JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Torsdagen den 12 Novbr. førstk. bortsælges i N. Lyndelse Præstegaard : Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi og andet Linned, Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, Kobber= og Tintøi, Porcellain, endeel Bøger, item Heste, Køer, en holsteensk Vogn og andre Vogne, m. m., afg. Provst Langhoffs og efterlevende Enkefrues Boe tilhørende; hvilket herved kundgjøres. Odense den 26 October 1822. Friestedt. Kaldsseddel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Efter Ordre til Undertegnede fra den Kongelige Direktion, for Statsgielden og den synkende Fond, samt ifølge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 30 August sidstleden, Ord til andet saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At eftersom Os Elskelig Johan Martin Schønheyder, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Vor Etatsraad og Kammeradvokat af Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, ifølge den ham af Vor Direktion for Statsgielden og den synkende Fond, meddeelte Ordre, for Os allerunderdanigst haver andraget, at 2de af afgangne Fabrikant Søren Kjær, af Vor Kjøbstæd Odense, udstædte PanteObligationer, den ene af 7 August 1797, tinglæst ved Odense Byeting den 14de f. M., for et Laan af daværende General=Land-Oekonomie= og Kommerce-Kollegii Fond, stor 600 Rdl., og den anden af 50 Decbr. 1800, tinglæst ved Odense Byeting den 12 Januar 1801, for et Laan fra Manufaktur=Fondet, stor 2000 Rdl., begge ere bortkomne, saa ville Vi, efter hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han, paa fornævnte Vor DirektionsVegne, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3 Gange skal indføres i den danske Statstidende, Fyens Stifts Avis, samt Altonaer Merkur, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte have forommeldte tvende Obligationer i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen inden den foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae de paa disse 2de Obligationer erhverves Mortifikations Dom Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 30 August 1822.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S. R.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Monrad. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Bevilling for Hr. Etatsraad og Kammer=Advokat J. M. Schønheyder, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til at erhverve Mortifications Dom paa 2de bortkomme Panteobligationere. bliver den, eller de, som maatte have de i ovenstaaende Bevilling ommeldte Obligationer i Hænde, herved indstævnt at møde inden Retten paa Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Bevilling for Hr. Etatsraad og Kammer=Advokat J. M. Schønheyder, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til at erhverve Mortifications Dom paa 2de bortkomme Panteobligationere. bliver den, eller de, som maatte have de i ovenstaaende Bevilling ommeldte Obligationer i Hænde, herved indstævnt at møde inden Retten paa Odense Byeting den sidste Manda i Januar Maaned 1824, for dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da jeg i anden Fald vil vente Dom til Obligationernes Mortifikation, alt efter nærmere Demonstration og Paastand. De Jndstævnt advares, at de, saavel efter denne Jndstævnings Natur, som ifølge Forordningen af 3 Juni 1796, ikke kunne vente nogen Forelæggelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Kjøbenhavn den 19 October 1822. J. M. Schønheyder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Fredagen den 15 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes i afdøde Kjøbmand Siversens Gaard heri Byen en Skiftesamling i bemeldte Afdødes og efterlevende Enkes fælleds Boe, ved hvilken Boets Pante=Kreditorer