JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Ved oeconomisk Læsning i Skolerne vækkes hos Ynglingen Jdee om det Bedre. Saalænge Sønnen gaaer hjemme hos Faderen, seer og erfarer ikke Andet, end hvad Faderen foretager sig, tænker han ikke engang paa, at Noget kan gjøres bedre. En nyttig Bog vil tjene til at oplade hans Øine, og vænne ham til Agtpaagivenhed og Eftertanke. Jkke sjelden er det Tilfældet, at en Bonde hører Noget om, at der i at dre Egne bruges Et eller Andet, som i hans Egn endnu er ubekiendt f. Ex. Mergling, Klever= eller Hørsæd. Han faaer Lyst at prøve det, men Forsøget mislykkes, fordi han bærer sig urigtig ad. Var det her ikke godt, om han havde i sin Ungdom af en Bog lært den rigtige Behandling? Den kan han jo gjerne faae af en eller anden Bog, som vi allerede have, svarer man. Men - naar han ei har en saadan Bog, og ikke engang kjender den, er han jo nødt til at lade den være ulæst. Bliver en passende occonomisk Bog med Tiden i Skolerne indført, saa vil det give Anledning til, at Foraldre og Andre blive bekiendte med en saadan ogsaa for dem nyttig Bog. Vi have jo allerede adskillige for Bonden skrevne oeconomiske Bøger af Høegh, Rafn, Zeuthen, Aagaard og flere. Men i saare mange Egne ere disse for Bonden aldeles ubekiendte. Hvorfor fordi Jngen har gjort dem opmærksomme derpaa, og Jngen skaffet den Samme i Hænde, endskjøndt mange Bønder ellers gjerne vilde have læst dem. Vel har Landhuusholdnings Selskabet stundom uddeelt Nogle, men hvad forslaaer disse i det Hele! Ofte har man jo hørt klage over, at naar en oplyst Mand har villet i sit Agerbrug indføre et eller andet Nyt, finder han sine Tjenestefolk dertil trevne og uvillige, ja de tør vel endog paastaae, at Sligt vil han fortryde, og om de end endelig gjøre, hvad befales, skeer det dog med Misfornøielse, indtil de omsider indsee, at det er godt. Saadant vil bortfalde, naar en passende Agerdyrkningsbog er lært i Skolerne. J saafald vil det ikke blive vanskeligt at faae villige, duelige og tænksomme Avlskarle, der ikke dorske hænge ved den gamle Slendrian, fordi alt Nyt er dem fremmed. Den vigtigste og virkelig paa mange Steder grundede, Jndvending, som Andre, der ere bange for, at der skal læres for Meget i Skolerne, have gjort, nemlig, at der bliver ingen Tid fra det Nødvendigste tilovers, har Forf. forbigaaet. Men ogsaa denne Jndvending falder i velindrettede Skoler bort. Naar Læreren, har det rette Greb paa Underviisningen, og dette lærer han jo paa Seminariet, naar stadig Skolegang finder Sted, og denne kan jo fremtvinges; naar Børnenes Antal ei er alt for stort, og saa kan jo den indbyrdes Undervisning hjælpe; da kan der i det sidste Skoleaar meget vel blive nogle Timer ugentlig tilovers fra Hovedtingene til andre nyttige Kundskabers Meddelelse efter passende Læsebøger; dette har Erfaring i flere gode Skoler, viist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Endnu til Slutning maa bemærkes, at naar Forf. siger, at Skoleforordningen af 29 Juli 1814 indeholder Alt, hvad der synes fornøden at læres i Skolerne, da har han fuldkommen Ret. Men naar han siden tilraader rolig, uden Sidespring, at fortsætte Underviisningen efter Forordningen, og dog slet ikke vil have Andet lært, end Læsning, læseligt Skrift, fornøden Regning og grundig Christendom, da synes det, som om han blot har lagt Mærke til Begyndelsen af Forordningens 23 §., hvor disse Ting endog med større Tryk ere udmærkede som