JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
Brighton har desuden en Tidlang været den nuværende Konges Sommerresidents. Det kongelige Slot (Pavillon) er bygget i en forunderlig aparte Stiil, halv chinesisk eller russisk, som giver det et paafaldende Udseende, en Mængde Taarne, som udspringe fra Kupler, og mange Ud- og Tilbygninger, giør, at denne Bygning intet ligner af hvad man sædvanlig seer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
Brighton har adskillige Søebade, hvoraf et især forekom mig meget mærkværdigt, det bestaaer i en stor hvælvet Rotonde, som istedet for Gulv har en Fordybning, der er opfyldt med Vand af Søen. Renderne til og fra dette store runde Badereservoir ere saaledes anbragte, at Vandet hyppigen render til og fra, og altsaa ofte fornyes, mod Erlæggelse af 1 Sh., kunde man faae Adgang til dette Bad; da jeg var der, badede sig paa engang 10 a 12 Personer. Paaklædningskamre, stødende ud til Badet, omringede hele Rottunden, og man saaes saaledes kun i det Øjeblik, man sprang udi Vandet, og opholdt sig der. En Indretning, som i denne Bye nyligen var etableret og som gjorde megen Lykke, var det saakaldte Verman Spa with Pump Room, et nydeligt Landsted, som er indrettet for Badegjæster, der ønske, istedet forat reise til Tydskland, at profitere paa Stedet af de forskjellige mineralske Vande, Sundhedsbrøndene, i Tydskland afgive. For at iværksætte dette, havde man indrettet et chemisk Laboratorium, hvor de forskjellige mineralske Vande bleve præparerede og det saa nøjagtigt, at de baade i Smag og Virkning ikke skulle give de tydske Vande noget efter. (Af Frontin.)J Norge er i Henseende til Eftertryk Stortingets Beslutning af 3 Sept. d. A. af Kongen under 13de næstefter sanctioneret, saaledes lydende: "De til enhver Tid her i Riget gieldende Bestemmelser angaaende Forbud imod Eftertryk skulde ogsaa være anvendelige med Hensyn til de Skrifter, til hvilke fremmede Staters Undersaatter have Forlagsret; dog undtages fra dette Forbud de for 1814 udkomne Samlinger af Love og Anordninger, der vedkomme Norge, samt de til Brug i Rigets Kirker, Skoler og andre Lære-Anstalter autoriserede Bøger, hvilke det skal være tilladt at oplægge og trykke, uagtet de Rettigheder Nogen i Udlandet maatte tilkomme. - Denne Lov træder allene i Kraft med Hensyn til de Stater, i hvilke det maatte være eller blive forbudt at eftertrykke Skrifter der ere forlagte af norske Undersaatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
I en Tale, hvormed Hs. Majestæt Keiseren aabnede den ungarske Rigsdag, yttrede han blandt andet, at hans Omsorg for Ungarernes Hæder og Vel har bevæget ham til, efter sine Forfædres Exempel at lade sin Søn krone, endnu medens han selv levede. Han vil, sagde han, søge Tronens Glands i det offentlige Vel, sin Rigdom i Folkets Lykke, og sin Regjerings Kraft i Lovenes Hellighed." Paa nærværende Rigsdag skal ogsaa handles om en nye Udskrivning af Rekruter. Vi nyde vel Freden - vedblev Hs. Majestæt - og haabe længe at bevare den; men Rigets Værdighed og Nationens Roe finde deres Støtte i Krigernes Tapperhed og Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 October 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sal. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
Svenske Sedler 49. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 85 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler 80 i Banco. Dito Dito. . . . . . . 80 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 1102 1102 1/2 Rbd. r. S. 108 i Sedler. Dito Dito. 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Sk. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Th. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 59 59 1/2 L. Steel. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-12
