JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-02-28
J den af Actor under 15de Januar 1823 udtagne Høiesterets Stevning paaankes til Stadfæstelse, Skiærrelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 14de November 1832 afsaa den in En, alat ere opmunt Hadelnu ned affen, Maren Jensdatter for Barnefødsel i Dølgsmaal, og Jørgen Jensen, fordi han, vidende om hendes Forbrydelse, har gaaet hende til Haande i sammes Udførelse, og bortskaffet det borteblevne men gienfundne Barn, samt mod de Tiltalte Maren Mansdatter, fordi han under Sagen har aflagt en falsk og lognagtig Forklaring og søgt at fordølge Sandheden, Jens Nielsen og Karen Jensdatter for Qvaksalverie, Peder Rasmussen, Jens Skytte, Lars Jacobsen og Niels Jespersen, for deres, som Vagt ved Arrestanterne, brugte lovstridige Forhold m.m. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Arrestanter Jørgen Jensen bør hensættes til Arbeide i Nyborg Fæstning i tre Aar, og alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger udredes saaledes som ovenfor i denne Dom er fastsat. Jøvrigt bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes at de Tiltalte Jens Nielsen og Karen Jensdatter idømte Bøder, tilfalde vedkomnende Amts Fattigkasse, og Bestemmelsen om disse Bøders Afsoning bort der, samt at Tiltalte Anders Pedersens Straf nedsættes til Fængsel paa Vand og Brød i fem Dage. De idømte Bøder udredes inden ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1823-02-28
Ved den inden Baags Herreds Extraret, af Herredsfogden Cancellieraad Jens Christian Sundorph, under 3die August 1822, afsagte Dom, er kiendt for Ret, Arrestantinden Maren Jensdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage; saa bør hun og have hendes Hovedlod forbrudt og Jord til Kongen, om hun nogen eier. Arrestanten Jørgen Jensen bør hensættes til Arbeide i Nyborg Fæstning i 3 Aar. Tiltalte Bæverpige Marer, Madsdatter bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage Tiltalte Smed Jens Nielsen og Jndsidderske Karen Jensdatter bør hver af betale en Mulct af 20 Rbd. Sølv til Kiøng Sogns Fattigkasse, eller i Mangel af Formue hensættes paa Vand og Brød hver 18 Dage. Tiltalte Jens Skytte, Niels Jespersen, Peder Rasmussen og Lars Jacobsen bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, de tvende Førstnævate i 6 Gange 5, og de tvende Sidstnævnte i 2 Gange 5 Dage. Tiltalte Anders Pedersen var her sættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage; saa der sam lige Tiltalte hver for sig at betale alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og deriblandt til Actor Procurator Jeppesen 10 Rbd., og til Defenfor Procurator Ibsen 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Jørgen Jensen bør hensættes til Forbedringshuus=Arbeide i Odense Tugt= og Forbedringshuus i otte Maaneder. Jøvrigt bør Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande, bo saaledes, at Straffetiden bestemmes for Maren Madsdatter til to Gange tem Dage og for Jens Skytte, samt Niels Jespersen, hver til fire Gang fem Dage.
Berlingske Tidende, 1823-02-28
Torsdagen den 23de Januar. No. 133.
Berlingske Tidende, 1823-02-28
Mødte. - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Treschov, efter Kongelig befaling, contra.
