JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-01-11
Resten af de i December Landsting afsagde Doms slutninger lyder saaledes: No. 3. Justitsraad Lange til Bradtschou, contra Lars Offer Hansen og Herredsfoged Wadsted. Hvorfore og den hertil indstevnte Behandling, passeret paa Øster- og Vester=Han-Herreders Ting den 4de og 25de October 1788, hermed som urigtig ført og behandlet ganske opdømmes og tilsidesættes, saa det ikke bør komme Appellanten til nogen Fornærmelse. Jndstevnins Omkostninger betaler Lars Offer Hansen tilligemed Herredsfoged Wadsted een for begge til Hr. Justitsraad Lange med 16 Rdlr. inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Executions Tvang efter Loven; paa lige Maade betaler de strax 2 Rdlr. her til Domhuset efter Placaten. 4. Kammerraad Duus i Hals, contra Procurator Schiøtibdm. Saa bliver efter denne Sags forefundne Beskaffenhed hermed kiendt for Ret: at den paa Dronninglunds og Hals Birketing den 6te Junii 1789 i denne Sag fældede Dom ganske frafaldes og tilsidesettes, og ikke bør komme Kammerraad Duus til Fornærmelse eller Penges Udgivt, i nogen Maade, da han for Procurator Schiøtzes Tiltale ganske friefindes; hvorimod Procurator Schiøtz og Birkedommer Huulegaard, een for begge tilpligtes at betale Kammerraad Duus denne Sags Omkostninger for begge Retter med 24 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang: her til Domhuset betaler de strax 2 Rdlr. efter Placaten, og Procurator Schiøtz som Tabende bør tillige betale det stemplede Papir, Rettens Gebyr og Skriverløn her for Landstinget, eller i Mangel deraf lide paa Kroppen efter det ham forundte Beneficii Jndhold. Peder Nielsen af Taars med flere, contra Byefoged Damsgaard i Sæbye. Saa hiemvises denne Sag, og Settedommeren Birkedommer Huulegaard tilpligtes at forfriske Sagen paa sin egen Bekostning med lovlig Stevning til alle Vedkommende, og derefter modtage hvad Parterne paa begge Sider til Sagens Oplysning have at føre alt efter lovlig Omgang; saa betaler Birkedommer Huulegaard og Byefoged Damsgaard een for begge, denne Sags Jndstevnings Bekostning til Peder Nielsen og de øvrige Appellantere med 16 Rdlr. som alt efterkommes inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Nam og Execution efter Loven, paa lige Maade betaler de strax 2 Rdlr. her til Domhuset efter Placaten, og Hiemtingsdommen, afsagt paa Børglum Jerslev Herreders Ting den 14 Maji 1789, bliver saaledes frafaldt og tilsidesat. Raadmand Tolstrup anordnet Actor mod Delinqventinden Karen Pedersdotter af Apterp. Hvorfore hermed kiendes for Ret: at Arrestantinden Karen Pedersdatter bør indsettes til Arbeide i Børnehuset paa Christianshavn udi 10 Aar, hendes Action, Arrest og Transport udreedes af Amterne efter Øvrighedens foregaaende Revision og Approbation, da hun selv er aldeles uformuende; og saaledes er HiemtingsDommen frafaldet. Procurator Tørsleff anordnet Actor mod Arrestanten Peder Sørensen af Gadholt. Derfore kiendes hermed for Ret: at Arrestanten Peder Sørensen efter foranførte og anden mere Sagens Beskaffenhed bør være frie for Actors videre Tiltalt, og Hiemtings Dommen saaledes frafaldet.
Viborger Samler, 1790-01-11
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Cytimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg giøre alle vitterligt: At eftersom forrige Amtmand over Skivehuus Amt, Os elskelige Hr. Christian Carl von Gabell, Ridder, Vores Geheimeraad og Kammerherre, for Os allerunderdanigst haver andraget: at da han imodtog bemeldte Amt, efter hans Svigerfader afgangne Geheimeraad Rosencrantz, var ingen Oberformynderie Protokoll der bleven holdt, samt at hans Eftermand Os elskelig Niels Sehestedt, Vor Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Viborg Stift, ikke har villet modtage fornævnte Amts Oberformynderie i den Tilstand, samme forefindes; da ville Vi efter fornævnte Geheimeraad Hr. Christian Carl von Gabells berhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, maae med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse=Contoirets og de Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle saavel Myndige, som Umyndige, der formeene sig i nogen Maade at at have noget at fordre ved meerbemeldte Skivehuus Amts Oberformynderie, derom at melde sig hos Bye- og Herredsfoged Ole Selmer udi Vor Kiøbstæd Skive, inden foranførte Tids Forløb, med lovgyldige Beviser; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 27 November 1789. Under Vort Signet. J L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. T. 27 Rd. Bliver herved alle og enhver, saavel Myndige som Umyndige der formeene sig at have noget i nogen Maade at fordre ved Skivehuus Amts Oberformynderie, 3de Gange sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede for derom at melde sig hos Hr. Bye og Herredsfoged Ole Selmer i Skive, inden den i allerhøistbemeldte Bevilling fastsatte Tid med lovgyldige Beviiser. Aalborg den 23de December 1789. C. C. v. Gabell.
