Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-20
J Aaret 1835 fandtes der paa Landet i Danmark 90,038 Huse, hvoraf 26,557 uden Jord og 63,481 med Jord. Af de 90,000 Huse var Halvdelen Leiehuse, Halvdelen Selveierhuse, og et Huus med Jord har i Gjennemsnit 1/32 Tdr. Hartkorn, eller 5 1/2 Tde. Land hvert. Under samtlige Huse drives 21,297 Tdr. Hartkorn. Maribo Amt har 5,708 Huse, hvoraf 1,927 jordløse, og 3,781 med Jord. Selveierhuusmændene med Jord kunne næsten overalt i Landet, naar de ere flittige, vindskibelige og sparsommelige, komme ud af det, uden at falde Næsten til Byrde; men Forfatteren bemærker dog, at selv denne Classe af Huusmænd lider under to slemme Ulemper. Den ene er det betydelige Pligt arbeide til det Offentlige, den anden, at Huusmændene, der ikke have Heste, maae lade deres Mark=Arbeide udføre af Andre, hvorved det baade bliver dyrt og slet. Den første Ulempe tør vel ventes hævet ved, at Natural=Præstationerne forvandles til en Pengeafgift, den anden, mener Forfatteren, vilde kunne afhjælpes, og derom kan vist ingen Tvivl være, ved, at de Huusmænd, som kunne holde to Køer, vænnede sig til at bruge disse til MarkArbeide, hvorved han bemærker, at han paa en Reise i Sommeren 1844 ikke veed at have seet bedre Afgrøde end paa Pederstrup Gods paa Lolland, og det netop paa de mange sammesteds med Køer pløiede Huusmands lodder. Leiehuusmændene, der foruden disse to Ulemper, som de have tilfælleds med Selveierne, endnu maae udrede en Leie, der fordetmeste præsteres ved Dagarbeide, ere naturligviis i en ugunstigere Stilling; men Forfatteren mener dog, at hvad Størrelsen af det Pligt arbeide angaaer, som Leie- og Fæstehuusmændene yde, da synes der i det Hele taget ikke at være Grund til at kalde det ubilligt, om man end ikke kan nægte, at en Deel Bønder, der eie Huse, have betinget sig et overdrevent Beløb af Dagarbeide. Men hvad der gjør denne Adelsesmaade i høi Grad trykkende for Leieren er, at Adelsen deels er fastsat til Tider, hvor Huusmanden, selv behøver hele sin Arbeidskraft, og deels er ganske ubestemt. Huusmanden stod sig upaatvivlelig bedre ved at svare en Pengeafgift, men dertil er han sjelden at formaae, og til at forbedre sin Stilling ved at pløie med Køer, har Leiehuusmanden sjeldnere Adgang, da hans Jordlods Størrelse fordetmeste kun tillader ham at holde een Ko. Derimod anbefaler Forfatteren Huusmanden med et ringe Jordtillæg, at bearbeide sin Jord med Spaden, hvorved han bemærker, at til at grave en Tønde Land fordres 16 til 20 Dage, og en saadan Gravning er ligesaa god som tre Pløininger. At Huusmanden derved vilde udbringe et langt større Product af sin Jord, end han nu faaer, er udenfor al Tvivl, men hvorledes skal man faae Huusmændene til det? Det er for det Første en ny Skik, og Enhver veed, hvad det vil sige, at faae en ny Skik, om den er nok saa god, indført hos Almuen, og dernæst er der en anden Hindring, det er et besværligt Arbeide at bearbeide Jorden, med Spaden, og den danske Almue har i Almindelighed just ikke stor Lyst til besværlige Arbeider. Saavidt vi vide, er det meget almindeligt i Belgien og Rhinegnene at dyrke smaae Jordlodder med Spaden, men der har Nøden været Læremester. Her er Befolkningen ikke saastor, og heller ikke Nøden, men Befolkningens bestandige Stigen vil nok lære vore smaae Jordbrugere at bruge Spaden. Vi ere imidlertid enige med Forfatteren i, at det vilde være ønskeligt, om de landoeconomiske Selskaber i Provindserne vilde søge at udbrede Spadens og den store Trillebors Brug, for at Huusmanden kunde blive noget mere bekjendt med dette Middel til at unddrage sig altfor overdrevne Fordringer fra Godseiernes eller Gaardmændenes Side, og til ved anstrengende Arbeide at forbedre sine Kaar. Alt det Anførte uagtet, kan det ikke siges, at Huusmanden, som har leiet eller fæstet et Huus med Jord, er i en beklagelig Forfatning, især naar han kan og vil pløie med Køer. Forfatteren har i saa Henseende meddeelt en af Grev Reventlov, til Christianssæde forfattet Oversigt over Jndtægt og Udgift ved en Huusmandslod paa 3 Tdr. Land Middel jord, naar den pløies med Køer, og denne Oversigt viser en Jndtægt af 107 Rbd. mod en Udgift af 66 Rbd. 1 Mk., altsaa et aarligt Overskud af 41 Rbd., og det uagtet hver Dags Pligtarbeide er ansat til en Værdi af 24 s., skjøndt Huusmændene sjeldent ere villige til at betale 16 s. for Fritagelsen.