JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Hvad der egentligen skal forhandles paa dette store Stevne, er endnu skjult selv for dets Deeltagere, og dog skal den frugtbare Franske politiske Skribent; Abbed du Pradt have et Værk i Arbeid over Verona-Congressens Forhandlinger. At Tyrkiets Anliggender ville komme paa Tale, kan man forudsee, da disse fra Begyndelsen for en stor Deel gave Anledning til denne politiske Sammenkomst; men den Tyrkiske Regering under Mahmud den Anden, viser sig selvstændig nok til ikke at taale af den hellige Alliances Medlemmer, at de indblande sig i Tyrkiets indvortes Anliggender, ligesom den ogsaa fra sin Side ærligen af holder sig fra al Deeltagelse i Nabostaternes indvortes Anliggender, hvilket den nylig viste ved Urolighederne paa de Joniske Øer. Tyrkiet bekvemmer sig derfor ingenlunde til at sende nogen Underhandler i denne Anledning nogetsteds hen, og ville de øvrige Europæiske Magter drive nogen Underhandling med den høje Port, da faae de vel finde sig i at indstille sig hos den i Constantinopel med deres Underhandlere, hvis de ej med Sværdet i Haanden ville og kunne bane sig Veien did. - Jtaliens Kulbrændere ere vel kuede, men Jlden er ikke slukket, uagtet Sybariterne i Syden krybende kysse det Riis, som tugtede dem. - Spaniens og Portugals Communeros ere en Torn i den gamle Politiks Øie, men hvo formaaer at tvinge den stolte Spanier, i hvis Aarer det samme Blod randt i vore Dage, da Saragossa faldt, som i den fjerne Oldtid i Numantia og Sagunt, især naar han beskyttes af Sertoriernes, Viriaternes og Albuquerquernes ubetvingelige Ætlinge? - Frankrig, sønderslides af Partier, hvis Meningsforskellighed, ved Nationens forrige Character, lettelig kan føre til indvortes Feider, og de hyppige Henrettelser i denne Tid vise, at Oprørsaand er en Hydra, paa hvilken flere Hoveder fremvoxe, naar eet afhugges.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
- Tyskland er i det Hele ikke frit for politisk Misfornøielse, men et Folk, som kuns for et Par Menneskealdere siden allerførst kunde begynde at regnes blandt civiliserede Nationer, vil vel endnu ikke saasnart være modent til at spille nogen politisk Rolle. - Dog overalt er Stof til Gjæring, Staternes Anliggender udfordre aarvaagne Styrere, og Europas, politiske Tilstand er nu ikke ulig en brændende Vildmose, hvor Jlden, som man et Sted, har dæmpet og troer aldeles udslukket, ulmer useet og umærket frem dybt under Jordskorpen, indtil den pludseligen bryder frem langt borte fra dens første. Udbrud, paa et andet Sted, hvor man mindst befrygtede samme, og den af den ulmende Brand fra inden af fortærede, underbrændte Jordskorpe, nu, da Jlden. igjennem den frembrudte Aabning har faaet Luft og derved overalt fornyet Kraft, snart gjennmbrændt, styrter sammen, og den hele Strækning staaer paa engang i klar Lue, indtil Branden af Mangel paa Næring sagtnes og omsider vil ophøre af sig selv.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Blandede Efterretninger. Da Kornindførselen i Portugal nu bliver tilladt, begynder Hveden at stige i Holland. -
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Hvede maa i Portugal først indføres, naar den staaer der noteret over 800 R., men den skal dog oplægges i Magasiner, og der maa, saalænge den staaer, fra 800 til 900 R., kuns sælges halvt af udenlandsk og halvt af indenlansk Hvede. Er Prisen fra 900 til 960, maa sælges fra Magasinerne af udenlandsk 2 mod 1 af indenlandsk Hvede. Naar Prisen er højere end 960, kan sælges ene udenlandsk Hvede. J Porto er Prisen nu 950. Der er i Portugal kuns Forraad for tre Maaneder. Dette kommer ikke af, at Landet skulle være dyrket slet, som en Dansk Provindsialavis nylig lod sig forstaae med, men deraf, at mange Strækninger, f. Ex. hele Alemtejo, ere meget tørre og hede og derfor ufrugtbare i saadanne Aar som dette, og i de frugtbarere og bedre Provindser, af hvilke Minho er den bedst dyrkede, lægger man mest Vind paa Viin, Olie, Agrummer og andre kostbarere Frembringelser.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Statholderen i Egypten, som er en stor Ven af Oplysning, lader oversætte mange af de berømteste Franske Forfatteres Værker til Arabisk. Skade at han ikke foretrækker de langt indholdsrigere Engelske Forfattere!
