JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-06-30
Da forrige Kammer=Jomfrue hos Hendes Kongel. Høybed Kron=Princesse Lovisa Augusta, Marie Christine fød Windekilde, ved Døden den 10de Junii er afgaaen, saa indkaldes herved alle dem, som imod Formodning maatte have noget at fordre, efter lovlig Beviis, ligeledes de som kunde være skyldig til hendes Boe, at de behagelig vilde melde sig 6 Uger efter Loven, hos Arvingerne Præste=Enken Mad. Bruun, og Sødskende, der er at finde ved vor Frue Kirkes fattige Pigebørns Sye= og Læse=Skole, som holdes i Skidenstræde paa Hiørnet af Peder Hvidtfelds Stræde, eller og hos deres beskikkede Tilsynsværge Cancellie=Raad og Brøgger Thomas Windekilde, boende i Skindergaden Nr. 15.
Berlingske Tidende, 1788-06-30
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 16de og Siellands Landsting den 18de Junii 1788, ere alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Mathias Adzersen Felsbech, der haver tient som Fuldmægtig her i Staden, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som haver noget at fordre udi Stervboet efter afdøde Tieneste Pige Anne Christophersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Jen 15de Februarii d. A. er Candidatus Theologie Otto Mathias Halsen confirmeret til Diaconus i Oldens bort i Landskabet Eidersted.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Den 16de April er Diaconus Peter Brandt i Bredsted beskikket til adjungeret og succederende Pastor sammesteds. Den 25de April er Candidatus Johann Marqward Hege und beskikket til Rector ved den latinske Skole i Frederichstad.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Samme Dag er Overretsadvocat Matthiesen i Bredsted tillige beskikket til Fiskal i Amtet Bredsted. Den 2den Maji er Candid. Juris Hans van der Pahlen, beskikket til Stadssecretair i Flensborg; og Candidati Juris Peter Friderich Dettessen, Caspar Diedrich Christensen, Johann Georg Bruhn i Jtzehoe, og Georg Christian Müller Kiel beskikkede til Underretsadvocater i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Den 9de Maji er Jacob Rieffesthal forundt Bevilling af Udsette sig som Apotheker i Assens; Studiosus Niels Bruun, skikket at være Sognepræst for Halds Menighed i Aarhuus Stift; Studiosus Ferdinand Thura ligesaa for Dollelup, Finnerup og Ravnstrup Menigheder i Viborg Stift: Birkedommer Ambrosius Nyeborg confirmeret at være Birkedommer ved Grevskabet Langelands Birketing.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Den 23de Maji er Christian Hjorth forundt Bevilling af flere Procurator for Ober=Hofretten i Norge, samt Ober= og Under=Retterne i Danmark og Norge. Samme Dag er Diaconus Lorenz Friderich Schmidt i Schenefeldt, Amtet Rendsborg, beskikket til Pastor sammesteds; og Pastor Müller i Viell, Amtet Bredsted, til Archidiaconus i TønDen 30te Maji er Studiosus Emanuel Walther confirmeret at være Sognepræst for Steenmagle og Steenlille Menigheder i Sielland; Studiosus Jens Peter Sevel ligesaa at være residerende Capellan for Kiettinge og Breigninge Menigheder i Lolland; Capellan Hr. Hans Hierrild beskikket at være Sognepræst for Øsse og Nesberg Menigheder i Riber Stift; Candidatus Juris Jens Erichsen forundt Bevilling, at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Under 6te Junii har Hs. Kongel. Majestæt efter Ansøgning i Naade entlediget Renteskriveren for det Søndenfieldske Renteskriver-Contoir under Rentekammeret, Kammerraad Ditlev Wilhelm Hauriz fra det ham hidtil betroede Embede, og i hans Sted beskikket Fuldmægtigen i det Tronhiemske Renteskriver-Contoir, Lauriz Bentsen, til Renteskriver for bemeldte Søndenfieldske Contoir. Under samme Dato er Fuldmægtigen i nysnævnte Contoir, Secretaire Hans Jensen, ligeledes beskikket til Renteskriver for det Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøiske Contoir under bemeldte Kammer; Christopher Borch Rohde confirmeret at være Veier og Maaler i Ebbeltoft; Studiosus Mathias Thygesen beskikket at være Sognepræst for Felding og Assing Menigheder i Riber Stift. Ligeledes er den første Copiist i det Kiøbenhavnske Renteskriver-Contoir, Frederich Christian Foltmar, beskikket at være Foged for Raabøygdelaugets Fogderie i Norge; Student Georg Balling til Copiist i fornævnte Contoir, og Copiist Samuel Andreas Lind til at være Fuldmægtig i det Tronhiemske Renteskriver-Contoir.