JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Paris, den 26 October. Her gaaer det hver Dag frisk til, man fordømmer en Efter den anden til Døden, og siden kommer Touren til os selv, da der ikke stiftes paa andet, end Revolutioner, saa det ene Menneske kan ikke troe det andet, eller forlade sig paa dets Ord og Løfter; kort sagt, inden 24. i Aalborg. Timer er det maa skee altsammen til Ende, saaledes er vor nærværende Forfatning og den bliver vel neppe nøgensinde bedre; Man spaaer, at det i Morgen vil udbryde til en almindelig Opstand. Kunde dog Constitutionen komme i Gang, dette er det eneste man endnu har at haabe til og trøste sig ved. - Misfornøielse og Misundelse hersker i alle Stander og enhver sørger allene for sig selv uden at bekymre sig om det almindelige Bedste. Jnden denne Uges Udgang vil man maaskee faae at høre forskrækkelige Ting, men Enden er ikke endda Maynz, den 29 og 31 October. De Tydske have seiret; men mange brave tydske Krigere have sat Livet til og endeel ere blevne blesserede. Vor Stad er nu undsat, de Franske bleve allesteder angrebne og tilbagedrevne, en Mængde af Fanger og Kanoner blive indbragte; De Franskes Skandser 10 i Tallet blive nu demolerede; General=Feldtmarschal Clair falt var selv tilstede derved. De Franske blive nu allerede forfulgte til Oppelheim. - J Nat skal Armeen udhvile sig, Cavalleriet havde næsten i 24 Timer været til Hest. Her er henved 7000 Mand Cavallerie og i det mindste 26 Batailloner Jnfanterie. Vi høre endnu stærk Kanonering og i Aftes sprang der en halv Miil herfra en Fransk Mine, hvorved dog saa Mennesker ere komne til Skade da det ved en Spion forud var opdaget. Borgere og Soldatere vise sig som Brødre og stride som Løver imod de Franske, saa disse maatte tilsidst tage Flugten og efterlade deres Artillerie, Bagage, Vogne, Bomber og Grangter m. v. Gouverneuren Hr. Neus Hest blev skudt under ham og hans Søn som er Primierlieutenant blev dødelig saaret; alle de fiendtlige Skandser der holdtes for uovervindelige ere nu erobrede, men det kostede ogsaa meget Blod. - Alle de 5 Collonner førte Hr. F. M. Gr. von Clairfat selv an. - Man regner de Franskes Forliis paa 6000 Mand og de Tydskes paa 2000 Mand døde og saarede. De have mistet 3 brave Generaler, Grev Wolkenstein, Bice Commandant i Maynz, som blev truffen af en Kugel i Hovedet; General Schmedzings Been blev afskudt og han døde da han blev bortført, og General Riese blev død paa Stedet. - Nu er Maynz Gud være lovet, paa alle Sider, befriet. Ved Mannheim haver Fienden lidt et stort Tab. Før Slaget der begyndtes, sagde General Wurmser til sine Tropper: "Børn see mine graae Haar fatter Mod, og viser i Dag hvad de Keiserlige Krigere formaae." Swerin, den 3 November.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
I Gaar har den til Ludvigslyst indtrufne overordentlig svenske Ambassadeur Præsident von Klinkewstrømved Hoffet i sin Konges Navn anholdt om den regierende Hertugs ældste Prindsesse Daatter Lovise Charlotte fød den 19de November 1779. Det heele Hof var forsamlet i fuld Galla; om Middagen var Ceremoniel Taffel og om Aftenen stor Cour i bundtet Rad, Jllummination og Fyrværk. Efter Forlydende skal denne høie Formæling først gaae for sig i næste Foraar.