JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Dersom mange Regieringer i Fremtiden, stedse handle meer og meer overeenstemmende med disse Grundsetninger, som man maa haabe af vore Tydske Førsters Godhed og Klogskab, saa har den Franske Revolutions gyselige Exempel, i det dem stemte de begunstigede Stænder, til billighed og indgav de lavere FolkeklasseAfskye for Oprør, virket velgiørende paa andre Nationer, og derved kunne maaskee det Onde nogenlunde opveies, som den gav Alledning til Tillader Deres Durchl., da jeg allerede alt for længe har trettet Deres Taalmodighed, at jeg endnu føier en Anmerkning til, som vel ikke kan have undgaaet Dem, men som er saa vigtig, at man ei ofte nok kan legge de Tydske Førster dem paa Hierte, at nemlig ved Krigens Fortsettelse stedse flere af vore Landsmænd, de ei ere forberedede nok til at skille det Sande fra det falske, ville deels i Fangeskab, deels paa Krigens Skueplads indsuge de Franske Grundsetninger. Døm nu selv, naadigste Herre, om jeg ikke har Grund til at frygte for, at ved de hyr pige voldsomme Udskrivelser, Paalæg og den opdyngende Gield, som Krigens Fortsettelse har gjort nødvendige, just det Middel, hvorved vivil arbeide imod en Omstyrtning af vor Forfatning, kan frembringe den, hvilket Gud i Naade afvende fra os!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Holland. Begge Dherr. Brødre af Greffier Fagel, som geleidede Arvestatholderen paa et Pinkskib til Engeland, samt Storpensionairen van dem Spiegel og Grev Bentink von Rhoon ere arresterede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Den 25de kom over Hamborg en Dansk Ex pres, som var den 19de afferdiget fra Amsterdam og forsynet med Pas fra det Franske Generalitet og efter hans Udsigende var alt der roligt indtil den 18de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Da Postens Fart imellem Amsterdam og Hamborg er sperret ( som det lader) af de Engelske, saa tænker man alvorligen paa at anlegge en Paketbaad mellem Amsterdam og Hamborg, saasnart Farten aabnes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
De Franske, (skriver man fra Amsterdam) holde den beste Mandstugt, og Jngen har noget at befrygte for sin Person eller Efendom. Alt er her roligt. Jmidlertid ere adskillige af herværende Kjøbmænd accepterede Vexler ikke udbetalte, og den derover udstedte Protest indeholder den Erklæring: At Jhændehaverne igjen maatte melde sig efter Postens Ankomst fra Engeland og Hamborg. Ved de allerede trofne og endnu treffende Indretninger. forsvinder al Frygt for, at Handelen længe skulle lide ved Revolutionen. Man skriver ogsaa fra Paris: at for at undgaae Anarkiet, har man vel hidtil beholdt den forrige Regieringsform ved Generalstaterne og Staterne af Holland; men det er ikke at tvile paa, at det Hollandske Folk jo snart vil blive kaldet sammen til Primair Forsamlinger, for at give sig en ny Konstitution. En Devision af de Franske Tropper er gaaet til Seeland, og da de derværende Engelske Tropper ei have kunne komme sort tilsøes, saa venter man, de have maattet og vergive sig til de Franske. Coverden er forladt af de allierede, og besat af de Franske, som ogsaa rykke ind med 12000 Mand i Grønningen, efterdi der er noget uroeligt, og Regieringen desaarsage har udbedet sig Franske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Fra Holland meldes ogsaa: at den Franske Regiering har autoriseret deres udenlandske Agenter til at bekiendtgiøre: at den erkiender, Holland for en uafhængig Stat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Paa Generalstaternes Spørgsmaal, om der vare gjorte Anstalter til at sende en Flaade i Søen, har Admiralitetet svaret, at dette var umueligt af Pengemangel, da de endnu vare i halvniende Tønde Gulds Gjæld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Admiral Kinsbergen og Admiralitetssiskalen van der Hoop, ere arresterede, og alle Betjente ved Arvestatholderens Hof, ere overgive ne de Franske Folkerepræsentantere til frie Disposition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
