Viborger Samler, 1834-12-13
Den 1ste Decbr. traad de Deputeredes Kammer sammen uden Throntale eller andre Formaliteter. Præsidenten, Vicepræsidenten og Secretairerne forbleve i deres Functioner. Dog besluttede man at udnævne nye Bureaux. Jfølge Hr. Persils Lovudkast angaaende Ministrenes Ansvarlighed skulle disse kun kunne tiltales for Landsforræderie, Concussion og Underslæb. Herpaa forelagde han endnu Udkastet til en ny Lov angaaende Falliter. – Hr. Humann (under Restaurationen Tobaksmonopolets ivrigste Modstander foreslog Forlængelsen af dette Monopol indtil 1847. Hr. Duchatol forelagde nogle nylig udstædte Told anordninger med nogle Modisicationer. – Hr. Thiers forlangte en Credit af 360000 Fr. til Opbyggelsen af en provisorisk Sal for Pairernes Kammer, da dets nuværende Locale var utilstrækkeligt ved Forelsen af den vigtige Proces. Ved denne Leilighed erklærede han, at Amnestien, skjøndt Regjeringen inderligen havde ønsket at kunne meddele den, under nærværende Omstændigheder var umulig. (Denne Erklæring vakte den høieste Sensation.) Han tilføiede, at det er var Amnestien i og for sig selv, men Spørgsmaalet om det beleilige Øieblik for dens Meddelelse, der havde foraarsaget Marschal Getards Udtrædelse. – Admiral de Rigni erklærede, at Ministrene havde forsmaaet at bruge en Throntairsom et Skjul, men at de vare beredte til at besvare ethvert til dem stillet parlamentarisk Spørgsmaale. Le tiers parti tang stille til denne Opfordring, og Hr. Dupin ilede med at ophæve Mødet. Ved den næste Dags Møde traad Hr. Janvier frem og erklærede at ville optage den henkastede Handske. Han FISSEMENTS. spurgte nu Ministrene, hvorledes det var gaaet til at den hæderværdige Marschal Gerard havde skilt sig fra dem; hvorfor Ministrene herpaa vare blevne indbyrdes uenige og hvad der havde bevæget dem til at indgive deres Dimissioner; i hvad Hensigt man havde dannet Ministeriet af 10de Novbr., og med hvilken pludselig Tilbagevirken de fem udtraadte Ministre atter vare indtraadte, og hvorfor de først havde viist sig saa trodsige og siden saa eftergivende. Han spurgte fremdeles, hvilket System de vilde følge, enten det nærværende, eller det aldeles nye, hvis Princip var i almindelig Omrids antydet i Adressen Herover fordrede han en cathegorisk Erklæring af Ministeriet, for at Kammeret fra sin Side tydeligen kunde tilkjendegive sin Mening angaaende denne Erklæring. Hr. Thiers forlangte en Udsættelse til Mandagen den 8de, for at besvare disse Spørgsmaale; men Præsidenten fastsatte den næste Fredag den 5te Pairskammeret foretog Jntet af Betydenhed. – Lo Journal des Debats indeholder et ministerielt Program, hvis Hovedpuncter ere: Jngen parlamentarisk Reform, ingen Amnestie for Tilendebringelsen af den store Proces, Jntervention i Spanien, hvis Carlisterne alvorligt skulde true Jsabella 11 Throne. – Det hedder, at Regjeringen, vil i Kammeret fordre fire Mill. Fr. til Skadesløsholdelse for Staden Lyon; men man tvivler om, at denne Fordring bevilges. – Fyrst Talleyrand ventedes den 4de Decbr. til Paris, men man tvivlede stærkt om, at han lod sig overtale til, atter at gaae til London; som Lysthavende til hans Post nævnes Dhrr. de St. Aulaire, de Broglie og Admiral de Rigni, hvilken Sidste ved Udsigten til en forestaaende Opløsning af det doctrinaire Cabinet gjerne vilde sikkre sig en slig Retirade. – Jfølge Le Constitutionel har Regjeringen, ved Efterretningen om Hertugen af Wellingtons Udnævnelse, sendt Hr. Bourquenai, en af Redacteurerne af Journ. des Debats, til London, forat bringe Hertugen en Hilsen fra sine gamle Venner, de Doctrinaire, og love ham Frankrigs Bistand under den nærværende Crisis. Hertugens Svar skal have været gunstigt og sikkre Opretholdelsen af Quadrupelalliancen. - J St. Etienne have atter flere Angreb fundet Sted paa Vagtposter og enkelte Militaire i Garnisonen. General Pegot har derfor givet befaling til, at alle Skildvagter skulle lade skarpt.