JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Ligesom Amtsraadets Opfordring til ved frivillige Sammenskud at tilveiebringe Forraad af Kornvarer, som i Vinterens Løb kan uddeles til Trængende enten som Gave eller mod en billig Betaling, med den største Redebonhed bliver efterfulgt overalt i Stiftet, forsaavidt manikke allerede af sig selv havde begyndt paa dette priselige Foretagende, hvilket paa mange Steder var Tilfældet, saaledes er det os en sand Glæde at kunne melde, at der ogsaa her i Byen i samme veldædige Øiemed har dannet sig en Comitee af de Herrer Catechet Schierning (Formand), Kjøbmand Bønnelyche (Kasserer), Bager Krüger, Adjunct Hansen, Kjøbmand C. Roed, practiserende Læge Voltelen, Stænderdeputeret Sidenius og Tobaksfabriqueur Nobel, som have udstædt en Jndbydelse af følgende Jndhold: "J Tillid til den Beredvillighed, som vore Medborgere saa ofte have lagt for Dagen, til at yde den Trængende Hjælp i Nødens Time, ere Undertegnede sammentraadte, for at anmode Enhver og efter Evne og Leilighed at skjænke Bidrag til Trængendes Lindring i den forestaaende Vinter, som formedelst Fordyrelsen af næsten alle Fornødenheder truer med at blive dobbelt byrdefuld for den Fattige. De Gaver, som velvilligen maatte blive os betroede, skulle vi stræbe med samvittighedsfuld Omhu at uddeele efter Trang og Værdighed." Communens Beboere, hvem Comiteens Medlemmer i disse Dage have begyndt personlig at forelægge denne Jndbydelse, komme dem med den største Velvillie imøde, og da Comiteen vil stræbe at virke i Forening med de Damer, som have indbudt til ved Haandarbeider og andre Gaver at tilveiebringe et Bidrag i lignende Øiemed, haabe vi at megen Nød ved disse Foretagender vil afhjælpes og forebygges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Handel og Skibsfart. Kjøbenhavn den 24de Novbr. Vi have idag Følgende at meddele efter de senest ankomne Poster: Paa Pengemarkederne herskede mindre Forlegenhed, Statspapirer vise Tilbøielighed til Stigen, og Discontoen er falden i Hamborg til 4 pCt.; Vexelcourserne vare ogsaa bedre. Tilførselen af Sølv til London fra America vedbliver at være stor. Den sidst ankomne Paquetbaad har atter bragt 1,6000,000 Pjastre (eller 3 Mill. Rbd.) for største Deel i Sølvbarrer; Sølv er ogsaa faldet i Priis; Guld er steget i Hamborg. Paa Kornmarkedet i London var det bedre med Hvede, der betaltes omtrent 1/2 Rbd. høiere; Byg er faldet omtrent 1/2 Rbd. pr. Tønde. I Hamborg fandtes ogsaa mere Kjøbelyst for Hvede, og Rug var meget begjært, man betalte for 120 Pd. vægtig Rug 10 Mk. 4 s. Banco til Modtagelse til Foraaret (6 1/2 Rbd.). Efterretningerne fra Jrland (B. T.) om Kartoffelsygdommen ere atter ugunstige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Fra Aalborg Byes Handlende og Jndustridrivende er i Løverdags indgaaet et allerunderdanigst Andragende til Hs. Maj. Kongen om, at der allernaadigst maatte tilstaaes Nationalbanken saadanne Lettelser med Hensyn til Dispositionen over dens Realisationsfond, der kunde bevirke en rigeligere Discontering af indenlandske Vexler, og at der, om muligt, paa andre Maader maatte fra Regjeringssiden allerhøiest medvirkes tilat Banken sættes istand til at afhjælpe den fremherskende og Handelsomsætningen i saa høi Grad besværende og nedtrykkende Penge= og Disconteringsmangel. – Den nærværende Tilstand, er sandhed saa besværlig og ængstende, at det upaatvivlelig er paa den høieste Tid at virksomme, kraftige Forholdsregler gribes for at forebygge de videre og værre Følger. Navnlig er det Provindsen Jylland, som i denne Periode befinder sig i de største Forlegenheder; thi ved de Forbindelser, der have knytte sig til, og den Roulance, der er udgaaet fra det til Befordring af Provindshandelens Jnteresser etablerede Bankfilial i Aarhuus, ere Disconterings=Standsninger af det Natur og det Omfang, som nu finder Sted dersteds, af den meest forstyrrende Jndflydelse, der, naar det saaledes endnu skal vedblive i længere Tid, vil