JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Neapolis, den 30te Julii. Den 24de hujus kom Cabinets=Coureren Geannini her til bage fra Wien. Kongen kom strax fra Jschia hertil, for at erfare Jndholden af hans Depecher. Den var saa behagelig, at Deres Majestæter besluttede at reise selv til Tydskland og geleide begge de ældste Prindsesser, Erkehertugerne Franzes og Ferdinants Brude, til Wien. Til den Ende er der giver Ordre, at en anseelig Escadre af Krigskibe, som her var sat i Beredskab, skal seile til Manfredonia, hvorhen de Kongel. Herskaber med deres hele Følge begiver sig til Lands, indskibsig sammesteds til Fiume, og reise derfra lige til Wien. Capitain Forteguerri commanderer denne Eskadre, som, efterat den har bragt de Kgl. Herskaber til Fiume, kommer hertil igien, og gaaer derpaa til Livorno, da det vel er afgjort, at Deres Majestæter reise tilbage til Toscana, indskibe sig i Livorno, og komme her tilbage til Søes i Slutningen af October Maa med. Fyrst von Ruspoli, som ventes her daglig, skal som Ambassadeur fra den apostoliske Konge formelig anholde om begge Prindsesserne, der, som man forsikrer, skulle blive viede til vor Arveprinds, som dertil er forsynet med Fuldmag fra Erkehertugerne. Den 17de August gaaer Reisen for sig herfra.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Wien, den 11te August. J det længste inden 14 Dage vil det vise sig, om Kronigen i Ungern gaaer for sig i Aar eller ikke. J forrige Uge varArticuli Antecoronationales her og Kongen gjorde sine Anmærkninger ved samme. Hs. Majestæt har udbetinget sig 1) den lovgivende Magt; 2) at Armeens Tilstand i Ungarskal blive, som den var under Carl V. og Marie Theresig, 3) Rettigheden til at bortgive Værdigheder; 4) vil Han beskytte Protestanterne ved Fredslutningerne af 1606 og 1645. 5) skal den Jllyriske Nation blive afsondret og bestaae for sig selv. - Protestanterne forlange af Landdagen, eftersom de udgjorde de 2/3 Dele af Nationen, at Katholikerne ikke skud kalde deres Religion religio dominans, og at en frie Ove gang fra den ene Religion til den anden skal være tilladt. Disse toe Puncter ville Katholikerne ikke tilstaae. Forresten er man paa Landdagen bleven enig om følgende Puncter: 1) Protestanterne ere ved den Wienske Fred af 1606 og Freden af Lin i Aaret 1645 formelig reciperte, og maae have frie Religions Øvelse overalt i Landet. Deres Friheder ere ikke underkastede nogen Afgiørelse ved Stemmernes Pluralitet, ingen Erklæring eller Jndskrænkning ved Kongel. befalinger eller Dicasterial=Foranstaltninger. 2) Alle Love, Resolutioner og i Statuter, som indskrænke deres Friheder ere at ansee for intet. 3) Forskjællen imellem privat og offentlig Gudstieneste ophører ganske. Der tilstædes overalt en offentlig Guds tieneste, og det tillades Protestanterne, overalt og efter eget Gotbefindende at bygge og stifte Taarne med Klokker, Kirker, og Skoler, at kalde Lærere og Præster, og at formere deres Tal uden først at henvende sig til Hoffet, Landstænderne eller Committatet. 4) Jngen Protestant skal tvinges til Helligholdelse af katholske Fæstdage, til Processioner, til Edsaflæggelse paa Helgene o. s. v. 5) Protestanterne skulle ene og allene have Opsigt over deres Kirker, Skoler og Fundationer; de skulle kunne holde, naar og hvor de ville, Consistoria og Synodos, gyldigen afgiøre Ægteskabssager, og befordre til Trykken Skole=Bønne= og Psalmebøger, uden Landets Censur, blot med Superintendentens JmpetmaturBørn af forskiælligt Ægteskab skulle opdrages i Faderens Troe. Jngen Protestant skal betale nogen katholsk Geistlig Stol= eller anden Afgift, intet bidrage til at underholde eller bygge katholske Kirker, Skoler eller Skolemestere; alle herom indgaaede Contracter skulle være ugyldige. De protestantiske Geistlige, Skolelærere, Kirker og Skoler, saavel som Præstegrunde skulle være frie for Grundskat. De protestantiske Geistlige kunne overalt uforstyrret besøge deres Syge og Delinqventer og følge de sidste til Rerterpladsen, og de katholske Præster kunne herved ikke tiltage sig nogen Ret.