Københavns Adresseavis, 1768-10-05
En udenlandsk Criticus har ikke gjort fordeelagtige Anmerkninger derover. Man vil anføre samme her oversatte, saaledes som de ere komne for Lyset, under følgende critiske Titel, Ringe Nytte af den nye Vaske=Maskine, af egen Erfaring. Det Nye tilskynder altid Menneskene til Efterabelse, og i sær naar der er nogen Fordeel forbunden med en Opfindelse. Denne almindelige Lykke har og den Vaske=Maskine havt, som i nogle Aars Tid har gjort saa megen Opsigt i Tydskland, samt fundet saa mange Dadlere, saa mange Forsvarere og saa mange Forbedrere. Den har sin første Oprindelse fra Engelland, hvor den allerede har været bekiendt 1750. Derfra har man bragt den til Tydskland, fornemmelig til det Hannoverske og Brunswigske, hvor den allerede er bleven brugt over i 14 Aar. Allerede 1756, har de Leipzigske Samlinger om Huusholdnings=Sager givet en Beskrivelse, Kobberstykke og udførlig Efterretning derom, som Hr. Steen der vel havde kundet bekiendtgiøre, førend han havde søgt at bringe sit Navn i Anseelse ved denne Maskines Jndførelse. Thi det er klart, at den afdøde Baron von Korf, som har givet Hr. Stender Anledning til denne Maskines Forfærdigelse, har ladet udkaste samme efter den Engelske Model. Siden har Hr. Steender skrevet derom i de Kønigsbergske Aviser for Aar 1765, og de Thornske Adresse Blade, samt ligeledes meddeelt en Beskrivelse og Kobberberstykke derom i det 3die Stykke af Dr. Schrebers Kameralsamlinger. Jkke her at tale om de øvrige dermed foretagne Forbedringer. Jeg for min Part har nu og ladet mig giøre denne Maskine, og endda dertil af en Kunstner, som allerede for nogle Aar siden havde forfærdiget den for sig selv og brugt den. Men jeg har ikke fundet den saa almindelig udraabte Nytte, deraf, den har meget meere overalt foraarsaget mig meere Bekostning og Skade. For at bevise dette, haaber jeg ikke at kunde gaae bedre til verk, end naar jeg Post for Postigiennemgaaer den Stenderske Beskrivelse, hvorudi han har viist sammes Nytte, og sammenligner den med mine Erfaringer. Her ere de1. Nytte. Man menagerer her Mennesker. Her tør ingen befrygte at faae Lændevee. Her faaer ingen saare rede Hænder og Fingre af den skarpe Lund. Anmærkning. Her settes forud, at man allevegne ved Vaskningen skal staae krum og bøyet. Men i Sachsen veed man, at sette Vaskeballerne saa beqvemt paa Bukke, at Vaskerkonerne kan staae lige op, og uden nogen Krumning Man sparer hernæst ved Vaskemaskinen slet derved. ingen Mennesker. Thi det er i Grunden et og det samme, enten et Menneske i 24 Timer bliver færdig med en Vask, eller to Mennesker fuldender den i 10 til 12 Timer. Dette skeer just med Vaskemaskinen, som skal vises i det følgende. – Videre er det grundfalsk, naar der foregives, at Tøyet i Vaskemaskinen behøver allene Sæbevand og ingen Lund. Det bliver aldrig reent af det blotte varme Vand og Sæbe, i hvor sterkt det endogsaa bliver skylt i Karret. Følgelig maa det dog trakteres med Hænderne i Luden, og siden atter eftergnies, naar det tages op. Det er overhovedet en Feyl, naar Vaskerkonerne giøre alt for sterk Lund, hvorudi ofte den adskillige Slags Aske er Skyld. Men Feyl maa aldrig legges den gode Brug til Last. 2. Nytte. En Pige paa 14 eller 15 Aar kan her forrette