Berlingske Tidende, 1832-03-10
America. De nyeste Breve fra Rio Janeiro indeholde den sørgeligste Skildring af Brasiliens Tilstand og Fremtid. Nu skeer, hvad man efter Keiserens og det Europæiske Parties Forlagelse lettelig kunde forudsee, nemlig at Uenighed adskiller Provindserne, deels de forskjellige Folkeclasser, der yttre et fjendskt Sindeelag imod hverandre. Mulatterne betjene sig af Regerne til at fortrænge de Hvide, og finde det nu dagligen vanskeligere, at holde Negerne i Tømme. Rio Janeiro, Bahia og Fernambucotrues af en Negerrevolution. Men skulde det end lykkes for de hvide og de halvhvide Caster, formedelst deres større Energie og Riigdom, for nærværende Tid at beholde Overherredømmet, saa udsætte dog den sorte Befolknings daglig tiltagende Mængde og dennes Fordringer paa borgerlig Frihed dem for Tilintetgjørelse inden føje Tids Forløb. Den Sorte er frugtbarere end den Hvide, og vorder ei allene ved den reen sorte Races hurtigere Formeerelse, men ogsaa ved enhver Sammenblanding, den hvide Menneskerace overlegen, thi den hvide Castes Stolthed er kjender ikke Mulatterne, og disse metamorphoseres, ved sorte Koner, i nogle faa Generationer, ganske til Negere. Enhver ny politisk Bevægelse vil stedse have de Hvides Formindskelse til Følge, indtil deres Race aldeles forsvinder; man kan fra nu af betragte det halve Sydamerica, men i Særdeleshed Brasilien, som Negernes Erobring. Dette er den saare vigtige Jnteresse, som nu beskjeftiger hele America, og har i de forenede Nordamericanske Fristater, fremvirket en fuldkommen Revolution i Anskuelserne angaaende Slavepolitiken. Det er bekjendt, med hvilken Lidenskabelighed Jndvaanerne i den Nordamericanske Unions sydlige Stater, der eje Slaver, have modsat sig disses Frigivelse, som de nordlige Stater for langte, og at dette siden det nittende Aarhundredes Begyndelse har været et Punkt, der truede Fristaterne med en næsten uundgaaelig Adskillelse i to Dele; men den store Overvægt, som den sorte Race vinder i Sydamerica, og deres egen sorte Befolkningsoverordentlige Tilvæxt, har i de sidste Aar aldeles forandret Meningerne herom, og alle Unionens sydlige Stater ønske nu ivrigen, at blive deres Slaver qvit. Efterat Colonien Liberia, som et Nordamericansk Samfund har stiftet paa Kysten Mesurado Africa, aabner Udsigt til den Muelighed, at kunne udføre Negerne didhen, have alle Unionens sydlige Stater, Sydcarolina eene undtagen, erklæret sig beredte til at overlade hiint Interessentskab alle deres Slaver, for at sende dem til Africa; enkelte Slave ejere tilbyde det saa mange Slaver, at det formedelst sin Fonds Utilstrækkelighed maa bortvise flere Tusinde. Mange Slaveejerei Virginien og Kentucky tilbyde hiint Jnteressentskab netop de yngste og kraftfuldeste af deres Slaver - skjøndt disse naturlig viis ere de gavnligste for dem, - for at hindre deres Forplan, telse i Nordamerica. Saaledes forberedes tre store Bevægelser, der ville have en uberegnelig Jndflydelse paa Menneskehedens fremtidige Skjæbne, Regernes Herredømme i Sydamerica; deres totale Forsvinden af Nordamerica - som Følge deraf de Nordamericanske Fristaters Eenhed og Consolidation, - og en Focus af Dannelse i Africa ved Colonien Liberia, der, med tiltagende Hurtighed, og uimodstaaelig Energie, vil civilisere det vestlige Africa.