JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-05-31
Formedelst Pengemangel er det ene Theater i Madrid lukket, det andet er nærved at gaae samme Vei. De mange bortreiste Rige have taget Pengene ud af Omløbet.
Viborger Samler, 1824-05-31
Det Guebhardske Laan kommer ikke istand og han laver sig til Hjemreise med uforrettet Sag.
Viborger Samler, 1824-05-31
Den sædvanlige feirede Aarsdag af Spaniens Befrielse 1808, da Murat lod Folket som Fæ nedskyde, med Kartetsker, blev og i Aar mindet den 4de Mai, uagtet de Franske, da vore Fjender, nu ere vore Venner. Jmidlertid fik dog nogle Franske alvorlige Klammerier med de Spanske - og franske Patrouller, maatte holde Styr i Gaderne.
Viborger Samler, 1824-05-31
Paris. 18de Mai. Vi have faaet meget besynderlige Nyheder fra Lissabon. De gaae fra 1ste til 4de Mai. De omtale en Slags Omvæltning, iværksat ved Prinds Miguel og Dronningen, understøttet af Militæren. Fortællingen derom er saaledes "Prinds Miguel udstædte den 30te April en Kundgjørelse til Soldaterne om "at Frimurere havde smedet den Plan at myrde hele Kongefamilien." Han opfordrede dem som deres Chef og Prinds til at være ham og Religionen og Kongesamilien troe og endte med "Nationen leve, de skjændige Frimurere døe!" Proklamationen blev Dagen efter indrykket i Aviserne tilligemed en Kundgjørelse til Folket og et Brev til Kongen. Omtrent 2000 Mand Troppen samlede sig paa Pladsen Roscio; Prindsen var i deres Spidse. Endeel af Ministrene nogle Militærchefer og Andre, bleve paa Prindsens Befaling arresterede. Efter den franske Gefandts Forlangende samlede de udenlandske Ministre sig for at gaae til Kongen. Palæet var besamed Tropper; Kommandanten ville ikke lade nogen komme ind til Kongen, uden han foreviste Ordre fra Prindsen. Den franske Gesandt Baron Hyde de Neu ville erklærede "Europa erkjendte kun Kongen" Denne Fasthed forhausede og een af Prindsens Adjutantere førte alle fremmede Ministre til Hs. Majestæt Kongen - Kongen erklærede, at det Skeete ikke var efter hans befaling, men hans Son ville snart komme - Prinds Miguel kom og snart, faldt paa den ene Knæ for sin Fader Kongen, kyssede hans Haand, og erklærede Gesandterne, at en Sammensværgelse mod hans Faders og hans eget Liv var opdaget; at han havde maattet gribe Forholdsregler derimod og at Dhrr. Gesandtere for et Øieblik vare opholdte at Frygt for, at Uvedkommende maatte trænge ind i Palæet, førend han kunde indhente Kongens Ordre. Tropperne gik paa Kongens Opfordring, til deres Qvarterer; de fremmede Gesandtere bleve paa Palæet til Midnat. Næste Dag den 1ste Mai kom de til Kongen igjen og begav sig derfra til Udenrigsministeren Grev Palmella, som Prindsen Dagen før havde ladet arrestere, men som nu atter var paa fri Fod De fremmede Gefandtere have opført sig paa en meget ærefuld Maade; den franske Gesandts Standhaftighed er især udmærket. Journal des Debats tilføier, at Prinds Miguel, der ifjor den 23de Mai reddede Kongesamilien fra en Sammensværgelse, vel maae have havt sine gode Grunde for sin Handlemaade.
Viborger Samler, 1824-05-31
Monitoren tilføier "Breve fra Lissabon af 4de May forsikkre: At Hs. Majest. Kongen af Portugal, den 3die har udstædt et Dekret, som siger: At Prinds Miguel kun har overskredet Grændsen af sin Myndighed for at afværge et grueligt Complot mod Kongehuset - og, at Kongen i Betragtning deraf, har frifundet Ham for ald Ansvarlighed og anordnet Commissioner nedsatte, for at domme de Skyldige og Mistænkte." Da Kongefamilien er meget yndet og elsket, havde man og i Lissabon i ugen Urolighed mærket til.
