JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
J de første Dage af Decbr. Maaned f. A. er paa Forstranden fra Nytmindegab til Thors minde af Havet opdrevet 119 Oxehoveder Viin, meer og mindre fyldte. Formodentlig, og efter de optegnede Mærker at slutte, af samme Ladning, som de i Ribe Amt opdrevne og derfor under 4de f. M. oplyste. Eieren til Foranførte indkaldes, i Følge Forordningen af 12te Martii 1790, at beviisliggjøre sin Eiendomsret. Den 28 Marti vorder paa Sønderhoe paa Fanøe, efter Vedkommendes Begjering, ved Auction bortsolgt det dertil bjergede af det forliste engelske Brigskib Diamonts Ladning, som blandt andet bestaaer af: 15 a 1600 Bundter Tvist eller Bomuldsgarn, 55 Stkr. Musseliner, pr. Stk. 8 a 14 Alen, 23 Dusin hvide Musselins Tørklæder; 37 Dusin blaa Halstørklæder: 20 Dusin og 10 Stkr. røde og hvide Lommetørklæder. Alt opraabes og sælges i rede Sølv med nogle Ugers Credit mod antagelig Caution, men at og maa betales medRbpenge N. V., NB. da contant efter Dagens Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Den 31 Martii bliver, efter Vedkommendes Forlangende, paa Mandøe ved Ribe, ved offentlig Auction bortsolgt følgende af det strandede Skib the Diamandts Ladning dertil opbjergede Varer, saasom: 811 Stkr. forskjellige Musseliner; 25 Stkr. Musselins Tørklæder; 20 Stkr. Kartuner, eller Sirtzer; 453 Stkr. forskjellige couleurte Tørklæder; 905 Bundter Tvist; 160 Pd. Jndigo. Betalingen erlægges i Rbpenge Sølvmyndt efter 6 Ugers Credit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
J. Birkerød, 2 1/2 Mile fra Kjøbenhavn, har i disse Dage været Maskerade mellem Bønderne sammesteds. (Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Slutningen af Skolelærer og Kirkesanger Schølers Efterretninger om Huusstidens Tilstand i Hammel By. (See forrige No.) Smaadrengene maae om Aftenen snoe Haandtenen for de ældre Mandfolk, ved Spindning til Reeb, om Dagen maae de hielpe til med hvad de formaae, baade uden og indendør, nogle karte Uld eller strikke Strømper, Andre forfærdige Smaa redskaber af Træ, f. Ex. til Faar, Lam, Kalve o.fl., eller Tøirepæle, Køller, Skeer, Potlaage, Vind pinde v. dsl., eller de forfærdige sig Slæder til at glide ned af sneeklædte Bakker paa; af Pileqviste vrie de sig et Skaft, og af en Hamplokke flette de sig mellem Fingrene nogle Strikker, som de kneble sammen til en Snært, og da have de en Pidsk, som de gjøre sig ret meget til af, ved at smelde for den store Flok af de mangehaande Kreature, de om Efteraaret passe i Hs Drift, de sye sig ret smukke og stærke Hatte af Straae, trukne igjennem en Pennepose med voxet eller beget Traad i en Syenaal; de gjøre sig smaae Plove med alt Tilbehør, hvortil de faae Smeden til at flye sig Ploviern, eller de tæller sig af Spaane smaae Heste, som de maler med Rødtkride eller Blæk og stundom med Blod. At opregne Haandværkere og Næringsveiene for Huusmændene og Jndsiddere, vorder alt for vidtløftigt her, kun dette vil jeg endnu anmærke: De Huusmænd og Jndsiddere, som ei have fast Tieneste eller drive Haandværk, hvorved de tidlig og sildig har nok at tage Hænderne til, findes i Almindelighed heller ikke at bortødsle Tiden. De ernære sig ved at gaae i Dagleie, eller ved at paatage sig Arbeide efter Accord, Tømmerskæren, Skovning, Grøftegravning o. m.m.; om Aftenen sees de gjerne at karte Uld, at spole eller spelte, at forfærdige Smaaredskaber af Træ, at spinde til Reeb, o. s. v. Byens Folk, især Gaardbeboere, sees saare sjeldent i Kroen, men desto flittigere i Kirken, hvortil dem ikke fattes at have Stunder, fordi de sex Dage i Forveien ere anvendte med Flid, saavel Aftener som Dage. Kortspil og Spiren ere Sieldenheder, og overalt kan Enhver, der overgiver sig til disse og andre Laster, der saa meget nedværdige Mennesket, gjøre sikker Regning paa, at vorde brændemærket med almindelig og dyb Foragt. (Efter Aarh. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Mariboe, d. 21 Marti. J afvigte Aar paakom der en Ungkarl fra Høysmarke, i Sandbye, Sogn, Lyst til at lade sine Gaver høre i Declameerkonsten; i hvilken Henseende han Nyeaarsdag, kort for Præstens Ankomst, besteeg Prædikestolen og oplæste noget af en Bog m.m., hvorfor han, efter det Høikongelige danske Cancellies Resolution maatte bøde 10 Rbdlr. N. V. (Marib. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Kjøbenhavns Børs den 25de Marti. I Gaar, formedelst Helligdagen, ingen Cours noteret. – J Dag solgtes Banco under Haanden, a vista til 625. - Specier til 37 1/2 a 37 3/4 Rbmk. Committeesedler 68 1/2. - Obligationer 270 til 275.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Paris, den 11te Marts. En stærk Storm har raset her i forrige Nat og anrettet store Ødelæggelser saavel i Thuillerie Slottet som paa selve Stadens Huse. - Marskalk Massena har, som man paastaaer, faaet fra Bonaparte en Skrivelse i følgende Udtryk, "Plant De Fanen fra Austerlitz paa Deres Stads Volde; jeg marscherer til Paris og vil belønne Deres Tjenester." Bonaparte fører paa sin Fane den Jndskrift: "Frihed, Seier og Fred." – Efter florentinske Blade gav man ved Bonapartes Afreise fra Portoferrajo en Salve af 101 Canonskud. - Den 7de dennes var Bonaparte endnu bestandig i Egnen omkring Digne, hvis Porte bleve lukkede for ham. Jntet Menneske har forenet sig med ham. - Efter et uhjemlet Rygte have Engellænderne besat Portoferrajo, og der funden General Bertrands Gemalinde samt General Drouets Søster, som begierte Tilladelse til, at vende tilbage til Frankerige. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Efter Rygtet har Joseph Bonaparte bedet Kongen om et Sted, hvorhen han indtil videre kunde begive sig. - Kongen af Sardinien har udstædt strenge befalinger om at paagribe Bonaparte hvor man end skulde finde ham. - Da Bonaparte et kunde rykke ind i Grasse sagde han, at han vide støde til en Armee paa 40,000 Mand, der ventede ham i Dauphine. Man seer, at han endnu stedse taler som i en gammel Bullettin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Prindsen af Wallises Vaabencabinet i Carlton=House. Denne kostbare, i sit Slags eneste Samling bestaar ikke blot af Vaaben, men ogsaa af en Mængde andre Konstværker, Klæder &c. Den er ordnet med saare megen Smag og staaer under Prindsens umiddelbare Opsigt. Museet er opstillet i Slottets femte Etage. Geværerne, Kaardene a. ligge i Glasskabe groupperede paa skarlagenrødt Klæde. Her findes Kaarder fra alle Lande og en Deel deraf have tilhørt mærkværdige Folk, blandt andre een, der har tilhørt den berømte Bajard, Ridderen uden Frygt og Dadel; tre andre, som have tilhørt Ludvig XIV, Malborough og Carl II. Man finder her ogsaa Prætendentens Sværd, et Pragtstykke. Men især beundres et Sværd, der fordum har tilhørt Hampden, forfærdiget af den berømte Florentiner Benvenuto Cellini, hvorpaa Arbeidet er ganske fortræffeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Her gjemmes ogsaa et Ungdomsportræt af Carl XII, og derunder en Jagtkniv, som har tilhørt denne Konge, dernæst Marsch. Luckners og flere i Revolutionen berømte franske Generalers Kaarder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