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Geistligheden har allerede aflagt den nye af Landdagen foreskrevne Eed.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Erlangen, den 13de August. En fra Wien indløben tilforladelig Skrivelse forsikkrer, at de blant Publikum omløbende Preliminær=Artikler ere opdigtede, og at man endnu ikke veed, hvori samme bestaae.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Helsingøer den 27de August. Fra den 24de hujus til i Dag ere i alt 130 Skibe passerede Sundet. Den 24de kom en Engelsk Orlogs=Fregat paa 20 Kanoner, the Hound kaldet, som commanderes af Capitain Lawford, her paa Reden, men gik Dagen derpaa til Østersøen. Samme Dag kom Skipper L. Lorentzen junior hertil fra Kiøbenhavn, hiemmehørende i Sønderborg, distinert til Bergen, og derfra med en Ladning Fisk til Neapolis og Messing. I Gaar Eftermiddag kom en Dansk Ostindiefarer, Norge kaldet, ført af Capit. Kraagh, her paa Reden, og laae endnu der ved Postens Afgang.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Kiøbenhavn, den 27de August. Under 30te Julii d. A. er den ved Snarens Qvarteer, staaende Primierlieutenant Ratje bestilt til Capitain for bemeldte Compagnie; og under 20de August næstefter Borger Capitain Molius beskikket til Stadshauptmand i Kiøbenhavn og Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Under Dato Friderichsberg Slot den 13de August 1790 er udkommet en Forordning om en nye Jnterims=Indretning med Handelen paa Færøerne for 5 Aar.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Onsdagen den 25de August gav Hr. Capitain C. W. Bang sin Skibe og Sølv=Premier til det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab, som for beste Skud tilfaldt: Jsenkræmmer Hr. Degn junior den første Premie, en Sukker=Skaal; Skræddermester Hr. Adrendz den anden, en Fiske=Skee, og Hr. Degn ligeledes den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Fregatten St. Thomas under Capitain Udsins Commande er kommen tilbage fra Østersøen, hvor den har været for at øve Cadetterne; og Skibet Norge, som føres af Capitain Kragt, er gaaet under Seil til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Ved Tal=Lotteriets 614 Trækning i Kiøbenhavn udkom : No. 20, 41, 74, 87, 46.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Vacance: Sognekaldet til Midnaag, Sørvaag, Bøe, Maggenæs og Sanderaag paa Waager iblant Færøerne, 80 til 100 Gylden.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Vexel=Cours, den 24de August. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 15 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 s. pr. Livr. tourn Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, 14 Dages Sigt. Dito i Corrant 2 Maan. Dato 132. a. c. 14 Dages Sigt 133. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140 1/2. 14 Dages Sigt 141 1 AVERTISSExNTS.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
De som ikke endnu have indsende deres Giteringer for erlagde Anauitets Laan til Hs. Majestæts Cassa i FögForordningen af 1ste Maji 1789, ville behage jo før jo heller at indsende dem til de Kongelige Annuitets-Contoirer paa Christiansborg Slot for at faae dem ombyttede imod Annuiteter.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Næstkommende Onsdag den 1ste September, Formiddag i Kl. 10, foretages paa Charlottenborg Slot, i den sædvanlige Lotterie=Sahl, den 5te Trækning af det ved Forordningen af 8de Julii 1785 aabnede Laan paa Annuitater til 4 og 2 pro Cent.