og øvrige Vedkommende anmodes at give Møde, for med Skifteretten at overveie og at beslutte, om det paa Boets faste Eiendomme ved de afholdte 3de Auctioner gjorte høieste Bud kan og bør approberes. De Udeblivende antages at samtykke i, hvad de Mødende: beslutte. Middelfart den 26 October 1822. Stabell. Samtlige Arvinger, saavelsom Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Madame Christiane Charlotte Eller, i fød Kasbjerg, paa Boltinggaard, og forhen afdøde Mand. Gartner Carl Frederich Eller, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter i de her paa Kontoiret bestemte Skiftesamlinger Fredagene den 13 Decbr. d. A. og 24 Januar næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10, Arvingerne for at legitimere deres Arveret, Kreditorerne for at beviisliggjøre deres Fordringer, og Debitorerne for at betale, hvad de til Boet maatte være skyldige. Jmidlertid anmærkes, at den paa Boet hæftende Gjæld overstiger sammes Formue. Herredskontoiret i Svendborg den 24 October 1822. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Hiedurch wird bekanntgemacht: das die zur Concurs=Masse des ehemaligen Bohls=Manus und Müllers Jacob Hansen Moos zu Schwenstrup gehorige dortige Bohls-Stelle, nebst der auf dem Erunde dieser Bohls=Stelle aufgeführten Hollandischen Erb=Pachts=wangsMühle, mit dem darin befindlichen, allerhochst bewilligten Grutz- und Graupen Gange und dem zum Betriebe der Mühle gehørenden, in den, dem Handel zum Grunde zu legenden Bedingungen, naher zu benennenden Gräthe, Freitag den 29 des nachstkunstigen November Monats, in der Gerichts=Stube zu Schwenstrup zur Licitation gebracht, ein Theil der Beweglichketten besagter Masse aber om nachstfølgenden Tage, au der bemelderen Bohls=Stelle, meistbietend verkauft werden sollen, zu welchem Ende dann die Liebhaber sich, Vormittags 10 Uhr, an den besagten Oertern einzufinden haben. Bemeldete Bedingungen, welche 5 Wochen vor dem VerkaufsTermin, hieseldst zur Einsicht bereit liegen, sind for den Kau fer sehr vortheilhaft und wird desfalls nachrichtlich bemerkt, das von der Kaufsumme nur et a 2500 Rd. Cour. oder 4000 Rbth. in ziemlich weit ausstehenden Terminen abzutragen sind, das Uebrige derselben aber auf halbjahrige Loskindigung zu 4 PCt. jahrlicher Zinsen, zwei Jahre von Seiten der Glaubiger unaufkundbar, stehen bleiben kann. Sobald in Absicht der Bohls=Stelle und Mühle a. s. v. die Genehmigung des hochsten Bots abseiten der Glaubiger erfolgt, wird auch sofort mit dem Verkaufe des Bohls=Beschlages und des ubrigen Mühlen=Gerüths verfahren werden. Norburger Hardes=Vogte den 16 October 1822. Fürsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Fra Thorseng Stamgodses Vildthane kan i Efteraaret og Vinterens Løb erholdes Daa vil det tilkjøbs for den nedsatte Priis 8 Rbs. rede Sølv pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Efter Forlig og Udlæg stilles Snedker Launborgs Huus, beliggende i denne Byes Præstegade under No. 171, til AucOnsdagen den 30 October i førstkommende, hver Dags 13 Novbr. og, Formiddag Kl. 10 paa selve i Stedet. Huset bestaaer af 9 Fag Forhuus, 1 Etage, med 5 Fag Qvist, for faa Aar siden af Nyt opbygget og 15 Fag Udhuus; Alt assureret for 950 Rbd. Sølv, med tilliggende Have og en 22 Etages Kakkelovn; hvilket saavel til Lysthavendes som Panthavernes Efterretning bekjendtgjøres, ifølge Plakaten af 22 April Kjerteminde den 11 October 1822. Thaulov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-28
Formedelst afgangne Examinatus juris Jørgen Hansens Stervboes Uformuenhed bliver, i Følge Plakaten af 26 Octbr. 1792, herved Boets Kreditorer indkaldede med 6 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer hos Undertegnede. Odense Raadstue den 19 October 1822. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