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Den 13de Junii er Provst og Sognepræst Hr. Peder, Gutfeldt beskikket at være Sognepræst for Søllerød og Hirschholms Menigheder i Sielland. . Fort Fortsættelse af den nye Fundation og Anordning for Kiøbenhavns Universitet. (See disse Tidender for Junii Maaned. Side 46. Enhver Studiosus skal, naar han inscriberes, vælge sig en Privat Præceptor, som skal være en af Protessoribus uden for det Theologiske Facultet, hvorved dog iagttages, at ikke en Professor faaer alt for mange saadanne Privat-Discipler men Tallet deles lige imellem dem, paa det at enhver deste bedre kan kiende sine, og agte paa deres Flid og Forhold, da dette er den eneste rette Hensigt, i hvilken saadan PrivatPræceptor antages.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Da alle Examina ved Universitetet have til Hensigt, enten at blive forvisset om de Studerendes Flid og Fremgang, eller Et kiende enhvers Duelighed til det Embede, han attraaer, saa vil Hs. Majestæt, at de derefter nøie indrettes; og skal til den Ende Examina være af tvende Slags, nemlig: AcaDemiske Examina og de egentlige Embeds Examina, hvilke begge skal indrettes og holdes med al den Paalidelighed, som senhvers Hensigt udfordrer. De Academiske Examina skal herefter være Examen Artium og Examen Philosophicum som de egentlige Embeds Examma bliver siden nærmere bestemt, hvilke de ere, og hvorledes de skal holdes.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Examen Artium skal holdes tvende Gange om Aaret, førend de her oven for anordnede tvende Cursus Lectionum begynde, altsaa engang de sidste 14 Dage i April, og anden Gang de sidste 14 Dage i October Maaned, da samtlige Skobler til een af disse Tider skal sende de Disciple, som ere dimitterede, hvilke ligesom og alle, der af privat Jnformation ved denne offentlige Prøve vil antages, ved Universitetet i rette Tid skal indfinde og forud anmelde sig, paa det ingen Forhaling eller Uorden i de Academiske Arbeider derved skulde foraarsages. Foruden de her foresatte Tider, i hvilke denne hele Prøve med Censur og Inscription bør være tilendebragt, skal ingen Examen Artium eller saa kaldet Deposit holdes: dog, om nogle fra Jsland og Færøe om Efteraaret skulde ankomme noget sildigere, end den fornævnte Tid, da skal det for dem allene være tilladt, hvis de strax vil fremstille sig til Exammen, at de paa en egen Dag kan prøves og derefter inscriberes; men, hvis de ikke strax dertil melde og stille sig, da skal de die, indtil Examen igien bliver holdt i April Maaned, hvor de da ogsaa bør fremstille sig, hvis de vil nyde Godt, af det dem allernaadigst forundte Privilegio til Communitetet, og Regentzen.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Ved denne Examen skal de unge Studerende nøie prøves i de foreskrevne Materier, dog at, foruden de Ting, der bør være i Hukommelsen, ogsaa sees paa, om de forstaae, hvad de have lært, og spørges ikke saavel efter Lærebøgerne og de selvsamme Udtryk, som der forekomme, som efter Tingens og Begrebernes Sammenhæng, saavidt som af den Alder saadant kan fordres.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Dersom i Henseende til Materierne, hvori de unge Studentere ved denne Exammen prøves, nogen Forandring skulde findes fornøden, forbeholder Hs. Majestæt Sig samme nærmere at bestemme og anordne. Saa skal og, ligesom hidindtil, aflægges Prøve i den katinske Stiil, hvilket dog ikke meere skal skee offentlig paa det øverste Auditorio, men i Decani og andre Professorum Huse, som alle kan forene sig om Udkastet til Stilen, og deele imellem sig alle dem, der skal giøre denne Prøve, hvortil i det høieste 12 paa eengang kunde tilsiges at møde paa hvert Sted. Og skal bemeldte Prøve herefter giøres ex tempore, paa det at enhvers Færdighed i at udtrykke sig rigtig i det Latinske Sprog deraf desbedre kan kiendes. Til hvilken Ende ogsaa nu herefter