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Fra Pressen er nu udkommen: Fierde Deel af Samlingen af de beste og nyeste Reisebeskrivelser i et udførlige Udtog med 3 Kobbere; denne Deel koster, ligesom hver af de foregaaende, 1 Rdlr. paa Tryk= og 1 Rdr. 2 Mk. paa Postpapiir, hos Forlæggeren Agent Gyldendal i Klarebodens No. 9. Communiondog til almindelig Opbyggelse af Doctor og L. Professor L. Smith er udkommen paa mit Forlag; den 1 Ark stor og koster paa Trykpapiir indbunden kun 12 s., og Skrivpapiir indbunden 28 s. S. Poulsen, Antoniestræde No. 324 og 32 J denne Uge udgaaer det andet Bind af min engelskedansk Grammatik, hvori Underviisningen for dem, der ville læ dette Sprog paa en nem og grundig Maade, sluttes. Dette Atbeid er ikke allene originalt, men overgaaer og i Fuldstændighe- og Exemplers Mangfoldighed alle hidtil hos os brugelige engel danske Grammatiker, som enhver ved Sammenligning kan overbevise sig om. Til at gaae den igjennem skal jeg noget bedre denindbade et lidet Tal Begyndere. Baade dette og det første Bin faaes hos den nu værende Forlægger Boghandler Malling Springgaden No. 34 for 1 Rd. 1 Mk. paa Tryk= og 1 Rd. 4 Mk. paa Skrivpapiir, men særskilt 4 Mk. 8 3/4 paa Tryk= og 1 Rdl. Skrive. Tode.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Fra mit Nodstrykkerie er nu udkommen: Samling 3 i smaae og lette Haandstykker for den simple Harve, Prisen er 3 Mk. S. Sennichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Et af Capitain Anders Høeg nat forfærdiget og af de meest Kaa lige approberet Søe=Cart i stort Bestik over Jndløbet i Canalen fra Nordsøen forbi Damer og Calais eller saa kaldeHofden, faaes tilkiøbs i Kiøbenhavn hos Hr. Weith paa Børsen hos Skipper Schack paa Laugshuset, og paa Oplagsstedet hol Hr. Frisenberg No. 12 paa Østergade for 4 Mk. Danske pr. Stk. Tages 10 Stykker, faaes det 11te gratis.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
J allerunderdanig Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 16de Julii 1790, indende saaledes: di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hof= og StadsRets Procurator Carl Schrøder af Vores Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, som Curator bondrum i afg. Kiøbmand Oluf Jacobsens og ligeledes afg. Hustrues Maria Pouls Datters Stervboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, maae ved Proclama sub pæne præclusi & perpetui silentii, med Aar og "Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemelte Stervboe dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg i Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 16de Julii 1790. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1790-08-27
I Giern Bye, Giern Herred udi Aarhuus Stift, er Pastor Emerius Hr. Nicolai Knub, den 22de Martii ved Døden afgangen, og hans Efterladenskaber befundne saa ringe, at Gielden er kan betales derved, hvilket hans efterladte Børn og Paarørende notificeres. Rogen Præstegaard, den 20de Julii 1790. H. Grønder, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Natten imellem den 1ste og 2den d. M. er Gaardmanden Christen Poulsens hiemmeværende Søn navnlig Jd Christensen, af Hundstrup Sogn og Bye her af Stamhusets Gods ulovlig undvigt, og har medbragt alle sine Gangklæder, hvoriblant var en blaae Klædes Kiole, en selvjort Vadmels Dito, en blaae Vadmels Ven, 2de stribede Undertrøyer og andre almindelige Bønderklæder, saa hans ved Undvigelsen iværende Klædedragt ikke med Vished kan bestemmes; han er omtrent 24 Aar gammel, 64 Tomme høy, tyndladen og bleg af Ansigt, mørk af Haar, føer af Lemmer og Been, stille og sagte af Væsen og Udtale, har ingen Pass eller Skudsmaal at forevise med mindre det er falsk. Samme Nat bortrømte tillige en Karl fra Gaardmanden Christen Odgaard i bemelte Hundstrup, som i nogle Aar har tient heri Egnen og foregivet at hedde Lars Christensen, men hvorfra vides ikke egentlige; han er af Anseelse en Snees Aar gammel, høy og smal af Vext, frevnet i Ansigtet, har rødt Haar og en stille at Væsen og Udtale, formodentlig iklæd en hvid Vadmel Trøye med Metal=Knapper, en stribet Undertrøye og enten sorte Vadmels eller gule Skind=Buxer. Denne har ventelig forleed førstmelte til Desertion, saa