JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Jnsdagen den 2den Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - bliver ved 3die Auction bortsolgt: Gaa den No. 20 paa Hjørnet af Brogade og Christianshavns Canal tilhørende afdøde Capitain, Grosserer og Tømmerhandler Albecks og efterlevende Enkefrues fælleds Boe. Conditionerne og Adkomstdocumenterne paa denne Eiendom, der i Brandkassen er assureret for 33,000 Rbd. Sølv, ere forinden til Eftersyn hos Boes Curator, Advocat Schaffer, boende i Nye Kongensgade Nr. 233. følge Reqvisitian af vedkommende Skifteforvalter, vorder den Stervboe efter afdøde Gaardmand Lars Børgesen og Hustrue, Maren Niels datter i Ullerød, tilhørende Arvefæstegaard, Aasegaard kaldet, sammesteds, med tilliggende Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 11te Januar 1833, den 4de ) hver Dags Formiddag Kl. 11. den 3de Februar -De 2de Første paa Undertegnedes Contoir, og den Sidste paa selve Gaarden i Ullerød. Conditionerne for Salget, der blive bekiendtgjorte paa Auctionsstederne, ere 8te Dage forinden 1ste Auction til Eftersyn paa Frederiksborg, Amtstue. v. Hadeln, Hillerød, den 18de December 1832. Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Efter Begiæring af Procurator Møller paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Jens Michael Larsen tilhørende Sted i Nørresundbye, der er indrettet til Beboelse for flere Familier, med tilliggende 2de Hovedpladse, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction, Fredagen den 18de Januar 1833, 2den Auction Fredagen den 1ste Februar f. A. og 3die Auction Fredagen den 15de Februar f. A., hverDags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes paa Byetingsstuen, men den 3die i selve Steder. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Auctionereqvirenten. Hvilket herved bekiendtgiøres, overensstemmende med Placaten 22de April Aalborg, den 19de December 1832. Schmidt. P. o cia ma.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere V De, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Gaardmand i TofteBye, Nebbelunde Sogn, Jørgen Nielsens og efterlevende Enke, Christiane Mathisdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds-Contoir i Rødbye, den 19de December 1832. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Jfølge allernaadigst Bevilling, der vil blive læst for vedkommende Over og Underret, og er saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter den af Os Elskelig Bye og Herredsfoged Olaf Stephanl Stephensen, Vo Overauditeur, som Skifteforvalter i Kiøbmand Andreas Schiøtts Fallitbo af Vor Kiøbstad Ebeltoft udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poens præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange, efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale, i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til anden indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder Samme henhører, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de Decbr. 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befæng, Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. Bevilling for Overanditeur, Bye og Herredsfoged Stephensen, til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Andreas Schiøtts Boe af Ebeltoft Kiøbsted." indkaldes herved Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre i Kiøbmand her af Byen Andreas Schiøtts Fallitboe, med Aar og DagVarsel til, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden formeldte TidsForløb. Samlinger afholdes den 31te Marts, 30te Juni og 30te September næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa denne Byes Raadstue. Byfogedcontoiret i Edeltoft, den 19de December 1832. O. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1832-12-27
