JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-05-27
Det Nummer af Echo de la Manche, der gav Beretning om de der herskende Jldebrande og betegnede Angivelserne derover i Ganette som bagtalerske, blev borttaget paa Postcontoiret og udkom næste Dagmed et Hul paa 2 1/2 Spalte, endskjøndt der ikke existerer nogen Censur i Frankrig. Gadette af 14de Mai har atter Beretninger om en Mængde Jldebrande samt om nogle Fængslinger; den siger: "det er en Helvedes-Combination." Jmidlertid ere alle Beretninger fra Normandie enige i at det næsten aldrig brænder hos Andre end Constitutionelsindede, at Garettes Beretninger herover ere aldeles falske, at Antændelserne skee ved Indgydelsen af tændende Fluida, at flere beviislige Brandstiftere, for Størstedelen Bagabonder, ere fængslede, og at en 78 Aar. gammel Landmand, ved Navn Valløe er tilligemed sin Søn formedelst beskyldning for denne Forbrydelse stillet for Assiseretten i Rouen. Der er beordret Tropper til det nedre Normandie, hvor der synes at være organiseret et ordentligt Mordbrænder selskab.
Viborger Samler, 1830-05-27
Paa Børsen i Paris har man ladet circulere en Subscriptionsliste til en Sølvmedaille, som Vælgerne ville lade præge til Ære for de 221 Deputerede, som have stemt for Adressen; denne Liste har i en halv Time erholdt 200 Underskrivter.
Viborger Samler, 1830-05-27
J Paris var der atter Rygter i Omløb om en partiel Modification af Cabinettet. Medens Quotidienne hentyder paa, at Dhrr. de Berthier og de Vitrolles torde som Repræsentanter for den yderste høire Side træde ind i Ministeriet, yttrer Oppositionen den Formening, at der var gjort Dhrr. de Belleyme og de Berbis Tilbud; disse stemte for et Amendement og først, efterat dette var forkastet, for Adressen. Capette erklærer begge Deele ligesom ogsaa det Rygte, at der skulde være indtraadt Betænkeligheder i Henseende til Kammerets Oplysning, for Opdigtelser. Dette Blad forer ogsaa et saadant Sprog imod de nuværende Deputerede, at man kan antage, at det ikke vilde tillade sig sligt, dersom det nærværende Kammer skulde træde sammen engang endnu.
Viborger Samler, 1830-05-27
Der tales om Gjenoprettelsen af det sorte Cabinet.
Viborger Samler, 1830-05-27
Erkebiskoppen af Marseille har i Anledning af den algierske Expedition udstædt et i mange Henseender mærkværdigt Mandat. "Krigen - hedder det heri -er ustridigen en Rettighed; men hvor retmæssig den endog er, saa maa Kirken, saa ofte Brødre sønderslide hinanden, saa ofte Christne myrde hinanden, stedse udgyde Taarer, og deres Bøn for det ene eller det andet Parties Held er altid blandet med Malurt. Saaledes er det ikke med Kampen mod de Vantroe. (!) Naar Tvedragten udspringer fra dem, saa maa den afgjøres med Vaabnene.... Efterat den fromme Prælat her har yttret det Haab, at den hellige Ludvigs Hensigter denne Gang ville gaae 1 Opfyldelse, siger han til Slutning : "Allerede troe vi at see hiin hæderlige africanske Kirke en Augustini, en Fulgentii, en Cyprian i Vugge, at opstaae af sin Aske, og ønske os Lykke til, at flere af vore Præster allerede i Aanden i deres Jvers Henrykkelse overspringe den Afstand, der skiller os fra hiint Fastland, og anraabe om den Gunst at være de Første, der bringe Jesu Christi Erkjendelse derhen for hisset at stifte en Christendom, som de længselfuldt ønske at befrugte med deres Blod."
Viborger Samler, 1830-05-27
America. Jfølge Breve fra Laguaira af 18de Marts laae Admiral Flemming sammesteds for Anker med fem britiske Krigskibe, men havde i Sinde med det Første at afseile til Jamaica og England. General Gome, var afgaaet til Maracaibo, for at paatage sig Overbefalingen over Venezuelas Tropper. General Par havde udtrykkeligen forbudt sine Commissairer, at indlade sig paa nogen Underhandling, naar ikke Anerkjendelsen af Vennezuelas Uafhængighed laae til Grund.
