JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Indenlandsk. For at bevare Mindet om Hs. Høihed Prinds Christians Nærværelse paa Bornholm, og give Efterkommerne et talende Beviis paa Bornholmernes Kjerlighed til det danske Kongehuus, have Landets Jndvaanere eenstemmig besluttet at opreise en Mindestatte, der er hugget af en i Almindingen værende smuk Kampesteen, som, efter Slibningen, har faaet et skiønt Udseende, og bestaaer af en 11 Alen høi Obelisk, der hviler paa et terning formig, Fodstykke af en eneste Steen, der omtrent har 60 Cubikfods Størrelse. Efterat Hs. Majestæt Kongen allernaadigst havde givet sin Tilladelse til denne Mindestøttes Opførselse, blev den paa Hans Høihed Prinds Christians Fødselsdag, den 18de f. M., paa den høitideligste Maade indviet ved Taler, Sange a., hvilket udførlig findes beskrevet i No. 233. af Dagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Aarsagen til at Dampbaaden Jylland i forrige, Uge ei til bestemt Tid indtraf til Aarhuus, og de deraf flydende Rygter, var den Omstændighed: at den, Søndagen den 2den Dennes kom til lidt Skade paa en Prøvetour til Helsingøer og maatte først restaureres - Jfølge senere Bekjendtgjørelse, skulde den bestemt afgaae i denne Uge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Kjøbenhavns Børs, den 7de October. Cours. Hamb. 2 M., a vista 208. Spec. 211. Specier solgtes til 12 M. 10 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter 90 a 90 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito 864 a 86 3/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 108 i 108 3/4 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer og Commerce-Collegiet: Et Fuldmægtig-Embede i Vestindien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 30te September er hidtilværende personel Capellan for Dalbye og Thurebye Menigheder i Sjælland, C. L. Galschjørt, beskikket til residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe; Cand. Theol. S. M. Sørensen til personel Capellan for Svallerup Menighed i Sjællands Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Under Rentekammeret: Den 20de Septbr. er Sysselmanden for Skagefjords Syssel i Nord= og Øster=Amter i Island, J. Espolin, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Embede. Den 22de, surnumerair Directeur i Directionen for det Classenske Fideicommis, P. H. Classen, udnævnt til Kammerjunker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Under Generalpost-Directionen. Den 13de August er Postfører paa Routen mellem Kjøbenhavn og Kolding, P. G. Neumann, beskikket til Postmester i Ribe. Den 6te Septbr., Guide Vagtmester P. S. Inqversen igjen i hans Sted til Postfører paa Routen mellem Kjøbenhavn og Kolding, regnet fra 1ste Jan. 1826.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
J da Heerfordt. Elskte Fader, nu maa Du er græde, For Din Jdag jeg er jo hos Gud; Er saa salig ved min Himmelglæde; Favner Dig, naar Livets Lys gaar ud Ømme Moder, husk paa sidste Ord, Dem Du hørte kolde Læber sige, De skal trøste Dig, indtil fra Jord Herren kalder Dig op til Din Pige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
Avertissements. Hos Undertegnede kan faaes godt blaat, sort og meleret Fabriklæde til billigste Priser. Joh. Holst, Til Efterretning for Dhrr. Kjøbmænd, som handler med Skolebøger, tjener herved, at Thonhos Bibeshistorie a Dusinet 3 Rbd. 5 Mk.; Birchs Dito, 2 Rbd. 2 Mk.; Lærebøger 2 Rbd. 2 Mk. ; A. B. C. B. ger 5 Mk. 4 s.; Catekismusser 25 Mk. 4 s. faaes hos Mühlendorff. Boghandler og Bogbinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-14
