JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Fredagen den 29de October førstkommende, Klokken 9 Formiddag, bliver, efter Begjæring af Proprietair C. Roedsted, afholdt Auction paa Lille Borupgaard, over endeel Ind- og Udbo, samt Besætning, deriblandt Borde, Stole, Kakkelovne, et Chatol, Sengesteder og Sengeklæder, 3 Heste, 22 Køer, 2 Faar og 1 Væder af AyrshireRacen, 5 Vogne, en vidsporet Fjellevogn med Calesche, 3 Plouge, 2 Harver, endeel Ege-, Bøge- og Eimeplanker m.m. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 2den October 1847. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Løverdagen den 30te ds, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes Auction hos Enkefrue Sørensen paa Minde gade i Aarhuus over en Deel Jnventarium af forskjellig Slags, saasom en Vogn, et Seletøi, et Chatol, en Stand kiste, nogle Stole, Senge, Folkesengeklæder, nogle gamle Vinduer, et 8te Dages Stueuhr, en Deel gammelt Jern, en Kjøkkenindretning med Kobbermaskine, 2 Køer, m.m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 18de October 1847. Engelsted, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, der vil blive læst for vedkommende Retter, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjørevitterligt: At Vi, efter den af Opbudsmændenne i Kjøbmand, Brygger og Brændeviinsbrænder, I P. B. Jensens Bo af Vor Kjøbstad Aarhuus, udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Opbudsmænd ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts-Tidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i Boet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Opbuds mændene at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 5te October 1847. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling: Stemann. Ørsted. Bentzen. Holm. Algreen-Ussing. Simony. Betales med 13 Rbd. 3 Mk. og Forhøielse til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Bevilling for Opbudsmændene i Kjøbmand, Brygger og Brændeviinsbrænder I. P. B. Jensens Bo af Aarhuus, til, ved
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Proclama i Aviserne, at indkalde Boets Creditorer. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have Noget i bemeldte Bo at fordre, af hvad Natur og Oprindelse dette end maatte være, til saadant deres Fordringer eller havende Krav inden fornævnte Tid for os at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 18de October 1847. Chr. Bang, Nielsen, Kjøbmand. Politiassistent og Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
At Dampskibet "Christian den Ottende" i November og December Maaneder kun afgaaer een Gang ugentlig, nemlig: fra Kallundborg til Aarhus hvor Søndag Morgen Kl. 8 1/2, og fra Aarhus til Kallundborg hvor Mandag Morgen Kl. 8, bekjendtgjöres herved. Aarhus Færgecontoir, den 21de Oct. 1847. W. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
En Jomfru af fat Alder, som i flere Aar har bestyret et elegant Huus, ønsker sig en lignende Plads som Huusbestyrerinde eller i Mangel deraf som Selskaberinde, enten strax eller i Vinterens Løb. De bedste Anbefalinger kunne fremlægges. De herpaa Reflecterende bedes i portofri Brev at henvende dem til dette Blads Contoir, mærket M. F. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Et ungt Menneske, af honnette Forældre, som regner og skriver godt, kan strax faae en god Plads ved en Colonial- og Kornhandel i en af Fyens Kjøbstæder, naar man saa snart muligt henvender sig til Adresse-Contoiret i Aarhus. Frykt i Aarhuus Stiftsvogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Den for ganske kort Tid siden besatte Hjælpelærer plads ved Friskolen i Aarhuus er ved Lærerens Befordring atter bleven ledig. De, der ønske denne Plads, som strax kan tiltrædes, maae snarest muligt melde sig hos Pastor Fonss. Lønnen er 70 Rbd. aarlig, samt fri Kost og Logis hos Skolelærer Wolter. Aarhuus, den 14de October 1847. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Circa 1100 Rbd., den Thaarupgaardske Stiftelse tilhörende, kunne, til förstkommende December Termin, erholdes tillaans, mod lovmæssigt, Pant, hos Stiftelsens Directeur, Baron C. JuelRysensteen, i Kjöbenhavn, Amaliegade Nr. 154. Ines Seidelin i Skanderborg, er i disse Dage bleven forsynet med ny Hovedpynt for Damer, Baand, Blonder etc., hvad til Vintermoden henhører, hvilket herved bekjendtgjöres. J Skanderborg ombyttes Byg med Malt, og Byg modtages til Behandling i Malt af A. Nielsen, Ølbrygger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Liebauer Hør af god Qvalitet faaes billig hos Chr. Alrøe. Nye Theer. I disse Dage er mit Udsalg blevet forsynet med en ny Sending Compoi- & flere Sorter CongoThee, samt Haisan- a Tunkaythee, alle Sorter af fortrinlig Godhed, og anbefales til billigste Priser, Chr. Schouby, Hjörnet af Stor- og Kjödtorvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Dansk Macaronn & Nudler, fra Nielsens nye Fabrik i Kjöbenhavn, faaes til meget billige Priser, og af udmærket Godhed, paa Hjörnet af Stor- og Kjödtorvet hos Chr. Schouby. Aarhus-Paquetten. Anders Sandöe Örste afgaaer til Kjöbenhavn Mandagen den 25de dennes, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. P. Michelsen. Jagten Haabet, Capt. C. Rohde, ligger under Ladning i Altona, og medtager Fragtgods til Aalborg og Aarhuus. Aarhuus, d. 12te Oct. 1847. I. Gaarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Skipper N. Falslev bliver seilfærdig til Kjøbenhavn Mandagen den 25de dennes, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Skolelærer- og Kirkesanger-Embedet i Liisberg Sogn, er ledigt. Lønnen er: 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, 25 Tdr. Byg, betalt efter Capitelstaxt; 26 1/2 Brød, 22 1/2 Snese Æg, 2 Skpr. Rugmeel 1/2 Skp. Bag meel og 4 Mk. i Penge, Kirkesangerløn 10 Rbd.; for Kirkens Reengjørelse 5 Rbd.; 6 Favne Brænde; 128 Lpd. Ho og 192 Lpd. Halm; 3 Tdr. Byg efter Capitelstaxt som Tillæg for Afdrag af Offer og Acc., der kunne anslaaes til 40 Rbd. Skolelodden har rigelig den anordningsmæssige Størrelse paa Embedet hviler fortiden ingen Enkepension. Ansøgninger og dette Embede maae, stillede til Skole directionen for Hasle Herred, indsendes til Stiftsprovsten i Aarhuus inden den 20de November d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
Torsdagen den 14de October er paa Veien fra Hansted til Horsens tabt et graat meleret Vadmels Dækken, ivævet røde Borter. Det ene Hjørne mærket med Bogstaverne F. W. S., det andet med No. 111. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere det enten til Md. Strange i Horsens, eller til Søren Dam i Tevstrup Kro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
En sortbroget kortbenet Støverhund, med en bruun Plet over hvert Øie og lydende Navnet "Taxt, er bortløben fra sin Eier. For Tilveiebringelsen loves en god Douceur af Eieren, Proprietair Utke i Eier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-22
J alle Boglader faaes: Pastor J. C. Jensens Anviisning til ei velindrettet Landbrug for Bondestanden. Et Priisskrift. Andet forbedrede Oplaa. Jndb. 1 Rbd. 48 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
No 173. den 23 October. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Blandinger. Medens den politiske Himmel overtrækker sig meer og meer i Europa, tordner og lyner det stærkt i den nye Verden. Nordamerikanerne staae for Mexicos Mure. To Slag ere blevne leverede mellem de fjendtlige Folkefærd, paa begge Sider faldt talløse Kæm pere, og den Seier, det frie, republikanske Folk har tilfægtet sig over det romaniske, blev kjøbt med meget Blod. Nu staae Amerikanerne for Hovedstadens Porte, for at foreskrive de Overvundne Fredsbetingelserne, eller for at lade det sidste afgjørende Slag falde paa deres svækkede Hoved. De Fremskridt, Amerikanerne gjøre i Vesten af det uhyre Land, ere, ogsaa for os, af stor Vigtighed; thi den hele gamle Verdens Gjenfødelse