kunne have uberegnelige Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Naar Banken engang har etableret et Disconteringscontoir og har foranlediget Handel og Jndustri til derefter i flere Henseender at tage sin Retning, synes den ogsaa at have indgaaet en moralsk Forpligtelse til i passende Omfang og under de Betingelser, Soliditeten ellers udkræver, at holde denne Discontering vedlige, da et Contoir, der er oprettet for at lette og fremme Handelen, ellers let kan blive dennes Ruin. Endnu mere forøges Ulempen, naar Bankcontoiret, som hyppigere og nok atter i den seneste Tid er skeet, endog standser reent med Contantudtællinger, selv for Bancovexler; thi med de kortsig tige Vexler paa Hamborger Banco, som Banken i saadanne Tilfælde giver ud for langsigtige Vexler, kan Kjøbmanden ikke betale Bonden eller Handelen forøvrigt til sit Forbrug forskaffsig de Contanter, uden hvilke al Handelsomsætning maa gaae reent i Staa. – At Regjeringen villigen paa hver Maade vi yde Banken sin Bistand og træffe hensigtssvarende Forholdsregler, vil ikke kunne betvivles og det er dette grundede Haab hvorpaa vi nu bygge Forventningen om en snarlig Udfrielse af den nærværende Tilstand. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Handelshuset Chr. Sødring & Søn i Aalborg har nye lig kjøbt Skonnertbriggen "Den 29de Mai, 62 Commercelæste drægtig, for c. 9000 Rbd. af Handelshuset Puggaard & Haa i Nakskov. Ved dette Skibs Navn klæber den Curiositet, at de forrige Eiere, som tillige for c. 5 Aar siden havde ladet Skibet bygge under Navnet den 28de Mai, for ikke lang Tid siden lode dette forandre til den 29de Mai og nu synes af være blevne kjede baade af den 28de og 29de Mai. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Udenlandske Efterretninger. England. Foruden Kornspørgsmaalet er den endnu eet vigtigt politisk Spørgsmaal, der for Tiden fængsler den offentlige Opmærksomhed og Pressen, nemlig Forholdene til de forenede Stater. Baade Times og Sun have i denne Anledning udtalt deres Anskuelser, der stemme temmelig overeens. Det sidstnævnte Blad mener, at der kun er liden Udsigt til at de mellem England og America bestaaende Differencer ville blive udjevnede paa en fredelig Maade. En Organisation og Bevæbning af den engelske Milits er alt forlængst paatænkt, og hvorvidt en saadan virkelig vil blive fuldbyrdet ved en Geheimeraads-Ordre, er afhængigt af de nu baade i London og Washington stedsindende Underhandlinger angaaende Oregongebetet og Staten Texas Jndlemmelse i Unionen. Strand disse Underhandlinger, er Krigen uundgaaelig, derpaa har det engelske Cabinets Politik forberedet Publicum. J forrige Session voteredes paa R. Peels Forslag store Summer til Flaadens Forøgelse og Kysternes befæstning Den i alle engelske Værfter herskende Driftighed viser, at der maa være Grunde for en slig Kraftanstrengelse Her er der alvorlig Grund til en Uenighed, som efter de gjensidige officielle Erklæringer af begge Landenes Repræsentanter neppe kan bilægges i Mindelighed. Baade Tyler og Polk have erklæret, at de gjøre Krav paa hele Oregongebetet, og ikke tilfredse hermed have de anbefalet Kongressen at votere Subsidier og træffe saadanne Forholdsregler, der maatte hæve enhver Tvivl. Ligesaa udtrykkelig have Sir N. Peel og Lord Aberdeen tilkjendegivet i Parlamentet, at de under alle Omstændigheder vilde modsætte sig Udførelsen af America nernes Forehavende, og deres Ord fandt almindeligt Bifald hos alle Partier baade i Over- og Underhuuset. De kunne altsaa ikke træde tilbage uden at udsætte sig for at beskyldes for Feighed og Forræderie. Men ingen af Nationerne er stemt for Eftergivenhed. Gamle Erindringer og nye Tvistigheder nære den fjendtlige Stemning. England kan kun lidet rose sig af sine americanske Krige. Uafhængigheds=Krigen leed det et skjændigt Nederlag; Krigen 181314 vandt det rigtignok nogle glimrende Trophæer, men blev haardt ydmyget i de canadiske Søer. Sir George Prevosts Hær blev total