JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-12-07
Ober=Berg=Amtet i Kongsborg lader herved kundgjøre, at Onsdag den 16de Januar, anstundende Aar 1771., Formiddag Kl. 10 Slet bliver i det Kongel. Amthuus ved offentlig Licitation opbuden og om antagelig Bød skeer, den Mindstbydenhe tillagen at levere i Sølv=Værkets Material=Huus nemlig: 60 a 80000 Pd. Ostindisk Salpeter, Heraf den halve Deel at le 20 a 30000 Pd. raffineret Svovel,) veres først i Mai og Resten 6 a 800 Skpd. Engelsk Klumpe=Bly,) sidst i Augustii bem. 1771, 15000 Pd. Engelsk Punt=Læder, at leveres i Julii Maaned 1771., af store og tykke Huder, thi smaa og tynde Hude, modtages ey; De ovrige Conditioner bliver nærmere ved Licitationen kundgjort, Peter Olsen Sand, en Søn efter afg. Ole Jensen Sand, som var boende i Strømmen, under Jarlsbergs Grævskabs nordre Sorenskriveries District, og som tilsidst forinden sin Afreise, havde sit Opholdsted hos en sin Svoger John Næschild paa bemelte Strømmens Strandsted, er i afvigte Sommer paa en sin under lands Reyse til Westindien efter derom indløbne Underretning død; thi bliver bemelte Peter Sands Arvinger, hvis Boepæl Stæder ikke til Fuldkommenhed vides, i sær, i Henseende til den ene Halv-Broder Anders Olsen Sand, herved indkaldede, for under et lovlig Skiftes Behandling, at modtage den Arv, som dem efter ham kan tilfalde, enten ved Personlig Anmeldelse, eller ved Fuldmægtiges Møde, som allerede for nogle af Arvingerne haver meldt sig, da Skiftet derefter skal vorde foretaget paa et for de vidt omkring boende Arvinger helst beleylig Sted udi Districtet ligesom og Formynderen Sr. Ole Heegaard i Holmestrand til Rigtigheds Aflæggelse for Myndtlingens under hans Ansvar henstaaende Arv til samme Tid skal vorde indkaldet. Morten Müller. Ved Døden ere afgangne forrige Capitain Johan Otte Biering, og Frue forrige Lieutenant Berrit Kreutz; forrige Lænsmand Nisse Nicolai Rothenborg og Post Aabneren Ole Bruun; som alle boede udi Leyret ved Kongs Winger Fæstning i Soløer, saa og forhen værende Hospitals Forstander udi Helsingøer Joen Moerslets efter ladte Enke Mad. Anne Marie Kierumgaard som havde sit Tilhold hos sin Datter Mand Hr. Foged Christen Christensen paa Ødegaarden udi Aamodt Sogn, i Østerdalen; og som disse Afdødes efterladte Stevboer, befindes udi saa slette og ringe Tilstand, at de ey formaaer nogen ordentlig Proclamation, saa lader jeg som Skifte=Forvalter, saadant herved, udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de gange bekiendtgiøre, og tillige indkalde, alle deres Debi= og Creditorer, de første at betale deres Gield og de sidste at indgive og bevise deres Fordringer inden den Tid, Lov foreskriver, saasom Skifterne derefter forderligst vorder til Ende bragte og enhver kan efter Stervboernes Tilstand, vente hvad Ret er efter Loven. Opager i Grue Sogn i Soløer, den 10de Novbr. 1770. Andreas Aagaard, Sorenskriver over Soløer og Østerdalen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Saffe, den 31te Augusti. Keiseren af Marocco befinder sig nu i Egnen af Tanger, den at man veed Aarsagen dertil. Fra Sale, la Rache og Tetuan ere adskillige Kapere indløbne.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Smirna, den 8de October. Den 19de Sept. har vor Beskiermer Cara Osman OglouEfter befaling maattet afreise til Armeen. Museinen i denne Stad skal beklæde hans Sted. Frankerne tabe i sær meget i ham, og ere siden hans Afreise i stor Frygt. Men han har lovet i Kiøkagatsch at forvente Storsultanens Svar paa de Christelige Consulers Ansøgning, at han maatte blive her Dersom Russerne nu skulle foretage noget imod vor Stad, saa er her ingen, som var i Stand til at holde Pøbelen i Tvang, som vist ville ombringe alle Christne.