Lærefag, men hvad, der staaer strax bag efter i samme §., synes han at have overseet. Der hedder det: "Ved Læsningen skulde fornemmelig saadanne Bø sig er bruges som kunne give Anledning til at danne Børnenes Sindelag, og som indeholde et kort Begreb om deres Fædrenelandshistorie og Geographie, som meddele dem Kundskaher, der kunne tjene til Fordommes Udryddelse, og blive dem til Nytte i deres daglige "Haandtering." Staaer det ikke her tydeligt og reent ud, at Kundskaber skulle meddeles dem om hvad der behøves til deres daglige Haandtering, og denne er jo for Landmanden Agerdyrkning. Meget viseligere vil Forordningen, at disse Ting ei skulle ansees som egentlige eller almindelige Lærefag for Alle uden Forskjæl. Kuns vil den, at Børnene, som for at faae Færdighed, hele Skoletiden igjennem bør øves i Jndenadslæsning, og dertil behøve flere Bøger at gjennemlæse, skulle have saadanne, der tillige meddele de nyttige Kundskaber, og deriblandt kan da jo gjerne være en oeconomisk Bog. Lad da end Kundskaben blive kun overfladisk for Drengen, for Karlen og for Manden kan den siden blive grundig, saafremt Bogen ellers var hensigtsmæssig. Er han kuns i Ungdommen bleven bekjendt med den, og veed, hvad han deri kan søge, saa kan den siden blive ham en Veileder og Raadgiver. Skrevet i December 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Bornholm. - Siden Aaret 1810, da Etatsr. Fr. Thaarup udgav kort Oversigt, af Bornholm, kjendte Bornholmerne ikke nogen paalidelig Efterretning om Landets nyere statistiske Forfatning. Efter samme var Menneske antallet der omtrent 19000 Sjele paa 10 Mile. Paa dette indskrænkede Rum, og iblandt denne ringe og isollerede Folkemængde, findes adskillige mærkelige Mænd, af hvilke vi for det første kun ville nævne: den gamle Toldinspecteur Lohmann paa Rabekkegaarden i Knudskier Sogn, der i mange Aar har samlet paa Oldsager og andre af Øens Mærkværdigheder, hvilken Samling han ønsker at ofte paa Almeenhedens Alter; forrige Proviantsforvalter paa Christiansøe, Bohne, i Rønne, har med store Besværligheder forskaffet sig et Cabinet af udstoppede Fugle, som deels høre hjemme her, deels trække til Øen, og han har tillige søgt at opbevare endeel sjeldne Fiske og Jnsecter, i Spiritus. - En bønlig Hilsen formeldes til Kongens Fødselsdag fra Bornholmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Skrivelse fra det Holsteenske, af 20 Jan. 1820. Enhver ønsker, at et blidt og behageligt Veirligt maatte afløse den strenge Vinterfulde, der for Mange er saa meget mere følelig og trykkende, da de forlode sig paa Spaadomme om en ligesaa mild Vinter, som den forrige, og desaarsaa forsømte at forsyne sig med det fornødne Brændeforraad. - Overalt er falden megen Snee, og Veiene ere naturligviis paa mange Steder ufremkommelige, og Vanskeligheden forøges derved for Landmanden, at bringe sine Varer til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Fra Omslaget i Kiel ere alt flere komne tilbage med den Efterretning, at man der for antagelig Sikkerhed har kunne erholde Penge nok, men at, da denne Sikkerhed af Mange ikke kunde tilveiebringes, Antallet paa dem, som vilde laane Penge, derfor langt forsteg Udlaanernes Antal. Ellers skal der paa Omslaget have været meget levende, og mange skjønne Rariteter baade at see og høre. Madame Hagedorn gav imidlertid ikke i Aar nogen Maskerade, som ellers sædvanligen, derimod gives der Maskerader i nogle andre Steder i Hertugdommene. Saaledes