Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-03
Indenlandske Efterretninger. Fra det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie er den 7de Marts udkommet Patent for Hertugdømmet Holsteen, hvorved en af den tydske Forbundsforsamling tagen Beslutning i Henseende til Haandværksvendenes Vandringer bekjendtgjøres og iværksættes. Hans Majestæt Kongen har i Henseende til Jværksættelsen af bemeldte Beslutning behaget allerhøiest at resolvere: 1) At de til Meddelelse af Vandrebøger competente Autoriteter ei maae udstede Vandrebøger til Lande og Steder, hvor Associationerne af Haandværkere notoriskt taales. 2) At de Haandværksvende, der opholde sig i saadanne Lande, formanes til at forlade dem. 3) At Politiesvrighederne maae have den største Aarvaagenhed med Haandværkssvende, der vende tilbage fra saadanne Lande og Steder. 4) At de Haandværksvende, som uagtet dette Forbund, forblive der, skulle, saafremt de ikke kunne anføre nogen antagelig Undskyldning, først eet Aar efter deres Tilbagekomst kunne stedes til at vinde Borger= og Mester Hans Majestæt Kongen har under 17de Marts udnævnt Geheimeconferentsraad J. F. Greve af Bernstorff, Storkors a. D. og D. M., til Ridder af Elefantordenen. Hr. C. H. Hansen, Eier af Kragsberg og Marienlyst, samt Forpagter af Christiansdahl, har i den hempelske Avis gjort flere svære beskyldninger imod Veivæsenet i Fyen, saasom: vilkaarlig Strænghed fra Bestyrelsens Side, udøvet aabenbar bedragerisk Forhold af adskillige Betiente; den Uduelighed og Ligegyldighed, hvormed Arbeidet paa flere Steder i Landet ledes, og det Misbrug, der drives af Betientene, som kunne, uden mindste Control, reqvirere Befordring. der ofte bruges allene til at kjøre til Kroen med, for der at svire, eller til Gæstebud hos gode Venner. Hr. Hansen har tillige henvendt sig dirette til det danske Cancelli med Ansøgning om, at en Commission maatte nedsættes for at undersøge Sagen. En saadan offentlig Undersøgelse er paabuden, og Hr. Hansen forventer, "at den ikke vil blive indskrænket til Underbetientenes Forhold alene." Modpartiet har bedet Publicum, som billigt er, at tilbageholde sin Dom, indtil Sagens endelige Udfald kan blive det forelagt. J Tillægsbladet til den hempelske Avis læses folgende om den danske Nationalbank: "Kunde dette Jnstitut bestaae 1815 med en Jndtægt af 6 1/2 pCt. - saa maa det nu efter 20 Aars Forløb, da dertil er indkommen flere Millioner, sikkert kunne bestaae med 3 pCt.; og skulde der. Repræsentanter for Nationalbanken ikke bekvemme sig hertil - da vilde ved Nationen have Ret til, allerunderdanigst at ansøge Hs. M. Kongen om at faae en Commission nedsat af Landets oplyste og til Banken contribuetende Mænd, for at bedømme, om den ikke kan bestaae ved at erholde 3 pC. aarlig i Stedet for 6 1/2. Kan den ikke det, saa kunde Nationen maaske hellere ønske denne Jndretning hævet og ansøge Hs. M. om at overtage samme. Den forrige Bank bestod under vor gode Konges Bestyrelse uden nogen Jndtægt af Staten; altsaa formenes denne nu at kunne bestaae med idet mindste 3 pCt. aarlig af Statens Værdi. Kan den ikke det - saa synes den at være, istedetfor en velgjørende, en ruinerende Indretning, hvorved Statskassen taber en betydelig Jndtægt i den 3/4 Godtgjørelse i Land skatten.