JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Det kgl. danske Cancelli har communiceret Fædrelandets Redacteur, Cand. Gjødvad, at det atter har beordret ham tiltalt for en i sidste Onsdags Numer (der er beslaglagt) indført Artikel med Overskrift: "Discussionen om Schyttes Andragende III, samt at det bifalder Beslaglæggelsen af sidste Mandags-N formedelst deri optagne to Andragender fra den slesvigske Forenings Formand og Secretair til Stænderforsamlingen i Viborg, i Overeensst. med det allerh. Rescript af 22de Sptbr. 1835. (Dette er Fædrelandets fjerde Beslaglæggelse i 10 Dage.)Et Par Dage iforveien var samme Blads Redact, beordret tiltalt for en Artikel under Overskrift: Kongens Svar paa den jydske Adresse." – "Alle dem – hedder det i Fædrelandet for i Tirsdags – vi have ladet læse denne Artikel, have været enige i, at vi der have iagttaget det største Maadehold, og udtrykt os med en næsten mageløs Ærbødighed, saa det ikke vil være muligt selv for den meest skarptsynede Actor at finde et eneste Udtryk, hvorover han kan anke."- Og om det sidst undertrykte No hedder det: "Det nævnte No indeholdt ikke det Ringeste og Stændernes Forhandlinger, som Rescr. af 1835 forbyder at meddele førend de have været at læse i Stændertidenden, og selv og Rescriptet kunde anvendes paa Andragender, som bleve oplæste i Stænderforsamlingen, og indrykkede i Stændertidenden, – hvilket er lige imod hvad baade Theori og Praxis hidindtil har antaget, saa vilde Rescriptet dog i nærværende Tilfælde paa ingen Maade kunne paaberaabes, da de nævnte tvende Andragender ikke ere oplæste i Stænderforsamlingen, men blot afgivne til en Comitee, altsaa slet ikke ville blive indførte i Stændertidenden. Det har, som tidligere yttret, aldrig været Hensigten med Rescriptet 22de Septbr. 1835 at berøve Folk deres uomtvistelige Ret til at publicere hvad de lovligen kunne offentliggjøre, og allermindst har Rescriptet villet indføre administrativ Myndighed for Cancelliet til paa egen Haand at afgjøre, hvad Statens Borgere i Trykken maa udgive eller ikke udgive, eller med andre Ord, Magt til uden Domstolenes Mellemkomst at fratage dem deres lovlige Eiendom. Beslaglæggelser regne ned over Bladene: "Fædrelandet har atter i denne Uge, Mandag og Onsdag, havt denne Skjæbne, hvoraf Resultatet er blevet det førstn. Numers Confiscation fordi det meddeelte en af den slesvigske Forenings Formand til Viborg, Stænder indgiven Besværing, hvilken ikke har været indført i Stændertidenden, og en ny Action for det sidste, der indeholdt Betragtninger over Schyttes sidste Proposition. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
J Mandags indeholdt Adresseavisen et gaadefuldt Avertissement fra Lector Buchwald i Kiel, om en Komet, der svævede i en taaget Atmosphære, men som inden Solen atter skinnede, skulde kiendes af Tusinde i Khvn. Det Hele betydede, at Lectoren vilde udgive et nyt Blad kaldet Kometen," som blev ombragt i Byen samme Dag. Men dette blev naturligviis ikke bekjendt imellem de simplere Klasser, der hele Dagen var i den største Angst for hvad denne uhyggelige Spaadom skulde betyde. Om Aftenen flokkedes Folk i Gaderne, da det heed sig, at der var forberedt Alt for at tilbagetrænge et opdaget Oprør, og at Generalmarsch vilde blive slaaet, samt at Kanonerne paa Volden vare ladte og vendte imod Byen. Saamegen Ravage havde Hr. B. vist neppe ventet sig af sin Spøg. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Sidste Søndag Aften blev en Arbeidsmand paa Teglværket ved Jægersborg overfalden af flere Mennesker, hvorved der, da Andre vilde ile ham tilhjælp, opstod Slagsmaal. Endelig skiltes Folk af, men den ovennævnte Mand blev som død liggende tilbage. Nogle Forbigaaende bragte ham til Kroen, hvor Kromanden, uden nøiere at besigtige ham, lod ham lægge ind i Laden. Først næste Dag saae man, at han havde faaet to dybe Knivstik i Siderne, saa at Jndvoldene vare væltede 1/2 Alen ud af Livet. Der er nu gaaet Koldbrand i Saarene og Manden er uden Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Det fortælles ogsaa, at en her i Nærheden boende Mand ved at tugte sin Tjenestepige med en Vognkjæp, har slaaet hende ihiel og derpaa, for at skjule dette, hængt hende op med en Strikke. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Dampskibet le Tage er paa sin sidste Reise fra Havre til Petersborg blevet beskadiget, hvorfor dets Passagerer have maattet tilbringe flere Dage heri Byen, hvor disse Franske samlede besøge alle offentlige Steder. (Md.)– J flere af vore Skoler oprettes nu Forberedelsesclasser for ganske smaae Børn, der ere aldeles uforberedte, og i Førstningen intet Egentligt skulle lære. En dygtig Pædagog har isinde at gaae et Skridt videre og under Forberedelsesclassen sætte endnu en Classe, hvor Eleverne kun skulle lære at patte. Naar Forsøget skulde vise sig practicabelt, vil samme Pædagog sætte sin Skole i umiddelbar Forbindelse med Fødselstiftelsen. (Cors.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
J Corfaren" No 203 var noteret følgende
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Børscours den 2den August 1844. Russiske Sympathi=Obl. . . ingen Efterspørgsel. Viborgske Stænder=Actier . . . . 140 a 143 pC. med Udsigt til at stige endnu mere. Slesvigske Sprog Actier, meget flaut, uden Omsætning. Skamlingsbank=Obl. rivende Afsætning. Himmelbjergs=Actier 1844. Coursen var ikke noteret ved Bl. Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Stænderforsamlingen i Viborg. (See Avisen No 142.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Jblandt flere indkomne private Andragender var ogsaa et om Brevportoens Nedsættelse i det mindste til det Halve af dens nuværende Størrelse. Dertil nedsattes en Committee, bestaaende af Proc. Jes persen, Overkrigscommistair Qvist og Politiassistent Nielsen. Et dito om forandrede Bestemmelser for Delingen af geistlige Embeders Jndtægter og Byrder i det saakaldte Raadensaar. Committee: Biskop T. Møller, Provst Møller og Cancelliraad Møller. Et dito om Oprettelse af hensigtsmæssige Arbeidsanstalter overalt i Landet. Comittee: Schytte, Wulff og Tage Møller. Et dito om Oprettelsen i Jylland af en efter Tidens Fordringer hensigtsmæssig Helbredelsesanstalt for Sindssvage &c. Comittee: Køster, With og Tage Møller. En dito fra Communalbestyrelsen i Horsens om de lærde Skolers Reform. Committee: Holst, Koster og Tage Møller Prof. Larsens Andragende den danske Statseenhed, betræffende. Committee: Larsen, Brock og Jespersen. (St. Td. indtil Nr 69.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Handels-Efterretninger. Kjøbmand P. Carstensen, som er rømt fra Flensborg, uden at tilfredsstille sine Creditorer, er efter "Börsenhalle ankommen til Newyork, forsynet med mange Penge. Det er imidlertid lykkedes en af hans Creditorers Befuldmægtigede at faae endeel af disse Penge, og som det hedder ere der indløbne flere Fuldmagter. Man haaber saaledes, at flere Creditorer ville blive dækkede for deres Fordringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Khvns Børs-Cours den 9de August. Hamborg, 2 M.a vista 198 3/4. Species 200 4 PC. kgl. Obl. 102 1/2 a 102. Nationalb. Obl. (af Laanet, 4de Febr. 1820). - Nationalbank=Actier 133 1/2 a 133 1/2. Dødsfald. Enkebispinde Astrup f. Praem (88 Aar), Hofguldsmed Eggertsen 166 Aar), Tobakspinder Arenzen, (43 Aar), Enkefrue Conferentsraadinde Hauser (76 Aar), Jfr. Clara Frederiksen (38 Aar), Urtekræmmer H. C. Müller, Liimfabrikmester Jørgensen, Lieutn. og Toldbet. Warnecke; Alle i Khvn. Agnete Steenstrup f. Stadel, paa Morso. Skolelærer og Kirkesanger A. Scriver (34 A.) i Vindblæs Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Copulerede. J Svendborg: Organist og Musik læret Kugler og Jomfru Jensine Simonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Aarhuus, den 12te Aug. Jfølge hertil igaar ankomne Breve fra Flensborg, er en af denne Stads rigeste og største Kjøbmænd, Peter Schmidt, ved Døden afgaaet i en Alder af 7080 Aar. Han var Kl. 12 om Natten kommen hjem fra et Selskab, og fik kort efter et apoplectisk Tilfælde, som endte hans virksomme Liv Man anslaaer hans Formue til 7 a 800,000 P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Reisende. Med Dampskibet "Chr. Vill." fra Kallundborg; Professor Mundt med Frue og 2 Børn, Agent Nyholm med Frue og 3 Børn, Kammerj. Postmester During med Frue og 2 Børn, Adjunct Hundrup m. Frue, Skuespiller Wimmer m. Familie, Baronesse Juel Wind, Kjøbmand, Seidelin, Md. Bang m. 3 Børn, Snedker F. Bech, Mo Høyer, Brbr. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Med samme Skib fra Aarhuus til Kallundborg: Dr. philosophiæ Rector Beck, Adjunct Broger, Proprietair van Deurs, Landmand Tolstrup, Mad. Schwartz m. Søn, Jfr. C. Larsen, Garver Jensen, Farver Ravn. Med Dampsk. "Jris fra Aarhuus til Kbhvn. Stiftamtmand de Thygeson, Hofjægermester v. Carlsen, Justitsraad Bernth m. Frue, Stud. theol. Bernth, Fuldm. Schumacher m. Familie, Jfr. Simmelhag, Md. Juul og Rønne, Frøken Janssen, Jfrne Jacobsen, Groth og C. Jensen, Enkefrue Krarup m. Familie, Jfr. Bergstrøm, Gartner Boetmann m. Kone, Frøkenerne C. Ba din og Fistaine, Cand. Bauditz, Typograph TengnagelBarnewitz, Cand. pharm. Hansted, Jfr. M. Schandorff, Cand. theol. Dantzer, Jfr. Dantzer, Capt. Sveistrup m. Datter, Mad. Bræstrup m. Datter, Former Helsinge, Cand. Lauritzen, Frøken Kobke, Discipel Perch, Cand. theol. Mitchell, Pastor Høegh m. Døttre, kgl. Capelmusicus Paulli m. Familie, Kbm. J. Secher, Jfr. Ludvigsen, Cand. theol. Welding, Jfr. C. Welding, Stud. Barfoed, Skolelærer Johansen, Discipel L. Aastrup, Cand. theol. Lindrup, Uhrmager Hylling, Overlærer Hysing m. Familie, Jfr. C. Colding, Stud. med. Thorbjørnsen med Fru Moder og 2 Søstre, Strømpeh. Broberg, Stud. th. Kjær, Cand. theol. Sørensen, Mr. Bockmann, Bagerne J. Theil og G. Meyer, Disciplene P. og J. Graah, Jfr. L. Borgen, Discipel C. Borgen, Jfrne L. Müller og M. Kaalund, Enkefrue Ørum m. Søn, Cand. theol. P. D. Blicher, Cand. phill. Kjellerup, Md. J. Larsen, Stud. Wilstrup, Cand. theol. Hammer, Kbm. P. Pagh, Cand. med. Dreyer, Stud. juris Schultz, Cand. theol. T. Hansen, J. Lange, E. Hagerup. J. Jensen og P. B. Blicher, Student Saxtorff, Discipel Bentzen, Landoeconom P. Hansen, Frøken Schønheider, Disciplene Chr. og B. Bruun og Sophus Ring, Frøkenerne J. og A. de Voigt, Stud. art. Calundan, Forp. Rasmussen, Kammerr. Rasmussen, Fru Christens m. 3 Børn, Pastor Bindesbøll m. Frue, Eleverne Jessen, Holst og Frydensberg, Hof= og Stadsretsproc. Balthazar Christensen. Jalt 129 Passagerer. - Endvidere, 53 Stk. Kreaturer, &c. Niels Ebbesens Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Jndsendt.)¬ J Aarhuus Stiftstidende N 96 har en anonym Jndsender meget herligt skildret Niels Ebbesen, Helten fra Nørreriis, som Danmarks Befrier fra det tydske Aag. Dette Jnserat af den ubekiendte Forfatter har vakt megen Opmærksomhed og Deeltagelse iblandt den jydske Bondestand. Søndagen den 21de Juli vare mellem 100 og 200 Mennesker forsamlede ved Niels Ebbesens Mindested, J næsten alle af Bondestanden - og da blev der udtalt af næsten alle Tilstædeværende: "Her er Mindestedet for N.E., vor Befrier; hvorfor kunne vi ikke faae paa dette Sted en landlig Fest til hans Ære." Jeg maa oprigtig sande med den ærede, men mig ube bekjendte Forfatter, at N. Ebbesen snart var bleven forglemt, men her er dog et Beviis for at Jyderne ikke have forglemt ham, og at de ogsaa føle ved, naar deres nationale Rettigheder blive krænkede. Det er derfor mit og Fleres Ønske, at den anonyme Jndsender af bemeldte Jnserat offentlig vilde navngive sig i Aarhuus Avis, saa at jeg og Flere, som befjæles af den samme Aand, kunne bevidne ham vor Høiagtelse, og correspondere, om det ikke var muligt endnu i dette Aar at faae en Fest, som kunde fornye og forherlige den udødelige Helts Minde, Jeg nærer det sikkre paab, at der ikke vil mangle paa Deeltagere af Bondestanden, men det var ønskeligt, om Nogle udenfor Bondestanden vilde sætte sig i Spidsen for en Commitee til