Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-27
Det var Jndsenderen heraf i høi Grad paa faldende, at erfare foranlediget det offentlige Spørgsmaal, skulde der i Danmark virkeligt være gjort for meget for den indbyrdes Underviisning? Han troede, at Methodens visse eiendommelige Fortrin, med Hensyn til dens Bestemmelse for ellementair Klassen, nu saa almindeligen maatte være erkjendte, at der neppe kunde være gjort for meget for at udbrede og grundfæste en Underviisningsmethode, der saa umiskjendeligen rækker trofast Haand til at fremme, i fuldeste Omfang, et vel organiseret Skolevæsen, efter de forhen udgangne allernaadigste Anordninger for Almueskolevæsenet. Tilvisse kan det antages: at dersom Landets ophøiede ædle Konge ikke havde følt saa varmt for denne saa almeennyttige gavn rige Sag, og derfor saa kraftfuld allernaadigst understøttet værdige Mænd i Deres lige saa utrettelige som priisværdige Bestræbelser for dens heldige Fremme, da havde indbyrdes Underviisning, efter de mangehaande opdyngede Vanskeligheder i den Kamp hvori den nu saa hæderligen har bestaaet, neppe her i Riget fundet Grundfæstelse, i hvor simpel og let at bedømme Sagen, endogsaa er, for enhver upartisk saakyndig Skolemand. Efter sin simple Anskuelse, har Indsenderen roeligen fulgt Methodens Gang, fra første Begyndelse, og allerede i Aaret 1819, tillod han sig offentligt at yttre sin ringe Mening, hvorefter den, forhaabentligt, vilde vorde et høist velgjørende Mid deel, til i kort Tid at lede til en Færdighed og Fasthed i Elementerne, som, paa den almindelige Vei, for de første Begyndere hidtil var uopnaaelig. - Ved aabenbare Kiendsgierninger, ere disse dens Virkninger noksom stadfæstede. - At den almindelige Underviisningsmaade udkræver flere Aars trettende Anstrængelse for Læreren og Tvang for Barnet, forinden nogenlunde Færdighed i Elementerne kan opnaaes, samt at derhos endog ofte ved tilfældige Aarsager, al Møje var forgiæves, med mange Børn, denne grundede Klage har Indsenderen saa ofte hørt føres af de dueligste, meest samvittighedsfulde Skolelærere. - Derved tabtes da Tiden til den videre intellectuelle Underviisning og religiøse Dannelse; thi Præst og Skolelærer maatte være tilfreds, naar den største Deel af den til Confirmations Underviisning udskrevne Ungdom, kunde læse taaleligt i Bog og havde lært, om ikke heelt, saa dog en Deel af Lærebogen. Denne ufuldendte Færdighed havde da, i Almindelighed, til følge, at mange Confirmerede, efter faa Aars Forløb, neppe kunde læse i Bog, saa at Biskopperne og Præsterne, ved de anstillede Visttatser, jevnligen fandt grundet Anledning til den Bemærkning: at Boglæsningen var forsømt iblandt en Deel af den ældre confirmerede Ungdom, hvor meget endog ellers Præstens Flid og Jver for christelig Oplysnings Udbredelse i Menigheden, var umiskjendelig Unægteligt er det, at Danmarks viise Regjering i de sidste 3de Decennier har føjet saare velgjørende og hensigtsmæssige Foranstaltninger til Almueskolevæsenets Organisation og heldige Fremme; Virkningerne deraf ere høist gavnrige og taknemmeligst erkjendte. – Jmidlertid møde dog stundom locale og temporaire Hindringer for tilsigtet Øjemed i fuldeste Omfang. - Disse Hindringer forsvinde pludseligen ved Afbenyttelse af den indbyrdes Underviisning, der i og for sig selv ikke udgjør noget Heelt, men allene et underordnet saare vigtigt, velgjørende Bidrag til at fremme den allernaadigste Lovgivning om Skolevæsenet til en Grad af Fuldkommenhed, der maae overgaae saavel Lovgiverens, som enhver sand Oplysnings Vens, gladeste Forhaabninger. - Med Føie kan den lignes ved den paalidelige tro Veiviser, der leder Vandringsmanden paa en beqvem kort Fodstie, til det foresatte Maal, som han ikke vidste at naae, uden at vandre en lang møisommelig Vei. - Jkkun allene fra dette Synspunct maae og bør Methoden betragtes; thi uden at være et vel organiseret Skolevæsen underordnet som et høist velgjørende Middel til lettere og sikrere Opnaaelse af et høiere Formaal, vilde det Hele vorde et blot Chimære. - Men saaledes er jo Methoden ogsaa her i Fædrenelandet allene betragtet, og