Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Fædrelandet, meddeler følgende Uddrag af et Bre fra Helsingøer. Her i Byen hersker i disse Dage et ualmindeligt Liv og Røre, som er den naturligste Folge af den paa Rheden liggende russiske Flaades Nærværelse, idet der ikke blot indkjøbes ret betydelige Qvantiteter, Levnetsmidler til dens Forbrug, men Officerer, Soldater, og Matroser ogsaa idelig komme i Land og fylde Forlystelsesteder, Boutikker og Gader. Naturligviis fornegte, Russernes stærke Tilbøielighed til stærke Drikke sig ikke ved Besøgene i Land, trods de ubehagelige Følger, der strenge Krigstugt bereder Synderne efter Tilbagekomsten ombord, og hvem der boer i Nærheden af Havnen, eller har Leilighed til at besøge den og dens Omgivelser ud paa Aftenen, kan derfor fortælle Dem mange pudsige Seener, som de af danske Sopkener overvundne Søhelte give til Bedste under deres Udskibning. Det hedder sig idag, at Flaaden vil lette imorgen (Tirsdag den 22de) og gaa Nord paa, ifald Vinden falder gunstig; Andre sige, at den skal afvente en Forstærkning af endnu 3 Linieskibe og nogle Fregatter, hvilke sidste man vil have seet krydsende ved Drago, hvorimod man endnu ikke med Bestemthed, veed, om og naar de første ere afgaaede fra Kronstadt Hvad denne kostbare Udrustnings Bestemmelse angaaer, da siger man, at den kun er en Øvelseseskadre, som skal krydse i Nordsøen, og altsaa i det Høieste desforuden tjene til at give ikke blot os og vore Naboer hiinsides Sundet, men ogsaa Normændene og Englænderne, et høit Begreb om den russiske Somagts Vælde. Ja, det kan ikke heller negtes, at det er et stolt Syn at betragte disse svømmende Uhyrer med deres tre Rader Malmtænder, især naar de med udspændte Vinger ile hen over Vandfladen og deres tordnende Hilsen ryster Almosphæren; men mon denne Skuets Glæde ikke for os Danske og Svenske maa være blandet, jeg tør maaskee ikke sige med Ængstelighed for de kommende Dage, men idetmindste med en nedtrykkende Følelse af det, som var, og det, som er Hiin Overherredømme over Østersøen, som saa øfte har farvet dens Bølger røde med ædelt nordisk Blod, det er nu gaaet over i en Tredies Hænder, og det i en Tredies, som endnu bærer og vel altid vil bære sin barbariske Oprindelses Præg, og som for 150 Aar siden ikke besad en Fodbred Land af Østersøens Kyster. Dertil har Carl den Tolv tes for al Statsklogskab blottede eventyrlige Heltemod banet Veien, denne Frugt har den den danske Politiks Svaghed og Blindhed igjennem det sidste Aarhundrede opelsket og modnet, dette er den sørgelige Udgang af Broderfolkenes Tvedragt og Skinsyge. Disse Betragtninge traadte, naar jeg skal være oprigtig, især frem for mig da jeg igaar (Søndags) Morges tidlig saae den russisk Damper Smeloy, bugsere den svenske Fregat Eugenie, med Prinds Oscar ombord fra Kronborg-Pynten, hvortil Hertha havde slæbt den, men havde maattet lade den lige formedelst den svære Strøm, ned imod Dragø. Jeg veed ikke, om det var et Øienbedrag, men den store svensk Fregat tog sig saa lille ud ved Siden af Russeren, der med sine arbeidende Kæmpearme rask førte hiin igjennen de hvirvlende Bølger, og jeg saae i denne Fart et mørk og bittert Sindbillede paa Nordens Politik og dets Fremtid, medens upaatvivlelig den unge svenske Fyrste ombord, der higede hjem i sin Families Armee, med Glæd nød den russiske Admirals Artighed, og der vist ikke fattes Trompetblæsere, som ville hellige det smukke Beviis paa Nationernes og Regjeringernes gjensidige Agtelse og Velvillie en skingrende Fanfare – men lad os forlade denne delicate Gjenstand. – Jeg veed ikke, om de kjøbenhavnske Blade have berettet et Uheld, som den svenske Fregat Engenie havde under Jndkrydsningen fra Kattegat i Sundet. Ved den voldsomme Strøm dreves den nemlig ind imod et i Hornbeksbugten for Anker liggende stort norsk Barkskib, og tørnede med en saadan Kraft mod dets Bagbordside, at ikke blot en Deel af Skandseklædningen o. s. v. gik i Løbet, men de to forreste Master knækkedes i flere Stykker, og tilligemed hele deres Takkelage styrtede ned paa Dækket. Heldigviis kom intet Menneske til Skade, idet Matroserne, saasnart Sammenstødet skeete, vare kloge nok til at skynde sig under Dæk. Det beskadigede Skib er indbragt hertil af Herthal, og repareres nu for den svenske Krones Regning.