slagen, han døde af Skam og Smerte paa Hjemveien, og der blev sammenflikket en Fred, som bragte England liden Ære, kildrede Republikanernes Forfængelighed, gjorde Englands Land- og Søofficerer misfornøiede og bragte dem til at hige efter Opreisning ved en anden Leilighed. Maaskee er Leiligheden der nu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Tydskland. Den mecklenborg-schwerinske og strelitzske Landdag er d. 12te ds. paa en interessant Maade bleven aabnet i Sternberg med det, i Mecklenborg ellers saa mægtige crasadelige Parties første erklærede Nederlag, idet Valget af Protocolførere denne Gang imod al Sædvane faldt ud til Fordeel for Borgerlige. Da det gjaldt et Principspørgsmaal", om Protocolførerne skulde blot være fødte eller være fødte med Sporerettigheder, havde naturligviis saavel Adelige som Borgerlige opbudt alle deres Kræfter ved Valget, og Resultatet blev altsaa, at man ikke behøver at være høivelbaaren for at føre en Protocol. Protocolførerens Stilling ved den mecklenborgske Landdag er forresten af Betydenhed og af megen Jndflydelse paa Forhandlingerne, idet Protocol føreren der er det Samme som en Kammerpræsident i andre Stænderforsamlinger, da han leder Forhandlingerne og fælder Afgjørelse om hvad der skal høre til Dagsordenen. Hvor rustede Kræfterne stod ligeover for hinanden, kan ogsaa sees af Stemmeudfaldet, idet Protocolfører=Valget af Borgemester Langfeldt af Gustrow, med Ret til at substituere Raad Brückner af Neubrandenborg, seirede med 219 Stemmer mod 209. Den hidtilværende adelige Protocolfører, Landraad v. Blücher til Kuppentin, med lige adelige Substitut, Landraad v. Oerzen til Jürgenstorff, bleve liggende overvundne paa Protocolprincipkampens Valplads. J Aarhundreder har denne Post været besat med Adelige, saa man kan tænke sig den almindelige Bestyrtelse, Jblandt de fremlagte Andragender er et om Jødernes Emancipation og et angaaende Hertugdommerne Slesvigs og Holsteens Selvstændighed, hvilket Sidste i denne Tid passerer Runden i Tydskland og vel nu ogsaa snart vil blive forhandlet i Fyrstendømmet Lichtenstein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Schweitz. Hvad der vel endnu ingensinde har tildraget sig i noget Land, saalænge Kirker have bestaaet, i Europa - skrives der fra Schweiz under 14de ds. er skeet i Waadtland, hvor i Forgaars efter en Forsamling i Lausanne samtlige Cantonens Geistlige, 150 i Tallet, nedlagde deres Embeder, paa Grund af at Regjeringen nylig har suspenderet 42 Præster, der, paaberaabende sig Loven, havde negtet at gjøre Menigheden bekjendt med en til Folket rettet Proclamation til Fordeel for den nye Forfatning, ved at oplæse samme fra Prædikestolen. Den Bevægelse, som dette overordentlige Skridt har fremkaldt i Waadtland, er, som man let kan tænke sig, meget stor, og det kunde let hænde sig, at denne kirkelige Forvikling leddede til politiske Begivenheder. Af Regjeringens Grundsætninger tør man næsten slutte sig til, at den ikke vil vise Eftergivenhed, men drive Sagen til det Yderste. – Jfølge N. Zürich. Zeit. havde de Geistlige endnu ikke nedlagt deres Embeder, men besluttet at gjøre det den 15de Decbr., og kun igjen at tiltræde samme under den Betingelse, at deres Uafhængighed blev dem garanteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Jndsendt.) Enhver Musikelsker, som bivaanede Hr. Organist Braases Concert, har vistnok glædet sig ved det Haab, at Musiken her i Nykjøbing under hans Veiledning vil komme paa et Standpunct, som svarer til Tidens Fordringer, og da Hr. V. agter at give endnu 3 Concerter i Vinter, vil han derved forskaffe os en Kunstnydelse, som kun saare sjelden er bleven os til Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Hr. Braases udmærkede Violinspil henrev Alle ligesom Beethovens skjønne Sonate for Pianoforte blev udført med Færdighed og fiin Følelse; kun kunde herved bemærkes, at den maaskee var et mindre heldig Valg som Concertnummer. Begge Overturer, især den af "den Stumme