har Forpagteren af Raadhuuskielderen i Slesvig, ogsaa faaet allerhøist Tilladelse til at give 3 offentlige Maskerader i den nærforestaaende saakaldte Dom eller Markedstid. Maaskee kan der ogsaa ventes et Skuespillerselskabs Ankomst. - Enhver seer vor allernaadigste Konges Fødselsdag imøde med den inderligste Glæde og med de meest levende Ønsker, at en heldig Fremtid maa belønne Hans uafladelige Bestræbelse for sit Riges og Statens Vel. H. H. Prinds Christians Ankomst til Rom og Modtagelse af Paven (see forr. No.), bringer Hans Høisalige Stammefader Kong Christian den Førstes Jndtog og Ophold i denne Stad Aar 1474, i Erindring. Pave Sixtus d. 4de sendte da Kongen to Cardinaler i Møde til Ledsagelse, og da han nærmede sig Rom, kom næsten alle Jndbyggerne ud imod ham og førte ham til det pavelige Pallads. Christian opholdt sig der i tre Uger. De Foræringer, som begge høie Herrer gjorde hinanden vexelviis, vare besynderlige. Kongens bestod i Sild, Bergfisk og Hermelin; Pavens i Aflad, hvide Haandklæder og Tørklæder, Velsignelser, Reliquier. Ogsaa fik Christian af Paven en i Elfenbeen udskaaren Altertavle, som er et Altare Portebille, gjemt i en Æske med den Paaskrift: "Denne Alter=Tafle hafver Pafven foræret Sallig og høiloflig Jhukommelse Konning Christiern den Første Aar 1474, der Hans Kongel. Maj. foer til Rom at besøge St. Povels og Peders Kircker, som var i Brug i de Dage. Denne Altertavle, som paa 9 Afdelinger forestiller Christi og de romerske Helgenes Historie, saavelsom den nokske Kong Olufs Mirakler, gjemmes endnu paa Konstkamret i Kjøbenhavn. - En skjøn Forestilling af Kong Christian den 1stes Jndtog i Rom, igjennem Porta del Populo hænger paa vort Konstacademie. Det er malet af den afdøde A. C. Rüde som Receptionsstykke. Hr. v. Besson i Kiel, forhenværende Officier i den franske Marine, agter at gjøre en Reise i alle Middelhavets Havne og Gammelgrækenland, Kysten af Natolien indtil Canalen ved Constantinopel, fra Kysten af Ægypten indtil Cairo, og tilbage til en Havn i Middelhavet eller Nordsøen, for at skaffe Natur= og Oldgrandskere Leilighed til, at besøge hine saavel i videnskabelig som anden Henseende saa mærkværdige Egne. Hans Skib Magdalena er bevæbnet med 6 Canoner og forsynet med et Tyrkepas. Reisen skal vare to Aar. Hr. v. Besson indbyder dertil alle Videnskabs= og Konstyndere. Syv Deeltagere have allerede meldt sig. Man henvender sig inden Januarii Maaneds Udgang til ham selv. Han har allerede gjort tre Reiser til hine Vande, hvoraf den ene blev udført som Underviisningsreise med franske Marine Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Bibelselskabet i Altona har i sit sidste Regningsaar uddeelt 1275 Bibeler og 99 Exemplare af det Nye Testamente blandt Trængende. Det besørger et af 10,000 Exemplarer bestaaende gjennemseet Oplag af den tydske Vulgarbibel, hvis Trykning er begyndt med det ny Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Mariboe, d. 18 Jan. J Rasmus Eriksens udflyttede Gaard fra Godsted boer en gammel Kone i et afsides Kammer, i hvilket hun tilligemed en Pige, som er hos hende, blev vækket af deres Søvn Natten mellem den 19 og 20 Decbr. f. A., ved en Karl, som, ved at slaae en Rude ud, havde vidst at skaffe sig Vei ind til dem. Konens og Pigens Forsøg paa at undflye og gjøre Anskrig blev paa voldsom Maade tilintetgjort, hvorved især den gamle Kone blev meget forslaaet, og da hun desuagtet paa Karlens Trudsler ikke vilde