De hidtil (den 18de Febr.) udskrevne Franske Reqvisitioner vurderes for 15 Millioner Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Da adskillige Borgere og Jndvaanere, efterat de Franske havde rykket ind, ville vise deres Jver for samme, ved at mishandle de Hollandske Soldater paa mange Slags Maader, saa har General Pichegru under Straf forbudet dette Uvæsen som noget der forstyrrede den offentlige Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Man angiver den Franske Armee i Holland for 87000 Mand, og meener, at dertil tor de endnu støde 50000 Mand fra Belgien. J de fleste Hollandske Stæder gjøre de Hollandske Soldater Tjeneste med de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Engeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Da Rygtet om Hollands Erobring komtil Engeland, tænkte Regieringen alvorligen paa at forøge baade Søe= og Landmagten. Af Oppositionspartiet talede General Tarleton og Herr Hussen bittert om det sidste forulykkede Feldttog og om Ministernes Fremgangsmaade som havde indviklet Landet i en ulykkelig Krig, og udsat det det for de øvrige Farer, som Armeens slette Tilstand lod befrygte. Hr. Fortalede endnu heftigere. Han forekastede de kan gelige Ministre ligefrem, at den nærværende fordervelige Krigs Elendigheder maatte tilskrives deres Mangel paa Jndsigter: han beklagede de Troppers Skiebne, der vare bragte til Slagterbænken, lastede Expeditionen under GrevMoira (paa Ostende ) samt at man havde ladet Armeen være i Holland i den elendigste Forfatning og det paa en Tid, da Generalstaterne stode i Fred Kinderhandlinger med Frankerig; ligeledes lastede han, at man endnu tænkte paa at sortsette Krigen, da Regieringsgrundsetningerne i Frankerig dog havde forandret sig paa en Maade, hvoraf man ei kunne vente den lykke lige Fremgang; som man under det vedvarende Skræksystem dog endnu kunne have haabet. Ministeren, Hr. Pitt, svarede vidtløftigt til sit Forsvar og sagde iblandt andet, at dersom de kongelige Ministre virkeligen vare saa uvidende og udygtige, som Hr. For skildrede dem, saa ville det være best, ved en Adresse at anholde hos Kongen om deres Afsettelse. Men Hr. For ville tage høiligen feil om han troede, at han og hans Venner skulle faae deres Plads, saalænge de ei kunne bevise, at Storbrittannien var bragt til den Yderlighed at dependere af deres Fienders vilkaarlige Villie. Han havde den Tillid til Nationen, at den havde endnu Mod og Resolution nok til at giøre Europas almindelige Fiende Modstand. Det ulykkelige Udfald paa sidste Feldttog var ikke de Engelske Tropper allene at tilskrive. Holland var et Offer for dens egen Uvirksomhed og Haab om de Franskes Venskab. Ministrene kunne ligesaalidet være ansvarlige for nogle Allieredes Feil som for den overordentlig strænge Vinter o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Efter mange Debatter blev bevilget en Rekrutering paa 73000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Hertugen af Bedford har i Overhuset gjort nyt Forslag til Fred, men er overstemmet. Ligedes har Grev Guilford forlangt Oplysning over den i sidste Foraar m. Preusserne sluttede Traktat; men man bevilgede ham blot, at der matte forelegges Huset en Regning over de forskiellige til Preusserne ubetalte Summer. Lord Lansdovn af Oppositionen satte sig ogsaa meget imod det Laan af 6 Millioner til Keiseren, da man deels derved kunne befrygte Mangel paa rede Penge i Landet (endskiønt den i Engeland, firkulerende reede Pengemasse vurderes for 26 Millioner Pund Sterling), deels havde man seet, hvor liden Nytte man havde havt af de svære Subsidier, som Preussen havde oppe haaret; men Pitt meente, at Preussens Opførsel havde Jntet med det keiserlige Laan at giøre, og omendskiønt Preussen havde holdt sig tilbage, havde den dog bidraget til at stoppe, de Franske i deres lykkelige Fremgang; Keiseren derimod maatte anstrænge sig for ei at miste Nederlandene. Der kommer dagligen Adresser fra smaa og store Stæder for at erholde og Fred; men Ministerialpartiet foranstalter ogsaa Adresser, som raade til Krigens Fortsettelse og til byde Understøttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Man har paa nye bragt det Forslag paa Bane i Parlamentet, at afskraffe Slavehandelen, især var Fox bitter ved denne Leilighed; men endnu er Jntet besluttet desangaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Efter Allerhøieste Befaling oprettes i Brahetrolleborgs Sogn, Nyborg Amt i Fyen, et Kongeligt Skolelærer=Seminarium, hvis Direktion har udstædt følgende Bekiendtgjørelse: Forvissede om, at vore agtede Medborgere med Glæde see en nye Vei aabnet til den christelige Læres, nyttige Kundskabers og borgerlige Dyders rigere Udbredelse iblandt os, er det os en behagelig Pligt hermed offentlig at bekiendtgjøre: At det for Stiftet Fyen og Lauge land allerholst anordnede og i sine Indretninger allernaadigst approberede Skolelærer=Seminarium i Brahekrolleborg Sogn, Nyborg Amt, med næstkommende 1ste Maji vorder aabnet, og tager sin Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Directionen for det Fyenske Seminarium, den 25de Februarii 1795. Buchwald. Reventlou. Rosenørn. Bloch. Clod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Bekiendtgiørelser. Promemoria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Sine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedskrivterne Minerva og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivterne til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Expressen og hvor disse ikke gaaer med Brevposteen; Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Expresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthavende uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds Post Contoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade udleveres, og bliver da Aargangen der at betale, af Maanedskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skill., og af Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongel. Resolution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øve rigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler, det, som til Post=Kassen for Befordringen, er bestemt. Kiøbenhavn, den 28de Febr. 1795. Joh. F. Schulz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-20
Efter Dom= og Udlægs=Haverens Begiering - vorder Løverdagen den 28de Martii næstkommende Formiddag Klokken 11, ved een eneste Auction udi Sønderomme=Kirkebye bortsolgt: een der Jens Hansen i Moivig tilhørende og af Hr. Paul Østergaard beboende Gaard, Hartkorn 2 Tønder 5 Skp. 3 Fkr. Dens Bygninger ere alle for et Par Aar siden af nye opførte, og taxerede i Brandkassen, for 480 Rdlr. Eiendommene ere gode, liggende tildeels for sig selv omkring Gaarden. Omtrent 4 Tdr. Rug er saaet; men 7 a 8 Tdr. kan saaes aarlig. Af Byg kan saaes 2 a 3 Tdr., Havre, 2 Tdr., og Boghvede ligesaa. Avles omtrent 40. Læs Høe; fores og græsses 2 Bester, 12 Færhøvder og 40 Faar. Af Tørv, Klyne og Lyng haves i Overflødighed. Gaarden tiltrædes strax. Resten af Conditionerne kundgiøres paa Auctionsstedet, og ere forinden at see hos constitueret Procurator Nørup i Varde. De Lysthavende indbydes. Omvraa, den 12te Februarii 1795. Christen Utoft, committeret til Auctionens Holdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
En kort Efterretning om hvad der hændte nogle Søemænd, som strandede paa Kysten af Sumatra."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Professor Lacroix, som for et royalistisk Skrivt var stevnet for Revolutionstribunalet, er af samme bleven friekiendt. Jakobinerne have søgt at sværte Kommissarierne i Holland for den fordeelagtige Kapitulation, som Provindsen Seeland havde faaet; men Cornøt her paa Velferdsudskuddets Vegne aflagt en Beretning derom i Konventen, saa lydende: Man har sagde han, lastet Veldferdsudskuddet og Folkerepræsentanterne i Holland; men de, der dadle samme, tage ikke Omstændighederne i Betragtning. Vor Krigserklæring, imod Holland sagde udtrykkeligen, at vi førde Krig ikke imod det Bataviske Folk, men imod Statholder=Regieringen. Ved Jndmarsen i Holland talede vore Folkerepræsentantere i samme Tonne. De sagde det Bataviske Folk: Vi komme som Venner, og J allene kan forandre eller formilde Eders Regieringsform. Desuden betænke man, at vi ere ei komne som fuldkomne Overvindere til Holland. Dette Folk kaldte os, for at hielpe dem at afskaffe Statholder Regieringen. Da denne blev foruroliget ved vore Fremskrit, sendte den Befuldmægtigede til Paris, for at handle og Fred. Men langt