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Altona, den 6 November. Efter den indløbne officiel Beretning om den d. 23. October paafulgte vigtige og for de tydske Vaaben ærefuld Fegtning, hvorved Rigsfæstningen Maynz ogsaa fra den venstre Rhin=Strandbred er bleven undsat og de Franskes Forskansninger hvilke de holdte for uovervindelige, og hvorpaa de i et heelt Aar have arbeibet, ere med Storm indtagne. Østerrigerne have erobret 50 Kanoner og 2 Franske Generaler 60 Officerer, og 2000 Gemeene ere gjorte til Fanger. Den Franske Armee var 52 Batailloner og 5 Cavallerie Regimenter, stærk. Grev Clairfait commanderede selv den ganske Dag. Den 30 er derpaa den Keiserlige General Nauendorf sat over Rhinen for at drive paa de Franskes Flugt. De Keiserlige vare allerede trængte frem til Gientersblum og Bingen.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
De Keiserlige Regimenter Monfredini Pellegrini have ved denne Seier, da de med stormende Haand indtoge Forskansningen, den 3 Linie, efterat de Franske vare fordrevne af den første og anden Linie, og giorde her den tapperste Modstand; have derved i Besynderlighed udmærket dem, men det første Regiment have derved mistet 12 og det sidste 15 Officerer.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Livorno, den 16 October. General Paalii er hertil ankommen paa den Engelske Fregat Delphin fra Corsica; Da hans steeg i Land blev blev han hilset fra Fregatten med 15 Kanonskud. Han reiser til London, hvor han vil hendringe sin øvrige Levetid i Rolighed.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
J Rom er Cardinal Banditi, 94 Aar gammel, og den bekiendte Exjesnit Zaccaria, 822 Aar gammel, døde.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Thorn, den 31 October. J Følge Efterretning fra Petersborg skal den Forandring skee medden Russisk Keiserlige Armee, at ethvert Infanterie=Regiment skal bestaae af 10 Compagnier, hvert paa 135 Mand og tvende Reserve=Compagnier.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
London, den 30 October. I Gaar var vor gode Konge igien i største Livsfare, men Guds Beskiermelse var over ham, saa hans dyre, bare Liv blev reddet. Da Kongen om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 kiørte til Oberhuuset for at aabne Parlementet, var der en usædvanlig stor Mængde Menne sker forsamlede af hvilke den største Deel af Pøblen fote sig meget uroelig op, de skreeg og raabte: Fred Brød og ingen Krig o. s. v. de kastede Steene efter Venen. Da Kongen kom nær til Parlementet blev det skudt udaf et Vindue med en Vindbøsse; Kuglen gi igiennem et Vindue, i Stadsvognen, dog uden at beskadige enten Kongen, eller den, der sad hos ham. De Kongen drog tilbage fra Parlementet, var Folket endnu meere opbragt og dersom nogen tog til sin Hat f. han et Slag. Dronningen stod for Vinduet i sit Palais og blev meget forskrækket da hun saae Kongen kon me tilbage under Ledsagning af Garden. Men Konge selv gik med den roligste Mine til hende og fortalte hval der var hentes ham, og sagde derhos: "Da jeg er overbeviist om, at jeg har handlet efter min Samvittighesaa er jeg ganske rolig og forlader mig paa ForsyniBeskiermelse, som jeg saa ofte har erfaret, skal det behage Gud at lade nogen Ulykke treffe mig, saa trøste jeg mig ved, at der er et bedre Liv efter dette. Før Kongen holdt sin Tale i Oberhuuset sagde han til Groskanzleren. "Mylord, man har skudt efter mig - Man har paagrebet 3 til 4 Personer, der beskyld for at have kastet med Steene, og man har betegnet det Sted, hvorfra Skuddet skeede, altsaa kan man vente er denne afskyeligste Handling vil paa det skarpeste vorde undersøgt. - O! hvilke forskrækkelige og sørgelige, umenneskelige Tidender høres der ikke i vore Tider, de man foragter Herredømme, ja bespotte Majestæter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Kongsberg, den 30 October. Den fra Kiøbenhavn