J et andet Værelse findes Rustninger, Hjelme og andre Vaabenstykker; en Samling af Bøsser fra forskjellige Lande lige fra Geværers første Opfindelse indtil deres største Fuldkommenhed, Vindbøsser, Pistoler a., mamelukiske og tyrkiske Sadler. Jet tredie Værelse gjemmes asiatiske Vaabenrustninger af Kjæder, Tippos Billede til Hest, iført de samme Klæder, Sultanen bar i levende Live, nogle chinesiske Konstsager af meget fiint Arbeide, en meget kostbar orientalsk Costume og Palankin. En af Sahlene er udelukkende bestemt for gamle engelske Vaaben, Øxer, Køller, Dolke, Buer, Steenoxer, a. fra Sydhavet. Ogsaa finder man her en lang Række af Støvler for hver Alder. - Klædekamrene indbefatte en overordentlig stor Samling af de kostbareste og mangfoldigste Costumer. Blandt Klæderne findes et fuldstændigt Sortiment af al Landes Uniformer, ligge fra Generalens til den gemeene Soldats, saavelsom Militaircostumerne hos de Nationer, hvor Uniformer ikke ere i Brug. Endelig sees her en Samling af alle Slags Faner, Standarter, Flag, Hestehaler &c. Man finder i dette Museum en saadan Mængde interessant Gjenstande sammendyngede, at man maa see den selv, for at kunne sætte tilbørlig Priis paa dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Børsenhalle indeholder følgende Efterretninger fra Paris: Paris, den 14de Marts. Alle Efterretninger stemme overeens i, at Bonaparte er rykket ind i Lyon den 11te, om Aftenen Kl. 6. Dog bleve de hensigtsmæssigste Anstalter trufne, for ikke allene at fordrive ham fra Staden, men ogsaa at afskjære ham Tilbagetoget. General Roger Damas skal allerede igjen være rykket ind i Lynn, og Bonaparte skal kun være i Besiddelse af en Forstad paa den anden Side af Rhone. Grenoble har, uden at forsvare sig, aabnet sine Porte for Bonaparte. Han har der fundet en stor Mængde Artillerie. General Marchand var Commandant i denne Stad. - Paris er rolig, og de tappre Marschaller give store Beviser paa deres Jver og hengivenhed for Kongen. Regjeringen viser stor Virksomhed. - Fra Monsieur, Kongens Broder, ere beroligende Efterretninger indkomne. Marschal Modonald, Hertugen af Tarent, ver den 9de ankommen til Hs. K. H. i Lyon. - Stadens Jndvaanere viste stor Hengivenhed. De havde afkastet Broerne, og vilde have forsvaret sig til det yderste, dersom de havde havt nogle Canoner. Efterat Marschal Mardonald havde skaffet sig Underretning om Munitionsforraadene, var han af den Mening, at man burde trække sig tilbage med Tropperne til Clermont, for der at forene sig med nye Batailloner, forsyne sig med Artillerie, og strax drage tilbage til Lyon, hvis Bonaparte skulde rykke fremad. Alle Tropperne, og Sydfrankrigs Beboere have saaledes en Foreningspunkt, hvorfra de kunne falde Bonaparte i Ryggen. - Ved Lyon stode, under Hertugen af Orleans og Marschal Gouvion St. Cyrs Commando, 10,000 Mand Linietropper og 16,000 Mand Nationalgarder, som alle vare besjællede af den bedste Aand. Ogsaa General Lecourbe havde sat sig i Bevægelse med sit Troppecorps til Egnen af Lyon. Tropperne under Marschallerne Neys og Suchets Befaling rykke frem fra Besancon til Strassburg. - J Egnen af Melun danner man en Reservarme, som skal bestaae af Nationalgarder og de Frivillige fra 30 Departementer. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Hertugen af Orleans er iforgaars ankommen hertil; men er iaften igjen afgaaet til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
