JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
J Følge de seneste Efterretninger fra Rom af 11te Decbr. var der proclammeret en provisorisk Regjering, bestaaende af en Senator fra Rom, en Senator fra Bologna og Gonfalonieren fra Ancona, Man havde erklæret Paven for at have tabt al civil Magt. Ministeren Sterbini holdt en Tale, hvori han erklærede at Paven kunne blot komme som rommersk Biskop til Staden, men ingen Cardinal og Prælat. Pøbelen gjennemdrog Gaderne og raabte ned med Paven, ned med Cardinalerne. J Floren var det den 12te meget uroligt, Folket ville sønderrive to Reactionaire, hvilke dog bleve ræddede ved Ministeren Guerazzi. J Genua gik det den 13de meget uroligt til, Tropperne synes der at fraternisere med Tumultanterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Jndenlandsk. J Neumünster har Søndagen den 17de ds. været en tumultuarisk Forsamling af Deputerede fra de slesvig-holsteenske Demokrat-Foreninger, hvor man har revet frygtelig ned paa Bonin, Kongen af Preussen, og den nye slesvig holsteenske Regjering. Friskaremanden Bracklow udmærkede sig især i denne Henseende, men blev tilstost jaget paa Flugten af nogle nenmünsterske "Biedermanner, som havde langt an paa at sprænge Forsamlingen. Man havde villet sende en Forestilling til Regjeringen om at opfordre Bonin til at erklære sig angaaende hans tvetydige Stilling, men det kom ikke til nogen beflutning. Derimod vil man ansøge om Eftergivelse af den Tugthuusstraf, hvortil en af Ponionererne, Rohwer fra Holtorf, og nu ogsaa Soldaten Luftermerk ere dømte. Man seer iøvrigt godt af de mange Adresser, der omtales, hvilken Bevægelse og Frygt der hersker i det slesvig-holsteenste Parti, i Anledning af den udviste Mangel paa Respect, for de preussiske Officierer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Hamborger Bladene berette, at Fællesregjeringens Medlem v. Moltke og Overretsraad Mommsen, Chef for Justiisdepartementet, ere Begge vendte tilbage fra Berlin, hvor de skulde afværge de onde Følger af den slesvig bolsteenske Hærs Opsælsighed og Uvillies Yttring imod den preussiske Regjering, saavelsom ogsaa søge at faae tilbagekaldt den Bestemmelse, hvorefter de preussiske Officierer skulde træde ud af den slesvigbolsteenske Tjeneste. Det bedder, at deres Sendelse, bar havt det ønskeligste Udfald, og at den preussiske Regjering stadigen er godt stemt for den Sag, den bar antaget sig med saa megen Jver. Oberstlieutenant, Zastrow, der allerede var afreist til Berlin, har faaet Tilladelse til at vende tilbage til Hertugdømmerne, og de sammesteds tjenende preussiske Landeværns-Officerer til at forblive i slesvig-holsteensk Tieneste indtil 1ste April, da de skulle erklære dem, om de ville vende tilbage eller destnitiv gaae over i slesvig-holsteensk Tjeneste. Daglig indløbe nu ogsaa Adresser fra alle Kanter til General Bonin med Bøn om, at han ikke vil forlade den slesvig-holsteenske Hær. Det hedder, at han nok vil blive, men som Forbundsgeneral, hvorimod Hæren skal have en anden Chef.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
En velunderrettet slesvig-holsteensk Regjerings embedsmand i Flensborg vil vide, at Preussen opstiller følgende Fredsbetingelser: Slesvig optages i det tydske Forbund under en constitutionel-statlig Forbindelse med Holsteen; begge Hertugdømmers evige Personalunion med Danmark; Overeenskomst mellem "Arveprætendenterne paa begge Sider. Hjemmelsmanden er saa velunderrettet, at han endog tilføier, at England understøtter disse betingelser. (Hemp. Av.) Fra Sønderborg (til Redact, af "Aarb. Av.")