For en Dreng af honet Familie, der har de novendige Forkundskaber og har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, er Plads paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Om Overdragelsen af Bjergværker ne i Hars, til Engelænderne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
(Af Literarisches Wochenblatt der Børsenhalle.) Overharz med dets rige Sølvgruber, vare allerede i lang Tid i Forfald, ikke af Mangel paa Ætsser, ikke fordi Bjergværkerne bleve drevet virksomt nok - thi vistnok sparede den hannoverske Regjering Intet, naar det gjaldt Bjergværksdriftens Forbedring og Fuldkommenhed, og det er bekjendt at den altid stillede de kundskabsrigeste Theoretiker i Spidsen for det; men der seilede den det, der tidlig eller sildig truer alle tydske Gruber, forsynet med ædelt Metal og meget mere alle Gruber i cultiverede Lande, som ingen Steenkul have, med Undergang, nemlig : Brænde. Skovene paa Harzen ere uagtet deres store Udstrækning, i egentlig Forstand, forarmede, da deels Ormene, for omtrent 15 Aar siden anrettede uhyre Skade, og deels fordi Skovene, for at skaffe Raad for Øieblikket, siden ere alt for uforholdsmæssig blevne medtagne Derversker nu en fand Brændemangel, og denne var i det ogsaa, som bevægede Regjeringen til, for et i har Aar siden at indskrænke Bjergdriften, indtil nye Træer kunne være i Stand til at erstatte den kade Ormene havde gjort, og igjen forsyne Gru erne med Brænde og Kul.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Hvad Regjeringen vil overlade de engelske Spekulanter, ere Sølvgruberne i Overharts, tilsammen 56 Gruber, som endnu 1810 havde 2,166. Bjerg= og Hytte=Arbeidere, og paa de 5 Hytter, efter en Haarig, i Begyndelsen af dette Aarhundrede optaget Beregning, i Gjennemsnit producterede 3 199 Nark Sølv, 13,897 Centner Sølvergløde 38,743 Centner Blye og 723 3/4 Centner Kobber. Hytternes Vedligeholdelse kostede 172,614 og Grubernes 206,346 Rthlr., hvori imidlertid det Træ, som de til Bjergvæsenet anviste Skove, hvis Omfang beløbe sig til 202,207 Kalenberger Morgen, leverede, ikke var beregnet med. Man beregnede Jndtægt og Udgift aarlig til 629,904 Rbdlr., imidlertid viste det sig senere hen ved en uvidet Bjergværksdrift og ved Brænders forøgede Kostbarhed, som maatte blive bragt dertil fra fjerntliggende Skove, at der blev en saa stærk Deficit, at Regjeringen nødtes til at tænke paa at indskrænke Driften af Bjergværkerne. Dette skeete og meere end 800 Bjergarbeidere bleve satte ud af Virksomhed. Hvor ualmindelig følelig dette Tab var forHarsbeboerens Ernærelse og Existence, hvis Velfærd ganske afhænger af Biergarbeidets Vedvarenhed, er bekjendt. Om Bjergværksdriften vil vinde ved at engelske Private overtage den, vil Fremtiden lære Denne Nation som i dens eget Fædreland, selv ingen ædle Metaller eier, har nu ved saadanne Privat=Foretagender, vidst at tilegne sig næsten alle Guld= og Sølvbjergværker i begge Hemisphærerne: Den byder over Mexicos Guld og Sølvminer, over Ostindiens Guld, og nu ogsaa over Harsbjergenes Sølv; om kort Tid ville ogsaa Columbias og Potosis Gruder være i deres Hænder. Handelen, skaffer dem Afrikas ædle Metaller og snart vil man blot kunne faae Guld og Sølv af deres Hænder; dog Urals og Siberiens Bjergværker blive ikke drevne af dem; Ungarns Guld og Sølv og Brasiliens Guld, blive endnu den Dag i Dag drevet for fremmed Regning. Rammelsbjerget eller Underharz, der som bekjendt er, besiddes i Fællesskab af Hannover og Braunschweig, er vel ikke indbefattet i denne brittiske Speculation. Sammes Drift er vel ogsaa det Eneste i Europa, som om ogsaa kun et ringe, dog giver et sikkert Overskud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Blandet. Præsten til St. Nikolaus Kirke i Shent, kom nylig til en derværende Boghandler og formanede ham til at brænde alle de hos ham værende fordømmelige Bøger: men denne bød ham dem tilkjøbs.