JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Frankrig. De indre Anliggender her blive næsten aldeles ikke omtalte, hvorimod Alt ene dreier, sig om Orienten, Spanien og Stridighederne med de americanske Republiker, og de udgivne Programmer og Valgreformen formaae neppe at fængsle den øieblikkelige Jnteresse, saa at det synes som Reformernes Modstandere have Ret, naar de paastaae, at der føles ingen Trang til dem. Den nye Gesandt ved Hoffet i Constantinopel er bleven udnævnt til Greve, og har i den senere Tid vundet megen Yndest hos Kongen. Efter Forlydende skal de Jnstruxtioner, der ere meddeelte ham lyde meget bestemte, og gaae ud paa at sikkre Mehemed Alt Arveligheden af Ægypten og Syrien. Jfølge Efterretninger fra Africa, venter man at Hertugen af Orleans dog vil faae Leilighed til at gjøre et Feldtog, da der hersker stor Uenighed baade med Abdel=Ka der og Beyen af Tunis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Spanien. Endelig er Cortesforsamlingen bleven fuldtallig og een af dens første Forretninger var, eenstemmig at anerkjende de saalænge bestridte sueros for de baskiske Provindser og Navarra, dog blev det gjort Regjeringen til Pligt med det Første, at forelægge Forsamlingen et Forslag, hvorefter disse fueros kunne bringes i Samklang med Landets almindelige Forfatning. Ligesom denne Efterretning har fremkaldt almindelig Glæde, fordi man nu anseer Freden for sikker, saaledes har det vakt ikke mindre Glæde at Regjeringen har udstædt en almindelig Amnestie for alle de politiske Forbrydelser. der ere begaaede i de sidste 6 Aar. Denne Amnestie indbefatter ingen Undtagelser, som man i Førstningen troede, og den vil saaledes formodentlig meget bidrage til at sikkre Freden. Espartero vedbliver at rykke frem i korte Dagmarscher mod Cabrera, om hvem man forøvrigt intet hører. Efter Forlydende skal Don Carlos have sendt Ordre til Cabrera og Greven af Espana og at ophøre med Fjendtlighederne, da den franske Regjering har erklæret, ikke at ville tillade ham at forlade Frankrig førend Freden er fuldelig gjenoprettet i Spanien. Deels for at afvente Følgerne af denne Ordre, og deels for at see hvad Virkninger den udstædte Amnestie vil have, mener man at Espartero opsætter at angribe Cabrera, da Krigen maaskee kan blive afgjort uden Blodsudgydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Belgien. Den fra Gent sendte Deputation er nu ankommen til Brussel, og efter hvad man hører, gaaer dens Fordringer ikke ud paa ringere end at tilstaae Catunfabrikanterne Præmie for Udførselen af deres Fabrikata, forbyde Jndførselen af fremmede Catuner og endelig at Regjeringen selv skal opkjøbe endeel, følgelig at hele Landet skal beskattes for at Caturfabrikanterne kunne bestaae. Dog er der ingen Grund til at troe, at Regjeringen vil billige disse Fordringer. Efter Forlydende skal den bekjendte Cockerill have solgt hele sit betydelige Establissement i Seraing til den russiske Regiering for 14 Mill. Fr., og man taler alt om at Rusland her vil lade bygge en betydelig Deel Dampskibe. J Gent vedbliver at herske Rolighed, men Tropperne opholde sig dog endnu i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Tydskland. Regjeringen har nu anviist Erkebiskop Dunin Fæstningen Colberg til fremtidigt Opholdsted. Efter de Meddelelser man nu har faaet om hans Flugt er det udenfor al Tvivl, at den har været forberedt i længere Tid, ligesom Ærkebiskoppen og selv ved sin Anholdelse erklærede, at Paven var bleven underrettet om hans Forehavende og at han havde billiget det. - Regjeringen i Hanover vedbliver at gaae frem med Strænghed mod enhver, der ikke ubetinget hylder dens Anskuelser, og saaledes har den nylig opfordret Justitscancelliet at angive de Grunde, der havde bevæget denne Domstotil i dens tidligere Dom at omtale Rumanns Suspension, hvilket dog denne Autoritet formeente sig ubeføiet til. Mod Rumann vedblive Undersøgelserne, men uagtet al anvendt Umage formaaer man dog ikke at lægge ham noget til Last. At en nye