JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Ved den inden Bierre Hatting Herreders extra Ret, af Herredsfogden sammesteds, Justitsraad Friderik Qvist Bro son, og Meddomsmænd under 9de November 182, afsagte Dom, er tiendt for Rit: Tiltalte Jens Nielsen af Klets dør, for de ham overførte Delica hensætt 3. Wiborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar. Jens Windelboe bør være berettiget til den ham frastiaalne Kaaber Grurkiedel, saa bør Arrestanten desuden erstatte ham af savnet af samme med 9 Rd. og betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, indbefattet Actors Regnin 63 Rd. og Dekonførs 3 Rd., hvilket i Mangel af Formue hos Arrestanten udredes efter Amtets Foranstaltning. Det idømte efterkommes under Justitiens videre Befordring Dom: Lands Overrettens Dom tør ved Magt at stand; og bør den Jens Wendelboe tilkiendte Erstatning udredes i Rigsbankpenge Sølv Værdie efter Forholdet af 1 Rigsbankdaler for 4 Rd. dansk Courant. Di o Dato. No. 225.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Mødte - Over-Auditeur og Tøiesterets Advocat, Søekrigs=ProcureuGregers Schack, efter Kongelig befaling, contra Rottbøll - Jngeborg Marie Olsdatter.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advokat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contra Bilsted for Hielm. - Tienestekarl Morten Pedersen, J den af Actor under 11te Mai 1813 udtagne Høiesterets Stevning Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 22de Marti sidstleden paaankes til Stadsæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Jndstevnte, for formeentlig begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Byetings=Dommen bør ved Magt at stand; dog saaledes, at den idømte Straffetid bestemmes til et Aar. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den af Byefogden i Kiøge, Cancellieraad og Borgmester Chri Morten Pedersen bør at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringsstian Krell, under 12te Februari 1813, afsagte Dom, er kiendt for Ret huus i 2 Maaneder, saa bør han og betale alle af Actionen og Transporten, til Forbedringshuset flydende Omkostninger efter lovlig Regning, samt te til Actor Prokurator Kamphovener 2 1/2 Rbdlr. og til Defenfor Prokurator 6 Kuhlman 2 Rbdlr. i Salarium, om han dertil maatte have Formue, hvis ikke udredes samme efter Amtets Øvrigheds nærmere Foranstaltning Under Sagens Drivt er intet ulovligt Ophold skeet fra Actors eller Defenfors Side. Dam: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt i at stande.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Dito Dato. No. 49. Klingberg. - Strandfoged og Fisker Jens Andersen, contra Rottbøll befalet - Osmund Aanensen. Citanten til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse, Forandring og bedre Ved udtagen Høiesterets Stevning af 25de Juni 1812, paaanke Rets Nydelse, en combineret Commissions Dom, afsagt af Capitain Søe Etaten Henrich Sigismand Gerner og Auditeur ved Kronens Regi mellem Citanten og Fisker Peter Petersen af Sletten paa den ene og Os ment Frederich Ernst Wilhelm Knudsen, under 1ste Mai 1812, udi en Sag mund Aanensen paa den anden Side, betreffende formeentlig, af Citanter, og fornævnte Petersen mod Jndstevnte fremførte verbale Jnjurier Peter Petersen Fisker af Sletten bør for Tiltale frie at være. Anklagede i Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Anklagede i Jens Andersen Strandfoged og Fisker paa Sletten, bør hensættes i Fængsel lovlig flydende Omkostninger; hvoriblandt Salarium til Aftuarius Audi paa Vand og Brød i 3 Dage; han tilpligtes derhos at betale de af Sagen teur Knudsen 50 Rd., under Adfærd efter Loven. at han betaler de af Sagens Behandling for Commissionen lovlig flydende Dom: Citanten bør for videre Tiltale i denne Sag frie at være; dog Omkostninger; og bør det Aktuarias Auditeur Knudsen tilkiendte Salarium betales i Rigsbankpenge efter Jndløsnings Forholdet af 1 Rigsbankdaler for 6 Rd. dansk Courant. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Dito Dato. No. 55. Jngen - Kaperfører Lars Christensen. contra Jngen Kaverfører Chrent Sørensen.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 31te Marti 1812, i paaanket deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Wiborg kands Overret, under 18de November 1811, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Jndstevntes og Rederet formeentlige Ret enten til det halve Provener af den af Citanten opbragte og siden efter ved Retten priisdømte Galease Amalia kaldet, eller tilligemed nysnævnte Priser Jndbringelse, hvilken Citanten har tilbudt med 300 Rd., Tiderne passende Belønning for bemeldte Jndstævntes udviiste Hielp ved imod i øvrigt at vorde friefunden for Jndstævntes Tiltale. fører Lars Christensen bør paa egne og Rhederes Vegne til Appellanten Kaper Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Jndstevnte KaperHandelskyndige Mænd ved et lovligt Stion bestemme at skulle ansees som fører Arnt Sørensen at betale hvad uvillige fra Retten udmeldte Søe= og Amalias og dens Ladnings Opbringelse i Forhold til dens rige Værd, Ap en god og passende Belønning for hans Deeltagelse i Priisskibet Galeaser, begge Rerter ophæves. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Domspellantens derved udstandne Fare m. m. Processens Omkostninger for lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Borglum og Jerslew Herreders Ret under 10de Juni 1811 afsagt Dom, er kiendt for Ret: Jndstevnte Kaperfører Lars Chri i øvrigt for hans og Rehderes Tiltale, angaaende Deeltagelsen i Prisen stensen bør til Citanten Kaperfører Arent Sørensen betale 2000 Rdlr., og Galeaseskibet Amalia og sammes Ladning frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Som efterkommes under Adfærd efter Loven. møde til bestemt Tid for Hølesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frel Dom: Citanten som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig ladet sers Kirke, førend det tillader, ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham ei tilladet videre derpaa at tale. Dito Dato. No. 227.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Mødte - Høiesterets Advekat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling contra, Bilsted - Undvigt Slave Lars eller Christian Thomsen. I den af Actor under 19de Maji 1813 udtagne Høiesterets Stevning paaankes til Stadsæstelse, en inden Lanns Over samt Hof= og Stadsretten, under 6te April 1813, afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien mod Jndstevnte for 3die Gang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestunten undvigt Slave, Lars eller Lars Christian Thomsen bør hensættes til Arbe de i Rasphuset paa Livstid under sikker Bevogtning. Arrestantinden Anne Dor tyra Jørgensdatter bør for Artors videre Tiltale frie at være. Endelig bor begge de arresterede enhver for sig betale alle af Aktionen lovlig flodende Omkostninger, og deriblandt i Salaria til Sagfører Giedding 6 Rbdlr., til Sagfører Madsen 4 Rbdlr. samt til Prokuratorerne Capitain Soderst- og Over=Krigs=Commissair Risom til enhver af dem 1 Rbdlr. At efter kommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Ved den inden Assens Byes Extraret af Byefogden Cancellieraad Rasmus Ludevig Nermann, under 13de Februari 113 afsagte Dom er kiendt for Ret: Tiltalte Lars Christian Thomsen bør straffes med at arbeide i Nyeborg Fæstning sin Livstid. Anne Marie Dorothea Jørgensdatter bør straffes med at arbeide i Odense Tugthuus i 2 Aar. Saa bør de og hver for sig betale de paa deres Arrest, Forplegning og Varetægt medgaaede Omkostninger, samt een for begge og begge for ert betale til Actoe Sagfører Gjedding hans fremlagte Regning, der dog nedsættes til 16 Rdlr. d. C. siden hans Møder ved Retten ikke kan have medtaget saamange Dage som anført, og i Salario . . . . 20 -er 36 Rdlr. d. C. eller 6 Rigsbankdaler Navne Værdie. Til Desenfor Sagfører Madsen i Diætpenge . . . 22 Rdlr. d. C. og i Salario . . . . . . . 