Viborger Samler, 1830-05-27
Mexico har erholdt en nye Modstander i de forenede nordamericanske Stater, som endeligen ere traadte for Dagens Lys med deres ærgjerrige Hensigter, og ville tvinge den unge Republik til at aftræde den skjønne Provinds Texas for at de ogsaa kunne udvide deres Herredømme over den nordvestlige Kyst at den mexicanske Havbugt. Den mexicanske Statssecretair for Finantserne gjorde den 1ste Febr. Congressen officiel bekjendt med denne Tingenes Tilstand, og forlangte overordentlig Understøttelse, for at kunne møde Faren; hans Ord vare: "De gjentagne Efterretninger, som indløbe angaaende Sagernes Stilling ved de nordlige Grændser, udfordre alvorlige og kraftige Forholdsregler, der ikke kunne tages uden betydelige Hjælpemidler." General Mier y Teran, der sidst udmærkede sig ved Angrebet paa Spanierne i Tampico, og har Commanden over Kysttropperne, var allerede afgaaet til Texas, for at lede Forsvarsanstalterne. Paa den anden Side har Senatet i Washington (som forhen meldt antaget en Bill, der bemyndiger Præsidenten Jackson til at udruste 10 Compagnier regulairt Militair, som det i Billen, hedder: "til bedre Beskyttelse for vore Establissementer paa den vestlige Grændse og de med Picxico handlende Caravaner." Mien den egentlige Hensigt er vistnok den formelige Besiddelsestagelse af de Landstrøg paa det mexicanske Gebet, som de nordamericanske Nybyggere for mere end 20 Aar siden paa en uretmæssig Maade have tilegnet sig. Det er ikke usandsynligt, at det vil komme til Fjendtligheder mellem begge Republiker, da Mexico fast har besluttet, ikke at give efter for de forenede Staters uretmæssige Fordringer. Som bekjendt er der endnu aldrig afsluttet nogen Grændsetractat mellem de tvende Naboestater, netop fordi Nordamericas overordentlige Fordringer forhindrede dette. Det maa bemærkes at denne Efterretning er meddeelt over London, og at den for Nordamerica ufordeelagtige Anskuelse at dette Forhold maaskee tildeels kan skylde engelsk Skinsyge sin Oprindelse.)
Viborger Samler, 1830-05-27
Spanien. Det hedder, at den spanske Regjering alvorligen beskjæftiger sig med Anerkjendelsen af de syd americanske Fristater under visse Betingelser.
Viborger Samler, 1830-05-27
Den engelske Gesandt, Hr. Addington har hyppige Conferencer med Udenrigsministeren. Man kjender ikke Gienstanden herfor, men det er tydeligt, at det spanske Cabinet er meget uroligt herover. Den russiske og neapolitanske Gesandt ere afreiste til Neapel. - Provindsialmilitserne i Valladolid og CindadRodrigo ere beordrede under Vaaben.
Viborger Samler, 1830-05-27
Generaltoldforpaaterne havde ved Madrid oprettet Compagnier af ridende Toldbetjenter, der skulde have et vaagent Øie med Smuglingen i Hovedstadens Omegn. For kort siden begave flere stærke Afdelinger af kongelige Frivillige med Øvrighedspersoner, i Spidsen, sig til Stadens Porte og betydede Toldofficianternes Anførere og Mandskabet, at de skulde nedlægge deres Vaaben. Disse adløde uden Modstand; man fratog dem Vaabnene, og de ilede nu, at aflægge deres Foresatte Beretning om det Forefaldne. Endnu den samme Dag erholdt Toldofficianterne deres Vaaben tilbage; men næste Dag gientoges det samme Optrin i Overværelse af en Mængde nysgjerrige Tilskuere, der blev dragen derhen ved Nyheden i dette Skuespil. Generaltoldforpagterne begave sig nu til Aranjue, og da Kongen lod dem vederfares Ret, saa bleve Toldofficianterne paa Nye bevæbnede. Hiin Forholdsregel, som Corregidoren i Madrid havde anordnet skal hidrøre fra at det blandt Toldofficianterne befinder sig Mennesker, som ifølge visse Forordninger slet ikke maae ansættes, da de høre til de Constitutionelle.
