JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Fragmenter af en Reise til Kjøbenhavn i Aaret 1837. Consatte. Ondt og Godt i alle Lande, Roser sig med Torne blande, sagde Wessel for et halvt Aar hundrede siden, og det samme vil man kunne sige om et halvt Aartusinde, ja saalænge det paa denne store, brogede Klode mylre Skabninger, som kalde sig Mennesker. Roser og Tørne ere maaskee ligesaa nødvendige i et Land, som Lys og Skygge i et Malerie. Kun Daaren, drømmer og Roser uden Torne eller Torne uden Roser. Den ene Tidsalder giver, i det Hele betragtet, sjelden den anden noget efter. Verden er intet uden en Skueplads, hvor man i Dag giver et Sørgespil, og i Morgen et Lystspil - hvor Scenen snart er i Cairo, og snart i Kjøbenhavn, men hvor Persolderne og Steder, dog bestandig blive de samme. Det er kun Coulisserne og Costumerne man skifter. Jeg har i mit forrige Brev viist Dig, min Ven, hvorledes Yppigheden har taget Overhaand i Middelelassen og de høiere Stænder, hvorledes det Jevne og Naturlige i deres Leve, maade har maattet vige for det Konstlede og Unaturlige, hvorledes Sundhed og Sindsro ere blevne opoffrede for forfængelig Glimresyge og vilde Glæder; hvorledes huuslig Lykke er bleven til et tomt Skyggebillede og Kierlighed til en foragtelig Handel. Jeg vender nu Maleriet om, og viser det fra et behageligere og skjønnere Synspunct. Du har seet Tornene, du bør ogsaa see Roserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Vartov Hospital er udvidet og aldeles ombygt. Sengene staae ikke tæt ved hinanden i lange mørke Gange, som Solens Straaler neppe kunne trænge ind i Kirken er bleven forandret til Værelser for Lemmerne, som nu enten holde Andagt i deres store Forsamlingsstue, eller søge de nærliggende Sognekirker. Man sørger saa meget som mueligt for, at de ikke ved at være for tæt sammenpakkede udsættes for de høist ubehagelige Følger af Ureenlighed, der paa saadanne Steder saa let bidrage til at forbittre og forkorte Menneskers Dage. - Ogsaa det almindelige Hospital har i de senere Aar undergaaet store og gavnlige Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Det er blevet til et Hospital i Ordets egentlige Forstand, og Sunde og Syge ligge her ikke imellem hinanden. De Sunde ere blevne forflyttede til en Bygning paa Christianshavn, som i Begyndelsen af dette Aarhundrede paa mange Steder næsten var saa godt som en øde Colonie, og man har derved vundet saa meget mere Plads for de egentlige Syge. Daarehuset, som i det 18de Aarhundrede ikke uden Grund kaldtes Pesthuuset, har i en Tid af 30 Aar opnaaet en Fuldkommenhed, der gjøre Ved kommendes menneskekierlige Tænkemaade stor Ære. De betydelige Capitaler, der uafladeligen bleve legerede dertil, vare ikke nogen ufrugtbar Sæd, nedlagt i en gold Jordbund. De Vanvittige behandles som ulykkelige Brødre, ikke som Umennesker, der tillige med Forstand, have mistet at grundet Fordring paa Samfundets Medlidenhed. Denne Stiftelse er bleven et opmuntrende Mønster for alle øvrige Jndretninger af den Natur. Daarehuset i Helsingøer kaldes, nu ikke meere af Udlændinger en Skjændsel for Menneskeheden, og dets afsindige Lemmer indspærres ikke i mørke fælle Fangehuller, mere passende for Tigere end for Mennesker. Kort sagt, det hele offentlige Medicinal væsen har faaet et ganske andet Udseende, og Dannemark velsignes nu ikke blot af de Lykkelige, men ogsaa af de Ulykkelige. (Fortsættes.) Til Læseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Forfatteren af Fragmenter af en