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Naar Herbert forlader Florenz, for at gaae videre til Livorno, vender jeg tilbage over Apenninerne til Bologna. Til Prof. Reinhard. Mailand d. 26 Marts 1794. Da jeg sidst tilskrev Dem fra Florenz, troede jeg ikke, at skulle saasnart atter nærme mig Tydsklands Grændser og dog er jeg nu 50 Mile kortere fra Dem, end da. Baggesen besluttede sig, strax efter Modtagelsen af hint Brev med de ubehagelige Efterretninger, til en hurtig Tilbagevending, da han den følgende Postdag forgiæves havde ventet et andet Brev. Vi adskilte os derfor, tredie Dagen efter vor Ankomst, til Florenz, fra vort hidtil havte Reiseselskab, og ere nu efter en sex Dages Reise over Apenninerne komne lykkeligen tilbage til Lombardiet. Det blev min Pligt, da Baggesen ønskede det, at gjøre ham Selskab paa hans Tilbagereise, da Herbert ikke strax kunde gaae med. Baggesen, der, som De let kan forestille Dem, var meget urolig og bedrøvet efter Modtagelsen af hint Brev, fattede sig dog under Reisen, og dens allehaande Adspredelser, nogenledes, saa at han igjen blev modtagelig for Nydelsen af det Skjønne og kunde i Parma oplives og fryde sig ved Beskuelsen af hint herlige himmelske Malerie af Corregio, hvis Lige ikke i Verden gives. Lombardiet være et frugtbart velsignet Land, men det er for en Reisende det kjedsommeligste under Solen. Sex Dage igjennem, paa Veye, hvis Ende ikke øines, paa en evig Flade, imellem nogne Morbærtræer, der ere, som om det var Soldater, opstillede i Rækker og Gelled, som fuldkomment hindre den liden Udsigt, der kunde aabnes paa en vid Landstrækning, have vi gjennem faret i nogle Uger, i to forskjellige Retninger, og overalt fra Malland til Padua, og fra Padua til Bologna saae vi fuldkomne Ligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Endnu i Dag gaae vi over Como, Bellinzona og sandsynligen over Gothard til Bern, hvor vi haabe at være om aatte Dage i det seneste, ifald ei Snee og ondt Vejr gjør os en Tverstreg i Regningen. J Bern tænker jeg da at blive tre til fire Uger, for atter engang at kunne i Ro arbeide, og udbedre min Takkelage til en ny Vandring, da den paa vor firemaanedlige Reise har lidt temmeligen. Jeg har paa vor hidtil gjorte Reise i Jtalien havt blandt flere Fordeele den, at jeg har lært saa meget af Sproget og Landets Sæder – som jeg behøver for at vandre tilbage til Bologna og maaske vandre til Rom, hvilken Reise jeg vil gjøre tilfods, allene eller uden Reisesselskab. Jeg har en Ven i Rom, med hvem jeg har levet i Lübeck, i 1 1/2 Aar, en af de dueligste, geniefuldeste Kunstnere i vore Tider, endskjøndt han ikke er saa bekjendt, som han fortjener at være det. Han hedder Carstens, er Historiemaler, og fornemlig en stor Tegner. Til ham har jeg herfra skrevet, meddeelt ham mine lykkelige Udsigter at kunne studere i Jtalien, og udbedet mig hans Betænkning, om jeg gjør bedre i at forblive en Tidlang i Bologna, eller strax gaae til Rom, da jeg agter Omgang med denne, som Kunstner og Menneske lige fortreffelige Ven alt for nyttig, og alt for lærerig for mig, til at jeg ikke skulde ønske at nyde den saa snart og saa længe som mueligt. Jeg haaber, at det bliver Baron Herbert, som endnu ikke veed noget om denne Jdee, der først underveis er opstaaet hos mig, ganske ligegyldigt, om jeg begynder min Løbebane i Bologna eller i Rom, da det kommer an paa, hvor jeg bedst og lykkeligst kan naae min Kunstner Dannelse, og jeg tænker, at han i den Post vil lade mig have frit Valg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Efterat Fernow var med Baggesen kommen tilbage til Bern, tilskrev han sin Ven Nauwerk i Ratzeburg følgende Brev. Bern d. 16 Apr. 1794. Dyrebareste, inderligst elskte Nauwerk. J den Formodning nu igjen at finde Dig hos Dine fædrene Huusguder, skriver jeg til Dig til Ratzeburg. Efter min Regning er Din akademiske Løbebane, nu til Ende, ifald Du maaskee ikke paany har forlænget den. Dit Ungdomslivs Glorie er nu nedgaaet; fryd Dig nu med mig, Min Sol opstaaer nu vel sildigere end Din, og efter en lang mørk Taage Nat; men derfor saa meget glædeligere og herligere. Hvor vil jeg