Viborger Samler, 1830-05-27
Regjeringen har ved et Decret af 13de April frataget Kjøbmændene i Cadix Tilladelsen til at indføre og udføre Tobak, hvilken Rettighed var bleven dem sikkret ved denne Stads Oprettelse til en Frihavn, imod at de betalte en vis Godtgjørelse. Som Aarsag angiver man Umuligheden i at forebygge den herved i Svang gaaede Smughandel. Da Finantsministeren stedse har modsat sig Cadix's Udnævnelse til Frihavn, saa frygter man for at denne Indskrænkning kun er en Forløber for flere, som ville følge efter. Flere store Handelshuse, som formedelst Tobakshandelens Frigivelse, med store Capitaler have nedsat sig i Cadix, lide overordentlige Tab ved denne Forordnings Tilbagekaldelse. - Fra Madrid, skrives under 3die Mai, at Paven har tilføiet Munkeskabet et dødeligt Saar, ved selv umiddelbar at udnævne Capuzinergeneralen for Spanien, istedetfor at Capuzinerne forhen selv valgte denne.
Viborger Samler, 1830-05-27
Blandet. Den engelske Minister, Hr. Pe (efter Faderens Død Baronet, Sir Robert Peel) skal nu have en aarlig Indtægt af 50,000 Pd. Sterl. Hans afdøde Fader udmærkede sig ved sit nøie Bekjendtskab med Maskinvæsenet, hvori han har gjort flere Opfindelser. Ved Bomuldshandelen erhvervede han sig en uhyre Formue; hans Forretninger vare saa betydelige, at han udreddede aarlig Accise af over 4000 Pd. Sterl., alene for trykte Kattuner. J Aaret 179. bidrog han 50,000 Pd. Sterl. til Krigsomkostningerne og stillede 6 Compagnier Frivillige. Han har ogsaa udmærket sig ved sit Værk: "Nationalgjælden, betragtet som en Kilde til Nationalrigdommen." J Parlamentet repræsenterede han Staden Tamworth, indtil Aaret 1818. Han efterlader 5 Sønner og 3 Døttre.
Viborger Samler, 1830-05-27
Chemikeren Chabent skal ved Forsøg, der i Overværelse af flere af Londons berømteste Læger blev anstillede paa 4 forskjellige Hunde, have godtgjort, at han er i Besiddelse af en virksom Modgift imod den rædsomste af alle Gifter, Blaasyren.
Viborger Samler, 1830-05-27
De protestantiske Geistlige i Baiern ere blevne opfordrede til, foreløbigen paa en værdig Maade at forberede den augsburgske Confessions Jubelhøitid. Ungdommen skal ved Catechisationer og Menigheden, ved offentlige Forredrag gjøres bekjendte med Anledningen til og Hovedindholdet af dette for vor Kirke saa høist vigtige Bekjendelsesskrivt. Men især bringes i Erindring, at den ønskværdige Eendrægtighed ikke bliver forstyrret; men at christelig Kjærlighed og Tolerance ogsaa ved denne Fest bør befordres.
Viborger Samler, 1830-05-27
Bladet "Baar i München er indtil videre ophørt fordi Redacteuren, Hr. M. G. Saphir, er bortreist til Augsburg.
Viborger Samler, 1830-05-27
I Videnskabernes Selskab i Paris har Hr. Ma gende aflagt Beretning om et nyt af Planteriget taget Middel mod Feber, som han kalder Sali erne, som han i Henseende til antifebrilsk Virkning sætter ved Siden af Chinin, hvilket de af Commissairerne dermed anstillede Forsøg ogsaa have bekræftet. (Da det, efter Navnet at slutte, formodentligen uddrages af Pilebark, Corter salicts, et allerede bekjendt Febrisugum, saa vilde det rigtigt nok blive meget mindre kostbart end Chinin.)