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Om Orkanen den 26de Juli i Vestindien havde man nu faaet nærmere Efterretning i Paris. Foruden Guadeloupe havde og St. Thomas lidt meget, dog var Rheden bleven skaanet. St. Croix er bleven frygtelig ødelagt: især skal den været omkommet en stor Mængde Mennesker, og ikke eet eneste Skib i Havnen have undgaaet Ulykken. Ogsaa i Portoricco var Alting ødelagt, og Staden St. Jean lagt i Ruiner; 371 Personer havde man trukket døde frem af Gruset. J Basseterre var der af 900 Huse kun bleven 10 forskaanede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Et Par franske Læger strides nu om Æren for Opdagelsen af at formindske Koppesygen, ved at gnide Blegnerne med Helvedsteen. Den vil vist heller Jngen misunde dem, da Forsøger har viist, at ei allene Huden deraf faaer et sort Udseende, men Sygdomstoffet kaster sig paa Hjernen, og Alle de, hvorpaa det ere anvendt, ere blevne Gravens Bytte. J Bologna, i Jtalien, gjorde Luftskipperen, Orlandi den 7de f. M. sin første Luftreise, som atter var nær blevet halsbrækkende; da den overfyldte Ballon tog for sig selv og styrtede 7 Mile derfra til Jorden. Han slap imidlertid med hele Lemmer, og blev endnu samme Aften modtaget i Theatret med almindelig Jubel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Skuespiller Weittig, som den Müachener Flofra havde begravet levende, befinder sig efter den Rhinske Merkur frisk og sund i Coblenz. En Lykke for ham, men derved svækkes ikke den Paastands Rigtighed, at aldrig burde noget Menneske puttes i Jorden, før der havdes den ubedraligste Vished om dets virkelige Død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Man venter for dette Aar, af Bjergværkerne i Uralbjergene og Guldvaskerierne at faa en 2500 Pud Guld let Pud er omtrent 33 Pd., altsaa 8250 Pd. dansk.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
J Rom venter man den frygtelige og berømte Røvercaptain Gasbarone, som af en Missionair, ved Religionsgrunde skal være bleven bevæget til at angre sine Synder, underkaste sig Paven og indfinde sig paa Naade og Ungade paa Engelsburg. (?)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Paa Jedderen i Christiansands Stift i Norge, er nyelig indtruffen den skrækkelige Hændelse at en ung, smuk Kone af den hougianske Sect, har i et Slags fanatisk Galskab udrevet begge hendes Øine med sine egne Hænder. Formodentlig har hun troet derved at opfylde Skriftens Ord: "forarger dine Øine Dig, saa riiv dem ud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
