JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
En Recenent har i Dansk Litteraturtidende nedlagt Protest imod den almindelige Klage over den danske Litteraturs nærværende Armod, som aldeles ugrundet, da vort Krigsqvinquennium i videnskabelige og original Værkets Frembringelser endog overgaae de fleste Aarsemmer fra Danmarks lykkeligste Tider, hvorpaa han iblant andet anfører som Beviis foruden vore mange viden, skabelige Samfunds Virksomhed, den Mængde gode Journaler i de fleste Fag, de mange nye Frugter af det historiskantiqvaniske Studium, Treschous Moral for Folk og Stat og Elementer til Historiens Philosophie, Møllers christelige Moral og Apologetik, Ørsteds Naturlære, Øehlenschagers og flere Digterværker. Kort, Recensenten har ned Fynd haandhævet de Danske Lærdes Ære, og har unægtelig Ret, naar han paastaaer, at de ret vel kunne være deres litterære Virksomhed bekiendt, med Ønske, at vort (Sodisant) dannede Publikum kunde saavel være sin Læselyst og videnskabelige (det betyde uvidenskabelige) Stemning bekiendt. Men naar Recensenten fra fiin ophøiede Standpunkt nedlyner de (t hans Sprog) stakkels Avisskrivere som især skyldige i hine Jereminder, røber han en Smule Jnkonseqvenz, saasom der vel aldrig med hine Klager har været sigtet til de Hr. Bogskabere, men netop til Vanskelighederne i disse Tider at trykke videnskabelige Værker og finde tilstrækkelig Afsætning paa dem, hvilket Hr. Recens. selv maae tilstaae, naar han anfører, at det Skandinaviske Litteraturselskabs Skrivter, skiøndt den udvalgteste Samling i sit Slagt vor Litteratur eier, dog saalidet læses eller kiøbes, at Forlæggeren, uagtet han faaer Skrifterne gratis, neppe seer sig skadesløs. Med hvad Ret (svørger hen strax derpaa klage da vore Avisskrivere over Mangel paa Sieleføde?" og Svaret bliver: "Med samme Ret som den strænge Hr. Avisdommer." - Overalt synes det ikke at egne sig for Mænd, det hylde Kultur og Videnskabelighed, friskvæk at nedværdige noget af sammes være sig nok saa ringe Vehikel, og dertil troer Anmelderen stadig at Aviser nok kunne regnes, da de som Folkeblade maaskee ikke have en saa ubetydelig Jndflydelse paa Almuens Oplysning og Tænkemaade. Recensenten kan derfor ikke optage de stakkels forladte og mishandlede Aviser det ilde, at de engang løfte Røsten til deres eget Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Aarhuus. Rapport fra Signalstationen ved Aarhuus, den 14de October. Jntet Fiendtligt i Sigte fra Kystens høieste Puncter. - Den 15 October: Kl. 10 1/4 Formiddag er signaleret fra Fladstrand en fiendtlig Fregat at krydse imellem Fladstrand og Skagens Pyndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Frankrig. Paris, den 3 October. Moniteuren Maj. Keiseren paa hans Afreise fra Ostende: Da Allerhøistsamme ikke ville tage Touren over Sluys, men passere langs med Segin, satte han sig tilligemed Hertugen af Vicenza og nogle flere af sit følge i et lidet Fiskerfartøi, hvilket tvende fattige Fiskere førte, og som med heele sin Udrustning neppe var af 150 Fl. Værdie, men som udgjorde disses hele Eiendom. Overfarten varede en halv Time. Hs. M. steeg i Land ved Fortet Orange paa Øen Cadsand, hvor Allerhøistsamme blev modtaget af Præsecten og øvrige Honoratieres. Man antændte en Jld under aaben Himmel, da det var koldt, og Keiseren desuden var bleven ganske giennemvaad. Da man nu spurgte Fiskerne, hvad de skulle have for Overfarten, forlangte de en Gulden for hver Passageer. Hs. Majestæt lod dem derpaa kalde, og tildeele 100 Napoleonsdor og et Pensionsbeviis paa 300 Franker paa Livstid. Man kan neppe forestille sig disse Folks Glæde, der langt fra ikke havde formodet hvem de vare, som de havde indtaget i deres Barke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Hendes Majestæt Dronningen af Neapel er ankommet til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