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
den 21de Decbr.: "Jgaar var Hertugen af Augustenborg, igjen heelt nede ved Færgestedel, efter Sigende for at see, om Vandet ikke begyndte at blive tykt og stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Den 26de agtede han at reise fra Gravensteen, formodentlig for at tage Sæde i den insurrectionelle Stænderforsamling Hertugens Broder Prindsen af Noer, er kommen tilbage fra Berlin med en lang Næse. Kongen af Poeussen vil de ikke engang lade ham faae Audients, men løb ham sige, at han Jntet havde at tale med ham om. General Bonin var ankommen til Frydendal, en Kro i Nærheden af Dyppel, hvor Hertugen vilde lade ham afhente med sin Vogn. Men da Vognen kom, var Generalen forsvunden, og ikke at finde. Hvorledes det nu hænger sammen hermed veed man ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
J Aller (2 Mile fra Kolding) findes en tydsk findet Kromand, fordi han i sit tidligere Liv har været Skriver paa et Herredscontoir i Haderslev. J samme By har et Antal af Sognets Drenge, 30 a 40 Stkr. anskaffet sig Træbøsser, en Tromme og en Dannebrogs faae hvormed de øve sig i den militaire Exercits. For et 8 Dage siden trak de frem for Kroen og opstillede sig ber i to Geledder. Kromandens Kone løb ud og skjældte Drengene Huden fuld, og frabad sig deres Honneurs. Men det bialp ikke, hvorpaa Kromanden selv kom ud. Men Drengene fældede deres Træbajonetter og stormede frem mod Kromanden og hans Kone, der bestyrtede flygtede ind i Huset. Efterat Fjenden saaledes havde kastet sig ind i Fæstningen. satte Drengene en stærk Vagt udenfor og marscherede videre paa ny Eventyr. Men Kromanden har klaget til Byens Skolemester over Drengenes krigerske Uvæsen, (Dannev.) Maler Hense i Hygum er af den oprørske Overret i Slesvig dømt til 6 Gange 5 Dages Vand og Brød og til at betale alle Omkostninger, for at have benævnt Beseler og Consorter for oprørske Koryfæer, for at have kaldt Bruhn i Haderslev en Meeneder og en ligegyldig Mand for Dommen her og hisset, for at have erklæret Jmmediat-Commissionen paa Als forene retmæssig, for at have villet tilvende den kongl. Kasse Skatter &c. &c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Fra Als Sund skrives under 14de Decbr. "Dannevirke. Den danske Forening i Aabenraa er allerede voret til 20 Medlemmer og har faaet Navne"Frederiks-Klub. Man agter nu at anmode Magistraten om at faae Raadstuesalen overladt til et Bal for Klubbens Medlemmer: et Beviis paa, at de danske Slesvigere i Aabenraa i deres Mod næsten gaae til Overmod. Der seer man, hvorlidet der kan bygges paa det tilsyneladende Udseende af danske Borgeres slesvig-holsteenske Sind i en lang Række af Aar, Til Als indtræffe ny danske Tropper næsten hver Dag, Der arbeides nu ogsaa med Kraft paa at beskytte Sønderborg, ved en Kjæde af Batteriet osv., imod mulige Angreb fra Landsiden, ligesom der anlægges flere Forskandsninger langs med Sundet. (Flere Blade fortælle, at Hertugen af Augustenborg skulde nylig, ved Hjælp af en tro Skovbetjent, have aflagt et hemmeligt, natligt Besøg paa Als; men det er dog nok høist usandsynligt, at Hs. Durchlauchtighed virkelig skulde have været dumdristig nok dertil Som man hører, er Gouverneur Riegels idag kommen tilbagetil Als, forhaabentlig med behørig Magt til at kunne virke Noget efter den danskinde Befolknings Ønske, da man har været meget utilfreds med den Civilbestyrelse, Øen i den senere Tid har havt. En Flygtning fra Rendsborg fortæller, at to hele Batailloner af de derværende slesvig-holsteenske Tropper have raabt: "Kong Frederik den Syvende leve!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