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Amtmanden i Stendal (Brandenborg) havde nylig Selskab og forgav de fleste tilstedeværende Damer, med Arsenik, som af en (utilgivelig) Feiltagelse var kommen i deres Drik istedetfor stødt Sukker.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Fædrelandet. Den Rasphuusfangen Søren Nielsen Greve overgangne Høiesteretsdom, hvorefter han for morderisk Overfald paa Opsynsmand Daniel Moritz var tilfunden at have sit Liv forbrudt, er, da Cancelliet efter Sagens Omstændigheder ikke fandt nogen Anledning til at indstille ham til Benaadning, af Hs. Majestæt allernaadigst bleven stadfæstet, og under 27de f. M. afgaaet Ordre til vedkommende Øvrighed om Straffens Execution. Bemeldte Delinqvint, som i Aaret 1807 løb fra Hjulmandslæren over til de Engelske, og siden 2 Gange har deserteret af engelsk og hollandsk Tjeneste, har allerede engang før for Overfald paa sin Officeer været dømt fra Livet, men blev benaadet med Fængsel i Rasphuset paa Livstid, hvor han tidligere havde overfaldet Opsynsmanden Moritz og en Justitssergeant, da disse skulde fuldbyrde en ham tilkjendt Correction, hvisaarsag han dømtes til Kat i 2 Dage og skjærpet Arbeide i et Aar. Aarsagen til sidste Overfald, hvorved han stak Opsynsmanden i Underlivet med et tilslebet Søm, har han vel foregivet at være Lede til Livet; men dette strider ganske mod hans senere Yttring: at hvor qvadfuld hans Tilstand end var, havde han dog Livet kjært, og ønskede heller Kat eller endog Brændemærke, som ham ellers frygtede for, end Dødsstraf, ligesom han og selv har begjæret den ham overgaaede Commissionsdom, hvorved han var dømt fra Livet, appelleret.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
J Statsvennen læses nu følgende hvasse Svar paa Anmodningen i samme Blad, med Motto: und pas kein Verstand der Verstandigen steht, Das fühlet in Einfalt ein kindlich Gemüth. Schillers drei Vortendes Glaubens. 1. De Lærdes Oplysninger. Askefrugter: En Sort Æbler, som voxe ved Foden af Vesuv; foruden ere de røde og smukke, forinden fulde af Alte. Et billede paa forgjængelige Rydelser, skuffende Glæder. - Nordens Nat: Vortreget lille Fædreland, hvor selv det Store, og det Skjønne maatte blive i Mørket, useet af den store Verden, og stundom ubemærket, hvis det ikke selv, ved pludselig at fremtræde i sin Glands, bragte den til at studse og beundre. - Oldtidens Muur: De styrtede Mure, de faldefærdige Ruiner, som nu ere de eneste sørgelige Levninger af Oldtidens koldssa ske Bygninger. - Østersaltets Vove Stærkere Udtryk end: Østersøen; thi det salte Hav tænker man sig altid farligere at beseile end en Søe. 2. De Lærdestes Formeninger.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Askefrugter Anonymens Spørgsmaale, Frugterne af hans tidselagtige Satire; foruden at see til som Sandhedskjerligheds og Apartiskheds Æbler, der ere gode til at faae Forstand af, forinden fulde af Bitterhed og Skadelyst, der er en Gift for det Træ selv, som bærer dem. - Nordens Nat: Den Tilstand, hvori man skulde troe, at Oplysningen var i det Land, hvor den spørgende Anonym har faaet sin Forstand, opklaret - eller ogsaa Tilstanden i hans egen sissige Hjerne. - Oldtidens Muur: ligger ved de chinesiske Grændser, og opførtes af Oldtiden til Værn mod Tartarerne, eller Taterne. Da disse isærdeleshed elske Kattekjød, er det intet Under, at Anonymen, der idet mindste har det tilfælleds med Kattene, at han er rivs, som de siger paa