fra derfor at forhale vore Operationer, skrev vi til vore Kolleger, at de maatte ivrigst fortsette Krigen. Dette skede. Armeen gik paa Jsen over Vaalen. Utrecht og Amsterdam indtoges og den ved Breda slagne Fiende maatte tage Flugten. Proclamationen havde en ei mindre gunstig Virkning, da denne bevægede Massen. af den Hollandske Nation til at indgaae Broderskab med os. De meest glimrende Erobringer vare Følgen deraf. Bergen op Zoom, som engang har kostet 10000 Mand, Gertrudenberg, Klippen for Ludvig den 14des Seiervindinger, Middelburg som tilforn har udholdt en 12 Maaneders Beleiring, og Gorcum, Nøglen til Sluserne, gave sig i en Tid af faa Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Jfølge disse Grundsetninger dekreterede Konventen enhver Gudsdyrkelse for frie ved et Dekret af 9 Punkter, hvis Hovedindhold var følgende: Jngen Gudsdyrkelses Udøvelse maa for styrres: Republiken vil ei lønne en eneste eller give noget Sted til Gudstienestens Udøvelse eller til dens Tieneres Bolig: ingen Præst maa lade sig see i en Klædning, der udmerket hans Stand, Borgernes Forsamling for at udøve en offentlig Gudstieneste staaer under de konstituerende Magters Opsigt: dog skal denne Opsigt blot strække sig til Politie= og den offentlige Sikkerheds=Forholdsregler: For at for samles til Gudstienesteen, maa ei gives noget offentligt Tegn. Menighederne maa hverken kiøbe eller leie nogen Plads til deres Gudstienestes Udøvelse: til at bestride de Omkostninger, der udfordres til Gudstienesten, maa hverken giøres Foræringer eller paalegges tvung, ne Taxter, hvem der forstyrrer en offentlig Gudstienestes Udøvelse, skal straffes overeenstemmende med Politie=Anordningerne. Dette Dekret har fundet megen bifald. Freron udtrykker sig derover frimodigen i sit Blad Vi have den igjenn, denne søde Frihed, som vi saalænge have været berøvede, og som alle føelsomme Siæle sukkede efter. Frankerig, giver først det rørende og ædle Exempel paa et Broderskab i alle Religioner. J, som nu i gjen uforstyrrede tør dyrker Gud, bede ham indstændigen, at han dog evig vil bevare Frankerig for de rædselfulde Optrin, som det har oplevet, og for Blodmennesker o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
En duelig Fransk Søeofficier skal være sendt fra Brest til Holland, for at paatage sig Over kommanden over den Franske Marine i Nordsøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Fra Paris meldes som et Beviis paa den moderate Tænkemaade, at en forhenværende Postebager Cazin, siden Opsynsmand ved Artillerie=Arbeidet, havde længe siddet fangen og skrevet til Politiet, uden at faae Svar. Endelig skrev han følgende Brev: "Jeg vil nok tvinge Eder til at give mig et Svar, Loven siger, at enhver, der forlanger en Konge, skal straffes med Døden. Velan, jeg for langer en Konge, jeg siger: Kongen leve jeg vil have en Konge." Han blev stillet for Revolutionsretten, og af denne frikjendt, da samme ansaae ham foret Menneske, der hellere ville døe, end forsmægte længere i et Fængsel. Egeland. Al. Jndførsel af udenlandsk Slagteqvæg, frisk og saltet Kjød, Smør, Kartoffler, Æg, Fjærkreature, Ost, Riis, er tilladt gandske uden nogen Afgift. Fra Øen Omhyhee i Sydhavet, der er bleven saa bekiendt ved Kapitain Koks Død, haves Efterretninger til den 2den Februari 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Den Kongel. Fregatte Discovery laae der med 3 andre Skibe. En Officier fra samme skriver, følgende: "Vi befinde os vel her; men ere gandske uvirksomme, og forrevne paa Klædet ne, dog tænke vi om kort Tiid at seile til Cooks=Floden, som er Maalet for den os paalagte Opdagelsesreise, og derpaa vende vi tilbage til Gammelengland. Vore Skibe ere dagligen omgivne i det mindste af 100 Kanoer. Øen vrimler af Jndvaanere, hvoraf den qvindelige Deel hverken ved Skjønhed eller indtagende Væsen udmerker sig fra Mandkjønnet. Nyelig har jeg foræret Kongen her paa Øen. som heder Tamakomaha, en Snor Koraller."Man vil og i Engeland have den Efterretning, at Admiral Hotham skal have slaaet Toulonerflaaden i Nærheden af Korsika, og erobret 6 Linieskibe foruden 20 Transportskibe, og deriblandt det Skib med Krigskassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Jtalien. J