give ham Nøglen til sin Kiste, sagde han det var det samme, da han baade vidste hvor hun havde Nøglen og sine Penge; han fandt ogsaa, uagtet det var mørkt, strax Nøglen og den rette Kiste, hvori han, som han sagde, vidste hun havde en Tegnebog med Sedler og en Pose med Sølvpenge; begge Deele fandt han, drak derpaa af Øskanden, betalte meget høflig sin Fortæring med 1 Mk. og bandt Døren til uden fra, for ikke strax at blive eftersat. Springe ud af Vinduet turde ingen af Fruentimmerne, da Karlen havde bildt dem ind, at han havde flere Folk med sig, som stode udenfor. At Tyven har havt god local Kundskab, viser den Bestemthed, hvormed han er gaaet tilVærks. Et Politieforhør er i denne Anledning optaget, men uden derved at være kommen paa noget oplysende Spor. - J Nykjøbing paa Falster har i Vinter været falbudt bornholmsk fersk Lax, Torsk og Harer, af hvilke endeel tidlig og sildig ankommer til Mariboe; et Skind betales med 4 a 6 Mk. - Den 12de d. M., omtrent Kl. 2 om Eftermiddagen, døde en Mand pludselig i Nysted, som han sad ved sit Bord og drak Caffe. En gammel fattig Kone er der frosset ihiel paa et Loft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Odense, d. 21 Jan. Paa Regimentets Sygestue ligger i denne Tid en Dragon, som er kommet til den Elendighed, at synke en Stoppenaal, som han havde taget i Munden, og maa nu, da den er gledet længere ned i Maven udstaae de voldsomste Smerter; dog skal der endnu være Haab om at faae hans Liv reddet. – J Tirsdags havde vi Tøebrud og Natten derpaa en stærk Storm, ved hvis Ophør Frosten igjen tog fat og endnu vedvarer, skjøndt i en mindre Grad end tilforn. Samtlige Poster ere ankomne hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Aalborg, d. 18 Jan. J Aalborg Stift er udi sidstafvigte Aar ægteviede 896 Par, Fødte af Mandkjøn 1633, af Qvindekjøn 1423, ialt 3066 Ægtebørn, desuden 289 Uægte og 90 Dødfødte. Døde af Mandkjøn 935, af Qvindekjøn, 895, ialt 1830, altsaa 1226 flere Fødte end Døde. Blandt de Fødte ere 29 Par Tvillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Som Mærkværdigheder ved de Døde nævnes: Ved Skud ere dræbte 3, ved Lynild 3, druknede 27, hængt sig selv 7, dræbt ved løbske Heste 2, ved Fald af en Hest, ved veltning af et Læs Tørv 1, knust ved en Mølle 1, pludselig døde, uden foregaaende Sygdom 2, af venerisk Syge 1, et dødfødt Barn manglede for det meste Arme og Been, 2de Børn døde formedelst Feil i Ganen, 2 fundne døde. - Kulden vedvarer, i Aftes frøs det 9 og i Morges 6 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Blandede Efterretninger. Hr. Michellau, Læge i Nemours, havde i Nærheden af Hjertet en kræftagtig Hævelse, som adskillige Gange var bleven udskaaren og udbrændt, men stedse fornyede sig igjen, fordi man hverken med Jern eller Jld kunde komme dens under Ribbenene skjulte Rod nær. Saarlægen Richerand, afsaugede nu den Deel af begge Ribbenene, der bedækkede Udværten, efterat de vare blevne blottede for Musklerne a., uden at nogen stærk Blød ning paafulgte, opdagede den egentlige Rød til det Onde og tog den bort, i det han bortskar af Ribbeenshuden et Stykke, som aabenbart var ganske raadent og kræftagtigt. Jgjennem Saaret kunde man tydeligen see Hjertet; man bemærkede ved Berørelse dets ringe Følsomhed og Hiertepungens næsten glasagtige Gjennemsigtighed. Efter 27 Dages Forløb var Saaret allerede saavidt lægt igjen, at Michellau kunde kjøre til det medicinske Facultet, og betragte der de to Ribbeensstykker, Riche rand havde afsauget og afleveret til samme. Riche rand haaber, at denne Operation vil kunne anvendes med Held ved Vatersot i Hjertepungen og maaskee ogsaa i andre indvortes Sygdomme kunne anvendes med Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
