Berlingske Tidende, 1825-02-11
Den 22de Januar. Hoftidenden fra i Forgaars indeholder vigtige Efterretninger angaaende Amerika. J lang Tid bekjendt gjorde Regjeringen ikke meere noget interessant angaaende de derværende Anliggender; dens Hensigt var, at lagttage en dyb Tanshed, indtil Forholdsregler, som vare tagne med Hensyn til disse uhyre Coloniers Jnteresse, viiste Udviklingen af en Plan, som var lagt for længer end et Aar uden, og ganske forandrer dens tidligere Pacifications=System. Men den af England fattede Beslutning, at aner kjende en Deel af det Spanske Amerikas Uafhængighed, har uden Tvivl foranlediget Regjeringen til at give hine Details i Hoftidenden. Da Kongen kom fra Cadix, var hans Undersaatters Skjedne paa hiinSide Havet en af Hs. Majestæts første Sorger; der holdtes forskjellige Conseiler i denne Anledning. J Følge benemte Efterretninger i overbeviste man sig om, at der var et udpre Partie for Moderlandet. Man besluttede sig derfor til at fende Commissarier derover for at forene dette Partie, og bringe det til at virke, indtil man kunde understøtte det og forskaffe det Stieren ved de effective Stridskræfter, som man siden efter vilde sende. J Følge denne Plan er der for over et halvt Aar siden ankommet Befuldmægtigede fra Reyalisterne fra en Mejico til Spanien. J September og i Begyndelsen af October ankom ogsaa de Deputerede fra Santa Fede Bogota og fra Caracas Alle stemme i de indgivne meget vel affattede Forestillinger, fulde af nomtvistelige Kjendsgierninger, overeens angaaende Letheden af en af fuldstændig Reaction i disse forskellige Lande. De Revolutionaire 2 have forøvet saa mange Udsuelser, plyndret og ødelagt saameget, at de have udbredt en uhyre Nød iblandt alle Classer. Det er blevet et almindeligt Ønske, at der maatte skee en Forandring, for at man kunde vende tilbage til det forrige Velbefindende. Revolutionen begyndtes af nogle Præster, som henreve Folket ved Prækener og Exempel, og nu er det just Præsterne, som erklære sig for Moderlandets Sag. Det er bekjendt, hvormeget Clerestet paa Halvøen, har gjort til Forfatningens Omflyrtelse, og det lader sig deraf slutte, hvad det Amerikanske Clereste formaaer. La Sernal Afsendte bringe paa deres Side Hs. Majestæt Holdinger fra 6 en Hær, som har opført sig med saa meget hengivenhed, og fra 1 Anførere, som have givet saa mange Beviser paa Talent, Mod og Troskab. De forlange ikke nogen Sucturs, men blot at vi bemægtige os det store Octan; da indestaae de i Vicekongens Navn for at kunne forsvare Pern til Fordeel for Moderlandet. De sige, at om endog Bolivar erholdt Fordele, hvilket aldeles ikke er sandsynligt, vilde disse kuns være af kort Varighed, fordi han var saa svækket, at han ikke kunde foretage sig noget afgiørende; især i et Land, hvor hans Excesser have paadraget ham almindelig Afsky og han slet ikke vilde finde Resoureer mere. De sige, at ingen har erkjendt Landets sande Tilstand bed, end Gen. S. Martin. Denne indsaae Umuligheden af at stifte en revolutionair Regjering i Pern, og trak sig tilbage, under Foregivende af at være tilfreds med Bolivar. Dersom den sidstnævnte nu lider et Uheld, saa vil han see sig uden Hjelpemiddel; desuden er det Tryllerie forsvundet, som svævede omham i hans Land, og en af hans Underbefalingsmænd, Parz, venter blot paa hans Nederlag, for at frarive ham Præsidentskabet. Denne sidste Paastand stemmer fuldkommen overeens med de Efterretninger, som de Deputerede fra Caracas have givet, hvilke desuden ere overtydede om, at Bolivars Nederlag vil bringe langt flere end Parz til Frafald. Alle disse, efter hinanden indløbne Efterretninger havde givet Regjeringen grundet Haab om, at de Amerikanske Anliggender vilde faae et gunstigt Resultat, uden for Øieblikke at anvende andre Midler end Sømagt, da man erholdt Uarhængig heds Erklæringen notificeret af England. General Latour=Foissar driver nu befæstningen af Cadix og dens Omkreds med største Jver, og der føres til den Ende en Mængde Artillerie Stykker fra vor nye Fabrik i Sevilla derhen. Gen. Latour Frissac i Cadix har ikke alene nægtet at udlevere nogle af General Campana fordrede Cortes Medlemmer, men tvang end- ogsaa den Commissair og det Detaschement, som sidstnævnte i denne Anledning havde sendt derhen, til igjen at forlade Cadix. PolitieIntendanten i Cadix, som havde maattet drage ud til Chielang, vilde exilere to Augustiner Munke og 32 Jndvaanere, som skyldige i Lideralismus, derfra, men den Franske Commandant paa Jsla de Leon forbød ham der, og betydede ham, at han i Fremtiden ikke alene ganske skulde afholde sig fra en saadan Forholdsregel, men endog melde ham enhver Politie=Arrestering 24 Timer iforveien.