– "Börsenhalle melder, ifølge tilforladelig Kilde at Rigscommissair Stedtman har nu endelig faae istandbragt en Overeenskomst om en daglig Brevpost forbindelse med Danmark, over Rendsborg og Kolding Budgettet over Statsindlægter og Udgifter for Kongeriget Danmark i Aaret 1849 er udkommet, approberet af Hs. Maj. Kongen. Blandt Jndtægter er Domain-Jndtægter opført med 343,490 Rbd., directe Skatter 3,349,000 Rbd, inddirecte Skatter 4,796, 100 Rbd., adskillige Jndtægter 291,500 Rbd., Øresunds og Strømtold 1,831,200 Rbd., Postvæsenets Overskud 201 200 Rbd., Renter af Activerne 270,000 Rbd. eller tilsammen circa 11,082,990 Rbd. Udgifter: 1) Hs. Maj. Kongens Civilliste 743,600 Rbd. 2) Te kongl. og fyrstelige Personers Appanager 397,022 Rbd. 3) Ministeriet 26,000 Rbd. 4) Rigsforsamlingen 100,000 Rbd. 5) Udenrigsministeriet 197,558. Rbd. 6) Departementet f. Civilforvaltningen 2,970,220 Rbd. Derunder Justitsministeriet 412,841 Rbd., Ministeriet for Kirke- og Underviisningsvæsenet 86,022 Rbd., Generaltoldkammer og Commerce-Collegiet 124,345 Rbd., Qvarantainevæsenet 16,588 Rbd., Jernbanecommissionen 5,000 Rbd., Rentekammeret, 777,653 Rbd., Stutterivæsenet og Beterinairskolen, 37,800 Rbd., Statssecretariatet for Naadessager, 220,840 Rbd., Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond 48,055 Rbd., Finantsdeputationen 1,211,074 Rbd. 7) Departementerne for Militair forvaltningen: Marineministeriet 2,31,500 Rbd., Krigsministeriet 10,000,000 Rbd. 8) Uforudseelige og ubestemte Udgifter 600,000 Rbd. 9) Statsgjældens Forretning og Afbetaling 3,853,000 Rbd., tilsammen 21,318,900 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Krigsministeren har under 8de de, udstædt følgende Armeebefaling: "Armeebefalingen af 9de Octbr. d. A., betræffende Ansættelse af Officierer i Krigsreserven, bringes herved i Erindring, og ville alle Andragender fra Officers-Aspiranter, som ikke have opfyldt de foreskrevne betingelser, saaledes ikke kunne komme i Betragtning. Hvad de til Avancement Qvalificerede angaaer, da vil deres Avancement endog maatte beroe paa, om der til den Tid, de indstilles, haves Anvendelse for flere Subaltern-Officerer ved Armeen, da i modsat Fald Vacancer maa oppebies.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Det under 21de December udgaaende Nr. af Dannevirke, der, som bekjendt, nu trykkes i Kjøbenhavn, underretter fine Læsere om: at Bladet efter al Sandsynlighed foreløbig maa standses, ifølge Hindringer, som det ikke har staaet i dets Redactions Magt at fjerne. Næsten alle her i Kjøbenhavn værende Typographer hedder det og saaledes ogsaa de, der arbeide i Hr. Louis Kleins Officin, have, efter feilslaaende Underhandlinger med Trykkeri-Eierne om forhøiet Arbeidsløn, hos disse opsagt Arbeidet og forlade Trykkerierne i Overmorgen den 23de December. Hvorlænge dette Forhold vil staae paa, kan ikke forudsees o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Et ganske ungt Menneske, der som Commis blev greben i en i længere Tid øvet Utroskab imod en Principal, hvis humane Følelse forøvrigt havde forskaanet ham for Justitsanmeldelse, har af Samvittighedssmerte, aflivet sig. Den unge Selvmorder, der ellers ved sit Forhold havde erhvervet Principalens Tillid, var ved Forførelser bleven lokket ind paa Usædeligheds Vei og derved til Forbrydelse mod det ham Betroede: Et nyt advarende Exempel! (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Rigsdagen. - Rigsforsamlingen er i Fredags bleven færdig med den haarde Nød, Værnepligts-Udkastets S 5, og desuden med 8 6, efterat man med 66 Stemmer mod 47 havde tiltvunget sig Afslutning af Debatten om hiin. Hvor langsom og trættende Forhandlingen end har været, frembød den dog navnlig paa denne Dag flere ret interessante Momenter. Forordn. 