ikke sole mig i dens Straaler, Min Reise igjennem det sydlige Tydskland og Øvre Jtalien, hvorfra jeg for 14 Dage siden er tilbagekommen med min Ven Baggesen, var kun Morgenrøden for den salige Dag, som mit Hjerte nu med Henrykkelse hopper imøde. Om nogle Uger vender jeg tilbage til Jtalien, iler da til Rom for at begynde min ny Løbebane. Der vil jeg finde vor Carstens igjen, og det vil gjøre min Lykke fuldkommen. Hvilket et Gude-Liv vil jeg ikke der komme til at føre, stille min Tørst af den levende Kilde, gaare med min Tid mere end den egennyttigste Jsralit med sit Guld! Det maa jeg gjøre, naar jeg endnu skal naae frem ad; thi min Ungdom svandt hen, førend jeg kunde arbeide mig ud af Støvet; jeg har allerede betraadt min mandlige Alders Pertode, er 30 Aar gammel, maa altsaa redde hvad endnu kan reddes, førend Aftener kommer. Veddekamp, det idelige Syn af det Herligste, der af gammel og ny Kunst er forhaanden, og min Carstens, som jeg har udkaaret mig til Mentor, skulle give min Jver og mine Skridt, Vinger. Gud være lovet, at jeg kan skue ind i saadan Fremtid, Vort Ophold i Jtalien var ikkun kort, vi maatte derfra concentrere den høistmulige Mængde af Straaler i et Brændpunkt, for i det ringeste at see en Deel af det Skjønne og Fortrefselige, som Venedig, Lombardiet og Florenz indedeholder. – (Fernow meddeler i det Øvrige af Brevet sin Ven en kort Efterretning om den tilbagelagte Reise, og om de seete Kunstværker.) Under vedholdende Arbejde, Brystet fuldt af Længsel og Forhaabninger, levede Fernow endnu 4 Maaneder i Bern, og tiltraadte omsider anden Gang Reisen til det Kunsternes Land, hvorefter han higede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Fra Bern meldte han Professor Reinhold i et Brev af 24 Mai 1794, at han havde modtaget fra Greve v. Burgstall en Vexel paa 120 Gylden. Jeg har nu, skrev han, 220 Gylden, to Hænder og et Hoved. Skulde jeg ikke komme ud dermed i Rom, hvor der vist nok ere Mange, som ikke have disse gode Ting, Jeg haaber det. Hvad Haab angaaer, da skal jeg ikke staae tilbage for Nogen; ogsaa i Økonomisering, naar det gielder. Et Stykke Brød, et Stykke Linned, og Raphaels Studium; mere behøves ikke i Rom, for at gjøre mig lykkelig. Omkostningerne til min Tilbagereise fortjener jeg mig her i Bern, og derfor holder jeg mig her op, saalænge jeg finder for godt. Paa Arbeide mangler det mig ikke, Gud være lovet, og jeg haaber med erhvervede Reisepenge at fuldende min Pillegrimsgang, uden at have nødig, underveis at bruge Pillegrimsskik. Jeg bliver dog ikke her længere end høist fire Uger, og vil bruge omtrent fire Uger til min Reise, om ikke den afkræftende Sirocco skjærer lidt bort af mine Vinger. - Mine ledige Timer udfylder jeg her med at studere det italienske Sprog, Archæologie og deslige. Som Ledsager paa sin Reise fik han en ung Maler Liernus fra Haag. - Den 29 Sept. 1794 havde Fernow naaet Rom, hvor han gjenfandt sin elskede Carstens, Denne Ven var ved sex Aar, men end mere ved idelig Sygelighed, bleven i det Ydre forandret men i Hjerte og Aand var han den Samme. Tre Aar sildigere skrev Fernow til en Ven om Carstens følgende: "Omgangen med ham er for mig intet lille Bidrag til den Lyksalighed at leve i Rom. Han er den eneste i Rom, som vandrer den Vei de gamle og store Mestere af det 15de og 16de Aarhundrede vandrede, og han gjør det med en eiendommelig Aand. Jeg ønskede Dig den Fornøielse at see hans Arbeider. De skulde, endog ved Siden af Raphaels og Michel Angelos Værker, fryde Dig. De nærværende Tidsomstændigheder ere alt for ugunstige for Kunsten, til at en fremmed Kunstner, og det en Kjetter, skulde kunne haabe at i Rom komme til at udføre et stort offentlig Arbeide. Om Carstens derfor endog vanskeligt vilde faae et saadant Hverv, hvorved han kunde udvikle og vise Storheden af sit i høi Grad uddannede Talent, saa vil han dog i smaa Arbeider forden sande Kiender stedse være en stor Kunstner. – Fernow blev strax Carstens's Husfælle, og af ham omført til Roms Herligheder. Disse to Venners hele Liv var helliget Studium og Nydelse af Kunst. - Fernow bestemte sig snart til at gjøre det theoretiske Studium og Kunsthistorien til sit Hovedformaal, og blot at drive Praxis til sin Tidsfordriv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