20 -er . 42 Rdlr. d. C. eller Syv Rigsbankdaler Navne Værdie. Fremdeles bør de betale til Actor og Defensor ved det i Colding førte Tingsvidne hver 2 Rdlr. d. C., men om de ere uformuende til at betale disse Omkostninger, da udredes de af det Offentlige. Det idømte efterkommes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dom: Lands Over samt Hof= og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Torsdagen den 3de Junii. No. 231.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Mødte - Justitsraad og Høiesterets-Advokat hans Bilsted, efter Kongelig befaling, contra, Dreier - Anne Elisabeth Heidemann.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Ved udtagen høiesterete Stevning af 25de Maji 1813, paanker Af tor til Staafæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten under 11te Maji 1813 afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justitien imod Jndstevnte for igientaget Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saalede kiendt for Ret : Arrestantinden Anne Elisabeth Heydemann bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar samt betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Lands Oxer, samt Hof= og og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1813-10-25
Dito Dato. No. 193. Mødte - Høiesterets Advokat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra, Bilsted - Tugthuus=Arrestanterne Rasmus Christensen, Jacob Nielsen og Peder Jensen.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
andske Efterretninger. Paris, den 5te October. Actstykker (fortsatte.) Actstykker, som angaae det mienske Kabinets Fremgangsmaade indtil Felttogets Begyndelse. Neppe vare de Uheld, som Vinterens overordentlige Strænghed, anrettede i den franske Armee i Rusland, komne til det wienske Kabinets Kundskab, førend det strax søgte at forandre System. Men det behøvede Tid til at ruste sig. Det begyndte Underhandlinger, og for reslog de krigførende Magter sin Megling. Keiseren, der intet ønskede ivrigere end Freden, lagde ingen Vanskelighed i Veien forat antage en allieret Magts Mellemkomst.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Kabinettet i Wien yttrede den meest levende Glæde. Det bifaldt Keiserens Ønsker, og fandt dem menneskekierlige. Det syntes med Jver at foretage sig et Skridt, hvorved det viste sin Hengivenhed for Frankrigs Fordeel. Det erklærede, at det var uforanderligt i sit System, at en Alliance, som var grundet paa den naturligste, varigste og gavnligste Jnteresse, burde være evig som de Bevæggrunde der havde frembragt den; at det selv, efter modneste Overlæg, havde søgt den; at om den endnu stod til at forandre, ønskede det den dog saaledes som den var, at det ikke frygtede for Frankrig, men for Russerne. Det talte høit om "Østerrigs Uegennyttighed, som intet søgte for sig selv, og som ansaae selv de fordeelagtigste Udvidelser af fine Lande for al for dyrt kiøbte, naar det skulde tilkiøbe sig dem ved et eneste Felttog. Det forudsaae endog det Øieblik, da det, hvis Rusland ikke fandt sig i billige Betingelser, vilde drage imod denne Magt, ikke blot med det i Forbundstractaten stipulerede Hielpecorps, ikke blot med 70,000 Mand, men med Monarkiets hele Krigsmagt." Det forbandt sig endelig til ikke at foretage sig noget uden Keiseren, Samtykke, intet Skridt at giøre uden hans Vidende, og at underrette ham om alle dets Foretagender, hvad enten de sigtede til at lede til Underhandlinger, eller til de Rustninger Østerrig i sin nye Stilling havde at giøre. Det mienske Kabinet meddeelte den franske Ambassadeur disse Forsikkringer. De vare Gienstanden for Grev Bubnas overordentligt Sendelse til Paris, hvorhen det ogsaa sendte Fyrsten af Schwarzenberg, "forat give Europa et udmærket Beviis paa sit Sindelag, idet det nemlig sendte Hielpecorpsets Øverstbefalende til det franske Hof, forat modtage Ordrer af sin Chef. Endelig fordød det sine Agenter at bruge Ordet Megling, da Talen kun var om en Allie rets Bestræbelse; der