En vis Dofferting, der udgav sig for en Baron vonWachter og Dansk Gesandt ved det Würtenbergske Hof, og paa Grund af den Credit, som denne tilegnede Titel gav ham, udøvede endeel betydelige Betragerier, er bleven dømt til 1000 Fr. Pengestraf og 3 Maaneders Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
England. London, den 28 Septbr. Af en Generalbefaling fra Hovedqvarteret Cintra, dat. 30 August, erfares, at Narschal Beresford har seet sig nødsaget til, at dømme endeel Capitainer og Lieutenanter af de portugisiske Milizregimenter, formedelst Desertion, nogle til evig og andre til 10aarig Forviisning til Angola paa Kysten af Afrika. De Skyldige vare dømte af en Krigsret til Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Paketbaaden Expretz, der nyelig er ankommen fra det Middellandske Hav, har medbragt følgende omstændelig Beretning om Skibet Alacritis Optagelse af den franske Brig Abeille. Capitain Palme, der commanderede Alacrity, saae Abeille at ankre i en Bugt ved Corsika; hvorpaa han udsendte sine 3 Barkasser velbemandet og bevæbnet, for at tage og bortfør det franske Skib; men ved uventede omstændigheder bleve de 3 Barkasser selv tagne af Abeille. Strax tog den franske Capitain Bar kasserne paa Slæbetouget, heilede det engelske Flag ovenover det franske, og nærmede sig saaledes Alacrity. Den engelske Capitain, i den Formening, at man hidførte ham hans Prise, lod sig entre af den Franske, der pludselig springer om Bord og betog ham hans Vildfarelse, i det de bemægtigede sig ham og hans Skib, isteden for selv saa nær at have været udsat derfore.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Chefen af Krigschaluppen la Sabrina har i Hs. Majestæts Navn taget en nye Øe i Besiddelse, der ved et vukansk Udbrud skal være opkommen i Nærheden af Øen die Sabrina, og plantet det Storbrittanniske Flag ved Kysterne. Den har 3 engelske Mile i Omkreds Tyrkiet. Constantinopel, den 24de August. Alle Øine ere henvendte paa Storvizirens Foretagender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
J Følge en den 19de indløben officiel Efterretning fra Jsmail Bay, har samme den 3die dennes med et 15000 Mand stærk udvalgt Corps, bemægtiget sig de imellem Widdin og Calasat beliggende, af Fienden stærk besatte Øer, og efter Russernes tapreste Modstand selv faaet fast Fod paa den venstre Donaubred. Derefter har Jsmail Bay selv bemestret sig den forskandsede Stilling ved Calafat, hvorfra han vil kunne være den under Storvifiren staaende Hovedarmee til stor Hielp. Tilløbet til de Tyrkiske Armeer er siden de i den senere Tid tilfægtede Fordeele overordentligt stort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Schweiz Greven af Gottorp ventes ufortøvet til et Besøg hos Landammannen. En dansk Officeer har anmeldt sammes Ankomst til Basel. Det hedder, at denne Fyrste vil forblive i Schweiz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Da Betalingstiden allerede den 10de d. M. var udløben til den i det gamle Pakhuus ved Mindet den 12te Septbr. sidst afholdte Auction over Steentøi, saa ombedes de som endnu resterer, at ville betale samme inden denne Uges Udgang til Schumacher. Aarhuus, den 15de Octbr. 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen nyeligen afdøde Dreielsvæver Jens True, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes indkaldes Stervboets Debitorer til, inden benævnte Tid, at betale hvad de maatte være skyldig. Aarhuus, den 9de October 1811. N. Hvild. Petersen Schumacher. Forandring af Boepæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Moderne Mandskasketter, Damehatte af Straae, Fløiel, og Silketøi faaes nu i mit iboende Sted ved Mindet Nr. 157. hvor ogsaa gamle forandres og omsyes af Mad. Melbye. Skulle der være en Friekarl, som har Lyst at lade sig leie til at træde i Nummer som Rytter eller Soldat, eller og indtræde under de annetterede Batailloner, da vilde en saadan henvende sig enten til Hr. Kiøbmand A. Michelsen, i Aarhuus eller Hr. Kiøbmand J. Gorm Bisgaard i Horsens, med hvem der contraheres om, hvilken af Tienesterne det skal være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Efter det Kongelige Admiralitets- og