Berlingske Tidende, 1823-02-28
Forhenværende Overformyndere, Overkrigs=Commissair An Rottbøll. - dreas Leisner,
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
London, den 17de Februar. I Portsmouths Havn hersker megen Virksomhed. Hr. Hume spurgte nylig i Parlamenter, om der formedelst Lord Clanwillians Udnævnelse til Gesandt i Berlin istedet for Hr. Rose opkom en Pension for den Sidstnævnte, og om der for den til Stocksholm udnævnte Sir B. Bloomfield blev regnet hans Pension med i hans Gage som Gesandt? - Hr. Canning benægtede det første, men bemærkede med Hensyn til det andet Spørgsmaal, at det ikke var sædvanligt, at regne en Pension ind i en saadan Lønning. Jstedet for Dhrr. Vansittart og Chs. Bathurst ere Dhrr. Canning og Herries valgte til Parlamentslemmer for Harwich. Hoftidenden for i Løverdags melder Hr. Rich. Vansittarts Udnævnelse til Baron og Pair.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Jgaar Eftermiddags ankom Hertugen af St. Lorenzo til Døver, hvor han blev modtaget med den største Jubel. Vare ved Afrika krydsende Skibe havde i forrige Aar indtil September Maaned allerede truffet tolv Franske fra selve Frankrig paa Negerhandel udløbne Skibe, og deraf taget tre, som gjorde et fortvivlet Angred paa vore Baade, med 779 Negere ombord. Det bliver almindelig antaget, at man, som den første Forholdsregel til Fordeel for Spanien, vil ophæve Parlamentsacten mod udenlandsk Militair=Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
J Fredags blev der i en Grevskabsforsamling i Cambringe besluttet en meget billig og maadeholdende Petition om Parlamentsreform. Conspitationsprocessen i Dublin endte dermed, at Jurien formelig erklærede, ikke at kunne blive enig om der skulde dømmes : skyldig. - eller: "ikke skyldig". General-Advocatin skal nu have ifinde at begynde en ny Action, men dog ikke for Mord forsøg, Man har der Efterretninger fra Otahrti af 241 Juli. Kongen, Pomare, var død, og efterlod sig en umyndig Søn, i hvis Mindre, at righed der skulde være en Regent.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Den 18de Februar. Hs. Majestæt er nu gandske kommet sig af den Upasselighed, som forhindrede ham i, personlig at aabne Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Hertugen af St. Lorenzo er igaar ankommen hertil, og aftraadt hos den Kongelige Spanske Gesandt, Admiral Jndat, der var taget ham i Møde til Blactheath. Folket spændte allerede paa VelenH stene fra hans Vogn, og trak ham i Triumph til Gesandtens Vaaning.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Hr. Canning har i sin Valgtale i Harwich tilkjendegivet sin Beslutning, at nære de aller ideraleste Grundsætninger, og forsikret, at Nationen fuldkommen var i Stand til, om det skulde være for lie, at forsvare dem med Magt. Om Aftenen udbragte han Skaal: Borgerlig og Religions=Frihed over hele Verden! Hr. Huskisson har i Liverpool næsten endnu stærkere ytret sig i samme Aand. Han roste Spaniernes Maadeholdenhed, og dadlede paa det strengeste enhver Jndblandelse.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Avisen Courier modsiger Rygtet om vor Søemagts Formerelse, og paastaaer, at der istedet for 21,000 Matroser, som det blev forlangt ifjor (1820 var det 23,000, vel blev fordrer 25000, men denne ubetydelige Formerelse hidrørte fra den Omstændighed, at Tjenesten i Vestindien, ved Brasilien og i de Levamiske Vande var noget belværligere.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Marg Landsdown sagde igaar i Parlamentet: Det var endelig paa Tiden at spørg, hvad der var kommet ud af Ministeriets Paamindelser og at faae betalt den store og gamle Østerrigske Gjeld, hvis Beløb Folket, af hvis Lomme Forskudet til Østerrig var skeet, saa høiligen trængte til. I ethvert Tilfælde vilde det geraade til nogenlunde Tilfredsstillelse for det Brittiske Publicum, at vide, at det i det mindste ikke var sandsynligt, at dette Beløb paa Fastlanden, blev anvendt til Udførelsen af de Planer, som man nu følger, og angaaende hvis Overeensstemmelse med rigtige Statsmarimer dette Lands Folk havde ytret sig paa den mest utvetydige Maade. Grev Liverpool forsikrede den ædle Marquis, at Regjeringen allerede i siden Freden alvorlig havde trængt paa det Østerrigske Cabinet, for at faae tilveiebragt en Overeenskomst engaaende denne Gjelds Til bag betaling, hvilket selve Wienerhoffets Credit