JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
For henved 18 Aar siden læstes i Litteratur Kunst= og Theaterblade følgende Ønske, som hidtil "Skulde det ikke, uden uopfyldt, bør fornyts: Skade for Commediehusets Bygning, være muligt, at de fiirkantede Piller, som staae uden for Parterre Logerne Litr. 3 og No. 23 kunne borttages, og at første Etages Loger i disses Sted bleve understøttede af Jernstænger eller og afrundede? Tilskuerne, saavel i de ovenmeldte Loger, som i Naboe-Logerne, vilde derved vinde betydeligt, og Theaterkassen vilde letteligen faae Bekostningerne erstattede, da Abonnenterne af disse Loger sikkerligen gjerne betalte noget mere i Abonnement, naar denne Forandring skete. J Henseende til Tiden, da kunde Forandringerne, naar Jernstængerne først vare færdige, vel gjerne fuldføres fra Fredag til Mandag, saa at Skuespillene derved ikke behøvede at standses."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
J Addresseavisen for i Dag bekjendtgjør J. Brandt og D. C. Brandt, forhen Meinertz, at deres Søn, This Meinertz, 7 Aar gammel, den 4de Maj. om Formiddagen, faldt i Canalen, som løber mellem Kjøbenhavn og Christianshavn. Endeel Mennesker kom, ved Anskrig af et andet Drengebarn, som havde leget med ham, tilløbende, og en Soldat i en Baad optog derpaa Barnet, som befandtes ganske sorteblaa over sit hele Legeme. Et ungt Menneske, hvis Navn ikke vides, men som skal være en Nærpaarørende af Hr. Grosserer Becker paa Christianshavn, udviste den ædle Nidkierhed, ved Gidning at bringe Barnet til sig selv igjen, og dernæst at besørge det henbaaret til den nærmeste Chirurg. - Barnet befinder sig nu atter fuldkomment vel; og de glædede Forældre aflægge deres forbindtligste Taksigelse til de Ædle, som red døde deres Barns Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
En Mineralsamling, bestaaende af over 1400 Stykker, hvoriblandt de fleste Ædelstene og mange flere sjeldne Fossilier, alt ordnet og bestemt efter Werners nyeste System, er tilkjøbs for billig Priis i Stormgaden No. 206, 2den Sal. Sammesteds faaes ogsaa forskjellige andre Mineralier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Kjøbenhavns Børs den 7 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vitte 690. Amsterdam 2 M. 630, a vista - . London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes til 41 1/2 a 41 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 a 88 1/4 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 46 1/2. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Norske Efterretninger. Af den norske Rigstidende No. 34. Jfølge officiel Jndberetning, bliver Fyr-Fartøiet, som under Krigen har været stationeret paa Galloper, Grunden, derfra borttaget den 1ste Juli d. A., efter hvilken Tidspunct dette Fyr ophører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Dødsfald. Petter Mohn, 41 Aar, den 28de Marts i Bergen; Mikael Amundsen, 42 Aar, den 26 Marts i Bergen; Skræddermester Hendrik Thorsen, 45 Aar, den 12 April i Christiania; Commandeur Frischs Enke, B. C. Dams, 90 Aar, den 30 Marts i Bergen; Skomager Jde Viethe, 75 Aar, den 30 Marts i Bergen; Mad. ModestaGrieg, født Heitmann, 72 Aar, i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Efter en Fortegnelse i Nationalbladet 3die H. No. 17 - 20 vare ved Norges Adskillelse fra Danmark anbragte i geistlige og verdslige Embeder i Norge 158 Mænd, fødte i de nuværende Kongelige Danske Besiddelser. Af dem ere 6 siden døde, 26 udtraadte af Tjenesten, og de øvrige 126 staae, endnu i Norsk Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