Reise til Kjøbenhavn i Aaret 1837, har fra Begyndelsen af forudseet, at hans Yttringer lettelig vilde kunne mistydes; men af denne Aarsag har han ogsaa været beredt paa at møde enhver fornuftig Indvending. Hvad han har forudseet, er ogsaa indtruffet; i No. 20, af Jversens Fyenske Avis findes et vist Noget, som imidlertid intet Svar fortjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Et Par Ord til Oplysning skylder jeg den Deel af mine Læsere, som maaskee kunde være svag nok til at lade sig føre vild af Avis=Lygtemænd. Jeg har i de anførte Fragmenter viist, hvorledes det kan gaae ned af Bakke med et Folks Sæder i een Henseende, og op igjen i en anden. Uagtet Alt, hvad jeg har sagt, kunde synes at være et overnaturligt Phantasiespil, saa findes der dog ikke en eneste Jdee deri, som jo grunder sig paa Resultatet af een eller anden Erfaring. Selv det Gigantiske ophører ikke at være naturligt, saa længe Dimensionerne ere rigtige. Skjønt meget i mine Fragmenter er seet i et Huulspeil, er det ikke destomindre sandsynligt. Det var med velberaadt Hu at jeg har sagt, at vort Sprog om 30 Aar vil komme i Ringeagtelse hos de saakaldte rige og høiere Stænder, thi det er det i en vis Henseende allerede nu. Men derfor har jeg ogsaa forudsat, at det vil komme i Agtelse hos de simplere Stænder og at Nationalfølelsen vil stige blandt disse ligesom den synker blandt hine. J den Forudsætning har jeg antaget, at vi ville faae et Nationaltheater, der saa meget lettere vil kunne hævde sine Rettigheder, som det vil besøges af de talrigeste og mindst fordærvede Menneskeclasser, der endnu have Følelse for det sande Nationale. De forfinede og høiere Stænder har jeg anviist et eget Theater, hvis Skuespillere og Skuespillerinder forskrives udenlands fra At der desværre vil gives mange Lapser, i Kjøbenhavn om 30 Aar, det synes man med Føie at kunne formode, naar den vidtløftige Lapsefamilie skal saaledes vedblive at formere sig som hidtil ), men "at hele det Danske Folk inden Aaret 1837, vil være forvandlet til lutter Lapser, *) det er en Jdee, som kun kunde opstaae hos en ideeløs Avis=Relateur. Førend Forfatteren slutter disse Erindringer, maa han anmærke, at alt hvad her er sagt om Frederikshospital, Vartov Hospital &c. kun maa betragtes som almindelige Forudsætninger, og at intet af det Anførte sigter til, at nedsætte de Mænds Fortjenester, der endog i vore Dage have gjort saa meget, for at ophielpe og fremme disse velgjørende Stiftelser. En Indretning er ikke altid slet, fordi den i visse Henseender kunde være bedre, og først med Tiden kan blive det Det er imidlertid høist usandsynligt, at de endog om 30 Aar ikke ville være forjagede fra vort Theater, aldenstund da man allerede nu begynder at faste dem paa Døren Dette paastaaer den anførte Avis, at jeg paa (?) andre Yttringer lader til at have forudseet." - Jkke at tale om, at der er en Absurditet, som kun den Fyenske Avis er istand til at udlede af mine Ord, saa angaae alle mine Yttringer desuden kun Kjøbenhavn, og hele det Danske Folk boer ikke i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Tydsk Reisendes Brev fra Trondhjem i Januarii 1803, af Tidsskrivtet: Nordische Blatter, Leipzig 1804. "Paa Hedemarken gjorde jeg Bekjendtskab med den værdige Provst Pihl, som unægtelig er den første Mathematiker i Norge. Han anstiller meget flittigt aftronomiske Observationer, og staaer derfor i Brevvexling med Justitsraad Bagge i Kjøbenhavn. J sin Præstegaard har han en Mængde Konstnere og Haandværkere, med