meere, og det paa en legende Maade, end ellers fire Koner. Thi her bliver f. Er. ti Skjorter paa engang var skede rene, da ellers hver Skjorte maae vaskes særdeles for sig selv. Anmerkning. Naar Pigen paa 14 eller 15 Aar leger med Maskinen, saa kan man nok forestille sig, hvorledes Vasken seer ud; thi hun maae sikkert lege dermed, efterdi hun ikke forstaaer sig paa at vaske reent. Jeg har en erfaren Tieneste=Pige, som altid maae forestaae min Vask, og som jeg ikkun nu og da lader faar en Kone til Hielp, hvilken Pige jeg har sat til Vaske=Maskinen, og i øvrigt med egne Øyne selv seet det altsammen an. Alle ti Skiorter, eller det gandske Sæt, bleve fulde af Smutsighed og Ureenhed, og hvert Stykke har siden altid maattet eftervaskes igien. To Vaskerkoner giøre mig i 16 Timer meere Tieneste, end et Menneske ved Vaskemaskinen i to Dage, forudsat, at de arbeyder lige flittigt. 3 Nytte. Her bliver Vasken og Tøyet ikke saa mordisk medhandlet ved Gnidning og Bankning, ikke heller bliver det ædt mørt ved for heed Lund. Derfor kan man paa denne Maade have nok engang saa længe Gavn af Lintøy, som ellers. Anmerkning. Lindtøyets mordiske Medhandling er ikkun Møde i Preussen, Polen, og paa nogle Steder i Norden, hvor det bliver behandlet ved Bankning, Slagning og sterk Gnidning. Disse Manerer ere mig bekiendte, efterdi jeg fra en af samme Egne. Men i Sachsen og i Tydskland er det ikke saaledes. Fornuftige Vaskerkoner gaaer her meget lemfeldigere tilverk med Lintøyet, og det var at ønske, at de undertiden ikke sparede Hænderne meere end Tøyet, Da altsaa Bankningen ikke her finder Sted, saa lader os see, hvad man skal sige om Gnidningen. Ved den blotte Skyling bliver grovt og sterkt Lintøy, hvorudi der har sat sig Sveed, Fedt og anden Ureenhed, aldrig reent, saasom Skjorter, Duge, Servietter, Haandklæder a. Dette maae absolut gnies; thi den blotte Skyling giør det aldrig reent. Men Skylningen i Maskinen er hertil slet ikke beqvem. I den bliver det hele Sæt Vask og Lintøy paa engang dreyet frem og tilbage, sterk skuret op til Siderne af Karret og Klapperne, og de enkelte adspredte Deele af samme bliver skiulte inde i den gandske Hob, og bliver ikke gnedne, omendskiønt den største Ureenhed undertiden sidder ved dem. Guidningen i Maskinen, saa snart et heelt Sæt Vask er derudi, bliver følgelig meget ulige, og treffer ikkun de Steder, som indvendig ligger op til Karret og Knipierne eller Klapperne. Vil man, at de øvrige Steder og skal blive skylte: saa maae man ofte vende Vasken om, besee den, legge den anderledes, og saa videre. Alt sligt foraarsager Ophold og spilder Tiden, som man dog alligevel ved Maskinen søger at svare. Videre er det et ugrundet Foregivende, at Tøyet bliver reent i Maskinen blot med varm Vand og Sæbe, Skarp Lund, som meget angriber Lintøyet, maae en forstandig Huusholderske, som sagt er, aldrig bruge, og derfor fraraades, at tage alt for skarp Aske dertil. Men en maadelig skarp Lund er uomgængelig nødvendig, til at opløse den fede og blicagtige Ureenhed, som findes i det Tøy der bruges i den daglige Huusholdning. Det blotte Vand og Sæbe opløser det ikke tilstrekkelig nok, som de adskillige derover anstillede Forsøg beviser. Denne maadelige Lund bliver altsaa ingenlunde ædende; den