Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-29
Vore Kjøbstædskoler staae ikke paa nogen, ønskelig Fod, og svare ikke til deres Øiemed. De burde være saaledes indrettede, at Enhver, i sin Stilling, enten han saa er, Embedsmand eller Borger, kunde faae sine Børn underviste og dannede efter deres Bestemmelse, den videnskabelige undtagen, hvortil de maa anføres i de lærde Skoler. Men hvorledes kan det finde Sted, naar Kjøbstædskoler ere organiserede efter Anordningen paa sædvanlig Maade - eller i de almindelige Borgerskoler, Det eneste, som lovformeligen adskiller Kjøbstæd fra Landsbyskoler, er Underviisning i Brøkregning. Der gjøres ikke Fordring paa Veiledning i at kjende Fædrenelandet, dets Geographie og Historie, samt Jordklodens øvrige Lande og vigtige Begivenheder, ikke paa Undervisning i Naturhistorien og Technologien, ikke paa grammatikalsk grundig Kundskab i Modersmaalet, ikke paa Jnformation i det tydske Sprog. Er det da Under, at en Deel cultiverede Familier lade deres Børn erholde privat Undervisning, men er det ikke en dobbelt Udgift for dem, De skulle først lønne de antagne offentlige Lærere og desuden lønne en privat Lærer; det er dog alt for trykkende. En anden Grund foraarsager og, at nogle Forældre heller udholde denne besværlige Udgift, naar det er mueligt, end de sætte deres Børn i Borgerskoler, fordi de befrygte, de skulle komme i Omgang med usædelige Børn, eller i Selskab med en Ungdom, ogsaa af den raabaa- og udannede Folkeclasse. Og da nu Kjøbstædskoler have Navn af Borgerskoler, saa burde heller ikke uden Embedsmænds og Borgeres Børn optages heri – og de øvrige, som af den lavere Classe ere uformuende, oplæres i en Friskole for sig selv, og der modtage Kundskab i det Foreskrevne: Læsning, Christendom, Regning og Skrivning. De saakaldte Borgerskoler bleve da, hvad jeg troer var det hensigtsmæssigste, især i de store Kjøbstæder, Borger Realskoler. Hvad jeg troer der, foruden grundig Kundskab i det befalede, burde bibringes, har jeg anført, dog troer jeg passende at tillægge: en mere udvidet ChristendomsKundskab - en større Veiledning til grundig Bibelkundskab, deels af Kilden selv, deels efter vidtløftigere Bibelhistorier – et klarere Lys i Religionens Historie - Øvelse i at udtrykke sig skrivtlig over Religionens Lære og bibelske Characterer – fremdeles, anføres til Brevskrivning og til at opsætte Ansøgninger og Contracter, og meddeles musikalsk Undervisning i Sang. Hvormeget vilde ikke herved vindes for christelig Oplysning og værdig Dannelse, og hvor mange udmærkede Mennesker vilde da ikke fremtræde i det borgerlige Samfund fra disse Læreanstalter. Ønskeligt var det tillige, at ingen ordineret Catechet, men en Candidat i Theologien blev ansat til den første Lærer i Borgerskolen, thi da kunde Byen vente at beholde ham længere, istedetfor at den nu ofte maa prøve Skifte, som kan have meget ubehagelige Følger. Mange troe, at Catecheten var ordineret, fordi han var forpligtet til at hielpe Sognepræsten i Sygdom eller under særdeles Forhindring, men det skal ikke være Tilfældet. Man skal have havt Exempler paa, at den ordinerede Catechet har nægtet Sognepræsten Bistand, altsaa kan ingen Forbindtlighed hvile paa hans Side - skjønt det er almindelig Mening, at han derfor er indviet til Lærerembedet - og som bestyrkes derved, at han modtager Høitidsoffer af Menigheden. Jeg nævnede Veiledning i Sang, som : Green af Underviisningen i Borgerskolen – ja Gud give, det ogsaa allevegne maatte paadrives, at vi dog kunne faae en bedre Sang af Skolen. end den, som ofte høres i adskillige Kjøbstæd kirker. Hvor meget vilde ikke den offentlige Gudsdyrkelse vinde derved, Nu maa man stundom være glad, naar Orgeltoner kunne overdøve den skurrende Sang; thi undertiden er den saa fæl og skrigende, at den snarere forarger end opbygger. Men deraf følger og, at Anføreren, selv maa have Stemme og Jndsigt til at danne Elever i Sang, at man ikke skal høre brægende istedet for harmoniske Stemmer fra Choret.