hvilke han forfærdiger Teleskover, Electrisermaskiner og andre physiske, optiske og mechaniske Jnstrumenter. For det norske Videnskabers Selskab har han forfærdiget et kostbart Teleskop, hvis Arbeid kappes med det bedste Engelske Han eier blandt andet et Chronometer, som har kostet 700 Rdlr. Han har i endeel Aar havt et grundigt udarbeidet Værk om Uhrmagerkonsten liggende i sin Pult, ved hvis Bekjendtgjørelse denne vilde vinde uendelig meget. Hans Broder, ogsaa en Geistlig, har udgivet en ypperlig Afhandling om Teglbrænderier, hvoraf der er udkommet en Tydsk Oversættelse paa Brummers Forlag i Kjøbenhavn. - Brændet her i den heftige Kulde er lykkeligviis lettere end i Kjøbenhavn, hvor en Favn Brænde koster 11 til 12, her i Trondhjem derimod kun 3 Rdlr. Det Trondhjemske Stiftes, især Bergværket Røraas's Tilstand, hvad Kornmangel angaaer, er høist at beklage. Den brave Stiftamtmand i Trondhjem, Baron Adler, har i denne Henseende givet et nyt Beviis paa sin Patriotisme, da han den 4 Dec. ved et offentligt trykt Blad har indbudet alle herværende velhavende Jndvaanere til en Subskription for Korn, for at understøtte den i Fare for Hungersnød værende Landalmue. Selv har han bidraget 300 Rdlr. dertil. Denne ypperlige Mand synes overhovedet at ville kappes med sin Svoger, den forrige Stiftamtmand, Grev Gebhard Moltke i Ædelmodighed, der fra sine Godser i Dannemark har sendt 1000 Tønder Korn til det sydlige Norge, til Christiania, hvor han er Stiftamtmand, for at overlade den fattige Landmand det for en billig Priis. - Da Egennytte overalt synes at udgjøre, meer eller mindre, Hanhelsmændenes Aand, saa vilde det see slet ud med dette Rige, om ikke Statstyrelsen saa ømt sørgede for det o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Faaborg d. 31 Januarii, Paa en skjøn og høitidelig Maade blev Kongens Fødselsdag høitideligholdt i Pensions=Anstalten i Faaborg. Af egen Drivt havde Eleverne forenet sig om, ved Stemmevalg at udnævne to iblandt dem til at holde Taler; og at den Deel af de andre, som kunde, skulde derhos opføre Musik. Dette udførte de saa fortræffeligt, at det rørte Tilhørerne og opvakte deres Brundring. Den ene af Talerne blev holdt i det Tydske Sprog, den anden i det Danske, af begge Unge selv forfattede, om Rigernes Lyksalighed under vores gode Konges og Kronprindses vise og milde Regjering, lignet med andre Riger. Om Aftenen havde de tillige besørget Skolebygningen smukt illumineret, hvorved de anbragte 3 Transparenter: et med Kongens Navne Træk og Krone med Underskrivt: "Fædrenelandets Fader. Det andet med Kronprindsens Navn og Krone, med Underskrivt: Kongens Søn, Folkets Ven. Det tredie forestillede Dannemark og Norge i Flor og Glæde, under Christians milde Regimente, og en Genius, som nedsteeg til to qvindelige Figurer, der forestillede den Danske og Norske Nation, med en Rulle Papiir, hvorpaa den Jndskrivt: Gud velsigne Kongen H. H. Prinds Christian og Gemalinde ventedes d. 16de f. M. til Kiel, hvor de agtede at opholde sig i 14 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