det er troetigt de følges ad og findes samlede; thi efterlyses bemelte Personer herved 3de gange, med Anmodning til alle og enhver, som maatte forekomme enten ovenmelte Jb Christensen allene eller i Følge med den anden, at de ham eller dem behagentlig ville anholde og mig derom underrette, da Afhentelsen strax skal blive foranstaltet. J øvrigt ville alle og enhver holde sig de Kongel. allernaadigste Anordninger efterrettelige og ikke huse eller hæle bemelte Pasløse, under vedbørlig Ti tale og Undgieldelse. Kiølbyegaard pr. Thisted, den 3die August Paa Herskabet Høyvelbaarne Hr. Kammerherre. de Berregaards Vegne, som Fuldmægtig, Ch. Overgaard.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Skiftet efter afg. Hr. Jacob Hasselbach af Knebel Præstegaard i Mols Herred under Aarhuus Stift, er berammet at sluttes i Tved Præstegaard paa Mols næstkommende 28de September, efter hvilken Dag, om ingen uventet hindring møder for Skiftets Slutning; Pengene, som hver Creditor bliver tilkiendt staaer færdige hver Time til Udtælling hos underskrevne, som Skifteforvalter og antagen Jndcassator for Stervboen tillige fra hvem disse Linier bekiendtgiøres til behagelig Underretning for alle Vedkommende. Tved Præstegaard paa Mols, den 7de Julii 1790. J. N. Winding. Credi= og Debitorer efter min sal. Mand Hr. Hans Rudolph. Deichmann, forhen Sognepræst til Hundborg og Jannerup Menigheder i Thye under Aalborg Stift, bliver herved indkaldede at møde, inden Aar og Dag fra Dato, enten hos mig selv den i Kraft Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente besidder uskiftet Boe, eller hos min antagne Laugværge Hr. Gregorius Lyder, Sognepræst til Skjoldborg og Kallerup Menigheder, de første med anlagelige Beviser for deres Fordringer, de sidste med mindelig Betaling af deres Gield; efter slig Tids Forløb antage ingen Slags Fordring, og de mislige Betalere blive lovlig til talede. Hundborg og Skjoldborg Præstegaarde, den 14de Junii 1790. Else Marie Lindorph. G. Lyder, sal. Deichmanns. som Laugværge. I Kraft af den mig allernaadigst forundte Kongelig Bevilling af 4de Junii sidst, bliver min Mand Matros Søren Jensen af Kabre, Rougsøe Herred, Aarhuus Stift, som for 6 til 7 Aar. siden forliiste med flere her af Herredet med et Koffardieskib fra Randers til Norge, 3de Gange indvarslet i de Berlingske Aviser. om han endnu er i Live, at melde sig hos mig inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses Dato, hvis ei, maae det mellem os indgang, ne Ægteskab være ophævet, og jeg tilladt at indlade mig i nyt og andet Ægteskab; alt i Følge meer allerhøist meldte Bevillings Ord og Jndhold. Kahre, den 1ste Julii 1790. Anne Madsdatter, med Laugværge Rasmus Todsti. P. S. De som maatte have noget at fordre efter fornævnte min Mand Søren Jensen, ville ligesaa inden 12 Uger fra Dato melde deres Fordringer til min Laugværge Rasmus Todstii Kabre, skiønt intet kan ventes.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Alle og enhver af Elvedgaards Godses forhen tilhørende unge Mandskab, som enten med eller uden Tilladelse opholder sig nden Godset, samt de som i Aarene 1787 og 1788 haver faaet Frihedspas, bliver herved advaret at indfinde dem paa Godset, for at være tilstæde ved Extra Sessionen for Ruggaards Amt som formodes at tage sin Begyndelse sidst i Augusti eller først i September Maaned indeværende Aar; udebliver nogen, har de selv at tilskrive sig al den Uleilighed som deraf maatte flyde. Elvedgaard, den 20de Julii 1790. Wiborg, Fuldmægtig ved Godset.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