En Telegraphefterretning fra Metz melder, at Marschal Ondinot Hertugen af Regio, paa den første Efterretning om Bonapartes Landing, forsamlede alle de under hans Commando staaende Tropper, som udgjøre 13,000 Mand, og holdt en Tale til dem, hvori han sagde: "Soldater. Jeg har aldrig sagt Eder Ulandhed, og denne Caracteer vil jeg heller ikke fornægte. Er der Nogle blandt Eder, som holde med Bonaparte, saa siger det frit. Jeg vil endog give dem, som ville begive sig til ham, Pas til dette Øiemed. Derimod vil jeg være ganske sikker paa deres Troskab, der blive tilbage." Alle Soldaterne raabte derpaa: "Kongen leve vor General leve!" – Garnisonen i Lille har paa ny sporet Hertugen af Treviso (Mortier) Troskabsed. - Marschal Ney skriver til Kongen under 12te Marts, at han er brudt op fra Besancon med 12,000 Mand, og at han indestaaer for sine Troppers Troskab. - Begge Gene talerne allemand ere blevne fangne af Gensdarmeriet. De havde udspredt det Rygte, at Kongen var detroniseret, Paris i Opstand, og en anden provisorisk Regjering indsat. - Kongen har overgivet Commandoen over alle i Paris og Omegnen staaende Tropper til Hertugen af Berry. - Den fra Toulon udløbne Fregat Lilien har opbrændt de Fartøier, hvorpaa Bonaparte blev overført til Frankrig. - Man forsikkrer, at de i Paris værende fremmede Ministre have sagt Kongen af Frankrig, at hvis Urolighederne vedvare, skulle de allierede Hoffers Tropper rykke ind i Frankrig. Meget uventet var Hertigen af Feltre's Udnævnelse til Krigsminister i Marschal Saults, Hertugen, af Dalmatiens, Sted. Jntet af vore Blade angiver nogen Grund, hvorved denne Ministerialforandring kan være bleven foranlediget, og det just et Øieblik, da Krigsministeriet er det allervigtigste. - Marschal Macdonald, Hertug af Tarent, staaer i Nismes i Spidsen for en Division, der skal falde Bonaparte i Ryggen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Hamburg, den 21 Marts. Moniteuren af 11te og Quotidienne ere ikke ankomne til Hamburg. Aarsagen til Udeblivelsen veed man endnu ikke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Rhinen, d. 16 Marts. Ved de Kongelige preussiske Tropper paa venstre Rhinbred mærker man store Bevægelser, som man troer foranlediges af de i Frankrig udbrudte Uroligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. FasteensTolvte Aargang. No. 25. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 Marti 1815. Til en Ven paa Landet. III. ved Rette er Deres Nysgierrighed spændt paa mine Breve, min Ven. Jeg veed hvilken Deel De tager i Menneskehedens Lykke, og hvad staaer vel i nøiere Forbindelse med denne, end Staternes store Anliggender, Den i Frankrig sidst indtrufne Begivenhed har rystet Deres hele Siel. De hører ikke til den Menneskeart, der af Partiesyge, Egenfordeel eller Potaaelighed hænger ved visse Meninger, og, henreven af Lidenskaber, hverken vil laane Øre til Fornuftens eller billighedens Stemme. De taler, dømmer, tænker efter Overbeviisning, ikke for at istemme det store Chor, eller for at snakke andre efter Munden. De erkjender i saadanne Henseender ingen anden Dommer end Fornuften, og ingen