No. 146. 51 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene, Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af October 1822. Tirsdagen den 29.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Jndhold. Fædrelandet: Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelse. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Nyborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Fædrelandet. Lovgivning. 1 October 1822. Kancellie=Plakat, hvorved det forbydes Præsterne paa de danske vestindiske Øer, herefter at foretage nogen Kopulation eller Ægtevielse sammesteds, med mindre Brudgom og Brud beviisliggjøre, at de ere vaccinerede eller have havt de naturlige Kopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
2 - Reskript til den Kongel. vestindiske Regjering, hvorved fastsættes, at Bekjendtgjørelse om bjerget Vrapaa de danske vestindiske Øer, saalænge Værdien af det Bjergede ikke beløber sig til meere end 500 Rbd. D. V. C. skal være tilstrækkelig, naar den med det befalede Varse3de Gange indføres i den vestindiske Regjerings Avis St. Thomas Tidende og den danske Statstidende; dog at Bekjendtgjørelsen i sidstnævnte Tidende bortfalder, hvor det med Vished kan skjønnes, at det Bjergede hører hjemme i Amerika, enten paa Fastlandet eller paa de Øer og Besiddelser, som i geographisk Henseende regnes dertil, imod at officiel Kommunikation i saa Fald tillige gives vedkommende Authoritet paa det Sted, hvor Vraget maatte hør, hjemme, enten direkte eller gjennem de Kongelige Ministre eller Konsuler, hvor saadanne ere ansatte. dito til Samme, hvorved Forpleiningspengene for arresterede Slaver paa de vestindiske Øer nedsættes til 10 Styver eller 20 sk. daglig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
16 - Reskript, som tillader Frimesterne ved Muur professionen ogsaa i Hovedstaden, som alt er Tilfældet: paa Landet, hvor Leilighed maatte savnes til at gjøre det anordnede Prøvestykke, nemligtet Gibsloft eller mure en Niche, istedet derfor at inddække en Valm= eller Skotrende, paaret nyt Tag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Offentlige Foranstaltninger. Ved Kancelli Cirkulære af 19d. M. ere samtlige Amtmænd i Danmark, og, forsaavidt Præstetienderne angaaer, tillige Provsterne opfordrede til at søge Overeenskomster tilveiebragte mellem dem, der have Afgivter at fordre, og at erlægge efter Middeltallet af flere Aars Kapitelstaxter, om at forandre samme derhen, at Afgivten enten udredes i Korn in natura, eller med Penge efter hvert Aars Kapitelstaxt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Efter dito af samme Dato skal den ved Kancelli=Cirkulære af 6 Juli 1819 fastsatte Betaling til en Distriktskirurg samt Diætpenge, naar en Obduktionsforretning udfalder saaledes, at ingen Sag ifølge deraf bliver anlagt, udredes af Amtsrepartitionsforden, og Befordringen i saa Fald foranstaltes ved Friægter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
J en ved Underretten paakjendt Sag mod en privatRegnskabsbetjent for Kassemangel, kan, efter Kancellieskrivelse af 19 d. M., da Hendømmelse i Tugthuset her ikke er anvendt som Straf, men som Tvangsmiddel, Apellation ikke egentlig ansees nødvendig, undtagen den Dom. fældte selv maatte forlange den, i hvilket Tilfælde der i Analogie af Forord. af 5 Juli 1793 bør beskikkes ham en Sagfører ved Overretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Ved allerhøieste Resolution af 17 f. M. er den forhenværende Forvalter Th. R. Thiele i sin Tid meddeelte Bestalling som Kammerassessor bleven kasseret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Videnskabelighed. Spørgeren om hvad Aske frugter var a. har kun hvad disse angaaer fundet det forhen meddeelte Svar tilfredsstillende; den øvrige Besvarelse mener han er en umiddelbar følge af Bidet i Frugten, hvis Gift kjendelig nok er udspyet, uden dog at saare ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
