Københavns Adresseavis, 1777-08-19
Af de mange lykkelige Curer, som her paa Stedet ere blevne foretagne med Honning, vil jeg ikkun mælde om nogle Det tildrog sig for nogle Aar siden om Høsten, at en Mand vendte sig om med sin Lee, og holdt den saa uforsigtig, at han med dens Spidse skaer næsten Maven op paa den Mand, som var nærmest efter ham, saa at Saaret gik næsten ind til Nættet og var over 6 Tommer, langt. Den Saarede blev strax bragt til Gaarden, forbundet nogle gange med Honning=Plaster, og blev lykkelig cureret uden videre Smerte. En anden Mand havde hugget sig saaledes med en Brænde=Øxe imellem Tommen og Pægesingeren, at Benene syntes endogsaa at være beskadigede. Han kom strax til Herskabet, bad om et Honningplaster, og hans Haand blev inden kort Tid lykkelig lægt. Paa en anden Tid skare nogle Mænd Planker. Ved det sidste Snit sprang det skaarne Træe saa gesvindt fra hinanden, at de oven paa staaende faldt pludselig ned, og bleve meget beskadigede i Ansigtet, og paa Arme og Been. Da dette skeede paa Herregaarden, saa blev der strax lage et Plaster af Honning paa de beskadigede og blodvablende Dele, hvilket gjorde sin Virkning saa hastigt, at de to Dage derefter kunde gaae paa deres Arbeyde igien. Ganske besynderlig viste Honningens læggende Kraft sig i afvigte Aars Høst paa en fattig Dreng, som, i det han løb ved Siden af en sterkkiørende Høstvogn og vilde springe op paa den, faldt til sin Ulykke ned og kom under Hiulene, hvoraf det ene Baghjul gik over hans Hoved og Øyne, trykte det venstre Øye næsten ud, rev Hul fra Panden af indtil Kindbakken med Hjulsælgene, og gjorde et Par store Huller bag i Hovedet. Drengen blev strax bragt til Gaarden, og omendskiønt Blodet iøb sterkt ud af det beskadige Øye, Munden og Hullerne i Hovedet, saa blev han dog forbunden ligesom han var, efterat man først havde klippet Haaret af ham. Paa Øyet, som indvendig var endnu ubeskadiget, saavelsom paa de øvrige beskadigede Dele i Ansigtet, blev ligeledes lagt et Honning=Plaster, og i sex Dage to Gange om Dagen lagt frisk Plaster paa derved blev ikke allene Jnflammationen forebygget, men endog den allerede begyndte Hævelse saaledes fordeelt, at Drengen mestendeels var kommen sig igien, da Forældrene, som handlede med Frugt, reyste bort herfra. Jeg selv havde for nogle Maaneder siden den Ulykke at giøre et haardt Fald i et Værelse, hvorved Huden var ganske afstødt paa det ene Knæe, og sterkt underløbet med Blod af Størrelse som en Overtheekop, og foraarsagede mig empfindtlige Smerteer. Jeg lagde strax Honningplaster paa, og efter ti Timers Forløb et andet friske Plaster, hvorpaa Hævelsen saavelsom det levrede Blod fordeelte sig, saa der efter 36 Timer ikkun var en Plet saa stor som en Toskilling. Ved Saar som kommer af et Skydegevær, har man endnu intet Forsøg gjort med Honningplasteret; imidlertid er det at formode, at det ligeledes derved skal giøre sin Virkning, naar ingen Kugle eller Hagel er bleven til bage i Saaret. Efter mine Tanker skulde altsaa Herskaber og andre, som har Evne dertil, til deres egen Nytte og for deres Folk og Bønders Skyld, stedse have Forraad af god og reen Honning staaende, for at komme de beskadigede til Hielp ved et ulykkeligt Tilfælde, paa den letteste og sikkerste Maade paa Landet, hvor der ikke altid findes Vund læger. C. F. v. Kessel. Ober=Glauchee. Beskrivelse over Rio de Janciro Hovedstaden af alle Portugisiske Colonier i America. (Af Banks og Solanders Reyse til Syd=Havet, Aar 1768.) Rio de Janciro eller Januarius Floden har formodentlig faaet sit Navn deraf, at den er bleven opdaget paa den hellige Januarii Dag, og Staden er bleven kaldet saaledes efter Floden. Dog synes denne saa kaldede Flod meere at være en Rugt af Havet, siden den saavidt vi saae, ikkun faaer lidet Vand fra Landet af. Staden ligger i en Slette tæt ved Vandet paa Vestkandten af Fiorden, ved nogle høye Bierge. Den er vel anlagt og smuk. Husene ere af Steen og to Etager høye, uden for Vinduerne af ethvert Huus er efter den portugisisk Maneer en liden Altan med et Gitterværk af Træ. Stadens Omkreds er omtrent 24 Miil, Gaderne ere lige og brede. Citadeller kaldes S. Sebastian, og ligger oven paa en Bakke, hvorfra man kan see heele Byen. Staden faaer det behøvende Vand fra de nærliggende Bierge, hvilket ved Render ledes i et Vandspring, der staaer paa det store Torv lige for Stadtholderens Pallads. Ved dette Vandspring sees altid mange Mennesker, af hvilke en maa bie efter den anden, indtil han kan faae Vand. Soldaterne som have Vagt for Palladset, har nok at bestille med at holde saa mange Folk i Orden. Dog er dette Vand saa slet, at det ikke vilde smage os, endskiønt vi i 2 Maaneder ikke havde havt andet Vand at drikke, end det vi havde taget med os i Fade, hvilket snart altsammen var fordervet. Kirkerne ere meget smukke, og her sees flere Ceremonier ved Gudstienesten, end i noget catholsk Land i Europa. Hver Dag sees i et eller andet Sogn en anseelig Procession, hvormeget kostbare og prægtige billeder, Reliquer a. bæres omkring. Saa ofte de komme paa Hiørnet af en Gade, begiære de Almisser. I den Tid vi opholdt os her, blev en Kirke opbygt paa nye, og Sognet, hvortil den hørte, havde Tilladelse engang om Ugen at begjære Penge til Bygningen med en Procession, den skeede altid om Natten, og alle Drengebørn af en vis Alder, de fornemste Herrers Sønner ey undtagne, maatte følge, med. Disse Drenge vare klædte i sorte Præstekioler, hvorover de havde en kort rød Overkiortel, der gik ned til Underlivet, og i Hænderne en lang Stang med en Lygte paa, der vare vel over 200 Lygter, og de gav saa stærkt et Skin, at vore Folk, som saae det fra Cahytsvinduerne, i Førstningen tænkte, Staden stod i lys Lue. For et hvert Huus har de gjerne et Bord, hvorpaa en vis Helgens billede staaer med et Glasvindue for. For disse Billeder brænder om Natten en Lampe, og de læse og synge saa andægtig ved dem, at vi kunde høre dem om Natten paa Skibet, endskiønt det laae i det mindste en halv Miil fra Staden.