En uant Bondekarl, navnlig Milter Christensen, døde den 20de Junii d. A. hos sin Broder Rasmus Christensen Kiit udKoldbyegaard i Stadil Sogn paa Synderwangs Gods ved Ringkiøbing i Jylland. Stervboen er lovlig bleven registeret, vurderet og forseiglet. Den befindes fattig, saa at neppe noget fra Begravelsens Bekostning vil overskyde til Arv; dog indkaldes herved efter nu brugelig Maade 3de Gange udi de Berlingske Avertissements, den Afdødes fraværende Broder Jens Christensen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn, at møde eller lade møde næstkommende 27de Septemder med de øvrige Arvinger, ved en Skiftesamling i forhen benævnte Koldbyegaard, om Formiddagen ved 9 Slet. Credi= og Debitorer indkaldes ogsaa at indfinde sig med Betaling eller med lovantagelig Krav, inden den Ti som Loven befaler, hos Skifteforvalteren Ritmester Brockdorf, paa Synderwang.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Endskiøndt man under den 1ste October f. A. 1789 ved de til Forsendelse med Posten allene priviligerede Kiøbenhavnske Tidender No. 88, 89 og 90, samt Odense Addresse=Contoirs Efterretninger No. 80, 82 og 85 ei allene haver indkaldet de i Kiøbenhavn værende og med frie Passer forsynede 2de Karle Rasmus Jochumsen Aarup og Jørgen Erichsen Kindstrup, men endog de 2de med Følgesædeler bevilgede og sammesteds tienende Dito Peder Nielsen Ørte og Jens Larsen Frøberg, item de 3 Dito, som forlængst er deserteret, nemlig: Johan Knudsen Fielsted, Rasmus Conratsen Kierte og Niels Jensen Orte, alle af Stamhuset. Erholm og Søndergaarde Godser, til at møde ved de allernaadigste anordnede Extra-Sessioner, naar samme her for Lande Fyen foretages m.v.; saa dog da høibemelte Extra-Session nu er berammet for Hindsgauls Amt at holdes i Middelfart, den 13de September næstkommende og efterfølgende Dage. Jndkaldes end videre saavel ovenmelte 7 Karle, som og alle de uden Stamgodset værende, og paa Fremmede Steder sig opholdende Mandskab, (især Claus Rasmussen Frøberg, som den 13de Maji sidstafvigte er bortrømt, og i Junii næstefter i de Kiøbenhavnske og Odense almindelige Tidender eller Aviser er bleven Efterlyst m. v.) at de samtlig, ingen undtagen, uopholdelig til bemelte Tid den 13de September førstkommende indfinder sig hver i sit Læg, for derefter at kunne fremstilles efter Forordningen af 20de Junii 1788 for meerbemelte Extra-Sessioner paa de dertifastsadte Dage og Steder. Og de Mandskaber, som i Aaren 1787 og 1788 ere meddeelte Passer at medbringe samme til foreviisning; Thi i anden Fald maae de Udeblivende selv tilskrive sig selv de Uleiligheder, som deraf maatte flyde og paafølge. Søndergaarde, den 29de Juli 1790. D. Møller. De af Grevskabet Muckadels unge Mandskab, som enten med eller uden Tilladelse opholder sig uden for Grevskabet, advares herved at melde sig her ved Skriverstuen midt i tilstundende, Augusti Maaned, for at tilkiendegive deres Opholdsteder, for bemeldte Tid eller siden efter, at erholde Underretning til hvad Tid den forestaaende Extra-Session vorder foretaget, hvorved enhver især i Følge allernaadigste Forordning af 20de Junii 1788. skal møde. Ligeledes advares de som i Aarene 1787 og 178 have erholdet Frie=Passer, at melde deres Opholdsteder til forbenævnte Tid, da de ligeledes skal møde for den allernaadigst befalede Extra-Session som ventes foretaget sidst i anstundende, Augusti eller paafølgende September Maaned. Skulde altsaa nogen derfra udeblive, maae de tilskrive dem selv al den deraf flydende Uleilighed. Arreschou, den 24de Julii 1790. De Ti Rigsdaler, som i Følge oprettet Testamente ere tillagte min sal. Mands Arvinger, udbetaler Farver Matzen i Ribe naar forlanges. Giørding Præstegaard, den 11te August 1790. Mette Cathrine Lange sal. Matzens.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Extra Sessionen for Hindsgauls Amt, som var bestemt fra 13de til 20de September inclusive i Middelfart, er udfadt til vi til videre, og tiener til Efterretning for alle indkaldte af Hindsgauls Gods. Hindsgaul, den 15de August 1790. I. Hylmann.