En Fuldmægtig J. Nielsen kalder i Statsvennen Prof. Ochlenschlagers Holbergs Jubelfest en den Udødelige aldeles uværdig Kukkassescenes, hvorover Digterens komiske Genius ikke allene smiller, men skoggerleer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Tildragelse. Brigskibet Wear fra London, ført af Thomas Thompson, forliste den 28 Marts dette Aar i Jsen, 200 engelske Mile O. N. O. for Radefjord paa Jsland; to Matroser af Besætningen druknede i Skibet, i det de arbeidede for at bjerge Skibets Baade, som desuagtet forlistes. Resten af Besætningen, 9 Personer, opholdte sig i 22 Dage paa Jsen, i hvilken Tid de forfærdigede en Baad af nogle Spirer, som opdreve fra Vraget, hvilken de beklædte med Seildug og begave sig dermed paa Veien til Jisland, hvor de ankom efter 10 Dages Forløb, og bleve 2 Dage derefter optagne ved Strandbreden i en høist jammerlig Tilstand af de gjæstfrie Jslændere, som bragte dem til sine Boliger ved Bargorfjord og der pleiede dem med al den Omhue, der stod i deres Magt. Tre Mand; af Besætningen døde i Baaden, da de havde levet i 18 Dage af Sælhundekjød og været 6 Dage uden frisk Vand saa at ikkun 6 Mand ankom til Jsland, hvoraf de 3 i en lemlæstet Tilstand. - Ovenmeldte Thomas Thompson bekjendtgjør ved sin Reise igjennem Sundet forestaaende Tildragelse, som et Taknemmeligheds-Offer til de godmodige Jslændere og fornemmelig Hr. Assessor Jvdor (?) og Hr. Paul Melsted i Kettelstad paa Jsland, som opbød alt i deres Formue for at lindre ommeldte Ulykkeliges Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Blandinger. Søndagen den 20 dennes bleve ikke mindre end 5 Fanger i Viborg Tugthuus, hvoraf 2 ind dømte paa Livstid, konfirmerede af Præsten ved Straffeanstalten, Hr. Pastor Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Paa Mortens Markedet i Viborg solgtes levende Gjæ for 40 s. Stykket, slagtede dito for 26 a 28 s. Kreaturene kostede kun omtrent det Halve af hvad de gjeldte ifjor, nemlig store Stude Parret 50 Rbd., 3 Aars dito 24 Rbd., Køer fra 6 til 24 Rbd. og gamle Heste 2 1/2 a 3 Rbd. Stykket; men Man sporede af Alt, at Pengepungen, Handelens Siel, plages af galopperende Svindsot. Den 21 og 22de havde Man Lynild og Torden sammesteds. Skilderiet har atter en velgrundet Anke over den store Fare for Overkjørsel, som især aldrende Folk, der ikke trygt kunne stole paa deres Fødder og Syn, hvert Øieblik, ere udsatte for ved Udgangen af Skuespilhuset, hvor Vognene saaledes krydse hinanden, at Man neppe veed, til hvad Side Man skal vende sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Forleden blev der i Hads Herred ægteviet to gamle Folk: Brudgommen i sit 64de og Bruden i sit 73de Aar. Begge have de Børn og Børnebørn - og Begge have Ophold af deres forhen eiende Gaarde. J Anmeldelsen bemærkes, skjøndt som det synes til Overflod, at Kjærligheden imellem dem ikke skal være synderlig varm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Nyborg. Løverdagen den 26de mod Middagstid blev Man her en betydelig Jldebrand vaer bag Holkenhavns Skov. Senere erfaredes, at det var to Gaarde i Lang eble under Holkenhavn. Uagtet flere Sprøiter herfra Byen og Omegnen strax ilede til Hielp, kunde Man ikke standse de fortærende Luer. Den Mand, hos hvem Jlden udbrød, fik næsten Jntet, den Anden kun lidet Bohave reddet. Dette Uheld er saa meget meere at beklage, da de begge vare velhavende Familier, bekjendte for deres Virksomhed, og ingen af Gaardene vare assurerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Odense. Jgaar løb her atter et Par Heste løbske paa Gaden, som dog