JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-10
Dersom nogen Skipper eller Baadfører forlanger Heste, som ikke afbenyttes, da betales derfor, naar disse allerede ere komne til Bestemmelsestederne, 2 Mk. Tegn, for kortere Strækninger 1 Mk. 8 s. T., men dersom de allene ere komne til eller paa Trællebanen, ikkun 1 Mk. T. Alt for hvert Par Heste. For den saaledes fastsatte Betaling er bemeldte Lars Jørgensen forpligtet, til alle Tider og naar forlanges uden Ophold at forskaffe paa Forlangende de fornødne Heste til Skibes, Fartøiers og Baades Transport igjennem Kanalen. Til saadan Ende er han pligtig at møde paa Bestemmelses stedet 1 Time efterat han derom er varslet, naar dette maatte være enten ved Enden af Kanalen eller paa nogetsomhelst andet Sted i Kanalen; ligge derimod de nedtrællende Skibe i Bassinet, da melde Vedkommende sig til den der boende Opsynsmand, som giver Underretning om det Buds Ophold, som han er pligtig at holde, for at skaffe sig Underretning om naar og hvo, der maatte forlange Heste, og i saa Fald bør han møde ved Bassinet senest 3 Timer efter at dette Bud er averteret. Efter hans Ankomst til Bestemmelsestedet opholder han sig 1 Time efter Skipperen uden Betaling; for et længere Ophold betales ham for hvert Par Heste 8 s. for Timen. Udebliver Hestene over den fastsatte Tid, erlægger han derimod for hver Par Heste 24 s. Tegn for hver Time han udebliver over den bestemte Tid, som Skipperen er berettiget til at indeholde og afdrage i den ham tilkommende Betaling for Trælningen. Det bliver iøvrigt en Selvfølge, at han er pligtig at tilsvare al den Skade og Ulempe, som enten ved uforsigtig Trækning, uvante eller løbske Heste maatte afstedkommes paa Touge, Takkelage eller ved at løbe paa Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-10
Den Kongelige Kanal-Opsyns-Kommission i Odense, den 31 October 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-10
Bortforpagtning. Fredagen den 24 Novbr. førstkommende, Kl. 12 Middag, bliver Næsbyeholm Hovedgaards Avling og Hollænderie i Præstøe Amt, med Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 53 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. frie Hovedgaardstaxt, hvortil hører et Areal af omtrent 378 Tdr. Land og det til Gaarden, henlagte Hoverie, samt enkelt Tiende af 698 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden, opbuden til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1 Mai 1823. til 1 Mai 1856. Konditionerne findes til Eftersyn paa Postgaarden i Odense og hos Forvalterne ved Frederiksgave og Flenstofte Godser i Odense Amt, samt Hellerup i Svendborg, Amt. Windekilde pr. Holbel den 31 October 1826. Richter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
No. 165. 55 Aargang. Fyens a. Stifts. sin privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af November 1826. Mandagen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Jndhold. Frankerig (Befordringer og Udmærkelser i Anledning af Kongens Navnedag. Optøier af Kollegiet i Versailles. Theater=Spektakler i Lyon). Portugal. Jtalien (Skjærpede Forholdsregler imod Faktionisterne i Neapel). Ame rikanske Anliggender (Dr. Francias Aftrædelse fra Regjeringen. Udkast til Bolivias Konstitution). Græske tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Den 4 d. M. erindredes Kongens Navne dag ved flere Festligheder og Udmærkelser. Foruden det diplomatiske Korps bleve Deputationer fra Retterne og alle Civil- og Militair=Authoriteter