Als, ønsker Underretning om, hvor den Muur ligger, bag hvilken han maaskee kunde haabe at finde Beskyttelse mod Taterne - Østersaltet: en Deel af samme kaldes Kalleboestrand, hvor Herrerne pleie at bade sig Maaskee Spørgeren har ved en saadan Leilighed nedslugt noget falt Vand, som han nu giver af sig, igjen, som vandet satitisk Salt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Aalborg, den 21de October. Sidste Fredag Formiddag, holdtes Brand mønstring paa Stadens Gammeltorv, hvorved Sprøiterne prøvedes, under Commando af Herr Overbrandinspectør Boss, der alt udførtes til Hs. Excellence Herr Stiftsbefalingsmand v. Moltkes og øvrige Magistratspersoners bifald, som bevidnede Herr Overbrandinspectøren sin Tilfredshed, saavel med Brandcorpsets Aarvaagenhed, som og med de i Aar skeete Forbedringer med nye Slanger &c.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Bekjendtgjørelser. NB. Af mit bekjendte gode Peberrod kan faaes : tykt af Lpd. 2 Rbd., middel Dito a Lpd. 1 Rbd., smalt Dito til Heste a Lpd. 3 Mk., samt alle Sorter Vinter=Kjøkkenurter, til de billigste Priser. Aalborg, den 21de October 1822. Fortegnelse. over de uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i September Maaned 1822. No. Rbs. 1 Lars Andersen Grenssted i Hammer Sogn pr. Aalborg, Adresse Peder Andersen i Borreschmidts Kjælder ved Vesteraae i Aalborg fra Kjøbenhavn 2 Peder Jensen Kornum i Nørre-Sundbye Sogn pr. Aalborg fra Dito franco. 3 Chr. Thygesen i Aalborg fra Lübeck. Portraitmaler L. Jacobsen, Adresse Aron Jacobsen i Dito fra Rudkjøbing; 5 Skræder Christen Verning Møller i Nørre-Sundbye pr. Aalborg fra Randers 6 Joh. Deichmann i Aalborg fra Altona 7 Dito i Dito fra Hamborg, 8 Henningsen et Rubsahm i Dito fra Dito 9 J. Kjellerup i Dito fra Dito 10 Philip Levin fra Horsens i Dito fra Svendborg, 11 Thomas Pedersen, Adresse Snedkermester Ole Mørck i Skomagergaden i Dito fra Randers 12 Chr. Sødring i Dito fra Hamborg, 13 Inger Christensen Bogholz Kone i Dito fra Kjøbenhavn 14 Philip Levin fra Horsens i Dito fra Svendborg, 15 Søren Bjering i Strædet i Dronninglund Sogn pr. Aalborg fra Frederikshavn, 16 Møllebygger Thomas Christen i Westerdorff, Dronninglund Sogn pr. Aalborg fra Hjøring, 17 Ane Marie Christensen, boende i Kattesundet i Aalborg fra Kjøbenhavn 18 R. Nielsen, boende hos Madame Rostrup i Dito fra Dito franco. 19 N. S. Mørck i Dito fra Hamborg, 20 I. et N. Kjellerup i Dito fra Dito 21 Th. Karmark i Dito fra Lübeck, 22 Niels Michael Christensen Hjøring, ved 3die jydske Infanterie-Regiments Jæger=Compagnie i Dito fra Kjøbenhavn franco. 23 Major L. de Fischer Benzon, Herre til Kokkedahl pr. Aalborg fra Haderslev, Aalborg Postcontoir, den 11te October 1822. R. Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Licitation. Tirsdagen den 5te November, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Aalborg Amtstue Licitation over Leverancen af resterende Skattekorn, efter Forordningen af 20 Juli 1821, bestaaende af 167 Tdr. 3 Skpr. enfjerdedeel Fdk. ovntørret Rug, til Vægt 12 Lpd. pr. Tønde, og 216 Tdr. 4 Skpr. Byg, til Vægt 10 Lpd. 14 Pd. pr. Tønde, efter de paa Licitationsstedet fremlæggende Conditioner, som fra den 20de October af, henligge paa Amtstuen til de Lysthavendes Eftersyn. Wesenberg.