til den Hamborger Corresper dent Nr. 160 med adskillige Urigtigheder blandede Efterretning om et Opløb paa Kongsberg, som tildeels er siden i den Fyhnske Avertissement No. 82 indtagen, skylder Sandheden at rette saaledes: For OberbergamtSessionen den 5te September viste sig 2 a 300 Ber arbeidere med Paastand, at ville strax have Svar paa nogle forhen den 1ste August indgivne Klageposter. Ve at betyde den bemeldte forsamlede Deel af Almuen i gjorte Foranstaltninger, blev Opløbet efter 2 Timer Forløb aldeles standset, ligesom og Oberbergamtets Bekiendtgiørelse og Advarsel paa Gruberne udvirkede R. lighed og Orden, som fremdeles har været vedligeholde Altsaa har ikke Opløbet været vedvarende til den mitaire Garnisons Ankomst. Jkke heller kunde Oberberghauptmanden siges at have forladt Bergstaden, fordi han næsten 3 Uger derefter foretog en kort Reise i uopsættelige Embedsforretninger med Oberbergamtskriveren. den 23de September, og kom tilbage den 28de næstpaafølgende. Den 30te September ankom den militaire Garnison, som var af Stiftamtmanden, i Følge den ham tillagde Myndighed, reqvireret for at forekomme muelige Uordener imedens det passerede blev undersøgt. Men upaatvivleligen indsaae Almuen de Arbeideres forrige Ubesindighed, som havde foraarsaget de begaaede Feilskridt, og erkiendte den Kongelige Naade, som blev dem bekiendtgjort til Eftergivelse, saa at ingen viste nogen Misnøielse ved Commissionens Handlinger. Jndtil Klagen over endeel Arbeideres ringe Fortieneste kunde undersøges, tilstod Oberbergamtet Accord Arbeiderne fulde 6 Rixdaler for samme Maaned, saa mange nemlig, hvis Løn ikke kom høiere, og ei selv havde forsømt deres Arbeide. Da nu den af Betienterne forhen for ethvert Arbeide accorderte Løn ikke er befunden at være i den senere Tid forringer, saa kunde og for den følgende Tid ingen Forhøielse i Lønnen finde Sted, som dog er Correspondenten tilmældet at være skeet. Men derimod har Correspondenten ikke været underrettet om den Lættelse som Bergalmuen er givet i de dyre Tider, derfore bør her tillægges, at det Kongelige Magazin udleverer til Bergalmuen efter en stadig Priis, Rugen for 2 3/4 Rdlr. Tønden, Malt og Bye for 2 1/2 Rdlr. Tønden, og Smørret for 13 3/4 s. Pundet. Enhver af Stiger= og Houer=Klassen er tillagt maanedligen 1/2 Tønde Rug, 1/4 Tønde Byg og 1/4 Tønde Malt samt 4 Pund Smør, men de yngere Arbeidere erholde mindre Portioner indtil 2 Skiepper Rug, 1 Skieppe Byg, 1 Skieppe Malt og 2 Pund Smør, som tilkommer enhver af Drenge=Klassen fra 10 til 18 Aar. Brünnich,
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Oberberghauptmand.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Helsingøer, den 6 November. Fra den 30 October til i Dag ere 113 Skibe passerede Sundet. J Gaar gik sidstommeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Kiøbenhavn, den 6 November. Den 9de September 1795 er Ober=Told- og Consumtions=Betienten i Varde, Christian Fogh, allernaadigst udnævnt til Told=Casserer i Hietting, og Christian Linde Haunstrup til Ober=Told- og Consumtions=Betient i Varde. Den 16de September ligeledes forrige Regimentsqvarteermester og Auditeur Ole August Fremming til Obervisiteur ved Maleværkets Consumtion i Kiøbenhavn, med Navn af Controlleur. Den 23de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Conferentsraad Henrich Friderich v. Eggers, hidtil værende Vicecantsler, i Glückstad, til Administrator for Grevskabet Ranzon, og Jntendant ved Herskaberne Hershorn, Sommer, og Grønland. Den 14de October er Fuldmægtigen paa Amtstuen i Bordesholm, Johan Matthias Nasser, allernaadigst beskikket til Huusfoged i Amtet Bordesholm.