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Siden Extra-Sessionenskjoldelse for Hindsgauls Gons nuebestemt til 17de og 18de September förstkommende, i Middelfarth, saa indkaldes alle de, som med eller uden Tilladelse opholde sig uden Godset, at indfinde dem förstbenævnte Dag saa betids, at de kan være tilstede ved Sessionens Holdelse, de ude blivende maae selv tilregne dem den derved lidende Tab og Uleilighed. Hindsgaul, den 24de Julii 1790. Heilmann. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Cancellie-Secretair Christian Kieruli af Vor Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, hans for Os Elskenge Premier=Lieutenant Cornelius Hendrichsen Kortright, som agerende Executor Testammenti efter afg. Major og Stadshauptmand Cornelius Hendrichsen paa Vort Eyland St. Croix, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Premier=Lieutenant Cornelius Hendrichsen Kortrighemaae ved Proclama sub pæna præelm & perpetui silentii indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Major Hendrichsen, enten i Henseende til hans havte Embeder eller i Følge at andre Forbindelser, som han kan have staaet i med nogen, som Executor Testamenti og Formynder eller i andre Tilfælde, de i Vore Rige, og Lande, samt Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneder Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, deres havende Krav hos fornævnLieutenant Kortrinth inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; dog skal han være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder=Contoirer paa meerbemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gielden. de imod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for =Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vor Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 30te Julii 1790. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongel. Majess. allernaadigste Befaling. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Premier=Lieutenant Cornelius Hendrichsen Kortrigth, som agerende Executor Testamenti efter afg. Major og Stadshaup mand Cornelius Hendrichsen paa St. Croix, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde fornævnte afg. Major Hendrichsens Creditorer.
Berlingske Tidende, 1790-08-27
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter forrige Stadshauptmand paa St. Croix, afg. Major Cornelius Hendrichsen, enten i Henseende til hans hans hafte Embeder, som Formynder og Executor Testamentii, eller i andre Tilfælde, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos den agerende Executor Testamenti, Hr. Premier=Lieutenant Cornelius Hende richsen Kortright paa bemelte St. Croix, inden den foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 4de Augusti 1790. Paa Hr. Lieutenant Kortriats Vegne,
Berlingske Tidende, 1790-08-27
Foruden Proclama ved dette Lands Ober= og Under=Retter, bliver end ydermeere herved udi de Berlingske Tidender bekiendtgjort: at forrige Raadmand Michael Jensen her i Byen for nogen Tid siden ved Døden er afgangen uden at efterlade sig LivsArvinger, og det den Afdøde efterlod sig er strax af Rettens Mid. deel taget under lovlig Forsørg, og efter den paa Boet hæftende Gield vil den afdødes Efterladte ikkun som ubetydelig blive at ansee. Den Afdødes fraværende Arvinger skal være nogle Brødre Børn eller deres Arvinger, men hvor samme for nærværende Tid opholder sig, derom er dette Stæds Skifte=Ret uvidende. Skulde disse enten selv eller ved Fuldmægtige vilde tage Møde ved den Afdødes Skiftes Forhandling, behager de derom at føre den fornødne Anstalt, eller opgive deres formeentlige Arve=Ret, om no eet ved Skiftets Udbringelse skulde blive til Arv og Deling, og til saadan Ende bliver de hertil anmodede og indkaldede. Skulde øvrigt nogen have Prætension til den Afdøde, det være sig enten privat Gield, eller for saavidt hans Embede som Magistrats Per som betræffer, hidrører, da vilde de derom inden 6 og i 2 Uger sig behagelig anmelde for dette Stæds Magistrat, som Skifte=Forvaltere, da dennem kal vederfares den Ret, Loven og Boets Tilstand giver. Nakskov, den 10de August 1790. Borgemester og Raad.