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Tyrkiske Grændser, den 27de October. Fra Dardanellerne har man Efterretning, at Hassan Ber har fundet Middel at kaste 3000 Mand paa det Eyland Lem hos, hvilke skal have nedsablet 700 af de der paa Landet væ sende Russer og Græker, taget 200 fangne, og erobret 20 Kanoner, de havde tillige boeret i Grund 2 Russiske Skibe. som denne Flode, da de seylede til Salonica, havde lade blive tilbage i den der værende Havn. Alle de udladne Franske Vennetianske og Ragusiske Skibe, som Moldavangi Bassa ha ladet anholde ved Dardanellerne, ere nu igien fri.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Tyrkiske Grændser, den 15de Novbr. Den store Tyrkiske Armees Nederlag havde gjort Anledning til den Befaling, som Storviziren meddeelte den i Kongeriget Bosnien værende Bascha, at sende til ham de af Fryg for Montenegrinernes Anfald hidindtil i Underdanighed staaende Bosniske Tropper, for dermed at forstærke sin til et lidet Antal bortsmeltede Armee. Disse ellers stridbare Bosnier tre med sædvanlig Tyrkisk Prag gaaen her forbi til Belgrad paa 34 Skibe i den Flod Sau. Efterretning og Fæstningen Benders Jndtagelse og Ødeleggelse gjorde her saadan Jndtryk paa dem, at de ikke allene ingen Lyst lode see til at stride mod Russerne, men vilde og samtlig vende tilbage Hiem igien. Det lykkedes dog Bascha i Belgrad, saavel ved opdigtede Efterretninger om en Tyrkisk Seyer over Russerne ved Kanonernes Afforring, som og ved Vaabens Uddeelelse at bringe endeel af dem til at afgaae til den store Armee. J Følge nogle Efterretninger er bemeldte Bascha bleven sat ikke i mindre Forlegenhed, ved det Commandanten over de Rom Keiserl. Siemiske Tropper har ladet ham erklære, at han efter befaling fra sit Hof skulle rense den lige over for Fæstningen Belgrad liggende De nau Øe fra Træer. Som nu Tyrkerne tilegne sig Ret over samme Øe, saa sendte Bascha strax en Tartar som Courier til Storviziren, og venter nu Forholds-Ordre fra ham. Cairo, den 11te September.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Aly Bey har lovet alle Fremmede, som vil boesætte sig i Gedda eller andre Stæder i hans Stater, sin besynderlige Beskiermelse. Adskillige Europæer have derved faaet Leylighed til at opsætte nogle Projecter til Commerciens Forbedring. Jmidlertid har Regieringen i Sinde at lade indskibe Caffee og andre af det lykkelige Arabiens Producter til Suez, hvorfra de skal bringes hertil, for at gjøre vor Stad til en Stabelplads for heele Jndien. - De Valli, Oberst ved Livvagten, erfarede nylig, at det var meget farligt at fornærme nogen, som Aly Bey havde taget i Beskiermelse. Han mødte paa Nilen Hr. Carlo Roseti, som havde en Slags Klædning paa, som Muselmænner allene bære, og lod paa en fortørnende Maade see sin Forundring derover. Venetianeren besværede sig derover hos Aly Bey, som strax lod de Valli komme for sig, tiltalede ham haardt, og tracterede ham med Stokkeprygl saa ilde, at han maatte bæres næsten død hiem. Denne Tildragelse har dog sat alle her værende Europæer i temmelig Urolighed, da de have meget at frygte for denne Officiers og hans Families Hævn, saafremt en Forandring skulle skee i Regieringen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Cadix, den 2den November. Man arbeyder her endnu bestandig med lige stor Flid paa at sætte den her værende Plads i Forsvars Stand. Man har nedrevet alle Huse, Barraquer og Haver, som laae uden for Land Porten, paa Veyen til Staden, saavelsom og alle smaae Hytter, som vare bygte ved Qvayerne, og bleve brugte af Betienterne ved Told= og Sundheds Amtet.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Constantinopel, den 17de October. Efter de udenlandske Ministres igientagne Ansøgning har Porten endelig sendt befaling til den i Dardanellerne commanderende Bassa, at lade alle de Koffardieskibe, som i saa lang Tid ved bemeldte Slotte ere blevne opholdte, gaae i Søen. Man veed og at Russerne ikke have i Sinde at anholde andre Skibe, end de som ere ladne med Mund= og Krigs=Provision for denne Stad. - For nogle Dage siden ere hertil ankomne mange fornemme Tartarer tilligemed deres Familier fra Crim, som efterat de have søgt Storherren om at lade dem anvise et Sted, hvor de kunde opholde sig, have dertil erholdet af Hs. Høyhed den Bye Scutari i Natolien, hvilken ligger tvert over for Seraillet, og har prægtige Palladser.