afhænger, størstedeels af Amerika. Amerika er det Land, som, politisk og materielt, staaer friest i hele Verden. Det behøver ikke andre Landes Producter, men kan, indenfor sine egne Grændser, af egne Midler tilfredsstille alle det menneskelige Livs Fornødenheder, og mere end det, det kan forsyne hele den øvrige Verden med sin Overflod. J Amerika ligger Løsningen af de store Spørgsmaal, som for Tiden sætte den gamle Verden i Bevægelse. Nys er følgende Ulykke hændet paa den EdinburgGlasgower Jernbane ved den sidste Stads Station. Et nedrullende Bagagetrain havde, ved Farten gjennem Tunnelen, faaet en saadan Hurtighed, at det ikke mere var til at styre eller standse. Snart hørtes et frygteligt Bulder. Trainet var trængt omtrent 50 Fod dybt ind i Compagniets Magaziner, forstyrrende Piller, Buer og Alt, hvad der hindrede dets Løb. Af Arbeiderne blev Een dræbt. En af Conducteurerne var, allerede ved Jndfarten i Tunnelen, sprungen ned, og slap med nogle lette Contusioner. De to Andre dleve fundne blandt Ruinerne, vel saarede, dog ikke dødeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
General Dehn, der har bygget Citadellet i Warschau, har faaet det Hverv, at paabegynde den i længere Tid projecterede Jernbane fra Warschau til Moskau. Banen skal, ovenfor Moskau, slutte sig til den Petersborg Moskauer Bane, saa at man, fra begges Forbindelsespunkt af, kan kjøre saavel til Petersborg, som til Moskau. Man taler ogsaa om, at der skal bygges en Jernbane fra Moskau til Odessa. Den Petersborg Moskauer Bane skal allerede være fuldendt næste Sommer. 50,000 Soldater ere sysselsatte med Arbeidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Da Dyrtæmmeren Carter for nogen Tid siden døde i London, hørte man atter tale om den amerikanske Særling, som reiste efter ham allevegne og bivaanede enhver af hans Forestillinger med Dyrene, og som Eugene Sue har copieret i sin Roman den evige Jøde". Denne Amerikaner var en blaseret Millionair, som fulgte Carter i Hælene overalt, i det Haab, engang at vorde Vidne til et græsseligt Skuespil. En Dag væddede han i en Londoner Klub med tyve forskjellige Personer, at Carter dog tilsidst vilde vorde sønderrevet af sine Bestier. Vædde maalene bleve, med alle Underskrifter, indførte i Klubbens Registre, og beløb sig til 60,000 Pund St. Men det var ikke for denne store Sums Skyld, han fulgte Carter med utrættelig Jver, Pengene vare ham en Bisag; ja, han havde gjerne betalt Væddemaalet, naar han blot havde kunne faae at see, hvad han ventede. Han levede kun i Forventning af dette lykkelige Øieblik. J ti samfulde Aar fulgte han Dyrtæmmeren med utrættelig Udholdenhed. Hans Vogn kjørte altid bagefter Menageriet; han logerede altid i den samme Gjæstgivergaard, hvor Carter opholdt sig med sine Dyr. Han forsømte ingen Leilighed, han lurede paa den ringeste Fare, han var stedse den Første ved alle Forestillinger, og man saae ham altid bevæbne sine Øine med et stort Operaglas. Carter kjendte ham nøie, og vidste ogsaa, hvad der holdt ham i hans Nærhed; hvergang han optraadte offentligt, tilkastede han Amerikaneren et smilende Blik. Var Forestillingen lykkeligt forbi, saa stak Amerikaneren sit Operaglas i Vestelommen, idet han mumlede: "Nu, næste Gang maaskee."J den hele lange Tid havde Amerikaneren kun eengang et Glimt af Haab om at vinde sit Væddemaal, nemlig ifjor, da Carter's Favorit-Løve glemte at være tam, og allerede begyndte at bruge Tænderne; men skjøndt Amerikaneren paa alle mulige Maader, ved Øiekast og Fagter, søgte at opmuntre den til at gaae videre, lykkedes det dog Carter, igjen at blive Herre over Dyret. Amerikaneren haabede nu stærkere end nogensinde, da hørte han en Dag, at Carter var bleven farligt syg. Strax ilede han til de meest udmærkede Læger i London, tog dem med sig til Dyrtæmmeren, og omgav ham med den omhyggeligste Pleie. Men Alt forgiæves. Carter bukkede under for Sygdommens Magt, og Amerikaneren skjød sig fortvivlet en