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab haver eenstemmigen optaget følgende til Medlemmer: den 25de Junii d. A. Hr. Kammerherre og Staldmester Adam Wilhelm Hauch; den 17de September f. A. Hr. Doct. Jens Bloch, anden Capellan ved Bremerholms Menighed, og Hr. Niels Hoffman Sevel Bloch, Doctor Philosophie & Magister artium liberalium. Vacance, Sognekaldet for Ranløv og Bierreager i Aarhuus Stift, 320 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Copulerede: Den 13 November i Budolphi Kirke, Tømmersvend Christen Pedersen og Pigen Mette Tidemandsdatter Holm.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Brød=Taxt. Ansat efter Hvedens og Rugens nu værende Priis i Conformite med Forordningen af 23de Junii 1683, der saaledes indtil videre, skal være efterrettelig: Hveede Brød, got og velbagt, saasom ordinaire Kringler, saakaldede Hveede-Tvebakker, Rundebrød og Hvedeknopper, for en Skilling 6 Lod 1 Qvt. Heraf undtages Kryderbrød og saakaldede Sukker kringler. Sigtet Rugbrød, Skiøn=Ruggens=Brød for en Skilling. 8 Lod Simler for en Skilling. 3 Lod Kavringer eller Tvebakker, 5 Lod Grovbrød, vel giennembagt, for to Skilling 28 1/2 Lpd. Kavninger for to Skilling. 18 Lod Grovbrød, som Jndvaanerne selv udi deres Huuse deine og opslaae og Bagerne derefter bage, derfor betales udi Bagerløn af 1 Skieppe Meel med 4 Skilling, og meere maae ikke tages. Alt Brød som Bagerne udsælge, skal være got og forsvarlig baget af reen Hveede og Rug, uden mindste Klid, og haver Bagerne nøie at rette sig efter denne Taxt, under 4 Rdlrs. Straf for hver Gang de herimod at handle betræffes, den halve Deel til Angiveren og den anden halve Deel til Byens Fattige, hvilke og tilfalder alt det Brød, som ved Efterveining befindes at holde mindre Vægt, en Taxten tilholder. Klager antages ikke paa Vægten, naar det fiine Brød er 24 Timer gammelt; og naar Rugbrød er gammelt, maae ei ansees at samme veier 1/2 Lod ringere paa hver 12te Lod, desuagtet maae Bagerne daglig være forsynede med frisk baget Brød. Aalborg Raadstue, den 9de November 1795. C. T. v. Bracht. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
At Madame Sophie Amalie Lund fød Heinsvig sal. i Stud. Teol. Kield Lunds Enke er den 6te d. M. efter langvarig Svaghed ved Døden afgangen i Brøndum udi Kollerup Sogn i Aalborg Stift i sit 84 Aar bekiendtgjøres herved for hendes Paarørende og Venner af C. R. Priem, Execut. Testam. Tælberggaard den 8 November 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-11-13
Tinske Møllesteene er nu ogsaa at faae hos Raadmand I Hübertz i Aalborg, og Gieddehaars Strømper at trække over Støvler. Aalborg, den 5te November a Skiftet efter afg. afskediget Sergant Poul Christian Kingstrup, igien bliver foretaget i Stervboet i Blære Bye den 5te December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; saa indkaldes herved Stervboets Creditorer at møde til bemeldte Tiid og ellers med 12 Ugers Varsel, om nogen endnu maatte have noget at fordre i dette Stervboe. Løgstøer, den 19de October 1795. J. Scharling. aa Bogtrykkeriet faaes: 1) Underviisning for unge Fruentimmere, som selv ville besørge deres Huusholdning, og have Opsigt med Kiøkken, Kielder og Spiserammer, af egen Erfaring meddeelt af en Huusmoder, indbunden 4 Mk. 2) Advarsel til de Studerende, i Henseende til deres Sundhed, indbunden i Mk. 12 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Aalborg, den 16 NovemUnder Dato Kiøbenhavn, den 4de vember er følgende Forordning