H. Majestæts Fødselsdag høitideligholdtes i Aar i Altona paa forskjellige Maader. Paa det academiske Gymnasiums store Høresal holdtes, en Tale af Subrector, Mag. Lilie. Det borgerlige Cavallerie Corps gav et Bal, og i Skuespilhuset, var og Aftenen en glimrende Maskerade. Understøttelsesselskabet og Museumet høitideligholdt H. K. H. Kronprindsens Fødselsdag. J October Maaned er i Christianiastadt, paa St. Croix, kun et Dansk Skib, Neptunes kaldet, ankommet, og kun Briggen Luey, Capit. Horste, afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Udenlandske Efterretninger. (Fortsatte Efterretninger og Tham. Han anseer den Egn, hvor han boer, for de gamle Svenske Gothers saavelsom de ældste Guders og Kæmpers Bopæl; men ikke Upland, som man af Slendrian og historisk Overtro har antaget derfor. Her finder han Alting, lige indtil Beskrivelserne og Navne overeensstemmende med de ældste Sagn og Historier. Tildeels findes disse Jdeer allerede hist og her i Tunelds Geographie, sidste Udgave fra 1793. J et Tillæg til Skaras Stiftstidende udtrykker Tham sig desangaaende paa følgende Maade: "Det er besynderligt, hvorledes de ældste Familier, som for det meste ere fra Vestergothland og Smaaland, alle ere blonde, det rette Kiendetegn, som alle udenlandske Historieskrivere anføre paa vore ældste udvandrede Gother. Kaflerne, Stakerne, Oxhufverne, Liliehskerne, Sparrerne, Ulfsparrerne a. ere alle blonde. Ogsaa maa jeg anmærke her i Forveien, at netop Bondeslægten i Hænger (Trudvanger), Sætuna (det gamle Fornsætung), hvor Odin fordum fik sit Offersted, hos Gylse, som boede i Gudhem - især have rødt Haar, den gamle saa høit ærede guldgule Farve. Mine her kortelig anførte Grunde beder jeg Læseren, at lægge Mærke til, indtil jeg engang med locale Beviser kan godtgjøre, at Gylse boede i Gudhem (de Gamles Godheim) og Odin i Sætuna 6de Gamles Situn eller Forn-Situn).(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Moniteuren indeholder djærve Anmærkninger over Forsamlingerne i Underhuset d. 19 Dec. Først i Foraaret agter Vicekongen af Jtalien at reise til Storarmeen, men dersom Russerne endnu i Vinter trænge ind i Dalmatien, paatager han sig Over-Commanden over den Dalmatiske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Den Russiske General=Lieuten. v. Essen har med 30,000 M. besat Fæstningen Chotym i Moldau. Gener. Michelson er gaaet med 40,000 M. og Gener. Lieuten. Richelien med 30000 M. ved Bender over Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Gener, Buxhowden er bleven tilbagekaldet fra Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Den Franske General Victor skal, efter nog te Efterretninger, være tagen til Fange i Preussisk Pommern af Preusserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Stralsund d. 11 Jan. (Af Svenske Tidender). Allerede siden d. 2den i denne Maaned har der været stor Bevægelse imellem de Franske Tropper, og næsten daglige Transporter med Proviant og Munderinger ere førte fra Mecklenburg til Anclam, langs med de Pommerske Grændser. Adskillige Dage i Rad have alle Vogne i sidstnævnte Sted været læssede, og Tropperne have havt Ordre, hvert Øieblik, at holde sig færdige til at bryde op. General Mortier havde gjort en Reise til Stettin, men var kommen tilbage d. 6te dennes. De Tropper, der staae under hans befaling, ere blevne forøgede, og deres Tal udgjør nu omtrent 24,000 Mand, hvoraf nogle Regimenter imidlertid skulle være forlagte længere ind i de Preussiske Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Garnisonen i Anclam skal nu stige til 7000 Mand, hvoraf et Regiment er hver Nat paa Piquet, i Tilfælde at der fra Svensk Side skulde gjøres et Angreb. Alt Beleiringsartillerie af større Caliber er nu i Mölln og Neukloster. Blodgang hersker stærkt blandt de Franske Tropper, og adskillige ere døde deraf. For deres Syge anlægges Lazarether, saavel i Mecklenburgske Stæder, som i Demnin og Darghuun. - Den 12 Jan. De Franske