Kugle for Panden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Hertugen af Praslin's Morddaad synes at have vakt en Efterlignelsesmanie, thi i det korte Tidsrum siden det passerede, have Journalerne allerede meddeelt fire lignende Mord. Det skrækkeligste af disse er følgende: Hr. Neven i Dieppe, Eier af en Formue, som gav ham 10,000 Fres. Renter aarligt, havde for kort siden ægtet sin Cousine, en ung, blomstrende Pige, der ligeledes bragte ham en aarlig Rente af 10,000 Fres. Men strax efter sit Giftermaal begyndte Neven, der hidtil havde ført et meget maadeholdent Liv, at drikke stærkt og at mishandle sin Kone, saa hun tilsidst matte flygte til sine Forældre. Efter nogen TidsForløb troede disse imidlertid, at han havde forbedret sig, og løde hans Kone vende tilbage til ham. Nogle Dage efter drak Neven sig atter en Ruus, kom hjem Klokken ti om Formiddagen og slog sin Kone i to Timer, indtil hun opgav Aanden. Han tændte sig en Cigar, gik hen at hente en Læge og begav sig derpaa til Politicommissairen, for at stille sig som Fange. Lægerne og Naboerne fandt Fru Neven ganske afklædt i hendes Seng; alle hendes Haar vare afrevne og det med Blod heeltbedækkede Legeme fremviste over 150 Saar. Gjennem tre Værelser havde Uhyret slæbt hende; Gulv, Vægge, Meubler vare bestænkede med Blod; den ulykkelige Kones Bryst og Ribbeen vare knuste ved Fodspark; paa hendes hele Legeme saa man Mærker af Sømmene i hans Støvlehæle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Under Undersøgelsen af Hertugen af PraslinsMeubler og Effecter fandt man i et af hans Gjemmer nogle Skruer, som man ikke kunde begribe, hvad han havde brugt til Senere har det viist sig, at de vare udtagne af Hertugindens Seng, saaledes at dennes tunge og med mange Zirater prydede gothiske Himmel kun hang i een eneste Skrue. Hullerne, hvori de andre havde siddet, vare omhyggeligt tillukkede med Vox.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Man tvivler nu ikke mere om, at de elcetriske Telegraphtraade i flere Henseender ere ulykkebringende. Har man paa den ene Side erfaret, at de stifte Ulykke ved pludseligt at tiltrække Lynet, saa virke de endnu langt fordærveligere derved, at de berøve Atmosphæren Electriciteten. Man har i Amerika gjort den Erfaring, at i Omegnen af de electriske Telegrapher mislykkedes Sæden paa Marken, Luften var kummer og trykkende, og ingen Regnskyer kunde danne sig. Om der ogsaa trak et Tordenveir op, saa opløste det sig dog aldrig i en velgjørende Regn. J Europa har man gjort de samme Erfaringer. Kjendskabet til det electromagnetiske Stof er endnu i sin Barndom, og ligesom man forbyder Barnet at lege med Jld, en Naturkraft, hvis Virkning, det ikke kjender, saaledes burde man ogsaa være forsigtigere ved Anvendelsen af en Materie, hvis Egenskaber endnu ikke ere tilstrækkeligt udforskede. Professor Henri erklærer, at Traadene af en electrisk Telegraph staae i Vexelvirkning med de fjerneste Tordenskyer og berøve dem Electriciteten, saa de ingen Regn kunne give, hvilket ogsaa har stadfæstet sig i fuldeste Maal. Den berømte Professor Olm steds Forstninger have stadfæstet det Samme; han paastaaer, at hine Traade, i 50 til 100 engelske Miles Omkreds, trække Electriciteten til sig fra Tordenskyerne, saa de ikke kunne komme til Udbrud. J Omkredsen af den Bremer electriske Telegraph har man, i afvigte Sommer, fundet dette factisk bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Den hessendarmstadtske Overret har nu endelig anordnet en Undersøgelse i Anledning af Grevinde Görlitz's pludselige Død. Det er vitterligt, at Greven levede i et meget slet Forhold til sin Hustru. De boede vel i samme Huus, men aldeles adskilte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Efter at man den hele Aften havde bemærket en stærk Brandlugt fra Grevindens Værelser, lod Greven først disse opbryde flere Timer efter, og da man traadte indi Fruens Kabinet, mødtes man af en saa frygtelig