at arrangere Festen paa den meest hensigtsmæssige Maade, hvilket jeg som simpel Bonde ikke saa godt kjender til. Den ubekiendte Jndsender er vistnok en oplyst Mand udenfor Bondestanden, som veed at veilede den paa den rette Vei til det Maal, som for enhver dansk og trofastsindet Mand maa have en kjer og høi Betydning. Niels Nielsen, Fæstebonde i Norring paa Grevskabet Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Bekjendtgjørelser. Tirsdagen den 13de August, om Eftermiddagen fra Kl. 5 til 7, vil en Takadresse til de jydske Stænderdeputerede, der have talt og stemt for den til Hans Majestæt indgivne Adresse, samt en Petition til Stænderne angaaende Udkastet til en ny Trykkefrihedslov, blive fremlagt paa Raadstuen til Underskrift. Aarhuus, den 11te August 1844. Da Reqvirenten af de til i Dag og den 26de dennes samt 9de Septbr. berammede Auctioner over Jens Nielsen Sommers Sted paa Grundfør Mark er fyldestgjort for sin Fordring og har tilbagekaldt disse Auctioner, saa af lyses de herved. Hasle a. Herredscontoir, den 12te Aug. 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Efterat Skifteretten, ved en i saa Henseende antagen Sagfører, havde indledet Underhandling med det tydske Livsforsikkrings-Selskab i Lübeck, betræffende den Fordring, som Boet efter Boghandler J. W. Bruu i formenes at have, hidrørende fra den af den Afdøde tegnede Livs assurance, har man nu, i Skrivelse fra bemeldte Sagfører, modtaget Forslag til Afgjørelse heraf. Jdet Skifteretten, forinden endelig Bestemmelse herom tages, ønsker at gjøre Boets Vedkommende bekjendte med dette Forslag og erfare deres Formening herom, er en Skiftesamling i den Anledning bestemt til Afholdelse paa Raadstuen heri Staden Mandagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 4; hvilket herved, i Henhold til Bestemmelserne i Pl. 21de April 1824, bekjendtgjøres. At de Udeblivende maa finde sig i hvad de Mødende beslutte, er en Selvfølge. Aarhuus Skifteret, den 10de August 1844 Tillige paa Hr. Cancelliraad Engelsteds Vegne Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
I Henhold til Bestemmelserne i Fr. 11te Septbr. 183984 indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, Søren Hansen, Sellerup, eller, hvis han er død og har efterladt sig Livsarvinger, da disse, til at melde sig hos undertegnede Skifteret, for at modtage Rigtighed for den ham efter hans Moder, Muurmester Thura Dahls Hustrue, Else Sørensdatter, ved Skifteslutning d. 11te Juli 1828 til faldne Arv, da denne i Mangel heraf vil vorde tilkjendt anden Mand, som, paa Grund af Transport fra Med arvingen Jørgen Frederik Sellerup, formener sig dertil berettiget. Aarhuus Skifteret, den 10de August 1844. Tillige paa Hr. Cancelliraad Engelsteds Vegne i hans Fraværelse. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring i Stervboerne efter: 1. Leiehuusmand Jens Hansen af Jisgaard Mark, 2. Tjenestepige Maren Wissing Blæsing af Bogensholm, 3. Huusmand Niels Laursen eller Madsen af Feldballe, 4. Opholdsenke Marie Pedersdatter af Homoe Hede, indkaldes herved overeensstemmende med Pl. 2 Juni 1819. med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 6te August 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Retter, ere alle De som maatte have nogen Fordring i Boet efter Huusmand Rasmus Laursen Hjul mann af Hoed By og Sogn i Sønder Herred, overeensstemmende med Pl. 2 Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadan for under tegnede Skifteforvalter under Fortabelse af deres havende Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den Stephenien. 