenden No. 13 for 1826, eller i Dagen d. A. No. 59. Det er indlysende, at Fugtighed ikke kan trænge op igjennem Fodtøi, mellem hvis Saaler Fiskebeen ligger. Dets Clasticitet hindrer heller ikke Gangen. Saadanne Saaler kunne, som anført, erholdes hos Hr. Østergaard (Myntergade 131) for 48 s. Parret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 10de Marts. Man har den for vor Bye saare behagelige Efterretning fra Norge, at det Dampskib, som Regjeringen har ladet kjøbe til Paketfart mellem Norge og Jylland, efter Forlydende, vil komme til at gaae mellem Frederiksværn og Aarhuus, saavel med Hensyn til at denne Bye er omtrent Midtpunktet i Nørrejylland, som og den herværende Smakfart til Sjælland, samt den nu vordende Dampskibsfart til Kjøbenhavn, hvorfra man da paa samme Viis, hastig og beqvemt, kan blive videre befordret. – J Gaar Eftermiddags gjorde Dampskibet Jylland en Lystfart, her paa Rheden med en heel Deel Damer og Herrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
I den nordembriske Tilskuer læses under Forlangt Jndrykkelse Følgende: "Da min eiende Vindmølle, Bjergets Mølle kaldet, formedelst nogle hos mine Kunder opkomne Griller, er gaaet i Staa som Kornmølle, saa har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for de respektive Damer af Spindeklassen, at jeg fra næstkommende første Mai agter at afbenytte Møllen som Haspetræ og Garnvinder, hvorved en betydelig Fremskridt i Haspe- og Vindekunsten, vil kunne gjøres. De ærede Velyndere, som ville forunde mig deres Søgning, lover jeg reel Behandling og hurtig Expedition. Det anmærkes, at med en magelig Vind kan en Teen afhaspes i 48 Secunder, som ellers med 2 Arme ville medtage en halv Dag. - Bjergets Mølle, den 1ste Marts 1826. O. Larsen."J Viborg Samler læses følgende Kundgjørelse fra en Dentist i Harsyssel. Hvo som maatte ønske nye Tænder forfærdigede og indsatte, kunde derom behageligst henvende dem i portofrie Breve til Møller Niels Ybye i lille Ryde=Mølle pr. Holstebroe, og være sikkret mueligste Billighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Blandede Efterretninger. Besværligheder ved en ny Næringsvei i Norge, nemlig Udførelse af Jis, sees af følgende Bekjendtgjørelse: "Enhver ny Nærings green, som gav Brød, om den end maatte søges i de fremragende Pyramider, som ere opreiste af den staalblaae glindsende Gletscher-Jis hvormed den bekjendte Folgefond fra ældste Tider heel majestætisk kneiser, og hvoraf vistnok Jngen tænkte, nogensinde at skulle flyde Fordele, hvor skulde den ikke være kjærkommen for enhver Egn i Almindelighed og for Ullensvangs Sogn i Særdeleshed, da næsten enhver Gaard bruger har saa ubetydelig Jordvei, at det er umuligt, med Familie at ernære sig deraf, og som tillige for en stor Deel mangler Skov til Brænde end sige Gavntømmer, og altsaa nødes til ved andre Næringsveie at bøde paa disse Mangler. Udi Morgenbladet No. 277 d. A. findes indført, at fra Folgefond ved ReisætterGaard nedbragtes sidstleden August Maaned en Ladning Jis eller Jøkul, og har Jndsenderen tilfulde beskrevet dette Sted for det meest beqvemme Sted i hele Norge til at nedbringe Gletscher-Jis til Søen. - Jndsenderen, som kjendte Localet, troede, at den Priis, hvormed hiin Ladning Jis blev betalt, nemlig 12 s. pr. Vog var høist ubillig og overdreven; men Jndsenderen har ikke iagttaget og beregnet de af Jsens Transport flydende Omkostninger og Besværligheder, saasom: at der behøvedes 30 til 40 Mand i 1 Dag for at istandsætte Veien, samt at erstatte den Skade, Samme foraarsagede saavel Ind- som Ud Mark, tilligemed de Kjøre og andre Redskaber, som til Transporten vare nødvendige, hvilke hyppigen gik istykker, og endeligen det farlige Sted, hvor Jsen kunde faaes, ved at søge nær op under den af Jnds. 1800 Fod perpendiculaire beskrevne høie Klippe, hvor de ovenpaa beliggende uhyre Jisblokke hvert Øieblik ere færdige at udbriste, og med Eet at styrte