Viborger Samler, 1824-05-31
Tyrkiet. Man anslaaer Antallet paa de Mennesker, som omkom ved Krudtexplosionen i Arsenalet i Cairo den 29de Marts til 5000. Til Hærens Frelse bidrog det, at Tropperne laae uden for Staden i Telte, da Pesten grasserede i Staden. Jlden, som opkom i Vicekongens eget Krudtmagazin sprængte en stor Deel Munition og Vaaben i Luften - Alle omliggende Gader omstyrtede og antændtes; næste Morgen da Gaderne endnu brændte, reddede man dog et Magazin med 25,000 Cartara Krudt. Tropperne slukkede endelig Jlden. Men, mange af de ulykkelige Beboere forlode Staden og udbredte Pesten udenfor Aly Bey omkom i Luerne, som og mange Officerer der vare ved Slukningen af Branden. Paa en stor afbrændt Plads saae man ligge 4000 Heste, Kamme ler og Muuldyr adsplittede og forbrændte af Krudtet. En stor Artilleriepark, som stod i Josephsahlen og i Vestenden af Staden, ødelagdes paa 26 nær. Hele Tøihuset ødelagdes paa lidet nær. Man regner hele Skaden for 50 Millioner tyrkiske Piastre.
Viborger Samler, 1824-05-31
Det vedbliver at gjøre Opsigt, at de Boyarer fra Moldau, som havde klaget over Hospodar Stourdeza, ere førte i Fæstningsarrest, uagtet den tyrkiske Minister havde erklæret ikke at ville blande sig i dette Anliggende.
Viborger Samler, 1824-05-31
J de Levantiske Havne er det bekjendtgjort, at Russiske Skibe som besøge Havnene der staae under Portens særdeles Beskyttelse og skulle vises forekommende Velvillie - Hvor ingen russiske Consuler ere ansatte, henvender man sig til de franske og østerrigske Consuler; de Engelske omtales ikke. Endelig er det uvist, hvad dette Aars Feldttog vil vorde til. Den store Hielp fra Ægypten var den 8de April endnu ikke afseilet og, Vicekongens Pengeforlegenhed efter Cairos Ødelæggelse er saa stor, at han maatte sælge 30,000 Baller Mako=Bomuld til Englænderne.
Viborger Samler, 1824-05-31
Opfindelser. Hr. R. Permy i Plymouth forfærdiger nu Rap perter til Skibskanonerne af smeddet Jern. Disse Jernstillinger ere varigere og lettere end de af Træ, og lade sig bevæge med mindre Anstrængelse, i det Forhold af 3 til 5. Een Mand kan bevæge dem, skjøndt to neppe ere nok ved de almindelige Rap perter.
Viborger Samler, 1824-05-31
J England betjener man sig nu ogsaa af Dampmastiner til at knuse de Steen, som skulle bruges ved Landeveiene. Tvende furede Valtser, som ere anbragt omtrent 1 Tomme vidt fra hinanden, omdreies i modsat Retning, og de Steen, som skulle knuses, falde ned imellem begge. Valtserne drives af en lille Maskine, der kun har 1 Hests Kraft, men knuser i 6 til 8 Minuter 1 Tønde haarde Smaasteen.