J den i Engeland, gjennem Lille-Asien, Armeen nien og Kurdistan udkomne Reise af P. M. Kinneir, findes følgende Annecdote. Morgenlænderne troe, at Europæerne blandt andet ogsaa eie den Vises Steen, og der feiler blandt dem selv ik te paa Folk, som foregive at besidde denne Hemmelighed. Nogle Dage for min Ankomst til Basforah, skikkede en arabisk Philosoph Bud til Hr. Colghoun, den tjenstgjørende engelske Resident derpaa Stedet og lod ham bede om en hemmelig Samtale, da han havde en vigtig Hemmelighed at meddele ham. Næste Morgen indfandt den Ubekjendte sig. Han omfavnede Hr. C. Knæer og sagde, han var kommen for at udbede sig Engelændernes Beskyttelse, da han uafladelig var udsat for de grusomste Forfølgelser af sine Landsmænd, siden de vidste at han forstod at forvandle de sletteste Metaller til Guld, og derfor daglig lagde ham paa Pinebænken, for at tvinge ham til at opdage dem, hans Hemmelighed. Han var just nu undløben fra Grane, hvor Schachen længe næsten havde ladet ham forhungre i et Fængsel; hvis nu Hr. C. ville tillade ham at opholde sig i det engelske Factorie, saa ville han opdage ham alt hvad han forstod. Min Ven lovede at hans Bøn skulle blive ham tilstaaet, og Araberen forsikkrede, han var i Stand til paa Stedet at give ham et Beviis paa sin Konst. Han bortfjernede sig et Øieblik, og bragte derpaa frem en Smeltedigel og et Fyrfad. Da Digelen giødede, tog han fire smaae Papirer, hvori der var et hvidagtigt Pulver, op af Lommen, og bad Hr. C. om noget Blye, denne gik ind i sin Studeerstue og tog Pistolkugler, som han veiede, uden at sige Alchymisten noget derom. Disse bleve tilligemed Pulveren, komne i Smeltedigelen og smeltet sammen; efter omtrent 20 Minuters Forløb bad Araberen Hr. C. at tage Smeltedigelen af Jlden, og sætte den hen for at afkjøles. C. tog derpaa Metallet ud og fandt at det var et Stykke gediegent Guld, som var ligesaa svært som Kuglerne. Paa Bazaren den aaben Plads, hvor Vare faldbydes og Kjøbmændene have deres Samlingsted) blev Guldet vurderet til 90 Piastre. Bedragerie kunne, ikke herved saa let gaae for sig, da Araberen ikke rørte ved Smeltedigelen medens den stod paa Jnden; ogsaa kunne en stakkels Araber ingen Bevæggrund have til at gjøre en riig Engelænder en For læring af 90 Piastre. Dagen derpaa anmodede Hr. C. igjen Alchymisten om at komme igjen, dette lovede han ogsaa, men midt om Natten blev han af Schachen af Grane ført bort med Magt, som kommed et Antal bevæbnede Folk, brød ind i Araberens Bopæl og lod ham slæbe i en Baad, som man ved Dagens Anbrud ikke mere kunde øine.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Udenlandsk. Om den i forrige No. omtalte Høitidsfest paa Bornholm, i Anledning af Hs. Høihed Prinds Christians Fødselsdag, fortæller et andet Blad, mere udførlig, følgende: Den 18de Septbr. 1825. blev Støtten reist, der skal opbevare Mindet om Prindsens Ophold paa Bornholm, og give Efterkommerne et talende Beviis paa Bornholmernes Kjærlighed til det danske Kongehuus. Solens deilige Opgang bebudede en herlig Dag. Det danske KongeSlag vajede fra alle Landets Flagbatterier, og 3de Kanonskud fra hvert Batterie var Signalet til Festens Begyndelse. J alle Landets Kirker blev af Præsterne bedet til Gud i Anledning af Dagens Høitidelighed, og om Eftermiddagen fra 2 til 3 kimedes med hele Landets Kirkeklokker. I store Skarer vandrede Øens Jndvaanere fra alle Landets Kanter til Almindingen, for at bivaane Mindestøttens Jndvielse. En skjøn militair Parade fra Militsens samtlige Compagnier, bestaaende af en Commands Dragoner, et Feltbatterrie og 4 Battailloner med Standarter, Faner og Spil, stod opmarscheret i Almindingen, og modtog Processionen, destaaende af Landets samtlige Authoriteter, civile og geistlige Embedsmænd, Honoratiores &c. a. med fuld Honeur. Fra det Sted, hvor forrige Aar, ved den af Hs. Høihed givne Folkefest, var opført en Pavillon af Træ, og hvor nu er opført en grundmuuret Bygning, da man tør vente, at Folket fra alle Landets