Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Kiød=Taxt. hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Ore, nemlig Bryststykket, Høyribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet forOg ikke mere for Pundet af dette Kiød at tages, og afhugges det første efter Oxens Storlighed, dog saa, at hver Stykke ikke veier over 10 Pd.; Hoyribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket, mindre end 6 Pund. Hele Fierdinger, Pundet for Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen, Pundet for Kalvekiød, Pundet af Bagfierdingen for Og Pundet af Forfierdingen for Lammekjød skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, nemlig Pundet af det beste og fedeste Kiød forOg Pundet af det ringere for Saltet eller sprængt Oxekiød, sælges ligesom den Færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget meere end 6 Dage i Salt. Svinekiød, Pundet forMen hele Skinker og Ribbensbeen, naar samme for sig selv begieres, Pundet for(Frislagterne skal sælge Pundet 1 s. ringere.) Om Eau de Luce. Ean de Luce er en Art af en flygtig og flydende Sæbe, hvis Lugt er meget sterk og giennemtrængende. Denne Fugtighed bestaaer af det flydende flygtige Alcali, som med Kalk faaes af Salmiak og af rectificeret BernsteensOlie, hvilket saaledes blandes med hinanden, at deraf bliver et Vand, som har en melkagtig Farve. Vilde man ikkun blande den flygtige Salmiak=Spiritus og rectificeret Bernsteens=Olie med hinanden, og skulpe det om, saa kommer vel deraf en melkaagtig Fugtighed, men denne Farve er af ingen Varighed; den forgaaer ved Rolighed og inden kort Tid, fordi enten det flygtige Alkali fuldkommen opløser Bernsteens=Olien, naar der ikkun er lidet af samme derved, eller fordi denne Olie giør sig løs fra det flygtige Alkalis Dele, og skiller sig fra dem; hvilket skeer, naar der findes en temmelig Mængde af samme derved; i begge Fald bliver Fugtigheden klar og giennemsigtig. Dette Vands Skiønhed bestaaer derudi, at det altid beholder sin melkagtige hvide Farve. Tilforn fik man det ikkun fra Franke riig, eller siden ogsaa fra Engeland; men nu er dets Tillavelse bleven meere bekiendt. Efter følgende Forskrift kan man gjøre et fortræffeligt Enu de Luce: Man tager 4 Unzer Spiritus vin rectificatissimis opløser i samme 10 til 12 Gran hvid Sæbe, og giennemsterdenne Solution; derefter lader man i denne med Sæbe blandede Viin=Spiritus opløse et Qventin rectificeret Bern steens=Olie, og sier det paa ny igiennem graat Papiir, denne Solution blander man med den sterkeste og meest giennem trængende flygtige Salmiak=Spiritus, indtil Blandingen, som man giør i en Flaske, og efterhaanden som den skeer, maa skulpes om, har en ret mat skiøn hvid Melkfarve. Dersom der sætter sig en Hinde paa Overfladen, saa hælder man lidet olicagtigt Viin=Spiritus dertil. Cacao=Træets og Frugtens Beskrivelse. Cacao Træet, som vorer i det sydlige America og paa de antilliske Øer, har en lige opstaaende og i Grene fordeelt Stamme, hvis Bark er ujevn. De glatte fuldkommen hele Blade staae med deres Stilke vexelviis lige over for hinanden, og ligne Citron=Blade. Blomsterne, der hænge saavel paa Greenene som paa Stammen selv, og hvoraf mange sidde ved hverandre, hvile paa en fiin lodden Stilk, og har følgende Skikkelse: Bægeret bestaaer af 3 smalle, spidse, uden til blege, inden til røde Blade; Blomsterkronen har 5 bleeggule, hierteformige, eller ved Enden kloftede og med maa Forhøyninger besatte Blade, som staae i en Kreds, og omgive det fembladede Saftkar, paa disse sidde de 5 gedad krummede Støvtraade, af hvilke hver bærer 5 Støv punge. Midt i Blomsteret sidder Støvveyen. Frugten er aflang, spidsagtig, med 10 ophøyede Furer og mange Vorter besat; i Førstningen grønagtig hvid, siden guul, og naar den er fuldkommen moden, smuk lyserød. Naar man skierer den tvært igiennem, seer man 5 Rader af Kierner, af hvilke der ere 30 i hver enkelt Frugt. Samme bestaaer af en tynd og skiør Skal, med en tæt, tør, feed Kierne, som kan deles i mange Stykker. Disse Frøekierner kiende vi under Navn af Cacao=Bønner, de blive lindt ristede, og rensede fra deres Skaller, og brugte til Chocolade med Sukker, Vanille og Kryderie, eller og uden samme, og med Nytte anordnes for udtærede Legemer formedelst deres meget lindrende og nærende Egenskab. Cacao=Bønnerne give en fred og sød Olie, der som sædvanlig udpresses til en Slags Sæbe, som kaldes CacaoSmør, J Handelen giøres Forskiel imellem den carrakkaniske Cacao, Cacao de carraque, og den fra Martinique, Capenne og andre americanske Øer, Cacao des isle Paa Øerne blev denne Frugt først bekiendt ved Aar 1649.