Trykfeil i No. 206, første Spalte: Lunetten blev kun forsvaret af 800 Mand, læs, af 108 Mand; 3die Spalte Lin. 26 s. v. sagdes at være stilet læst urigtigen sagdes at være stilede, 4de Sp. Lin. 26 s. o. siger de læs, sige de: 4de Sp. Lin. 31 bebuder læst bebude; Lin 8 skal staae Comma efter St. Simonisternes, og ikke Sam colon.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
M. F. 583242287.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Fra det Preussiske, den 11te December. Angaaende den i offentlige Blade bebudede Opstilling af en fransk Observationscorps ved Rhinen, har vor Regjering holdt for passende, at forlange en Erklæring af det franske Ministe, rium. J den Anledning har vor Gesandt i Paris, Baron Werther, henvendt sig til Hertugen af Broglie, for at erfare de Grunde, der gjøre en saa overordentlig Forholdsregel nødvendig, Om dette Punkt synes vor befuldmægtigede at have faaet fyldestgiørende Oplysning; den franske Regjering har ikke i Sindeat concentrere Tropper ved Rhinen; den vil kun samle et Corps af 38, Mand i Ardennernes Departement, som strax skal trækkes tilbage, naar den belgiske Differents er endt, og for Øieblikket blot tjene til Nordarmeens Reserve. Denne Beskeed vilde under andre Omstændigheder være beroligende, men synes ingenlunde at være det i nærværende Øjeblik, da der gjøres Jndvendinger mod og underhandles om den tidligere af Frankrig tilbudte Besættelse af Districtet Limburg og Vendoos Territorium af preussiske Tropper. Der er ogsaa gjort Forestilling imod en Forholdsregel, som ikke blot røber en fjendtlig Charakteer mod den nederlandske Regjering, men tillige synes at være stilet mod de Foranstaltninger, som her ere føiede til Tydsklands Sikkerhed. Men den franske Regiering vil ikke opgive sin Beslutning, og det bliver altsaa ved Opstillingen af et Observationscorps i Ardennerne. Da Klogskab i slige Tilfælde fordrer en lignende Foranstaltning, og det især er nødvendigt, at en neutral Magt besætter det Kongen af Nederlandene garanterede Territorium, som endnu er i Belgiernes Vold, for at Jndvendinger mod allerede givne Løfter ikke siden skulle skee, hvilket kunde føre til de alvorligste Forviklinger og tillige gjøre Indgreb i det tydske Forbunds Jntregitet med Hensyn til Luxemburg, saa bør fra vor Side ei allene Forholdsregler tages, for at være rustet mod ethvert Angreb, men Forbunde skal tillige anmodes om at være betænkt paa Midler, der kunne garantere Europas Rolighed og Forbundsstaternes Sikkerhed, At alle Forbundets Regjeringer ville vise sig beredvillige til at fremme vor Regjerings ædle Øjemeed, kan ikke drages i Tvivl, thi ethvert enkelt Medlem af Forbundet indseer til fulde Vigtigheden deraf og maa føle sig overbeviist om, at vor Armees allerede befalede Bevægelser, mere skal skee med Hensyn til den fælleds, end med Hensyn til vort eget Lands, Jnteresse. Der forsikkres, at man i Frankfurt bevidner vor Regjering den varmeste Taknemmelighed, og den høje Forbunds forsamling agter, eller rettere sagt, har allerede besluttet, solidarisk at erklære sig for de Foranstaltninger, som paa vor Side i denne Henseende ere skeete eller skulle skee, og betrygge dem den Bistand, som Omstændighederne mueligen fordre. Forsaavidt kan man ansee Opstillingen af et preussiskt Observationscorps ved Maasstoden som en Forholdsregel af det tydske Forbund. Dette vilde være den første Foranstaltning mod Udlandet, som en anordnet af det tydske Forbund efter sammes Oprettelse. Den synes allerede derved mærkværdig, om den ikke forud var det ved de politiske Hensyn, der ledsage den.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