Viborger Samler, 1824-05-31
Skofabrik. En vis Hr. Brunel har i London anlagt en Skofabrik hvor nogle faa Invalider, med dertil opfundne Maskiner, daglig forfærdige over hundrede Par Skoe. Fremgangsmaaden dermed er i det Væsentligste Følgende: Saalerne og Hælene blive iforveien med et dertil dannet skarpt Jern udhugne af Læderet; derpaa lægges de i en Maskine, som en eneste Mand sætter i Bevægelse med Foden, og som borer 3 Rader regelmæssige Huller ind i Saalen. Disse Huller ere bestemte til smaa Søm, som en anden Arbeider tilbereder paa nok en Maskine, der med en saadan Hurtighed af en Plade Jernblik ud skjærer og danner disse Smaasom, at en enkelt Mand er istand til at forfærdige henved 60,000 daglig. Endelig forretter en tredie Maskine, som en Jnvalid sætter i Bevægelse med sit Træbeen, den dobbelte Operation at sætte Smaasømmene i deres Huller og drive dem igjennem Saalen, saaledes at de staae et Par Linier frem paa den anden Side. J denne Tilstand bringes Saalerne i et andet Værelse, hvor det allerede tilskaarne Overlæder bliver heftet paa dem, idet de sættes i en Form, der bliver fast tilklemt at 5 til 6 Skruestikker, som ere anbragte circelformig omkring Samme. Naar Skoen atter udtages af Skruestikkerne, er den fuldkommen færdig. Mange ville maaskee troe at disse usyede, men blot sammensømmede Skoe ikke ere synderlig varige; men Erfaringen skal have lært det Modsatte, og et Beviis paa deres Brugbarhed maa dette være, at Regjeringen har sluttet Contract med Opfinderen og Leverance for hele den engelske Armee. Hr. Brune, vil nu udvide sin Fabrik saameget, at han om kort Tid kan antage 300 Invalider, som daglig ville kunne, forfærdige 1000 Par Skoe. Det er ikke at tvivle om, at denne Opfindelse jo endnu vil erholde store Forbedringer og blive udvidet til Forfærdigelse af alt Slags Fodtøi. Men er man først kommen til dette Punkt, hvad skal der da blive af den talrige Klasse, Skomagere, andet end - Betlere.
Viborger Samler, 1824-05-31
Jndenlandske Tidender. Man læste for kort siden i offentlige Blade at en Sognefoged i Sjælland var funden myrdet i Nærheden af sin Gaard, uden at være plyndret. Det skal nu, med denne gyselige Historie, have følgende Sammenhæng: "Sognefogden Christian Knudsen af Frølunde, i Taarnborg Sogn, blev mod Natten fra den 9de til den 10de Mai, da han kom fra Slagelse, og havde naaet sin egen Lod, voldsom overfalden af tvende Bønderkarle som med en Pleiel havde slaae ham i Hovedet og siden knuset hans Brystbeen, derefter slæbt ham død en Fjerdinqver til en Tørvegrav, hvori der var 6 Alen Vand. Den 13de blev den ene af de mistænkte Gierningsmænd ført til nærmeste Kjøbsted. Men han vilde ikke bekjende, førende man ved Eftersøgning fandt, paa Bunden af hans Seng, hans daglige Klæder, som vel vare vadskede, men ganske vaade og indvendig besudlede af Blod. Han foregav at have hjulpen Mølleren i næste Bye at slagte Sviin, men da dette ved Efterspørgsel fandtes usandt, gik han omsider til Bekjendelse. Den 20de blev da den anden Karl fængslet, just som han stod og gravede Graven til den Myrdede. (Denne var kun 42 Aar gammel, velvoxen, havde tilforn været Møller og nu kjøbt sig en Bondegaard, havde en Kone yngre end han og en smuk Datter paa 19 Aar. Denne fulgte Faderen til sin Jordefærd den 20de, hvor Sognepræsten holdt en meget rørende skjøn Tale; som rørte Alle kun ikke syntes at røre Datteren, der ogsaa ved Begravelses-Gildet var uforsagt som Gjæsterne, indtil Politiet ankom for at hente hende fra Gildet. Dette Uhyre af en Datter skal siden have bekjendt: at hun 2 Gange, siden Fastelavn, havde søgt paa at forgive Faderen; men Karlenes Mord var sikkrere. Den 23de er Moderen ogsaa afhentet, som man vil sige har havt Venskab for den anden Karl. Datteren var forlovet med den først Paagrebne som Faderen ikke vilde give sit Samtykke til og skal være frugtsommelig ved ham. (vers. Avis.) Det forhen i disse Tidender ommeldte Stykke Guld, 27 Lod vægtig, som var funden af en Bonde i Balle og af ham indsendt til Commissionen for Oldsagers Opbevaring, er atter derfra sendt til det Kgl. Rentekammer, hvorfra Finderen nu kan vente sig en Erstatning af Guldets Værdie. Egentligen er dette Stykke en destrueret Ring, thi i Oldtiden var det Brug, at bære store Ringe af Guld om Armen, Fødderne, Hovedet, ja endog om Livet. Naar Eieren da behøvede Penge, saa afhuggede han et Stykke af sin Ring, og solgte det. Det i Balle fundne Guldstykke viser, aabenbart, at det hidrører fra en Hovedring, da det, uagtet det er sammentrykt, dog har beholdt den Side, hvor Bøilen er. Museet er ellers i Besiddelse af adskillige lignende Guldringe af forskjellig Størrelse.