ere i Gaar ved Gutzkow gaaede over i Baade og have bemestret sig Færgen sammesteds. Ritmester Trolii ved de Kongel. Smaalands Dragoner har derefter med en liden Trop Dragoner til Fods taget Færgen tilbage, som nu ligger paa Svensk Side, og ikke har behøvet at losse noget Skyts. - Efter Mørkningen kom de Franske tilbage, og passerede med Baade Strømmen paa samme Sted, hvorved de gave Jld, som af Dragon-Posteringen med lige Heftighed besvaredes, og hvorunder samme retirerede 30 Alen bagom Færgehuset, men da Anføreren, Lieutenant Haard opdagede, at Fienden havde en mindre Styrke, rykkede han atter ned til Strømmen, hvorved de Franske, under en heftig Jld paa begge Sider kastede sig tilbage i Baadene, og retirerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Lieutn. Haard formoder, at een eller to Franskmænd ere blevne trufne, men kan formedelst Mørket og Fiendens hastige Retirade ikke opgive det med Sikkerhed. - D. 17 Jan. Ved Gützkow gjordes d. 13de et nyt Forsøg paa at bemægtige sig den Svenske Færge, hvorved atter endeel Skud paa begge Sider bleve vexlede, og en Fransk Baad derved boret i Sænk. - Den 14de indløb Rygtet om GeneralMortiers Bortmarch med sin Armee fra de Pommerske Grændser, og just nu ved Postens Afgang indløb den Efterretning, at bemeldte General med sit Hovedqvarteer i Gaar Eftermiddags er afgaaet til Friedland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
D. 31 Dec. f. A. var følgende Vareforraad i de Vestindiske Docker i London, Sukker 81,230 Fade; Caffe 13,900 Fade og 64,600 Sække; Caccao 905 Fade og 3000 Sække; Piment 80 Fade, og 5000 Sække; Jngefær 1011 Sække, Bomuld 6800 Sække, Blaatræ 3700 Tonnes (hver Tonnes indbefatter 2000 Pd. netto); Fustik 611 Ton mes; Rom 11,600 Fade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Bucharest, d. 13 Dec. Monseigneur, De Russiske Tropper, under Prindsen af Dolgoroukis Commando, have arretteret den Franske General-Consul Reinhard med hans hele Gesandtskab, og sendt ham til Rusland. Prinds Dolgorouki har, efterat han havde ladet de Keiserlige Vaaben afrive, opfordret Hr. Reinhard til at forlade sin Post, og derfor givet ham et Pas, paa det han kunde reise til de Østerrigske Grændser. Hr. Reinhard reiser bort; men neppe er han en Lieu fra Jassyn, førend en TroupCosakker omringe ham, bemægtige sig hans Person paa en uværdig Maade, og føre ham til Rusland. Dette Træk har opvakt enhvers Harme. Russerne selv harmes derover. Det er en civiliseret Nation uværdigt, der betræder Storherrens Territorium, i det den proclamerer et fredeligt Sindelav. - Mustapha Baryktar gjør store Tilberedelser. Han sværger, at han vil bringe sin hele Armee paa Benene, for at gjøre Russerne Modstand. Hans Oberst, som commanderer i Bucharest, vaager Nat og Dag over den offentlige Ro og Sikkerhed. Han har sat Soldater i alle Stadens Porter, og høitidelig erklæret, at den første Boyarde, der gaaer ud, skal miste Hovedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Paschaen d'Jbrail staaer i Spidsen for 25,000 M., som han har forenet med Mustapha Barayctars Magt. Jeg forbliver med Agtelse &c. Ledoulx.