dens Virkninger derefter beregnede. - Der behøves ikke dyb philosophisk Grandskning, for at komme til et ubedrageligt Resultat; thi det frembyder sig letteligen for hver upartisk fordomsfri Jagttager af Barnets lige saa hurtige, som faste Fremskridt i Elementerne. - Jo mere bekjendt og fortroelig Læreren, bliver med Methoden, desto mere overtydes han omdens uberegnelige velgjørende Virkninger, og hans Overbeviisning om dens store Fortrinlighed, vil staae fast og urokkelig, under ethvert mødende Angreb. - Indsenderen kan her frimodigen beraabe ng paa egen og Manges Erfaring; han kjender nøje den Sag, hvorom han skriver, om han endog skulde mangle Evne til dens lyse og klave Fremstillelse. - Kjendsgierninger maae her være de meest talende og overtydende Beviser. For sin Deel, er han saa overtydet om indbyrdes Underviisnings store Værd, dens udbredte Nytte under et vel organiseret Skolevæsen her i Fædrenelandet, at det ikke synes ham vanskeligt at kunne afvæbne enhver af dens ivrigste Modstandere. - Ved den hensigtsmæssige Afbenyttelse, vil Underviisningen overalt kunne gaae frem med sikre, faste Skridt, efter den allernaadigste Forordning for Almueskolevæsenet. - Den store Vinding af Tid, som Methoden medfører, vil give Leilighed til, endog meget at kunne udvide Underviisningen, til sandt Held og Gavn for en Deel af Ungdommen i Kjøbstæds, som og i Landsbyeskoler, ved Søekysterne, hvor en mere udbredt Underviisning ofte kan være af saa vigtige Følger for den unge Søefarendes fremtidige Vel. - J Landets Jndre derimod, hvor Landbruget er den eneste Næringskilde, og hvor den Unge i Almindelighed, som bestemt for de landlige Sysler, kan være tjent med den betingede Underviisning allene, bliver Tidsbesparelse til megen Nytte for Forældre, som have Trang til at nytte al den Hielp de opvoxende Børn kunde yde. - Saaledes, og i mange flere Henseender, har den indbyrdes Underviisning ejendommelige Fortrin, som ingen Saakyndig kan betvivle, og dens Fortrinlighed for sin Bestemmelse er allerede temmelig erkjendt, og vil vorde det endmere. - Ved den ophøiede ædle Landsfaders varme Følelser og kraftfulde Bestræbelser for at fremme ethvert almeenvigtigt, paa Borgerheld indvirkende, Anliggende, staaer Methoden allerede paa det Punct, at Meningerne om dens umiskjendelige store Værd ikke længere ville blive deelte. Den kan og vil nu bestaae ved sin egen Kraft, og den kommende Tid vil først tilfulde erkjende og paaskjønne dens veldædige virksomme Indflydelse paa at fremme et vel organiseret Skolevæsen, hvis eneste Øjemeed er sand christelig og almeennyttig Oplysnings Udbredelse. Landsbyepræst. Caro.*) Næppe frembyder nogen Stad i Verden et saa synderligt Skue som Caro. Dens Gader slynge sig og udgjøre en sand Labyrinth; de ere saa trange og krumme som man kan tænke sig, og ere i visse Maader gandske bedækkede; thi hvert Stokværk af Husene bøier sig frem over, saaledes at de til Slutning næsten berøre hinanden. Denne Bygningsmaade bringer Skygge og Kjølighed i Staden, og dog stod Thermometeret i Skyggen ved vor Ankomst paa 33 Sr. Reaumur over Nul. Gaderne som vi gik gjennem vare spærrede med Mennesker, Æsler, Heste, og en lang Række af Kameler, som vare belæssede med Vand-Læder Rør; men jeg fandt overalt de samme gyselige Spor paa Elendighed, som ved min Ankomst i Alexandrien saa levende havde bevæget mig, Man træffer i Cairo store Pladser, som enten ere besaaede, eller bedækkede med Tælte og Træer. Det gamle Cairo, Boulak og Øen Rodda danne med Staden en Gruppe, og give den en storagtig Figur; man kunde betragte den, som en i maa Mellemrum i hinanden slynget Forening af Flækker og Stæder. Hr. v. Clarembault, fransk Viceconsul, havde den Godhed at tilbyde os sin Bopæl. Han boer i Franke=Qvarteret, en lang Gade, adskilt ved Porte fra den øvrige Deel af Staden; og bemeldte Porte vorde regelmessigen lukkede strax efter Solens Nedgang. Vi tilbragte den første Dag med at gjennemløbe Bazarerne, og at kjøbe os hvad der hører til en tyrkisk Paaklædning. Det ligner ganske den Constantinopolitanske Dragt, men er ikke saa velgjort. Da jeg forlod Bazarerne kom jeg over Slavetorvet. Hundreder af Mennesker, især Børn, og Neger-Fruentimre vare sammenhobede i en stor firkantet Gaard. Slavernes Blikke vare muntre; de sladrede og loe iblandt hverandre. Udtrykkene forkyndte i det Hele en dum Sorgløshed. Børnene vare ganske nogne. De enkelte Slaver af begge Kjøn, som allerede vare noget fremrykkede i Alderen, bare et *) Af Lettres our POrient; i Brans Misc. 1829. 