fordrede, da man ikke kunde andet, end kalde det en meget retfærdig Fordring fra vor d Side. Han var saa lykkelig at kunne sige, at Fordringens og selve Overeenskomstens Princip var bleven anerkjendt af Østerrig, og han nærede det størst Haab om, snart at kunne meddele denne Forenings Beskaffenhed. Lord Ellenboroug. Forskudet var saa stort, at det kunde sætte dette Land ud af Stand til, saa gandske som de burde at bestræbe sig for at redde Europa fra det værste Overherre, dømme. Han maatte sige, at der aldrig siden Revolutionen havde været en Tidspunct, hvor Englands Pligt og Politik havde lagt klarere for Dagen, og hvor Nationens Følelser saaledes havde godt gjort Nødvendigheden og Rigtigheden af, at betræde den bestemte politiske Bane, som Øieblikkets Kriis og Rigets Fordeel i lige Grad fordrede.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
I Underhuset frembragte Alderman Wood en Petition om Parlamentsreform. - Hr. Creevey var af den Mening, at der, før Spørgsmaalet klinde blive bragt til Discussion, skulde fremlægges en Forklaring over Oprindelsen til hver Valgslækkes Valgret, og Si John Russell anmeldte, at han i Dag vilde andragt paa en Commission, som skulde udnævnes i denne Anledning, men at han først den 24de April vilde gjøre Andragendet paa selve Reformen. Lord Althorp anmeldte, at han paa Torsdag vilde andrage, paa Gjenkaldelsen af Billen mod fremmed Krigstjeneste.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Paa et Spørgsmaal af Sir R. Wilson angaaende en Paketbaad fra Corunna, sagde Hr. Canning, at det var den første Gang, han hørte tale derom.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Paris, den 15de Februar. Man forsikre, at vor Escadre i Brest, under Contre=Admir i Hameliil, har erholdt befaling til at løbe ud, og ikke aabne Jnstructionerne før paa en vis Høide. Contre Admiral Desrotours blev ventet hefra, for at heise sit Flag paa Linieskibet Contaure, der tillige med nogle andre er bestemt til Middelhavet. Man melder fra Dunkirken, at man der beskjeftiger sig med at udruste Capere. Conseilets Præsident har meget hyppig Audien; hos Mønsteur, og man siger derfor, at H. K. H. har særdeles meget Jndflydelse i Kongerigets vigtigste Anliggender.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Man giver her gandske almindelig den nu afreiste Hertug af S. Lorenzo det Vidnesbyrd, at han under sin saa vanskelige Mission ved sin forsigtige, kraftfulde og ædle Fremfærd har erhverde sig Alles Agtelse. Finantsministeren erklærede ved Budgetets Forelæggelse, at det synkende Fond allerede havde indkjøbt 28 Millioner Renteobligationer, og at der i Løbet af dette Aar vilde blive anvendt 80 Milliloner Franker til samme Øiemed, samt at der er saa stor Overflødighed paa Capitaler, at der var gjort ham to Tilbud om Laan, hvert paa 130 Millioner, og paa meget billige Betingelser.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Fyrst Carl af Rohan havde anlagt en Sag til Erstatning af Emigrantgodser, men den gik ikke igjennem.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Det hedder i en Artikel i Journal des Debats: Det synes som om vore Ønsker for Grækernes Sog ville gaae i Opsyldelse, i det mindste hvad Pelopones angaaer. Jndtagelsen af Napoli di Romania er en saa vigtig Begivenhed for Grækenland, som Jndtagelsen af Alessandrig vil være for Piemont, eller Strafsborg for det østlige Frankrig. Der er 450 Jernkanoner ; det er MortalsGibraltar, og den fasteste Plads i det Europæiske Tyrkie. Hvo dehar Napoli, er Herre af Pilopones. Da nu Grækerne ligeledes ere fast besiddelse af Hydra, Para, Malvasia &c., saa kan man ikke andet end haabe, at dette Land snart vil kunne regnes iblandt Europas uafhængige Stater.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Den 18de Februar. Jgaar har Quesada havt Afskedsanden hos Hs. Majestæt, for at afreise til Troens Hær.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Det synes som Hertugen af Angouleme vil afreise endnu før End af denne Maaned. Efter alle Beretninger fra Østpyrenæerne rykke vort Tropper daglig nærmere og nærmere til Grendsen.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Den Paveligt Runtius i Madrid er den 7de dennes ankommen til Bayonne.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