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Neapolis, den 15de November. Hs. K. M. har bestemt sin nu værende Minister ved det Kongel. Danske Hof, Græve Cantand til Minister ved det Turinske Hof, og til Kiøbenhavn skal Hertugen af Cerisano af gaae. Græve Lascaris, som i lang Tid har været her som K. Sardinisk Envoye, har nylig havt sin Afskeeds=Audience, og er af Hs. Majest. beæret med Høystsammes Portrait rigelig besat med Brillanter.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Venedig, den 13de Novbr. Den Efterretning bekræftes, at 22000 Tyrker have angrebet den Provints Maine i Morca; men Mainotterne have drevet dem tilbage og tvunget Bassen af Morea, at tilstaae dem Jndependence fra Porten, og Calamata skal være Grændsen. Nogle Dulcignottiske Capere ere nylig stegne i Land paa Zante og Cephalonia og have plyndret adskillige Stæder, men nogle Detachementer af vore Tropper, have jaget dem fra Byttet og nødt dem til at rædde sig med Flugten.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Den 18de Novbr. Alle vore Consuler i Levante melde nu, at Russerne virkelig have bemægtiget sig den Øe Lemos, Tenedos og alle øvrige Øer i Archipelago, hvilke de formedelst Mangel paa Tropper hidindtil ikke have kundet besette. Nogle af vore Skibe have alt i Archipelago seet den 3die Russiske Fløde.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Jtalienske Grændser, den 23de Novbr. Fra Venedig meldes, at man der holder Efterretningerne fra de Venetianske Ministre i Wien og Constantinopel meget hemmelige, og at man har intet videre erfaret end at Porten har igien taget fra Bailo og andre udenlandske Ministre, de Janitscharer, hvilke de havde hos sig som en Vagt til deres Sikkerhed, under det Paaskud, at man behøvede dem imod Fienden.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Ancona, den 10de November. Alle de Efterretninger som vi paa nogle Uger have faaet fra Levante, forsikre, at den Russiske Flode bliver jo længere jo meere forstærket med Skibe og Folk, og tiltager udi samme Egne meget i Magt; i det mange fremmede, og i sær Grædske Skibe befinde sig ved samme, da de af Jnsulerne i Archipelage fra Tenedos til Mytilene have allene over 200 smaa Skibe hos sig, af hvilke de tilstrækkelig blive forsynede med alle Levnetsmidler og andre fornødne Sager. Men ikke allene Jndvaanerne paa disse Øer i Archipelago, men og meestendeelen de fra Morca forskaffe Russerne Hielp; og man kan sige, at Morea nu ret et forvandlet til et Anarchie, thi Jndvaanerne give ingen Tribut meere til den Ottomanniske Port. Endog Arnanterne og Dulcignotterne have unddraget sig fra det Otomanniske Herredømme, og vil slet ikke meere tiene Porten imod Russerne. Endog i de faste Pladser vil de ikke meere adlyde Basserne og Commandanterne. Det skal derfor vær Russerne let, nu at erobre denne Halvøe, saasnart den 3die Division af deres Escadre er ankommen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Otranto, den 10de Novbr. Tyrkerne have angrebet Maina i Morca med 220000 Mand, men er med stort Tab drevne tilbage. Jmellem Tyrkerne og Mainotterne arbeydes nu paa Underhandlinger, vel hvilke de sidste skal være fri for at staae under de første. Mai notterne maae dog aarlig betale Tyrkerne af hver Familie 6 Piaster i Tribut. - Efter Forlydende have Russerne bemægtiget sig den Øe Mitylene i Archipelago, og have i Sinde der at overvintre.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Marselle, den 12te November. J forrige Uge er en Gesandt fra Tunis paa et Engelsk Skil ankommen til Toulon, hvor han nu holder Quarantaine, og venter Ordre fra Hoffet, for at fortsætte sin Reyse til Paris, Han har en Begiering fra Regieringen til Kongen, angaaende den sidste Fred. - Adskillige Skibs Capitainer have beret, tet, at have seet den 3die Russiske Escadre at seyle den 29de Oct. med god Vind til Port Mahon.