Viborger Samler, 1830-05-27
Paa Londons Børs bekjendtgjortes nylig, at den i Sierra Leone ligge to engelske Skibe som ikke kunne komme derfra, da hele Skibsmandskabet er uddød. I Clichey tilbragte nylig et Par unge Ægtefolk Brudenatten paa en sælsom Maade. Begge Søvngængere, forlode de Een efter Anden, Brudesengen, og om Morgenen fandt Man den nygifte Mand i Kjælderen og den unge Kone paa Taget.
Viborger Samler, 1830-05-27
Jndenlandske Tidender. Under Overskrivt "Justits d la Turque, beskrives i Politievennen et forargeligt Optrin ved Rahbeks Jordefærd. Idet nemlig Liget og Sørgefølget være passerede gjennem Kirkegaardslaagen, og den øvrige Mængde, der ikke umiddelbart hørte til Folger, roligt fulgte efter, styrtede 3 a 4 Politiebetjent med deres Stokke imod disse, og pryglede dermed løs paa dem, som vare dem nærmest, uagtet det ikke var disse muligt, øieblikkelig at vende tilbage, En Districtscommissair skal ved denne Leilighed især have lagt sin Embedsiver for Dagen.
Viborger Samler, 1830-05-27
Den 30te April er Hans Henrich Daniel Stahl berg i Stege forundt Bevilling til sammesteds at drive Gjæstgiverie.
Viborger Samler, 1830-05-27
Paa Østergaden i Kjøbenhavn spadserede i forrige Uge i Middagsstunden en Dame, klædt som en ung, Grækerinde. Hendes smuktfarvede Ansigt og ranke Figur valte Alles Opmærksomhed. Som der siges, var det en Englænderinde, der i Selskab med en riig Lord har bereist Grækenland.
Viborger Samler, 1830-05-27
I Kjøbenhavnsposten læses nu, Udtog af et Brev fra Kiel, dat. 7 Mai 18307 angaaende de sammesteds forefaldende Gadeuordener. Jndsenderen, som har bragt i Erfaring, at de i Skrivelsen fra Kiel af 28de Marts paa en ærerørig Maade angrebne Authoriteter ansee det under deres Værdighed, offentlig at gjendrive Referenten, idet de foreløvigen anlægge lovlig Sag imod ham, har blot villet oplyse, hvilken upartisk Pen det har været, der skrev hunt Brev De Aviser, som saa beredvilligen toge Notits af dette, ere derhos anmodede om, at gjøre det samme med nærværende Udtog.
Viborger Samler, 1830-05-27
Væddeløbene ved Oldeslohe ville iaar blive afholdte den den 30te og 31te Juli. Første Dag løbes for den af Hs. kgl. H. Prinds Christian Frederik til Danmark udsatte Pocal, samt Staden Oldeslohes udsatte Præmie af 800 Species. Næste Dag løbes for den af Hos, høifyrstelige Durchl. Hertuginde Louise Sophie til Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg udsatte Pocal. Fra dette sidste Løb, for hvilket der, ligesom ved det første erlægges et Indskud af 20 Species ere Fuldblodsheste, udelukkede. Jngen Eier maa stille flere end een Hest, til hvert af de forskjellige Løb.
Viborger Samler, 1830-05-27
J Flensburg er et literarisk Samfund; i hvilket den 1ste tydske Tale blev holdt den 6te Octbr. 1829. paa hans Kongl. Høiheds Prinds Christian Carl Frederiks Fødselsdag af Pastor Kraft i Eggebeck i Flensburg Amt. Denne Tale er trykt med en Tilegnelse til Prindsen og med Anmærkninger. Den anmeldes i det sidst udkomne Hefte af Schl. HolsteinLauenb. Provinzialberichte saaledes : "Har denne Mand Dannelsesmidler, forvirret sig saavidt at han har tabt al Sands for det som laldes Anstand Smag, Stand og Værdighed, Gaves der ingen fornuftig Præst i Naboskabet, ingen Ven i Nærheden, ingen Bonde i hans Menighed med sund Menneskeforstand, som han havde kunne spurgt til Raads, og som vilde sige ham at man ikke kommer frem med saadant Tøj for Publikum? En Dedication til en ophøjet kongelig Prinds sætter han paa Titelbladet; i Dedicationen fortæller han, hvilke Mobilier og Qvæg, og hvormeget Korn han for 16 Aar siden som Diaconus fra Fedmern havde bragt med til Eggebeck, og vi overbevise Allerhøisamme derved om at de fattigt Landsbypræster ere værd, at blive hjulvne: hvilken en Jdeeforbindelse!