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Moskau stiller 1500 Heste, Petersborg giver 1 Mill. Rubler og Grev Alexei Orlof har tilbudet 1 1/2 Mill. til Bedste for Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Den Russiske Overgeneral Kammensky har egentlig faaet en saa uindskrænket Magt, deels fordi han er 70 Aar gammel, og dannet i Suvarows Skole, deels fordi han skulde forekomme Skinsygen mellem Benningsen og Buxhowden. Kamensky besidder blandt alle Russiske Generaler de fleste militaire og tactiske Kundskaber. Da Potemkimdøde, paatog han sig Overcommanden, og hans Rapport til Keiserinde Catharine begyndte med følgende Ord: "efterat jeg som ældste General har paataget mig Overcommanden &c. Keiserinden tegnede paa Randen: "hvo har befalet dig det?" Svaret blev, at han skulde nedlægge Commandoen J Aaret 1789 udmærkede han sig i Besarabien. Benningsens Familie lever endnu i Hannover. Fra d. 11 Nov. til d. 20 Dec., i hvilken Tid han havde sit Hovedqvarteer i Pultusk, har man neppe seet ham ride ud fire Gange. Alle Forretningerne bestyres af hans Qvarteermester, Gener. Steinheil, Buxhowden kunde ikke komme Benningsens Corps til Hjelp, fordi de Franske forhindrede ham fra at gaae over Bug. - Den Franske Armee er virkelig gaaet i Vinterqvarteer, og finder sig sikkere mod hvert Overfald ved de der oprettede Broskandser og den forskandsede Leier. Den bestaaer af 300,000 M. og den Polske Conforderationsarmee er 40,000 M. stærk. Med denne Magt forbliver Napoleon i Vinter i Polen. Naar de Schlesiske Fæstninger have overgivet sig, støde 100,000 M. af Rhinfor bundsarmeen og 80,000 Conscriberede til Storarmeen, og med denne uhyre Magt af 520,000 M. skal den store Plan med Polen udføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-10
De fleste Bygninger, som ere opførte efter Branden, ere i egentlig Forstand alle byggede efter Tidens Tarv og den nærværende Lyst til at glimre og udmærke sig i Alt, hvad der falder i Øinene. Allesammen ere indrettede saaledes, at de endog til en overdreven Kjøbesum maae forrente sig godt. Boutiquer, Viinkieldere & har man søgt at anbringe, hvor det kun var mueligt. Men at imidlertid Tiderne og Omstændighederne mærkeligen kunne forandre sig i færre Aar end man troer, det har man seet paa Bryggergaardene. En Bryggergaard, som for ti Aar siden blev betalt med 30,000 Rdlr., kan nu faaes for 20,000 og derunder. Det samme vil maaskee skee med de øvrige Bygninger, naar de anførte Tilfælde indtræffe, og de mange Udlændinger, som Krigsluen har drevet til vore fredelige Grændser, kunne vende tilbage, til deres Hjem. Kjøbenhavns Befolkning kan neppe stige til en høiere Pynt, end den nu befinder sig paa. Nu kunde man maaskee indvende, naar Handelen tager af, saa maa jo saa mange flere Penge komme i Omløb, og for at faae disse vel anbragt ville mange sætte dem i faste Eiendomme, og følgelig ville de sidse stige i Prisen. Men herpaa kan man svare, at om end flere uomsættelige Penge paa den ene Side ville drages ud af Handelen, saa vil, hvad allerede tildeels er skeet, paa den anden mange offentlige Stiftelser blive tvungne til at opsige deres Capitaler, og hvad der altsaa i een Henseende sættes i Om løb, vil i en anden igjen komme ud af Omløb Men antaget, at de for os saa heldige Handelsconjuncturer endnu ville vedblive i til Aar med afvexlende Lykke, saa maae og kunne disse overspændte Priser paa Gaarde og Huse dog ikke andet end bugne under deres egen Vægt. Det er mueligt at udpine 3 til 400 Rdlr. for nogle Stuehuller, som kaldes Boutiquer, det er mueligt at finde en handlende Lykkefrister, som gaaer ind i en saadan Rede, og søger Macroner der, hvor hans Formand og Formands Formand ikke har kunne finde Skofter. Men tilsidst maa dette Spilfægterie dog ophøre. Det er mueligt, at Huuseierne, for at komme til deres Penge og for at tilveiebringe de store Udgivter, der ere forbundne med en saadan Eiendoms Besiddelse, kunne drive Leien endnu høiere; men hvad skal det blive til, naar den kommer saa høit, at en Embedsmand maa anvende det Halve af sin hele aarlige Jndkomst, for at kunne boe anstændigen. - Og saa vidt maa det komme, naar Priserne saaledes skulde vedblive at stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-10