ønskede at fremskynde Enden paa Krigen. - Rusland antog denne venskabelige Mellemkomst af en Magt som var i Kri imod det. Det bemærkede, "at Saadant vel stred imod de almindelige Vedtægter, men at det forbigik slige Betragtninger, forat give Østerrig et Beviis paa Tillid og Agtelse." Kabinetterne stode i Forveien i Forstaaelse med hverandre; dette Sprog var aftalt. Paa samme Tid, da Østerrig havde foreslaaet Rusland sin Megling, havde det ogsaa desangaaende sendt et Forslag til Engelland, som ikke undlod at bemærke, at Østerrigs fremtidige Forbindelse med Frankrig vilde være dette Skridts heldige Udfald til Hinder. Det blev virkelig ogsaa uden følge. Grev Narbonne blev udnævnt til Ambassadeur i Wien. Han ankom paa sin Post i Slutningen af Marts. De combinerede Armeer vare dengang ankomne til Elben. Kabinettet i Wien gik nu friere frem i sit System. Den franske Ambarsadeur skrev den 1ste April: "Jeg kan ikke dølge, at Østerrig, under Tingenes nærværende Stilling, lindtil Knudens Opløsning, ikke kan føre andet Sprog eller bruge anden Fremgangsmaade, hvad enten det vedbliver Alliancen eller har ifinde sat erklære sig imod os. Da man havde faaet dette Glimt af Lys, erholdt man snart Tilstaaelser, som ikke meere lode Tvivl om at det wienske Kabinet var traadt si Forbindelse med vore Fiender.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Fyrsten af Schwarzenberg havde, efter lang Nølen, begivet sig til Paris. Denne Øverstcommanderende for Hielpecorpset, der "kom til sin Chef, forat indhente Ordrer, var der endnu da Keiseren, uagtet de Erklæringer denne Ambassadeur overbragte, følte Nødvendigheden af at fremskynde Krigsbegivenhederne, for, om mueligt, at standse de Beslutninger som Østerrig med stærke Skridt ilede imøde. Fyrsten af Schwarzenberg, som efter Keiserens Afreise forblev i Paris, overleverede den 22de April en Rore, hvori han endnu erklærede, at om end en eller anden af Alliancetractatens Bestemmelser ikke maatte være anvendelig paa Øieblikkets Omstændigheder, saa fandt Keiser Franz dog ikke et Ord at forandre i Grundbetingelserne. Tillige gientog han flere Gange for Hertugen af Bassano den Erklæring, han allerede havde gjort Keiseren, at han aldeles ikke tvivlede paa, at Hielperorpsets midlertidige Chef jo vilde adlyde den franske Keisers Ordrer, saasnart samme kom ham tilhænde.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Den franske Ambassadeur i Wien, der havde befaling at lade Kabinettet vide, at der, saasnart Fiendtlighederne begyndte paa ny, skulde sendes Ordre til Hielpecorpset og at giøre fælleds Sag, forespurgte paa samme Tid om denne Ordre vilde vorde punktlig efterlevet. Da han ikke erholdt andet end ubestemte og indviklede Svar, troede han at burde gribe denne Leilighed til ved Facta at overtyde sig om Kabinettets sande Stemmen. Han forlangte derfor ved en Note af 21de April en formelig Erklæring. Grev Metternich svarede den 26de. Hans Svar lod ingen Tvivl om at det østerrigske Kabinet var findet at unddrage sig for sine Forpligtelser. Keiseren havde allerede triumpheret i Lützen, da han erholdt den Coureer, som bragte ham Østerrigs Svar. Fra dette Øieblik af laae det wienske Kabinets Planer aabenbare for Verdens Øine. (Herpaa følge 15 Billag, hvoraf de fleste ere Depescher fra Grev Otto til den franske Minister for de udenlandske Anliggender. Man seer deraf, at Frankrigs Fiender, forat vinde Østerrig, tilbøde denne Magt: Jtalien, de illyriske Provindser, Overmagten i Tydskland, kort: at forskaffe den Keiserlige Krone sin forrige Glands; og at Engelland ene lovede Østerrig 10 Millioner Pund Sterling. - Da det Vigtigste af deres Jndhold allerede er berørt i det Foregaaende, forbigaaes de her)