Qvalm og Røg, at det længe ikke var muligt at see det Allerringeste, kun Grevens skarpsynede Kjærlighed opdagede strax hans Hustrues Liig, og han udbrød: "Herregud, der ligger jo min Kone!" Liget blev fundet brændt foran et Skrivebord, med Hoved, Hals og Arme ganske forkullede. Foruden en Deel af Skrive bordet var slet Jntet brændt i Værelset, og hvad der er det Vigtigste af Alt, der fandtes hverken Lys, Kul pande eller nogensomhelst brændbar Gjenstand, der kunde have foraarsaget Antændelse. At Grevinden ved et ufrivilligt Uheld skulde være brændt, er uantageligt, thi om man ogsaa antog, at Røg og Damp havde bedøvet hende, saa maatte Heden fra det brændende Bord have vækket hende igjen, og der var desuden en Klokkestreng tæt ved Bordet. At hun selv skulde have antændt Bordet, for at ende sit Liv, er endnu urimeligere, thi for det Første fandtes, som anført, intet antændende Stof, og for det Andet var denne Dødsmaade vel den usikkreste, smerteligste og langsomste hun kunde vælge. Hvilken overnaturlig Standhaftighed hørte der ikke til at blive rolig siddende foran et brændende Bord og lade sig stege under de rædsomste Smerter. Men desuden er det uantageligt, at den brændte Deel af Skrivebordet kan have frembragt saa stor en Hede, at de øverste Deele af Grevindens Legeme, der indeholde saa mange bløde Bestanddele, kunde aldeles forkulles. Den foreløbige Undersøgelse har ført til den Mistanke, at den Ulykkelige først var qvalt, og derpaa, for at skjule Sporene heraf, lagt med Nakken over et Kulbækken, hvor hun da maatte have ligget i flere Timer. J den lange Tid, der forløb inden Dørene aabnedes, kunde Kulbækkenet, let skaffes bort, Bordet antændes og Liget lægges derved a. Hvad der har forøget Mistanken mod Greven er, at han, uagtet hans forstyrrede ægteskabelige Forhold var almindelig bekjendt, har søgt at lægge sin dybe Sorg over sin Hustrues Død for Dagen paa en saa øinefaldende Maade, at den har stærk Udseende af Hykleri. Han viser sig meget bedrøvet, besøger ofte hendes Grav, lader den bestrøe med Blomster, synge ved den osv. At hans Kammertjener, saasnart Undersøgelsen begyndte paany, er sporløst forsvunden, forøger Mistanken endnu mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Practiserende Læge Sienknecht bekjendtgjør efter skeet Opfordring i "Preetzer Wochenblatt, at Gaardmand Hingst i Warnau, i Holsteen, efter 30 Timers Sygdom er død af den asiatiske Cholera. Han erklærer sig beredt til, i Videnskabens Jnteresse, at meddele Læger nærmere Oplysning om dette Sygdomstilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Ved Tallotteriets 1423 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 40. 88. 16. 81 44.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Med Dampskibet "Christian VIII" fra Rhvn. Baron Adeler, Lieutn. v. Neergaard m. Frue, Forp. Neergaard, Frk. Assens, Fru Frederiksen, Pastor Møller, Frk. Rummelhoff, Jfrne Harboe og Andresen, Lieutn. Regenburg, Cand. pharm. Hahn, Mægler Kelp, Kom. Simon, Pastor Grove, Student Gliemann, dHrr. Krieger og Langkilde, Kbm. Boesen, Student Jversen, Controlleur Truelsen m. Kone, Kbudene Nybroe og Ponsing, Provisor Hansen, Handelsreis. Esmann, Contoirist Voigt, Ldm. Bruun, Discipel Asmussen, Md. Olsen, Jfrne Pallesen og Soetmann, Qvæghandler Poul Kjer, Reebslagerm. Christensen og Petersen, Seminarist, Nielsen, Landmand Nielsen og nogle Dækspassagerer. Jalt 5, Passagerer. Med Dampsk. "Christian VIII til Fredericia, Snoghøi, Aarøesund og Kiel: Grosserer Meyer m. Kone, Pastor Høegh m. Familie, Fru Frederiksen, Kom. Steenfeldt, Contoirist Petersen, dHrr. Melohn og Langkilde, Landm. Bruun, Md. Olsen, Contoirist Voigt og nogle Dækspassagerer. Jalt 21 Passagerer. W. Dampskibet "Jris var endnu ikke, formedelst stormfuldt Veir, ankommet hertil ved Avisens Slutning, Aften Kl. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Bekjendtgjørelser. De Forældre, der ønske deres Børn forberedte til Confirmation af os i tilstundende Vinter, anmodes om at anmelde det for os inden denne Maaneds Udgang Aarhuus, den 22de October 1847. L. Dahlerup. Brix. H. Fønss. Chr. Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Onsdagen og Torsdagen den 27de og 28de October afholdes Examen i min Pigeskole, hvortil Elevernes Forældre og de, der ellers maatte interessere sig for at være tilstede, herved indbydes. Aarhuus, den 23de Oct. 1817. T. Bønnelykke. Harmonien. Generalforsamling Mandagen den 25de Oc Directionen. tober. Harmonien. Det förste af de for i Vinter bestemte smaae Baller afholdes Torsdagen den 28de October, Af Directionen. ten Kl. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Skov-Auction. Fredagen den 5te November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Hr. Proprietair Nielsen i den ham tilhørende Skov ved Rask, ved Auction bortsælge 2000 Rumere for største Deel Bøge paa Roden, tjenlige til Gavntræ, forøvrigt Elm, Ask og Elle. Mødestedet er ved Skovledet, vesten for Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 11te Bernth. October 1817. Torsdagen den 28de denne Maaned, Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over Opførelsen af 2 nye Steenkister og Omsætning af 5 gamle dito paa den saakaldte Randers-Vei, der løber over Laasby, Flendsted og Jaungyde Marker, i Gjern Herred. Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 20de October 1847. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Mandagen den 8de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdes en Skiftesamling paa Horsens Raadhuus efter den paa Nebel Mark, i samme Sogn, afdøde Kjøbmand Hans Brøchner Momme, for at tage Beslutning om, hvorledes der bliver at forholde med det Boet tilhørende Teglværk og for at erklære over Boets øvrige Anliggender. Hvilket, i Henhold til Placaten af 21de April 1824, herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 13de Bernth. October 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Mandagen den 25de Octbr. førstk., Kl. 10 Formidd., bortsælges ved Auction paa Frysendahl 50 Faarkreaturer, samt 18 Køer udsatte fra Meieriet paa Frysenborg. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 9de Octbr. 1847. Kampmann. Ahsbas fra Holsteen og Cousin fra Frankrig ville indtræffe (for sidste Gang i Aar) paa efternævnte Steder og Dage, for at indkjøbe Remonteheste: Mandag d. 1ste Novbr. i Skive i Gjæstgivergaarden, Tirsdag d. 2den dito i Viborg hos Gjæstgiver Preisler, Torsdag d. 4de dito i Greenaa i Gjæstgivergaarden, Fredag d. 5te dito i Nimtofte Kro Løverdag d. 6te dito i Randers hos Gjæstg. Rydell. Mandag d. 8de dito i Aarhuus hos Gjæstg. Larsen, Tirsdag d. 9de dito i Skanderborg hos Gjæstg. Ulstrup, Onsdag d. 10de dito i Uldum Kro. Torsdag d. 11te dito i Horsens hos Gjæstg. Münster. Hestene maae være af god Qvalitet, fra 4 til 7 Aar gamle, og af 10 Qvarteer til 10 Qvarteer 4 Tommers Størrelse. For usynlige Feil, saasom Krybbebiden, Kuller og Engbrystighed, maae Sælgerne indestaae. - Sluttelig bemærkes endnu, at vi kjøbe ogsaa gode Luxus-Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Undertegnede anbefaler sig til Enhver, som vil forunde mig sin Søgning, med at decartere Klæde, tage Pletter af alle Slags Klæder, saasom Frakker, Beenklæder, osv.; ligesom med at farve alt Slags Silketøi og at vaske Silke og alle andre Tøier, uden at beskadige Couleuren. Min Bestræbelse skal være at vinde Enhvers Tilfredshed. Tvenstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Decarteur og Silkefarver, boende paa Klostergade, i Nr. 820.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-23
Med kongelig allernaadigst Tilladelse giver Undertegnede med Hr. Terzy's Kunstberiderselskab Søndag og Mandag Aftener Kl. 7. en stor Forestilling, bestaaende af Liniedands, Grupperinger og Pantomime. Skuepladsen er Polyhymnias Theater. Entreen 2 Mk., for Børn det Halve. Foruden disse gives kun nogle Forestillinger. F. W. Hoffmann.