Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-05-17
I disse Dage er i Aalborg skeet det Mirakel, at en mangfoldige Aar døvstum Staadder pludselig har faaet sit Mæle igien, derved, siger Man, at han fik Slag. Assens, den 9de Mai. Den 4de dennes Kl. 12. ankom Hs. Høihed Gouverneuren, Prinds Christian Frederik til Dannemark her til Byen og jeg af i Giæstgivergaarden, hvor han med forekommelde Godhed talede med de tilstædeværende Embedsmændog elligerede Borgere og Byens offentlige Indretninger og Anliggender. Derpaa efter at have nydt nogen Frfriskning, besaae han Havnen, Raadhuset, Fængslerie, den nye Kirkegaard, Kirken, Skolen, Hospitalet, sen for ham opstilte Borgervæbning og Byens Brand sen. Om Alt lod han sig nøie underrette og lovede ganstigst at bidrage Sit til, at de offentlige Indretninger, kunde naae det ønskede Maal. Jsær var Han blid nyd den Ham omringende Mængde af Borgerskolens Bøm, hørte med velvillig Opmærksomhed paa de Prøver Nøgle af dem aflagde paa deres Fremgang i rigtig Læsning. i Christendomskundskab, Tydsk og Geographie, hvortil Han Selv valgte Dannemarks Kortet. Børnene fandt sig saa glade baade derved og ved Hans Nærværelse, at det vist vil være dem til stor Opmuntring for Fremtiden. Klokken 4 1/2 forlod Høisamme Byen, ledsaget af Alles gode Ønsker. Den Wldste af alle Geistlige i Hertugdømmene, C.A. Valentiner, Consistorialraad, Ridder af Dannebroge, Provst i Grevskabet Rantzau og Præst i Elmshorn, er død i sit 93 Aars Alder. Han var Præst i 67 Aar. Adrasten indeholder en Fortegnelse over ikke mindre end 14 betydelige og tildeels vidtløftige Værker, som Justitsraad Baggesen Tid til anden har - lovet at Udgive. Forelæsningen om Opdragelseskonsten, hvoraf dette Blads næstforegaaende Nummer indeholdt Begyndelsen, fortsættes igiennem flere Nummere af Skilderiet; og siger Forfatteren deri blandt Andet, at som Naturen og de fine Sæder ligge i evig Krig med hinanden, kan man ei nok som ile med at qvæle Naturen i Barnet og at bringe den lille Verdensborger paa Forfinelsens Dreierbænk. Blandt flere i den Henseende vigtige Klogskabsregler anføres den, at kunne snoe sig J Naturstanden, hvor Menneskene ikke leve alt for sammentrængte, kan det være tilladt at gaae den lige Vei, ligerviis som man paa Landeveien, hvor man ikke hvert Øieblik møder Vogne, kan kjøre ligesom man vil Men i det Øieblik Menneskene sammentræde i Stater, og borgerlige Selskaber, bliver Kredsen mere indskrænket, her gives der Fortoge, Broveie &c., som man maa holde sig paa; her trænger og trænges man, og mange indtage saa megen Plads, at man ikke kan dreie sig omkring, uden at quarambolere med en Eminenz, Magnisitens, Corpulenz, eller anden høi Potenz, og at den, som med Magt vilde trænge sig igiennem og gaae den lige Vei, overalt maatte støde an, og neppe vilde slippe heelskindet derfra. Derfor siger man i daglig Tale han veed godt at snoe sig, d. c. med andre Ord, han forstaaer at giøre sig saa tynd og glat som en Aal naar han kommer i Collision med høiere Potenzer. Fra den fine Maneers Dannelse gaaer Forfatteren over tilat omtale den indre eller Hiertets Dannelse. Her kan, hedder det, den ved den physiske Opdragelse af fornuftig Folk erkiendte og anvendte Methode herligt anvendes. Denne nemlig, at man bør overlade Børn, saasnart de føle Drivt til at bruge deres Been, til sig selv, ja heller lægge dem en Anstødsteen i Veien, end lede dem i et Daiebaand. Lad dem længe nok støde sig Hovedet fordærvet ved at falde: af Skade og af Smerte blive de klogere. Saaledes og ved den moralske Dannelse; Lærdomme, Advarsler ere kun slette Ledebaand, Erfaringer alene er Viisdommens og Dydens Skole. Desaarsag bør vi føre vore Sønner paa Danseboder og drikke dem dygtigen til, lede dem hen til Pharaobordet. og give dem Kortet i Haanden, gaae Arm i Arm med dem i Venus Cloacinas Tempel, saa ville vi lægge Grunden til deres Hiertes Dannelse, og i det vi practisk foreholde dem Lastens Skadelighed, bevare dem for Snublen i Fremtiden, og danne dem til ivrigere Bekiendere af Dyden. Om den qvindelige Dannelse hedder det. Da Qvindens Bestemmelse er ingenlunde den at være Mandens Huusholderske, men en behagelig Ledsagerinde giennem Livet, saa maae det at kunne spille paa Fortepiano, declammere, agere, brodere, giøre Vers, danse og ride være vigtigere for Pigen, end at kunne koge, bage, spinde, vaske a. Men, om nogen Ægtemand vilde indvende: "hvad bryder jeg mig om at min Kone synger og spiller og agerer og declamerer og versificerer og danser og rider som den beste, naar Madden kommer sveden paa Bordet, naar Tienestefolkene giøre hvad de vilde, og Veien til Ødelæggelse aabnes alt mere og mere for mig. - Slige kortsynede Mennesker kan man svare: havde Sokrates, een af Grækenlands syn Vise og een af de klogeste Mænd, der nogensinde have holdt Forelæsninger over Philosophien, ikke en Tantippe til Kone, Var denne Tantippe ikke hvad visse Folk kalde en slet Huusmoder, ja endog en arrig Trold Desuagtet betragtede Sokrates hende dog som Gudernes skiønneste Gave, og som den Slibesteen, hvorpaa hans Philosophies kostbare Diamant var bleven fuldkommen tilsleben. J Ægteskab skal man lære Viisdom, Taalmod, Standhaftighed; men hvor er dette mueligt, naar Manden har en Kone, der giør ham Livet alt for beqvemt, alt for mageligt: Enhver slumrende Kraft hos Mennesket bør øves, udvikles, styrkes, altsaa og den ægteskabelige. Og hvo kan vel bedre giøre Manden til en sand socratisk Here i Livet, end netop vore Dages syngende, spillende, agerende og declammerende unge Mødre Cours, den 14de Mai. Hamb. 2 M. 681, a vista 689. Amsterdam 2 M. 630, a vista . London 2 M. 29 trefterdedeel Rbdlr. Spec. 695. - Specier solgtes til 41 trefterdedeel Rbmk.; for Committeesedler blev givet (med Rente) 88 en halv pr. 100; Oblig. 80; Norske Sedler 46 enhalv at 47. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 PC.