stædede til Audients. Det Pariser Municipalitet med Præfekten i Spidsen overleverede Hs. Majestæt Medaillen i Anledning af den nye Børs, som samme Dag skulde aabnes. Den paafølgende Søndag skulde gives Folkefester, opstige Balloner, afbrændes Fyrværkerier, og Mad og Drikke uddeles paa de offentlige Pladser. Foruden endeel Militair=Befordringer, ere KardinalErkebiskopperne af Toulouse og Rheim (Hertugerne af Clermont-Tonnere og Latil) Hertugen af Brisac, Marquis Pastoret og Grev St. Crieg udnævnte til Statsministre og Medlemmer af Geheimeraadet, sex Requetmestere udnævnte til overordentlige Statsraader, sex Stor kors og 22 Ridderkors af Æreslegionen uddeelte. Et af de sidste er tillagt Redakteuren af Ultrabladet Gazette de France. De tree for politiske Forbrydelser Dømte, Gauthier, Rey og Lacombe, ere benaadede og skulle i 5 Aar staae under Politiets Opsyn. Under sit Ophold i St. Cloud har Kongen uddeelt henved 5000 og nu atter et stort Antal Pensioner paa Civillisten til Enker af omkomne Lotser eller af Offere for de politiske Uenigheden fremdeles Understøttelser til de ved Brand, Oversvømmelse a. Skadelidte og desuden bidraget 60,000 Fr. til Pauls kirkens Bygning i Rom og 2,500,000 Fr. til Opførselsen, af det nye Opera-Theater. Hertugen af Ragusa og Fyrst v. Talleyrand ere ankomne til Paris og have havt Audients hos Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
J Kollegiet i Versailles har været en lignende Revolte som den i Ludvigs-Kollegiet. Det kom til en formelig Træfning imellem Eleverne og Tropperne, hvilke sidste beholdt Valpladsen, hvorpaa alle Eleverne bleve skikkede tilbage til deres Familier. J Lyon er forefaldet endnu værre Speltatler. Den 29 Octbr. aabnedes nemlig Jubilæet og henved 10,000 Mennesker bivaanede Processionen. Men om Aftenen forlangte Man paa Theatret Opførelsen af Molleres Tartuffe. Næste Aften fornyedes Allarmen. Væk med Jesuiterne og Missionairerne!! lød det fra alle Sider. Nogle ville ogsaa have hørt raabe: Væk med Enskebiskoppen!" Lysekronerne bleve slukkede og nu brød Man Alt, hvad der kom forhaanden, istykker. Da Politiekommissairen omsider indfandt sig med Soldater, var Huset næsten tomt. Tree af de værste Deeltagere i Urolighederne bleve hæftede, og Øvrigheden har bekjendtgjort, at den nok skal vide at forbyde en Snees Lapser at udgive sig for den offentlige Menings Organer i Rigets anden Stad. Konstitutionel udgyder sig i bitter Daddel over den forventede nye Presselov, hvorefter et Jnder eller Register over forbudne Bøger skal være ivente. Da ville det 18 Aarhundredes berømteste Værker komme paa Proskriptionslisten. J Førstningen vil Man vel kun lade det gaae ud over Grecourts og andre slibrige Skrifter; men snart vil Raden komme til Alt, hvad der er stort, ædelt og fortrinligt. Jnd rømmer Man først de ultramontanske Vandaler Myndighed, over Bibliothekerne, da ville de endnu efter Døden myrde Historieskriverne, som fortælle deres Forbrydelser, Philosopherne, som have afrevet dem Masken, Digterne, som gav dem til Priis for Latteren o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Portugal. Af den officielle Beretning om Marquis v. Chaves Opstand sees, at det var hans Plan at marschere til Lissabon og her bevirke en Revolution. Han havde fuldt op af svan ske Penge, og da Bevægelserne i hans Huus vakte Mistanke, satte Man hans Kone til at passe paa ham og holde ham hjemme; men saavidt gik hendes Regimente ikke. Ledsaget af en Abbe St. Diniz