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Den 15de October. Et igaar udstædt Sinatsconsult indeholder Følgende: Art. I. Mellem det franske Rixe og Sverrig skal ingen Fred sluttes, førend Sverrig frasiger sig besiddelsen af den franske Øe Guadeloupe. 2. Alle Franske paa Guadeloupe forbydes, under Æres Fortabelse at sværge den svenske Regiering Troskabseed, antage noget af sammes Embeder eller vise det nogensomhelst Bistand.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Ratzeburg, den 23de October. Marschal Prindsen af Eckmühl havde givet Obersteen for det 30te er Regiment Ordre at gjøre en Recognistering til Lüneburg. Bataillonschef v. Hiis blev beordret at udføre den. Den 21de brød han op i fra Winsen, og marscherede saaledes, at han om Natten overfaldt de fiendtlige Tropper i Lüneburg. De fiendtlige Forposter havde gjort Allarm og lukket Portene; men det lykkedes et Compagnie af det 30te Regiment at bryde igiennem en af dem. Nu flygtede Fienden til alle i Sider, og efterlod 15 Dræbte og 15 til 20 Fangne, foruden 30 Heste, Vi vare saa heldige ikke at miste en eneste Mand. Troppernes Forhold fortiener Berømmelse.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Bayreuth, den 3die October. Den fiendtlige Armees stor Hovedqvarteer er endnu i Toplitz. Ved den bohmiske Grændse er intet af Vigtighed forefaldet. - Marschal i Hertugen af Castigliones Armeecorps er ankommen til Saale, og synes at tage Veien til Naumburg.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Berlin, den 19de October. Den 10de, om Morgen Klokken 11, blev Hohentaine besat af 9000 Mand fransk Cavallerie; mellem dette Sted og Berendorf stode 15000 Mand Jnfanterie. Armeecorpsets høire Fløi havde sin Stilling ved Lauen og ovenfor Sauselitz; den venstre ved Gertrig. Samme Dags Eftermiddag besattes Delitz af fransk Cavallerie. Armeen rykker frem fra Würzen og Eulenburg. - J og ved Maadeburg ere syv i Divisionsgeneraler. Paa høire Elbbred commanderer General Lanusse ved Calbe. Jngenieurchefen i Magdeburg er Oberst Salm.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Wien, den 7de October. De flygtende Servier ankomme i tusendtal til de Keiserlige Provindser, forat bede om Beskyttelse og Tieneste, har Hs. Majestæt besluttet, af der ved fri Hverving skal oprettes to Fribatailloner af disse serviske Flygtninger, og Commandoen derover betroes til Oberst Michalceviz af det wallachisk-illyriske Grændseregiment.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
London, den 6te October. Man har sagt i Spanien, at de Allierede i Norden have tilbudet Lord Wellington en Overcommando ved deres Hære; men at han hellere ønsker at forblive i Spanien. Lord Bentink skal have forladt Catalonienarmeen forat gaae tilbage til Sicilien, hvor hans Nærværelse gjordes meget nødvendig. Lord Clinton har foreløbig faaet hans Plads Man troer at General hope vil faae Definitivcommanden over Catalonienarmeen. De Tropper, som høre til den tredie Armee, ere den 13de f. M. afgaaede fra Saragossa, og have trukket sig til Tudela, hvor de skulle oppebie nærmere Ordre. - General Suchets samtlige Magt beløber sig til over 30000 Mand; desuden anslaaes den Forstærkning, han har afsendt til Marschal Soult, til 10000 Mand. Fra Pampelona har man intet Nyt.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Idag er Linieskibet Royal Oak paa 74 Kanoner, under Contreadmiral Lord Beauclerk, kommen tilbage, efter at det i tre Maaneder forgieves har søgt efter den americanske Commodore Rodgers.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Maltha, den 1ste September. Breve fra Palermo af 2den August melde, at der 14 Dage iforveien i denne folkerige Stad foregik en Bevægelse, der bebudede en Sammensværgelse, hvis Formænd ere meget virksomme, og hvis Hensigt det er at styrte Regieringen og tilintetgiøre Engellands Jndflydelse paa Øen. De havde aabnet Fængslerne, og, forstærkede af Pøbelen, tilbudet Soldaterne Klæder og Levnetsmidler, hvis de vilde forene sig med dem. Jmidlertid skulle Soldaterne have opført sig temmelig godt. - Man frygter for Uroligheder; allerede have mange Misfornøiede vidst at indsnige sig i Underhuset, og da Parlementet i Begyndelsen af Juli var samlet, forkastede man alle de Forslag der gjordes til Fordeel for Engelland.