Viborger Samler, 1830-05-27
Hvormeget end denne Piece udmærker sig ved Smagløshed og halv Sandsesløshed, saa overgaaer dog maaskee Tiltroen og Følelsen, hvormed dette Virvar bliver bragt for Lyset, hiint meget. Skriftet er et fuldkomment Feilgreb af enhver Art fra den ene Ende til den anden." Kun Et bede vi Forfatteren om, som derhos kan være en ret brav Mand og god Sielesørger, at han aldrig meere vil paatage sig, at tale offentligen i en Præsteforening; ogsaa aldrig at fremkomme med saa flygtige Udkast for Publikum, da saadant kun skader hans Kalds Værdighed og gode Sag; dem, som denne Dom synes for haard, henvise vi til Skriften selv, og, dersom ikke hver Læser har det, vilde vi her gjøre et Uddrag, taget fra Side 18, som charakteristisk betegner dette hele Værk. Det lyder saaledes: Da jeg endnu var Primaner i Slesvig paadrog jeg mig vel en Sygdom ved en Fest, som min rige Onkel Kjøbmand Hilbert gjorde der for sin Søn, der havde ægtet en Kone af et af de dengang mest anseete Kjøbmændshuse i Flensborg, nemlig af det Matthiessenske, da hun kun var 14 Aar gammel og dog blev hun er brav, fornuftig Kone. Thi de 24 Retter som ved samme bleve opdækkede, kunde vel min unge Mave ikke fordøje. Dog den duelige Livmedikus Frank befordrede min Helbredelse. Tredie Gang, i mit Liv blev jeg syg, paa Femmern, hvor den brave daværende Dr. og Physikus Thomsen - en Broder til den paa den Tid værende duelige Provst, med hvem, og hans Sønden daværende Raadmand, Postmester og Byfoged, og dennes Svigersønner Pastor Ettlen i Grossenbrode, og hans Svoger Carsten Laftenz, Dommer i Todendorf, hvilken sidste skjænkede mig, sin Skriftefader, nen mælkgivende ung Koog nogle og tredive Pund Kløverfrø, jeg har levet mange behagelige Dage - hialp mig til min Sundhed efter at han, Dr. Thomsen uden derfor at have forlangt og erholdt en tilstrættelig Godtgjørelse hele 6 Uger igjennem havde gjort mange Reiser fra Burg til Bannesdorf. Hvorledes kommer, maa man vel spørge, i en Tale, paa en kongelig Prinds's Navnedag, til en høiværdig Præsicconvents Aabning, over Themaciat gjøre nogle af Kirke og Skolevæsenet, fortjente os til Evigheden forudgangne, Mænd bekjendte, en Carsten Laftenz fra Todendorf ind med en ung mælkgivende Ko og 30 Pund Kløverfrø, Hvorledes kunne Jurister og Mediciner, hvis Navne, ere anførte, men og ikke meere end deres Navne, og at de have gaaet i Skole hos hans Fader, nævnes som fortjente af Kirke- og Skolevæsenet. Om Flere som Hensler den Ældre, Petri og Svadicani, om Jean Paul Richter, Schiller og Göthe, thi ogsaa disse Navne staae indgravede paa Mindesøilen, er det vel bekjendt, at Skolen har en stor Fortjeneste af dem og deres Liv, men ikke, at de paa nogensomhelst Maade have viist sig udmærket taknemmelige mod denne deres Moder. Jam salis.
