Aalborg Stiftstidende, 1829-09-26
Med Hensyn til denne sidste hedder det blandt andet: "Takket være de franske Tropper, deres Anstrængelser og Kampe, takket den Bistand, som denne Armee har ydet overalt, hvor den opslog sin Leir, Provindserne begynde at blomstre paany; Fæstningerne Koron, Modon, Navarin og Patras hæve sig som ved et Under igjen af deres Aske og ere allerede i Forsvarsstand. Den franske Armee stod i Peloponnes. Grækerne paa Continenten, i den Forventning at see dem overskride Moreas Grændser, henvendte sig til os med deres Øusker og vi haabede at see dem opfyldte, fordi det diplomatiske Actstykke (Protocollen af 16de November 1828) som indeholdt andre Bestemmelser, var os ubekjendt, Jmedens denne Expedition imidlertid lavede sig til at forlade det Land, som den havde gjengivet Livet, erholdt vi nye Beviser paa Carlo den 10des Gavmildhed. Hans Majestæt yder vedvarende Penge hielp, og den franske Armee efterlader Besætninger i Messeniens Fæstninger og laaner os kostelige Elementer til at give vore Troppers Organisation den Udvikling og det Sammenhæng, som mangler dem. Herpaa omtales de i Ægypten paa Kongen af Frankrigs Befaling løskjøbte Grækere, Foreningen af franske Lærde, paa Morea og Afsendelsen af diplomatiske Agenter fra Rusland og Storbrittannien til Grækenland og det hedder da videre: "J forrige Efteraar begyndte Conferentserne i London paa nye deres Arbeider. Protocollen af 16de November blev undertegnet, men dens Jndhold blev os ikke officielt meddeelt. Dette var derimod ikke Tilfældet med Protocolen af 22de Marts indeværende Aar. Alle de Meddelelser, som angaae disse Grækenlands store og vigtige Jnteresser, ville ligeledes blive bekjendtgjorte, og jeg nærer det Haab at de Meddelelser, som fra vor Side ere henstillede til de allierede Magters Retfærdighed, ligeledes vil vinde Deres bifald. Det vil vise sig, at vi have stræbt efter ikke at afvige fra de Grundsætninger, som ledede Nationalforsamlingen i Epidamus, uden dog derfor at oversee dem som ere en nødvendig følge af Grækenlands Stilling i sig selv og med Hesyn til de mæglende Magter og den ottomanniske Port. Trontalen af 6te Juli taler bestemt og udtrykkeligt om denne Stilling, hvorfor ogsaa de nærværende Underhandlinger have til Formaal, at see den definitivt bestemt. Præsidenten unbreder sig dernæst over Grækenlands indre Anliggender og omtaler Stats Budgettet, af hvilket man erfarer følgende: "Jndtægten beløb sig i Finants aaret fra 1ste Januar 1828 til 30te April 1829 i det hele til 25618664 tyrkiske Piastre, Udgivterne til 23489642. P. blandt andet for Armeen og Flaaden 18647214, for Embedsmænds Lønninger og den indre Forvaltning 1879864 o. s. v., Skatten besad endnu i rede Penge 2129022 P. Foruden de allerede oppebaarne Penge subsidier vilde Kongen af Frankrig endnu for de regulaire græske Troppers Organisation og Fornødenheder, anvender anvende 100000 Franker maanedlig. Om kort Tid kunde den græske Regjering atter vente at modtage 500000 Franker af resterende franske Subsidier og efter Keiseren af Ruslands befaling har den for nogle Uger siden modtaget Vexler paa en Million Rubler, som ere sendte til Neapel, for at gjøres i Penge. Den græske Regjering har gjort Skridt hos de forbundne Magter om at maatte regociere et Laan paa 60 Millioner Fr. under Deres Kongelige Garantie. Præsidenten har det Haab, at disse Skridt er ville være uden Virkning" - "Underhandlinger ere begyndte, hedder det videre "skulde vi blive opfordrede til, ifølge Londonner Tractaten, at tage Deel i Disse, saa tilkommer det Dem, at forsyne Regjeringen med de dertil fornødne Fuldmagter. De vil være istand til at raadslaae om det Anliggende, da De har officiel Kundskab om de Actstykker, ifølge hvilke der ingen Tvivl kan opstaae om den i Londonner Tractaten indeholdte Fredsstiftelses-Plan." Præsidenten slutter med følgende Ord: "Jdet jeg frimodigt og oprigtigt har fremsat Ovenstaaende, har jeg nu, mine Herrer, opfyldt mine Pligter imod Nationen. Ved at have paataget mig den første Øvrighedspersons Post, holder jeg mig for lykkelig, at kunne opoffre dem Resten af mine Dage, i Særdeleshed, hvis jeg skulde blive opfordret til, som jeg meget ønsker, at tjene Fædrelandet, som den simpleste Borger. Da vilde jeg paa den allervirksomste Maade kunne bevise Grækerne, hvad jeg føler for de gjentagne Beviser paa Tillid, som De har givet mig.