Viborger Samler, 1824-05-31
Odense den 25de Mai. En Tjenestekarl heri Byen, hos hvem Smaakopperne skal have yttret sig, er indlagt paa Hospitalets Sygestue, og de anordnede Forsigtighedsregler strax anvendte, for at hindre Smittens videre Udbredelse.
Viborger Samler, 1824-05-31
Efter flere Ugers Kulde, som de idelige Hagelbyger have gjort saa følelig, at Man atter har maattet tye til Kakkelovnsvarmen, har det først i Gaar og Dag været Veir til at kunne nyde Maiglæderne i den skjønne frie Natur. Luftens Mildhed er imidlertid ikke større, end at det om Natten fryser Jis paa Vandet, hvorover Oldenborrer og andre Jnsefter ikke kunne komme til Kræfter. Heromtring er Man snart færdig med Bygsæden.
Viborger Samler, 1824-05-31
Viborg. J Onsdags og Torsdags især den sidste Dag var det en ryggende Storm af Nordvest der, forenet med den idelige strenge Nattefrost skader Planteriget meget. Græssets Blade ere rødbrune af Kulden hvor Rugen havde begyndt at skyde Axene frem, sees Enderne ligesom afsvedne af Kulden. Regn var høilig at ønske; men uagtet de 2 sidste Dages Til varme kommer dog intet, saalænge Nordvest staaer - Vaarsæden staaer sig dog paa nogenlunde gode Marker temmelig got. Gjøgen og Jrrisken lader sig næsten ikke høre i denne May. Skoven har i nogen Tid været udsprungen, endog Esketræerne den almindelig komme meget seent, ere dog i Udspring. Svalen kom tidlig. Frugttræerne tegne til megen Frugt Jkke en Oldenborre har man mærket i Aar her. Den vedholdende Kulde har ødelagt mange Insekter. End- og de med stærke Skjolde forsynede Skarnbasser høres næsten ikke om Aftenen.
Viborger Samler, 1824-05-31
J Onsdags den 26de May tildrog sig det Uheld, paa den ny og med stor Bekostning af Hr. Stilling, forhen i Søndermølle, opførte Veirmølle herved Byen, at en ny Steen ved Pilleværket og Eftermiddagen sprang i flere Stykker, da Stormen satte Værket i saa stærk Omdreining, at den sprang af Hede og slog et Stykke ud af Bygningen og fløi ud i Gaarden; det udkastede Stykke var meget stort og gjorde megen Skade paa Træværket. Man anslaaer Taber, for 4 til 500 Daler. Man seer heraf, hvor farligt det er, især i Storm, at lade Pilleværket med ny Steen gaae saa raskt, at Stenen blive for meget hedet, som man troer siden gjør den stærkere. Til Lykke kom dog intet Menneske derved til Skade.
Viborger Samler, 1824-05-31
Det Steinerske Skuespillerselskab agter nu at forlade Viborg, og besøge Skive, Nykiøbing og Thisted og derfra ved Terminstiden komme her tilbage for at give dramatiske Forestillinger. Dette Konstnersamfund er det eneste som i en saa lang Række af Aar har bereist de danske Provindser og givet saamange gode og nye Stykker - Konstens Undere og Kiendere forstaae bedst at vurdere dets Talenter.
Viborger Samler, 1824-05-31
Døde. Kjøbenhavn; Mad. Marie Dorothe, Borchorst, f. Beutler, 39 Aar. Lydersløv ved Store Heddinge: Sognedegn Melchior Augistinus Drabitius. Aarhuus: Enkemad. Elisabeth Augusta Lund, f. Begtrup 68 Aar. Funder i Aarhuus Stift: Enkemad Mariane Funder, f. Randrup, 87 Aar. Horsens, Enkemad. Abelone Broe f. Lang. Aalborg, Kjøbmand Christian Thygesen, 69 Aar (var gift med sin efter ladet Ente i 43 Aar.)
Viborger Samler, 1824-05-31
Copulerede i Viborg den 28de Mai, Ungkarl Ander Andersen og Enkekone Anne Madsdatter; Urtegaardssmand Christen Clausen og Borgerdatter Ane Bøstrup.