23de Sept. blev med Alvor og Kraft forsvaret af Justitsministeren imod de mangfoldige Angreb, den fristede. Grundlovs Comiteen har samme Dag holdt sit første Møde og valgt W. Bierring til Formand og Dahl til Secretair. (Fædrel.) - "Flyveposten, beklager meget den Snakkesalighed, der finder Sted i Rigsforsamlingen og som ikke sjeldent gjør sig saa bred og udtværer sig i den Grad, at Forsamlingens Tid paa en uforsvarlig Maade bliver bortødslet. "Skal det længere vedblive saaledes - siger Bladet – er der stor Rimelighed for, at Forsamlingen endnu af Aare ved denne Tid vil være sammen, for at discutere Forfatningen; ja vi kunde, dersom det gjordes nødvendigt, bevise dette ved et simpelt Regnestykke. Mange havde glædet sig til, at Forhandlingerne i Afdelingerne skulle, som Ussing bemærkeds, afskære megen overflødig Tale i Plenarforsamlingerne; men man er sikkert i høi Grad, bleven skuffet, ja man kan næsten fristes til at antage, at Afdelingerne have fremkaldt det modsatte Resultat, idet mangen Een, naar han har troet at have glimret i Afdelingerne, ogsaa mener at burde bringe sine Tanker tiltorv i Plenarforsamlingerne, uden Hensyn til om Nødvendigheden byder det eller ikke. Og af denne ikke altid er tilstede, vil Enhver overbevise sig om ved at læse Rigsdagsforhandlingerne, hvor Gjentagelse findes paa Gjentagelse, og hvor Meget, som kunde siges med et Par Linier, undertiden indtager bele Sider af Rigsdagstidenden. De ærede Rigsdags mænd, der have en saadan Orm, tilraades at gjøre sig bekjendte med Forhandlingerne i den franske Nationalforsamling; der viser det sig, at de Fleste forstaae at bedømme naar det er Tid til at tie, og naar det er Tid til at tale; i denne Retning kunne Mange hos os lære Meget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Døde. Kjøbenhavn: Secondlieutenant i 7de LiniebataillonGeorg Tronier, 27 Aar; Factor Johan Diderik Roschier57 Aar; Typograph og Bogholder hos Hofbogtrykker Bianco Lund, Jens Chr. Fr. Milde, 32 Aar; Hof=Pletterer Christian Knudsen, 48 Aar; Cicilie Moesberg, f. Jensen, 28 Aar; Ane Kirstine Nørlund; Hanne Dorthe Wetlesen, f. Petersen. 56 Aar; Strømpevæver B. Jacobsen, 38 Aar Konstdreier William Simonsen, 59 Aar; Skipper Olsens Enke, Marie Theresia, f. Scheiblein. - Shertinge: Laurentze Elisabeth Lakier, f. Spur, 28 Aar. - HøybygaardForvagter Madsens Hustrue, Caroline Augusta, f. Randrup, 44 Aar. - Ballerup, Caroline Lovise Bodenhoff, 24 Aar. Odense. Forhenværende Smaakjører Rasmus Pedersen, 77 Aar. - Svendborg: Catechet Wedels Hustru, Madsine Charlotte, f. Hall.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Avertissements. Ved en blid og rolig Død bortkaldte Forsynet i Gaar Aftes Kl. 10 vor elskede Moder Ane Thomine Voetmann, født Reinfranch, i en Alder af omtrent 70 Aar, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner af hendes efterladte Børn. Frydsbrønd, den 29de December 1848. N. Voetmann. H. F. Voetmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