Stænderforsamling skulde blive sammenkaldt for at raadslaae og Constitutionsforslaget er der aldeles ingen Grund til at antage, og man kan derfor forudsee at de hannoverske Anliggender ikke saa snart ville blive tilendebragte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Tyrkiet. Endnu er der Jntet skeet til Afgjørelsen af Striden mellem Sultanen og Mehemed Ali, formeentlig som en Følge af at de europæiske Magter ikke kunne blive enige og Grundbetingelserne. - Rusland vedbliver derhos at foretage betydelige Rustninger i det sorte Hav, og England og Frankrig vedblive at forstærke deres Flaader Middelhavet. Sundhedstilstanden paa den franske Flaade begynder imidlertid at forværre sig, og man antager, at Flaaderne ikke ret længe kunne blive liggende ved Tenedos. Mehemed Alt er heller ikke ledig, men arbeider hemmelig paa at skaffe sig Tilhængere overalt i Tyrkiet, hvilket og lykkes ham. - Soliman Pascha, der deeltog i det sidste uheldige Slag, og skal have Skyld i det for Tyrkerne slette Udfald, er strax efter sin Ankomst til Constantinopel bleven henrettet. Folket skal vel have kuurret lidet herover, men alt forblev dog roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Roligheden som endnu stedse hersker i Constantinopel mener man dog er den, der gaaer forud for en Orcan, der, som man mener, og pludselig vil udbryde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Fædrelandet. Den 12te October feiredes i Odense en sjelden Fest: det var nemlig paa den Dag halvhundrede Aar siden, at Odense Kathedralskoles nuværende Rector, Hr. Professor J. Saxtorph. R. af D., i Aaret 1789 først blev ansat, under den berømte J. H. Tauber, som Lærer ved Roeskilde Domskole, hvorfra han 1799 forfremmedes til Bestyrer af Skolelærerseminariet paa Blaagaard og Joenstrup i Sielland og 1818 til Rector i Odense. Ved Hjemkomsten fra Gymnastet til sin Bolig, hvorhen han ledsagedes af Stiftsøvrigheden, mange Honoratiores og Skolens Lærere og Disciple, forefandt Rectoren, foruden flere Gaver fra Slægt og Venner, sit veltrufne litographerede Portrait og et Stykke Sølvtøi med en latinsk Jnskription, som Erindringsgaver fra ældre og yngre Disciple, der i en vedlagt Adresse bevidnede ham deres Deeltagelse og taknemmelige Hengivenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Under forlangt Jndrykkelse læses i Aarh. Avis. Mens en Veirprophet er under Pressen er en anden under Pennen, der vil komme ud under Navnet olus og hans Følge mellem Krebsens Vendekreds og den nordlige Polarkreds; og bebuder i den forestaaende Vinter Nordlys, hvortil man ikke har seet Mage i de sidste 25 Aar, og som især 8 Dage efter en orkanagtig Storm den 6 og 7 Novbr. begynde med de imposanteste Stjerneskud, hvis klare Skin ofte vil spille i rødagtig Skiær, og hvis største Mængde til den Tid vil falde fra Nordost mod Syd og Vest. - Æolus vil 18 Maaneder iforveien paa bestemte Dage og Nætter kunne forudsige Regn og Tørveir, Hede og Kulde, Storm og Havstille; fremdeles flere Phænomener f. Ex. Nordlys, som inddeles i 5 Hovedgrader: Alt efter Naturlove, og ligesaa nøiagtig som Astronomerne forudsige Sol og Maaneformørkelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Blandet. De, som ere vendte tilbage fra deres Pilegrimsfart til Bourges, efter at have havt den Ære at see Don Carlos, synes forundrede og bedrøvede. Prindsens Holdning, Manerer, Ansigt, og det Begreb man maa gjøre sig om hans Forstand, skulle være under al tænkelig Forventning. Han taler meget lidet og man maa spørge ham om hvad man vil, saa svarer han kun med de Ord: cest bien som han udtaler ee bienne og anvender paa Alt, hvad enten man taler til ham om hans befindende eller og Marotos Forræderi. Ved hans Ankomst til Bourges besøgte Præfecten, Mairen og Generalen ham, og paa alle deres instuderede Complimenter svarede han ikke andet end sit ce bienne. Endog Erkebispen fik ikke et Ord mere, omendskjøndt denne titulerede ham Majestæt. Den sande Majestæt, den sande Mand ved Hoffet i Bourges er Prindsessen