J Madrid yttres, ifølge de sidste Breve, Tvivl om, at den ny Premierminister, Hr. Zea Bermuder, vil erkjende de Obligationers Gyldighed, som ere udstedte af Cortes. Dette har anlediget disse Statspapirers Dalen. Man troer ikke, at Bermuden selv længe vil holde sig paa sin ny Post.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Paris, den 19de December. Hertugen af Broglie har faaet Depescher fra Fyrst Talleyrand. Rygtet sagde, at deres Jndhold var meget vigtigt og bebudede, at Conferentserne angaaende det Hollandsk Belgiske Anliggende skulde atter begynde i den første Halvdeel af Januar Laanet for Don Miguel to Mill. Fr.) er her kommet i Stand.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
der gaaer Rygtet, at vor Regjering, ifølge de sidste diplomatiske Noter fra Preussen har besluttet den østlige Hærs Dislocation.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Amsterdam, den 22de December. Vi have Efterretninger fra Antverpen indtil Kl. 12 i Gaar Middags. Den foregaaende Nat havde en haard Kamp fundet Sted. Franskmændene havde gjort et nyt Angreb paa Lunetten, den saakaldte Halvmaane, men bleve slagne tilbage med stort Tab. Hollænderne gjorde et Udfald fra Lunetten Kiel som lokkede Franskmændene ud af deres Trancheer; derpaa begyndte Jlden fra Citadellet; den anrettede en skrækkelig Ødelæggelse blandt dem, og drev dem i stor Forvirring tilbage til deres Forskandsninger. - Veirliget er i høieste Grad ugunstigt for Beleirerne.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Brussel, den 21de December. Fra Krigsskuepladsen ved Antverpen er intet af gjørende Nyt. - Moniteur Belge beretter i sin officielle Artikel fra Antverpen i Gaar Eftermiddags Kl. 2. Bresche Batteriernes Armering er i Dag befinitivt fuldendt, og de ere i Stand til at begynde deres Jld, saasnart Befaling dertil gives. Den 10 pundige Mørser skal i Dag sættes en batterie. Næsten daglig komme nye Franske Troppecorps til Armeen herigjennem. Blot i Forgaars ankom 20 Rustvogne hertil med syge og saa rede Franskmænd, i Dag ere ogsaa temmelig mange qvæstede Officerer ankomne.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Hamborg, den 25de December. Posten fra London ankom hertil i Gaar side, medens Aviserne vare under Pressen.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Obl. af det Engelsk Danske 3 Pdt. Laan i Fredags 651. Gaar 66 1/2, Østerrigske Bankactier i Fredags 1102, i Gaar 111 o. s. v. - J Dag Juledag) er Børsen lukket.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Indenlandske Efterretninger. Viborg, den 18de December. Ægteviede i Viborg Bispegaard den 16de December, Hr. Kammerherre Greve F.W. Ahlefeldt Laurvig, og Jfr. A. D. Hansen, Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Øllgaards Steddatter. Odense, den 24de Decbr. Christiansdals store og velvedligeholdte Ladegaard og Staldbygning afbrændte i Fredags; og med dem saare betydelige Forraad af Alt, hvad en saa vidtomfattende Landhuusholdning indeholder: utærsket Korn, omtrent 70 Køer, 9 Heste, et stort Brændeforraad, Vogne, Klæder, med mangfoldigt Meer som ei kan opregnes, da selve de Brandlidte neppe endnu kjende hele Omfanget af deres Tab, Rigtignok var saavel Jndavling, Kreature og Huusgeraad, som Bygningerne, forsikkrede i Brand kasser; men ved saadan Leilighed forvanskes og forekommer ogsaa meget andet, saasom Klædningsstykker og Fodevare, deels ved Jldens pludselig overvældende Magt, der skal være frembrudt paa to Kanier, deels ved overilede, og mildest sagt - uregelmæssige, Redningsforsøg, (Jversens Avis.)