At Jomfrue Christiane Carstensen, Datter af afdøde Amtsprovst Carstensen i Thisted den 25de December 1848, ved en rolig Død, 61 1/4 Aar, gammel, endte sit eensomme, men kristelige, hæderlige og daadrige Liv, bringes herved til deeltagende Venners Kundskab af den Afdødes taknemmelige Familie. Thisted, den 27de December 1848. Til Læseselskabets Medlemmer! For at standse den Uorden, som enkelte Medlemmer af Selskabet har foraarsaget ved at tilbageholde Bøgerne over den anordnede Tid, saa forpligtes Enhver til, der for Fremtiden vil betragtes som Medlem af det Thyllandske Læseselskab, nøiagtig at anføre paa Følgeseddelen saavel Tiden, da Bogpakken er modtaget, som og da den er afsendt, samt derpaa bemærke, naar Bøgerne ved Modtagelsen ikke stemme med Angivelsen paa Følgeseddelen, for at den Paagjældende kan blive ercluderet. Fremlaan eller Beskadigelse af Bøgerne, hvilket sidste ogsaa paahviler Medlemmerne at anføre paa Følgeseddelen, vil efter Omstændighederne blive straffet med Mulct eller Exclusion. Thisted den 30te December 1848. H. D. Lützhøft. Michelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Mit i Nørregade for 2 Aar siden af Nyt opførte Sted, bestaaende af circa 9 Fag til Gaden, og tilhørende Tørvehuus i Gaarden, agter jeg med tilliggende Hauge underhaanden at bortsælge. Den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Stedet, og om Kjøbet accorderes med P. C. Sælland. Thisted, den 30te December 1848. 2 Beder mærket S paa venstre Side, efterlyses af Springborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Dandse-Cursus. Efter Anmodning, agter Undertegnede, hvis et tilstrækkeligt Antal Damer og Herrer melder sig, at begynde et Cursus i de nyeste Selskabsdandse, først i Januar Maaned 1849. A. Korn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Efter et længere Ophold i Kjøbenhavn, har jeg etableret mig her i Byen som Skomager og anbefaler mig til de ærede Jnden- og Udenbyesboende. Jeg skal stedse ved Reelitet søge at vinde de Æredes Tilfredshed. som ville anbetro mig deres Arbeide. Min Bopæl er i Storegade hos Dreier Leerhøy. Thisted, den 24de December 1848. Georg Leerhøy. Skomagermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-30
Da jeg for nylig har etableret mig her i Byen som Skomager, er jeg saa frie at anbefale mig til de ærede Beboere saavel Uden som Jndenbyes med pro peri og solid, alt til Professionen henhørende Arbeide. Min Bopæl er hos Hr. Hattemager Gjerlach. J. C. Johansen, Skomager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Til Publicum. Hvo opfandt noget Nyt, som ey af mange lastes? Og som et Kiætterie af Daaren tidt forkastes, Fordi han Følgerne og Nytten ey kan see, Og troer han haver Ret til alle Ting, at lee? Hvad saa uskyldigt kan man sig vel foretage, Som ey den Vanhæld har at lastes og mishage, Endogsaa Dyden selv ey Mom Dom undgaae, Hvi skulde dette da en bedre Skiæbne faae Jeg som Adres=Contoir i Tronhiem. vil oprette, Jeg maae med Billighed jo ogsaa vente dette, At det, som i vor Bye saa usædvanligt er, Ey bifald finde vil saa snart hos en og hver. De, som Jndretningen endnu ey noksom kiende, Og forud ikke see hvad Fliid man vil anvende, Forandre viist sin Dom, og blive mine Folk, Naar mit Arbeyde bliv sin egen beste Tolk. Det ligegyldigt er for mig hvad Daaren siger, Endskiønt, hvo veed, maaskee han ogsaa dette siger: J Kongens Kiøbenhavn det jo en Mode er, Strax Daaren sverger: Det er nyttigt for enhver. Men Daarers Roes og Last mig ligemeget rører, Kun Vittiges Critiqu lærvillig jeg anhører; Naar deres bifald jeg og Understøttelse. Maae haabe, kan jeg frit til Daarers Latter lee.