af Beyra. Hendes Ansigtstræk bære endnu Spor af stor Skjønhed; hvis der fattes hende paa Gratie, mangler det hende dog ikke paa Værdighed og Lethed i Underholdningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Ved Tallotteriets 1360de Trækning i Altona udkom: Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser i Ugen fra den 5te til den 12te October 1839. Hvede 6 Rbd. a 6 1/2 Rbd.; Byg 21 Mk.; Rug 24 Mk.; Havre 14 Mk.; hvide Erter 28 Mk.; graae dito 25 Mk.; blaae dito 25 Mk.; Vikker 22 Mk.; Hørfrøe 5 1/2 Rbd. Nykjøbings Skibsliste, fra 13 til 19 October 1839. Jndklarerede: Skipper P. Winther af og fra Nakskov, baglastet; I. A. Thærøe af Ærøeskjøbing, fra Kiel, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Udklarerede: Skipper H. Jensen af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; H. Hansen af Marstal, til Flensborg med Korn; P. Winther af og til Nakskov med Korn I. C. Petersen af og til Kjøbenhavn, ved Forbiselling, med Egetømmer; H. C. Thærøe, af Ærøeskjøbing, til Kiel med Korn; C. H. W. Bay af Marstal, til Norge med Korn; Chr. Hansen af Marstal, til Kiel, baglastet; J. A. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Kjøbenhavn, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Jndsendt. J Lollands-Falsters Stiftstidende Ns 118 for iaar findes et Jnserat under Jndsendt Til den Kongelige Generalpostdirection, hvori Forfatteren søger at vække Generalpostdirectionens Opmærksomhed paa adskillige sammesteds paapegede formeentlige Mangler og Ufuldkommenheder ved Postbefordringsvæsenet og navnlig at anke over de i Nyested i denne Henseende efter hans Mening stedfindende Feil og uhensigtsmæssige Indretninger, der trænger til følgende væsentlige Berigtigelser. Personpostens Gang imellem Nyested og Sundbye er ifølge. den kongelige Generalpostdirections Ordre af 17de April 1838 standset paa den Tid at Dampskibet Løven gaaer imellem Kiel og Vordingborg. Aarsagen, hvorfor den mellem Nyested og Sundbye etablerede Personpost den øvrige Tid af Aaret ikkun gaaer, naar der er Reisende, er, fordi den i Aarene 1836 og 37 kun saa lidet blev afbenyttet, at det fandtes mere hensigtssvarende, at lade Posten, naar der ikke var Reisende, befordre ridende og have en lukket Vogn i Beredskab i Sundbye for det Tilfælde, at nogen med Personposten til Sundbye ankommende Reisende derfra vilde befordres til Nyested. Denne Foranstaltning, som Jnseratets Forfatter kalder uregelmæssighed, generer ingen Reisende, da Befordringen haves, naar den behøves, og dette formenes er Alt, hvad den Reisende med billighed kan fordre. Den derved vundne Besparelse, som i fornævnte Jnserat er ansat til idethøieste 20 Rbd. om Aaret – uagtet den er beregnet til 4 Mk. pr. Tour - udgiør, rigtigen regnet, 69 Rbd. 2 Mk. aarlig, da der ugentlig gjøres 2 Toure. Det bemærkes, at fra de 14 Mk. som betales for hver Tour, afgaae 4 Mk. for den til Personposten anskaffede Wienervogn, ligesom ogsaa deraf skal udredes Betalingen for Forspand, naar Reisende ville afbenytte Personposten. Saavel Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen som Hr. Byefoged Schwensen have, ifølge den kongelige Generalpostdirections Ønske i Aaret 1834, bestræbt dem for, at faae et frivilligt Vognmandslaug oprettet i Nyested; men da ingen af Byens Jndvaanere vilde overtage samme, paa Grund af den ubetydelige Færdsel, som der finder Sted, saa har bemeldte Collegium i Aaret 1836 overdraget saavel Extra som fornævnte Posts Befordring til en Entrepreneur, forat det Ene, som man siger, kunde bøde paa det Andet. Betræffende Forfatterens Fremhævning af det efter hans Formening Upassende i at Entrepreneuren for Extrapostbefordringen i Nyested tillige er Opsynsmand ved Befordringen, da er det en Foranstaltning, der finder Sted paa mange andre Steder og her i Stiftet i Stubbekjøbing, Gaabense, Sundby og Taars, uden at man nogensinde har hørt, de Reisende der at være mindre tilfredse med Befordringerne, end paa de Steder, hvor Opsynsmandsbestillingen er overdraget