bleve udførte med Præcision og Foredrag, hvilket ogsaa gjælder og Sangpartierne, hvoraf vi i Særdeleshed ville udhæve Solden i det sidste store Chor, hvilken blev udført contenerezza. Sluttelig ville vi ønske, at Hr. Gjæstgiver Thomsen vilde tage sig det i Løverdagsavisen Yttrede ad notam, og forstørre Salen ved at føie de nærmeste Værelser til samme, hvilket visselig vilde blive til Hr. Thomsens egen Fordeel, og til stor Behagelighed for Publicum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Gudstjeneste paa Søndag bliver her i Kirken Altergang. Skriftemaalet begynder Kl. 9 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Dødsfald. Natten til den 13de Novbr. behagede det det alvise Forsyn, efter længere Tids haarde Lidelser, at bortkalde vor kjære Datter Dorothea Christine, 18 1/2 Aar, hvilket med rort Hjerte, meddeles Familie og deeltagende Venner af hendes dybtsörgende Forældre. Tillige takkes Hr. Pastor Smith for den ved Graven uanmodet holdte Tale, samt de ærede Herrer, der deels bar og deels fulgte hende til sit sidste Hvilested. Saxkøbing, den 19de November 1845. P.M. Schneidewendt, F. C. Schneidewendt. födt Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
At Redacteuren af Bladet "Jydsk Ugeblad, Cand. theol. J. Seidelin, under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads No 18 for Tirsdagen den 4de d. M. indført Artikel, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, den 15de Novbr. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
En duelig Møllersvend ønsker Condition strax. Adressecontoiret giver nærmere Underretning Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Landeiendoms-Salg. En Parcel paa circa 11 Tønder og en Græsningspart med Tørveskiær, samt derpaa værende nye Bygninger af Egebindingsværk og brændte Steen, beliggende paa Falster, kan erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Fuldmægtig Hartmann i Nykjøbing, hos hvem ligeledes gives Anviisning paa 30 a 35 Tønder Land, som kan erholdes tilkjøbs i større eller mindre Parceller. Licitation over Veiarbeide, til Vedligeholdelse i Aaret 1846, af de mindre Landeveie i Mariebo Amt, afholdes: Torsdag den 4de December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Gjæstgivergaarden i Stubbekjøbing, for Veien fra Grønsund, til Stubbekjøbing og Nørre-Alsløv, samt for Veien fra Stubbekjøbing over Falkersløv til Horreby, Fredag den 5te December d. A., Middag Kl. 12, paa Nykjøbing Raadstue, for Veiene fra Ønsløv til Guldborg, fra Nykjøbing over Ourupgaard til Karleby og fra Nykjøbing til Veggerløse, samt over et Veiarbeide paa Gjedserodde ved Slotsøen, og for Veien fra Nykjøbing over Systofte til Horreby,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Løverdagen den 6te December d. A., Formiddag Kl. 10 1/2, paa Nysted Raadstue, for Veien fra Nysted over Herritsløv til henimod Fielde, samt for Veien fra Herritsløv over ØsterUlsløv til henimod Skottemarke,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Mandag den 8de December d. A., Middag Kl. 12, paa Nakskov Raadstue, for Veiene fra Aalstrup over Høireby til Nakskov og fra Nakskov til Taars, Onsdag den 10de December d. A., Middag Kl. 12, paa Mariebo Raadstue, for Veiene fra Fjelde til Saxkjøbing, fra Saxkøbing til Oureby Skibested, fra Fielde til Mariebo, fra Skottemarke over Fuglse, Sædinge, Danstedgaard og Christianssæde til Aalstrup, fra Rødby over Hillested til Mariebo, fra Holeby til Mariebo (Bursholteveien, samt fra Mariebo til Bandholm. Conditionerne ere til Eftersyn paa vedkommende Auctionsdirecteurers Comptoirer, og ville desuden blive henlagte i Gjæstgivergaardene i Kjøbstæderne, i Færgegaardene, samt hos de i Nærheden af de mindre Landeveie boende Sognefogeder. Roeskilde, den 14de November 1845. Dreyer, Capitain i Ingenieurcorpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Licitation over Veiarbeide, til Vedligeholdelse i Aaret 1846, af Hovedlandeveiene i Mariebo Amt, afholdes: Fredag den 5te