J et i forrige Aar i Paris udkommet Værk under Titel: La Theorie de Factieur par Forvielle fortælles følgende Anecdote: "Et Glas Viin, der blev drukken paa Grændserne af Rusland, er Aarsagen, hvorfor vi havde en 18 Brumaire, et Consulat, et Keiserrige og Alt hvad derpaa fulgte istedet for en skjøn og god Revolution, som vilde have sat Bourbonnerne i Ludvig XVIII. Person paa Trollen. Uden hiint ulykkelige Glas Viin vilde hiin Monark allerede i femten Aar have lykkeliggjort os. Man har givet mig herom følgende Oplysning: En af vore Directorer havde indseet Frankrigs sande Stemning, og paataget sig at tilfredsstille Nationen. En hemmelig Negotiation med Mietau var tilendebragt; det beroede kun endnu paa Udførelsen *). Frankrig fik ved et Kongeligt Document en Constitution, om hvilken man var bleven enig med Directeuren, og som skaanede alle politiske og Territorialinteresser. Kongen skulde afreise incognito fra Mietau, ankomme til Frankrigs Grændser, begive sig derfra til Tuillerierne, hvorfra den uopholdeligen til Connetable udnævnte Directeur, vilde bryde op i Spidsen for Tropperne, for at proclamere i Paris den til sine Stater tilbagevendte Konge af Frankrig. En Coureer, beredt til at bestige Hesten, ventede kun endnu paa Depecherne fra Ludvig XVII., da en Omstændighed forsinkede hans Afreise. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Den russiske Keiser havde ved Synet af den Forvirring, hvori Frankrig ved den 18 Brumaires Nærmelse befandt sig, nyligen udgivet en Ukase, hvori alle Commandanter paa Grændserne, befaledes ikke at tilstede nogen Fremmed Adgang til Riget, førend sammes til Petersborg sendte Pas var sendt ham tilbage med Ministeren for de udenlandske Anliggenders Visa. Skulde denne Ukase ogsaa gielde i Henseende til den Coureer, der afsendtes til Directeuren, saa blev Revolutionens lykkelige Udfald tvivlsomt. Det kom altsaa an paa, at befrie Coureren fra denne Ukase, paa det hans Reise ved intet skulde forsinkes. Man henvendte sig derfor til den russiske Gesandt, og meddeelte ham i Fortrolighed hvad man havde i Sinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
De til Ludvig den 18de bestemte Depecher bleve ham meddeelte. Gesandten betænkte sig ikke længe. Han skrevet Brev til den første russiske Commendant, *) Ludvig d. XVIII. befandt sig den Gang i Mietau; en Underhandling blev aabnet af Consul Lebrun, ved en fornem russisk Dame, som indførte hos ham Kongens Emissær, som man gav Sikkerhed, for, at han i Tilfælde af, at Sagen mislykkedes, skulde kunne vende tilbage. som Coureren kom til, og i det han lovede at indestaae for følgerne, forlangte han, at Ukasen ikke skulde gjøres anvendelig paa denne Coureer. Coureren afgik. Da han ankom til de russiske Grændser blev han anholdt; men det var Midnat Hs. Excellence sov, han skulde bie til næste Dags Morgen. Coureren sagde, hans Reise var for Europa af største Vigtighed; han havde et Brev til Commandanten, fra den russiske Gesandt i Paris, han bad indstændigen, at man dog strax vilde overlevere Brevet, og forskaffe ham imidlertid Heste til hans Reises Fortsættelse. Man vidste længe ikke hvad man skulde gjøre. Omsider skulde Commandanten vækkes. Men ulykkeligviis havde denne Herre ved Aftensmaaltidet drukket et Glas Viin for meget, og Afbrydelsen af hans Søvn satte ham ikke i bedste Lune; han opsatte den derfor den hele Sag til næste Dag, og vilde igjen lægge sig til at sove. Man vovede at tale til ham, berørte en fra Frankrig kommende Coureer, der vilde videre, og paastod, at der i et Brev fra den russiske Gesandt befaledes, at man skulde tillade ham det. "Men der gives en Ukase, som ikke tillader det svarede Commandanten. "Og om det var Keiseren selv, saa kun han ikke komme videre. J Morgen, J Morgen!" og nu lagde han sig igjen til at sove. Næste Morgen blev Coureren ham forestillet, og overleverede Hs. Excell. den russiske Gesandtes Brev. Man var i Begreb med at lade ham passere. En Secretair erindrede nu ulykkeligviis Commandanten om det, han havde sagt angaaende Ukasen. "Har jeg sagt det, raabte Commandanten." – "Ja Deres Excellence, svarede en anden Secretær, men De havde ikke læst Gesandtens Brev." "Her kommer det ikke an paa en Gesandt, svarede Commandanten, Ukasen maa efterleves. Den franske Coureers Pas maatte vandre til Petersborg, og Brevet derfra gaae tilbage til Grændserne. Jmidlertid landede Bon parte i Frejus, og det Øvrige er bekiendt. (Zeit. f. d. cl. Welt.)Hr. v. Buch, den bekjendte Forfatter til en Beskrivelse over Lapland og Norge, som nu ogsaa er oversat paa Fransk, er nyligen vendt tilbage fra de canariske Øer, og har medbragt et rigt Udbytte af naturhistoriske Gienstande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Hos Maane Trettende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Mai 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