En Eleve af Professor Thorwaldsen, Nederlænderen Ketzel. - Academiet i St. Lucca tilkjendt den halve Pase af den ved Canova udsatte Priis. Opgaven var den hellige Sebastian. Canovas Colossalstatue af Kongen af Neapel er nu afgaaet til Pizzo, for at opsættes paa den Høi, hvor Murat blev tagen til Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Om Rødhætten, som i Nov. f. A. blev opført i Leipzig, hedder det i Morgenblatt, at Stoffet, der vel er gunstigt for en Opera, er her behandlet med fransk Frivolitet, og næsten blevet blottet for det Romantiskes Ynde. Musiken har ikke fuldkomment svaret til den Forventning, Componisten ved sin Johan fra Paris opvakte. Man finder enkelte, glimrende og yndige Stykker, men det Hele holder sig ikke i en saa bestemt Characteer, som den anførte Composition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Hvad man i Engelland kan vinde endog vedden ubetydeligste Opfindelse, naar den finder Bifald, derpaa tjener blandt andre den i Kjøbenhavn barnfødte og af sin botaniske Syrup bekjendte Doctor Brothom til Beviis. Men et endnu mere paafaldende Exempel er en vis Hr. Clarke, der ved Salget af et Pulver til at af trække Rageknive, har erhvervet sig en Formue af 100,000 Pd. St. eller 1,000,000 Rbdlr. N.V. Han har en heel Række af Boder i Exeter Change, hvor det stedse er ligesaa levende som paa et Marked. J en liden Hjørnestue, hvor der kun staaer en Stoel, træffes denne Millionair saavel om Dagen som om Natten. Sin Middagsmad lader han sig bringe i en Kurv. Boede denne Mand i Kjøbenhavn, saa maatte han have et Palais til at residere og en brillant Equipage til at kjøre i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Universitetet i Oxford tæller 23000 Studenter, og er upaatvivleligen det største i Europa, næst det i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Saarlægen Thiel i Cassel i Rheinbaiern har brugt Træsyren med Held i kræftagtige Beenbylder. Den voldte, da Saaret blev vasket dermed, ingen Smerte, og, efter faa Dages Forløb, var det reent og det døde Kjød forsvundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Underbibliothekar Gleditsch i Petersborg har forsøgt at oversætte Homers Værker i russiske Hexametere. En russisk Oversættelse af Plutarchs Biographier er allerede udkommen siden 1814. Phartenon i Athenen, hvoraf Lord Elgin har bragt kostbare Levninger til Engelland, stod endnu for 150 Aar siden heelt og holdent, men da Tyrkerne havde gjort et Krudtmagazin deraf, kastede en Explosion en stor Deel deraf omkuld. Porticus og begge ydere Dele af Gavlen blev staaende. Tyrkerne gjennemrode Gruset, og brænde alt det Marmor, de finde, til Kalk. De hæriende Muselmænd lade sig ikke overtyde om deres Marmorstykkers Værd. Det er altsaa en høist fortjenstlig Handling, at frelse saa kostbare Konstlevninger fra Kalkovnen, ved at afkjøbe Tyrkerne samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