Viborger Samler, 1824-05-31
Bekjendtgjørelser. For Eiere af fiinuldede Faareflokke. Productionen af den fine saakaldte Race-Uld er her i Danmark saameget i Tiltagende, at det synes nødvendigt, at en egentlig Uldhandel, hvor Producenten kan finde Afsætning, og Fabritanten finde det fornødne Material, organiseres.
Viborger Samler, 1824-05-31
Landhuusholdningsselskabet er betænkt paa, at gjøre det første Skridt til at bringe denne vigtige Sag i Gang, og opfordrer derfor saavel de større Schaferiers Eiere, som Eierne af mindre Flokke, forsaavidt de ikke have vis Afsætning for den Race-Uld de i Aar kunne producere, at indsende Prover deraf til Landhuusholdningselskabet, med Angivelse af det Qvantum, de kunne levere. Det tilføies, at Ulden maa være vasket paa Faarene forinden den aftlippes. og iøvrigt være reen tør og fri for fremmede Deele. Bug=Been- og Laar=Ulden maa være sorteret derfra.
Viborger Samler, 1824-05-31
Landhuusholdningsselskabet, den 17de Mai 1824. Brok Baand er jeg efter mange Aars Erfarenhed kommet efter at indrette langt bedre og beqvemmere end de forhen med Fiedre forsynede saavelsom uden Fiedre. Kavallerister og enhver anden kan bruge dem uden mindste Hinder og være sikker paa at Brokken holdes tilbage, og ikke uden egen Forsømmelse skal komme frem. Mange baade Gamle og Unge jeg i dette Tilfælde har tjent ere allerede efter en Tids Forløb gandske turerede, hvilket ved troeværdige Attester kan bevises. Betalingen for et saadant Brok baand er meget billig, og tager jeg i saa Henseende Hensyn til vedkommendes Kaar.
Viborger Samler, 1824-05-31
Odderhuuset i Thorning Sogn ved Viborg den 27de Mai 1824. Christen Rojen.
Viborger Samler, 1824-05-31
Paa Grund af mine Formænd Stiftsphysicus Willemoes og Randrups Vidnesbyrd kan jeg, uagtet jeg hidindtil ikke har seet denne Mands Brøkbaand, dog ikke have noget imod dette Avertissements Jndrykning. Viborg den 29de Mai 1824. Lind.
Viborger Samler, 1824-05-31
Til det forestaaende 73de Kongelige Klasse=Lotteries Trækning i Kjøbenhavn er nu Lodsedler at erholde til 5 Rbd. Stykket ligesom og de der i foregaaende Trækning erholdt Frilodder kan faae samme ombyttede Ligeledes kan de i samme Trækning, i min Collection, faldne Gevinster erholdes udbetalte. Skive den 30te Mai 1824. J C. Holm.
Viborger Samler, 1824-05-31
Rettelse. Den i Bekjendtgjørelsen om et Skiftemøde i afgl. Capitain Thomsens Boe af Østergaard indløbne Feil nemlig: at det hedder Fredagen istedetfor Tirsdagen den 8de Juni næstkommende rettes herved. Biørnsholm den 29de Mai 1824. Bang.