til en særskilt Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Opsynsmandsbestillingen i Nysted indbringer 7 a 8 Rbd. aarlig, en Betaling, hvorfor neppe Nogen vil paatage sig den dermed forbundne Uleilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Det er forøvrigt en af alle Reisende og Sagkyndige anerkjendt Sandhed, at Extrapostbefordringen i Nyested hører til de bedste i Stiftet og at den, siden 1836, er af en langt bedre Beskaffenhed, end tilforn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Hvad endelig angaaer Forfatterens Yttring: at Hr. Hendrichsen, som Entrepreneur for nogle Posters Befordring, skal, efter hvad der er ham fortalt, have en reen Gevinst af henved 200 Rbd., da skyldes det Sandheden at oplyse, at bemeldte Hendrichsen for en Betaling af 221 Rbd. og nogle Mark og Skilling, maa kjøre 2 Gange og ride een Gang i hver Uge fra Nyested til Sundbye og tilbage igjen, der ugiør 624 Mile om Aaret. Hvorledes heraf kan udbringes en reen Gevinst af henved 200 Rb. vil være vanskeligt at udfinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Bekjendtgjørelser. Committeen for den lollandsk falsterske Afdeling, af Selskabet til Hesteavlens Fremme, vil indfinde sig paa Giestgivergaarden i Maribo Fredagen den 25de dennes om Formiddagen Kl. 11, for at forsøge Jndkiøb af nogle Hoppe-Fol og Plagge, faldne efter de her i Stiftet opstaldede Fuldblods- og ædle Hingste. Den kiøber kun velvoxne og velfødte Føl og Plagge og indbyder de der have saadanne til Salg behageligen at ville møde dermed til ovenmeldte Tid og Sted. Ourebygaard den 18de October 1839. Paa Commiteens Vegne Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Undertegnedes Boghandel er henflyttet i Gaarden paa Hjørnet af Frisegade og Bastebrostræde. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Da Udlaanet af Bøger fra min Læseindretning atter tager sin Begyndelse Onsdagen den 23de førstkommende, tillader jeg mig at anmode Enhver, der endnu maatte være i Besiddelse af Bøger, mig tilhørende, snarest muligt at tilstille mig disse. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Varer og Effecter bringer herved til almindelig Kundskab, at ligesom Compagniets Overbestyrelse ved forskjellige i sin Tid kundgjorte Beslutninger, især ved de under 3die Decbr. 1830 og 8de Septbr. 1835 fastsatte Bestemmelser, har bestræbt sig for at lette og udvide Assurancerne ved Compagniet, saaledes ere ifølge Repræsentanternes og de Tilforordnedes Beslutning af 28de f. M. endvidere, til Fordeel for de Assurance søgende, for det Første følgende yderligere Forandringer fastsatte: A. Den Forhøielsespræmie for Forsikkringer i Bygninger, der henhører under Octroiens 1ste eller 2den Classe, som endnu ifølge af Circulairet af 8 Septbr. 1835 blev beholdt forsaavidt der i Bygningerne maatte drives Næringsveie, som i Særdeleshed ere forbundne med Fare for Ildsvaade, saavelsom den Forhøielse, der hidtil er erlagt i 3die Classe, skal for Fremtiden ikke fordres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Præmien for Forsikkringer, der tegnes i Gjestgiver- eller Herbergeer=Huse, erlægges herefter kun med 24 s. p. a af hvert 100 Rbd. naar Bygningen, paa Grund af dens egen Beskaffenhed, henhører under 1ste Classe, dog med undtagelse i Henseende til de Varer, hvoraf der, som Følge af Bestemmelserne i efterfølgende – 3 skal svares en høiere Præmie. Ligeledes forsikkres med samme undtagelse Brændeviinsbrænderes, saa og Sæbesyderes, Sukkerrafinadeurers, Skibsbyggeres, Bødkeres, Snedkeres, Bryggeres, Bageres og Smedes Redskaber, Materialier og Vareoplag, hvoraf hidtil er erlagt deels 3die, deels 2den Classes Præmie, for Fremtiden mod den Præmie, hvortil Bygningens Beskaffenhed qvalificerer dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Hvad angaaer de under 3die Classe hidtil henførte Forsikkringer af Chemisters og Apothekeres Materialier og Varer, samt af Beeg, Tjære, Terpentin, Vox, Hør, Hamp, Olie, Smør, Talg og Brændeviin, samt andre saadanne Varer, som