December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Nykjøbing Raadstue, for Hovedlandeveiene paa Falster, for Sundby=Nysted=Veien og for Sundby-Saxkjøbing=Veien indtil Krungerup, Mandag den 8de December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Nakskov Raadstue, for Veien imellem Stokkemarke Kro og Nakskov, og Onsdag den 10de December d. A., Formiddag Kl. 10, paa Mariebo Raadstue, for Guldborg-Saxkøbing Veien, samt for Nakskov=Veien fra Krungerup over Saxkøbing og Mariebo til Stokkemarke Kro. Conditionerne ere til Eftersyn paa vedkommende Auctionsdirecteurers Comptoirer, og ville desuden blive henlagte i Gjæstgiverstederne i Kjøbstæderne, i Stokkemarke Kro, i Færgegaardene, samt hos de i Nærheden af Hovedlandeveiene boende Sognefogeder. Roeskilde, den 14de November 1845. Dreyer, Capitain i Ingenieurcorpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Tirsdagen den 9de Decbr. d. A., Formiddag Kl. 11, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over Leverance af en Deel Egetræ, bestaaende af Pæle, Planker og Tømmer, til Reparation af Langebro her ved Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Overslaget er at erholde til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov, den 26de November 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-27
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Lollands Falsters af Fisk, Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 147. Løverdagen den 29. Uovember. Hs. Excellence Geheimestatsminister Ørsted, om Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. Efter Løvte skulle vi idag meddele vore Læsere et Uddrag af Hs. Exc. Geheimestatsminister Ørsteds Svar paa "Fædrelandets" Artikler og Associationsfriheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Jndenlandske Efterretninger. Fra den Deputation, der paa egne og medunderskrevne 9,324 danske Bønders Vegne overbragte en allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Maj. Kongen om almindelig Værnepligt virkelige Jndførelse, om Lighed for det uprivilegerede Hartkorn i Skatter og Byrder med det privilegerede, om Fæsteforholdets Forandring til Selveiendom eller Arvefæste for Fæsterne, Huusmænd, saavelsom Gaardmænd, læses i kjøbenhavnske Blade af 27de ds. en Bekjendtgjørelse, hvori det hedder: "Da vi under Udførelsen af dette vort Ærinde ikke erholdt den Naade, – som Deputation, – at maatte overbringe Kongen Andragendet, men henvistes til Kongens Cabinetssecretair, Hr. Kammerherre Tillisch, der i hele to Timer velvillig discourerede og disputerede med os om Andragendets Jndhold, og kun en Mand af os, paa vore fælles Vegne, nemlig Mads Jørgensen Lund hvem vi dertil valgte – derefter idag har havt Audients hos Kongen, der erklærede til ham, at Majestæten, gjerne vilde gjøre Alt for Bondestandens Bedste, at denne trygt kunde stole paa hans landsfaderlige Omsorg osv.; men at Majestæten ikke gav Ansøgerne Haab om Opfyldelsen af det Ansøgte: saa vide vi endnu ikke Andet end lægge alle de Stænderdeputerede, som ere valgte af Bondestanden, dette paa Hjerte, at de ville tilde følgende Sessioner virke, hvad de formaae, til at føre Forslag overeensstemmende med dette vort Andragendes Jndhold igjennem i Stænderforsamlingerne. Ved denne Leilighed maae vi endnu, førend vi forlade Kjøbenhavn, tillade os at udtrykke vor Tak og vor Glæde i allerfuldeste Maal til alle de kjøbenhavnske Borgere og Bønder i Omegnen af Kjøbenhavn, som iaftes saa overordentlig ærede og glædede os ved det i Anledning af vor ringe Nærværelse foranstaltede Festmaaltid paa Skydebanen. Det levende Minde herom bære vi med os hjem til vore Brødre og fortælle dem om vore og deres Brødre i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Høiesteret, Danmarks øverste Domstol, der, som bekjendt, ikke giver og ikke behøver at give Præmisser for sine Domme – har i Mandags afsagt Dom i den mod "Kbhpsts." tidligere ansvarhavende Redacteur, F. Hansen, i Aaret 1841, anlagte, bekjendte