skal være en egen Rubrik for Stilen, og sammes Character (som efter samtlige Exammatorum Votved Censuren fastsættes) komme i Betragtning tilligemed de andre, til at bestemme Hoved-Characteren, som altid afgiøres efter de fleste Stemmer; dog, om nogen haver et Nomcontemmendum, bør han under alle øvrige Rubriker have Laudabilem, naar denne Character ham for det hele skal tilkiendes, og det ringeste, hvormed nogen ved denne Exammen kan antages, skal være 4 Non contemmendi, naar han under hver af de øvrige Rubriker har faaet en bedre Character; og hvis nogen haver mindre end dette, bør han ikke antages, men henvises til videre Flid.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Hver Examinator haver i sin Rubrik bestemt at tegne den Character, som Candidaten under ham, efter alt, hvid der er spurgt og svaret, haver fortient, paa det at ingen Tvirsiden kan blive om den Hoved=Character, hvormed han skal aflægges, hvilken i øvrigt bestemmes efter Pluraliteten i samtlige Rubriker. De, som under alle Rubriker have erholdet Laudabilem, og desuden under de fleste Examinatores besynderlig udmærket sig ved Jndsigt og Færdighed, skal, ligesom hidindtil er skeet, indkaldes og berømmes.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Enhver, som vil stedes til nogen af disse Embeds=Examina, skal i det mindste 6 Uger, førend den til samme ansatte Tid, indgive et skriftligt Petitum, hvori han ei allene haver at anføre sit Navn, Alder, Fødested, Forældre, samt naar og fra hvad Skole eller og privat Jnformation han er afsendt til Academiet; men og fornemmelig at give tilstrækkelig Beretning om hans Academiske Liv og Studeringer, hvorledes han haver dyrket sit Hoved=Studiium og de dertil hørende Forberedelses= og øvrige Videnskaber, hvilke Forelæsninger han haver hørt, og hvad Hielpemidler han haver betient sig af hvilket Petitum skal indgives til Procantzleren i det Facultet, hvor denne selv er Examinator, og i de øvrige Faculteter til den første Professor i hvert Facultet, hvorefter samme om sendes til samtlige vedkommende Professores og de andre Tilforordnede. J dette Pititum bør Examinandus gotgiøre, hvorledes han haver soutineret Examen Artium og Philosophicum, eller, hvis han derfor haver været frietagen, om han da i nogen Prøve for vedkommende Professores Philosophie & Lingvarum haver beviist sin Duelighed i de til hans Hoved=Studium nødvendig henhørende Forberedelses=Kundskaber. Og skal til saadan Prøve, hvis den ikke allerede paa en af de ordentlige Tider er skeet, ansættes et par Dage, førend den sidste Hoved=Exammen holdes; dog fordres derved ingenlunde mere, end de virkelig til Forberedelse nødvendige Videnskaber, og samles dertil ikke flere Exammatores, end vel kan eragtes fornøden. Allene ved den for Skole=Lærerne, bestemte Examen falder denne Prøve bort, eftersom de samme Videnskaber, nemlig Philosophie og Sprogene, i denne Examen ganske besynderlig kræves og udgjør en Hovedsag.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Ved alle disse Examina skal Examinatores forene sig om nogle passende skriftlige Spørsmaale, som af Examinandiskal forud skriftlig besvares i Exammatorum Huse og under deres Opsigt, foruden at ved Examen Juridicum og Medicum ogsaa udarbeides de sædvanlige specimina practica.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Dersom disse skriftlige Besvarelser, som en eller anden Examinandus giver, skulde befindes saa slette, at hans Udduelighed allerede deraf kan kiendes, da bør han ikke stedes til videre Exammen.