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Auctioner. Mandagen den 21de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver paa Hovedgaarden Clausholm, foretaget Auction, over Vin 6 terfoder til 24 Stkr. Stude, fra Indbindingstiden og indtil næste Aars Foraar, efter de paa Auctionsstedet bekjendt gjærende Conditioner; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Sæbye, den 7de October 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Torsdagen den 7de November førstkommende, Formiddag ) Kl. 10, bliver hos Sognefogden i Lyndbye, foretaget Auction, over 3de gode Skibs-Ankre med Jern Kjetting, bjergede fra det sammesteds i sidste Martsmaaned indstrandede Engelske Brigskib the Jane, efter derom skeet Begjæring fra Vedkommende; hvilket herved til Lysthavendes Ef I terretning bekjendtgjøres. Sæbye, den 7de October 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Bekjendtgjørelser. De som endnu maatte ønske at subskribere paa de blandede Digte, som Herr Landmaaler Bluhme, under Navn af Riimblomster agter at udgive paa Undertegnedes Forlag, ville behage i det seneste inden October Maaneds Udgang, hos mig at lade sig tegne; da jeg, saasnart jeg som Forlægger seer mig ved Subskriptionen betrygget for Tab, strax begynder med Trykningen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 30te September, 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-10-21
Hos Bogtrykker Wandall faaes for vedsatte Priser: 1) Ryttige Breve til Menigmand, af Forfatteren til historiskegeografisk Læsebog for Landsbyeskolerne, indbunden 4 Mk. 2) Om Opelskning af Birketræer, og disses Fortrin for andre Træarter, i Særdeleshed i skovløse Egne, af C. P. Laurupoversat af J. Bang, Skovridder ved de kongl. Skovanlæg paa Alheden, heftet 3 Mk. 3) Kort historisk Samling af danske Konger fra de ældste til vore nuværende Tider, et Tidsfølge af 1900 Aar, udgivet af P. Obel i Lemvig, heftet 5 Mk. 4) Historiebog for Børn, indeholdende lærerige Optrin af det daglige Liv, ved Kammerraad A. F. Just, indbunden 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Spanien. J Henseende til Rigets politiske Stilling til fremmede Magter vil man vide, at Englands Ministre og iblandt disse især Herr Canning skulle misbilligelal Jndblanding i Spaniens indre Anliggender, og man smigrede sig endog i Madrid med det Haab, at England i Tilfælde af Orlog vil forsvare det constitutionelle Parti imod sammes Fiender, men saasom: der skal Noget for Noget om Venskab skal holdes, gjor man ogsaa Regning paa at maatte indrømme Englænderne endeel Handels=Forrettigheder og maaske endog afstaae den vigtige Vestindiske Besiddelse, Cuba til dem. Den nye Britiske Minister ved Spaniens Hof Sir William A Court bliver i Madrid viist al mulig Udmærkelse. Frankrig og flere Fastlandsmag. ter tiltroes derimod fiendlige Hensigter, hvilket den stedse voxende Observationshær ved Grændsen synes at stadfæste. - Kongen hører man Jntet til. Dronningen, som endnu er meget syg, mener man vil blive hentet hjem til Dresden. - Ved den store Højtidelighed den 24de September, da hele Madrid Garnison, som nu bestaaer af 10000 Mand, holdt Taffel i Prado, toge Soldaterne Lopez Bannos, Gasco, Generalerne Abisbal, Pepe med flere fornemme Herrer fat ved deres Ankomst, løftede dem, uagtet deres Modstand, op paa Skuldrene og trak om med dem i Triumf under det forrige Udraab "Leve Forfatningen!" - Den forrige Tefe politico (Stiftamtmand) i Madrid Martinez de San Martin er fængslet for Deeltagelse i Tildragelserne i Prado og Madrid den 7de Juli. Den tappre General Zarcodel Valle, som har renset Catalonien for Oprørere, er udnævnt til Ambassader i London. Espinosa