Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-07-31
Til Veiledning og Lettelse for Medlemmer af Fattigkommissioner har Forfatteren beflittet sig paa, saa nøiagtig og fuldstændig og dog saa lidet vidtløftig som muligt, at samle Alt, hvad der er udkommet Fattigvæsenet angaaende, og indført næsten alle vedkommende efter 5 Juli 1803 emanerede Kollegii Resolutioner paa sit i Anordningerne tilsvarende Sted, hvorved tillige enhver Gjentagelse er undgaaet. Bibelkatekismus. eller kort og fattelig Fremstilling af den hellige Skrivts Jndhold. Til Veiledning for Kristne. F. A. Krummacher. Fordansket ved Skolelærerne H. J. Hammer og H. Carstens. 3 Mk. Mat. og 1/4 Mk. indb. Et Skrivt, som dette, der giver en simpel indlysende Oversigt af heele Bibelens Jndhold, overalt ledsaget med Betragtninger, der stemme til ægte kristelige Følelser og saaledes med Rette kan ansees som Nøglen til en hensigtsmæssig Bibellæsning, vil forhaabentlig i vore Tider være kjær kommen baade for den Yngre og Ældre. Dydens Vei, en Haandbog for unge Mennesker, bestemt til en Skolelærers Afskedsord for fine udgaaende Disciple af J. Fjord, Skolelærer. 2 Mk. 8 s. i Mat. og 5 Mk. heftet. J 5 Afdelinger handles her: 1) Om Midlerne til at blive dydig, 2) om Dyderne og Lasterne i Almindelighed, 5) om enkelte Dyder i Særdeleshed, 4) om enkelte Laster i Særdeleshed og 5) om Dydens og Lastens Følger. Chr. V. Kindervater, Præsten som Caler, Lærer og Fader for sin Menighed, fordansket ved A. P. Meden. Sognepræst til St. Mikkels Menighed i Fredericia og Erisøe, Ridder af Dr. 2 Dele 1808. 2 Rbd. i Mat. og 14 Mk. indb. Mangfoldigheden af de her omhandlede Gjenstande vil kunne skjønnes af følgende Jndholdsliste. Første Deel: 1) Den tiltrædende Præst maa ikke gjøre sig alt for overspændte Forventninger. 2) Hvorledes han bør indrette sin Omgang med sin Menighed. 3) Om Foredraget i Prækener. 4) Valget af Æmner. 5) Materiens Form og den oratoriske Jndklædning. 6) Overdrivelser bør omhyggelig undgaaes. 7) Om Brugen af saakaldte Straffeprækener. 8) Om Lig= og Kasual=Taler. 9) Bør Man koncipere, sine Prækener, 10) Hvorledes gode Exordia skulle være. 11) Skole=Underviisningen. 12) Om Pastoral-Forretninger. 15) Præstens Omgang med Bønder. 14) Fortsættelse af det forrige. 15) Hvorledes bør Præsten studere hensigtsmæssig? 16) Om den methodiske Lekture. 17) Nogle Ordom Bøgers Anskaffelse. 18) Forsigtigheds=Regler for Præsten i Valget af en Ægtefælle. 10) Præstens selskabelige Forbindelser. 20) Sammenligning imellem Landsbye=Præstelivets Byrder og Behageligheder. 21) Fare for at henfalde til Rusticisme. 22den Deel: 1) Præstens Forpligtelse at følge de i Staten authoriserede Lærebøger. 2) Hvad Man især har at tage Hensyn til ved den befalede Lære Norm og Fremskridt i Religions-Underviisning, 3) Er Fornuft=Religion tilstrækkelig for Almen 4) Nytten af en fornuftig Lekture for Bønder. 5) Om Religions-Jndifferentsme. 6) Hvilken Agtelse bør den geistlige Stand søge at erhverve sig? 7) Landsbyepræsten bør vaage over sine udvortes Sæder. 8) Den givte Stands Fordeele for Præsten. 9) Betænkninger ved Embeds=Forflyttelse. 10) Mere om Præstens fortsatte Studeringer. 11) Om Kandidaters og Studenteres Prækener. 12) Endnu Noget og Nytten af at koncipere og memorere sine Prædikener. 15) Forskrivter for en god Deklamation. 14, Om Diktionen i Prækener. 15) Hvorledes bør Præsten behandle Fordommene om at understøtte Betlerie, 16) Om Convertendi. 17) Om Præstens Sygebesøg. 18) Om Vanvittiges Behandling. 19) Hvorledes har Præsten at forholde sig med Separatister. 20) Om Skolemethoden. 21) Adspredte Anmærkninger og Bønder. Jota. Samtlige mine Forlagsskrivter faaes i Kjøbenhavn i den Gyldendalske, Hr. Hofboghandler Schubothes og C. A. Reitzels Boglader; i Aalborg hos Hr. Rortbøll Sadolin, i Aarhuus hos Dhrr. Jessen og Varberg; i Kolding hos Hr. Melbye, i Randers hos Hr. Cramer; i Ribe hos Hr. Ramsing; i Sorøe hos Hr. Holm; i Viborg hos Hr. Dons; i Faaborg hos Hr. Kjøbmand T. Classon, i Nyborg hos Hr. Busch og i Fredericia hos Dhrr. Hindberg og Simonsen. S. Hempel.