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Paris, den 19de November. Saa liden Grund man end paa nogen Tid har haft til Haabom at see Freden vedligeholdt, saa er det dog vist, at det indløbne Rygte om een af vore Kongel. Ministres, eller rettere vort Hoffes Mediation i Tvistighederne mellem Spanien og Engelland var kommet fra Hoffets Folk, hvad enten nu vort Hof har gjort et Skridt, som kunde have Anseende af gode Bestræbelser, eller det er fundet for tienligt, at lade dette Rygte en Tidlang løbe til Trøst for dem, som ey kan have noget go af Krigen, javel og for Creditens Skyld. Men nu giør man ingen Hemmelighed meere af at sige, at Krigen er saa uundgaaelig, som mange for længe siden have troet. Krigs-Udrustningerne skee ey heller hos os meere saa stille, som forhen, hvilket vel ey kan være anderledes, formedelst Troppernes Bevægelser, som marchere til Kysterne af Canalen, og formedelt det fordoblede Arbeyde paa Skibene, som giøres færdige til at gaae i Søen. Til Brest allene arbeyde over 10000 Mand, og til de der værende Entrepreneurer for Marinen ere adskillige Millioner oversendte. - Man har først ganske nylig forsikret, at det var ikke sandt, hvad man her talede om Papiir Penges Jndførsel. Jmidlertid har dog Sagen, hvad enten den er sand eller ikke, udføres eller bliver i Udkast et stort Skin af Nytte. Udkastet bestaaer nemlig deri, Der skulle 400 Millioner Papiir eller Stats=Billetter udstædes, og anvendes til at betale visse Creditorer, saaledes at aarlig 20 Millioner, dog uden at give Rente af samme, igien blive indløste, saa at ongen i 20 Aar kunde være fri fra saa megen Gield. Dette Udkast, naar det blev forsynet med al Sanction af Lovene, og alle dets Deele uryggelig iagttaget, maatte i Gierningen være mindre besværlig end noget andet, saasom det ey faldt alle Unhersaatterne til Last, da ingen skulle være tvungen til at antage saadanne billetter som reede Penge, og det heele Tab traf allene de formuenste Folk i Riget, som vare best i Stand til at taale denne Betalingens Udsættelse. Og paa det at de sidste Creditoter ikke skulle have Aarsag at besværge sig over, at de fik deres Betaling faa seent, saa skulle et aarligt Lotterie bestemme, hvilke Creditorer skulle have de aarlig betalende 20 Millioner. Herved skulle billetterne kunde bringes i Credit, lig Creditorerne endog sættes i Stand til at faae deres Capita ser i Hænde, naar de vilde mod et lidet Tab af andre, som kiøb le dem.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
London, den 13de, 16de og 20de Novbr. Et berømt Lem af Underhuset, holdt der den 13de, da det blev breslaget at overlevere Kongen en Taksigelses Adresse, følgende mærkværdige Tale: "Jeg træder frem uden al Frygt, for at understytte denne Adresses Meening og Udtryk. Det første som samme indeholder, er vor Tænkemaade over Krigens store og vigtige Øyemærke. Endskiønt Kongen stedse er beredvillig til at vedbligeholde, saavel den almindelige, som sine egne Landes Rolighed, finder han dog, at hans Naboers uroelige og Herske Syge land truer Europa endnu engang med Krigens Elendighed.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Jblant andre vigtige Sager blive, som vi høre, Parlementet forelagte: Da i Følge af Spaniens Forhold tagende Beslutninger; de Alliancer, som det kunde være fordeelagtig for Nationen at indgaae, for at holde visse Hoffers Skrit Stangen; de Midler, hvorved Gemytterne i Jrland kan stilles tilfreds; Anstalter til at bringe Coloniernes Harmonie med Engelland i Stand; Renternes Nedsettelse af den offentlige Gield; den ved Armeen og Marien foretagende Formerelse. - Kongen, som nøye indseer, hvor vigtig den nærværende Tids Puncter, arbeyder hver Dag med sine Ministre i Cabinettet. Det hedder, at en Raads=Forsamling, som er fastsat til den 28de huj, skal afgiøre det Spørsmaal: Krig eller Fred, Man mener i Paris, som sees af Breve derfra, at det skal være et Forligs Vilkor imellem os og Spanien, at dette Rige forbandt sig til at betale os en Skadesløsholdelse af 35000 Pd. Sterl. Derimod troer man her, at 350000 Pd. Sterl. dertil ikke vilde være tilstrækkelige. - J hvordan end det Spanske Hoffes sidste Beslutning maatte blive, saa vide vi dog vist, at Folket i Spanien aldeles ikke er for Krig med Engelland.