Viborger Samler, 1790-01-11
Mandagen den 22 Febr. 1799, bliver Skiftet efter afgangne N Thomas Jensen Sabroe og Hustrue Jngeborg Simonsdotter i Aarhuus, der hidindtil har henhvilet efter en liden ventende Arv efter Frands Mortensens Enke sammesteds, foretaget paa Aarhuus Raadstue. Thi indkaldes begge disse afdødes Arvinger til samme Tid at møde eller møde lade, for at observere deres Partes og godtgiøre Deres Arveret; og ligesaa indkaldes Stervboets Creditorer da enhver efter Loven og Boets Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Aarhuus, den 22de Decbr. 1789. N. Hviid. N. Rohde. nsdagen den 24 Febr. 1790, bliver Skiftet efter forrige Podemester Niels Sørensen Lund i Aarhuus foretaget til Slutning paa Raadstuen sammesteds; thi ville Arvingerne samme Tid og Sted med behørig Legitimation sig indfinde. Aarhuus, den 22de Decbr. 1789. N. Hviid. N. Rohde.
Viborger Samler, 1790-01-11
Følge det Høi-Kongelig Cancellies Skrivelse af 20de 2 Junii sidst, som befaler alt Mandskabet over 18 Aar gammel, at indfinde sig ved Extra-Sessionerne, bliver Øeland Godses forhen tilhørende Mandskab, som med eller uden Tilladelse maatte opholde sig uden for deres Fødestavn, ligesom og de, der fra 1787 og 1788 i forrige Eieres Tid maatte have erholdet Friehedspasser, herved indkaldede, at møde ved forestaaende Extra-Session for Vestervig Amt, naar den foretages. Hvilke der ikke møder, haver sig selv at tilskrive den deraf flydende Uleilighed. Thisted den 5te Januarii 1790 C. L. Winther. a Reserven Jens Jversen Rønberg, 18 Aar, 55 Tom. høi, fød paa Estvad-Closters Gods, hvor han tillige Liente, uden nogens Forevidende eller Tilladelse, for kort Tid siden har absenteret sig, og siden ei, efter alle muelige Bestræbelser, J. 28 R. har været at opspørge; saa vorder han herved efterlyst og tilholdt, sig i Lægdets District med forderligst at indfinde; ligesom og de, der maatte tage ham i Tieniste, erindres at lagttage hvad den herom udgangne Kongelig Anordning allernaadigst byder. Da endeel af Reserve Mandskabet fra de mig anfortroede Haureballegaards og Stiernholms Amter opholde sig uden for samme, og man for endeel ikke veed deres egentlige Opholdsteder; saa foruden andre føiede Foranstaltninger, maae jeg tienstligst anmode de Herrer Geistlige, i hvis Sogne Bønderkarle fra benævnte Amter befindes, som ikke ere forsynede med dertil udfordrende Beviser, at de behagelig ville derom give mig Efterretning, og imidlertid erindre Karlene om, enten strax at indfinde sig udi deres Lægder, eller til Fraværelse erhverve forordningsmæssig Tilladelse. Aarhuus den 31te December 1789. O. Høegh Guldberg.