sig ned over Klippen paa de underliggende Stene, hvor de knuses, hvilket foraarsager en tordenlignende Dundren, som kan høres Mile langt, hvorefter de adsplittede Jis stykker rulle sig i flyvende Fart end videre ned paa den underliggende Fond, og just der er det muligt at faae Gletscher-Jsen fat, og ethvert Liv, som de nedrullende Jisstykker antraf, vilde i Øieblikket være dødsens. Under saadanne Omstændigheder kan vel en patriotisksindet Borger ikke vente at faae Jis transporteret til Søen for 6 til 8 s. pr. Vog. For dog, om muligt, at opmuntre Dhrr. Handlende, som atter maatte være villige til at vove en Speculation, nemlig at afhente Gletscher-Jis fra vor evig rige Folgefond, saa have Undertegnede, tilligemed flere, indgaaet en Forening om, i næste Sommer at skaffe en Skibsladning Jis for 10 (Ti) Skilling pr. Vog frit ombord, dog ønskes helst, at Jsen maatte afhentes inden medio Juli Maaned, og ønskedes gjerne, at os maatte gives Underretning forud, for at vi, naar Fartøi, ankom, desto hurtigere maatte kunne udføre Transporten. Forøvrigt love vi Enhver, som i denne Anledning maatte besøge os, den redeligste Behandling og muligste Velvillie. - Gaarden Reisæter i Hardanger den 27de Dec. 1825. Underskrevet af 10 norske Bønder. Det bemærkes, at en Vog er 36 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Om de tydske Udvandrede i Brasilien skrives fra Rio de Janeiro, d. 24 Nov. 1825 følgende: Den 20de dennes om Eftermiddagen ankom det danske Skib Georg Frederik hertil fra Altona med henved 500 Tydskere, af hvilke nogle bestemme sig for Agerdyrkningen, andre for Militærtjenesten. Næppe havde Inspektøren, for den fremmede Kolonisation i denne Provinds, Monsenhor Miranda, erfaret Skibets Ankomst, saa begav han sig ombord, for at indhente de fornødne Erkyndigelser. D. 21de om Morgenen fandt Udskibningen Sted, ifølge Hs. keiserl. Maj. Befaling. De, som vare bestemte for Militærtjenesten, bleve satte i Land ved Marine-Arsenalet, men Landfolkene ved BalaRonde, hvor Bopæl og Underholdning indtil videre blev dem anviist. Kl. 10 om Morgenen, begav Hs. Majestæt Keiseren sig til Arsenalet, hvor Alle vare opstillede, og hvor Høistsamme blev modtagen med de lydeligste Udtryk af Glæde, som han nedlod sig til at besvare med den ham egne Huldsalighed, hvormed han indtager ikke alene alle de Jndfødtes Hjerter, men endog alle Fremmedes. Efterat Hs. Majestæt havde anstillet Undersøgelser, fordrede Transportens Chef af sine hidtil Undergivne Troskabsed til Keiseren og den keiserlige Familie, hvilken Eed strax blev aflagt, og endte med et levende Vivat. Herpaa holdt Kolonisations-Jnspektøren ved sin Tolk følgende Tale til de Tydske: "Jeg overgiver eder paa Hs. Majestæts Ordre til Militærkommanden, i den faste Overbeviisning, at J troligen ville opfylde det, J skylde en Monark, der befinder sig i Spidsen for en ædelmodig og gjæstfri Nation. Samme Jver, samme Troskab, samme Lydighed, som J under Krigene af 1813, 1814 og 1815 have beviist eders Fyrster, venter man ogsaa af eder i eders nye Fædreneland, uden disse tre Egenskaber er Soldaten sit Navn uværdig. Fra min Side forsikrer jeg eder, at J i mig stedse skulle finde en Talsmand hos Hs. Majestæt, og at Høistsamme aldrig vil undlade med en Faders Godhed at bønhøre sine nye Undersaatters retfærdige Ønsker. Naar I ere gjennemtrængte af samme Følelser, som de, der besjæle mig, saa raaber med mig, Leve vor ophøiede Keiser Don Pedro 1. Tydskerne gjorde dette, og bragte til Slutning Inspektøren et lydeligt Vivat. (Af Brem. Zeit. i Lit. Bl. der B. H. 67.) En chinesisk Familie i Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Til denne Stad er nylig ankommen en Familie fra China, som med tilhørende Tjenestefolk udgjør 17 Personer. Manden er fød Fransk, men har i 36 Aar opholdt sig i China. Han erhvervede sig Keiserens Gunst, og opnaaede en Mandarins Post, som han i mange Aar har beklædt. Da han