8. simpelt, lidet, blaat Skærf, som de havde bundet om Lænderne. I Almindelighed ere deres Træk af en skrækkelig Hæslighed. Konerne bære Hals og Armbaand af farvet Glas, og Ringe trukne gjennem Næsen. Deres Haar bringe de i en uhyre Mængde Flætninger, der saaledes ere besmurte med Fedt, at de udgjøre næsten en compakt Masse. Slavegaarden er omgiven med Mure og bedækkede Gallerier, paa hvilke andre Negerinder og Albaneserinder befinde sig, der formedelst deres Skjønhed ere af en høiere Værd. Ved deres Skue blev jeg greben af Medlidenhed, men deres rolige og sorgløse Mine, og hvad jeg hørte om den milde Behandling der blev viist dem af deres Kjøbere, beroligede mig igjen over deres Skjebne. Med min Tolk, som fulgte mig, gik jeg nu hen i en anden Gaard, hvor mit Hjerte blev sønderrevet, og aldrig vil det Syn, jeg her havde, mindes af mig uden den smerteligste Følelse. Efterat jeg var kommen forbi forskjellige Slavehobe naaede jeg til et Sted, hvor en Mand stod i Handel om en liden Negerdreng. Kjøberen gjorde i Begyndelsen forskjellige Prøver med den stakkels Dreng, rystede hans Lemmer, og lod ham antage forskjellige Stillinger; han bemærkede, at Drengens høire Been var ophovnet; og spurgte om Grunden dertil. Man havde slaaet Drengen, fordi han havde fældet Taarer i det Øjeblik, da man solgte hans Moder. Handelen blev sluttet for 30 spanske Thalaris (150 Franker). En Negerinde hørte paa den hele Handel, uden som det syntes at interessere sig det ringeste derfor, kastede sine lange Bryster over Skuldrene, for at give sit Barn Die. Noget længere borte var en anden Kone med to smaa Drenge Børn. Deres sørgelige Blik indgjød mig Jnteresse for dem, og ved min Tolk erfarede jeg, at man med Vold havde bemægtiget sig hende og hendes 2 Børn, og bortført hende fra sin Mand og 2 Døttre, som vare forblevne i deres Fædreneland, hvor de eiede et Huus og nogle Bøfler, og hvor hun havde følet sig lykkelig, gid, raabte hun jamrende, en brav Kjøber vilde kjøbe mig og mine to Børn samlede, at vi ikke skulle adskilles. De takkede mig paa den uskyldigste Maade for de smaa Gaver, jeg skienkede dem. Jeg havde seet nok, svor, aldrig oftere at gaae paa noget Slavetorv, gik hjem og forbandede den menneskelige Slægt, hvis Grusomhed oversteg selv de vildeste Dyrs. En af mine Venner, en ung Franskmand, der i nogle Maaneder havde opholdt sig i Cairo, for at lære arabisk, ventede mig ved Consulatet, og nødte mig til at gaae hen at see en ung Dandserinde af en noget høiere Klasse. Hun havde en temmelig vakker Dannelse, lange og sorte Haar som, lokkede og prydede med Guldperler, faldt ned over Skuldrene. Paa Bagdelen af Hovedet bar hun en liden rød Hue, over hvilken en fint udarbeidet Metalplade fremragede. Hendes Arme og Hals vare smykkede med en Mængde Kjeder og Ringe. Hendes Dragt bestod af en meget sin Silke-Gaze-Kjøle, en Spencer af grøn Atlask, broderet med Guld, vide Pantelons. Hun havde aldeles ingen Slør, hvilket her ansees for den høieste Grad af Ukydskhed. En Mand spillede paa Fløiteen; en anden Tamburinen; men hun havde selv ingen Metal-Castagnetter. Lidt efter lidt satte hun sig i Bevægelse, i det hun ledsagede sine Gebærder med en Sang, der efterhaanden gik over til tøileløs bakantisk Skrig. Tillige udtrykkede Dandserindens Stillinger den høieste Vellysts Ruus. Efter den høieste Bøielighed i Bevægelserne, og Jld i Øjnene blev Dansen mere og meere levende, og omsider kastede hun sig i Armene af en af Tilskuerne. Denne lægger nogle Piaster i hendes Haand; hun takker, og bøier sig med høieste Kulde. Nu begynder hun forfra, og Dandserinden standser ikke sit Spil, førend hun har saaledes været i Armene af Enhver i Kredsen, og af Enhver modtager sine Piastre.