Kanter, ville hvert Aars 21de Juli samle sig for at høitideligholde den Dag paa hvilken Hs. H havde den Naade at give Landets Jndvaanere en Folkefest, som foranledigede Stedets Navn, (Christians=Høi, gik Damerne Professionen imøde: og stillede dem, med Krandse af Egeblade og Evighedsblomster i Hænderne, i en Halveirkel om Støtten. Efter Ordre fra Commandanten. Oberstl. v. Hoffmann, fyredes nu 3 Kanonskud, Musik og Sang begyndte, og Provst Hjorth besteeg Talestolen. og afhandlede: "Hvad det er, som især giør Fyrsten elskværdig for Folket." Derefter istemmede de forsamlede Tifinder et skingrende Jubelraab for Danmark, for Kongen, og for den elskede Prinds Provsten indviede de paa Støtten med følgende Ord. I Guds Navn og ifølge Hs. Majestæt Kongens allernaadigste Resolution indvier jeg høitideligen Dig, Du Kjærlighedens ædle Minde. Vær et Vidne til de sildigste Tider om Bornholmernes klippefaste Troskab og Kjærlighed til Dannerkongen og Hans Huus. Vi bekrandse Dig med Evighedens Blomster, Blomsterne visne, men aldrig skal det i Hjerterne grundlagte Minde udslettes. Nu nærmede Bornholm, Koner, Piger og Børn sig Støtten og bekrandsde den med Egeblade og Evighedsblomster under følgende Sang: Saa hæv Dig Du Kjerlighedsminde, Med kneisende Hoved mod Skye! Paa Klippen Dig Efterslægt finde Omfredet af Egenes Lye. Hvert Kjærlighedstræk lad den skue Som Vidne om Hjerternes Lue Og Børnene hædre ja nære med Lyst Den Jld, der nu brænder i Fædrenes Bryst, Harmonisk mod Skyen sig hæve Hver Tone fra svulmende Bryst, Og Klipperne tonende hæve, Gjentage vor jublende Røst!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Bornholmere ville vi være Usvigelig ville vi sære. Vor Gud og vor Konge, vor Fædrene Øe J broderlig Kjærlighed leve og døe, Klippens og Skovens Efto gientog Jubelen, og Kanonernes Torden bragte den til Landets fjerneste Egne. Processionen begav sig derpaa til Pavillionen, hvor Prinds Christians Portrait var omvunden med Blomsterkrandse. Om Aftenen var der Bal i Rønne Mindestøtten brændte i Transparent. Balsalen var udsmykket med Blomsterguirlander, hvori Hs. Kgl. Majestæt, Hs. Majestæt Dronningens, Prindsernes og Prindsessernes Navnetræk vare indvirkede. Hs. Kgl. Majestæts og Hs. Hbd. Prinds Christians Skaaler, bleve under Salut, udbragte af Landets Commandant. Glæden var almindelig, og den forsamlede Mængde adskildtes først den næste Morgen, Dampskibet Jylland har været saa uhældig paa Touren fra Kjøbenhavn til Aarhuus, at Dampkjendelen befandtes, at have faaet et Hul i Bunden og Hjulene altsaa pludselig stode stille. Man haaber imidlertid snart at faae det repareret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
I Kjøbenhavns Adressekontoirs Bogtrykkerie har man nyligen faaet en Presse fra Engeland af nordamerikansk Opfindelse. Den trykker 1000 Exemplarer i Timen, altsaa det hele Oplag af Adresseavisen som er 6000 Expl, i 6 Timer. Som en Følge deraf have Trykkerne faaet Afsted paa To nær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