og nogle Soldater, som han havde holdt skjult, forlod han den 5 Octbr. Huset og fik Pøbelen paa sin Side, saasnart han udraabte Dou Miguel for absolut Konge. Sergeanten, som havde Vagt, lovede han Guld og grønne Skove, naar han vilde gjøre det samme; men denne svarede ham, som han burde med Bajonetten, og nu lod han de af ham Forførte i Stikken og smurte selv Hæle. Abbe St. Diniz og en anden Geistlig, som ringede til Storm, bleve greebne og vente nu med flere Oprørere deres Dom i Portos Fængsler. Saasnart Man i Lissabon erfarede denne og den anden Jnsurrektion i Algarbien, begav Sir W. A Court sig til Regentinden og aftalte de fornødne Forholdsregler, hvorpaa det var, at en Bataillon engelske Marinesoldater, som sidstmeldt, sattes iland, for at beskytte hendes Palai imod ethvert Forsøg. Herved har Man da faaet Troen i Hænderne, at det er Engellands faste Forsæt at beskytte Don Pedros Konstitution. Siden hiin dobbelte Opstand er det ogsaa i Madrid kommet til en bitter Notevexling imellem den brittiske Gesandt Hr. Lamb og de spanske Ministre, som derpaa samtlig have begivet sig til Escurial, hvor der strax blev holdt et Konseil under Kongens Forsæde. Fra Don Miguel selv læses et meget devot Brev, som han den 12 Mai skal have tilskrevet sin Broder Keiser Pedro, og hvori han kalder ham sin gene retmæssige Souverain og sig selv hans troeste Undersaat, kjerligste og taknemmeligste Broder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
En udkommen Forordning fastsætter nu det Ceremonielle ved Kamrenes forestaaende Aabning. Den kongelige Familie tager Plads paa høire og det diplomatiske Korps paa venstre Side af Tronen. Pairerne, hvis Kostume bliver det samme som i andre repræsentative Stater, sidde i to Rader. De Deputerede møde i sort Kjole og rommersk Kappe med Kaarde og Hat. De Geistlige bære deres Ordensdragt, hvad enten de ere Pairs eller Deputerede. For Tiden bestaaer Pairskammeret af 91 og det andet Kammer af 158 Medlemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Jtalien. J Neapel har paa nogen Tid yttret sig en hemmelig Gjæring, i hvis Følge en Deel offentlige Embedsmænd i Palermo ere hæftede under Paaskud at de høre til hemmelige Selskaber. For at raade Bod paa det Onde har Politiet i Hovedstaden Neapel forbudt de unge Mennesker at bære Bakkenbarter, som holdes foret Karbonarismens Mærke. Ved et Cirkulair af 18 Septbr. har Kongen under strængeste Ansvar indskjærpet Embedsmændene den største Energie og Opmærksomhed paa Enhver, som enten direkte eller inddirekte viser en for Tronen farlig Tendents. Som Alterets og Tronens Fiender ere de aldeles uværdige til Hs. Majestæts Naade, efterat de have misbrugt al den Mildhed, hans til Medlidenhed stemte Hjerte lige fra hans Tronbestigelse har overøst dem med, indtil han saae sig sat i den sørgelige Nødvendighed, ved Dekretet af 24 Mai at brug Strænghed imod de Forstokkede, som ere blevne graae i Synden &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Amerikanske Anliggender. Staden Varinas har ikke modtaget de Deputerede fra det revolutionære Venezuela, og da Gouvernøren i Caraccas har med Garnisonen forladt General Paet og begivet sig til General Bermude; Hovedqvarteer, saa tegner hiin Opstand ikke til at faae Fremgang, hvorfor Bolivar ventelig heller ikke endnu havde forladt Lima den 17 Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Den nordamerikanske Eskadre paa la Platastrømmen skal Rio have udvirket en Undtagelse fra