Berlingske Tidende, 1810-04-13
Løverdagen den 28de April førstkommende, bliver udi det Kongelige & Ridehuus ved Christiansborg Slot, ved offentlig Auction faldbuden 6 Stykker Hingster af det Kongelige Stutterie paa Frederichsborg, som af Directionen for Stutterievæsenet og Veterinairskolen ere de stemte til Land Skodheste, nemlig: A. af Krogdale=Race, sort, 10 Aar gammel, 10 Qvarter, Tomme høi. I. af Dyrehave Race, rød, 6 Aar gammel, 10 Qvarteer i Tommer høi. K. af Hierteklepper Race, bruun, 6 Aar gammel, 10 Qvarteer, 1 Tomme høi. c. af Krogdale=Race, sort, 5 Aar gammel, 10 Qvarteer i Tomme høi. L. af Fændrikke=Race, Lysebruun, 5 Aar gammel, 10 Qvarteer 1 Tomme høi. No. 34 af Fændrikke=Race, Mørkebruun, 5 Aar gammel, 10 Qvarteer 1 Tomme høi. Foruden disse bortsælges endnu af Fændrikke=Race: B. Hingsteen, Aar gammel, Mørkbruun, 9 Qvarteer 4 Tommer høi, tienlig til Ridehest. Disse Hingster skal 4 Dage forinden Auctionen blive de Lysthavende foreviist i Ridehuset ved bemeldte Christiansborg Slot, Conditionerne, under hvilke de bortsælges til Land=Skodheste, skal paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, hvilket herved efter Ordre bekiendtgiøres af Undertegnede. Frideriksborg Ladegaard, den 30te Marts 1810. Nielsen, Kongl. Stuttmester. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge, samt i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Februar Maaned 1810, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede. Rug. Byg. Havre. Danmark. pr. Tønde. pr. Tønde pr. Tønde, pr. Tønde, Rd. 1 s. 1 Rd. s. 1 Rd. 11 s. 1 Rd. 18 Kiøbenhavn = = = 10 - 8 - 7 3 611 Helsingøer = = scatil 28 af 16 a 88 a 14 Holde to . alle sla 5 skal - (a 10. . Kallundborg. - - tol 48 18 - Cöl 4 a 16. Kiøge . . . - Natil - saa. - Nar - skas Corsøer = = 10 - 8 - - Wordingborg = = Nestved = = = = 9 32 764 5 48 4 16. Stege = = = = 9 - 8 - 5 6. . Nachskou = = = Nyested = = = = = 8 - 6 = 4 Nyekiøbing paa Falster 9 48 8 - 6 - 41. Stubbekiøbing = = Nyeborg = = = = 12 - 8 - 7 48 4 14 Svendborg = = = = 71 48 - Faaborg = = = = 11 - tal = 7 431 Aalborg = = = = 16 - a 48 - Randers = 15 - 8 Hobroe = = = = = 8 - Thisted = = = 4 - 8 - 4 - . Ribe = = 12 - 8 - 8 - 16 4 Weile = = = = = 10 48 8 - 6 Colding = = = = 10 48 7 48 6 - Friderito saml. - 6 a 5 Nørge. Bergen. . . . 18 - 16 - til 43. latil 48 714 S. H. C. - S. H. C. - S. H. C. i S. H. C. Hertugdømment. Rd. 1s. 1 Rd. 1 L. Rd., 1s. Rd. A. Slesvig = = = = = (2140 16aa 1 1 Flensborg. - - 3 - 401 a 502 - 1132 saa - 3 - 822. 8 1621 140. Tønder . . . . . . 2 1611 321 Apenrade = = = 224 . - aa - . Eckernforde = = = 2132 - . 2 Kiel = = 3 24 2 16 2 - 14 Rendsborg = = = = = 3 4 2 20 1 14 Jnehoe = 3 32 2 32 2 16 1 2. Sønderborg = = = = = 2 16 = = 11 Altona = = Hvede 94296 Rd. pr. Læst. Rug 70 a 72 Rd. pr. Læst Byg 60 a 64 Rd. pr. Læst. Havre 48 a 50 Rd. pr. Læst. Empfindungen der dem Abschiede des Herrn Hofpredigers Christiani von seinen Zuhohrern der Mittwuchsstunden, den 28sten Marts d. J. Jn Bewustsein, schöner Thatten, Fliese sandt, thr Leben hin, O! dem ist sehrwohl gerahten, Der forrecht; mit heitren Sinn, Kann klar durch chauen seinen Bahn, Der auch nur stets pas Guth gethan, Rub, Ausklarung, Scelenfrieden, Viel gestiftet har hiemleden. Sonstets reiner Trieb ste führte, Edler Lehrer, auf der Bahn, Bildings Mangel, oft Sie ruhre, Darum war ihr fester Plan, Die Veredlung der Mitbruder, Den Sie solgten tieu und bieder; Darum Viele mit min zagen, Und Jhren Verlust beklagen. Mir und Vielen, ist wohlbemast, Das kein egenninig Fachen, Je beherschete ihe Brun, Auch nicht smeich ind Lob komnt machen, Um zu streben nach lauten Ruhm, Einbildungs Thorens Seeligthum, Nein, mit Uneigennatzigtet. Warn Sie zu virken, stets bereit. Sie verstanden anzumesen Meinen Stande dem Bedarf. Den man noch so sehr vergessen. Richt aus seinen Slummer half: Ja, Sie mussen: das vor Allen, Geistes Kultur misse fallen: Auf jeden Mann, der wirken som Zum Nuzen der Gesellschafts Wahl. Darum war mein seenlich Wünschen, Bey dem letten Lebewohl, Das noch Viele, der Mitmenschen, Mogten erndten jenen Zohl, Und glücklich