2de August 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Retter, ere alle De som maatte have nogen Fordring i Boet efter Huusmand Peder Christophersen af Pineberghuuset i Albøge Sogn, Sønder Herred, overeensstemmende m. Pl. 2 Junii 19 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadan for undertegnede Skifteforvalter under Fortabelse af deres havende Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 7de August 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Retter, ere alle de som maatte have nogen Fordring i Boet efter afskediget Premierlieutenant Clemen Marcussen af Margrethelund i Mols Herred, overeensstemmende med Plac. 2den Juli 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Boets Skifteforvalter under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 25de Juli 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Mandagen den 19de August førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bortsælges ved offentlig Auction i Viby endeel Smede=Redskaber, saasom: en Blæsebælg, Ambolt, Forhammer, Filebænk, med mere, saa og Jnd- og Udboe, en Kakkelovn, Sengeklæder, Gangklæder, m.v., Alt tilhørende afgangne Smed Frederik Vollenbergs og efterlevende Enkes fælles Bo. Conditionerne erfares ved Auctionen, der afholdes i Stervbostedet i Vibye, hvor Lysthavende ville møde. Aarhuus, 6te August 1844. Rosenstand. Efter Vedkommendes Begjæring bliver den Kjöbmand Hoftmanns Opbudsbo tilhörende og paa Torvet heri Byen under Na 26 beliggende Gaard, med Jorder, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 30te Aug. 1844, Form. Kl. 10, 2den 10. 3de Septbr. 3die Do.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
27de Septbr. de tvende første Auctioner afholdes paa Warde Byes Raadstue, men tredie og sidste Auction i Gaarden selv. Denne Gaard, hvis Beliggenhed er meget fordeelagtig til Næringsdrift, bestaaer af gode grundmurede Bygninger til alle Sider, og disse ere indrettede til Beboelse for 2de herskabelige Familier. Til Gaarden er henlagt en temmelig stor Hauge, og samtlige Jorder ere ansatte til 242 Grundtaxt, Auctionen over denne Eiendom vil blive afholdt alternativ saaledes, at hver Beboelsesleilighed först opraabes særskilt og endeel af Jorderne ligeledes særskilte, samt dernæst hele Gaarden med Jorderne under eet. Conditionerne for Salget ville 14 Dage forinden 1ste Auction findes henlagte paa denne Byes Raadstue, ligesom de og fra samme Tid ere til Eftersyn paa mit Contoir Lysthavende indbydes. Varde Byfogedcontoir, 26de Juli 1844. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Da det ved Licitationen den 28de f. M. over Opførelser, af et nyt Thing- og Arresthuus for Kjøbstaden Frederikshavn og Horns Herred gjorte mindste Bud er blevet forkastet, saa afholdes, ifølge Amtets Ordre, en ny Licitation paa Thingstedet i Frederikshavn Torsdagen den 15de August førstkommende, Formiddag Klokken 10, over Opførelsen af bemeldte nye Thing- og Arresthuus, efter Conditioner, Overslag og Tegning, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Det bemærkes: at Overslagssummen andrager over 8000 Rbd. og at Bygningen først skal fuldføres i Løbet af næste Aar, hvorimod Grunden til samme lægges inden Udgangen af September Maaned d. A. Hvilket herved bekjendtgjøres. Bye og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, d. 31te Buli 131. Kithnel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Mandagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 11, afholdes paa Stadens Raadhuus offentlig Licitation over Leverancen af 63 Tdr. Havre, 44 87 Høe og 504 L Halm, som ifølge det Kongelige Rentekammers 2den Sections Skrivelse af 2den dennes skal præsteres den 6te September førstkommende til det hertil Staden ankommende Artilleri Batteri, hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Byfogedcontoir, den 9de August 1844. Rahbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