Viborger Samler, 1830-05-27
(Meddeelt.)¬
Viborger Samler, 1830-05-27
J Mandags Middag vilde Gaardmand Peder Kirkegaard af Mønsted lægge sig paa Marken at sove i en lille Jordfordybning i Nærheden af et Kalkbrud; men pludseligen sank Jorden. Nogle i Nærheden værende Personer hørte ham skrige om Hjelp, men i et Nu var han forsvunden. Forgiæves kastede man strax efter ham; først Tirsdag Aften fandt man hans Liig. - En sikkrere og meere planmæssig Drift af Kalkværkerne med deres Gange (Stoller, under Jorden, kan dette Tilfælde lære at være ønskeligt, og derfor er det ei uvigtigt, at Landhuusholdningsselskabet har skjænket denne Gienstand sin Opmærksomhed, og lader til Prøve, paa sin Bekostning, indrette en muret Nedgang (Schalt) hvori horizontale Gange (Stoller, i den faste Materie anbringes, som vil forebygge al Ind= eller Nedstyrtning af Jorden ovenfra da slige ulykkelige Tilfælde som det ovenstaaende hidrøre fra at man har bort hugget for meget af de øverste Lag af Kalksteens massen hvorved denne er bleven for svag til at bære den ovenpaa liggende Jord.
Viborger Samler, 1830-05-27
Foranlediget af det Jndsendte i No. 52 saavelsom den Bekjendtgjorte i No. 59 om Vastemaskiner, anseer jeg det for gavnligt at bringe Omgangsmaaden ved Vaskning med Vaskemaskiner til offentlig Kundskab, ved et Udtog af Hr. Prof. Ursins Magazin for K. og H. 4 B. 4 H. Side 243. Tøiet bør lægges i Blød i koldt Vand i 24 Timer førend man begynder Vastningen. J omtrent 3 ½ Spand Vand opløses ved Kogning 3/4 Pd. grøn Sæbe, hvor man kan komme lidt Potaske; man optager Tøiet, som har staaet i Blød afvrider Vandet og nedlægger det Karret; de meest stidne Steder indgnides med nogen Sæbe førend det nedlægges i Maskinen, hvorpaa det kaagende Vand, hvori Sæben er opløst, staaes paa Maskinen saaledes at det staaer en Haandbred over Tøiet. man maa have lagt Tøiet paa Bunden nogenledes jævnt rundt om Keglerne, og man kan paa eengang nedlægge omtrent 18 Al., saasom 10 Stytter Ratskjorter, af fiint Tøi noget mere, jeg har der seet indtil 80 Al. paa eengang i Maskinen, som blev renset ret godt. Vaskningen skeer da ved at svinge Stokken frem og tilbage i en Tid af 15 Minuter, men de maae ei dreies heelt rundt, dog skeer Svingningen bedste snart fra den ene og snart fra den anden Side af Karret." Til grovere og stidnere Teies Vast maae Svingningen skee hurtigt og med mere Kraft dog ikke med større Sving end Armene kan bevirke uden at man bøier sig derefter, Medens man har fiint Tøi maae Keglerne staae omtrent en Haandbred fra Bunden, naar man derimod va ster Grovt stiller man dem høiere ved at flytte Nagler med Rullerne, hvorpaa Stokken med Keglerne hviler og gaae rundt høiere eller lavere. Naar det sine Toer saaledes vasket og afvredet, saa at det samme Vand kommer i Maskinen igjen, da kan man deri vaske grovere Tøi, saasom Servietter og Duge, med Tilslagning af noget mere Lund; efter disse kan man endog paa samme Maade vaske endnu grovere Tøi, saasom Vaskeklæder eller desl. endvidere i det samme Vand. Til fiint Tøi kommer man Sædelud i Vandet, til grønt den halve Deel Askelude til det meget skidne Tøi tager man Aske lud tilligemed kogt Sæbelud og noget lidet Potaske."Man kan her godt bruge den stærkeste Lund, thi Hænderne komme ikke deri, og med en reen Jldtang kan man optage Tøiet og man ønsker at see til det. Erfaring vil snart gjøre Brugeren bekjendt med Maskinens Fordele, man kan og skylle Tøiet i Maskinen ved at afvexle med reent Vand indtil man finder at Luden er godt afvasket, hvorved det bliver unødvendig at banke det, til Vandets lettere Afledning er ved Bunden anbragt en Hane eller Tap. "Fordelen ved denne Vaskemaskine synes især at ligge deri, at Tøiet udsættes for en Slags Gnidning i en Sæbeoplysning eller Lud der er varmere end at man kunne gnide Tøiet i samme med Hænderne: det er altsaa vistnok, at en bedre Oplysning af Smudset finder Sted, men til broget Tøi vil det være mere vanskelig, at sætte denne Vaskemade istedet for den almindelige, da den stær lere Hede let ville skade, større Mængde Vand end til saadant i Vase, at manikke finder det fornødent at koge Tøiet."