andre Beviisgrunde end Retfærdighedens. De føler, at den private Mand er for kortsynet til altid at skue ind i Statskonsten Allerhelligste, og yttrer derfor Deres enslige Mening med den Beskedenhed og Sindighed, der anstaae den rolige Tænker. Lader os, min Ven, overlade det til ubesindige Bruushoveder, at fuse frem i deres Domme, og tilsidesætte den Overbærenhedsaand og Skaansel mod Andres Meninger, der er den oplyste Mands første Særkiende. Vi ville med rolig Eftertanke fortsætte vore Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Siden mit sidste Brev ere vore Efterretninger om Napoleons Foretagender i Frankrig blevne noget bestemtere og omstændeligere. Han er den 11 Marti om Aftenen Kl. 5 virkelig rykket ind i Lyon. - Lyon eller Lion, Hovedstaden i Liconnois, ligger deels paa et Bjerg, Forviere kaldet, deels nede i en Dal i den Egn, hvor Savne floden løber sammen med Rohne, hvilken sidste flyder gjennem en Deel af Staden, paa Grændserne af la Bresse og Dauphine. Den er den anden Stad i Frankrig, og formedelst sin Beliggenhed, Størrelse og Rigdom een af de betydeligste og skjønneste i Europa. Den er saa velbygt og ligger i en saa behagelig Egn, at Julius Cæsar Scaliger skal have sagt om den: Quod Holis, alibi quæras; hie qvære quod optag, Haut hie hant nusquam vincere wota potes. Lyon blev bygt 41 Aar før Christi Fødsel, og kaldes efter Celterne Lugdunum Celtarum. Lugdum er imidlertid en gammel celtisk Benævnelse af de Bjerge, hvorved Staden blev bygt. Omtrent hundrede Aar efter dens Opbyggelse skal den i een Nat være bleven ødelagt ved en Jld, som kom fra Himlen. Nero sendte Penge til dens Gjen opbyggelse, og man seer endnu her Levninger af prægtige Bygninger, som Romerne have opført. Over Rohne gaaer en anseelig Steenbro, men over Savne 5 Broer af Træ og en smal af Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
De i Stadens Omkreds liggende to store Bjerge ere besatte deels med Klostere, deels med Privat huse, Viinbjerge og Haver. Blandt de 3 Forts inden for Staden er Pierre en Ene det stærkeste; her gjemmes sædvanligen Statsfanger. Det prægtige Raadhuus saavelsom de mange skiønne Bygninger er deels blevne ødelagte ved ConventionsArmeen i Revolutionstiden, deels under den Forevending, at Jndbyggerne vare Rebeller eller Royalister. Stadens fordeelagtige Beliggenhed ved to seilbare Floder, midt iblandt de handeldrivende enropæiske Nationer og Lande, befordrer tillige de store Vexelforretninger, som her drives. - Den Kongelige Armee, som stod forsamlet ved Lyon, var endnu ikke stærk nok til at modsætte sig Napoleon, og deraf er det altsaa klart, at hans Magt paa hans Fremrykken, maa være voxet betydeligen, hvilket ogsaa Kongens Ministere selv tilstaae. De Hjelpemidler, Lyon tilbyder ham, ere meget betydelige, og hvad Moscan skulde have været, men ikke blev, paa hans Feldttog i Rusland, synes han nu at have udseet Lyon til. Jmidlertid skal han i hiin Stad dog kun have forefundet 2 Canoner, medens i Grenoble, en Stad, der er omgiven af Grave og Volde og forsynet med et meget fast Citadelle, en saare anseelig Artilleriepark skal være faldet i hans Hænder. Grenoble overgav sig uden at vise Modværge, uagtet dets Commandant, General Marchand, endnu i hans Depecher af 5 og 7 Marti havde forsikkret Regjeringen, at de under ham staaende Krigsfolk besjeledes af den bedste Aand. Efter al Sandsynlighed var Overmagten saa stor, at Modstand havde