General Romsgosa er den 6te ankommen til Foix, og modtaget med al den hans Charakter skyldige Udmærkelse.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Den 19de Februar. "Den Spanske Armee bliver inddeelt i fem Corps - hedder det i Journal des Debats - det første under Marskalk Hertugen af Regio, det andet under Gen. Molitor, det tredie under Fyrsten af Hohenlohe; det fierde skulde staae under i Marq. af Laurision, men han vil nu ikke begive sig til Hæren, og vi vide ikke, hvo der kommer i hans Sted; det femte under Marskal Hertugen af Conegliano (Moncey). Gen. Guilleminot er udnævnt til General=Major og Gen. Mariage til Alde Major Genera. Varon Eroles skal commandere den Spanske (royalistiske) Armee i Catalonien, General Despagne Armeen i Novarra, General Longe den i Aragonien, og General Quesada den i de Baskiske Provindser.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Madrid, den 8de Februar. Regjeringen har udnævnt en Commission af Generaler, bestaaende af de berømte Mænd, Blake, Ballasteros, Menneriz, Zarco det Valle og Marq. af Reunion, til at foreslaae de meest passende Forsvarsaatter for Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
General Zico del Vall, er stadfæstet i den ham overdragne Post, som Commanderende i Hovedstaden. Den 5te, om Natten, kom General Espinosa hertil med 1000 Man Fodfolk og 350 Heste, for at erholde Skoe og Klædningsstykker, hvor fter han vilde støde til Greven af Abisbal. De ved Hurte indsluttede Jnsurgentere beløde sig til 3500 Mand Fodfolk og 200 Ryttere. Vi erfore nu, at Regjeringen re har antaget den af Bessieres foreslaaede Capitulation, at han og hans Folk maatte blive antagne til at gjøre Tjeneste imellem de Constitutionelle, enhver med samme Rang, som han nu har; men at man paastaaer, et han skal give sig paa Naade og Unaade. Efter Rygtet 3 skal den af Jnsurgenterne i Guadalajara fangne General-Capitain 1 hav været sendt hertil paa sit Æresord tillige med een af Bessieres Oficerer, for at underhandle i denne Sag. Man erindrer sig her vel Grev Abisbals (H. O'Donnels) Løbebane i Aaren, 1819 og 1820, men ogsaa, at han i forrige Krig 3 gjo de sig berømt ved det hæderligste og lykkeligste Forsvar af Catalonien mod Marskalkerne Augereau og Macdonald. Ved Cortesmødet den 2den dennes blev et forslag af Regjeringen, at forøge den Kongelige Gardes Hellebardier-Corps til fire 1 Compagnier, hvert paa 80 Mand, henviist til Krigscommissionen.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Man forsikrer, at Regjeringen den 6te dennes har udfærdiget 2 over 200 Kaperbreve.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
J Saragossa er der begyndt store Befæstningsarbeider. De Franske Ultrablades Rygter om Begivenhederne her ville slet ikke lykke 3. Da de udbredte, at Bessieres havde seiret, var han bleven slagen, da det hed, et Kongen havde forandret Forfatningen, aflagde Hs. Majestæt just Beviser paa Sin frie Villie til dens paa Opretholdelse; da Morillo skulde staae i Spidsen for Gardens Opstand, stod han tvertimod i Spidsen for dem, som sloge disse paa 6 Flugten; da Mina skulde være i Færd med at flygte, adspredte han all J surgenthanderne. Der arbeides u fladelig paa at afhjælpe Misbrugene i den Kongelig Huusholdning, afske lige det overflødige Personale a., og Marg. se af St. Caux, der er Majordomom jor, har udkastet et Reglement i til at afhjælpe den darrige Tilstand, hvori det Kongelige Huses Financer de finde sig.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Pampelona, den 7de Februar. Det sees nu tydelig, hvorledes den maaske forestaaende Fare 2 hæver Gemytterne og jevner al Meningsforskjellighed i denne Provinds. Saasnart General Torrios havde yttret den Hensigt, at organisere den herværende Nationalgarde, tilbøde over 400 Borgers sig, for at gjøre Tjeneste deri. Generalen havde neppe besluttet, at jøge Troens Soldater ud af Fortet Jrati (som - ifølge nogle Efterretninger - skal være opbrændt) før mere end 800 Mennesker tilbøde sig at forbedre de næsten gandske ufremkommelige Veie, for at Skytset kunde blive bragt derhen. Paa den anden Side er et Pastor uafladelig beskjæftiget med at li forfølge Juanito og Ladron, og det synes, som vore Chefer haven paataget sig, at rense Landet aldeles fra Oprørerne før Franskmændenne komme ind. I Dalene ved Basian, Lanz, Erro, Ahascon, Salezar, Roncal de a., der saa ofte have tjent Jnsurgenterne som Tilflugtssteder, have Jndvaanerne grebet til Vaaben, for at understøtte Linietropee, perne og Milizen. De nye Recruter blive flittig øvede. Hele Nationalgaden fra Bilbao, 700 Mand stærk, vil i Tilfælde af Angreb fra Udlandet stille sig imellem Linietropperne. De meest formuende Borgere tjene i den.