udkommet: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre vitterligt: Da Vi ansee det fornødent, at Udførselen af Kornvarer for Danmark og Norge til fremmede Steder fremdeles og over den ved Vor Placat af 3 Julii d. A. bestemte Tid forbydes, saa ville Vi, og herved allernaadigst befale: 1) At herefter og indtil videre maae ikke udføres fra Vore Riger Danmark og Norge, hverken directe eller inddirecte, søer eller landværts, til fremmede Steder, Hvede, Rug, Byg, Havre, Boghvede, Malt, Meel, Gryn, Brød og Skibstvebakker; dog undtages fra dette Forbud det til Provision for ethvert afseilende Skib nødvendige, saavelsom og det fremmede Korn, der til Udførsel er eller bliver oplagt. 2) Denne Vor befaling have alle vedkommende Øvrigheder samt Vore Toldbetiente paa det nøiagtigste at overholde, og dersom nogen ved dem eller andre overbevises om imod dette Forbud at udføre Kornvarer, da skal ei alene Varene eller deres Værdie være forbrudt, men tillige i Bøder betales ligesaa meget, som Værdien af de confiskerede Kornvarer andrager. saa skal og den Skipper eller anden, der søge eller landværts udsniger Kornvarer, bøde 50 Procent af Varernes Værdie. Herefter have alle Vedkommende sig allerunderdanigst at rette." Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 4de November 1795. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian R.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Fra Rentekammeret er under 8de October d. A. udi kommet en Plakat, som efter allerhøieste Befaling bekiendtgiør: "De igiennem dette Kammer udgangne Fores i Aalborg. ordninger, af 23de April 1781, dens 23de 5, og af 8de Junii 1787, dens 25, ere (foruden den Fortolkning, samme have erholdet ved allerhøieste Resolution af 14de Januar dette Aar, som ved en Plakat giennem Rentekammeret er under 29de næst efter bleven bekiendtgjort) ved Resolution af 30te f. M. end videre allernaadigst fortolkede derhen: at da samtlige i Fælledskab værende Lodseiere i den Bye, hvorfra Udflytning skeer, bør, i Forhold til det Hartkorn, de i bemeldte Bye eie, afgive forordningsmæssig Hielp af Arbeide til de Bøndergaardes Udflytning, hvilken enten Vedkommende have i Mindelighed imellem sig vedtaget, eller Landvæsens-Commissionen har anseet nyttig, hvilket Arbeide enhver af disse Lodseiere kan lade forrette ved sit hele Gods, saa skal Amtmanden, i Tilfælde at nogen af disse Lodseiere, befindes at nægte eller efterlade det Arbeide, som falder i hans Lod, være pligtig til, paa Reqvisition af den Med=Lodseier, til hvis Gaards Udflytning Arbeidet skulde giøres, at lade det forrette for den saaledes modvillige Med=Lodseieres Regning, og derefter lade Bekostningen ved Udvantning hos ham inddrive.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Til de Søefarendes Efterretning har General Landbekonomie= og Commerce=Collegio under 3die November bekiendtgjort, at der er udlagt et flydende Fyhr ved Godvings Sand paa en Afstand af en Fierdedeel dansk Søemiil i C. til S. efter Compasset (som har 2 Stregers Misviisning) fra det norligste af bemeldte Grund; hvilket, for at adskille det fra de paa Kysten ved Nord og Syd=Foreland værende Fyhre, er indrettet med 3 Fyhre, sat i Orden som en opreist Treangel. J taaget Veir bliver desuden ringet med en stor Klokke paa det Fartøi, hvorpaa Fyhret er anbragt.