været aldeles frugtesløs. Men ligesom paa den ene Side Rygterne om Napoleons Fremskridt vare overdrevne, saaledes var Rygterne om hans Nederlag det ikke mindre. Om hans virkelige Styrke haves endnu ingen bestemte Efterretninger. Efteren Jndberetning fra Cantsleren i Pairernes Kammer til Kongen, bestod den Hob, Napoleon landede med, af 700 Mand af den gamle Garde, 300 Corser og 140 Udlændinger. Mærkværdige ere i denne Beretning de Ord: "dette, mine Herrer, er den Stilling, hvori Frankrig virkelig befinder sig; Bonaparte, der er landet med 1, 100 Mand, gjør store Fremskridt. Vi vide ikke nøie, om Frafaldenheden har forøget hans Tropper; men om denne Frafaldenhed bør man ikke tvivle, da man har besat Grenoble og den anden Stad i Kongeriget er sandsynligviis falden i Fiendens Haand. - Talrige Udsendinger fra Bonaparte forføje sig til vore Regimenter, nogle befinde sig i deres Geleder; det er at befrygte, at mange mis ledede Mennesker ville lade sig forføre, og denne Frygt allene vilde svække vore Forsvarsanstalter." Saaledes rykker Napoleon frem midt i Hjertet af Frankrig, og hans Banner fører den Paaskrift: Frihed, Seir, Fred, De sidste fjorten Aar kunne give den bedste Fortolkning over disse Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
J sine Proclamationer siger han: at han har frasagt sig Regjeringen, fordi under de Omstændigheder, der indtraf forrige Aar, Bourbonnerne syntes egnede til, at gjøre Frankrig lykkeligere end han Denne Forventning havde de ikke opfyldt, de havde afstaaet Provindser, der, kjøbte med mange Tusindes Blod, tilhørte Frankrig uafhændeligen; de havde søgt at gjenindføre gamle Fordomme og Misbrug, og ved ikke at opfylde den i Fontaine blegn d. 11 April sluttede Tractat, (Betalingsterminen var først forfalden den 1 April, havde de løst ham (Napoleon) fra enhver Forbindtlighed. Han lover at glemme alle imod ham begangne Vildfarelser, og lade enhver i Mellemtiden mod ham yttret Mening eller udøvet Handling hengaa ustraffet; at hævde Constitutionen, sammenkalde en Nationalforsamling til at fuldkommengjøre denne Forfatning; at tillede uindskrænket (!) Pressefrihed; at tilstede blot en Fortjenesteadel, men ingen Arveadel, og at gjøre Alt lid Tidens Aand, som han forhen miskjendte, udkræver." - Men ligesom han saaledes giver Løvte paa en ny Augusts Alder i Frankrig, saaledes skal han derimod ved et Decret af 7 Marti have bandlyst Bourbonnerne fra de Egne, han nu holder besat. - Jmidlertid seer man Kongen paa sin Side bruge eftertrykkelige Midler. Det i nærværende Øjeblik saa høist vigtige Krigsministerium har han overdraget. til Hertugen af Feltre (Clarke), og den hidtil værende Krigsminister Soult er falden i Unaade. Den imod Bourbonnerne opspundne Plan, synes at have dybe Rødder, og blandt de Militaire finder man især endeel, som have givet grundet Anledning til Mistanke. - J Henseende til Generalerne Massen, Miollis og Marchand lagttage de franske Blade den dybeste Taushed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Blandt de Foranstaltninger, der ere gjorte, for at standse de muelige Følger af hiin uforudseete Begivenhed, høre befalingen, at sammenkalde Generalconseilerne i Departementerne, hvis Møder skulle erklæres for permanente, paa det de ufortøvet kunne efterkomme Kongens Bud og hvad Øjeblikkets Trang maatte kræve; Heftelsen af Grev Er lon i Lille, som allerede skal være skudt, og af en Deel Sammensvorne i