Viborger Samler, 1790-01-11
Capitain v. Bonds Gaard, beliggende paa Vestergade nær ved Torvet her i Byen, er at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes næstkommende Paaske=Flyttetid. Gaarden er indrettet for en honet Familie, og for et par Aar siden forøget med 2de nye Værelser, er vel vedligeholdt, har fornødne Udhuuse og en smuk liden Hauge. Den paa St. Mogens Gade beliggende store, smukke og velindrettede Gaard, General-Major von Blücher tilhørende, og hvortil er en anseelig og smuk Hauge, er underhaanden at faae til Kiøbs paa billige Vilkaar, og kan tiltrædes næstkommende Foraar. En midaldrende Person, som i endeel Aar har opofret sin Tieneste som Administrateur ved Jordegodser i Jylland, erbyder sin Tieneste til førstkommende Maji 1790 hos et Herskab som Forvalter eller Fuldmægtig, og forpligter sig til, ikke allene at vise gode Atttester deels fra det Juridiske Facultet, hvad Jura angaaer, og deels fra Private, hvad hans Forhold og rigtig aflagte Regenskaber angaaer, men endog anbyder Caution for hans betroede Oppebørseler. De Respective, som maatte behagelig antage min Tieneste, ville gunstig melde Dem hos min Commissionair Hr. Becher i Viborg, hvor mit Navn opgives. til Kieldkier ved Weile, an Steenstrup viser hvor en Capital af Hr. C. 10000 Rdlr. siger Tie Tusinde Rigsdaler, enten samlet eller adskilt i 2de Dele, er til Laans at bekomme i førstkommende Wiborg Snapstings Termin, imod 4re pro Cento aarlig Rente, og antagelig got første Prioritets Pandt i Jordegods, som herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres. Hvem der behøver en Capital udi næste Viborg Snapsting, 1790 paa 10,000 Rigsdaler eller derunder, imod forsvarlig Pandt i Jordegods og Tiender og gangbar Rente, ville behage derom at correspondere med Lillelund paa Landting pr. Holstebroe. mod første Prioritets Pante=Retttighed, i Kiøbstædjorder, eller Landgods, kan erholdes en liden Capital af 500 Rdlr. enten strax eller til førstkommende Snapsting. Nærmere Efterretning giver Procurator Schorler i Viborg.
Viborger Samler, 1790-01-11
En Jagt, som kan føre omtrent 200 Tdr. Korn, med Seile, Touge, Ankere og videre Tilbehør, kan faaes at kjøbe for billig Priis hos Kammerraad Hansen paa Landting. Hvem der agter at kjøbe samme, ville behage derom at melde dem jo før jo bedre. Godses Reserva Mandskab, som uden Moltrup Sladelse opholder sig uden for deres Fødestavn, bliver herved indkaldet til Møde ved forestaaende Extra Session for Bouflinge Amt, saafremt de vil undgaae den Uleilighed og Straf, som Udeblivelsen maatte foraarsage. Møltrup, den 16 Decembr. 1789.
Viborger Samler, 1790-01-11
Paa Herskabet S. T. Hr. Capitain de Lindes Vegne, S. Grønbech. 1833 over afgangne Kiøbmand Niels KielAllerioleledrups Stervboe i Aarhuus, bestaaende af faste og løse Eiendeele, i Følge Catalogi Formelding, begynder Mandagen den 1ste Februarii 1790, om Formiddagen Klokken 9 Slet.
Viborger Samler, 1790-01-11
Alle og enhver Vedkommende i Viborg Stift, samt Halds og Skivehuus Amter anmodes, i seeneste til den 28 Januarii d. A. ufeilbarlig at tilstille mig befalet Rigtighed for den Kongel. Justitskasses Jndtægter for det til den Tid forløbne halve Aar. Skulle imod Formodning nogen derefter udeblive, da seer jeg mig nødsaget til, at fyldestgiøre Placaten af 30te December 1738. Ligeledes forventer jeg mig de sædvanlige aarlige Jndberetninger med første Post tilstillede. Viborg Stifts=Contoir den 2 Januar. 1790. N. Sehestedt. som var berammet at holdes i min Auctionen, iboende Gaard den 20 d. M., bliver af vigtige Aarsager opsat indtil videre, da Auctionsdagen J. Abelschov. nærmere skal vorde bekiendtgjort. en første Deel af Friderich den Stores efterladte Værker, som nylig er udkommen oversat, ville Dhrr. Prænumerantere behage at lade afhente hos mig undertegnede, hvor og er at faae en nylig udkommen Samling af de nyeste og beste Reisebeskrivelser, 1ste Bind, med Prænumeration; Mallings store og gode Handlinger, Raffs Naturhistorie, Nørregaards juridiske System; Schous Chronologiske Register, til 1788 Aars Udgang; Sammes Haandregister; Folkets Røst om Randrup.
Viborger Samler, 1790-01-11
Tydskerne. her i Byen, saavelsom Dhrr. Udenbyes her i Egnen, der have faaet sidste Aargang af den Viborger Samler directe her fra Bogtrykkeriet, og ei endnu have betalt samme, ville behage at erlægge Betalingen til Randrup.