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-10
Udenlandske Efterretninger. En Reisendes Breve om Trondhjem (oversat af: nordische Blatter, Leipzig 1804.) Trondhjem, d. 16 October 1803. De forlanger af mig, kjereste Ven, en Beskrivelse om Trondhjem, hvor jeg nu en føie Tid har opholdt mig. Velan, jeg opfylder gjerne Deres Ønsker, og vil forsøge paa i en Række af Breve, at meddele Den saa grundede Efterretninger, som Omgang med kyndige Folk kan forskaffe. - Førend jeg alligevel indlader mig i en ordentlig Beskrivelse, vil jeg gjøre Dem opmærksom paa adskillige Urigtigheder, som Skribentere og Norge desværre have begaaet. J Fabricius's Reise til Norge, Hamburg 1779 findes en Mængde, og en stor Deel af Navnene urigtigen satte. S. 237. siger han at Kobberhandelen fra Røraas beløb sig til en Circulation af 20,000 Rdlr.; men her kan sikker sættes 240,000 Rdlr. S. 235 klager han over de herværende Herbergeerhuses slette Jndretning; men jeg kan til enhver Reisendes Trøst forsikkre, at her gives nu to gode Anberger, hvor Reisende have al Beqvemmelighed. J Gebhardids Kongeriget Norges Historie staaer S. IV at alle Bergamter 1771 vare ophævede. Man maatte herved vel udraabe med Voltaire: et ainson ecrit Thistoire, thi her ere endnu to Bergamter, det ene i det søndenfieldske, og det andet i det nordenfieldske Norge. Berghauptmanden i denne nordlige Deel, Justitsraad Heltzen her i Trondhjem, en overmaade duelig Mand i sit Fag, har viist mig mange Artigheder, og jeg er ved denne værdige Mands lykkelige Bekjendtskab i Stand til at give Dem tilforladeligere Efterretninger og Berg værkerne, end de fleste Fremmede. Mange Skribentere have talt om norske Diamanter, og derved at de ansaae Qvartscrystaller for Diamanter, givet et stærk Beviis paa deres Vankundighed. Det gik netop saa med de Bornholmske Bergerystaller. Man ansaae dem først for Diamanter, og fra den Tid af føre det Navn. Et Beviis paa min Paastand finder De i Prof. Schumachers Forsøg til en Fortegnelse over de i de danske norske Stater, værende Mineralier, Kjøbenh. 1801, hvor Forfatteren ikke taler om Diamanter, og under Qvarts handler og de Bornholske Diamanter, som Berg crystal. J Cromes bekiendte Bog: Europas Producter, Dessau 1782, hedder det S. 312; der graves ogsaa Blye i Norge, og det ved Kongsberg hist og her, og i Grevskabet Jarlsberg. Dette maa rettes saaledes, at Kongsberg kun har Spor af Blye, og at man maa hente Blyet fra England, for at bringe Sølvet af Ertserne. Det Jarlsbergske er for lang Tid siden nedlagt. S. 313 taler Crome om Alabaster; men ovennævnte Berghauptmand her forsikkrer, at han aldrig har seet Alabaster i eller fra Norge, og neppe Spor til Gibsarter. Han har og her i Landet ingen Agater fundet, men vel grovere Jaspis; men derimod Flintestene, som er ganske imod det, som C. siger 314. Til det, som han siger 310 om Sølvværket i Kongsberg, kan man føie til, at det i mere end 30 Aar er blevet drevet med Tab; ja man taler og ganske at lægge det ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-10
H. H. Prinds Christians Gemalinde er den 1 Febr. ankommen i Altona, hvor hun agter at opholde sig i nogle Dage.