Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-27
J det 5te Møde (den 21. Juli) oplæste Orla Leb mann sit Andragende om Ordningen af de statsretlige Forhold mellem Monarkiets forskjellige Deele og Jndførelsen af en fri Forfatning, og opfordrede Proponenten Forsamlingen navnlig til i en Petition til Kongen at andrage paa: 1) at Kongen i Gierningen vilde sikkre den ved det aabne Brev af 8. d. M. paany stadfæstede uadskillelige Forbindelse imellem Slesvig og det danske Rige, ved i Virkeligheden at udvikle den dette Hertugdømme paany tilsagte provindsielle Selvstændighed ved Jndførelsen af de dertil nødvendige Jnstitutioner saa fuldstændigen, som det er muligt uden Afbræk for Rigets Eenhed; 2) at Kongen snarest muligt for en - overeensstemmende med den for Provindsialstænderne anordnede Valglov dog med fri Valgbarhed – af Østifterne, Jylland og Slesvig valgt, fælleds konstituerende Forsamling i Kjøbenhavn vil lade forelægge til Overveielse og Beslutning Udkastet til en fri Forfatning, der kan betrygge Staten en kraftig og folkelig Regjering ved at knytte Kronens Virksomhed til et Ministeriums Ansvarlighed, og ved at indrømme en af en liberal Valglov, der gjør Valgretten uafhængig af Stands adskillelser og Valgbarheden fri, fremgaaet Folkerepræsentation besluttende Medvirkning ved Lovgivningen og ved Skatternes og Statsudgivternes Bestemmelse; 3) at Kongen, saasnart Successionsforholdene i Holsteen ere ordnede, med dette Hertugdømme, med Lauenborg og med det tydske Forbund vil enes om den Maade, hvorpaa disse tvende Forbundslande kunde ønske at slutte sig til det danske Riges Statsforfatning og Statsforvaltning, hvorom da en organisk Lov vil være at forelægge Danmarks Parlament, som stedse vil være rede til med disse Hertugdømmer at indgaae i ethvert Fællesskab med Hensyn til Jnstitutioner, Love og Statsstyrelse, der kan bestaae med det danske Riges Selvstændighed som en af det tydske Forbund uafhængig Stat, og med Nationens Velfærd, som en væsentlig nordisk Folkestamme." Kommissarius tog Ordet og erklærede Forsamlingen, ifølge § 5 i Anord. af 28. Mai 1831 og den kgl. Kundgjørelse til Stænderne af 10. de, samt ifølge Kongeloven for ubeføiet til at befatte sig med dette Andragende, ligesom han heller ikke kunde modtage nogen Petition til Kongen i dette Anliggende. Præsidenten var af en anden Mening og henviste til den i 2det Møde i Protokollen indførte Erklæring. Lehmann talte længe og med Liv og Varme til Forsvar for sin Sag. Hans Foredrag sylder næsten Nr. 4 af St.Tid. Under Discussionen førte begge de politiske Hovedfarver, den kongelige og den folkelige deres bedste Kræfter i Kampen, hiin for at bevirke at Andragendet blev afviist som ulovlig, utidigt og skadeligt, denne for at faae det henviist til en Komittee. Efterat Forsamlingen eenstemmigen med 63 Stemmer havde erklæret, at den ikke fandt Anledning til nogen særlig Udtalen om sin beføielse til at nedsætte Comittee angaaende denne Sag, satte Præsidenten det Spørsmaal, om der i Sagen skulde nedsættes Komittee under Afstemning, hvilken efter Justitsraad Povelsens Forlangende skete med Kugler, og blev da Resultatet, at Spørgsmaalet med 34 Stemmer mod 29 blev besvaret benægtende. – Derimod blev Afgjørelsen af Spørgsmaalet, om Ussings Andragende om Oprettelsen af de tidligere omhandlede stænderske Komitteer skulde drøftes af en Komitee, i det 6. Møde med 40 St. mod 23 besvaret bekræftende. Til Medlemmer af Komitteen valgtes Larsen, Ussing, David, Knuth og Grosserer Tutein. Convensionen mellem vor Konge og Kongen af Preussen angaaende Fornyelsen af Handelstraktaten af 17. Juni 1818 er nu bleven offentliggjort. Den fjerde Artikel, der angaaer Sundtolden ville vi her meddele: "Man er kommen overeens om, at den under 1ste Januar 1842 ved den danske Regjerings Foranstaltning offentliggjorte Sund- og Strøm-Told Tarif, ligesom de i samme optagne Reglementer og Forskrifter skulle, saalænge som nærværende Convention varer, være gjældende for Preussiske Skibe og Ladninger, saaledes at den nævnte Tarif i enhver Henseende skal ordne Oppebærelsen af Sund- og Strømtolden i Henseende til de Preussiske Undersaatters Handel og Skibsfart. Da disse Undersaatter stadigt skulle behandles paa samme Fod som de meest begunstigede Nationers, saa er det tillige blevet vedtaget, at enhver Nedsættelse i hiin Tarif, ligesom ogsaa enhversomhelst anden Begunstigelse eller Lettelse i Sund- og Strøm-Toldens Erlæggelse, som enten er eller i Fremtiden maatte blive en anden Nation tilstaaet, retligen og ipso facto skal komme de Preussiske Undersaatter tilgode." (B. T.)