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Kjøbenhavn, den 28de December. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 6 1/2. (Udsigt over det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab, Forhandlinger og dets Medlemmers Arbeider i sidste Mødeaar 183 1/2. Fortsættelse; s. sidste No.)Hr. Prof. Jacobson, R. af D., har forelagt Selskabet nogle Resultater, han i en Række af Undersøgelser, der fra først af vare foretagne i phystologisk og therapentisk Øjemeed, har erholdt over Chromets, Jlter og Salte. Chrommetallet, der for 35 Aar siden blev opdaget af Vauquelin, er hidindtil kun blevet anvendt til Tilberedning af Maler, og Emailfarver, til Tøiers Farvning og Cattuntrykning. Det findes paa flere Steder i Europa, i større Mængde i Siberien, men fornemmelig i Nordamerika. Som bekjendt kan det lide forskjællige Jltningsgrader, og derfor indgaae i Saltforbindelser baade som Syre og som Æsk. Professor Jacobson har isærdeleshed gjorden første Slags af disse til Gienstand for sine Undersøgelser, og har ved et af dem, nemlig det neutrale Chromsure Kali, opdaget Egenskaber, som man hidindtil ikke har kjendt ved samme, og som kunne vorde nyttige saavel i Lægekunsten, som og Technologien. Han finder nemlig, at dette Salt, som hverken er, eller efter sin Natur kan være forbrændeligt, i høi Grad forøger Dyr= og Plantestoffers Antændelighed. Gjennemtrænges Hamp, Hør, Bomuld, Toug, Lærred eller Papiir med en Opløsning af dette Salt og tørres, da opkommer, naar et Sted, deri tændes, en stærk, stadig og vedvarende Glødning, der udbreder sig, og fortærer alt det, som er gjennemtrængt af Opløsningen. Denne Egenskab besidder det Chromsure Salt i høiere Grad end noget andet Metalsalt, og udmærker sig enddydermere derved, at det taaler et Overmaal af Kali, og at forenes med Legemer at meget forskjellig Art, uden derved at tabe denne Egenskab. Professor Jacobson giver følgende Theorie af denne Virkning: han antager, at den her omhandlede Forbrænding ikke blot beroer paa Chromsyrens Sønderdeling ved Kullet, men at den tillige betinges ved Kaliets Dekomposition, der frembringes ved en gjensidig Jndvirkning af Kaliet og Chrommetallet. Af denne Egenskab lader sig gjøre en nyttig Anvendelse i Medicinen, nemlig til Moxer. Tilberedte med dette Salt, brænde de uden at udfordre nogen Paablæsning og deres Virkning kan gjøres meere bestemt. Forfatteren Uder ogsaa at derat kan giøres Patol 5. nisk Brug. Chromilterne besidde ogsaa denne Egenskab, især deleshed naar de forenes med Kali. Blandt Chromsaltene, hvori de udgjøre Basis, findes nogle der besidde den, dog Jntet som har den i den Grad, som de Chromsure Salte. - Den anden vigtige Egenskab, Professor Jacobson har fundet ved dette Salt, er at det, uagtet sin Letafiltelighed, lader sig forene med de fleeste Stoffer af Plante= og Dyreriget, uden derved at dekomponeres. Denne Egenskab og Saltets store Slægtskab til Vanden, formedelst hvilket det tilbageholdes fra at indfuges af de organist Stoffer, gjøre det Chromsure Kali til et vigtigt Gjæring og Forraadnelse modstaaende Middel. Det forebygger ikke blot Forraadnelsen, men standser den, og hæver den ved Forraadnelse, frembragte Lugt; det er da ogsaa et Disinfections Middel. A.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
denne saare vigtige Egenskab kan saavel i Medicinen som i Technologien gjøres flere vigtige Anvendelser. For Anatamen og Naturforskeren ere de vigtige, da man i en meget fortyndet Oplysning af dette Salt kan conservere de Gjenstand. man undersøger eller vil opbevare i Samlinger. Den skadelige Vegetation der betinges ved Gjæring og Forraadnelse, Skin mel nemlig, kan efter de Forsøg, Professor Jacobson har anstillet, forebygges ved dette Salt. Jfølge disse Forsøg troer har og, at den for Bygninger saa skadelige og ødelæggende Svamp ved Anvendelsen af dette Salt, muligen vil kunne saavel forebygges som udryddes. J Henseende til de physiologiske Forsøg, Professor Jacobson har anstillet, fremsættes kun hans Hovedresultat, at Chromet hører til de Metaller der isærdeleshes virke paa Nervesystemmet, at dets topiske Virkning er deels resonverende deels destruerende, dog paa en fra de øvrige Metalsalte forskjellig Maade. Chromsaltene ville derfor blive vigtige Lægemidler. Professor Jacobson har anvendt dem med Nytte der Behandling af flere Arter af Saar; han forbeholder sig, fremdeles at meddele Selskabet sine Erfaringer herover.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Huus-Auction. Den 2de Decbr. blev Gaarden No. 174 i Løngangsstræde, med deriværende Brændeviinsbrænderie med Jnventarium, ved 4de Al. 3. tion solgt 6010 Rbd. Sølv, hvoraf de 4000 Rbd. er rede Sølv