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Livorno, den 14de November. Den 22de passe er den Russiske Contre=Admiral Arf med sin heele Escadre ankommen til Mahon, og har faa Dage derefter fortsat sin Fart til Levante.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Stockholm, den 13de November. Hs. K. M. har allernaadigst udnævnet General Major og Commandeur Baron Pehr Scheffer til General=Lieutenant, som og Oberst, Ridder Andreas Rudolph Durietz, og den extraordinaire Gesandt ved det K. Preussiske Hof og Ridder, Zøge von Manteuffel til General Majorer. J Gaar har og Hs. K. M. allern. behaget at udnævne sine extraordinaire Gesandt ved den Ottomanniske Port, Hr. Celsing, til Præsident i det Kongel. Commerce Collegio. Den Kongel. som og Commissions Secretair ved bemeldte Port, Hr. Celsing, som paa nogen Tid med Tilladelse har opholdet sig her, skal efter al Formodning afløse sin Broder, den nylig udnævnte Præsident, som K. Gesandt i Constantinopel. I Gaar blev og en Propst ved Navn Peterson udnævnt til Superintendent, i Carlscrona. Han var den 3die paa Forslag. Deres Majesteter befinde sig ved allerhøyeste Velgaaende, og vil, saa snart Vinteren begynder, begive sig til Ulrichsdahl, og der tilbringe den kolde Aarets Tid.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Pohlske Grændser, den 25de November. For nogen Tid siden faldt de Confordererede ind i et Gods ved Krakau, bemægtigede sig den i Kielderen værende ungerske Viin, og drak brav deraf. Jmidlertid kom en Hob Cosakker dertil, hvilke, da de fandt de Confoedererede saa drukne, at de hverken kunde gaae eller værge sig, tilstoppede Jndgangen til Kielderen med Straae, Høe, Tiære og andre brændende Sager, satte Jld derpaa, og reede derfra. Om Morgenen derpaa, da Røgen var drevet bort, fandt man den hele Sværm af Confoedererede, som bestod af meere end 200 Mand, døde i Kielderen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
München, den 9de November. Vor Churfyrstel. Durchl. har behaget at antage den ved Hertug Clemmens Død vacante Plads af Stormester for den adelige St. Michaels Orden, som af bemeldte Ridder-Ordens Herrer var samme tilbuden.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Neder=Rhinen, den 18de November. Som man fra Frankrige erfarer, saa have 30 Battaillo, ner faaet befaling at gaae til Bretagne, 16 til Normandier og 6 til Corfica.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Berlin, den 24de November. Den 21de huj. er en Russisk Courier fra Petersborg hertil ankommen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Odense, den 9de December. Torsdagen den 6te hujus blev Mag. Hans Jørgen Gott schalck indsat til Rectoris Vicarius udi Skole=Embedet her i Odense af Hs. Høyædle Høiærværdighed Hr. Biskop Jacob Ramus, som da holdten kort og net Latinsk Tale. Efter Jndsættelsen holdte Magister Gottschalck en Tale i samme Sprog.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Helsingøer, den 10de December. Her i Sundet ere ankomne den 8 og 9de Novbr. 21 Skibe, der iblant den 7de, C. A. Bartholomei af Kiøbenhavn fra Riga til Nantes, Rug. C. A. Rotvidt og J. O. Moen af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, Stykgods. Den 8de, C. Schiøtt af Kiøbenhavn fra Christiania til Kiøbenhavn, Bræder. C. Lindved af Laurvig fra Kiøbenhavn til Laurvig, Stykgods. N. J. Smit af Kiøbenhavn fra Drammen til Kiøbenhavn, Bræder. N. Petersen af Apenrade fra Drammen til Kiøbenhavn, Bræder.