Viborger Samler, 1790-01-18
DEN Kongelige privilegerede. VIBORGER SAMLER No. 3. Øe. ATTENDE AARGANG. Mandagen den 18de Januarii. Øen Hochlands foranderlige Skikkelse. ochland er en klippefuld Øe, omtrent tre Gange saa lang, som bred, beliggende midt i den Finske Bugt. J det Svenske og tydske Sprog har den sit Navn af dens Høide, men paa Finsk kaldes den Suuri, Saari (Storøen.)
Viborger Samler, 1790-01-18
Efter Luftens og Veirets Veskaffenhed antager dette Land, betragtet langt fra, forskiellige Skikkelser. Undertiden viser det sig i sin hele Masse som en mørk Tordenskye, heel truende og frygtelig: undertiden som en Stad, prydet med de største Bygninger og Taarne. Andre Tider deeler det sig i 6 til 7 Dele, efter de største Høiders Tal, og forestiller ligesom den aftagende Syndflod, i det at Bierge og Klipper synes No 34 &at staae hele Mile vidt fra hverandre, og kuns hist og her at naae over Vandet. Endelig nærmer og Høiene sig hverandre, indtil de samles til en sort Klump, bedækket med en blaa Dunst. Paa 2 eller 3 Miles Frastand viser Skoven sig som en lav nylig anlagt Plantage, den hvide Sand opløfter sig ved Strandbredderne, og skatterer samme meget skiønt
Viborger Samler, 1790-01-18
J stille Veir og klar Soelskin er Søen i Nærheden rundt omkring som et glat Speil, der ei allene forestiller Landets Skikkelse, men endog skildrer de blandede Farver af hvid Mose og grønne Træer i det prægtigste Prospect. J slet regnagtigt og taget Veir, da en Søefarende allermeest behøver nogen Kiendetegn forestiller Hochland en fortryllet Øe, som efter Behag kan giøre sig usynlig, den skiuler sig virkeligen saaledes, at man neppe kan see den i en Afstand af 200 Favne, thi foruden at dens mange Kilder, Moser og Moradser uophørlig uddunster, uddunster og dens vaade Klipper vandet saa overflødigt, at Soelstraalerne neppe kan giennemtrænge Taagen, og veivise den vildfarende Søemand. Af Mode Journalen November 1789.
Viborger Samler, 1790-01-18
Opfordring.
Viborger Samler, 1790-01-18
En tydsk Kone Alle tydske gifte og ugifte Fruentimmer. Til Udgiverne af Journalen.
Viborger Samler, 1790-01-18
Mine Herrer, De ofte gjorte og tildeels befulgte Forslag til Sørgeragtens Afskaffelse, og deraf forventede occonomisk Nytte, have foranlediget mig, at sige min Meening herom, og at opfordre til andre Forslag, af hvilke jeg venter endnu større Nytte. Let og vilkaarlig, som Sørgedragter nu ere, kan de neppe ruinere nogen, saa meget mindre, da man efter nærværende Tids Smag bærer meget Hvidt og Sort, man er altsaa allerede nogenlunde forsynet, til ethvert forefaldende Dødsfald i Familien, desuden anskaffes, imedens Sorgen varer, ingen broget Stads, men den man har, spares. Derimod vilde det vel være fordeelagtigt for mange Familier, især hvor der haves mange Døttre, om et Antal ædelsindede tydske Fruenummer, afsagde al undværlig, forgiængelig fransk og anden fremmet dyr Prunk, og anordnede deres Stads jevnere.
Viborger Samler, 1790-01-18
En meget værdig Kone af Stand beregnede engang nøie, hvad hun i et Aar havde udgivet forHoved= og Modetøier, Nippes &c., og forskrækkedes ved at finde en Summa af 680 Rdlr., just det dobbelte af det, hendes Mand havde Evne til at give hende til Knappenaale. – Med en Slags ædel Forrrydelse igiennemgik hun nu den heele Forraad af hendes Modekram, fandt den i Værdie ikke 1/3 af hvad hun derfor havde betalt, og besluttede strax, at forandre sin Klædedragt. Nu viser hun sig med mindre Paastand, og er endog i Zirlighedens skarpdømmende Øine ikke mindre skiøn, nyder desuden den store Beroligelse, hverken mere at giøre Gield, eller, ved hendes naværende Udgifter, som ofte tilforn, at hindres fra en velgiørende Handling. c. 36 s. Skulde dette eeneste Exempel ikke allerede være opmuntrende nok, til at hæve sig over Forfængelighedens Tant, som desuden vilde opvække vores heele Afskye, dersom vi vidste, hvor mange Slags hemmelige Forstyrelser den anretter i Familierne. Der gives en vis ædel Eensformighed i Fruentimmerdragten, som man ved Hielp af en god Smag og Reenlighed, snart kan giøre sig til egen, som koster ikke meget, og sielden forseiller sin Virkning paa Mandfolkenes Hierte.