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Bayonne, den 9de Februar. Zavala er bleven slaget i Biscaya, og de constitutionelle Tropper, have bemægtiget sig de smaa Havne Bermed, Uriso a., hvorfra 11 nogle Jnsurgentere paa Baade ere flygtede til Socoa. De bevæbnede Jndvaanere af Bastal=Dalen, 3000 Mand, have taget samtlige af Jnsurgenterne i Valcarlos, Ronceval og Urbeceita . ansatte Toldbetjente, og afleveret dem i Pampelona.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Efterretningen om at Fortet Jrati er indtaget og opbrændt synes at være sand. Avisen Memorial Barnais klager over, at 5000 i Constitutionelle desaarsag vare tykkede imod samme, hvilket de te ikke kunde giøre, uden at fornærme det Franske Gedet. Saaledes have Jnsurgenterne heller aldrig uden en lignende Fornærmelse kun det gaae ud fra Jrati. Fra vor Side er der rykket Tropper fremfor at beskytte Grendsen, og de Constitutionelle skulle ogsaa have et trukket sig tilbage ved Synet af vort 28de Regiment. Som man skriver fra St. Jeanipied derport, stod General Torrios ikke langt i derfra med 3000 Mand og 12 Kanoner. Uagtet den fornyede befaling, at alle Spanske Flygtninge skulde et afgaae herfra til det Indre, er her endnu over 400, hvoraf Fjerde er delen er Præster og Munke.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Marseille, den 8de Februar. Hs. Majestæts Ord er allerede gaaet i Opfyldelse. En stærk . Escadre, som er udløben fra vore vestlig: Havne, er allerede an i kommen til Gibraltar, for der at forene alle til Middelhavet kom i mende Skibe, og convoyere dem hertil. De i Toulon foregaaende Udrustninger combineres dermed.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Perpignan, den 11te Februar. Misas, der var gaaet til Castellon i Catalonien, for at forragere, 9 troede, da han ikke saat nogen constitutionelle Tropper, at kunne rykke ind i Lampurdan, og indtog den 7de Møllen og Landsbyen, Berges. Men han blev der pludselig omringet af General Milans, saa at en stor Deel af hans Hob omkom, og 800 bleve fangne Jmellem de sidste skal han endogsaa selv være.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Regentskabet er her fuldstændig samlet, og modtog i Dag 600 fra J Grendsen tilbagekomne Geværer. Hr. Matafiorida har aflagt vor nye Præfect et Besøg, men ikke kundet faae denne til at sende Malavila og andre Bandechefer, der er ville anerkjende Regentskabet, ind i det Indre af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Frankfurt, den 19de Februar. Da den høie Forbundsamling den 6te dennes igjen begyndte fine Møder, meddeelte den sudstituerede Præsidial=Minister, den Kongelige Sachsiske Gesandt, Friherren af Carlowitz, den bekjendte ligelydende Note fra de Østerrigske, Preussiske og Russisk Hoffer fra Verong, af 14de December, tillige med en dermed fulgt Note fra den Keiserlige Russiske Gesandt ved det Tydske Forbund, Baronen af Anstett, af 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Toulouse, den 11te Februar. Det var ikke efter Capitulation, men gandske hemmelig, at Romagosa den 2den dennes om Natten forlod Fortet ved Urgel; men han blev overfaldet paa Veien, og mistede derved 9 Officerer, 50 Mand a. Han skal ikke have efterladt nogen Munition, og alle Fortets Kanoner havde han ladet fornogle førend sin Afmarsch. Ved et nyt Angreb ved Castelbo mistede han 200 Mand. Avisen Scho har meldt, at General Mina havde ladet ombringe alle de Syge, som han forefandt i Forter, men, som man erfarer, havde han tvertimod ladet dem bringe til Hospitalet i Urgel og pleie paa det bedste. Brødrene Roqua, som General Mina havde ladet afhente fra Castelbo, vil han ikke frigive uden 3200 Pesos i Løsepenge.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Batavia, den 26de September. I Districtet Anjer havde en vis Murad bragt 4 til 500 Bevæbnedssammen, for at overfalde Hovedpladsen; men Secretairen ved Residentskabet Bantam brød op den 11te med 24 Husarer, slog og adspredte Tropperne, og nedsablede Murad med egen Haand. Den 17de August opnaaede Heden her en uhyre Grad. Et i Sø castellet i Skygge og Læ hængende Fahrenheits Thermometer viste Kl. 7 om Morgenen 85, og Kl. 11 om Middagen 1020. Kl. 6 om Aftenen var det igjen faldet til 850.