Blokadesystemet for i nordamerikanske Skibe, over hvilken Partiskhed Londoner, Blade bitterlig beklage sig. Endnu den 12 September var Labordes adsplittede Eskadre ikke kommet tilbage til Havannah. En Skonnert, som var indløbet til Charlestown, havde mistet Masterne og maattet kaste 6 Kanoner overbord. Ogsaa Fregatten Lealtad skal have liidt betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Kongressen i Peru har udsat sine Møder til Septbr. I Chili aabnedes Kongressen den 1 Junii. Direktor Freire havde fast besluttet at fratræde sin Post, hvortil igjen har meldt sig fire Kandidater. Under Britten, Oberst Tuppers Kommando er fra Valparaiso afgaaet en Expedition paa 400 Md. til Chiloe, for igjen at undertvinge denne Øe, som har erklæret sig uafhængig af ChilliJ Søefægtningen paa den yderste Rhed ved Buenos Aybres den 29 og 30 Aug. (S. 646) udholdt Admiral Browns Skibe hele den brasiliske Eskadres Angreb i 3 Timer. Da hans Skib var gjort ubrugeligt, flyttede han sit Flag over paa Briggen Republika. Admiralen var selv imellem de Saarede. Jmidlertid kalde Republikanerne det en udmærket Seier, og Folkets Enthusiasme var saa stor, at Borgerne strømmede til Strandbredden og kappedes om Æren for at bære de Saarede paa deres Skuldre til Hospitalet. Uagtet den følelige Pengemangel i Rio og de nordlige Provindser, fortsætter Keiseren af Brasilien Krigen med største Eftertryk Over nogle til Buenos=Ayres bestemte engelske Udvandredes Anholdelse i Monteviden er opkommet Strid imellem den engelske Konsul og brasiliske Admiral, som Man overhovedet paa nogen Tid vil have bemærket en større Forkjerlighed hos Hoffet i Brasilien for Frankerigend Engelland, hvorpaa den med førstmeldte Stat sluttede Handelstraktat ogsaa afgiver Beviis. Med Nordamerikaere Differentserne og saa forviklede, at der fra begge Sider behøves den beste Villie, for at faae Alt fredeligt bilagt. Den egentlige Grund søges i de Forenede Staters Skinsyge over den engelske Regjerings Jndflydelse paa de nye spanskramerikanske Stater, hvorved den skal have vidst at forpurre den attraaede amerikanske Stats-Union. Nordamerika vilde gjerne styre Treforken ene hiinsides det atlantiske Hav, medens Storbrittannien tillige vil ansees for en amerikansk Magt og derfor ikke heller opgive sin Superioritet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
De lovgivende Kamres Møde i Rio skulde sluttes den 6 Septbr. Keiseren agtede da at opslaae sin Residents i Bahia, hvorimod der taledes om Keiserindens Afreise til Europa. En langvarig Diskussion angaaende, om Medlemmerne skulde staae eller sidde i Keiserens Nærværelse, blev afgjort saaledes, at Enhver skal blive staaende, men have sin Stoel bag sig. En Mængde Ordensbaand og Kors ere uddeelte til de brasiliske Embedsmænd, og Ministre, Konsuler a. udnævnte for de europæiske Hoffer og Stæder. Hvis Man kan fæste Troe til den i Bordeaux udkommende Tidende, har Paraguays Behersker, den bekjendte Dr. Francia den 2 Aug. fratraadt Regjeringen og overdraget den til Oberst Guarany, i hvis Fraværelse Regjerings sekretair Zapi da skal bestyre Tingene. Hvorvidt denne Forandring er skeet med hans gode Villie, eller en Følge af at to Legioner have grebet til Vaaben, lader sig endnu ikke afgjøre. Dr. Francia siges at have ført et melankolsk Liv, siden han saae, at de til Europa sendte Kommissarier intet udrettede. Repræsentanterne vilde ikke modtage hans Dimission; men i en Proklamation til Paraguays Jndbyggere erklærer