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Blandede Efterretninger. Den 30te September løb Fregatten Ranenne paa 44 Kanoner af Stabelen i Toulon.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Man forsikrer at Pesten paa Maltha aftager betydelig. En Sømand, som afseilede derfra den 13de September, har bragt den behagelige Efterretning til Livorno, at af Øens 24 Byer vare kun tre befængte ved hans Afreise.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Paa Øen Bermuda har en Orkan i Begyndelsen af August anrettet overordentlig stor Skade. De Eiendomme, som ere ødelagte i Staden, St. Georg, anslaaes alene til 200000 Pund Sterling. I Havnen frelstes kun 5 Skibe, og over 50 kastedes ind paa Kysten. Samme Orkan er sporet i Kingston paa Jamaica. Den begyndte med Regn, hvorpaa fulgte en stærk Jordrystelse, som afløstes af en heftig Storm, der har anrettet betydelig Skade.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 26de Octbr. Jmorges settede en fiendtlig Convoi af et Linieskib, et armeret Skib og 10 Koffardiskibe sønden for Rom, og var om Eftermiddagen Kl. 4 ude af Sigte syd paa, saa at intet Fiendtligt nu er at see.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Den 27de October. En Convoi syd fra passerede her forbi i Eftermiddags, bestaaende af 4 Linieskibe, 3 Fregatter, et armeret Skib, 5 Brigger og 113 Koffardiskibe. Den ankrede henimod Aften sydest for Rom.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Helsingøer, den 26de Octbr. En fiendtlig Convoi af 134, Koffardieskibe, under Bedækning af en Fregat, en Boe, en Kutter og 5 Kanonbaade fra Hogenæs, er passeret Sundet, uden at Flotillen kunde virke paa den.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Batteriet Trekroner, den 29de October. En hertil indkommen Skibsfører fra Bornholm beretter, at endeel Orlogskrydsere, af engelske og svenske Fregatter og Brigger holdt sig imellem Bornholm og Christiansø, hvor og en russisk Fregat har viist sig. Til Bornholm havde danske Kapere indbragt 8 Priser; Fæstningen Christiansøes Mandskab havde taget 4 Priser, som, tilligemed en af en dansk Kaper taget svensk Skonnert, vare indbragte til Christiansø Ved Malm ligge 3 Orlogsskibe og en Fregat; mellem Hveen og Landskrona et Orlogsskib.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Kiøbenhavns Vexelcours, den 29de October. Hamburg 900 Procent, K. S.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Kiøbenhavn, den 29de October. Efter en til Hs. Majestæt Kongen indkommen allerunderdanigst Rapport, har Secondlieutenant af det jydske Regiment lette Dragoner Georg Frederik v. Wiggers i Affairen den 12te d. M. særdeles udmærket sig, i det han med 16 Mand næsten i tre Qvarteer har opholdt heie det fiendtlige Regiments Blinkere, og med egen Haand nedsablet en Kosak og taget to til Fange, af hvilke han var omringet. Ligeledes er Jæger Daniel Nissen af det slesvigske Jnfanterieregiments Jægercompagnie, efter at have i Affairen den 7de d. M. faaet et Sabelhug i Hovedet, desuagtet siden gaaet frem med Compagniet til Attaqven fra Weisenhirsch.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Hs. Majestæt har under 20de d. M. allernaadigst behaget at udnævne Secondlieutenant v. Wiggers til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe, og Jægeren Nissen til Dannebrogsmand, Ligeledes har det under 21de d. M. allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Oberstlieutenant og Bataillonscommandeur i slesvigske Jnfanterierregiment, Ernst Wilhelm Ludvig v. Schaumberg, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe, for sit gode Forhold i Affairen den 7de d. M.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Secondlieutenant, Ridder og Dannebrogsmand Linde har Natten imellem den 22de og 23de udtaget af en 3 Miil S. S. V. for Nakken liggende Convoi, en engelsk Brig, Spalding kaldet, 150 Tons drægtig, ladet med Uld og Jern, og indbragt den til Kiel.