standsedes derved, at Karlen, uden at ville slippe Tømmen, lod sig slæbe et langt Stykke med Vognen, hvorved han da og blev ilde forslaaet baade i Hovedet og paa Kroppen. At Menneskers Domme over politiske Begivenheder altid, blive forskjellige, efter Jagttagerens Anskuelsesmaade og den Synspunkt, hvorfra de vise sig ham, er intet Nyt. Jkke des- mindre afgiver følgende ordlydende Artikel i Aalborg, Stifts Jydske Efterretningers af 17 October sidstleden et paafaldende Beviis for, at der midt iblandt Os findes saa gode, oprigtige - skjøndt Gudskeelov, neppe mange - Tyrkevenner, som noget andet Sted, eller rettere aabenbare Kristenfjender, der lægge den frærkeste, for ei at sige djævelske, Glæde over de mishandlede Grækeres Piinsler for Dagen; thi ellers maatte dog vel disse sørgelige Rædselscener, istedetfor at fremkalde lystig Spot, ryste Hjerterne, uden Hensyn til hvilket Folk de end ramme, paa hvis Lederes Regning slige Almeen=Ulykker, de være i deres Udspring end nok saa forskyldte, dog egentlig komme. Medlidenhed tør Man uden Brøde føle med ethvert Folk, som martres under Voldsmænds Tigerkløer; afskye bør Man dets Bødler; dertil hører ikke engang Kristendom, men blot et Gran af Menneskelighed. Et Særsyn af dette Slags kan, maa og bør der altsaa ingenlunde ties til, og Redaktøren behøver vist ingen Undskyldning at gjøre, saalidet for den billigtænkende Læser, som for sin gamle Ven, den agtværdige Udgiver af de Jydske Efterretninger, hvis Pen og Hjerte han er forvisset aldrig har havt mindste Deel i dette smudsige Produkt, naar han, overvældet af sine Følelser og Sagens Vigtighed, denne Gang ikke kan tilbageholde sin Stemme i et Dagens Anliggende, der interesserer Alle, fordi det er Sandhedens, Borgersikkerhedens, Kulturens, Humanitetens og Religionens Anliggende. Man læse og dømme,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Tyrkiet 1). Endnu vedblive Jndbyggerne paa de Græske Øer i Archipelagus at sætte mangehaande Efterretninger i Omløb om store Seiervindinger over Tyrkerne, disses Fordrivelse fra Morea, Chorschid Paschas dødelige Sygdom i Larissa, stærk Pest omborde paa Tyrkernes Flode, hvoraf de endog lade den nye Storadmiral være kreperet, med meget mere af samme Art. For endmere at sætte Mod i de forknyttede Grækere, fortælle de fremdeles, at Russerne staae i Begreb med at rykke ind i Tyrkiet, at Perserne have taget Bagdad, at Europas Monarcher samles i Verona ene for at lægge Raad op om hvorlunde de bedst kunne faae Tyrkerne udjagede af Europa 2), og godt om de saa ville lade dem blive i Asien. Allgemeine Zeitung, som udkommer i Augsburg, gjør sig, som de Græske Oprøreres Repentent (Repetent), stor Umage med at faae disse Efterretninger udbredte iblandt Tyskerne, og forsaavidt Stof skulde mangle fra Grækenland og Øerne, da ere Augsburgerne ogsaa Karle for at skrive deres Beretninger selv. Jmidlertid veed man af directe 3) Beretninger fra Constantinopel, saavelsom og over Odessa, Smyrna og Zante, at Chorschid staaer med 60000 Tyr 1) Ja vel burde alle slige Beretninger skrive sig fra Tyrkiet, og derfra allene. En af de meest høirstede Tyrke venner skulde dog vel aldrig have smurt Hæle og være strandet paa Skagen: Der vilde rigtignok være onde Tegn, om nu saa var. Sikkert en direkte Korrespondents; thi saa grovt lyve 1) Ja vel burde alle slige Beretninger skrive sig fra Tyrkiet, og derfra allene. En af de meest høirstede Tyrke venner skulde dog vel aldrig have smurt Hæle og være strandet paa Skagen: Der vilde rigtignok være onde Tegn, om nu saa var. Sikkert en direkte Korrespondents; thi saa grovt lyve andre Breve fra Konstantinopel ikke, og selv den Østerrigske Jagttager har indrømmet Sandheden af Tyrkernes sidste Nederlag paa Morea. ker i Morea, hvor