J Naturstanden, hvor Menneskene ikke leve alt for sammentrængte, kan det være tilladt at gaae den lige Vei, ligerviis som man paa Landeveien, hvor man ikke hvert Øieblik møder Vogne, kan kjøre ligesom man vil. Men i det Øieblik Menneskene sammentræde i Stater og borgerlige Selskaber, bliver Kredsen mere indskrænket; her gives der Fortoge, Broveie &c., som man maa holde sig paa; her trænger og trænges man, og mange indtage saa megen Plads, at man ikke kan dreie sig omkring, uden at quarambolere med en Eminenz, Magnifizens, Corpulenz, eller anden høi Potenz, og at den, som med Magt vilde trænge sig igjennem og gaae den lige Vei, overalt maatte støde an, og neppe vilde slippe heelskindet derfra. Derfor siger man i daglig Tale, han veed godt at snoe sig, d. c. med andre Ord, han forstaaer at gjøre sig saa tynd og glat som en Aal naar han kommer i Collision med høiere Potenzer, ligesom man ogsaa siger: han forstaaer at produeere sig, ordret oversat, frembringe sig, de e. med andre Ord, han veed hvorledes man i Trængslen skal sparke og støde mindre og svagere Folk af Veien o. s. v. Heraf følger altsaa den gyldne Sandhed, at man ikke tidligen nok kan vænne Børn til de fine Sæders Krumveie, og undervise dem i Hyklerkonsten, hvilken jeg anseer for uundværligere end Skriven, Regning o. s. v. Man har ivret saameget imod den paa ny fremblomstrende Jesuitisme, men med liden Føie. Den Konst, at hykle i alle sine Grene, kunde vel neppe læres af nogen bedre end netop af Jesuiterne, og ikke behøvede man at høre til Jesuiterordenen, som fra de fleste Stater er bandlyst, for at være Jesuit; det er ikke Kappen, som gjør Munken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Vi ville nu gaae over til den indvortes Sædelighed eller til Hjertets Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Naar Forældre og Opdragere paalægge deres Børn Tøil og Bidsel, for at dressere dem til udvortes sædelige Mennesker, saa følge de, ved deres Hjertes Dannelse en ganske modsat Grundsætning, de, de give dem Tøilen. Man maa lære at krybe for man lærer at gaae, siger Ordsproget, og den nyere Opdragelse begynder derfor med at lade Børnene krybe paa alle Fire. Ledebaand og Gangvogne har man længe forkastet som et upassende Middel til at lære Børn at gaae. De indskrænke deres Selvvirksomhed og gjøre dem tidligen afhængige af fremmed Hjelp. Fornuftige Folk ere derfor af den Mening, at man bør overlade Børn, saasnart de føle Drivt, til at bruge deres Been, til sig selv, ja heller lægge dem en Anstødsteen i Veien, end lede dem i et Daiebaand. Lad dem længe nok støde sig Hovedet fordærvet ved at falde: af Skade og Smerte blive de klogere. Lader os anvende denne store Sandhed paa Barnets moralske Dannelse, og vi have den hele pædagogiske Viisdom in nuce. Lærdomme, Exempler og Advarsler ere et slet Ledebaand. Erfaringen allene er Viisdommens og Dybens Skole. Hvad nytter det, naar vi sige til Barndt: "vogt dig for Jlden, thi den brænder!" Men tage vi dets Haand, putte den i et Konfyr med Gløder, saa kunne vi være overbeviste om, at det ingensinde vil komme det Element mere for nævHvad nytter det paa den anden Side at sige til Barnet: "vogt dig for Lasten, den skader din Siels Salighed!" Man føre det i Fristelse, give det Leilighed til at synde, og det vil blive bekjendt med Lastens fordærvelige Følger, og ikke synde mere. Hvad nytter det, at vi sige til Barnet; vogt dig for Drik, for Kortenspil, for slet Selskab, for Omgangen med Ødelande