Viborger Samler, 1790-01-18
Ved en ædelmodig Frasigelse af al kostbar Mode Stads, skulde altsaa vores Kiøns Forfængelighed intet tabe. Naar man, forbauset ved at see os behængte med glimrende broget Stads og Flitter, i det høieste i nogle Minuter beundrer os, saa skal derimod en reenlig og jevn Klædedragt, hvis Farve og Form passer til Hud og Vext, forskaffe os varende Ynde.
Viborger Samler, 1790-01-18
En ung Engelænder saae ikke længe siden 2 lige smukke Damer, den ene klædt som en Petite Maitresse, den anden med beskeeden Velanstændighed; man forlangte hans Dom: O! raabte han, Valget er let; hiin blænder, denne rører. Unægtelig maatte de Fornemmere og Rigere, hvis Velstand intet eller mindst lider ved Overdaadighed, finde sig bevægede til at assige samme, thi Exempler af Ringere, mindre Formuende, eller saadanne, som reent ere Lykkens Stedbørn, virke intet, men give ikkun, som oftest, Spottefuglene Anledning til Anmærkninger, for hvilke mangt et godt Fruentimmer-Hierte er skrøbeligt nok, meere at frygte sig, end for huuslige Sorgers haarde, men hemmelige Kamp. Jeg overlader det til Dem, mine Herrer, om De finde for godt at benytte mit Jndfald, hvis Berigtigelse jeg gjerne modtager af Dem, og er med Høiagtning Deres hengivne Tienerinde, A. B.
Viborger Samler, 1790-01-18
Hamborger Efterretninger. Fra Kiøbenhavn af 2 Janv. Den 1ste Termin af den i Forordningen af 11 Martii 1789 udskrevne Formueskat, har for denne Stad beløbet sig: af Formue 128, 264 Rdlr. 2 s., af andre Jndkomster 25,602 Rdlr. 38 1/2 s., af Næring, 14,0400 Rdlr. 48 s., af Tjenestefolk 5,422 Rdlr. 47 s., altsaa tilsammen 173,329 Rdlr. 40 sk.
Viborger Samler, 1790-01-18
Her ere copulerede 981 Par, fødte Mandkiøn 1652, Qvindekiøn 1527, tilsammen 3179, døde Mandkiøn 2259, Qvindekiøn 1590, tilsammen 3849, altsaa 670 flere døde, end fødte.
Viborger Samler, 1790-01-18
Constantinopel, den 15de November. Den Tyrkiske Flode er kommen tilbage fra det sorte Hav, og har kun mistet 4 Kanoner Barker og et Fartøi af mindre Betydenhed. Men paa Floden har hersket en frygtelig Epidemie, hvoraf over 4000 Matroser ere døde. Ved CoggiaBey, da de maatte flygte for Russerne, har de mistet mange Ankere og Ankertouge. De commanderende Officerer for denne Escadre vare neppe komne i Land, før Hovederne af mange af dem bleve lagte for deres Fødder, saasom man beskyldte dem for, at de havde ikke gjort deres Pligt.
Viborger Samler, 1790-01-18
Wien den 2 Januarii. J Følge Efterretninger fra Bukarest er Storviziren Kutschuk Hassan, formedelst det ved Martinestie lidte Nederlag, efter Storherrens Befaling bleven stranguleret, og den forrige Capitain Pascha, Gazzi Hassan, som i dette Feldttog var Seraskier for et Corps i Bessarabien, og vidste hidindtil at opholde sig med sin Hær i Jsmail, er bleven udnævnt til Storvizir.
Viborger Samler, 1790-01-18
Fra Hamburg skrives af 12te Januar. Nylig indløb den Efterretning, at den Keiserlige Commandant, Hr. von c. 38 S. Braulien, har slaget et Corps Jnsurgentere paa 8000 Mand. Over 600 af dem skal have kastet deres Gevæhr fra sig, og saaledes taget Flugten.