J Maimaaned 1798 havde Fernow den Hjertesorg, at hans Ven Carstens efter lange Lidelser, af Brystsvaghed døde. Fernow levede med den ærværdige Boega i de venskabelige Forhold, som lige Beskjæftigelser medføre. Lige Kjerlighed for Kunst og Videnskab indgjøde dem gjensidig Agtelse for hinanden; Fernow var, især fra den første Tid han kom til Rom, Zoega megen Forbindtlighed skyldig for Underretninger, Besøg i Gallerierne o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Under sit Ophold i Rom anskaffede han sig efterhaanden en skjøn Samling af italienske Skrifter, hvoriblandt mange sjeldne; – de urolige Tider vare gunstige for saadan Samling; han bragte Samlingen siden ved Tilbagereisen til Tydskland med sig, og den blev indlemmet i Hertugen, af Weimars Bibliothek. Fernow elskede Selskabelighed og tillod sig gjerne dens Nydelse, naar Omstændighederne føiede sig derefter; hans Personlighed skaffede ham let Adgang; han levede mange skjønne Timer i Fru Bruns Huus under hendes Ophold i Rom, ogsaa Hr. v. Humboldts, som i nogen Tid var Gesandt i Rom. Ligeledes havde han det Hæld at blive bekjendt med Fyrstinden af Rudolstadt. - Ved hans Vens Tab, og da hine Adspredelser ikke kunde dæmpe Tanken om, at han stod, hvad husligt Hjem angik, allene, og nu, 36 Aar gammel, trængte til at see sin Tilbøielighed til Hjem liv, og et eget lidet Arnested fyldestgjort, blev en ny Periode i hans Liv nu begyndt. Han boede omtrent 1799 eller 1800 i en Papirtapetfabrikants Nelli's Huus, og han var denne behielpelig ved hans tydske Correspondents. En ung Romerinde førte Hr. Nallis Husholdning. Hun var stille, huslig, af behagelig Figur, og viiste vor Ven ved forekommende Godmodighed og Venlighed mange smaa Tjenester. Han blev opmærksom paa hende, og de bleve snart forbundne. Hans Fornødenheder og Sorger tiltoge. det første Halvaar 1802 fødte hans Kone ham en Søn; det forhøiede hans Lykke, men ogsaa hans Sorger. Tanken om at kunne i Tydskland, ved de af ham i Rom erhvervede Kundskaber, vinde bedre Udkomme end i det efter Tidsomstændighederne dyrt blevne Rom, blev mere og mere moden ved en Correspondents, han førte med Consistorialraad Bottiger, som da boede i Weimar. Denne havde været Fernow behielpelig i at skaffe ham Forlægger til en udarbeidet italiensk Grammatik og flere Maader. Fernow fik nu et Kald til Universitetet i Jena, og rykkede derefter i Begyndelsen af August 1803 op fra Rom med sin Kone og 1 1/2 Aars gamle Barn. (Sluttes næste Gang.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Flere norske Læsefrugter. Det korte og lange O. J en By i Kongeriget Würtemberg kaldte man Trolovelsen Festen af det korte O. Grunden til denne Benævnelse vidste man sammesteds ikke at opgive, indtil endelig en Avis af blandet Jndhold meddeelte følgende Forklaring. Spørger man en ung, for en Maaneds Tid siden gift Kone, hvorledes det staaer til vil hun sikkerligen svare: O, hvor herligt er det, at være Fru eller Madame, O, hvilken snild Mand mig er bleven til Deel! O, mit Barn, raaber denne snilde Mand, i den ømmeste Tone, hvor elsker jeg dig! O, o. s. v. Dette er det korte O. Men spørger man en Frue eller Madame, som har været gift i to eller flere Aar, hvorledes hun lever, da hører man: O, kjære Ven, det er et kjedsommeligt Liv, O, kunde vi dog faae et beqvemt Huus og et lidet Vænge, for at tilbringe Sommeren, O havde min Mand dog betalt sit Jndskud i Enkekassen, O, kunde vi dog gaae i Concerten, for at høre det fortryllende Jodeln, o. s. v. Dette er det lange O.