Viborger Samler, 1824-06-02
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet. Portugal. 4de og 6te May. Over England) Den sidste hertil komne Paketbaad har medbragt noget Merom Urolighederne i Lissabon - der dog endnu synes at mangle Fuldstændighed. Jndholden deraf er: Hs. Maj. Kongen har til midlertidig Krigsminister udnævnt Hr. Oliveira de Leire og ansat hidtilværende Minister for det Udenlandske Grev Palmella ved Søe ministeriet. Prinds Miguel har takket Militæren for deres Jver for at understøtte Kongesamiliens Sag. Den 1ste Mai begav Kongen og de 2 Prindsesser sig fra Palæct Bemposta til Fruekirken for at takke Himlen for Uveirets Afvendelse. De modtoges med Jublen af Folket - Hs. Maj. Dronningen kom om Morgenen med sin Tante til Palæet. Alle fremmede Ministre have givet Kongen Forsikkringer og Deres Hoffers venskabelige Sindelag." Privatbreve mene: at Dronningen kom Morgenen efter Urolighedens Begyndelse, i den Mening, at Kongen var afsat og Prinds Miguel udraabt til Konge. Det er en Formodning, som vel især er grundet deri, at Kongen ligesom var fangen i sit eget Palæ, da Prindsen ikke tillød nogen at komme ud eller ind uden sin Ordre, ligesom og ethvert Skib var forbuden at løbe ud af Havnen og i Fortet St. Georg lagt en Besætning, som ikke maatte uden Prindsens Ordre forlade det - Men de fremmede Ministres, især den franskes, standhaftige Paastand om, at ville indlades til Kongen, har ladet Tingene tage en Vending, hvorved den egentlige Hensigt maaskee ikke opnaaedes, eller ikke er Publikum bekjendt Overalt vare Anstalterne saa got trufne, fra Prindsens Side, at det i Staden selv var saa Roligt, som om Jntet passerede. Siden er der bleven en spænde Opmærksomhed blant Almeenheden. Mange bleve i Førstningen arresterede af alle Klasser, især traf Lodden mange Stabsofficerer; Fængslerne bleve saa fyldte, at endeel Fanger sendtes til Peniche - Den Liste af Mistænkte, der er i Regjeringens Hænder, over Medlemmerne af Klubberne under den constitutionelle Regjering, indeholder lutter Frimurere, ligesom og Disse i Prindsens Proklamationer tilregnes Skylden for alle de Ulykker som da ramte Riget, da Garnisonen i Oporto og Lissabon sidst gjorde Opstand - Englænderne faae maaskee dog Hovedandeelen i at end denne Spænding - Man vil vide, at Prinds Miguel ikke beholder Overkommanden over Tropperne, men at samme af Kongen betroes den forhen i Portugal kommanderende Englænder Marskal Beresford.
Viborger Samler, 1824-06-02
Det engelske Krigskib Windsor Castle, der ligger paa Rheden, siger man indrettes til, om fornødent gjøres, at modtage Hs. Maj. Kongen og bringe ham i den Sikkerhed, som man ikke endnu er saa vis paa, hans Person er i - Grev Subserra (Pamplona) er flygtet til Skibs, efterat han nogle Dage havde fundet Tilflugtsted hos den franske Consul. Man mener omtrent 800 ere arresterede. Soldaterne have faaet, for deres Aarvaagenhed, Penge og dobbelt Viin portion - Det i Omløb værende Rygte, at franske Tropper vare i Marsch, for at understøtte det svagere Parti, ansees for at behove nærmere Bekræftelse.
Viborger Samler, 1824-06-02
London.
Viborger Samler, 1824-06-02
21de Mai. Jturbides Afreise og Tildragelsen i Portugal fylde i denne Tid alle vore Aviset og afgive god Føde for politiske Maver i Selskaberne.
Viborger Samler, 1824-06-02
Jturbide, der lod 6 af sine yngste Børn blive her i Opdragelse mene Nogle blot sørger for sit eget Bedste, Andre gjøre ham til Agent for Spanien, ja endog for Frankrig - Det Sidste bygger man derpaa, at en Telegrafdepesche strax sendtes til Paris fra Havnekommandanten i Brest, da Jturbide passerede forbi, hvorpaa en Hurtigseiler strax fik Ordre, at gaae ud i hemmeligt Ærende. Vore ministerielle Blade antage imidlertid ikke, at Frankrig har den Hensigt at blande sig i de Sydamerikanske Anliggender. Der tales rigtignok om en stor Virksomhed i den franske Marine; men rimelig finder man den, paa en Tid da det endnu er uafgjort hvorledes Verdens politiske Gjæringer endes.
Viborger Samler, 1824-06-02
Ved Couren i Gaar i St. Jamespalæet (Slottet, vare saa mange Fornemme, at uagtet den vaerede i 2 1/2 Time, bleve dog ikke alle forestillede Hs. Majestæt Kongen. Forsamlingen var i øvrigt saa talrig, som man ikke i de sidste 10 Aar saae den og Coureren har maattet anvende 11 fiintrykte Spalter paa Beskrivelsen af dette Pragtskue. Men de kjere Dame tabde og en heel Deel Diamanter og Perler i Trængslen.