havde samlet sig en betydelig Formue, men frygtede for, hvad der i desporske Lande ofte skeer, at en keiserlig Befaling skulde vorde udstædt over hans Formues og Liv Tab, saa besluttede han at drage tilbage til sit Fædreneland. Disse Folks Dragt er chinesisk men gjør dog her ei Opsigt, ligesom de ikke iagttages eller følges af Folket, uden naar de gjøre Tourer til Vogns. Chineserne lade sig stedse bære i Palankins, og sætte Benene overkors under sig. Saaledes ville de i de firsædige Chaiser ogsaa sidde. Kom er nu Vognen paa Ujevnheder til at gjøre Stød, og Hovederne støde paa hinanden, saa har Pøbelen ret Løier af de jammerlige Grimasser, som Chineserne da gjøre. (W. Mod. Zeit. 91.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Kjøbenhavns Børs, den 14 Martii 1826. Hamburg 2 M.a vista 281 Species 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 200 Rbd. Sed Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 6454 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 1/2 81 3/4 Rbd. Sedl. Dito Dito 70 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. 113 1/2 114 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. 6. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1818 - Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-14
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 1000 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Banco i Sedler Asiatiske Actier.... 3 pC. nye danske Oblig. 54 1/2 55 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenavn. og 80000 Treogtyvende Aargang. No. 22. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Marti 1826. Den kongelige Veterinærskole i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Den er stiftet 1778 af den udmærkede Vedenskabsmand Peter Christian Abildgaard, først som en privat Stiftelse, dog med aarlig kongl. Understøttelse af 1200 Rdl. Fra 1776 blev den en offentlig Stiftelse, til hvilken Abildgaard afstod den ham tilhørende Grund med Bygning, og alle for hans Regning gjorte Indretninger mod en Summa af 7000 Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
En kongl. Fundation for Stiftelsen blev udstædt under 23 Juli 1777. Her gives offentlig Underviisning til alle og enhver i Veterinærvidenskaberne. De som ved denne Skole ere udlærte, og med sammes Beviis herom ere forsynede, maa, efter Fundatsens §. 8, nedsætte sig som Dyrlæger eller Kursmedde. Derimod maa, efter sammes §. 9, ingen, være sig Smed eller anden, befatte sig enten med Beslag, eller med Hestekurer, naar han ikke enten ved Skolen er oplært, eller i det mindste der overhørt, og med Beviis om sin Duelighed forsynet. Af Skolens Beslagmester gives tillige Underviisning i den rette Maade at beslaae Heste. (6 7.) Saare mange Udvidelser og Forbedringer med Bygninger og Indretninger har Stiftelsen, Tid efter anden faaet. Den har en skjøn Bogsamling i Fagel, og en Samling af Modeller, chirurgiske Jnstrumenter, Skeletter, Crania, Præparater, Uldprøver &c. &c. Lærlingerne ere 3 Militære. Hvert Kavalleri-Regiment holder en Underofficeer og en Fanesmed ved Jnstitutet. Fra Artilleriet 4 Konstabler og 2 Smedde, ialt 24. d. Civile. For hvert Stift i Danmark holdes paa Stiftets Bekostning en Lærling ved Skolen, valgt, efter visse bestemte Regler, af Stiftamtmanden. Kongl. Rescr. 26 Oct. 1792. For hvert af Hertugdommen holdes to unge Mennesker, som af Overdikasterierne vælges, ved Stiftelsen. Kongl. Resol. 13 Jan. 1804. Undertiden holder en Fordegods Eier for egen Regning en Bondekarl ved Stiftelsen. Endeligen ligge Studerende og andre Private her, og af Fremmede har været Studerende her fra Sverrig og Tydskland. – Lærlingernes Antal pleyer at være imellem 30 og 40. Stiftelsens velgjørende Virkning for det Offentlige bestaaer ej blot i at forsyne Staten, med duelige Dyrlæger. Den har og havt Jndflydelse paa at gode Lovgivninger og vejledende Skrifter og Afhandlinger ere udkomne for Huusdyrenes Forædling, for Qvægsygens Behandling, for Kuur af andre smitsomme Dyrsygdomme, og saaledes i flere Maader, og hvor vigtig en Fordeel for det Almindelige er det ikke at Lærlingerne, naar de komme til deres Hjemsteder, da, som Bondens Ligemænd, udsprede mange vigtige Kundskaber, Jdeer og Færdigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
