Viborger Samler, 1841-07-31
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 23de Juli. Lord Russell har den 19de udstedet til sine Vælgere i City en Adresse, hvori han deels forsvarer Ministrenes hidtil udviste Forhold, deels meddeler Oplysninger og deres nærmeste Hensigter. Af denne vigtige Erklærings Jndhold meddeles følgende Brudstykke: "Havde. vi nedlagt vore Embeder paa en Tid, da Statens Jndtægter viste et Deficit, uden tillige at angive Midlerne til disses Forbedring, da vilde vore Modstandere have beskyldt os for, at vi frygtede for at bekæmpe de Vanskeligheder, vi selv havde foranlediget, og at vi overlode vore Efterfølgere en ubehagelig og uopløselig Opgave. Det forekom os at være vor Pligt at forelægge Underhuset de Forslag, vi ansaae at være fordeelagtige; da vi beseiredes i Underhuset, gave vi Hs. Majestæt det Raad at appellere til hele Folket. Saasnart det nye Parle ment sammentræder, ville vi afbenytte den første Leilighed for at foranledige det til en klar og bestemt Afgjørelse af den af os foreslaaede Politik. – Resultatet af en saadan Sammen træden lader sig imidlertid forudsee med Lethed. J de engelske Stæder og Boroughs bestaaer en lille Majoritet til Fordeel for os; i de skotske Cities og Flekker er denne Majoritet endog stærk, i de irske Boroughs og Grevskaber er Majoriteten ligeledes til Fordeel for de nuværende Ministres Politik. J de skotske Grevskaber derimod vil Majoriteten udtale sig i modsat Retning, og i de engelske Grevskaber, vil denne Majoritet være aldeles overveiende. Men de, som endnu erindre den Beskrivelse, Lord Stanley har givet angaaende vore engelske Grevskabers Repræsentering eller som have iagttaget Virkningen af den i Reformacten ved Marquis af Chandos (nu Hertug af Buckingham) foreslaaede Clausul (den saakaldte tenant at will Clausul, ifølge hvilken Stemmeret tildeeles de Forpagtere, hvis Forpagtnings-Contract ikke lyder paa visse Aar, men kan opsiges af Godseieren efter dennes Godtbefindende), ville ikke vorde overraskede ved dette Udfald. Da nu ingen Minister kan vedblive at beklæde sin Post uden tillige at besidde Underhusets Tillid, da vil vor Fratræden fra Regjeringsanliggenderne umiddelbart følge efter Forkastelsen, af vor Politik. J denne forandrede Stilling vilde det modstride mine Anskuelser om borgerlige Pligter, at berede ved drillende og hadefuld Opposition den bestaaende Regjering Forlegenheder, end sige at negte Kronen Midler til at opretholde Landets Anseelse i Udlandet og Rolighed i det Jndre. Men naar der bliver Spørgsmaal om de vigtige Grundsætninger angaaende religiøs, borgerlig og Handelsfrihed, da maae disse Principer forsvares med Fasthed og uden Frygt. Hvilket Parti der end er i Besiddelse af Magten, da ere hine Principer saa uadskilligen sammenknyttede med den borgerlige Friheds Fremskriden, at Landet – om det endog kan tvivle, ligesom standse og overveie, dog vil prøve, raadslaae om, og omsider antage dem. Mindet og tidligere Seire nærer hos mig denne Overbeviisning. Jkke i Besiddelse af Regjeringen, tvang vi vore Modstandere til at befrie Catholikerne fra de Disqvalificationer, som hine ansaae at være uundværlige med Hensyn til Forfatningens og Kirkens Sikkerhed. Som Ministre tvang vi dem, der havde vægret sig ved at tilstaae Manchester, Leeds og Birmingham Repræsentanter i Underhuset, til at underkaste sig en langt større og langt mere gjennemgribende Reformforholdsregel, som Ministre erholdt vi Parlementets Samtykke til Slaveriets Ophævelse i vore Colonier, som Ministre have vi tilintetgjort Monopolet af Privilegierne i vore Municipal-Corporationer; som Ministre have vi fremkaldt Lighedsprinciperne for dette Lands Protestanters og Catholikers borgerlige Rettigheder, og derved sikkret Kronen det irske Folks Troskab. Jngen af disse Forholdsregler har erholdt oprigtigt Bifald af vore Modstanderes store Masse; imod flere af de anførte Forholdsregler have de ydet en heftig og haardnakket Modstand; men Sandheden har omsider vundet Seier, og den vil atter seire. Naar vore Modstandere paa ny ere komne i Besiddelse af Regjerings magten, ville de maaskee tilegne sig vore Forholdsregler; maaskee ville de modsætte sig samme, – men da ville de see sig nødsagede til at give slip paa deres Magt, og Handelsmonopolet vil da omsider deele Skjebne med Jntolerancen og den udelukkende Anmasselse af politiske Rettigheder. . .