Commissariats Collegii Ordre bliver den af Hr. Søe=Premierlieutenant Ridder Wigelsen crobrede engelske Orlogsbrig the Safsnardbortsolgt ved offentlig Auction Mandagen den 4de Novbr. d. A. ved den nordre Side af Udbyehøis Færgested om Formiddagen Kl. 11 slet. Briggen er kaaberhudet, i complet seilbar Stand, og for Tiden beliggende ved Mellerup(imellem Randers og Udbyehøi) hvor den forevises Liebhaverne af Bevogterne. Naar Auctionen over Briggen er afholdt, bliver dens indehavende Kanoner, Krudt, Vare gods af Seil, Ballast, Jern, Vandtønder, Tougværk med mere paa samme Tid og Sted bortsolgt. Conditionerne, hvoriblandt denne, at Kiøberne gives Credit til 11 Decbr. førstkommende, og Jnventarielisten ere 8te Dage før Auctionen til Eftersyn hos Auctionarius S. T. Hr. Kammerraad Willadsen i Randers, og undertegnede Realisations Commissairer Weile og Sødringholm ved Randers d. 12 Octbr. 1811. Wetche. M. Secher. Kammerraad og Toldkasserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Fra Niels Turn i Taarup ved Ristrup er for en 8 Dage siden bortgaaet en blakbroget Koe, 7 Aar gammel, hvis paa venstre Side, klipper med F. og bag Hoften N paa samme Side; den er nær ved at kalve. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, gives en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Førstkommende Torsdag den 17de d. M., om Formiddaggen Kl. 11, bliver paa Framlev Herreders Ting i Aarhuus foretaget offentlig Licitation over Opførelsen af en Steenkiste over det saakaldede Askild Vad paa Harlev Mark. Samme Tid og Sted foretages Licitation over en Steen kistes Opførselse over den saakaldede Volbek paa Veien i Skiellet imellem Brabrand og True Mark. Conditionerne erfares paa Licitationsstedet. Aarhuus, den 11te Octbr. 1811. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Skulde der være Nogen som har Lyst til at tiene for en Karl som Soldat, da meldes dette hos Peter Jørgensen, paa Middelgade, imod en god Betaling. Aarhuus, den 11te October 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
J Landets behageligste og frugtbareste Egn, 2 Mile fra Horsens, er en Eiendomsgaard af omtrent 10 Tdr. Hartkorns Størrelse, at faae tilkiøbs. Dens Udsæd af alle Slags Korn er aarlig 45 Tdr., som betydelig kan forøges ; Høeavlingen er 40 Læs. Bygningen er indrettet for en anseelig Familie, nye og god, med en skiøn Have; Skov haves i Overflødighed; Jorderne ere indhegnede; fire paa Gaardens Mark oprettede Afbyggere ere pligtige at forrette Ugedage. Nærmere Anviisning giver Forvalteren ved Bygholm pr. Horsens, som hver Torsdag Formiddag er at finde paa Gaardens Skriverstue. Horsens, den 3die October 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Under Meilgaards Gods i Randers Amt, Nørreherred, Hammelou Sogn og Bye, er den 2den denne Maaned ved Døden afgaaet Fæstehuusmand Terkild Yttesen. Ved den foretagne Registerings- og Forseglings-Forretning blev Arvingerne opgiven at være: a) en Søn, Poul, 32 Aar gammel, som for omtrent 10 Aar siden er bortrømt herfra, og efter sidst erholdt Efterretning fra ham, skal han til den Tiid have opholdt sig i Flensborg, men senere være taget til Søes til England. b) en Søn, Anders, 24 Aar, Soldat ved 1ste jydske Jnf. Regiment, for Tiden cantonerer i Sielland. c) en Datter, Bodil, 37 Aar, givt med Boelsmand Peder Jørgensen i Vester=Tustrup. o) en Dito, Anne Marie, 35 Aar, givt med Huusmand Niels Haag i Holm i Sønderherred. e) en Dito, Mariane, 27 Aar, givt med Søren Juul, Smed i Aalsøe ved Grenaae. f) en Dito, Dorthe Marie, 21 Aar gammel, tjenende hos Gaardmand Mikkel Kraarup i Fuglsang. Disse Arvinger - og om flere ere - bliver herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Stats- og Stiftets Adresse=Tidender indkaldet at møde, de Myndige selv eller ved Fuldmægtige, de Umyndige ved Formyndere, og de Mindreaarige ved Curator, 30te Dagen den 2den October, samt 6te og 12te Ugersdagen den 15de October og 26de Novbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, udi Stervboehuset, for paa behørig Maade at legitimere deres ArveRettighed. Til samme Tid og Sted indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer at møde, hvor enhver skal nyde den Ret som Loven hiemler efter død Mand. Meilgaard, pr. Randers, den 8de Septbr. 1811. Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Kammerraad Lassens Vegne. L. N. Møller, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