J Randers Avis læses følgende Avertissement: Efterat have besøgt de betydeligste Markeder i Europa, er jeg i tilstundende Markedstid at finde i Randers. Mine Varer bestaae allene i Fernisser, hvilte overalt have funden den meest rivende Afsætning. Jeg har Kydskheds Fernis Lærdoms, Tapperheds, Rigdoms, Admygheds, Redeligheds, Huusligheds, et godt Rygtes Fernie, foruden mange andre At Varerne ere durable, indestaaer jeg for kun at man ei kommer Lyset alt for nær. Lysthavere ville henvende sig til min Bod, hvortil en lønlig Indgang Mercurius. vorder anbragt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Kjøbenhavns Børs, den 7de October. Cours. Hamb. 2 M., a vista 208. Spec. 211. Specier solgtes til 12 M. 10 1/2 s. BankDisconto 5 pC. 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter, 90 a 90 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito 864 a 86 1/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 108 a 108 1/4 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Avertissements. J min Forstue er funden 2 Stkr. simple Bønder, Tørklæder, som Eieren imod at betale dette Avertissement kan lade afhente. Jens L. Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Hos Undertegnede kan faaes godt blaat, sort og meleret Fabrikklæde til billigste Priser. Joh. Holst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-18
Al Slags istykkerbrækket Porcelain, Glas og Steentøi modtages til Klinkning hos Undertegnede for bil J. Christensen. ligste Priser. Uhrmager. Connossement= og Certepartie=Blanqvetter, faae tilkjøbs paa Bogtrykkeriet for billigste Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
Om Provindsen Texas Dette Land, som for nogle Aar siden blev valgt, af et stort Antal Franske til Tilflugtsted, blev allerede engang tidligere bestemt til en fransk Kolonie J Aaret 1685, anlagde en dristig Æventyrer, der en Colonie, til hvilken Regjeringen tilstode Skibe. Den blev stiftet ved Bredden af Colorado de Te ras, en Flod, som efterat den har gjennemstrømmet Texas, udgyder sig i Bugten St. Bernhard. Denne dristige Mand faldt for nogle af hans Egnes Hænder, som blev bevæget dertil ved hans Stolthed og voldsomme Behandling. Spanierne overfaldt nu Colonien, lagde Colonisterne i Lænker, og lode dem forsmægte i Bjergværkerne. En Deel af dem, som forsvarede sig i Fortet, blevedræbie af de Vilde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
Blandet. J britisk Monitor bringes et mærkværdigt, Aftstykke til offentlig Kundskab, nemlig: et Brev fra Statholder Publius Lentulus til det romerske Senat, hvilket skal findes blandt Vatitacanets Manuscripter, og som formedelst den Taushed de romerske Historieskrivere Tacius og Svetonius iagttage om Jesu Christus, har dobbelt Interesse. Følgende er Brevets Jndhold: "Der befinder sig for nærværende Tid i Jndæg en Mand med sjeldne Dyder, som kalder sig selv Jesus Christus. Udlændingerne holde ham for en Prophet, men hans Tilhængere holde ham, for i en Søn af den udødelige Gud. Han opvækker Døde og helbrede ralle Sygdomme, enten ved nogle Ord eller ved at lægge Hænderne paa de Syge. Han er høi og velskabt, hans Blik er mildt og ærværdigt. Hans Haar har en Farve, som man ikke nøie kan beskrive; det falder i sammensundne Lokker ned af Skuldrene, i Panden er det deelt ad. de franske Hære, blive optagne i Colonien, der bestod af 1200 Mand, hvoraf Halvparten var vaabendygtig. Spise=, Hvile og Vaabentimerne vare fastsatte. Men i Slutningen af Octobr. 1818 opfordrede 500 Mand spandske Tropper, Kolonien til at rømme den spanske Grund, og efter det franske Forts Jndtagelse til Trinidads Munding, begave de franske Nyebyggere sig til de forenede nordamerikanske Stater. Kort efter fremkom den nye Republik Tiepas, som den 23de Juli 1819 erklærede sin Uafhængighed; Proklamationer: var dateret fra Hovedstaden Nachogdoches og underskreven af James Long, som Præsident for det øverste Raad, der bestod af 21 Medlemmer og den bevæbnede Magts Anfører. Antallet af deres Stridsmænd beløb