Viborger Samler, 1824-06-02
Fra Malta har man Breve af 29de April. De modsige Sagnet og vor Fred med Algier. Deyen, har vel indgaaet, hvad Admiralen forlangte; men dog vægret sig ved igjen at modtage Consul Hr. MaDonnel, som Han ikke vil see ved Hoffet - Orlogskibet Revenge skulle den 1ste Mai afgaae fra Malta til Algier.
Viborger Samler, 1824-06-02
Oberst og Regimentschef Marquis Londonderry har modtaget en Udfordring til Duel paa Pistoler af sit Regiments Lieutenant Battie; men da det angik en Tvist og Tjenestesager, har Hs. Majestæt ladet Generalissimus Hertugen af York tilkjendegive Obersten, sin høieste Mishag over, at han modtog Udfordringen af sin Subordinerede - Lieutenanten er giver Afsked med halv Gage og udslettet af Armeens Liste.
Viborger Samler, 1824-06-02
Tyrkiet. Lord Strongford skal have givet Divanet den Forsikkring, at Kongen af England ville hjemkalde alle de med Lord Byron til Grækenland reiste Officerer.
Viborger Samler, 1824-06-02
Fra Ægypten har man det Rygte, at den bekjendt Mameluk=Bey Jbrahim der boede nær Cairo har bemægtiget sig Stadens Kastel nogle Dage efter Krudtantændelsen, hvoraf det synes forklarligt, at den er forberedet og at Vicekongen muligt i denne Jbrahim faaer een af Porten authoriseret farlig Rival.
Viborger Samler, 1824-06-02
Blandede Efterretninger. Det haardeste Smæk, Slavehandelen nogensinde har faaet var udentvivl den 5te April da tvende engelske Skibe bemægtigede sig 7 Slaveskibe paa eengang, efter en meget blodig Fægtning. Paa disse Skibe frelstes ikke færre end 1954 Ulykkelige fra evigt Slaverie. Paa et af dem fandtes en meget smuk 132aarig Negerpige, smedet i Jern med en 10 Fods lang Jernlænke om Halsen, som den brittiske Officeer lod tage af hende og lægge paa den grusomme Slavehandler.
Viborger Samler, 1824-06-02
Den spanske Borgerofficeer, som tilfældigviis i sin Tid kommanderede den Eskorte som fulgte GeneralElio til Retterstedet, er nu dømt til Galleierne paa Livstid.
Viborger Samler, 1824-06-02
Østerrig. Stats- Konferentz= og Finantsministeren Grev v. Stadion, er den 15de ved Døden afgaaet. J Frankfurt virkede den blotte Efterretning om hans Sygdom saaledes paa de østerrigske Obligationer, at de sank 1 a 2 Procent.
Viborger Samler, 1824-06-02
Preussen. Den berømte Landoekonom Thaer, som nu er i sit 73 Aar, holdt den 17de sit Jubilæum i Freyenwalde, hvorved Jubeloldingen, iblandt flere Foræringer fra sine Venner og Disciple, overraskedes med sin Marmorbuste og et Taffelservice af 12000 Rdlr. Værdie, en stor Guldmedaille fra Finants ministeriet, og en allernaadigst Kabinetsskrivelse, hvor Hs. Majestæt selv lykønskede ham til Festen. Foruden flere Udmærkelser, lod Kongen af Engelland ham tilstille den hannoverske Guelph-Orden.
Viborger Samler, 1824-06-02
Rusland. J Jrkutok havde Man den 12te Februar efter Midnat et Jordskjælv, hvoraf to Stod især vare saa stærke, at Folk vaagnede op af deres Søvn og Hundene begyndte frygtelig at tude. Te Dage for var der i Egnen nedfaldet en stor Meteor steen, ganske sort af Udseende, men indvendig hvid og kalsteenagtig med Hornsølv=Aarer.
Viborger Samler, 1824-06-02
Frankerig. Mademoiselle Georges er nu optraadt igjen paa Theatret, og da Publikum paa ingen Maade vilde eftergive hende Afbigten, beqvemmede hun sig dertil saaledes: Mine Herrer, havde jeg været saa ulykkelig at forsee mig imod Publikum, da vilde jeg ikke have tilladt mig, oftere at vise mig for det."