En frie Karl, der vil lade sig leie som Soldat til den staaende Hær til forestaaende første Session her i Aarhuus tilbydes fordeelagtige Vilkaar, naar han henvender sig til Adresse Contoiret, som giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-15
Den 3de Octbr. er af Huusmand Ambrosius Andersen, i Vester=Alling Bye ved Nye optaget en sort Koe, omtrent 11 Aar, hvid under Maven og 4 hvide Been, klipper N. paa den høire Side, den havde Klaptræer, hvori et lille Stykke Reed. Eieren kan erholde samme, naar han meldes sig inden denne Maaneds Udgang, imod at erstatte Foder løn, Avertissements og andre Omkostninger, i modsat Fal sælges den ved offentlig Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Indenlandsk. (Af Statstidenden, Fyens Avis og Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
De Oplysninger, Committen maatte behøve af Mæglere eller andre offentlige Embedsmænd, skulle disse være pligtige uvægerligen at meddele samme, og i Særdeleshed skal Børs=Commissairen gaae Committeen tilhaande med at opgive de Personer, som søge Børsen. (Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Den 16de d. M. agter Dannebrogsmanden Hr. Colding i Kiøbenhavn, at foretage sin 2den Luftreise, i en Montgolfiere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Den 7de dennes fandt Skrædermester Lars Lunds 12 Aars Søn sin Død i Sandgraven uden for Østerport ved Randers, da en Mængde Jord skreed ned over ham og qvalte ham. Hans anden Søns Liv blev allene reddet af nogle Menneskevenner med egen Livsfare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
En Sammenligning af Kiøbenhavns Føde= og Døde Antal for omtrent 140 Aar siden med nærværende Tider er heel mærkelig. Man finder nemlig samme i extraordinaire maanedlige Relationer (den første Avis, som udgik i Danmark, og udkom første Gang i October 1672) saaledes angivet for Aar 1674 : Døde 1161 og Fødte 1347, hvoriblant 60 uægte Børn. J Aaret 1810 var derimod Antallet af Fødte 3570 (hvoriblant 914 uægte) og Døde 3041. Medens Antallet af de Fødte altsaa er steget til henved det Tredobbelte, er Progressionen af uægte Fødsler femten Gange større nu end til hiin Tid Stribs Færgegaard i Fyen ved lille Belt, bekiendt for sin skiønne Beliggenhed paa en Bakke lige over for Friderits i Jylland, er i denne Tid underhaanden at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Antwerpen, den 1ste October. J Gaar Morges Kl. 6 forkyndte Kanonernes Torden og Klokkernes Lys Jndvaanerne deres høie Souverains Nærværelse. Hs. Majestæt var ankommen til Viessingen om Natten Kl. 1. Kl. 10 blev givet Audients for de herværende Embedsmænd. Om Middagen besaae Monarken til Hest Festningsværkerne og det andet Bassins forehavende Arbeide. Hs. M. hilste det om hans Person sig omtrængende Folk, med hiin nedladne Mildhed, der stedse er ham saa naturlig. Man forventede med den største Utaalmodighed Keiserindens Ankomst. Garnisonen var under Vaaben; Kanontordenen lod sig høre, og de Gader, hvorigiennem Hun skulle komme, vare strax fyldte med Mennesker, som længtes efter, igien at see en Fyrstinde, der er dem saa dyrebar. Kl. 3 1/2 holdt Keiserinden Hendes Jndtog med Sit hele Følge, og ledsaget af en utallig Mængde, som uophørlig raabte: leve Keiseren, leve Marie Lovise, leve Kongen af Rom Da Høistsamme, ankom til Slottet, fordoblede sig Tilraabene, og Hautboisterne af det 26de Regiment, der befandt sig i Slag linie for Slottet, greb det Øieblik, da Hos. Majestæt betraadte samme, og spillede den saa meget yndede Arie On peut og stre mieur &c.; Kelseren ankom Kl. 4 1/2 paa Slottet, efterat Høistsamme