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Ved den mundtlige Examen skal Candidaten i hans Hoved Videnskab prøves af tvende Examinatores, og ikke af en allene; men i enhver af de andre dermed forbundne Kundskaber kan en Examinator prøve ham, og kan dette indrettes efter Aftale imellem Examinatores. Og, hvis nogen Examinandus i sit Petitum tilkiendegiver, at han ganske besynderlig haver dyrket en eller anden Deel af Videnskaberne saa skal ogsaa dette ved Exammen paaagtes, og hans befundet Fremgang derudi besynderlig anføres, og udtrykkelig melde i det Testimonium, som ham for hans overstandne Exam meddeles. I øvrigt bliver det ved alle disse Examina endnu mere, iagttage, at Examinatores hverken i deres skriftlige elle mundtlige Spørsmaale binde sig til nogen vis Lærebog, elle sammes Udtryk, men meget mere give Candidaten Aul ning til at vise sin Jndsigt i Tingene og Sandhederne selv da altid de ellers rigtige og tilstrækkelige Svar, som Examnandus giver med sine egne Ord, frem for dem, han har lært uden ad af en Lærebog, ved Censuren skal agtes for de best Ved Embeds=Examina skal ikke enhver Examinator gien besynderlig Caracteer for sit Fag, men Candidatens Fre gang og Duelighed i enhver Deel af Videnskaberne skal eft de besvarede skriftlige og mundtlige Spørsmaale af alle bedømmes, og efter de fleste Stemmer ham tillægges en almidelig Hoved-Characteer. Og meddeles enhver Candidefter overstanden Exammen strax vedkommende Facultets Telmonium, som skal udfærdiges gratis og paa ustemplet P. piir, hvori anføres ikke allene, med hvilken Characteer heer antaget, men og hvad Fremgang han i en og anden De af Videnskaberne besynderlig kan have viist; hvilket Attes tum da siden indføres i det sædvanlige Testimonium pubcum, som af Secretario Consistorii, efter Candidatens u viiste Duelighed og Forhold, skal udfærdiges, og som enhve Candidat skal løse, førend han kan faae Bestalling til nog geistligt eller verdsligt Embede. Men, ligesom ingen he efter til noget Embede maae foreslaaes, vælges eller kalde førend han i det mindste haver fremlagt vedkommende Faatets Attest om den overstandne Exammen, som udfordres til Embede, han søger; saa vil Hs. Majestæt og allernaadig at dette Vestimonium og den Characteer, en Candidatinsmine har erholdt, altid skal nøie paaagtes og komme i 2 tragening ved hans Befordring. (Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Fra den 28de Junii til 2den August ere her i Staden pulerte 74 Par, fødte Drenge 133, Piger 136, tilsmen 269, døde Mænd 94, Qvinder 75, Drenge 6 Piger 58, tilsammen 296; ere altsaa 27 flere døde i fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svaghed, Alderdom 17, Apoplexie 2, Barselseng 3, Blodgang, Brystsyge 32, Colica 1, Druknet 4, Dødfød 2, Fald til Døde 1, Feber 5, Flekfeber 1, Forraadnelses=Feber Galdefeber 1, Gicht 2, Guulsot 1, Halsyge 1, Ha Død 1, Hidsig=Feber 16, Hikke 1, Hovedpine 1, Jnd tes Svaghed 2, Jnflammation 4, Kighoste 6, Kopper Langvarig Syge 1, Lungesyge 1, Modersyge 2, Obstetion 1, Skudt sig selv 1, Slagen til Døde 2, Slag: SpriSprinkler 1, Svindsot 2, Trødske 2, Tænder 10, Tærende Syge 34, Uangivne Svagheder 22, Vattersot 10. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de Junii til 26de Julii af Patienter indkomne 170, udgaaet 141, døde 17. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Musketeer forslaaet i Hovedet; en Arbeidsmand nedfaldet fra et Stellage og brækket Kravebenet; en Ober=Kanonerer brækket et Been og forslaaet Hovedet ; en Dreng knuset en Haand ved at blive overkiørt af en Vogn; en Karl faldet og brækket Kravebenet; en Arbeids mand ved Tømmerarbeide brækket et Laar, en Matros nedfaldet i Lasten paa et Skib og meget forslaaet Hovedet; en Pige veltet med en Vogn og slaget Hoften; en Pige overkiørt af en Vogn og derved forknuset Tæerne paa en Fod; en Arbeidskarl faldet og brækket et Been; en Karl veltet med et Læs Kalk og brækket begge Benene; en Dreng faldet fra en Karet sog brækket et Been; 2de Drenge forbrændt Ansigtet af Krudt.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Dannemark og Norges chorographiske Beskrivelse, 2 Dele med Landkort, 3 Rd. 48 s. - Kloge Mands Haandbog, indbefatter adskillige Huusraad og Lægemidler, og et probat Raad for Podagra, samt Sundhedsregler for Aarets 12 Maaneder, 3die Oplag, 28 s. - Den for den sikkre, formørkede og vantroe Verden ubekiendte Sallighed og Herlighed, som i dette skrøbelige og ufuldkomne Liv er at faae og nyde formedelst Troen paa Jesum Christum den Korsfæstede, 24 s. - Den Christelige Huusandagt, eller de Morgen= og Aften=Bønner, vil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. som indeholdes i de Bedendes aandelige Kiede, tilligmed nye gudelige og