er gaaet af fra Generalcommanden i det emte District (Navarra) og har faaet Tørritil Efterfølger. Fra Catalonien ere Eftertios retningerne meget modsigende. Franske Tidender, især de som udgives i Toulouse, lade Royalisten Baron de Eroles have slaget Mina i en afgjørende Træfning og frataget ham alt hans Artillerie, men Efterretninger fra Spanien selv modsige dette, og det synes endog som Mina, efterat have med stormende Haand erobret flere faste Pladse, nærmet sig mod Royalisternes Regerings Sæde Seo de Urgel. Derimod skal den constitutionelle Oberst Tabuencavære slagen og selv fangen af Royalisterne, som derefter myrdede ham. Erkebispen af Tarragona, Creutz Medlem af Regeringen i Seo de Urgel, er af Regeringen i Madrid erklæret fredløs og hans Godser confiskerede. Mange andre geistlige Godser inddrages og mange Klostere ophæves. Den pavelige Runcioblev i Madrid nylig af Folket tvungen til at raabe: Leve Forfatningen!" hvilket dog neppe kom fra Hjertet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Guulfeberpesten har yttret sig i Puerto de Santa Maria og Nogle sige tillige i Cadiz.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Rigets Gjeld udgjør 5561976331 Realer, som en lover 600 Millioner i danske Penge, men National- godserne, som sælges, og dertil de mange geistlige Godser, som inddrages, ere af langt større Værd. Den ved det Franske Hof ansatte Minister, Hertugen af San Lorenzo, er af den Franske Regering anerkjendt, hvilket man i Madrid neppe havde ventet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Blandede Efterretninger. Kongen af Preussen har paa sin Reise til Verona besøgt sit i Sveits beliggende Fyrstendømme Neuschatel, hvis Jndbyggere modtoge ham med Jubel. Fra Verona agter han, ledsaget af Baron Humboldt, Hertugen af Wellington, iført Østerrigsk Feltmarskals Uniform og prydet med Maria Theresia, Ordenen, mønstrede den 5te Dennes hele Viens Garnison under Marquis Sommarivas Commando, og afreiste samme Dag til Verona.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Fra Jtalien meldes, at der nu drage flere Østerrigske Tropper til end fra Neapel. De nu levende Cardinalers Antal er ikke uden 43. Der skulde være 70.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Kejseren af Østerrig har ophøiet samtlige Brødre, Rothschild, for deres Tjenester i Pengeanliggender, til Østerrigske Baroner.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
J Leipzig blev den 2 Dennes en Kjøbmand paagreben, som for Gavtyvestreger i Danmark var forfulgt med Stikbreve fra 1819, men blev nu først funden og af den Saxiske Regering udleveret.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
En Engelsk Coureer, som var underveis til Vien, blev paa Veien fra Regensborg gal just paa den Tid da Marquis af Londonderry skar Halsen over paa sig, vendte om igjen til Regensborg og slængte sine Brevskaber paa Gaden, men blev under Bevogtning ført derfra til Vien.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Postmesteren i Harwich i England fik forleden Dag travlt for Alvor, da flere af Modvind opholdte Postcuttere paa engang ankom og bragte 250000 Breve over det sædvanlige Antal. De Tyve, som frastial Bankørerne Alexander 8. Co. i Jpswich 31199 L. have nu betalt 28000 L. tilbage og derfor faaet i Godtgjørelse 1500 L. i Sovereig, ner. De 3199. L. vare, efter deres Foregivende, borte. De kaldte sig ikke Tyve, men Borgere, fordi de kuns toge paa Borg.