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Stænderne. Jean Paul skriver i et Brev til Revisor Moriz i Berlin, Ved Gud, Vi Mennesker klæbe, trods al fransk og stoisk Philosophie, endnu for meget ved Stændernes Forgudelse. Der gives i Verden ikkun to Stænder, den oplyste og blinde, den læsende og den stavende. Da De saa meget hører til den første, da en stor Broders og deres egen Aand saa snart har ophøjet Dem over jordisk Taage, da der, trods al Ulighed i Jordens Goder, dog gives en Lighed i de høiere, i Bøgerne, og da Boghandelens Sol skinner før ind i Bogladerne, end i de fyrstelige Cabinetter, hvad har De at klage over Forsmaa den raslende Pragt rundt omkring Dem! Deres Hjerte bevare Viisdommens og Dydens Lærebygning; alt Andet, Embeder og Eiendomme og Titler, er blot de usle Bygningsstilladser, som man nok kan erstatte ved Bygningen. Den gode Prædiken. Efter Gudstienesten sagde engang en Bonde til Sognepræsten: Fær, idag har du gjort dine Sager godt, ingen Prædiken har opbygget mig mere, end denne. Hvorfor – Fordi den ikke var studeret. Forhaabningens Magt. En berømt General gjorde Forberedelser til at beleire en Fæstning. Man sagde til ham, at det vilde neppe være muligt at erobre den, da den forsvaredes af en Marskalk. Desto bedre, svarede Generalen; en Commandant, der allerede er Marskalk, forsvarer sig langtfra ikke saa godt, som en Commandant, der endnu ikke er det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Jndenlandske Efterretninger. De Amtskort over Fædrenelandet, som fra det kongelige Stentrykkerie ere besørgede, fortjene megen Opmærksomhed. De, der over Hertugdømmet Slesvig ere udkomne, ere alle efter vor afdøde udmærkede Geographs, Det. Th. Gliemann, Tegninger. De ere: 1. Over Amtet Haderslev 1828. 2. Apenrade og Lygum Kloster Amt 1829. 3. Tøndern Amt 1828. L. Flensborg Amt 1828. 5. Gottorp Amt 1829. 6. Amterne Husum og Bredstedt, Landskaberne Eiderstedt og Nordstrand 1829. 7. Hütten Amt og Landskabet Stapelholm 1829. 8. Femern Amt og Landskab, og Staden Burg 1829. De faaes hos Universitets=Boghandler Reizel og koste 32 Sk. Stykket. De forud udkomne over de danske Amter faaes sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
J en Afhandling om Slaveriets gradvise, Afskaffelse i de europæiske Kolonier, af P. A. Dusau i revne eneyel. Juni 529552, hedder det : J de Kolonier der tilhøre Danmark, den Nation, som tilkommer Æren af først at have afskaffet Slavehandelen, og det paa Øen St. Croix, ere de Sorte almindeligvis behandlede med Menneskelighed. Befolkningen der er i Tilvært, og denne Gjerningssag indbefatter alle de andre. Derved citeres Skriftet: Procis historique de latraite & de Pesclavage, par M. Morenas, eromploye an Sengal en qvalite, Tagrientenbotaniste. 1826. 80 p. 115.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Blandede Efterretninger. Et geographisk Selskab er stiftet i London d. 24 Mai d. A., og en provisorisk Kommittee nedsat for at udarbeide Love for Selskabet; hvilken Committee i et Møde d. 26 Maj har vedtaget nogle forløbige Bestemmelser. Sir Arthur de Capel Broke er udnævnt til Præsident, Kommandeur Monochie til Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
En Liste over Selskabets Medlemmmer, 124 i Tallet, er trykt, blandt dem mange berømte Navne Capit. Bechey, Terrick Hamilton, W. Richard Hamilton, Alex. Mackenzie, W. Marsden, Lord Melville, Capitain Parry, Sir Robert Peel, Hertugen af Wellington, Hertugen af Bedford og flere..... (Mere i Rerne enc. Juni S. 779. Om Polen, dette Riges Statistik, dets Historie lige indtil Aar 1830, dets Lovgivning og Literatur. er et Skrift nyelig udkommet, som meget roses for de nye interessante Oplysninger, det giver. Forfatteren Hr. Leonard Chodzko har forhen udgivet et Skrift: Thistorie des legions polonoises, og hører blandt de polske Patrioter, der med Fædrenelands Kierlighed oplyser de behandlede Gjenstande. Skriftets Titel er: Tablenu de la Pologne aneienne & moderne, publik en un Volume, par Malte Brun, nouvelle edition entierement røfondu, augmentse & ornee de cartes, par Leonard Chodzko. Paris 1830. 