opbyggelige Morgen= og Aften Sange til hv Dag i Ugen, 8 s. - Kort dog grundig Afhandling om de menneskelige Gemyts Tilfredshed, 20 sk. - J. F. Feddesen, vor Herres og Frelseres Jesu Christi Levnetshistorie f. Børn, 16 s. - Den kloge og forstandige Heste Kiende eller Kunsten at kiende Hestes Natur, Rygt og Tilsyn, Si domme og Lægemidler, til Landmænds, Rytteres og Kuskes Tieneste oversat af det Svenske, 8 s. - Lommebog for Kudske og dem, som skulle rygte og pleie Heste, 2det Opla4 s. - Veiviisning til en eenfoldig og kort Underviisnini de saliggiørende Sandheder, af P. Winding, 3die Oplag 4 s. - Aandelige Sange og Bibelske Viser, deels gamle tildeels nyere, til Tidsfordriv og Opbyggelse, 4 s. - Pilosophiske og Patriotiske Drømme af en Menneskeven, ove sat af P. T. Wandall, 24 s. - Kiøbmands=Catechismus 4 Ovenstaaende Bøger faaes for vedsatte Priser hos Bogtryk Thiele i store Helliggeiststræde No. 150, og tildeels hi Boghandler A. Diurendahl i Christiania. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 1 Mk. 8 s. 2 Dansk, Td. 3 Rd. a 3 Rd. - Mk. 8 s. Hvede, Holsteensk, Td. 4 Rd. 2 Mk. - s. Lollandsk, Td. = 4 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. = 4 Rd. 1 Mk. - s. Byg Td., 2 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Byg=Gryn Td. . = 5 Rd. - Mk. - s. Malt Td. = = = 2 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td. . . . 1 Rd. 2 Mk. - s. Havre=Gryn Td. . 4 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Boghvede=Gryn Td. 5 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Erter Td. . 2 Rd. 5 Mk. - s. Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 5 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. - Holsteenske, 9 a 10 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 30 a 32 Rd. Mk. - s. c Siellandsk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . 2 Rd. 1 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted. Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 25 a 26 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. = Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. =Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Td., 2 Rd. - Mk. Fransk Td. . - Rd. - Mk. Vine.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
En Abme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin - 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. i Et Opch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = = 100 Rd. - Mk. - s. J. Garleber ) Skpd. 78 a 80 Rd. - Mk. - s. J. Brabandsk Rd. - Mk. - s.s. Norsk Jern. Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. 3. Tiære Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. 3. Hør Skpd. 38 a 44 Rd.) efter dens J. Reen Hamp Skpd. 34 a 36 Rd.) Bonitet. Brænde. Favn, Pommersk Fyr = 4 Rd. 2 a 3 Mk. Pommersk Ell = = 4 Rd. - Mk. Pommersk Bøg = = 4 Rd. 4 Mk. Holsteensk Bøg = 4 Rd. 4 a 5 Mk. Jydskenkelt = = 4 Rd. 4 a 5 Mk. Fyensk, 5 Rd. a 5 Rd. 1 Mk. Birk, Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1788-07-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 1 Mk. Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 1 Mk. Kul Td., Rd. 1 Mk. 1. Foering. Høe et stort Læs, 4 Rd. - Mk. et mindre dito = = 3 Rd. - Mk. Halm et Læs, 1 Rd. 2 a 4 Mk. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. = = unge Parret = =Rd. - Mk. Capuner fede et Par Rd. - Mk. = = mavre et Par Rd. - Mk. Høns gamle Parret = 3 Mk. - unge Parret = = 3 Mk. Kyllinger et Par. 1 Mk. 12. Giæs levende Stk., Rd. Mk. Slagtede Stk. . Mk. Ænder et Par, Rd. 2 Mk. 4 a Duer et Par. 1 Mk. 10 Æg en Snees, 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1788-07-04
Semlin, den 11te Junii. Den første Division af Storvizirens Armee har allerede den 27de i forrige Maaned camperet ved Nye=Orzova; en anden Division blev ventet sammesteds den 6te hujus, og Storviziren vilde snart følge efter med den tredie og marchere imod Kronstad. J øvrigt forsikre vore Speidere, at Storvizirens Leir og Hovedqvarteer har samme Indretning og Udseende, som enhver anden christelig Anførers. - J dette Øieblik fik man at vide, at Storviziren er allerede ankommen til Widdin.