sig foruden de venskabeligen sindede Vildes Stammer, til 2000 Mand, iblandt hvilke der var adskillige forulykkede Jndbyggere : fra champ d' asyl. Der udkom allerede en Tidende: Republikkaneren fra Texas. Men og saa denne Colonie opløste sig kort Tid efter, og General Long begav sig til de forenede Stater. Landets fornemmeste Produkter ere Tømmer, Vildt, især vilde Heste og Steenkul. Udg. Hans Pande er glat og høi, Kinderne have en behagelig Rødme; Næsen og Munden ere udmærket skjønt dannede; hans Skjæg er af stærk Væxt, af samme Farve, som hans Haar og gaffelformig deelt ad. Hans Øine ere overordentlig ler vende. Han iretsætter med Anstand og formaner, med Blidhed, i hans Tale og Handlinger hersker Ynde og Værdighed. Man har aldrig seet ham lee, men ofte græde. Han besidder særdeles meget Maadehold og er meget beskeden - kort sagt, han er et Menneske, som med sin fuldkomne Skjønhed og sine gudommelige Fuldkommenheder, overgaaer alle andre Mennesker."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
Da de syv Frimurere den 9de f. M. bleve hængte i Granada (den Ottende, som først skulde have været optaget i Ordenen, slap med 10 Aars Galeistraf, indtraf endnu en anden tragisk Scene af et besynderligt Slags. Under Henrettelsen, gav nemlig en Toldbetjent sig til at skraale af fuld Hals: "Leve den absolute Konge og Jndqvisitionen! døe alle Frimurere!" men det blev hans Svanesang; thi en Soldat af Eskorten overvældedes saaledes af fine Følelser, at han i et Hug med sin Sabel kløvede Skraalerens baade Hat og Hoved. Ved den Tumult dette Optrin foraarsagede, maatte Garnisonen i hele to Dage og Nætter blive under Vaaben. Øvrigheden selv gik de ulykkelige Frimureres Skjebne saa nær, at den indgav gjentagen Ansøgning om deres Benaadelse; men Justits= og Naade Ministeren, Hr. Colo marde, blev ubøielig og fornyede sin tordnende Beslutning om Bloddommens Fuldbyrdelse -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
Kongen af Avas Stadsvogn, som strax blev gjort til Bytte efter Birmannerkrigens Udbrud, er nu bragt til England og der udstillet til Skue i den ægyptiske Halle. Den overgaaer i Pragt Alt, hvad man hidtil har seet af orientalsk Arbeide, og selv med Hensyn til Smagen vilde den gjøre enhver europæisk Kunstner Ære. Den danner en eneste stor Masse af Guld, Sølv og Ædelsteene, har en Høide imellem 10 og 15 Alen og er bestemt til at trækkes af Elephanter. De Ædelstene, den bagner af, maae vel beløbe sig til flere Tusinde og bestaae af Diamanter, Rubiner, Saphirer, Smaraader, Amethyster, Topaser &c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
De africanske Reisende: Clapperton og Denham, have i det indre Afrika funden et sort Folk, men som ikke har Negertræk, meget dannet paa forskjellige Maader, og saa høit staaende, i Cultur over de omgivende Folkeslag, at man ikke kan forklare dets Fremskridt uden at antage, at de maaske nedstamme fra de gamle Numidler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
J London var i de sidste 7 Uger døde 115 Personer af Børnekopper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
Ved Wertingen i Bayern have over 100,000 Mennesker fra den 8de til den 14de Septbr. strømmet sammen for at tilbede et undergjørende Mariebillede!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-10-21
En Reisende fortæller, at Syden for Hudsons bay boer et Folk, der straffer Utroskab i Ægteskab, ved at skjære Næsetippen af den Skyldige - og alligevel skal der ikke findes faa Stumpnæser, blandt dem.