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Wien, den 28 October. Prinds Gaber, Oberhofmester hos Hans Kongel. Høihed Erkehertug Karl, er i Dags Morgen afreist herfra til Basel, for der at imodtage Prindsessen fra Frankrig. Hendes Hofstaat bliver sendt hende i Møde til paa Grændserne. Over en Udstyrring af Penge som man vilde medgive hende, har Hans Majestæt Keiseren erklæret, at han allene forlangte Prindsessen, og at hun i hans Lande skulde faae en hendes Characteer tilkommende Underholdning.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Her er i denne Uge hver Dag ankommen Courerer, fra den Clairsaiske Armee, der stedse bringe Efterretning og Fiendens Forfølgelse og andre nye Stillinger. Den fierdedeel af Armeen har faaet Ordre til strax at bryde op og begive sig til Armeen ved Rhinen. J deres Sted indrykker de her erereerede Regimenter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Paris den 30 October. Natten imestem den 26 og 27 ophørte det forrige Convent, efterat den sidste Præsident Genistieur havde givet dem tilkiende, at Venskab og Enighed var det ce neste Middel til at redde Fædrenelandet. Derpaa stode de alle op og sluttede Rettens Aministration med dette almindelig Uraab: Republiken leve! De nye udvalgte Lemmer foreenede sig derefter til en Valgforsamling for at complettere Tallet af de 500de. Den 30 Aar gamle Dussaux, som den ældste blev valgt til Præsident; Tallien, Penieres og Gamon, som de yngste, til Secretairer. Efterat enhver især den 28de om Aftenen Kl. 6 havde angivet deres Fuldmagt, Alder, og enten de vare gifte, eller ugifte, bleve de ved Lodkostning fordeelte i tvende Kammere, og dette blev man først færdig med om Morgenen Kl. 5.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
J de Gamles Kammer begyndte Præsidenten Loreveitlere i Gaar sit Embede med at formane Borgerne i Logerne, i Navn af Lovene, at være stille og roelige og tage deres Hatte af. Imedens al den Forandring gik for sig forblev dog Paris fuldkommen roelig. - Herfra er afmarscheret en stor Deel Tropper, fornemmelig Cavallerie til Rhinen paa denne Side, og General Jourdan er befalet ikke at ansee andre tydske Lande for neutrale, end de, der have tilbageholdt deres Contingenter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Frankfurt, den 3 November. Jndtil i Gaar var der til Maynz indbragt overhoved 139 Kanoner, og man haaber endnu at indbringe endeel flere af Fiendens Artillerie og Belerings=Stykker. Det var Skade, at den fientlige Leier under Jorden, som næsten strakte sig halvanden Miil og var saa stærk befæstet maatte nedrives; thi disse underjordiske Bara qver vare med stor Konst og Smag indrettede og udpyntede; de vare gravede nogle Fod dyb ned i Jorden, forsynede med skikkelige Røghuller, og i nogle Afdeelinger vare der Breder lagde paa Gulvet; de vare tillige forsynede med Topper, og Gardiner m.v., der befandtes endog smukt Huusgeraad og Sengesteder for Officerer. J en af disse underjordiske Boeliger fandtes foruden anseeligt Bytte ogsaa 167 Bouteller fransk Viin. Fienden havde besat disse sine Forskandsninger med 160. Kanoner af hvilke de fleste faldt i Erobrernes Hænder, og nu ere disse Hytter, paa hvilke der havde været atbeidet i 11 Maaneder, ganske sløifede; de bleve i 3 Timer indtagne den ene efter den anden med stormende Haand, og over 7000 Mennesker arbeide nu paa at nedrive disse fiendtlige Forskandsninger. Man maae tilstaae, at Franskmændene forstaae, at grave sig ned under Jorden. J øvrigt bliver af dem, der forstaae si derpaa, dette lastet ved de Franske Værker, at Udgangen for Cavalleriet var forsømt, saa disse ikke i Ha kunde rykke ud, hvorved de da havde gjort Fienden anseeligt Afbræk. En Hovedfordeel for de Tydske, da de overraskede de Franske Vedetter, skal det have været, at den stærke Sydvestvind blæste, saa de Franske ikke kunne formærke til nogen Allarm, før de alt vare angrebne fra alle Kanter.