og Bolersker!" Nei, vi bør føre vore Sønner ind paa Danseboder, og drikke dem dygtigen til, lede dem hen til Pharaobordet, og give dem Kortet i Haanden, gaae Arm i Arm med dem i Venus Cloacinas Tempel, saa ville vi lægge Grunden til deres Hjertes Dannelse, og i det vi practisk foreholde dem Lastens Skadelig. hed, bevare dem for Snublen i Fremtiden, og danne dem til ivrigere Bekiendere af Dyden. Fra denne Grundsætning udgik uden Tvivl Salzmann, da han skrev en offentlig Bog om hemmelige Synder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Dette viser altsaa mine Høistærede, hvor viseligt Forældre og Opdragere handle, naar de see igjennem Fingre med, at deres Drengebørn tidligen omgaaes med Bolersker, og deres Pigebørn med liderlige Mandfolk, og hvor taabelig den Fordom er, at man maa vogte Børn for Forførelse og Fald. En ufristet Dyd er, som bekiendt, ingen Dyd, saalidet som en Søemand, der aldrig har faret til Søes, er en Søfarende. Lader os derfor prise Danseboderne og Danseskolerne, som sande practiske Moralskoler. De ere det, hvori vore Børn lægge den første Grund til deres Hjerters Forædling, og jeg paastaaer dristigen, at mangen Francaise, Anglaise, Valtser og Kehraus, som der danses, er en fyndigere Dydslection for unge Piger og Ynglinger, end Moralisternes Compendier tilsammentagne; thi i det de give Anledning til Fald, lære de tillige, hvorledes man i Fremtiden skal vogte sig for at falde, i det de opflamme Sandseligheden, og i det de ophidse Jndbildningskraften og Blodet, gjøre de det unge Hjerte omsider saa ildfast og slaggeløst, at det kommer til at ligne Jernet, der alt mere og mere luttres og hærdes i Jlden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Af samme Grund ere ogsaa slibrige Romaner meget at anbefale, fordi det unge Gemyt ved dem tidligen gjøres bekiendt med Forførelsens Klipper og Sandbanker, Snarer og Fodangler. Men især er den franske Læsning en ualmindelig gunstig Mark for Ungdommens moralske Forædling, og med Føie kan man paastaae, at det høieste Mønster for qvindelig Dyd er gaaet ud fra den franske Skole, nemlig fra Grecourts og Voltaires Skole, fra Liaisons dangerenses og fra nouvelle Justine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Ogsaa Privattheatre fortjene her at omtales med Berømmelse. Jeg anseer dem ikke allene for Æsthetikens sande For=Skoler, men ogsaa for Dydens sande For=Skoler, og Forældre og Opdragere kunne ikke noksom ile med, at sende deres Børn og Lærlinger i disse fortræffelige Dannelsesanstalter. Men, da jeg har foresat mig at bestemme dem en egen Forelæsning, saa vil man fordet første lade sig nøie med hvad her er sagt. Derimod være det mig tilladt, ved denne Leilighed endnu at indstrøe et Ord om Hensigten af qvindelig Opdragelse. Det røber i Sandhed en himmelskrigende Vandalismus, naar nogle Pædagoger fremstille den Grundsætning, at man ved unge Pigers Opdragelse især bør være betænkt paa, at danne saakaldte sædelige og tarvelige Huusmødre, og det er aabenbart en Vanhelligelse af det Helligste, naar man vil nedværdige Qvinden til Tjenestepige, Vadskerkone eller Kokkepige, ja man kommer i billig Harme, naar en og anden Philister, ved Valget af en Ægtemage, opkaster det Spørgsmaal, om hun kan koge og bage, sye og spinde, vaske og stryge, førend han forespørger sig, om hun kan synge, spille paa Fortepiano, declamere, agere, brodere, giøre Vers, danse og ride. - Qvindens Bestemmelse er ingenlunde at være Mandens Huusholderske, men en behagelig Ledsagerinde paa Livets Bane, og en god Moder. Naar vi altsaa ofte høre, at denne eller hiin Pige er bleven tidligere Moder end Huusmoder, saa vilde det være taabeligt, at paastaae, at hun har forfeilet sin Bestemmelse. Lykkeligviis har man nu ogsaa i Fornuft og Tolerance gjort saa store Fremskridt, at man ikke gjør mere Ophævelse over en Piges moralske Fald, end over hendes physiske Fald, men snarere undskylder det, som en i den qvindelige Natur grundet Skrøbelighed. Vel gives