ostindiske Trykkefrihedssag, og er derved kommen til det Resultat; at idømme Tiltalte en Mulct af 100 Rbd., uagtet Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten i samme Sag to Gange fuldstændig har frifundet Tiltalte og paalagt det Offentlige Actionens Omkostninger. (Kbhpst.) Det er en Fornøielse at see, med hvilken Jver den kjøbenhavnske Communalbestyrelse driver paa Udførelsen. af idetmindste eet af de Værker, der skal overføre dens Berømthed til de kommende Slægter, nemlig paa Opførelsen af de grundmurede Slagterboder paa den forrige Nicolai Kirkegaard. Arbeidet drives derved med en saadan Ufortrødenhed, at man aldeles sætter sig ud over den nye Helligdagsanordning, og lader det fortsættes ligesaagodt om Søndagen, som de andre Dage. Man har derved altsaa igjen et just ikke sjeldent Exempel paa hvorledes Lovene overholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Medens Communens Politi og Vægtere patrouillere omkring i Gaderne for at attrapere een eller anden Borger, der sælger en for den Kjøbende maaskee i Øieblikket høist nødvendig Gjenstand, eller en Arbeider, der ofte af Næringssorg ikke kan tillade sig den befalede Hviletid, han selv længes efter, – lader den samme Communes Bestyrelse et af dens offentlige Arbeider, uafbrudt fortsættes uden Hensyn til Hviletid eller Kirkegang. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Hr. Julius Hellmanns Plan for en Dampskibsfart, hvorved Odense skulde sættes i en ny Forbindelse med Kjøbenhavn, og hvorefter Skibet ikke directe skulde anløbe Odense, men Korshavn, en for Udskibning af Passagerer og Gods ikke synderlig beqvem Udhavn, næsten et Par Miil udenfor Gabet af Odensefjord, synes ikke at vinde bifald i Odense. Efter Forlydende kan man derimod om kort Tid vente en Plan offentliggjort for en directe Dampskibsforbindelse imellem Odense og Kjøbenhavn, kun beregnet paa Transport af Passagerer og smaat Gods, og for hvilken flere driftige Mænd i Odense og i Hovedstaden skulle interessere sig. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Fra en Jndsender paa en Herregaard ved Odense har Red. af Hempels Avis modtaget Følgende: " Henhold til den Attest, som er udstædt af Sundheds collegiet, at Nydelsen af de af Smitten angrebne Kartofler ikke skulde være til Hinder eller Skade for Mennesker og Dyr, tillader jeg mig desangaaende at henstille nogle Facta, hvorfor der kan skaffes Beviser, hvis det skulde fordres, i Løbet af de sidste 8 Dage har jeg seet 6-8 slagtede Sviin, som i Løbet af Efteraaret stadigen ere forrede med Kartofler, tildeels bedærvede og raae; der var for Slagtningen ingen Sygdomstilfælde at see ved samme, men efter Slagtningen saaes enten Lungen eller Hjertet, tildeels eller endog i stor Grad at være bedærvet, ganske i Forhold til Qvantum af de nydte Kartofler, endvidere kunde man ved Dyrets Aabning bemærke samme Lugt som er de bedærvede Kartofler egen. Dette kunde maaskee tjene til gavnlig Efterretning for dem, der fodre Sviin og Køer, som skulle overvintres, med Kartofler, da de neppe ville leve Foraaret over."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Handel og Skibsfart. London, den 21de Novbr. Sidste Mandag og Onsdag var Hvedehandelen ubetydelig, og Priserne holdt sig netop; idag var Afsætningen bedre til uforandrede Priser. En Ladning prima holsteensk Hvede solgtes fra Loft til 9 Rbd. 5 Mk. 8 s. pr. Tønde. Byg solgtes til 2 Mk. 12 s. lavere Priis end for 8 Dage siden. Tilførselen god. Havre, der i Mandags faldt 1 Mk. 6 s. pr. Tde., fandt idag bedre Afsætning uden videre Nedsættelse i Priis. Andre Artikler uden Forandring; en Ladning smukke Vikker fra Danmark solgtes til 7 Rbd. 4 Mk. pr. Tønde. (Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-29
Hamborg, den 24de November. Vi have idag ingen Omsætning i danske Kornvarer at notere. Sidst i forrige Uge solgtes et Parti Byg til 4 Rbd. 4 Mk. 4 s., et Par Partier, Rug til 6 Rbd. 4 Mk. pr. Tønde, begge Deele pr. Foraar. (S. Bl.)