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Børs Auction. Den 18de December blev en af Kammerjunker og Divistor 3, adjutant Emil v. Scholten den 19de Februar 1818 udstædt Oligation, stor til Rest 2561 Rbd. Repræsentativer, med resteret et Renter fra 11te Juni 1821, solgt for 2 Rbd. Sedler, er paa samme Debitor Vegne den 21de Juli 1818 udstædt dito, stor 9 Rbd. Repræsentativer, med resterende Renter, for 2 Rbd. Sedler : en af Skibstømmermand Hans Christian From den 2de Septbr. 1820 udstædt Obligation, stor til Rest 6125 Rbd. 13 1/4 s. Replæsentativer, med resterende Renter fra 11te Decbr. 1821, for 2 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn; en af Bagermester Peter Sørensen, den 8de April 1831 udstædt Obligation, stor 5000 Rbd. rede Sølv, med resterende Renter fra 11te Juni f. A., for 20 Rbd. Sedler, en af Nathan Jacob Eibeschütz, som Hoveddebitor, og C. F. B. Neve, som Cautionist og Selvskyldner, den 5te Januar 1828 udstædt Obligation, stor til Rest 300 Rbd. rede Sølv for 12 Rbd. Sedler, en Fordring paa Høker Niels Petersen, efter Obligation og forældet Forlig, stor til Rest 148 Rbd. Repres., og en dito paa Snedkermester Christen Christensen, efter dito og dito, stor 3659 Rbd. 2 Mk. 12 s. Repr. Begge for 1 Rbd. 1 Mk. Sedler, og Tegn.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Haa Søstres og egne Vegne bekiendtgiøres sørgeligst, at vor elstede Mader, Anne Marie, født Brummer, Enke efter Kammersecretair og Hovedbogholder ved Rigsbanken, P. A. Feilberg, ved en rolig Død overgik til et bedre Liv den 23de d. M., i hendes Alders 42de Aar. Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1832. P. D. L. Feilberg, Studions juris. Falbydelser at ur.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
J disse Dage har forladt Pressen, Bidrag til Kundskab om de danske Provindsers nærværende Tilstand, i bekonomisk Henseende. Foranstaltet, efter Kongelig befaling. ved Landhuusholdnings=Selskabet. Syvende Stykke, Aalborg Amt. Ved Overkrigs-Commissair C. Christensen. Dette Skrift, 10 ½ Ark stor 8vo, kofter indheftet, 4 Rbmk., og faaes i Gyldendals, Reizels og Schubothes Boglader, saavelsom paa Selskabets Comptoir. Sammesteds erholdes tilkjøbs de tidligere udkomne Beskrivelser over følgende Amter, Veile, Randers, Aarhuus, Hjørring, Ribe og Frederiksborg. I som ville tiltræde Subskriptionen paa Bladet Dagen fra 1ste Januar, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 20, 2den Sal, og i Provindserne paa Post-Contoirerne: et bekjendtgiøres herved, at i Henhold til det Kongelige danske Decancellies Placat af 15de Rovember d. A., vil den und nedenstaaende Firma udkommende Tidende, som i en Række af Aar har ført Titelen: Den danske Statstidende, med dette Aars Udgang aflægge denne Titel og derpaa blive fortsat fra Nytaar 1883, under Titel af: "Den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter priviligerede Berlingske politiske og Avertisse ments Tidende. Bladet vil iøvrigt, som forhen, udkomme 6 Gange ugentlig, uden nogen Forandring i Henseende til Jndhold De, som ønske, fra 1ste Januar at holde denne Tidende, som leveres Abonnenterne for 2 Rbd. 3 Mk. Sølv halvaarligen, eller 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. om Qvartalet, ville behage at tegne sig i Pilestrædet No. 118, paa Contoiret. J Provindserne modtages Subscription paa de Kongelige Postcontoirer. Kiøbenhavn, den 17de December 1332.