der de Ægtemænd, som ved denne Leilighed vilde udraabe: hvad bryder jeg mig om at min Kone synger og spiller og agerer og declamerer og versificerer og danser og rider som den bedste, naar Madden kommer sveden paa Bordet, naar Tjenestefolkene gjøre hvad de vilde, og Veien til Ødelæggelse aabnes alt mere og mere for mig? - Slige kortsynede Mennesker kan man svare, havde Sokrates, een af Grækenlands syv Vise og een af de klogeste Mænd, der nogensinde have holdt Forelæsninger over Philosophien, ikke en Tantippe til Kone, Var denne Tantippe ikke hvad visse Folk kalde en slet Huusmoder, endog en arrig Trold, Desuagtet betragtede Sokrates hende dog som Gudernes skjønneste Gave, og som den Slibesteen, hvorpaa hans Philosophies kostbare Diamant var bleven fuldkommen tilsleben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
J Ægteskab skal man lære Viisdom, Taalmod, Standhaftighed; men hvor er dette mueligt, naar Manden har en Kone, der gjør ham Livet alt for beqvemt, alt for mageligt? Enhver slumrende Kraft hos Mennesket bør øves, udvikles, styrkes, altsaa og den ægteskabelige. Og hvo kan vel bedre gjøre Manden til en sand socratisk Hero i Livet, end netop vore Dages syngende, spillende, agerende og declamerende unge Mødre, Man kan umuligen forudsee, i hvilke Stillinger man kan komme, og man lærer jo at svømme, for i Tilfælde af, at man falder i Vandet, at kunne redde sig. Hvor nyttigt og nødvendigt er det derfor ikke at være vant til lidt Uorden og Umagelighed? Sæt, at den Mand, der, gift med en saakaldet god Huusmoder, er vant til Reenlighed og Orden i Mad. og Drikke og Huusvæsen, engang kommer til at savne disse Beqvemmeligheder, hvor ulykkelig er han da ikke imod den, der allerede i sin Ægtestand har havt Leilighed til at vænne sig til Uorden og Ubeqvemhed, Medens denne vil spise sin brændte Ærtesuppe med største Appetit, vil hiin ikke kunne faae den ned, og som en Følge deraf, sulte og vansmægte. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Juridisk Spørgsmaal. - J Aaret 1801 udsteder Hs. Maj. Kongen, i Henhold til en forhen afholdt Auction, er Skjøde til A. paa nogle Jorder, i N. R. Amt, paa stemplet Papiir, til 60 Rdlr., for Kjøbesum i Penge 6352 Rdlr., og mod aarlig Afgivt af 82. Læs 24 Lispd. 8 Pd. Høe, a 30 Lispd. pr. Læs, hvert Læs beregnet til 3 Rdlr., ialt 248 Rdlr. 43 1/2 s., at erlægges med Penge i de første 20 Aar, men siden efter, naar Rentekammeret maatte forlange det, med Høe in natura. Jblandt Conditionerne om Salget, som ere indførte i Skjødet, findes disse; a) "at af Jordlodderne - foruden hiin Afgivt - skal svares ingen andre Contributioner eller overa, end de som i Almindelighed af Hovedgaardstaxter og frie Jorder og sammes Eiere samt Beboere udredes; b) "at naar for Kjøbesummens Jndbetaling behørig Qvittering indsendes til Rentekammeret, skal blive meddeelt Skjøde, mod derfor at erlægge ikkun hvad det stemplede Papiir til Skjødet efter Sportulreglementet beløber, i Forhold til Kjøbesummen, sammenlagt med den bestemte aarlige Afgivt, denne sidste beregnet som aarlig Rente af en staaende Capital;" c) "at iøvrigt Hans Majestæt Kongen forbeholdes første Prioritets Panteret i Loddernes Grunde, som bortsælges til Eiendom, og i de derpaa opførende Bygninger, til Sikkerhed for den aarlige Afgivts rigtige Erlæggelse," og d) "at Jordlodderne hjemles frie for hver Mands Tiltale, dog under Forbeholdenhed af Kongens Souverainetet af alle Kongelige Regalier og Høiheder, samt fornævnte aarlige Afgivter og de Jordlodderne i Forhold til deres Hartkorn som fri Hovedgaards Gaard paaliggende oner." Efter Af Død sælges Jorderne til B., og efter dennes Død sælges de ved offentlig Auction til C. Vedkommende Auctionsforvalter kræver Auctions salarium af den budne Kjøbesum, sammenlagt med Kapitalværdien af Afgivten, paa Grund af den 102 s. i Sportulreglementet, sammenholdt med den 26 §. Andre formene, at der ikke bør erlægges Auctionssalarium af Afgivten, da der ikke svares Auctionssalarium af Kongelige paabudne Skatter og Afgivter, hvortil det formenes at hiin aarlige Afgivt bor henregnes. Nu spørges om Man ønsker uparHvad er Ret i denne Sag? tiske Lovkyndiges Betænkning herover offentligen meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Mariboe, den 6de Maji. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creature, i afvigte April Maaned følgende: I Tønde Hvede 16 Rd. 1 Tønde Rug 12 Rd. 1 Tønde Byg 7 a 8 Rd. 1 Tønde Havre 4 Rd. 1 Tønde graae Ærter 10 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 10 Rd. 1 Tønde Bønner 8 Rd. 1 Tønde Vikker 8 Rd. 1 Tønde. Kartofler 3 Rd. 1 Pund røget Flesk 3 Mk. 1 Pund fersk Flesk 2 Mk. I Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 3 a 4 Mk. 1 Pund Ost 1 Mk. 1 Pund Talg 6 Mk. 11 Slagtenød 90 Rd. Faar 10 Rd. 1 Sviin 40 Rd. - Alt i Rbp. N. V. - Efter adskillige Dages kold Morgen og Aftenluft med Østenvind faldt idag en særdeles mild og frugtbargjørende Regn, hvorved Græs og Korn vil faae nyt Liv. Jkke allene paa Landet, men endog i nogle Kjøbsteder her i Lolland, klages meget over Rotternes overhaandtagende Mængde, der foraarsage ubodelig Skade. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Nakskov, den 4de Maji. Fra den 30 April til den 3 Maji ere følgende Skibscapitainer ved Nakskov Toldsted for ind- og udgaaende clareret: Hans Albreth Brandt til Kiel med Byg, Christen Thomsen til Kiel med Byg og Havre, begge af Nakskov. Niels Bruun senfor til Kjøbenhavn med Hvede, N. Bruun junior til Holsteen med Byg, Hvede og Havre, begge af Marstall. Friis af Nakskov til Aarhuus med Rug. Steen af Ærroeskjøbing til Amsterdam med Byg. Petersen af Kjøbenhavn, baglastet, og til samme Sted med Rug og Havre. Lars Andersen af Nakskov fra Aalborg med Sild. E. Bang af Bogense fra Lübeck, baglastet. H. A. Brandt fra Kiel, baglastet, Plockrose fra Hamborg, baglastet, C. Andreassen fra Kjøbenhavn med Stykgods og Brænde, alle tre af Nakskov. - Hr. Kjøbmand Christopher Midlerkamp har i denne Tid solgt sin Gaard til Hr. Kjøbmand Guldborg for den Sum 13,000 Rbdlr. N. V. Den 3die Maji bleve her ægteviede Guldsmed Schov og Madame Jensen. S.D. bleve ligeledes ægteviede Kleinsmedsvend Jens Danielsen og Pigen Kirsten Jørgensdatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Denne Mand har i en Række af 26 Aar staaet i Arbeide saavel som Dreng og Svend i et Værksted. Efter hans Mesters Død forestod han Smede værkstedet i 18 Aar som Mestersvend hos Enken, Madame Lund, og alle Tider viste, saavel imod hende, som imod andre, den bedste Opførsel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Nyekjøbing paa Falster, den 6te Maji. Vi have her nu atter faaet nogle gode Politieforordninger, f. Ex. Forbud imod Børns Renden og Legen paa Gader og Torve, hvorfor Forældre og Foresatte ere gjorte ansvarlige; Jndskrænkning i Skiveskydning efter Godtbefindende; og Anordning af tætte Vogne med For= og Bagbrætter naar Gjødning eller anden saadan Ureenlighed udføres, saa at intet skal kunde spildes paa Gader eller Veie, og hvorfor baade dem, der lader Kjørselen forrette, og Kudsken drages til Ansvar. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Udtog af en Skrivelse fra St. Croix af 12te Januari 1816. Juul og Nyaar ere de eneste Tider at Negrene ere frie for Arbeide. De dandser og synger da som gale Mennesker. Man seer flere hundrede paa Gaderne i een Klynge iklædte paa den naragtigste og vildeste Maade; malede i Ansigtet og over hele Kroppen med rødt af en Saft, som de kalde Miss Bliden, og hvormed de endog ikke ere bange for at overstænke de Forbigaaende. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Kjøbenhavns Børs den 11 Maj. I Gaar (Bededagen) noteredes ingen Cours. J Dag solgtes underhaanden: Hamborg. Banco (kort) 690 a 692; Spec. 41 3/4 Rbmk.; Oblig. 80; Committees. 88 1/4 a 88 1/2. Norske Sedler 46; Svenske Sedler 11 Mk. a 11 Mk. 2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-11
Blandede Efterretninger.