De af de Sibyllinske Bøger, som ansaaes for tabte, udgives nu paa Græsk med hosføjet Oversættelse og Anmærkninger. Hidtil vare kun 8 Bøger deraf bekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 292, a vista 295. Amsterd. 2 M. 277, a vista 278. London 2 M. 12 1/2 Rbdlr. Spec. 292 - Specier solgtes til 17 Rbmk. 9 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) 83 1/2. Norske Rigsbanks. 20 til 21. Svenske Sedler. - . - Disconto 6 PC. Fra Etatsraad og Professor Bang. Mon ikke vore Tider, endogsaa meer end andre, trænge til den Forbedring, Troe, Dyd og deraf følgende sande Lyksalighed, som Jesu Læres rette Brug og Viisdom kan give dem, og mon ikke andre Maader, end de, hvorpaa disse Midler hidindtil ere brugte kunne ønskes og anvendes tilat befordre deres Hensigt? Jeg troer dette, og derfor udgav jeg for nogen Tid siden Skriftet: Udsøgte Bibelsteder til daglig Brug og Erindring; og til samme Øiemed sigter det nu fremkomne Skrift: Viisdoms-Lærdomme og Leveregler uddragne af Salomons og Syrachs Skrifter. Hvad Nytte der kan haves af dette, saavel for Alle, som især til at lede den uerfarne Ungdom klogelig og lykkelig frem igjennem Verdens Veie til Livets Maal, dette vil man kunne slutte af Skriftets, herved anmældte Fortale og Jndholdets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-25
Oversigt: Den skjulte Skat og den skjulte Visdom tjene begge til ingen Nytte. Denne Syrachs Tanke maa jeg anvende paa Salomons og Syrachs Viisdoms Skrifter. Disse Alderdommens hellige og mærkværdige Mindemærker, saaledes, som de fremstilles i den hellige Skrift, ere ikke sammenføiede efter deres Lighed, men findes adskilte fra hinanden, og adspredte paa forskjellige Steder, og blandede med ulige Gienstande saaledes at deres Anskuelse bliver besværlig, ufuldstændig og mindre nyttig. Af denne Aarsag besøges og besees dette Viisdoms Kunstkammer saa godt som af Jngen og sammes ypperlige Lærdomme og Leveregler forblive ubekiendte og skjulte. Jeg besluttede derfor i Begyndelsen til min egen Nytte og Fornøielse at uddrage de mærkværdigste af disse Mærkværdigheder og sætte dem i saadan Lys og Orden at deres beqvemme og behagelige Form kunde være tillokkende til deres Brug og nyttige for saadanne, som brugte den. Denne Fremstillelses Maade bestaaer deri, at de lige og til en vis Gienstand henhørende Lærdomme ere sammenføiede og at saadan Samling er mærket med en Overskrift eller Titel som tilkjendegiver Jndholdet; saasom: om Gud - Troe til Gud - Kjærlighed - Visdoms Værdie - Visdoms Oprindelse - Visdoms Gaver, og saa fremdeles. Vel er det mellem to og tretusinde Aar siden, at disse Viisdoms Værker bleve forfattede, saa at man skulde troe, at Menneskenes Visdom, i dette lange Mellemrum havde opnaaet betydelig Tilvæxt, men det gaaer ikke med hele Menneskeslægten som med enkelte Mennesker, hos hvilke Visdommen pleier at voxe med Alderen, thi Erfarenhed har tilfulde lært, at Visdommens Sol har undergaaet mange og langvarige Formørkelser, endskjøndt de, som have levet under saadanne Formørkelser, stolteligen troede at have seet ligesaa godt ja bedre end deres Forfædre; om og hvorvidt der bør fældes bedre Dom om nærværende Menneskeslægt vil jeg ikke afgjøre, men jeg er forvisset om, at enhver, som har haft Leilighed til i en udstrakt Levekreds at kjænde Menneskene samt betragter dem med Agtsomhed og bedømmer dem med Upartiskhed, maa tilstaae, at den allerstørste Mængde, i Henseende til Kundskab, Sæder og Dyder staaer langt nedenfor den Grad af Forædling, som anførte Visdomsskrifter kunne forskaffe den, af hvilken Aarsag deres flittige Brug fortjener meget at anbefales. (Fortsættes.) An einen baronisirten Dichter. Der Dichtung dankst Du, was Du bist Und nicht des Zufalls Gunst; Was mancher nur durch diese ist Blst Du durch jene Kunst. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Høecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 9. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Januari 1820. Tale. paa Kongens Fødselsdag, efter Artilleriecorpsets Ønske skreven og holdt af Frederik Høeg, Guldberg. Ære sin Øvrighed, elske sin Lige, trofast mod Land, og mod Konge, og Mø saa tænke Alle, og før vi skal svige, før skal vildøe!" Th. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
J disse Tider, da Debitorernes Tal er Legio, og Executioner høre til Dagens Orden, vilde vist ofte den ædle Menneskeven, som Medlem af Forligelsescommissionen, see sig i Stand til ved sine fornuftige Forestillinger at bevæge (den ikke sjelden haarde) Creditor til billighed, og derved forebygge mangen en stræbsom, men ved foranderlige Tider, tilbagesat, Families Undergang. Jmidlertid kunde det kun finde Sted ved Parternes personlige Møde. Dette Forslags muelige Udførelse overlades til Sagkyndiges og Vedkommendes Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Jndenlandske Efterretninger. Til Januar Qvartals juridiske Embedsexamen indstillede sig 6 latinske Jurister, af hvilke 1 udeblev fra den mundtlige Prove, 3 erholdt Karakteren laudabilem, I hand i Haudabilem og 1 non contemmendum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
Af de 36 danske Jurister, som havde indstillet sig til Examen i samme Qvartal, bleve 6 rejieerede ved den skrivtlige Prøve, 1 nægtet Adgang til mundtlig Examen, fordi han havde benyttet utilladelige Hielpemidler ved den skrivtlige, og 1 forlod den skrivtlige Prøve. Af de øvrige udebleve 2 fra den mundtlige Examen, 18 erholdt Karakteren Beqvem, og 8 Karakteren ei ubeqvem. De Qvæstioner, som i dette Qvartal bleve opgivne ved den skrivtlige juridiske Examen, vare følgende: For de latinske Jurister, den første Dag: I. An et quatenus libertas dicend, et qvæcogitaveris cum aliis quoquo mode communicandi ipoo jure universali restringitur, Consenius implicitus et tacitus quomode differunt, An tributum illud, qvod e bonis civium emigrantium exigi solet, juri universali con vet? An retorsio inter gentes vel in paa pace rite adhibetur? Quænam et vis clausulæ codicillaris testamento inserte jure Romano, quando utilis quandoque otiosa æstimanda est? Den anden Dag: Paaligger Sædegaardseieren noget Ansvar i Henseende til de Uordener ved Overformynderiet paa hans Gods, som have fundet Sted i hans Formands Besiddelsestid, Kan 662 udstrækkes til anden Jord end Sædegaarde. 3. Kan en Fæstebonde forbryde sin Gaard, fordi han ikke tilbørligen udreder de Kongelige Skatter, 4. Er 6-1310 endnu anvendelig, efterat Pl. 12 Jun. 1812 er emaneret? 5. Hvorvidt kunne tvistende Parter med Rets virkning enes om Tilsidesættelse af Lovens Forskrifter i Henseende til Processen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-29
De danske Juristers Antal foranledigede at den skrivtlige Prøve varede tvende Dage. De den første Dag opgivne Spørgsmaale vare: 1. Om og hvorvidt kan Personlighed tillægges Børn og Galne? 2. Kan en Creditor transportere sin Fordring. til tredie Mand, uden vedkommende Debitors Samtykke? Kan Jaord endnu indgaaes af Privilegerede med fuld Retsvirkning? Om og hvorvidt har en gift Kone Ret til at borttestamentere sit Gods uden Mandens Samtykke? 5. Hvorledes straffes den, der eftergjør fremmede.