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Fædrelandet. Den første Efteraarsmanøvre udførtes af de i Kjøbenhavn og Omegnen forsamlede Tropper den 30te September, og den sidste den 16de October. Førstnævnte Dag manøvrerede Tropperne i eet Corps under Hs. Majestæt Kongens egen Commando; de øvrige Dage, nemlig: Den 1ste, 3die, 5te, 8de, 10de, 12te, 14de og 16de October manøvreredes i 2de Corps imod hinanden, det ene under Hs. Majestæts egen Commando, og det andet Corps, som forestillede Fjenden, efterhaanden under Commandeaf følgende Generalspersoner: Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik til Hessen, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, Generallieutenant Greve af Ahlefeldt Laurvig, Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, Generallieutenant Greve von Schmettau, Generallieutenant Greve von der Schulenburg, Hs. Durch. lauchtighed Prinds Frederik til Hessen og Hs. Høihed Prinds Christian Frederik.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
I Kbhavns Skilderie læses, med Overskrift sten af H. G. K. Sommer, følgende: Naturen gaaer sin kolde Grav imøde: Hvor Fuglens glade Toner nylig løde, J Skovens Hvælving, under løvrigt LyDer hvivler nu kun visne, gule Blade; For Nattergalen skriger hæse Skade, Og Uglen maa til Kirketaarnet tye. Hvor Alt er sørgeligt og tømt paa Glæde: Henvisnet ligger muntre Blomsterkjæde, Som mægtig bandt den unge Phantasi; Saa frydløs staaer den nøgne Rosenhække; For Solen atter kan til Liv den vække Er mangt et brustent Øie lukket i. O, brune Høst, betydningsfuldt du taler, Til Støvets Søn, naar Solen mat neddaler, Og naar den hæver sig i dunkle Øst: Du hvisker lydeligt i Midnatsstormen, Din Viisdom lærer Mennesket som Ormen, At selv i Livet toner Dødens Røst. Stod et den skjønne Sommer, stor og herlig, Bekrandset nys paa Jorden blid og kjerlige Udaanded den ei trindt et Paradis, I Herthas Lunde løde Nattergale, Hvor gyldne Ax i Fredens stille Dale Sig bøiede, og Alt var idet Priis. Det kaade Lam i Engens fede Kløver, Sig veltede saa fro, - det ei bedrøver Hiin mørke Tanke om den nære Dør, Da smillede en Gud i al Naturen, Som bød os fly den lumre Stad og Muren, Hvor vi ved Vinterblus vor Glæde nød. Nu tryller du ei meer, kornkranste Sommer, Og førend atter du til Norden kommer, Du svinger dig med Fuglen ned mod Syd; Her sidder gamle Hyems paa sin Stubbe, Graaskjægget, rynket, ret en vakker Gubbe, Og ændser ei det barske Nordhavs Lyd. Udfold, O Phantasi de gyldne Vinger; Nu ingen jordisk Magt din Higen tvinger, Som Klippens Ørn, du aander let og fri Jeg seer dig Høst, imedens Tanken stiger, J Flugten høit op over Jordens Riger, Og følger dig paa Tidens trange Sti. En stille Beemod du i Siælen vækket, Hvert visnet Blad, som sig paa Jorden strækker, Et Vidne er om Altings Undergang; Naturen røver atter hvad den giver, J unge Vaar den Løvet buldt opliver, Og kalder Fuglen til forynget Sang. Udbred, O Høst, da mørke Slud og Taage, Modtag, føvante Strand, din hvide Maage! Lad Kragen skræppe i den skygraa Luft: Lad Riimfrost stivne Engens Diamanter! Til Drivhuus søge Urter, Blomster, Planter, Og aande der saa luunt i Sommerduft. Nu helder Dagen, - tidlig Aftenrøden Os minder klart om Livets Gang og Døden; Saa taler du til Støvets Børn, O Høst! Din Stemme byder Træets Blade visne, Og Duggens Glands i matte Straa at isne; Imedens Vaarens Haab os skjænker Trøst. Under 2den October, er Sognepræst for Ørum Menighed i Aalborg Stift O. F. Vinding, beskikket til Sognepræst for Tvede og Linde Menigheder i Aarhuus Stift. S. D. er Cand. Tholl. A. C. Bræmer, beskikket til Sognepræst i Frederikshavn og for Hirtzholmens Menighed i Aalborg Stift. Sorøe.