havde beseet alle Pladsens Ind- og Udenværker. Om Aftenen var almindelig Jstumination. - J Dag Kl. 11 1/2 forlode Deres Majestæter atter Slottet, Keiserinden kiørende i en aaben Calesche, og Keiseren til Hest, for at besee de nye anlagte Arbeider i Nystaden paa den anden Side af Fløden. Paa Tilbagetouren indskibede sig begge Majestæterne i et kostbart med Keiserkronen siret Fartøi, og seilede Floden ned indtil Bassinet, imedens den, det ophøiede Par med Forundring anstirrende Folkemængde stedse blev større. De satte dem derefter i en aaben Vogn, og kiørte igjennem endeel af Staden. Kl. 4 ankom de igien paa Slottet. Engelland. London, den 22de Septbr. (Af Journal de Empire.) Et herværende Morgenblad, the Pilot, indeholder følgende Omstændigheder : Windsor, den 19 Septbr. Hs. Majestæt er staaet op Kl. halv syv, og syntes rolig, ja endog lystig. Efterat Kongen havde spadseret en Time om i sine Værelser, spiste han en god Tallerken Riis til Frokost. Omtrent Kl. 9 kom den ærværdige Doctor Morris, at holde Bøn med ham. Kl. 1 som Middagsmaden paa Bordet; Hs. M. spiste, og syntes meget tilfreds. J det hele befinder Hs. M. sig øiensynlig bedre. Det synes, at de Franske have bemægtiget sig den saa vigtige Desiles ved Cimbreras, en næsten uindtagelig Position, der ligger i Biergene paa den halve Vei fra Lorca til det Middellandske Hav. Denne Operation ville da sætte dem i Stand til at forsøge et Angreb mod Carthagena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Efter Bladet the Times Forsikring, er Lord Bentindankommen til London fra Sicilien, hvilket lader befrygte et Brud med Hoffet i Palermo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Man forsikrer, at Krigen imellem England og de Nordamerikanske Stater er næsten uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Øen St. Croix, den 1ste August. Vi have her erholdt den sikre Efterretning, at der under Negerne paa Jamaika er udbrudt en skrækkelig Opstand. Det synes at de blive understøttede af Jndvaanerne paa St. Domingo, under Christoph. J Dag hedder det, at Staden Kingston er lagt i Aske. Dette er en sørgelig Begivenhed, der kan have de alvorligste og ulykkeligste Følger for den hele Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Weimar, den 20 Septbr. De Tydskes klassiske Skribenteres Nestor, den 79aarige Digter-Olding Wieland havde for nyelig det Uheld at vælte med en Vogn og brække Kravebenet, dog har man godt Haab om hans Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Bekiendtgiørelser. Løverdagen den 19de Octbr. førstkommende, lader Giestgiver Ahrenzen ved Auction, som begynder Kl. 9 slet. bortsælge til Høistbydende en Deel brugelig gammel Bygningstømmer, Tagsteen af en ualmindelig Længde og Bredde, Brædder, Lægter, Stolper, Stiver, 2 Al. lange og kortere Pommerske Træer 10 Tommer i Maal; en Deel Lofts luger med Karme og Jern Beslag, en Deel gamle Døre. 6 Stkr. gode Malkekiør, alle i Kalv, 2de 8te Dages StueUhre, et Dito Repeteer-Taffeluhr, et complet med Messing, belagt Læder Seletøi til 2 Heste, en nye moderne Ridesadel, med Tilbehør og Stanghidsel, en Deel 12 Al. Ege Pibestaver, en stor udbødet Soesnitte, en Deel ledige Fierdinger, og Foustagier, en Jern Stegevender, et Klædeskab, et Kaaber Destileertøi, 2 moderne ubeskadigede Kaaber TheMaskiner, nogle gl. Maskiner, en Deel gammel brugelig Tin, Malm, Kaaber, med mere, som forud af Lysthavende, kan besees; hvortil alle og enhver Liebhaber indbydes. Har Nogen noget Uld og Lod at sælge, kan de N. O. henvende den til Klæde Fabrikken i Aarhuus. Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