deels ere let antændelige og deels hurtigt udbrede Jlden, saa og af Handelsvarer, der vanskeligen kunne bortflyttes, saasom Porcelain, Glas og Pottemager varer, og hvoraf i Forhold til Forsikkringssummens Størrelse hidtil erlagdes 72 s., 96 s. indtil 120 s. p. a. at 100 Rbd., da nedsættes Præmien for disse saaledes, at naar Forsikkringen tegnes i Bygninger, som ere af saadan Beskaffenhed, at Assurancen derefter kan tilstaaes, mod første Classes Præmie, saa erlægges ikkun i Alt 48 s. af hvert 100 Rbd., naar derimod Bygningen medfører, at 2den Classes Præmie skal tilsvares, saa erlægges 64 s. af 100 Rbd. I det nu Compagniet, hvis Risico fra Aaret 1831 er stegen til mere end det dobbelte Beløb, tør vente, at de indførte Lettelser i Præmiereglementet saa meget mere ville bidrage til at vedligeholde og udbrede dets Virksomhed, som det er indlysende, at i hvad Fordeel de gjensidige Assurance-Foreninger end kunne love, Compagniet dog uimodsigeligen har de Fortrin: at Forsikkringerne betrygges ved et Fond af i det mindste 1,000,000 Rbd., en Capital, hvis Tilstrækkelighed saa meget mindre kan være Tvivl underkastet, som Compagniet siden dets Oprettelse har, uden at angribe Samme, kunne udrede i Branderstatninger en Sum af over 2 Millioner Rbd., samt at den Forsikkrede, naar han har indløst sin Police er fri for videre Bidrag, skulle vi ikke undlade, for at sætte enhver, der maatte være foranlediget til at søge Forsikkring paa Mobilier, istand til, uden Vanskelighed, at beregne den Præmie han ved Compagniet har at erlægge, herved under Eet at meddele den i saa Henseende fornødne Underretning. Assurancerne ere inddeete i 3 Classer. Ved disse Forhøielser stege de for Forsikkringssummer af 5000 Rbd. og derunder fastsatte Præmier (efterat disse ifølge den under 3die Decbr. 1830 bekjendtgjorte Resolution for de 2de første Classer vare nedsatte, for første Classe til 24 s. og for 2den Classe til 36 s. af hvert 100 Rbd.) for Summer over 5000-10,000 Rbd. i første Classe til 36 s., i 2den Classe til 54 s., for Summer over 10,00050,000 Rbd. i 1ste Classe til 18 s., i 2den til 72 s., og i 3die Classe, hvor den laveste Præmie er 72 s., for Summer over 5000-10,000 Rbd. til 96 s. og over 10,00050,000 til 120 s. af hvert 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
For de under dette s omhandlede Huse er hidtil 2den Classes Præmie erlagt, uagtet Bygningen efter dens egen Beskaffenhed maatte qvalificere Assurancen til 1ste Classe. Til første Classe henføres: a) med Undtagelse af saadanne Forsikkringer, som nedenfor ere henførte til nogen anden Classe, alle de, som ved Compagniet kunne tegnes, naar Effecterne bevares i Bygninger af Grundmuur til alle Sider, eller i eneliggende Bygninger af Muur= og Bindingsværk med Tegl, Skifer, Jern, Blye eller Kobber-Tag; b) Forsikkring af Jern og Jerngods i Pakhuse og paa aabne Pladse, og e) af Kreature paa Marken forsaavidt de forsikkres med Hensyn til Skade af Lynild, Til anden Classe henføres: Naar undtages de ovenfor under b og e omtalte Forsikkringer, samt de, som nedenfor udtrykkeligen ere henførte til 3 Classe; 1) alle Forsikkringer, a) i ikke eneliggende Bygninger af Muur= og Bindingsværk tilsammen, b) i eneliggende Bygninger af Træe, c) i saavel grundmurede som Bindingsværks Bygninger med een eller flere Træegavle, d) i grundmurede Bygninger, der ere forbundne med Huse af Bindingsværk, Alle med Tag af ovenbenævnte Slags; 7) Forsikkring af Skibe i Havn eller paa Stabel, saavelsom af Varer, der bevares i saadanne Skibe, for saavidt der ikke for deres Forsikkring udtrykkelig er bestemt 3die Classes Præmie og 3) af Varer, der ligge paa aabne Pladse, forsaavidt Samme ikke ere henførte til nogen anden Classe. Til tredie Classe henføres: 1) alle Forsikkringer, som ved Compagniet kunne tegnes, naar de Ting, som forsikkres, opbevares: a) i Bygninger med Straatag, b) i Træbygninger, der ei ere eneliggende, c) i Bygninger, hvis Tag er underlagt med Straae, og b) i dem der ere forbundne med straatækkede Længer; 2) Sæd i Straaet, Høe, Halm og deslige, samt 3) Skibe i Havn, der ere ladede med Varer af de her under s 2 anførte Slags. Den ordinaire Præmie er: for 1ste Classe. . . . . . 