122 vol. Bro. 15 Fr., anmeldt i revne ene. Juni 738741. Major James Rennel. Denne for nogle Maader siden afdøde Lærde, som Engelænderne kalde deres d'Anville, gjorde sig først bekjendt ved Udgaven af sin Reise i Hindostan, og sit Skrift om Kartet over Indien. Siden har man ham at takke for et Værk over Herodots Geographie, og endeligen for en Afhandling over de titusinde Grækers Tilbagetog. J den geographiske Literatur erhvervede han sig endvidere sit berømmelige Eftermæle ved de mange gode og skarpsindige bemærkninger, hvorved han oplyste Hornemanns Houghtons, Mungo-Parks og fleres Reise Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
J Stockholm er død en Sadelmager Fagerberg, der har efterladt sig en betydelig Formue, hvoraf over 120000 Rdl. Bco. ere bestemte til offentligt Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
En i Stokholm værende Destillator, Michelson, har af egen Opfindelse tilvirket en egen Sort Brændevin, hvis ypperlige Virkninger Hovedstadens første Læger have bevidnet. Denne Brændevin, til hvis Forsælgelse han har erholdt vedkommende Autoriteters Tilladelse, er destilleret paa adskillige Urter, og skal være særdeles fortræfselig for Patienter, der lide af Stensmerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
To store Karavaner med de kostbareste orientalske Handelsvarer ere (som man skriver fra St. Petersburg) ankomne d. 16 Aug. til Oren burg fra Buchhariet og Khiva. Den ene talte 1000 Kameler, og den anden 3145 Kameler og omtrent 1200 buchariske Kjøbmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
J det gaadefulde Egypten og Nubien opholdt den franske Lærde Hr. Rifaud sig i tretten Aar, for at gjennemforske Landet i alle Retninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Efter sin Hjemkomst har han udgivet en Skildring, over hine Lande og Grændser. Denne Skildring, hvoraf en tydsk Oversættelse nyelig er udkommen i Wien (stor 80 1830.), er et glimrende Beviis paa hvor meget Nyt og Interessant lader sig finde naar en Mand, som Forfatteren, med varm Vide begierlighed, udholdende Nidkierhed, Kiekhed, som ofte trodser Døden, og klar Iagttagelses Evne overgiver sig til slige Efterforskninger. Frugterne af hans Reiser, nemlig herlige Statuer Pergamenter, Mumier, Indskrifter, smaa Kostbarheder, fra ny opdagede Templer og aabnede Grave, hans Dyr= og Plantesamlinger, og især hans rige Tegninger og Malerier, udgjøre i alt over 8000 Nummere, og Museerne i Turin, Paris, Livorno og München ilede derfor med at forøge deres Forraader ved Erhvervelser fra dette hældige Udbytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Frankrigs lærde Selskaber have eenstemmigen ydet Forfatteren Roes og Beundring. Efter en mangesidig Plan beskrives det gamle Egypten med sine Pyramider, Ruiner og Hieroglypher, og det nærværende Egypten med sine frugtbare Høster den gjorte Begyndelse til Industrie og Handel dets politiske Indretninger, Beboernes Levemaade Fester etc. etc. Et Kaart over Nilstrømmen medfølger. For Geographen, Naturhistorikeren, Antiqua ren, Pychologen er Værket lige interessant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Kjøbenhavns Børs d. 10 October 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier - Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Svenske Sedler 40 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86. Rbd. Sedl. Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . 81 1/2 Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S. Dito Dito. . 108. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 61 1/2 - L. Steel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-19
Asiatiske Compagnies Actier. – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-23
Nyeste Skilderie af kjøbenhavn. en Syvogtyvende Aargang. No. 85. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 October 1830. Fernow. Baggesen. Lavater. (Sluttet. See forr. Nr.) ogsaa Om Fernow fra hans Tilbagekomst til Tydskland indtil hans Død.