Berlingske Tidende, 1788-07-04
Jtalien, den 14de Junii. Til Migko i Japan var i Begyndelsen af dette Aar et forskrakkeligt Oprør, i hvilket 60000 Mennesker og Keiseren, selv er bleven myrdet.
Berlingske Tidende, 1788-07-04
Paris, den 23de Junii. Geistlighedens Forestillinger til Kongen, som den 15de hujus bleve overleverte, ere nu udkomne i Trykken. De indtage 32 Sider, ere vel skrevne og have her gjort et stort Jndtryk. Geistligheden er ikke fornøiet med Oprettelsen af Coupleniere, fornemmelig, fordi samme ogsaa skal registrere Forordningerne, der angaae Paalæg: "Der gives en Punkt (heder det Sid. 13 i disse Forestillinger), hvortil Nationen bestandig har reclammeret sit Samtykke. Samme er Paalæg gene, fordi de angaae enhver Borgers Eiendom." Geistligheden ønsker derfore Parlementerne igien oprettede, for at kunne registrere saadanne Forordninger. Sid. 20de heder det: "At oprette i deres Sted en Caurpleniere, som er af hængig, og som under et gammelt Navn er givet en nye Sammensætning og Fuldmagt; at betroe Nationens naturlige Rettigheder i fremmede Hænder, det er, at opvække Uroeligheder og en Frygt, som vi efter vor Pligt maae andrage for Deres Majestæt." Fremdeles driver Geistligheden paa at samtlige Stænder blive sammenkaldte. "Den tabte Freds og Ordens Oprettelse, (heder det i Slutningen) giør denne Velgierning nødvendig. Johastigere denne iverksættes, jo før bliver Deres Majestæt bekiendt som det menneskelige Kiøns Ven, som de nærværende og tilkommende Slægters Velgiører, og jo før vil De nyde Deres Undersaatteres fuldkomne Hengivenhed. Deres Majestæts Roes bestaaer ikke i at være Konge af Frankrige, men i at være de Franskes Konge, og Deres Undersaatteres Hierte er det smukkeste af Deres Domainer." J Gaar Aftes vilde Kongen besvare disse Forestillinger; men man veed endnu ikke, om det er skeet. Uroelighederne i det hele Rige vedvare endnu, og allevegne er man misfornøiet med de nye Forordninger. J Bretagne har Adelen tvertimod Kongens Villie forsamlet sig deels i St. Brieur, deels i Vannes, vedbliver at sætte sig imod de nye Forordninger, og synes at have besluttet, at ville forsøge alt til Understøttelse for sin Modstand. Den vil atter overlevere Kongen en Memoire. Men da Hs. Majestæt sendte den forrige tilbage uden at læse den, saavil formodentlig ogsaa denne have samme Skiæbne. - Adelen i Provindsen Dauphine, og Stænderne selv i denne Provinds have taget de stærkeste Beslutninger imod de nye Forordninger, og Jndvaanerne i Staden Grenoble have i en Arrette til Kongen erklæret den for infam, som antog nogen Post ved de nye Tribunaler. - Provindsen Vivarais, som grændser til Dauphine, har gjort fælleds Sag med samme. - Da Grev Thiard erklærede den forsamlede Adel i Bretagne, at alle de, som ei vilde antage Regieringens nye Plan, kunne i Fremtiden ikke vente nogen Velgiærning forsig eller sine Børn, svarede samme ham: "Denne Erklæring have vi forudseet, og derfore forekommet den. Alle de iblandt os, hvis Børn eller Paarørende staae i Kongens Tieneste, have allerede ved Skrivelser kaldet dem tilbage til Provindsen.