Korinth, Patras, Koron, Modon, Napoli di Romania og kort sagt alle faste Pladser ere i Tyrkernes Hænder, blot med Undtagelse af Napoli de Malvasia (hvoraf Malvasier=Vinen har Navn), hvis For vel endnu har Græsk Besætning, men kuns bestaaende af yderst faa Stridsmænd. Tyrkernes Hær voxer dagligen ved ankommende Forstærkninger, og Grækernes Modstand, som fra Begyndelsen af kuns var ussel, bliver stedse ringere), saasom enhver Græker, der seer Kans dertil nu blot lægger an paa at plyndre Levningerne af sine Land mænds Effecter og med Kosterne at rende sin Vei, eller for samme at kjøbe sig Leide af Tyrkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-29
Af de mange Finkeriddere, der droge ud fra Tyskland og Frankrig for at forfægte Oprørernes i deres Formening hellige Sag), komme nu, da hele Oprøret er saagodtsom endt, enkelte Personer næsten hver Dag tilbage til Marseille og andre Havne ved Middelhavet, alle i den ynkeligste Tilstand, og stadfæste ved eget Exempel, at Erfaring holder en dyr Skole, men Daarer ville ikke lære i nogen anden. Franskmændene kalde disse hjemkomne forulykkede Personer ved et OrdspilDegraisses istedetfor Degreses. Uagtet nu talrige Exempler af disse ulykkelige Offere for en enfoldig Jver for Grækernes Sag, saaledes staae for Øje og klarligen vise til hvad Punkt Oprørerne ere komne, afgaae dog endnu jevn. ligen smaae Skarer af Tyrkere (Tydskere -?) fra Marseille, til Grækenland og den visse Fordærvelse, hvilket man i Sydfrankrig tilskriver Tyskernes Flegma. - Nogle af disse Lykkeriddere fra det christne Europa, som i Grækenland have undgaaet Osmannernes Sværd, ere undkomne til Constantinopel, hvor den Tyrkiske Regjering er ædelmodig 8) eller ligegyldig nok til ikke at spidde dem, men lader dem gaae uden at ændses. Til Tunis ere nogle af dem flygtede, men Beyen sammesteds, som er den Tyrkiske Keisers Leensmand, lader strax slaae Hovederne af dem 8). 2) Men hvortil behøver Chorschid da endnu de 60000 Rd. Tiden vil lære, at Meningernes Magt er stærkere end alle Kartover. 5) Hellig har Man i vore Dage hørt selv det Vanhelligste at kaldes. Anmelderens Sag er i det mindste ere hellig; men Sandhed er det, at hans Jdeer ere i høieste Grad oprørende, thi oprørende er det, at juble over fin Medmenneskers Qvaler, det er mere end oprørende, det er kannibalsk, at bemykke uskyldige Værgelses, Qvinders og Børns Nedsablinger i Hundredtusindviis, deres umenneske lige, ja meer end fælske Behandling. Vee hver den, hvis men Beyen sammesteds, som er den Tyrkiske Keisers Leensmand, lader strax slaae Hovederne af dem 8). 2) Men hvortil behøver Chorschid da endnu de 60000 Rd. Tiden vil lære, at Meningernes Magt er stærkere end alle Kartover. 5) Hellig har Man i vore Dage hørt selv det Vanhelligste at kaldes. Anmelderens Sag er i det mindste ere hellig; men Sandhed er det, at hans Jdeer ere i høieste Grad oprørende, thi oprørende er det, at juble over fin Medmenneskers Qvaler, det er mere end oprørende, det er kannibalsk, at bemykke uskyldige Værgelses, Qvinders og Børns Nedsablinger i Hundredtusindviis, deres umenneske lige, ja meer end fælske Behandling. Vee hver den, hvis Følelse i den Grad kunde sløves, fordi Man næsten post daglig læser slige Kjendsgjerninger, som fra Scio, Rhodus, Cypern, Smyrna &c. &c. &c.c) Saavidt er det da kommet, at en Kristen tør lade Barbarer høre deres Ædelmod! En Dansk - men sikkerlig ingen Dannismand - tør broute af at forstaae Myrdehaandværket bedre end hine Tyrker, tør tale om at spiddet som et hverdags Legeværk, Slige Raadgivere vente sig maaskee med Tiden Præmie af Tyrkerne, skjøndt disse ellers ikke fattes Bøddelknægte. Tænk hvor ømt, hvor kristeligt, Vare mange saadanne tyrkiske Haandlangere i Vælten, vilde der nok komme til at springe Hoveder i Skokketal.