han det sin Beslutning, at drage til Staden deelPilaar, for at udhvile sig af sit Arbeide, og beder dem at bevare og fremdeles agte hans Minde, hvilket stedse var, er og bliver hans største Lykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Konstitutions=Udkastet for den nye Stat Bolivia har et eget Tilsnit og afviger i flere Punkter fra dens mange Forbilleder. De Valgberettigede tilstaaes store Rettigheder, hvorved de danne en Modvægt til den fuldbyrdende Magt. For hver tiende Borger gives der een Vælger. Hverken Rigdom eller Eiendom kommer i Betragtning til Embeder; men et godt Rygte. Laster, Lediggang og Dumhed ere de eneste Udelukkelsesgrunde. Regjeringen, inddeeles i fire Grene: det første eller Tribunernes Kammer, som beslutter Finantslovene, Krig og Fred, Senatorerne, som især vaage over Domstolene og Kirkens Anliggender, beskikke de første Embedsmænd a., Censorerne, som føre Opsyn med Sæderne og have nogen Lighed, med Areopagerne i Athenen og Roms Censorer, og endelig Republikens Præsident, hvis Magt, ligesom de Forenede Staters, er indskrænket; men som vælges paa Livstid, for at have en fast Middelpunkt for det Hele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Græsk tyrkiske Anliggender. Om den egentlige Grækersag haves intet Nyt. Den brittiske Admiral, Sir Harry Neale, er afseilet til Archipelagus, deels for at understøtte Hr. Stratford=Cannings Underhandlinger, deels for at beskytte den engelske Eiendom i Smyrna og holde Søerøverne i Ave. At den græske Flaade ikke var heldigere i sine sidste Operationer mod Tyrkerne, er saa meget mere at beklage, som Besætningerne sædvanlig efter slige Uheld forlade Skibene og lægge sig efter Søerøverie. For Tiden ere saaledes 6 store Krigsbrigger udløbne fra Spezzia uden Regjeringens Minde, og svarede, da Man vilde forbyde dem det: giver Os Noget til Livets Ophold, hvis ikke ere Vi nødsagede at drage ud paa Kaperie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
J en Privatskrivelse fra en Grækerven skildres Jbrahims Armee som heel svækket og ude af Stand til at foretage sig noget, før han faaer ny Forstærkning. Redschid Pascha er indrykket i Attika med 15,000 Mk. og Paschaen af Negropont har foreenet sig med ham. Omsonst have Grækerne søgt at gjøre saa overlegne Stridskræfter, Modstand. Oberst Fabrier har ladet Halven Methanabefæste og søger at drage alle fremmede Officerer til sig i en saakaldet helligt Kompagnie. Gordon, som var ankommen med Resten af det græske Laan, er igjen afgaaet til Zante- og har nægtet at udbetale Pengene til en Regjering, som en deelt i Partier. Det sandeste af Brevet torde dog være den Forsikring: at det er de Fremmedes Jntriguer, som undergrave Grækenland. Den franske Admiral Rigny har tilbudt Canaris et Tilflugtsted i Frankerig; men Helten takkede, anbefalede blot de ulykkelige Koner og Børn og tilføiede: mit sidste Tilflugtsteder mit Fødeland De med Skibet, som overførte General Boyer, til Marseille ankomne Passagerer stadfæste Paschaens store Pengeforlegenhed. Den ulykkelige Krig med Grækenland har reent ødelagt Ægypten, og Paschaen maa bøde dyr for sine ærgjerrige Planer. Handelen er ophørt, Folkets Mismod stiger med hver Dag, og Landboerne ved Cairo have gjort formelig Opstand, som maatte dæmpes med Kanoner. Landmanden maa levere sit Korn til en bestemt Priis, der tilmed er saa lav, at intet bliver tilovers fra Skatterne. Ved saaledes at berøves Frugten af sin Sveed, bliver han ligegyldig ved, enten Høsten er god eller slet. Fra Grækenland erfares intet paalideligt, da de til Paschaen indløbende Beretninger holdes skjulte; men efter et almindeligt Rygte er den ægyptiske Hær indsmeltet til nogle tusinde Mand. Jmidlertid skal den ægyptiske Eskadre, bestaaende af 30 Krigs- og 20 Transportskibe med Tropper og Munition ombord, have ligget seilfærdig til Morea i Slutningen af Septbr. Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
