Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-10-31
Constantinopels Beskrivelse. De offentlige Pladser i Constantinopel ere to Slags, enten saadanne, som ere bestemte til at spadsere paa og til Tyrkernes Øvelser til Hest, disse kaldes Meidan, eller saadanne, som ere bestemte til alle Slags Udsalg; disse ere de egentlige Handelstorve og kaldes Basars. Af de første gives der 6. Den berømteste af disse er Almeidan, i Oldtiden kaldet Hipporom, hvorpaa Ahmeds Moschee ligger, ikke langt fra Aja Sophia, Hovedmoscheen i Constantinopel; denne Plads var i det Græske Keiserdoms blomstrende Dage yderst prægtig; paa den stode de fire berømte gyldne Heste, som nu pryde Indgangen til Markuskirken i Venedig og giorde eengang en Vandring til Paris under Bonaparte. Paa denne Plads staae endnu nogle Levninger fra Oldtiden og deriblandt en Ægyptisk Obelisk, 62 Fod høi, som paa alle fire Sider er bedækket med Hieroglypher. Alle høitidelige Processioner, som finde Sted naar Sultanen begiver sig fra sit Slot Serai paa Bairamsfesten til Moscheen Sophia, passere over denne Plads; her forsamle alle Rigets Store sig for i Storherrens Overværelse at feire Prophetens Fødselsdag i denne Moschee. Herfra tiltræder Karavaner af Pillegrimene deres Valfart til Mekka. De øvrige Pladser og Torve i Constantinopel ere langt mindre anseelige. Af alle Bygninger i denne Stad er Slottet, det nye Serai det mærkværdigste; det ligger paa Spidsen af Halvøen paa det Sted hvor det gamle Byzanz stod og sildigere de Græske Keiseres store Palads. Dette nye Seral ligger i Spidsen af den store Jordtunge af Figur som en uregelmæssig Trekant, det er omgivet med Mure, hvori der ere 12 Porte. Man kan betragte det som en særskilt Stad; thi det er beboet af 6 til 7000 Mennesker, et Folketal, som bestaaer foruden af 2000 Havevogtere (Bostandschis), af nogle hundrede Fruentimmer, lige saamange hvide og sorte Gildinger, Gartnere, Kokke, Staldbetiente, Matroser o. s. v. - Hovedindgangen til det nærværende Serai er den Keiserlige Port (BabiHumajun, saaledes kaldet efter Sultan Mohamed den 2den, som lod den opføre i Aaret 1467. Herfra gaaer man i en lige Linie til den høie Port, eller Indgangen til Storvezierens Palads, og derfra igien gaaer en Vei, som fører til forskiellige Porte, deels til Sultanens Slot og deels til Serais Haver og Lysthusene; i et af disse Pavillonner (Koschk) er en Throne, som Mahmud den 1ste lod opsætte i Aaret 1747 og som er belagt med en Sølvplade, 7 Alen i Fiirkant, hvortil er forbrugt 14000 Drachmer af det reeneste Sølv. En af de Porte, som gaaer ud til Søen (Odun Kapu aabnes kun om Natten for at udkaste Ligene i Havet af de Personer, som henrettes i Serai, hvorved en Kanon løsnes fra Batterierne i Nærheden. Herfra kommer man til Spidsen af Serai og Kanonporten i Top-Ka vu, over hvilket sees Benene af et Kæmpedyr, fra Forverdenen, som blev fundet i Jorden i Keiser Angstasius Regieringstid og er bleven offentlig udstillet til almindelig Beundring. En af disse Pavilloner kaldes Perlelysthuset: det er meget prægtigt og bliver baaret af Søiler af Serventin. En anden Bygning kaldes Pinens Huus, fordi de afsatte Storveziere blive, efter at man først har i Serai frataget dem det Keiserlige Segl, som er Symbolet paa deres Magt, derfra indskibede til deres Forviisningssted. Jgiennem Hovedporten, som bevogtes af Kapudschis, kommer man ind i Serais første Gaard, som er 500 Skridt lang, hvori man seer Atlas Springvand, over hvilket herlige Plataner udbrede deres Skygge, et Tøihuus og en Mønt, som er indrettet paa Europæisk Fod. Tøihuset indeholder en Mængde Vaaben, som ere mere udmærkede for deres Sieldenhed end for deres Brugbarhed. Springvandet betragtes af Grækerne som en hellig Kilde, hvorfra de paa deres Festdage kiøbe Vand af de Bostandschis for dyr Betaling. - Fra Serais første Gaard kommer man igiennem den midterste Port (Kapu Babi Vas sit) ind i den anden. Jnden man kommer ind i den seer man i Hiørnet af den første Gaard en stor Mørser, hvorom det falske Sagn har været i Omløb, at den blev brugt til at stampe de Muftis og Ulemas ihiel i, som havde forseet sig. Jmidlertid er dog denne anden Port et fandt Rædselsted, da der er i den et Kammer, som kaldes Skarpretterens Kammer og hvori de høiere Embedsmænd blive henrettede. Alleene Sultanen maae ride igiennem denne Port; alle andre, og selv de udenlandske Gesandte maae, naar de skulle have Audience, stige af Hesten i den første Gaard og gaae igiennem denne anden Port, ifølge det Tyrkiske Ceremoniel maae Gesandtene bie her i det mindste en halv Time, inden de faae Tilladelse til at komme længere ind i Serai. (Fortsættes.)