Viborger Samler, 1790-01-18
Efterretning om een iblant Hester og Hornqvæg i Holsten grasserende Sygdom. Qvæget æder, drikker, er got ved Magt og munter, saa man aldeles ingen Sygdom kan bemærke, førend Sygdommen har taget overhaand, hvoraf Tungen falder ud, og Qvæget altsaa maae døe af Sult. Man kan bemærke det derpaa, naar man tviler, da at trække Tungen ud, er Kreaturet sygt, saa vægrer det sig at lade Tungen udtrække, foran feiler Tungen intet, men ganske bag til ved Struben findes et aflang paa tværs gaaende Hull, der, naar man trækker Tungen ud, seer ud som et rundt Huul, i samme ligger en Orm eller en Mængde Jnsekter, hvilke æder saalænge omkring sig indtil, som meldt, at Tungen falder ud. Efter de Beretninger, som derom ere indkomne til den allernaadigste anordnede Hornqvægsygens Commission i Kiøbenhavn fra 3de Amter i Holsteen, er efterfølgende Middel imod bemeldte Sygdom lykkelig brugt. Naar man, som meldt, har bemærket et Huul eller Blære paa det benævnte Sted paa Tungen, saa renser man først Tungen med et vaadt Klæde fra Slim, derpaa gnier Tungen paa det Sted, hvor Blæren eller Hullet findes, med Viinædike og Salt, og pirres saa stærkt med et skarpt Jnstrument, at det klare Blod kommer ud; i dette Saar trykker man lidet af et Pulver, som bestaaer af lige Deele, af renset Salpeter, stødt skarp Peber og brændt Allun, dette skeer to Gange om Dagen, indtil Saaret er lægt, naar det er lægt, smøres det med Bomolie og Honning. En Time efter (naar denne Kuur er skeet) maae Kreaturet hverken faae at æde eller drikke. For at forekomme Sygdommen paa det friske Qvæg, toes Tungen hver Dag med Vand og Ædike, og gnies med Salpeter, NB. efter private Efterretninger ere og nogle Faar og Sviin blevne angrebne af denne Sygdom, som kaldes Tunge Krebs. Nyeheder.
Viborger Samler, 1790-01-18
J afvigte Aar er i St. Mortens Menighed i Randers copulerede 18 Par, fødte 110 af begge Kiøn, og døde 119 af begge Kiøn, altsaa ere 7 flere døde end fødte.
Viborger Samler, 1790-01-18
Dødsfald. Randers den 7de Jan. Mester=Skoemager Jens Langballe 41 Aar gammel.
Viborger Samler, 1790-01-18
Vacancer: Det residerende Capellanie til Stod i Tronhiems Stift, 180 Rdlr.; Bye= og Skifteskriver-Embedet i Hillerød, samt Birke- og Skifteskriver-Embedet i Fridenchsborg Amt, 300 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-01-18
Bekiendtgiørelse. 2 Anledning af en Forespørgsel fra Vedkommende har det J Kongelige Danske Cancellie ved Skrivelse af 9de hujus tilkiendegivet mig: At da Forordningen af 20 Junii 1788, 37, byder, at Marsch-Penge bør gotgiøres Land-Soldaterne imedens de ere underveis til og fra Exerceerpladserne, og Cancelliets Skrivelse af 4de April 1784. bestemmer Opholdstædet (og ikke det første NatteQvarteer) som Regel for Beregningen, saa kan der ei være Tvivl om, at den Vei, for hvilken Mandskabets Marsch-Penge bør godtgiøres, skal regnes fra deres Hiem eller Opholdsted baade frem og og tilbage fra Regiments=Samlingerne, med mindre en Karl skulle opholde sig uden for Amtet, som er hans District, thi i saa Fald følger det af sig selv, at Marsch-Pengene bør beregnes fra hans Hiemmested i Amtet, og ei fra hans OpholdsSted. Hvilket enhver, som det i Halds og Skivehuus Amt kunde vedkomme, herved tienstlig bekiendtgiøres. Wiborg Stifts=Contoir den 14 Januarii 1790. N. Sehestedt.
Viborger Samler, 1790-01-18
Tirsdagen den 9de Februarii førstkommende Kl. P.M. 10 Formiddag, maae alle og enhver, som endnu kunde have noget at fordre eller erindre i afgangne Hr. Jvar Dam Just, forrige Sognepræst for Wammen- og annecterede Sogne, hans Stervboe, indfinde sig her i min Boelig, for at melde sit Anliggende; thi, da Skiftet, paa den Dag optages til Slutning, bliver ingen Fordringer derefter modtagne. Wiborg den 14de Januarii 1790. F. Astrup.