Viborger Samler, 1830-05-27
Det er overalt vist, at vor sædvanlige Vaskemaad baade er et besværligt Arbeide, og at Tøiet ofte paa en utilbørlig Maade slides, især paa de meest stidne Steder, men dette er slet ikke Tilfældet her, da den stærkere Lund og Varme og lettere Gnidning meget lettere bevirker Opløsningen af Smudset. At med stor Fordeel og Tidsbesparelse Tøi kan vaskes i det Store er godtgjort ved flere betydelige Vaskeindretninger i London. Men til den os nærmere liggende Vask i Huusholdningerne kræves simple Jndretninger, der kan bestyres af Huusmoderen og Tjenestefolk og denne Henseende synes denne (Lindous) Vaskemaskinat anbefale sig." Endvidere bør bemærkes, at hele Jndretningen og Laaget efter Behag kan aftages og Karret kan da afbenyttes til at sætte Tøiet i Blød i saavelsom til andet Huusbrug af et lignende Kar, imellem den benyttes som Vaskemaskine."S. Wistoft.
Viborger Samler, 1830-05-27
Døde. Kjøbenhavn: Rector og Prof. LaurikSmidts Enke; Capitain ved det borgerlige Artillerie, forhenv. Urtekræmmer Søren Prom, 81 Aar; Mad. Christine Lindquist, 69 Aar; Enkemad, Magdalene D. Jessen, f. Willerup. Anne Elisabeth Dresler, 60 Aar; Benthe Johanne Bendirsen, f. Jensen 21 Aar; An Elisabeth Tesch, f. Eitner, 59 Aar, Marie Christine Mathe, f. Seidel 50 Aar; Glarmester Christian Emi Køhler 33 Aar; Bergite Bøhling, f. Lorenzen 70 Aar, Enkemad. Johanne Fr. Klingberg, 54 Aar; Ane Marg, Fogt, 49 Aar. - St. Thomas, Coffardie-Capitain Morten Jansen 56 Aar. - Mariboe: Bogbinder J.F. Elgstrøm 68 Aar. - Kraghenlund: Enkemad. Karen Clausen f. Knudsen 92 Aar. - Aalborg, Kjøbmand N. V. Assens 42 Aar. - Randers, Ane Madsdatter 66 Aar. - Fuglsang i Rebrager, Præste=Enken Vite Elisabeth Bang, f. Kragh, 7 Aar. - Altona: Dorothea W. Delffendahl, f. Wiese, 66 Aar.
Viborger Samler, 1830-05-27
Bekjendtgjørelser. Efteral have opnaaet en Alder og næsten 80 Aar hensov i Eftermiddags Kl. 3 Slet.
Viborger Samler, 1830-05-27
ved en blid og stille Død vor inderlig Kjære Fader Guldsmed Jørgen Paul: Harder, en elsket Kone og som Born modtage Ham i Evigheden, en Datter og Jem Sonner overleve Ham og paaskjønne Han Værd. - Delte sorgelige Dødsfald bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner c) Hans her paa Stedet værende Børn. Skive den 23de Mai 1830.
Viborger Samler, 1830-05-27
Classelotteriesedler til det 83de Lotteries 3die Classe faaes hos Roedsted.
Viborger Samler, 1830-05-27
Lotteriesedlernes Fornyelse til det 85de min Collection. Frilodder ombyttes og nye Kjøbelodder faaes for 12 Rbd. Stykket hos I. C. Holm. i Skive.
Viborger Samler, 1830-05-27
Undertegnede tilbyder sig, at modtage i sit Huus unge Mennesker, der attraae Veiledelse i Skolevidenskaberne, enten for at optages i en lærd Skole, eller for at dimitteres til Universitetet. J elleve Aar var jeg Lærer ved Roeskilde Cathedralskole. En af denne Skoles Disciple er fulgt med mig, for af mig privat at dimitteres. J mit Huus kan jeg love de Børn, som maatte betroes mig, den bedste Behandling. Min Adresse er Resen Præstegaard pr. Holstebroe. Christensen, Sognepræst for Resen og Haulum.