er kun et virksommere Opløselses Middel imod Ureenheden. Derover forsvinder den Bekymring, at man kan have got af det Tøy engang saa længe, som ikkun bliver reengjort med bare Vand og Sæbe, Fiin Vask, hvorudi aldrig setter sig megen Ureenhed, kan vel tvinges med blot Sæbe=Vond. 4. Nytte. Hvor megen Bekostning sparer man ikke til Arbeyds Tid, i sær naar en god Huusholderske, for at have gen sund Motion, tager selv fat paa Maskinen med. Anmerkning. Dersom denne Nytte er afgjort, saa bliver det visselig den vigtigste. Men til Ulykke er den gandske falsk. Vi ville see, om Maskinen kan svare Bekostninger. Disse angaaer: 1) Vaskerlønnen, 2) Tildaterne til Vaskningen. De første retter sig deels efter Tiden, deels efter de dertil brugende Personers Mængde. Jeg vil derfor først see, om der kan vindes noget med denne Maskine ihenseende til Tiden og Personerne. En middelmaadig Vask skal tiene til Exempel. Et Sæt Vask i Maskinen bliver antaget af 10 Skiorter, uagtet man sielden kan haandtere flere derudi end 8te, naar den har den angivne Størrelse. Dette Sæt behøver, 1 Time til Jndblødning; en halv Time til Jndsæbning, Jndlegning i Maskinen, Begydelse med Vand, og Skyl ning i Maskinen, altsammen beregnet paa 1 Person, og en halv Time til Jgiennemseen efter Skylningen, til Afskyling i Balsen, til Afrindelse v. s. v. Følgelig bliver et Sæt Vask, som behandles af 1 Person, i 2 Timer færdigt til at hænges op og tørres. Men man setter heller ikkun 1 1/2 Time, efterdi megen Vask paa engang kan indblødes, og man altsaa sparer noget af Tiden ved Jndblødningen. Nu bestaaer en middelmaadig Vask, vil man regne, som foretages af 2 Personer hver 8de Uge i en Huusholdning, af følgende: 40 Skjorter, gjør 4 Sæt i Maskinen. 2 Sæt Videre 9 Lagener, 72 Servietter = 3 Sæt = 3 Sæt = =. . 12 Duge. 16 Haandklæder 2 Sæt = Strømper og Tørklæder 2 Sæt = Nathuer og adskilligt andet 4 Sæt = Beløber hele Vasken = 20 Sæt = = Nok af fiin Vask i Poser 4 Sæt = = Summa 24 Sæt. Med disse 24 Sæt har 1 Person, som umuelig kan var ske i veket Nætterne igiennem, at bestille i hele 3 Dage, førend den kan faae samme tør og færdig til Rullen. Hun maae endda blive bestandig derved. Men lader jeg denne samme Vask forrette ved 2 dygtige Vasker=Koner, saa bliver de færdige dermed i 24 Timer, det er fra en Aften, Natten igiennem og til den anden Aften, og har den følgende halve Dag, naar det er got Veyr, endda nok at giøre med at skylle og tørre. Disse 2 Koner koster med Vaskerløn og Mad 1 Rdlr. 4 Mk., og det ene Menneske, som stod ved Maskinen i 3 Dage koster med Arbeydsløn og Mad 1 Rdlr. 2 Mk. Her er vel en Forskiel; men den forsvinder i gode Huusholdninger, naar man indretter det saaledes, som jeg pleyer at giøre. Jeg bruger nemlig til saadan en Vask, som den forhen angivne, ikkun 1 god Vasker=Kone, hvilket jeg har forsøgt i 8 Aar. Hende giver jeg 1 af mine Tieneste Piger til Hielp, og begge forretter den hele Vask i 24 Timer, den følgende halve eller hele Dag skyller, tørrer og legger de Tøyet sammen. Denne Vasker=Kone koster mig med Vaskerlønnen og Maaden i det høyeste 5 Mk., og naar jeg beregner Extra=Maden og Brændeviin til Pigen, samt 8 Skill. til 1 Ruller, saa bestrider jeg Arbeydet ved den hele Vaskning med 1 Rdlr. og 1 Mk. omtrent.