Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Forsamlingens 76de Møde meddeelte den kgl. Commissarius følgende Oplysning: "Det har, som bekjendt, været Kongens Agt, at lade Stænderne forelægge en Lov om almindelig Værnepligts Jndførelse, og jeg skal ved denne Leilighed bemærke, at jeg for nogen Tid siden har modtaget Udkast til en saadan Lov, saaledes som den var approberet til Forelæggelse; men at Hs. Majestæt overlod det til mig, eftersom jeg fandt, at der var Tid til at behandle denne Sag eller ikke, enten at forelægge bemeldte Udkast, eller at holde det tilbage. Efter nøieste Overveielse fandt jeg, at burde holde det tilbage, da jeg antog, hvad Erfaringen har bekræftet, at Tiden vilde blive tilstrækkelig medtaget til de Sager som allerede vare forelagte, denne Sag er desuden af en saa indgribende Betydning, at den kræver den nøiagtigste Pro velse, og man vilde derfor ikke være tjent med, at Stænderne burtig tilendebragte den, uden at have havt Leilighed til en dybtgaaende Overveielse." Efterat have anført, at den nedsatte Committee, angaaende Udkastet og Frikjørselsvæsenet har opstillet som en Grundsætning, at det privilegerede Hartkorn i Fremtiden skal deeltage lige med Bondehartkornet - ikke i Kjørepligten, men kun - i Betalingen for de præsterede Ægtreiser, dadler Kbhposten flere af Godseierne, men slutter saaledes: "Dog - det skal ikke fordølges, at der sad i Roeskilde Stændersal en Greve, en eneste stor Godseier, – een af Danmarks allerstørste Lehnsbesiddere, - Grev Ahlefeldt til Langeland, som besidder Hjerte og ædel Tænkemaade til at hæve sig over sine Standsfællers usle Privathensyn. Denne humane Mand, som i Vildtskadesagen og Huusmandssagen, uforbeholden gav Billigheden og Retfærdigheden sin Stemme, forenede sig ogsaa med Committeens folkelige Majoritet om at andrage, paa Hartkornsbyrdernes ligelige Fordeling. Naturligviis have hans Standsfæller, de adelige Godseiere, ikke ladet ham gaae Ram forbi. Udfaldet blev dog, at Forsamlingen med en – efter Omstændighederne - temmelig betydelig Majoritet anholdt om at Byrderne af Frireiserne fordeles saavel paa det frie som det ufrie Hartkorn. Men, Aristokratiet var stærkt i Roeskilde. Derfor forkastedes det neergaardske Amendement om Udsættelse af Lovudkastets Emanation kun med 30 St. mod 27 12 Blandinger. Faneindvielsen skete paa Christiansborg Slotsgaard. Da Hs. Majestæt overrakte den 5te Bataillon, der er dannet af den afdøde Konges forrige Regiment, dens nye Fane, bemærkede han, at der i samme foruden det kongelige Navnechiffer og Bataillonens Nummer var anbragt den høisalige Konges Navnechiffer, hvormed han indfriede sit Løfte til Regimentet om, at det bestandig skulde føre et synligt Minde om den Konge, der havde viist det saa megen Raade og Velvillie. Efterat alle de nye Faner og Standarter vare overrakte og alle Deputationerne havde samlet sig omkring Tribuuen, holdt Kongen med høi og lydelig Stemme følgende Tale til dem: "Med Tillid og Glæde har jeg tildeelt Gardehusar-Eskadronerne og de herværende Jnfanterie=Batailloner de nye Faner, som bære de forskjellige Afdelingers Kjendemærker; men Fanen er den samme. Det er Dannebrog, under hvilken de Danske saa ofte have vundet Ære og Hæder, – et Sindbillede paa Troskab mod Gud og Kongen! Det være den ogsaa for Eder; - den fore Eder til Seier, Aldrig fravriste Fiendehaand Eder den Gud signe Eder og Eders Daad under disse Faner." Efterat et enthusiastisk Kongen leven var istemmet af Alle, opfordrede Kongen Alle til med Ham at udbringe et Hurra for den danske Armee. Aalb. A. vil vide, at "Collegialtidenden, maaskee, allerede i dette Qvartal vil komme til at udgaae 3 Gange om Ugen. Hensigten hermed skal være at danne et Organ, hvorigjennem Regjeringens Anskuelser kunne udtale sig, ligesom den strax vil meddele alle officielle Nyheder.