24 s. p. a. - 2den – . . . . . . . . 36 - . - 3die - af hvert 100 Rbd., der forsikkres, men for Assurancer paa de ovenfor under Commeldte Varer erlægges, naar de forsikkres i Bygninger, som henhøre under 1ste Classe 48 s., o naar Forsikkringen tegnes enten i Bygninger, som høre til 2den Classe eller i Skibe, som ligge i Havn 64 s. p. a. for hvert 100 Rbd. som forsikkres. Kjøbenhavn, den 11te October 1839. Hvidt. Lassen. Engelhart. Møller. Steenkalk. Den 28de og 29de October kan faaes Steenkalk ved Berriggaards Teglværk til sædvanlig Priis. 184 Rbd. 84 1/2 s. S. og T. af Umyndiges Midler under Øllingsøegaards Overformynderie, ere til førstkommende 11te December Termin mod anordnet Sikkerhed at erholde tillaans, naar man herom henvender sig til Undertegnede committerede Overformynderie Bestyrer. Øllingsøegaard den 15de October 1839. Ottesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-20
Auction. Efter Begjæring af Vedkommende, bliver det Avlsbruger, Rasmus Clausen tilhørende Huus i Kattesundet her i Byen med tilliggende Gaards- og Haugeplads saavelsom en Jordlod i Møllemarken stor circa 5 Tdr. Land, bortsolgt ved en eneste Auction som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 28de d. M. Formiddag Kl. 11. Af Kiøbesummen kan forhaabentlig 800 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 17de October 1839. Hammerich. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Lollands Falsters stige. Tidende. Tirsdagen den 22 October. No 123.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Udenlandske Nyheder. England. Efter hvad man nu paastaaer, havde Østerrig alt for længere Tid siden fattet den Plan, i Forening med Rusland og England, samt med Udelukkelse af Frankrig, at ordne de orientalske Anliggender, og Hoffet i St. Petersborg, der gik ind paa denne Plan, afsendte Hr. v. Brunow for at realisere den. Hans Modtagelse lovede et godt Udfald, og efter de Underhandlinger han havde med Lord Palmerston, skulde England ved sin Flaade, og Rusland, samt i Nødsfald Østerrig, med Armeer beskytte Porten og tvinge Mehemed Ali til Eftergivenhed, hvorimod saavel England som Østerrig skulde anerkjende Tractaten til Unkiar-Skelesse. Denne Plan blev taget under Overveielse af det engelske Ministerium, men, som man mener, ved Frankrigs Bestræbelser, pludselig aldeles forkastet, og Hr. Brunows Mission kan saaledes ansees aldeles forfeilet. Alliancen mellem Frankrig og England er derimod bleven knyttet fastere, i det man venter, at det førstnævnte Land vil søge at lempe sine Jnteresser i de orientalske Anliggender efter England, da disse to Lande forøvrigt ikke have modstridende Jnteresser. Det er heller ikke rimeligt, at der mellem Rusland og England kan tænkes nogen fast Forening; thi enes disse Magter end om Afgjørelsen, af de ægyptisk-tyrkiske Anliggender, saa ville de dog atter meget snart komme i et spændt Forhold til hinanden ved de idelige Sammenstød i Asien, da begge Magter her søge at sikkre dem Overherredømmet og Handelen, og netop heri med Bestemthed søge Grunden til den Krig, som tidligt eller sildigt vil komme til Udbrud mellem disse to Magter. Undtager man derimod de ægyptisk-tyrkiske Anliggender, have Frankrig og England forøvrigt ingen modsatte Jnteresser, hvorimod en nøie Forening ikke alene sikkrer dem en overlegen Jndflydelse paa de europæiske Anliggender, men og i høi Grad befordrer begge Staters gjensidige Vel. Begge Regjeringer indsee og dette, og man kan derfor antage, at Foreningen vil bestaae om end krænket National-Forfængelighed og de fremmede Hoffers Misundelse imidlertid vil arbeide paa at kuldkaste den. - Paa det engelske Pengemarked er Tilstanden kun daarlig, og da det samme er Tilfældet i Nordamerica, frygter man meget for at der atter forestaaer saavel England som Nordamerica en farlig Crisis.