De af os til Circulation udstædte Gieldsbeviser fra 1ste September f. A., nemlig: To, Tre og Sexten Skillings Sedler, bliver herved indkaldt til Jndløsning inden 14 Dage fra Dato. Greenaae, den 12te October 1811. Johan Hansen. Peder Krog. Søren Svarre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Formedelst indtrufne Omstændigheder, bliver de af og undertegnede udstædte 8, 12, 16, 32 og 48 Skillings Billetter herved indkaldt til Jndløsning saa hallig mueligt. Grenaae, den 15de October 1811. Hans Broge. Rasmus Møller. Rasmus Bang. Enten nu strax eller til næste 11te December er til Laans at faae, imod lovlig Rente og forsvarlig Pandt, Umyndiges Penge, Capital 265 Rdlr. 5 Mk. 13 1/2 s. hos Chr. Brøndsted. Horsens, den 15de October 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Jmellem den 2den og 3die October blev en sort Hoppe borte med et ulden Tøir, klippet M paa venstre Bov og nogle hvide Haar i Sadelstedet. Hvem som kan opdage samme betales en god Douceur. Horsens, den 15de October 1811. Michel Slott.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Fra Undertegnede er bortkommen en blankbruun og en sortebruun Hoppe, Fortoppen er afskaaren paa dem begge. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en god Douceur af Peder Jørgensen. i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
For mine høie og ærede, saavel indenbyes som udenbyes Velyndere og Venner, bekiendtgiøres, at Aarhuus Stifts Addresse=Contoir og Bogtrykkerie, er bortflyttet fra min forhen tilhørende Gaard paa Middelgade til Gaarden No. 155 Litr. B. paa Studsgade, ligeover for S. T. Hr. Byefoged Schumacher. Aarhuus, den 12te October 1811. N. Lund, Kongel. privil, Bogtrykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Førstkommende Mandag den 14 October om Formiddag Kl. 11 slet, vorder paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over Bortførelsen af det paa Byens Torve liggende Giødning og Ureenlighed, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorde bekiendtgjorte. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-10-16
Forrige Provst i Gislum Herred og Sognepræst til Strandbye, Biørnsholm og Malle, Søren Bregnholm i Wagaard Præstegaard, hans Enke, Provstinde Else Marie Bregnholm, fød Sinding, er her i Byen den 2den dennes ved Døden afgangen, og hendes Efterladenskaber strax af undertegnede Skifteforvaltere taget under lovlig Forsegling og Registering. Efter et forefunden og af de Afdøde under 3die December 1784 oprettet, og den 29de Julii 1791 af Kongen confirmeret Testamente, skal deres Efterladenskaber tilfalde deres fælleds Arvinger, saaledes at Mandens Arvinger arver hans, og Konens Arvinger arver hendes halve Boes-Lod efter Loven; og da disse for vi ere opgivne at være følgende, nemlig: A) Paa Mandens Side: En Broder, Hr. Winens Bregnholm, Sognepræst i Haderup i Riber Stift. 3) Paa Konens Side: 1) En Heelbroder, Poul Sinding, Sognepræst i Bierregrav, død og efterladt sig. a) en Søn, Candidatus Theologi Christian Ludvig Sinding paa Fousinge. b) en dito, Gudmand Sinding, Degn i Sielland. c) en dito, Poul Sinding, Student i Kiøbenhavn. d) en Datter, Jomfrue Agatha Johanne Sinding i Sielland. e) en dito, Frue Maria Sophia Sinding, gift med Ritmester Faith i Oust. Mølle. 3) Et Halvbroder, Hr. Christian Wendelbre Brasch, Sognepræst til Hillerslev og Kaastrup i Aalborg Stift. 3) En dito, Mogens Brasch, død og efterladt sig en Sør og en Datter, hvis Navne og Opholdsteder ikke vides. 4) En Halvsøster, Præste=Enke Mad. Lillelund i Rødding, død og efterladt sig: a) en Søn, Hr. Mogens Mehl, Sognepræst i Præstøe. b) en dito, Hr. Johannes Mehl, Sognepræst til Lin og Weybye i Viborg Stift. e) en Søler, Jomfrue Elisabeth Mehl, boer i Rødding Sogn. d) en dito, Madame Grethe Mehl, gift med Skolelærer, Lundt i Aalborg. e) en dito, Mad. Marie Sophie Mehl, gift med Hr. Pastor Horning, boende i Nærheden af Skibe. f) en dito, Madame Maren Mehl, gift med Hr. Pastor Sommer paa Morsøe. Hvilke samtlige, og om flere maatte være til, herved indkaldes at møde i Stervboestedet her i Byen, ved Boets Aabning paa 30te Dagen, den 31te d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, de Myndige selv eller ved Befuldmægtigede, Enker med Laugværge, og Umyndige ved Formyndere, for nærmere at legitimere deres Arveret, og lagttage hver sin Tarv under Skiftet. Randers, den 10de October 1811. Stadfeldt. Stabell. Bendirsen. Neckelmann.