En af de tilbagevendte franske Officerer har ogsaa tilskrevet sin forrige General et interessant Brev om den Behandling, den franske Kolonie har maattet udstaae i Egypten, hvor Oberst Gaudin allene er blevet tilbage. Tyrkerne afskye i Almindelighed de Fremmede. Vicekongen, som i sin Ungdom har været Kjøbmand, deeler deres almindelige Lidenskab, Gierrighed, og stræber blot efter Magt, for at kunne skrabe Penge til sig. Saalænge han fulgte fornuftige Raad, gik det godt, men siden Smigrere fik sat ham Erobringsplaner i Hovedet, der ikke blot skulde gielde Barbareskerne, Rubien og Syrien, men endog Jndtagelsen af Sultanens ravende Trone, hører han ikke meere sine Venners Raad, som gik ud paa at blive i Egypten, fylde Skatkamret, indrette Land= og Søemagten paa europæisk Fod, besætte Øerne Candien og Rhodus og i Stilhed affinde sig med Grækerne, Jøvrigt kan Man med Sikkerhed reise igjennem hans Stater og stole paa Retfærdighed, saalænge hans egen Jnteresse ikke kommer med i Spillet; thi da vaagner strax Kjøbmanden og Paschaen forsvinder. Som et Træk af hans fine Politik anføres imidlertid, at han tillader Grækerne at boe i Roe i Egypten, ja taaler dem endog om sin Person. For Cochranes Ankomst var han heel bangere. Til Opreisning for den Sidstes Udeblivelse har Man smedet en Proklamation i hans Navn om at yde Grækerne den Bistand, hvortil Amerika nu ikke meere trænger. Et løst Rygte siger ellers, at den ædle Lord, efterat være igjen deserteret fra den græske Sag, agter at vende tilbage til Brasilien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Beltpassage fra den 8 til 12 Novbr. 1826. Fra Fyen til Sjelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Baron v. Hogguer, Koureer fra Hamborg til Stockholm; Malermester O. P. Randgaard: Silke= og Klædehandler J. C. Jansen, Justitsraad van Deurs, Frøken Heiberg; Konferentsraadinde F. Bruun, Frøken M. Zosga og Kammerfr. Ravn og Winther, Grev v. Scheel til Stamhuset Rosenkrantz; Klædefabrikant S. Jacobsen; Slagtermester A. Elias, Jfr. C. Christensen, Kapitainvagtmester og Auditeur J. v. Sommer; Strømpehandler P. Fløe; Kammerjunker og Kapitain M. V. Cederfeld de Simonsen; Madamerne C. Jørgensen og H. Jensen; Gartnerne F. Hübe og C. Bang; forhenv. Foged Hr. Holck; Propr. J. Hvenegaard til Selleberg; Qvæghandlerne H. Jensen, H. A. Rynkebye, O. Jensen og H. Jørgensen; Skipper A. P. Høyer Kand. jur. C. Crone. Fra Sielland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Hestehandler H. Formann, Stud. theol. C. F. F. Opitius; Jfr. J. M. Gotsche, Handelsfuldm. W. F. Hasche, Handelsbetjent W. Lenzmann, Kammerjunker, Overauditeur og Regmentsqvarteermester G. N. de Klaumann, Pastor C. Baggesen af Bern; Premierlieutenant A. H. v. Baggesen; Jfr. D. C. Feld mann; Enkefrue C. Priess, Knivlingshandlerne Bager, Bertelsen og Mahler; Dandselærer J. G. Lund; Dr. med. & chirurg, A. W. T. Goricke; Grev A. v. Moltke; Hofraad og Grosserer J. Hambro med Søn, Student C. J. Hambro; Orgelbygger P. U. F. Demant og G. A. Schierg; Konsul. P. B. Lorck, Premier, N. Juul; Farver C. F. Holmblad med Kone og Jfr. S. Tillmann, Qvæghandlerne P. P. Weengaard og F. Petersen, Studerende M. J. Kjær; Skibskapitainerne P. og J. Schwennesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Kjøbenhavns Børs=Kours d. 10 Novbr. 