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Kiøbenhavn, den 10de December. Den 30te Nov. haver Hs. K. M. allern. bestilt Candidatus, Theol. Martin Frederich Christopher Corbach til at være Pastor til Hasbergen, i Grævskabet Delmenhorst.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Under Dato 5te November er ligeledes for Hertugdommet Schleswig udstædt en Forordning om Helligdagenes Afskaffelse eller Henleggelse.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Næstkommende Torsdag bliver Bal Masque Parde paa det Kongel. Hof=Theatre.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Ved Døden ere afgangne: J Odense Anna Catharina Harrel, fød Brochmand, 80 Aar gl. Her i Staden den 5te Dec. Havnefoged Daniel Lind, 56 Aar. Den 6te dito Meelhandler Sr. Otto Jensen, 76 Aar. Den 7de dito Jomfr. Margaretha Elisabeth Ørløff, 26 Aar. Den 8de, GarveJohannes Gram, 81 Aar. Commissionair Hans Kock 60 Aar.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
J No. 96 er iblant de Døde anført Birkedommer Hr. Dinesen, men skal være hans Kiæreste.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 8de December, fra Rørvig: R. Haagensen; Na skou. P. Fugl; Langesund: J. Dyrborg; Steege: S. Winther Lübeck: N. Greysen. Den 10de, fra Ebeltoft: H. Broge; Nr. sted: M. Saltvig; Drammen: P. Jacobsen; Helsingøer: P. H. Strømberg; Østersøen: A. H. Holm; Cadix. S. Alling; Na skou. P. Christensen, F. Just, Christiania; C. Schiøtt; Drammen: N. Petersen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
I Dag var ingen Vexel Negoce ved Børsen.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
AVERTISSERENTS. Fra Pressen er udkommen en Afhandling under Titel: Ager bruget og Landvæsenet i Danmark, i Henseende til dets Udspring og indbyrdes Forhold, betragtet af Torkel Bader, Forvalter ved Godset Bernstorff. Trykt hos Hof=Bogtrykke Møller, boende i Frederichsberg Gaden, og findes sammesteds i Kiøbs, saa vel som paa alle Børsens Boglader, og hos Sr. Kan neworff i Silkegaden, paa fiin Papiir for 2 Mk. 8 Sk. og paa Tryk=Papiir for 2 Mk. Jotice fra Brøgger=Lauged, angaaende et af Sr. Christian, Bagge nyeligen udgivet Skrift; Exemplaret hæftet paa Skriv Papiir for 8 Sk. og paa Tryk=Papiir for 6 Sk., det almindelige Hospital til Beste, er til Kiøbs hos Brødrene Berling, Pilestræde. Sielden har nogen Bog naaet saa almindeligt et Bifald, som Tissots Avis an peuple tur sa fante, Anviisning for den meenige Mand at bevare sin Sundhed Derom vidne de mange Udgaver og Oversættelser i de fleste Europæiske Sprog. Dens Nytte er og saa almindelig, at den ikke udbreder sig alene paa ringe Folk men over det hele menneskelige Kiøn, og i sær de Fornemme, som boer paa Landet eller i smaa Kiøbstæder, hvor der i Nodsald ikke saa strax en Læge er ved Haanden. Hvor meget got kan der ikke flyde af dette ypperlige Skrift, Kuns en Vanskelighed bliver tilbage Denne er, at kunne faae de der i foreskrevne Midler; Thi paa de Steder, hvor der savnes en god Læge, er der sielden et vel indrette Apothek at finde. Og uden Medicamenterne er den Tissotske Anviisning af ingen synderlig Nytte - To Læger i Bremmen de Herre, Doctores Gondela og Duntze have under deres Opsyn ladet indrette Huus Apotheker, efter samme Mynster, som Archiater og Ridder Rosen von Rosensteen har foreskrevet for de Svenske Provinzer. De følge Hr. Tissots Regler, og ere bragte til den Fuldkommenhed, der af saadan en Indretning kan ventes. For at vil deres Brug paa det tydeligste, er der udkommen en egen Beskrive se derover hos Boghandleren i Bremen, Johann Heinrich Cremer, hvor ogsaa de ommeldte Huus=Apotheker findes til Kiøbs.
Berlingske Tidende, 1770-12-10
Paa den Kongel. Danske Skueplads, bliver Onsdagen den 12 Decbr., imellem 5 og 6, opført Opera, kaldet: II Ratto deel Sposa, eller den bortsnappede Brud, og Balletten: Bønderne som gaae paa Jagt, componeret af Balletmesteren Mr. Martini.