Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-01-01
Sverrig Norge. (Fortsættelse af Rigsakten imellem Norges Storthing og de svenske Rigstænder, see Avisen Nr. 195). Til §. 3 hører endnu følgende væsentligste Bestemmelser: Opraabet om Voteringen paa en Tronfølger forrettes saaledes, at, naar den fælleds Kommittees Ordfører er Norsk, da skulle de svenske Kommitterede først opraabes og afgive deres Stemme, og dernæst de Norske, og omvendt, naar Ordføreren er Svensk. - Stemmegivningen skeer ved Sedler, af Størrelse og Udseende i alle Deele lige, hvorpaa hver ThronKandidats Navn skal findes trykt med lige Bogstaver, Den Ordfører, som ikke bestyrer Forretningen, paategner Sedlerne sit Navn, forinden de udleveres til de Kom mitterede. - For at gjælde, skulle disse Sedler være enkelte, udmærkede, lukkede og sammenrullede. - Enket Pluralitet giver Udslaget. - Forinden Sedlerne optælles, skal Ordføreren udtage een af dem og aflægge den forseglet Om, efter foretaget Opraab, ved Bedlernes Aabning nogen Seddeel findes, der efter ovenstaaende Bestemmelser ei kan antages, skal den paa Stedet tilintetgjøres. Skulde Følgen deraf blive, at Stemmerne ere lige, saa aabnes den forseglede Seddel, som da gjør Udlaget, saafremt den befindes at have de anførte Egenskaber; men, kan den er antages, saa ansees det Passerede for uefterretteligt, og der skrides strax til ny Stemmegivning. Er Pluraliteten uden dette Middels Anvendelse allerede bestemt, skal den aflagte Seddel strax naabnet tilintetgjøres. Af Protokollen over Stemmegivningen, som føres af nogle blandt de Kommitterede selv, i det Norske Sprog, om Ordføreren, er Norsk, og i det Svenske, om han er Svensk, afsendes samme Dag to ligelydende Exemplarer, det ene til Norges Storthing og det andet til Sverrigs Stænder. Disse Protokoller skulle underskrives saaledes, at det Exemplar som afgaaer til Norges Storthing, underskrives overst af Norges, og dernæst af Sverrigs Kommitterede, og det, som afsendes til Sverrigs Stænder, underskrives øverst af Sverrigs, og dernæst af Norges Kommitterede, Valgakten meddeles derefter strax Kongen eller den lovlige Jnterims Regjering. H. 4) Kongen skal have Ret til at sammenkalde Tropper, begynde Krig og slutte Fred, indgaae og ophæve Forbund, sende og modtage Gesandter. Naar Kongen vil begynde Krig, da skal han meddele Regjeringen i Norge sine Tanker og indhente dens Betænkning derom, tilligemed fuldstændig Beretning og Rigets Tilstand, i Henseende til dets Finantser og Forsvarsmidler med Videre. H. 5) Saavel den Norske Statsminister, som de tvende Norske Statsraader, der følge Kongen, have Sæde og delibererende Stemme i det Svenske Statsraad, naar sammesteds forhandles Gienstande, som angaae begge Riger. Sa ofte hos Kongen i det Norske Statsrand Gienstande, forhandles, som angaae begge Riger, skulle tre Medlemmer af det Svenske Statsraad ogsaa der have Sæde og Stemme. 56) Døer Kongen, og Tronfølgeren endnu er umyndig, skal det Norske og Svenske Statsraad strax sammentræde, for fælleds at udstæde Jndkaldelse til Storthing i Norge, og Rigsdag i Sverrig. H. 7) Jndtil begge Rigers Repræsentanter ere forsamlede og have anordnet Regjeringen under Kongens Mindreaarighed, skal et af lige Antal Norske og Svenske Medlemmer sammensat Statsraad, under Navn af Norges og Sverrigs Jnterims=Regjering, forestaae Rigernes Bestyrelse, med Jagttagelse af disses gjensidige Grundlove. Dette sammensatte Statsraad skal bestaae af til Medlemmer fra hvert Rige, nemlig fra Norge: den Norske Statsminister og de tvende Statsraader, som ere i Stokholm, sex, være sig ordinaire eller særskilt tilforordnede Statsraader, samt af en Statsekretair, og fra Sverrig de tvende Statsministre, sex Statsraader og Hofkantsleren og en Statssekretair. I Jnterims=Regjeringen afgjøres Sagerne ved de fleste Stemmer, og naar Stemmerne ere lige, bestemmer Ordføreren Udslaget. Alle Resolutioner underskrives af samt ige Medlemmer. (fortsættes.)