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Den 2den November. Den 8de October har Bjerget Ga long i Preanger=Regentskabet meget uventet for udet Jld, og ud godt en skrækkelig Lavastrøm, hvorved der foraarsagedes megen Skade.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Mejico, den 18de November. Den nye Keiser har udstædt et Dicret, hvorved han forbyder Udførsel af Sølv, Frugter og Vare af alle Slags til alle under Spaniens Herredømme staaende Districter; samt befaler at de Sy niere, der ville udvandre, ikkuns maa medtage de nødvendige Klaningsstykker og de til Livets Ophold uundværlige Gjenstande. Han kalder sig i dette Decret: "Augustin, af Guds Naade og ved Congressen første constitutionelle Keiser af Mexico, Stormester af den Keiserlige Guadelupe-Orden a. &c. a."; og Decretet bekjendtgjøres af "D. Jose Antonio de Andrade, Fildtmarskalk ved den Keiserlige Armee, Ridder af den hellige Hermenegilde-Orden, General-Capitain og Over=Landshøvding for denne Provinds &c. &c.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Ny-Rork, den 24de Januar. De Forenede Staters Præsident har udnævnt følgende diplomatiske Gesandte: Hr. Hugh Nelson til Spanien, Hr. Caesar Rodney, til Buenos=Ayres og Hr. R. C. Anderson til Columbien. Som man melder fra Curacao under 20de December, har de Columbiske Krigskibe Bolivar og Constitution efter en Fægtning tages den Spanske Corvette Maria Terese paa 24 Nipundingere, med en Besætning af 200 Mand og med 25000 Piastre ombord. Columbierne fik derved ogsaa flere af dette Krigskib ledsagede Coffardiskibe, alle kommende fra Havanna til Maracaibo, og bestemte til Understøttelse for General Morales. Den bekjendte Spanske Fregat, Ligera, Capitain Laborde, har man i nogen Tid savnet, og man frygter for at den, der var gammel og opraadnet, kan vær gaaet under.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Hoftidenden fra Rio Janeiro af 25de Rovember indeholder en Bulletin om den seierrige Tilbagedrivelse af General Madeiras Angreb fra Bahia paa de under General Labatour staaende Brasilianske Tropper.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Blandede Efterretninger. Den 15de December skal der paa Jamaica være faldet Snee, efterat den varme og klare Armosphære ved nogle Vindstød fra Nordest var bleven kold og mørk. Denne Snee naaede imidlertid ikke Jorden i frossen Tilstand, men smeltede nogle Fod for den kom heelt ned.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 21de Februar. Foreløbigen har man her det næsten utroelige Rygte fra Sielland, at de 2 Haandværksvende, som dreve bort med Jsen fra Sprogøe Fastelavns Søndag, ere komne i Land paa Asnæs i Sielland. - Hvor vidunderligt det synes, har bemeldte Efterretning virkelig stadfæstet sig, og fortælles i et Brev fra Sielland med følgende Omstændigheder: det var nogle Kallundborgske Matroser, der laae paa en ved Lærkenborg indfrosset Jagt, som reddede hine 2 Svende, efterat de i 5 Dage og 4 Rætter vare drevne om paa Jsen, uden at have andre Levnetsmidler end en Pægel Brændeviin, et Pund Brød og nogle Skiver Flesk. De skulle 3 Gange have skiftet Linned paa Jsen, da de ofte sank i og bleve vaade. Drivisen førte dem først forbi Refsnæs Pynt Nor ind paa Odden; men drev dem siden med sig ind i Kallundborg, Fjord. Her bleve de hiin Jagt vaer, og, staaende i Drivisens Vand lige til Beltet, med Fødderne indviklede i det Tøi, de havde med sig i Randslen, anraabte de Jagtens Folk paa engelsk, i den Tarke, at de vare i England. Med stor Fare for Drivisen vovede derpaa de raske Søefolk sig ud i en Baad, og frelste de Ulykkelige, hvilke nu ere bragte til Kallundborg, for at helbredes for Koldbranden, der er gaaet i Fødderne paa dem.
Berlingske Tidende, 1823-03-03
Svendborg, den 20de Februar. Kornpriserne ere her for Tiden saaledes : Hvede 5 a 6 Rbd., Rug 4 Rbd., Byg 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk., Havre 13 Mk., Saaehavre 14 a 15 Mk. Kiøbe frøe har kostet 13 a 14 Mk., men nu begjerer man 3 Rbd., ja derover for Lispundet. Før kom intet Korn her, men nu det er dyrere, kan man faae saa meget man vil. Jgaar var her Hestemarked; men ingen synderlig Handel, og Prisen derhos meget forskjellig. For en ung, god og stor Hest betaltes 70 Rbd., og for en mindre 40 Rbdlr.