J Stiftelsens første Tider befattede man sig blot med Helbredelsen af syge Heste. Siden blev Omsorgen udstrakt til Helbredelsen af alle syge Huusdyr. 1790 blev ved Skolen ikkun behandlet 59 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
J de sidste Aar er følgende Antal af syge Dyr ved Stiftelsen behandlede Heste Køer, 807 1295 976 1152, 1125. Sviin 325 240 184 182. Faar 82 58 91 90 Hunde 1317, 1477, 1604 1559 1546 Katte, 136 138 208 116 161 Fugle 196 191 207 302 398 Jalt syge Dyr 4688 5746 5687 6357 7688 Veterinærskolens Forstander Hr. Professor Viborg har nyligen til Nytte for Landmanden udgivet et lidet Skrift over den ondartede Lungesygdom der saavel hos os som i Udlandet har i afvigte Vinter hjemsøgt flere Heste. Det kan erholdes saavel her i Byen, som i Provindserne for 24 s. Tegn. Forfatteren har, ligesom og andre Steder er skeet, erklæret sig imod at Sygdommen er smittende. Hvad Behandlingen angaaer, da vil han, at man, især i Begyndelsen, skal være forsigtig med Aareladninger og stærkt afførende Midler. Dødeligheden har hos os ikke engang været 7 af Hundrede. Om Bogstavet i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
J en Undersøgelse om hvorvidt den danske Retskrivning bør forbedres, udkommet hos Henpel i Odense, har jeg yttret, at jeg, af Grunde som der ikke videre var Sted til at udvikle, ikke kunde indse Rigtigheden af Prof. Rasks Rege for Brugen eller Udeladelsen af Medlyden j. De af Almenheden, der finde Behag i slige Undersøgelser, ville maske ikke finde det upassende, at jeg fremsætter disse Grunde, sa meget mere, som kun et eneste Tilfælde nu forekommer mig tvivlsomt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Jndberetning til Amtet i Thisted fra Sognefogden i Agger over Hovedkanalens Forandring, siden den 23de Febr. d. A.: "Strømmen fra Havet og Liimfjorden, som gik i Nordvest, efter Vestervig Kirke, gaaer nu lige i Sydost efter Gjettrup Kirke, som er den meest lige Retning ind i Liimfjorden, og i Dag, den 6te Marts, ved Undersøgelsen af Strandtoldbetjent Wagner befandtes saaledes: Gammeltofts=Kanals Dybde ude ved Havstokken 6 Alen og i Midten af Jordtungen, hvor Landeveien forhen gik, 10 Alen. J Østen mod Liimfjorden 6 Alen, derfra og lige ud i Liimfjorden efter Gjettrup Kirke og til et Punkt i Fjorden hvor Vestervig Kirke gjør en lige Linie mod Flægbusken, er 4 Alen, men noget udenfor kun en halv Alen. Fra denne Grundbanke og lige ud til Dybet i Liimfjorden efter Gjettrup Kirke, er omtrent 600 Alen, og her er det at Liimfjordens rigtige Dyb begynder. Breden over Strømmen, østen for Jordtungen ud i Fjorden, er 50 Alen, og dens hele Længde i Øster og Vester ud til Grunden, er 1400 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Viborg. Natten til den 9de Marts (de 40 Ridderes Dag i Almanakken) frøs det ikke lidet, efterat det endeel Dage før havde været fugtigt nok. Efter gamle Veirforudsagn skal det altsaa fra den Dag fryse i 40 Nætter til St. Hansdag. Uagtet at den nu meget blide Marts lokker til at bruge Plov og Spade paa Muld- og Sandjorder, kan dog nogle Nætters skarp Frost skade meget de opkomne Planter. Vinden er nu meest Sydost. Dersom denne Maaned indtil Fuldmaane den 23de vil give tør og klar Luft, som det tegner til, da Barometret ikke meget længe har staaet saa høit som nu, og April vil give Regn og May kold Luft; saa spaae de gamle Veirkyndige Landmanden et godt Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-03-18
Blandede Efterretninger. De forenede Staters Militærakademi i West-Point i Staten Ny-York.