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Brødrene Berling. Tom en nyttig Jule, og Nytaarsgave for enhver god nuværende og tilkommende Huusmoder anbefales: Nyeste dansk origina, Koge, Bager og Salte, samt Slagte, Røge= og Syltebog, at H. Vi Nielsen, kongelig Kok. Fierde giennemserte og forbedrede Udgave, indeholdende 70 Anciisninger til Supper og anden Skeemad, saasom: GredVelling, m. m. 65 Anviisninger til Stege og andre kogte Kiød og Fiske retter. 42 dito til Fiskeretter allene 48 forskjellige Sauser til Stege, samt Anvendelsen af mange Slags Haugeværter, saavel til stegte, som kogte Renter 50 Anviisninger til at lave Boller, Klumper, Postege, Buddinger, Kager og Pølser. 37 Anviisninger til allehaande Saltning. 24 Anviisninger til at slagte, røge og salte. Til Slutning en Tabel over hvorlænge alt Slags Kiød bør i vort Klima hænge Vinter og Sommer. Bogen faaes indbunden for 6 Mk., og den nye original danske Koge- og Conditorbog, indbunden for 3 Mk., i Beckens Boglade, No. 13 i Snaregaden. ogbinder Falck, lille Kiøbmagergade No. 32, anbefaler sit Udsalg med Bemukt indbundne Palmebøger, Bidler, Testamenter, paa Skrive og Trykpapiir, Stambøger, Lommebøger, m. m., til forskjellige Priser. le, som fra det nye Aars Begyndelse agter at tiltræde som Abonnenten paa Kiøbenhavnsposten, af hvilket Blad fra Nytaar udgives 5 No. om Ugen, i større Format end hidtil, og Nyeste Repertorium for Moerskabslæsning (hvoraf udgives eet Heelarks No. om Ugen, tæt trykt, stor 8vo, paa spaltede Columer, og indeholdende: Fortællinger og Noveller, Skuespil, Digte, historiske Meddelelser og Miscellanea), ombedes behageligst at tegne sig, heri Staden, paa Hiørnet af Adel og Gothersgaden No. 3, i Stuen, eller i Provindserne, paa det nærmeste Postcontoir, hvor ogsaa Bestillinger paa det nu sluttede 1ste Bind af Repertoriet modtages, AvERTISSEn ENT.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Kryder-Chocolade 36, 40, 44, 48 a 56 sk. Pd., fiin Vanille dito 4 a Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 6, 7 a 8 sk., Bryst Chocolade med Candis og islandsk Moos 5 Mk., Sundheds-Chocolade 5 a 6 Mk., 1 Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykStempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende Hovet C. Kehlet, Chocolade=Fabriqueur, Rabat. Østergade Nr. 34, i Kiøbenhavn nsdagen den 29de dennes er fra Jægersborg bortløbet en broget Støver hund af den Kongelige Rente, for hvis Opbringelse til Undertegnede loves en passende Douceur. Jægersborg, den 27de December 1832. Landsperg.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Formedelst anden Bestemmelse, agter Eieren af et i Hillerød Kiøbstæd i 2) complet Stand værende Brændeviinsted, underhaanden at bortsælge samme. Gaarden er fortrinlig beliggende for sin Næringsvei, og for ikke mange Aar siden nye opbygget, ligesom alle dens 4 Længder ere belagte med Steen. J Kiøbet kan, om ønskes, følge en Jordlod paa circa 5 Tdr. Land, og de nærmere Betingelser erholdes hos Eieren J. Abel i Hillerød
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Skifte Jndkaldelse. handagen den 14de Januar 1832, om Middagen Kl. 1, foretages en Mossion i afg. Doctor med, Professor, Hofmedicus og Stadepystens, Andreas Lund, og efterlevende Enke Marie Elisabeth Lund, født Schartau, deres fælleds Boe, hvilket da forventes optaget til Slutning Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission I Kiøbenhavn, den 27de December 1832.
Berlingske Tidende, 1832-12-28
Auctioner. Jnsdagen den 2den Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. bliver ved 3die Auction bortsolgt: Gaarden No. 20 paa Hiørnet af Brogade og Christianshavns Canal. tilhørende afdøde Capitain, Grosserer og Tømmerhandler Albecks og efterlevende Enkefrues fælleds Boe. Conditionerne og Adkomstdocumenterne paa denne Eiendom, der i Brandkassen er assureret for 33,000 Rbd. Sølv, ere forinden til Eftersyn hos Boets Curator, Advocat Schaffer, boende i Nye Kongensgade Nr. 233.