At den Høi Kongelige General-Postdirection efter Meddelelse af 5te Septbr. f. A. og 6te August d. A., for at de Passagerer, der ankomme med Dagvognen fra Veile Fredag Aften til Fredericia, kunne faae Leilighed til at gaae videre af den kjøbenhavnske Route med Hovedpakkeposten, der afgaaer fra Kolding Fredag Eftermiddag eller Atten, har besluttet, at Pakkeposten fra Fredericia til Snoghøi først skal afgaae Fredag Aften Kl. 9 for at kunne medtage de Reisende, der ønske at tiltræde ovennævnte Route, undlader jeg ikke herved at offentliggjøre. Her vil altsaa ved Ankomsten ingen Ophold for den Reisende finde Sted, der ønsker at tiltræde den kjøbenhavnske Pakkepostroute. Fredericia Postcontoir, den 9de August 1844. Medlenburg. Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Meget billig fiin Raffinade, fiin Melis i smaae Toppe, lys Candis, stødt Melis, lys Havanna & St. Croix Sukker, faaes hos J. A. Prior, Race-Uld kjøbes af Marcus G. Bech. Kapper vaskes og opsættes for 8 a 10 Stykket og al Slags Linnedsyening modtages og expederes propert, hurtigt og billigt. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
En Dreng, helst fra Landet, som har Lyst at gaae i Sadelmagerlære, kan strax blive antagen her i Byen hos Sadelmagermester Lind paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-12
Paa Reisen fra Kiel til Snoghøi med Damp 8 skibet "Løven, den 23de Juli er glemt en Chenille, af mørkeblaat Klæde, carmoisinrødt Underfoer og Sølvhager, forestillende et Løveh ved. Da den ikke er at finde ombord, formodes det at den ved Feiltagelse et kommet med en af Passagerernes Tøi. Hvo som muligt er i Besiddelse af den, vil behage at aflevere samme, enten til Expediteuren for Dampskibet i Snoghøi eller Kjøbmand M. Friis i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-13
No 147. den 13de August. Tirsdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-13
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-13
Fædrelandet. Een af de stærkeste Anker, der i den jydske Stænderforsamling er fremført mod Hs. Majestæts Raadgivere under Adressediscussionen siger "Folkebladet – var den, at de ei havde forhindret Prindsen af Augustenborgs Ansættelse som Statholder i Hertugdømmerne. Den kgl. Commissarii Forsvar for Prindsen: at de Yttringer, han har brug i den slesvigske Stænderforsamling og som man har fundet saarende for de Danske, vistnok ikke vare meente saaledes som de ere fremførte, og at han er overbeviist om "at Prindsen med Troskab varetager de Pligter, som den ham betroede Post paalægger ham, forekommer ikke Folkebladet aldeles tilfredsstillende. "Det er tilføier det – en af Alle antagen, i den hele Verden gjældende politisk Grundregel, at alle høiere, meere indflydelsesrige Embeder, der have en politisk Betydning, bør besættes med Mænd, der hylde de politiske Anskuelser, som man ønsker at gjøre gjældende. Den Virksomhed kan kun være til Velsignelse, som støttes paa en Overbeviisning; at man i sin Virksomhed skulde følge Principer, der ere lige stik mod Ens Overbeviisning: det er et Forlangende, som den ærekjære Mand hverken kan eller vil opfylde, og vi ere derfor forvissede om, at Prindsen af Augustenborg ei har indladt sig paa et saadant Arrangement, at han ei har tilkjøbt sig sit Embede med sit Hjertes inderste Overbeviisning. Saavel naar man seer hen til den menneskelige Naturs sædvanlige Beskaffenhed som til Prindsen af Augustenborgs faste Caracteer, er man berettiget til at antage, at hans Virksomhed som Statholder er Overeensstemmelse med hans politiske Overbeviisning. Denne Formening kan i Sandhed ei tilintetgjøres ved den kgl. Commissarii Forsikkring, "at han (den kgl. Commissarius) er overbeviist om, at han (Statholderen) med Troskab varetager de Pligter, som den ham betroede Post paalægger ham." Hvis man ei vil antage Noget, der er ligesaa fornuftstridigt som fornærmeligt for Prindsen af Augustenborg, saa kan man være forvisset om, at han med Troskab vare tager, hvad han efter sin inderste slesvig-holsteenske Overbeviisning anseer for at være sin Pligt Spørgsmaalet er altsaa, om der virkelig er tilstrækkelig Grund til at antage, at Prindsen af Augustenborg har de Anskuelser, man tillægger ham, og forat godtgjøre dette indlader Folkebladet sig ikke paa Formodninger og Slutninger, men holder sig til selve Prindsens Yttringer, og det ikke en enkelt, der muligen kunde antages for ei at være meent saaledes, men det anfører saa mange og fra saa forskjellige Tider, at der ei kan være Tvivl om Prindsens politiske Troesbekiendelse.