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Hver Vittig ynde da, det Værk jeg her begynder, Jeg stræbe vil alt meer, jo mere man det ynder, At ingen Værkets Vel forfremme skal omsonst, Saa det omsider maae fortiene alles Gunst. M. N. Avis=Discours. Theophilus og Eusebius, to Venner, som have foresat sig at drage Lærdom af alle forekommende Ting, spadserede en Dag uden Porten, og fik Lyst til at gaae ind i et Vertshuus og hvile sig efter den stærke Solens Hede. Verten bad dem spadsere ned i Haven, hvilket de og gjorde; de havde allerede spad. seret Keglebanen, og satte sig under nogle skyggefulde Træer, hvor alle Bænke vare besatte med Giester. De sluttede deraf, at Verten maatte være en omgiengelig Mand. Ved hvert Bord var et sluttet Selskab, og hvert Selskab, havde sin Discours. Disse to Venner, og Verten udvalgte sig en Græsbænk, hvor de satte sig og fandt Behag i at betragte Havens artige Anlegning. Neppe have de sat sig ned, førend der blev saa stærk Allarm i et Lysthuus, faa Skridt fra dem, at de næsten vare paa Veye at reyse sig igien, for at faae at vide hvad der passerede. Der skeer visselig nogen stor Overlast, sagde Theophilus; det er billigt, at vi gaaer derhen, for at styre til rette; Ney, sagde Verten, det har ingen Nød; der bliver nok Rolighed ret nu, naar de først har raabt, sig hæse; Dette Selskab samledes hver Postdag med saadan Allarm, og da maae jeg have Aviserne til deres Tieneste; thi det er over Aviserne de commenterer nu, da de giøre denne store Allarm. Aldrig er der paa nogen Rigsdag handlet om fleere Ting, end i dette Lysthuus. Der sættes Konger og Fyrster baade ind og af, uden at betænke, hvor liden eller slet ingen Myndighed de dertil har. Der stiller de Armeer i Marken, som ingen Penge koster at underholde. Der jager de et fientligt Partie efter det andet paa Flugten, og ere dog saa langt fra dem, at de ikke kan see, mindre ramme dem. Der eqviperer de en Flode til Landgang, som ved Modvind og god Vind seyler lige langt. Der leverer de store Feltslage og udgyder dog ikke en Draabe Blod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Der underskriver og stadfæster de Freds og Commerce-Tractater, som de rette, vedkommende aldrig ratificerer. Der allierer de Potentater ved Prinsers og Prinsessers Giftermaal, som endnu skal fødes; Den Forskiel er der allene paa de Slutninger, som giøres paa een Rigsdag og her i mit Lysthuus, at naar det besluttes paa Rigsdagen, at Armeen skal marschere, saa bryder den ogsaa virkelig op; men disse rører ikkun Trommen med Munden, og altsaa mascherer kuns Armeen i Jndbildninger. Kunde de vel udvælge sig et beqvemmere Sted til Stads Cabinet end et Lysthuus, eftersom al deres Raadførsel er for Lyst og ikke forAlvor, Det er uforsvarligt, sagde Theophilus, at gemeen Mand tør røre ved kronede Hoveder, uforstandigt at ville dømme i de Sager, om hvilke man ikke er grundig oplyst; ubetænksomt at ville giøre Forslag om de Ting, udi hvilke man ey er forfaren, og utilbørligt at indtrænge sig i de Forretninger, hvortil man ikke er kaldet. Det er ikke, sagde Verten, enten kronede Hoveder til nogen Fornærmelse, eller dem selv til nogen Vanære at disse øve deres Forstand i saadanne Ting, som synes deres Kald uvedkommende; Hvo som lader sig see paa Verdens store Skueplads, venter det forud, at enhver, som er Tilskuer, raisonnerer over ham, hvorledes han spiller sin Person. Ensebius sagde: jeg vil paa et andet. Sted tilkiendegive min Meening herom.