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Søndagen den i November blev der uden for Marn, under Paukers og Trompetters Lyd afslunget en heri Lovsang, og tregange Løbetyr, som blev besvaret med Kanonerne fra Voldene, der hørtes et almindeligt Frideskriig: Keiseren leve; Clairfait og hans brave Krigere, Om Aftenen blev der opført i et Skuespil en allegorisk Forestilling om denne ærefulde Dag, som blev sluttet med et Ball, hvilket det ganske Generalitet beærede med deres Nærværelse. Magistraten i Maynz har hos General Clairfait aflagt deres høitidelig Taksigelse. Manheim er nu ganske indsluttet, man troer, at den med sin stærke Besætning af 8000 Mand ikke længe kan holde sig af Mangel paa Levnetsmidler, men snart maae overgive sig. I Gaar afgik fra Maynz 12 firetyve Pundinger derhen, for at forstærke Artilleriet sammesteds. J Følge de sidste Efterretninger forsamlet Pichegru Resten af sin adspredte Armee ved Landanfor der at vove et afgiørende Slag. - Statsminister Struense er i disse Dage hertil forventendes fra Berlin.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
London, den 30te October. Her er Debatterne i Parlementet meget heftige og foruroligende. Enhver veltænkende er tillige meget bekymret over hvad der har mødt vor gode Konge som vist fortiener alles skyldigste Agtelse og Ærefrygt, og dog raaber Pøblen: ingen Konge, ingen Pitt, Fred, o. s. v. - Nu giøres her ulige Forklaringer over den Tale Kongen har holdt, enhver bedømmer samme efter sig forskiellige Tænkemaade, det den Partie imodsiger det andet, og hvad bliver vel tilsidst Enden derpaa, man troer dog for vist, at Pitts Partie, endnu beholder Overvægten, og at Oppositions Partier intet udretter imod samme; thi i hvor meget Pødlen end er opbragt imod Pitt især, der roses af nogle, men lastes og forbandes af de fleste, saa dog alligevel seirer han endnu.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Haag, den 3 November. Generalstaterne have igien ophævet Placaten og Forbudet af 24 Jaa. om Hestes Udførsel og tilladt samme. Derimod have Repræsentanterne for Holland forbudet at udføre Sviin og Flesk, hvorved man haaber, at kunne nedsætte de overdrevne Priser, skulle det kuns ikke gaae som sædvanligt, paa de fleste Steder at jo mere en Ting forbydes, destomere overtrædes samme.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Kiøbenhavn, den 9 November. Under 11te Julii er Conrectoren i Glückstadt, Hans Christopher Hansen, bleven beskikket til Præst i Hollingstedt i Amtet Gottorf, den 31te ejusdem er Candidatus Johan Henrich Prehn, bleven confirmeret som broeprækenspræst i Sønderburg; den 23de October er den hidtilværende Underretsadvocat Bendix Christian Aldolph Grube, udnævnt til Borgmester og Stadssecretair i Segeberg; den 30te ejusdem er den hidtilværende Underretsadvocat, Andreas Ernst Lohman i Glückstadt, bleven beskikket til Regierings=Obere og Landretsadvocat, og Compagnie=Cirurgus Carl Gotlieb Kiihl, udnævnt til Amtschirurgus i Ahrenboeck, og Pastor Nicolai Diderich Schwartz i Sønderhastedt, confirmeret til PræstiNyheden, i Landskabet Sønderditmarschen; den 31te October er Candidatus Juris, Christopher Kock, beskikket til Underretsadvocat i Hertugdømmerne.
Jyske Efterretninger, 1795-11-16
Udi det her paa Reden liggende Blokskib, hvor der er gjort Jndretning for nogle og 70 fattige brandlidte Familier, er største Parten i disse Dage indflyttet, og nyde der frie Huus og Varme.