Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-06-21
Regieringen opbyder atter sin hele Vælde imod Frankerig, i den faste Tanke, at denne Stats Undergang nu en uundgaaelig: Den 6te d. underrettede Hs. Majestæt Par. lamentet om de 45000 Md., hans gode Broder og Allierede, Keiseren af Rusland, har forbunden sig til at udlaane til Engelland, imod at dette betaler ham 225000 Pd. Sterling til Udrustningen, 75000 Pund i maanedlige Subsidler og fremdeles 37000 Pd. maanedlig efter den alminde. lige Fredsslutning. Ligeledes forlangte Kongen, at Parlamentet vilde sætte ham i Stand til, at giøre Dronningen af Portugal og Schweitzerlandet kraftig bistand; for med Eftertryk at fuldføre Europas almindelige Befrielse. fra den franske Republiks utaalelige Tyrannie. Hr. Wickham er alt den 2den afreist til det faste Land, for igien at optræde som Engelsk Gesandt i Schweitz. Underhuset bevilgede ogsaa den 6te d. et Forslag af Statssekretairen om at sende et Korps paa 20000 Md. til en Deel af det faste Land, hvorved Engelland er saa umiddelbar interesseret, at Jngen maatte ønske at see denne Operation fuldbragt uden kraftig Medvirkning af en Brittisk Armee." En hver veed, at Holland var meent med denne Expedition, hvilken man desaarsag taler om, at Prindsen af Oranien, vil bivaane personlig; ligesom det ogsaa er vist, at man i Holland selv arbeider daglig paa Batterier, Skandser a. 3 Saasnart Underhuset den 7de havde bevilget Hr. Pitts 25000 Pd. Sterl. til Subsidier for Rusland, og endnu 3 andre Millioner til andre Subsidietraktater, aabnede han den saa kaldte Budget, eller Beregning over Statens Udgivter og Jndtægter for dette Aar. De første beløb sig til henved 155 Millioner Rigsdaler, hvoraf de 75 Millioner ere nyt Laan. Til Renterne af dette skal lægges en nye Taxe paa Sukker og Kaffee. Ministerens Tal ved denne Leilighed er meget interessant: saaledes kaldte han den derved foraarsagede Formerelse af Udgivterne en nye Aarsag til offentlig Glæde, roste Engellands uskatteerlige Lykke, som satte det i Stand til at fortsætte Krigen, om Udsigterne til en hastig og ærefuld Fred end skulde glippe, viste, hvilken mageløs Tillid, den Simpelhed, og Eensformighed, som nu herskede i Finantserne, havde indgivet Kapitalisterne; og at, naar det, som Krigen nu udkrævede, blev givet i Fredstider, kunde hele National gielden afbetales i 33 Aar. Til Slutning bad han, at man ikke vilde betragte hans Udladelser for Selvroes, men som et Beviis paa den Glæde, han følte over sit Fædrelands blomstrende Tilstand. Med sin gamle Modstander Hr. Tierney havde Ministeren en Ordstrid om den beste Regieringsform for Frankerig, Krigens Fortsættelse a. Pitt betragtede Engelland i Fremtiden som det Redskab, hvorved Europa var bleven reddet, gamle Meeninger og Skikke indsatte i deres forrige Værdighed, og den Strøm standset, som truede Alting med Undergang, hvorfor han heller slet intet vilde høre og nogen Fred mere med den Magt (Frankerig), hvis Existenz lige saa lidet kunde forenes med Storbrittanniens og Europas Sikkerhed, som med Menneskeligheden og det selskabelige Liv. Til Hr. Tier neys Anmærkninger: at Rusland nok havde en anden Hensigt, nemlig at udvide sine egne Lande, som han slut tede deraf, at det ikke for havde hiulpet, og nu ikke gjorte det uden Betaling; samt at han ikke vidste hvad Begreb Ministeren forbandt med Europas Redning, svarede denne: at den virksomme og afgiørende Maade, hvorpaa den Russiske Keiser havde antaget sig Menneskehedens, Religionens og Regieringens retfærdige Sag imod en monstrøs Miskmask af Tyrannie, Jrreligion og Forfænge. lighed, ikke gav nogen Aarsag til at drage Høistsammes Troeskab i Tvivl. Hvad Europas Redning angik, da var det et af hans Yndlingsudtryk, som det Brittiske Folk meget vel forstod og vilde sige saameget som Befrielse fra den franske Regiering og Republik, hvis Pallisader bestaae i Forbrydelser, Befrielse fra de anstikkende Grundsætninger, som true med at omstyrte al Regiering, Religion og selskabelig Orden. Han havde aldrig sagt at Hensigten af Krigen var at udrydde den franske Republik, der kunde gives Omstændigheder, hvorunder den kunde taales. Men saalænge Frankerigs Aand bliver uforandret, Regieringen despotisk, hævngierrig, uretfærdig, uden at vilde respektere andre Nationers Rettigheder, og Folkets Karakteer utæmmelig, saa længe gives ingen Sikkerhed for Engelland eller Europa, og denne allene er det jeg søger, næsten liden Gotgiørelser. Tierney fandt denne Erklæring tydelig nok til at gotgiøre, at Krigen efter 7 Aars Forløb nu først skulde ret begynde, for at udrydde en met afysisk Ting - franske Grundsætninger, og holdt det derimod nu, da Krigslykken hav. de vendt sig og Frankerig var svækket, for den rette Tid at foreslaae en almindelig Fred, da han ellers befrygtede, at hele Frankerig vilde opstaae som en Mand imod de Keiser, lige Armeer, dersom det lykkedes dem, at komme over Grændserne. Pitt forsikrede paa nye, at det ikke var hans Hensigt, at foreskrive fremmede Stater Love, eller at oprette et Monarkie i Frankerig, og at han ingen Krig førte imod Studeerstuen og Skolen, men imod væbnde Meninger, som med Sværdet søgte at blive gieldende. Hvad er - spurgte han - den franske Republiks Karakteer, som moralsk Væsen betragtet, Schweitz vidner om dens Redelighed! Under den Maske at befrie dem fra Tyranniets Lænker, listede det selv andre Nationer Aaget paa Nakken og ødelagde Skabningens skiønneste Dele." Da nu Windham ogsaa lod sig forlyde med, hvilken Fordeel Engelland vilde have af at faae Frankerigs nærværende afskyelige System ombyttet med Monarkiet bemærkede Tierney, at slige Attringer vilde give Direktoriet Stof til nye Manifester, og vare blot en Virkning af den Lykke, som atter synes at tilsmille Engelland. Hr. Pitt takkede endnu engang Forsynet, at der ingen Fred blev sluttet ved Lord Malmsbury i Lille da den skrække. ligste Krig altid maatte foretrækkes en vanærende Fred, a. Da Vicekongen den 1ste d. prorogerede det Jerlandske Par. lament, gjorte han det ogsaa opmærksom paa den trøste. lige Udsigt til: at Europa snart vilde vorde befriet fra Frankerigs ødelæggende Vaaben og forstyrrende Grundsætninger. Hr. Pitt har i Underhuset beklaget sig over at den nye Afgivt af Jndkomsterne var 3 Millioner Pund ringere, end han havde gjort Regning paa; men derimod havde de frivillige Bidrag blot i Engelland indbragt 10 Millioner Rdlr. - Strax efter at det nye Laan var sluttet, steeg de offentlige Fonds over al Forventning 4 Procent.