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Hvor Øvrigheden ellers ikke forbyder det, kan man jo gierne taale at høre Folk snakke og giøre sig Reflexioner; men saa snart det foranlediger Partier og Sammenrottelser, kan det ikke længer, taales. En Borger, som sin Andeel tager, Ved dristig Dom og Overleg, Statens ham for høye Sager, Med Ryggen mod sin egen Væg, Er ey saa god, som den, der tier, Og ikkun taler lidt om Krig, Men naar det kniber, viser sig, Og slaaer, saa det paa Fienden svier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Bekiendtgiørelse. Efter den af Høy-Velbaarne Hr. Stiftbefalingsmand von Gramborpaa et Aar approberede Taxt, skal de Avertissements, som i Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger indføres, betales saaledes: For et Avertissement bestaaende af en Linie med Ciceronis Stiil, paa brudt eller halv Side, 6 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
For et Avertissement, naar det er overen til 12 Linier for hver Linie 4 sk. For hver Linie, som er over 12 til 24. Linier 3 s. Og for hver Linie, som er over 24 Liner 2 s. Naar ingen Adresse i Bekiendtgiørelsen. er mældet, betales altid for hvert Avertissement 4 s. mere, end naar Adressen deri, staaer. Dog skal ikke denne approberede Taxt hindre, at jo vedkommende med mig om en mindre Betaling efter Omstændighederne kan accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Paa Stadens Raadstue blev i Mandags den 29 Junii af den Høy- og Velvise Magistrat sat følgende Kiød=Taxt, for Slagterne her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Fra St. Hans Dag til St. Ols-Dag. 1 Mark beste Oxe-Kiød - 3 s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød - 2 sk. 1 Mark Giød Kalv-Kiød - 3 a 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 1/2 s. 1 Mark Faare-Kiød - 2 1/2 s. 1 Mark Bukke-Kiød - 12 Fra St. Ols-Dag til Michels-Dag. 1 Mark beste Oxe-Kiød - 2 1/2 s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød = 2 sk. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 3 s. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1s. 1 Mark Faare=Kiød = 2 sk. 1 Mark Bukke-Kiød - 1 s. Fra Michels Dag og til Mortens=Dag. 1 Mark beste Oxe-Kiød - 2 1/2 s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød - 1 1/2 s. 1 Mark Giød Kalv-Kiød - 3 s. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 s. 1 Mark Faare-Kiød - 2 sk. 1 Mark Bukke-Kiød - 1 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Hele Bringkoller sælges alletider deel mindre Marken, samt Boger og Skanker, deel mindre Marken, i denne Taxtes Tiid. Flæske-Skinker 4 sk. Marken, og Mellem-Flæsket 5 sk. Marken i Taxtens Tiid. Naar ellers nogen kiøber heele Toger, skal Vogen sælges for 12 s. mindre end her er sadt. Hvilken Taxt samtlig Slagtere, under vedbørlig Straf, holder sig efterretlig, indtil en anden Taxt, efter Slagterets Jndkiøb, sadt vorder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Efter høy Øvrigheds Ordre, som ved Trommeslaget etc. er bekiendtgjort, er det sædvanlige St. Hans Marked udsadt til Tirsdagen den 7 Julii førstkommende. Marked-Dages Oprindelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-07-03
Markeds=Dagene synes at have faaet Navnet af de fordum brugelige TræBismere, som vare afpassede paa Stangen med visse Mærker, hvoraf hver gjorde en Mark; thi da man var kommen i fuld Brug med Vegt og Mynters Beregning efter Marker, blev disse Sammenkomst-Dage bestemte, hvor man handlede med hinanden efter Beregning i Vegt og Myndt, og deraf har man og Oprindelse til det Ord Mark i Penge Myndt. Det Ord Mark, som af TræBidmeren fik sit Navn, var kun en fingeret Myndt, som ikke var til førend Kong Christian den 3die No. 1506, lod slaae heele Markstykker, hvoraf tre skulde gielde en Rixdaler.