Paris, Natten d. 13de; Straffens Skjærpelse mod falske Hververe, der forlede Soldaterne til Undvigelse; Oprettelsen af Specialretter ved Armeecorpserne, hvilkes Domme skulle fuldbyrdes inden 24 Timer; Jndkaldelsen af alle permitterede Militaire og Gjenansættelsen af alle Officierer, der hidtil vare satte paa halv Lønning. Ogsaa har Kongen udstedt en meget rørende Proclamation til sine Krigere, hvori han kalder sig deres Fader, opfordrer dem at følge, ligesom deres Forfædre forenede sig om Henrik den Stores Fjerbusk, dennes Ætling, som har stillet sig i Spidsen for dem, paaminder dem om, at Fædrenelandets Fiende har ført dem igjennem tusinde Farer, til unyttige og mordiske Seire, og at han, da Frankrig ikke var ham nok, paa ny vilde udtømme hele Befolkningen, for at gjøre nye Erobringer. Saaledes kunde i Frankrig fornyes den i Historien saa navnkundige indvortes Krig ved Slutningen af det 16de Aarhundrede: kun med den Forskjel, at den Gang Klerke=Fanatisme, nu derimod Militairfantisme, er Tønderet til Krigsluen Ligesom nu enkelte Generaler søge at formaae Soldaterne til Frafald, saaledes løb i hine Dage et Regiment Præster og Munke bevæbnede med Kyrasser og Musketter, omkring i Parises Gader og ophidsede den allerede rasende Pøbel. Medens Hungersnøden tvang Jndbyggerne til at bage Brød af pulveriserede Menneskebeen, indgav den af Sorbonne lovede Martyrkrone de Ulykkelige nyt Mod. Men Henrik den 4de seirede dog omsider ved sin Klogskab og Menneskelighed. De bourkonske eller Kongelige Tropper have maattet trække sig tilbage til Clermont, Hovedsamlingspladsen for de i Jilmarscher fremrykkende Forstærkninger. Da den ved Lyon staaende Armee, skjønt 15,000 Mand stærk, dog var for svag til at gjøre Napoleon Modstand, saa er det indlysende nok, at hans Magt maa være større end hiin. Hertugen af Berri har faaet Overcommandoen over de i og ved Paris forsamlede Tropper; ved Melun forsamler Gener. Maison et Corps af 20,000 M. imod Napoleon, og Ondinot er fra Metz ligeledes rykket op imod ham; Ney er med 7000 M. allerede ankommen i Long le Saulnier; Mactonald vil fra Nimes operere i Ryggen af Napoleon, og Suchet har fra Strasburg ligeledes begivet sig til de truede Egne. Det maatte gaae besynderligt til om en saadan Magt ikke skulde kunne fælde Fienden, var hans Styrke end dobbelt saa stor, som den angives for at være. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
hvad der giver disse kraftige Foranstatninger dobbelt Eftertryk er de ved Congressen forsamlede Magters Erklæring i denne Sag, hvori de erklære, "at Napoleon, ved at betræde den franske Grund, i det Forsæt, at stifte Uro og Forvirring, selv har berøvet sig al lovlig Beskyttelse og i Verdens Aasyn udsagt, at med ham hverken Fred eller Vaabenstilstand kan bestaae; at han selv har udelukket sig fra de borgerlige og selskabelige Love, og som en Fiende og Forstyrrer af Verdens Ro givet sig de offentlige Domstole til Priis &c.; at de urokkeligen ville holde Pariser Tractaten, og at de i Tilfælde af, at der maatte opstaae nogen Fare af den nyligen indtrufne Begivenhed, ere beredte til at yde Kongen og den franske Nation paa første Anmodning al fornøden. Hielp o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-28
Sprogbemærkninger, XXII. Luur og lure har i vort Sprog forskjellige Bemærkelser. Man siger, lure paa nogen luur ham - tage sig en Luur eller lure (blunde) - Lurendreier - Lurendreierie.