auch, der Kreis wo Sie, Belehren, trosten, quicken die, So im Kummer, dieser Erden, Magten zagen der Beswerden. Jehnen Kreis wurd ich beneiden, Wo man se nun wirken heist; Wen nicht remmere, sanftre Frenden, Hier durchgluten meinen Geist, Find er nicht, auch dorten Bruder, Der Menschneit, Familie wieder: Heil Dier! Du hast schon empfunden, Frucht der Leyre seiner Stunden. Drum auch in den neuen Spahren, Fübte, Wonne, ich daben, Wen von ihren Wohl ldant hohren. Dases festgegrundet sei; Und der Wunsch, ich harf es wagen. Werden Viele, mit min sagen, Jst auch ja, meines Herzens Thon, Denn Er, verdienet solchen Lohn, Frob, im Kreise ihrer Lieben. Leben Sie dann herlich wohl Das kem Unfall. Sie maa triden, Von dem Wunsch; mein Hers i voll: Recht guther, biedrer Menichen=Kreis, Set ihres Ledens schöner Preis; Und zum fernstem Scheidewege, Heitrer Frobsing, ste umbege. Ich stand nicht auf jenen Stuffen, Wo kont warm, und ansbruck voll, Solchen Menschen-Freund zuruffen Herzlich, Hertzlich, Lebewohl, Und ich weitz, im grosen Kreise, Wird belastigt, auch der Weise, Drum nicht Smeichelei, zu frohnen, ras nun meine laute Thuen. - -J. H. Debsen. Ved min Vens Viinhandler Andreas Carlsens Grav, den 9de April 1810. End blødte Saaret for en elsket Broder, Da Skjebnen atter bød det bløde: Ved friske Grav end græd din svage Moder, Da ogsaa du Andreas døre. paa stolte Eeg for Stormens Magt maa bøie, Og Lynet Slag i Slag den fælder. Ei meer dens Lye skal Vandreren fornøie, Som træt sig nu til Staven hælder, Mens matte Øie ængstlig Skyggen søger. Saa segned dul og ved ott Saan Vi klage; thi som ædel Søn, Som kierlig Broder, trofast Ven, Som virksom Mand til almeent Gavn, J Vandel redelig og skiøn Dit Liv i Velbaad her svandt den Men stands din Graad du svage Moder, Og ræk kun mig din matte Haand, Vel er jeg ei i Navn hans Broder, Men ved min Vens henfarne Aand Mit Løvte troe jeg her gienkalder: At værne om din svage Alder Til hist min Ven jeg atter møder Johannes Lange. Ved Efterretningen om Madame Bechs Død paa Lidenlund i Lolland. Ogsaa Dig, ædle Kone, gjemmer nu Jorden. Huuslig Lyksalighed tabte i Dig sin trofaste Støtte, Armoden staaer taus ved Din Grav. Derfor begræder Din Mand Tabet af sin mangeaarige trofaste Ledsagerinde, derfor savne mange Trængende i Dig en anden Moder. Selv jeg som i flere Aar som Barn ned saa mange umiskiendelige Beviser paa Din moderlige Omhu og Ømhed, føler det Tunge i Dit Savn. Taknemmelighed satte Dig derfor dette Minde, sonlig Pligts Forrelse planter denne Blomst raa Din Grav. Rasmus Bech. de Hs. Naade Frue General=Lieutenantinde Sophie Magdalene A. sal. Moth, fød de Concheron, den 20de dennes, Morgenen Kl. 5 1/2 slet, efter 25 Dages haard Sygdom, omskiftede Tiven med Evigheden i hendes Alders 77de Aar; dette skulde jeg give mig den Ære herved sørgeligst at bekiendtgiøre den salige Afdødes fraværende Beslægtede og Venner. Bergen, den 22de Marts 1810. S. Walter, Søe- og Land=Krigscommissair i det Bergenske District, Tirsdagen den 10de April, om Formiddagen Kl. 62, behagede det Gre efter næsten 6 Maaneders afvexlende Saaghed, men tilsidst 8 Dages Sygeleie, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Kone Mette Marie Klow, fød Gundersen, til et bedre Liv i sit Alders 76 Aar, hvilket herved bekiendtgiøres nær, og fraværende Slægt og Venner, Condolence fra bedes. Kiøbenhavn, den 10de April 1810. H. Klow. Fecilie Elisabet Olsen, fød Rasmussen, som i vort 36 Aars Ægteskab var E et Mønster paa Ømhed og huuslige Dyder, og i de sidste 15 SygdomsAar et sieldent Exempel paa Taalmodighed, gik herfra ved en roelig Død, den 9de April om Aftenen i en Alder af 66 Aar og 3 Maaneder. Hun saa nes og vil stedse savnes af mig og mine Børn med inderlig Veemod. Vi kiende vore Venners Deeltagelse og frabede os nye Bevidnelse derom. D. C. Olsen. agt det har behaget det alvise Forsyn efter nogle Aars Svaghed, den 8de 2 April ved en roelig Død, at bortkalde min inderlig elskede Kone Ottonia Amine, fød Schou, det bekiendtgiøres for Slægt og Venner, frabedende mig al skrivtlig Deeltagelse i min billige Sorg. Christian Høeg.