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Academiets Director, Prof. Tauber, ønskede med samtlige Lærere at bringe den hæderkronte Olding, Hs. Ex. Geheimeconferentsraad Malling, en Yttring af deres dybe ustrømtede Høiagtelse. J denne Anledning blev derfor den 4de October i et Middagsselskab hos Directoren, hvilket D. Ex. Geheimeconferentsraaderne Malling og Stemann, saavelsom Statsraad Engelstoft beærede med deres Nærværelse, nedenstaaende Sang af Lector Jngemann afsjungen: En Hæderskaal for dem, som her i Gjenreise Fædres sjunkne Minde, Og selv i Danmark Dæmringsskjær. Vil de Henfarnes Spor gjensinde. Hil hver, som reiser hvad der faldt! Paa ham har Danmarks Skytsaand kaldt. til Kongen med hans Mænd saa troe, Som her begravne Aand gjenvækker! Hil hver, som kraftig, viis og fra En daadfuld Haand til Værket rækker, Fremkalder Himlen Frugt af Frøe, Skal Sædemandens Navn ei døe. Og hil Dig, Gubbe stille from, Med Ynglings Jld i Oldings Øie Som ældst i Musers Helligdom Paa Værket grunded længst og nøie Dig Absalons og Saxos's Aand. Hidleded med usynlig Haand. Glad har du seet de friske Skud, I Abildgaarden, som laae øde; Du bad for dem med os til Gud, Og vi saae Gubbens Kinder gløde. -Med Absalons og Saxos's Aand. Leed længe os med Faderhaand! Laulund, i Hammerum Herred, er i disse Dage ganske afbrændt paa et Tørvehuus nær. Hvoraf Jlden er kommen, vides - som sædvanligt - ikke.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
J Randers Avis læses under Rubrikken Jndsendt følgende: Det gamle Ordsprog: "Det kommer igjen, sagde Konen, hun gav sin So Flesk synes nu at nærme sig Praxis, da man begynder at føde Sviin med Oxekjød - Oxekjødet er som de fleste af Landmandens Producter sunket til saa lav en Priis, at det næsten ei kan betale sig at føre til Torvs; thi naar Consumption, de saa kaldede Stadepenge &c. &c. bliver fraregnet, bliver vist Overskudet lidet, for ei at sige intet. Seer man hen til at Priserne, paa Landmandens Producter, i de sidste 3 Maaneder, sunket ned til det halve (med Undtagelse af Kornvarene, ved hvis Salg dog neppe Mange i Aar gjør stor Fortuna) saa hører det vist til Dagens Ubegribeligheder, hvorledes Landmanden kan udrede deres Udgivter, som snarere daglig formeres end formindskes. Fire Hovedgaardes Salg i Aarhuus Stift, pryde i denne Tid de offentlige Tidender, flere ere under Tillavning, hvis Salg vel snart vil blive forkyndt; maa det endog oversees de talrige Familier som ved disse Derengements kommer til at vandre nøgne og huusvilde iblandt os, saa er dog vist den Ødelæggelsens Vederstyggelighed som derved anrettes paa Eiendommene, en Gienstand værdig den største Opmærksomhed. - Ja Fædrenelands Vænnen ønsker visseligen af Hjertet: Gid vor gode Konge og hans troe Mænd maae være saa heldig snart at udfinde Midler som kan standse disse frygtelige Onder, at det store Saar ei skal vorde udlæggeligt. i m. 1.
Jyske Efterretninger, 1822-10-24
Kjøbenhavns Børs, den 18de October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Specier 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s. a 15. Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1822) 83. Nationalbank Obligat. (af Laanet, den 2den Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. -