Viborger Samler, 1848-12-06
Udenlandske Efterretninger. Kongeriget Preussen. Den 27de Novbr. samledes omtrent 50 Deputerede af den venstre Side i Mylius's Hotel i Berlin, men Militair indfandt sig strax under Hr. v. Blumenthal for at rydde Salen. Nogle Deputerede, hvoriblandt Jacoby, parlementerede med ham, men da han med Bestemthed erklærede at ville bruge Magten, forlod Forsamlingen Salen. Blumenthal bemægtigede sig ogsaa de forefundne trykte Sager, endskjøndt Jacoby erklærede ham, at han (Blumenthal) forgreb sig paa fremmed Eiendom, og altsaa begik et Tyveri. En lignende Scene fandt Sted i Hotel de Russie; hos Cas pari, hvor Fractionen ikke har en lukket Forsamlingssal, gik en Constabel ud og ind J Privatbreve fra Berlin meddeles som en ny Version om de Hensigter, man tillægger Regjeringen, at denne vel vil forelægge Nationalforsamlingen en ny Forfatning, men ikke bringe den til Antagelse ved Octroyering, men ved almindelig Afstemning i hele Landet. Under 27de Novbr. melder "Deutsch. Reform", at Løverdagen den 25de indtraf til Berlin v. Gagern, v. Vincke og Simson. Vincke var afhentet af Kongens Adjutant, v. Boddien og begav sig endnu samme Dags Aften til Hoffet, hvor det skal være ham overdraget at danne et nyt Ministerium. Efterretningen om, at et saadant Hverv var overdraget v. Gagern, var ikke greben af Luften, men det ligger vel i Forholdenes Natur, at han, trods sin Beredvillighed til i fornødent Tilfælde at hellige Preussen sin Tjeneste, desuagtet nu maa frabede sig et saadant Hverv, da hans Nærværelse i Frankfurt er uundgaaelig nødvendig. Om 3 Uger skal nemlig Rigsforfatningen i Frankfurt være fuldendt og den definitive Centralmagt bestemmes. Uden at tage i Betragtning Østerrigs fuldstændige Brud med den tydske Sag, – et Brud, som desværre maa have tilfølge de østerrigske Deputeredes og Ministres snarlige Udtræden af Rigsparlementet og Rigsministeriet, er der endog hos Sydtydskerne ingen Tvivl om, at Preussen er kaldet til at staae i Spidsen for Tydskland. Udentvivl vil dette høistvigtige Spørgsmaal, der vil vorde løst inden faa Dages Forløb, blive forhandlet imellem v. Gagern og Kongen af Preussen, og bragt til en Afslutning. Hidtil har Kongen med megen Bestemthed afslaaet en Stilling, der kunde trykke de øvrige tydske Regjeringer og forrykke Preussens Stilling, hvormed Tydskland i intet Tilfælde kunde være tjent. Ogsaa er det endnu vor Mening, at Jdeen om en tydsk Keiser, der skulde residere i Frankfurt, og der saaledes ikke havde nogen fast Grund under sig, ikke vil blive realiseret. Men tillige haabe vi, at Kongen vil handle i Overeensstemmelse med Folkets og de tydske Regjeringers Villie og at han, dersom disse i Forening skulde tildeele ham det ærefulde Hverv at repræsentere Tydskland i Ud- og Jnd landet, vil paatage sig dette høie Kald. Det vilde isandhed være et mærkværdigt Skue, naar duelige Hænder midt under Revolutionernes Storme omslyngede de tydske Stater med Enigheds-Baand, stærke nok til at forbinde Alles Kræfter, og dog ikke saa stramme, at de udsætte samme for at briste om længere eller kortere Tid. O, at Fredens og Frihedens Værk omsider og for stedse maatte lykkes! J Frankfurt have mange Deputerede af den venstre Sides Klubber: "Donnersberg", "Deutscher Hof Nürnberger Hof og "Westendhall, constitueret sig til en Forening, der med Kraft skal virke til at fremme Tydsklands Ret og Frihed. Foreningen har antaget Navn af "Martsforeningen." Til Formænd ere valgte: Raveaux fra Køln, Trütschler fra Dresden og Eisenmann fra Nürnberg. Understatssecretair Bassermann har i flere Frankfurter Journaler ladet indrykke et Svar paa den af den preussiske Deputerede v. Kirchmann afgivne Erklæring. J dette Svar insisterer Bassermann paa enhver af de af ham tidligere meddeelte Oplysningers Rigtighed.