1826. Hamb. - k. S. 224. - Spec. 229: 15 Rbmk. 12 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 79 1/2 a 80 Rbd. Sedl. Dito 11 1/2 i Banco. Nationb. Obl.: 10 og 100 3 Rbd. S. ell. 114 a 115 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 57 1/2 a 58 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 155 1/2 a 156 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 6 PC. Norske Laan ved Hambro & Søn 103 1/2 i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 92 i Bco. Asiat Actier. - Bank-Disconto. 5 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
eertissements. At vor høitelskede Fader, den almeenagtede Olding Generalkrigskommissair og Toldkasserer i Nyborg, Frederik Wilhelm de Klaumann, under 9 Novbr. er afgaaet ved Døden i sit 72de Aar bekjendtgjøres herved fraværende Slægt ninger, og den Afdødes vist talrige Venner, af hans dybtsørgende ser Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Nye Bøger, som faaes hos J. Milo: Theologiske Afhandlinger af Provst W. F. Engel brecht. 7 Mk. heftet. Historiske Skildringer. 3die Bind. 8 Mk. 4 s. heftet, Alle 3 Bind (60 Ark stor Lvo) 4 Rbd. 12 s. heftet. Lodsen eller Eventyr ved Englands Kyster af Cooper. 1. 2. H. Deel. 3 Rbd r. S. heftet. Kjærlighed uden Strømper. Et Sørgespil af J. H. Wessel; udgivet paa nye ved A. C. Boye, 2 Mk. 8 s. heftet. Prinds Friederich af Homburg. Et Skuespil af H.v. Kleist. Oversat af A. C. Boye. 6 Mk. heftet. Opgaver til Oversættelse fra Dansk paa Latin. Efter Zumpt. Oversat af F. C. Olsen. 7 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Subskription modtages hos mig paa a) Jens Baggesens danske Værter. Udgivne af hans Sønner C. og A. Baggesen, der vil udgjøre 14-1 Bind, med Digterens Portrait. Prisen for Subskribenterne vil blive 68 s. Arket paa godt Trykp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Biskop Thomas Kingos Pialmer og aandelige Sange, samlet af P. A. Fenger, Kand. Theol Bogen, der vil komme til at udgjøre omtrent 30 Art, vil kunne overlades for 5 a 4 s. Arket, eller endnu billigere, i Forhold til Subskribenternes Antal. Alfabetisk Haandbog til Kundskab om de fleste og nyeste Frembriggelser i den danske Literatur (1819-1826) a N. C. Øst, Overkrigskommissair. - Den overlades Subskribenterne for 1 Rbd. heftet, og skulle de ikke finde den tjent med Bogen, kan de, imod Tilbageleveringen deraf til 6 Uger efter Udgivelsen, erholde igjen Halvten af Betalingen derfor. De udførligere Subskriptionsplaner ere til behagelig Eftersyn og Paategning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Sidste Odense Markedsdag er enten i Odense eller paa Veien til Assens tabt en Tegnebog, hvori endeel Rigsbank dalere. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Adressekontoiret i Odense, mod en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-11-13
Fra Undertegnede er den 27 Octbr. d. A. bortkommet en rødstjørnet Hest, fuldkommen 10 Qvarteer høi, 4 1/2 Aar gammel, samt Skoe under begge Forfødder, og da der er Formodning om, at Hesten er ført til Fyen, saa bedes, at de, som herom kunne give nærmere Underretning, ville tilmelde mig saadant. Høyen pr. Weile den 11 Novbr. 1826. Christen Paulsen, Gaardmand.