Rom have været Uroligheder iblant de ringere Klasser, fordi Karnevals=Lystighederne med Maskerade og Bal ere dem forbudne, og derimod Adelen tilladte. Pøbelen samlede sig tusendeviis, droge omkring til alle de Store, der havde Baller hos sig, satte bem i Kontribution, da de med Penge maatte kjøbe sig fra dem, og paa Vertshusene drak de uden at betale, ja sloge endog Patrollerne af, og dræbte 2 Soldater. Man haaber, at det skulle igjen blive roligt, naar Karnevalstiden er forbie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Bekiendtgiørelser. Ballerunderdanigst Følge allernaadigst BevilJ ling af 6te Februarii sidstleden, og derefter udtagen Landstings Stevning af 16de i denne Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have een af Borger og Dagleier Jens Dukke til Søren Tang Degn i Hveissel under 13de April 1769. for den Summa 30 Rdlr., udstædt PanteForskrivning, der i Colding Byes Pantebogfindes undslettet, ihænde, dermed at fremkomme for Nørre Jyllands Landstings=Ret udi næste Aars Julii Maaned og deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da, saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb dermed skulle indfinde sig, bliver paa bemeldte Obligation afsagt Mortifications Dom, og samme derefter af Pantebogen udslettet og annulleret; Hvorefter de vedkommende sig haver at rette, og for Skade at tage vare. Colding Raadstue, den 21de Martii 1795. H. Deichmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Prommemoria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Sine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedskrivterne Minerva og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivterne til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Expressen, og hvor disse ikke gaaer, med Brevposteen; Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Exepresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthaven, de uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds Post Contoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade udleveres, og bliver da Aargangen der at betale, af Maanedskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skill., og af Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongel. Resolution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øvrigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler det, som til Post=Kassen for Befordringen, er bestemt. Kiøbenhavn, den 28de Febr. 1795. Joh. F. Schulz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Mens de spiste, kom omtrent 20 Jndianer, nøgne til Beltestedet, springende frem af Hoben med Knive i Hænderne, og dandsede forbilledet, skiærende og stikkende sig i Kiødet, til den Deel af Lunden var gandske overstænket med deres Blod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
J Førstningen ansaae vi dette som en overflødig Andagtshandling; men vor Tolk, som vi spurgde derom, fortalte os, at dette skeede hver Maaned, og at de, der opoffrede sig selv til denne barbariske Seremonie, bleve altid rigeligen belønnede og for Eftertiden holdte i stor Anseelse. Vi saae ogsaa virkeligen, at da de havde bedækket sig med Saar og gjort sig selv afmægtig til længere at fortsætte disse grumme Nidkierheds=Prøver, bleve de af Pøbelen haarne derfra i Trium, hvis Skrigen endnu forøgede den vilde Lyd af Jnstrumenterne. Hver Kreds fik ogsaa Provision tilbragt, nogle i Steen og andre i Træekar, efter deres Rang; men vi kunne merke, at Præsterne, deres Koner og Friller fik det beste af enhver Ret sat for dem, hvorover vi ei kunne bare os forat gjøre vor satyriske Anmerkninger blant os selv. Hele Dagen gik hen med Æden, Drikken, og Dandsen, og da Aftenen kom, reiste Kongen, Dronningen og Hoffet bort, og efter dem hele Forsamlingen: Jngen blev tilbage uden Overpræsten og hans Følge, som havde deres Residents i den hellige Lund. Saaledes har jeg nu givet saa fuldstændig en Beskrivelse, som min Hukommelse vil tillade mig, over denne prægtige Fest, hvilken er i Sandhed det eneste, jeg saae, som kan fortjene at beskrives, den Tid jeg opholdt mig paa Summatra. Da vi vare komne ned af Høien, traadte det Hollandske Fruentimmer frem af Høben, og kaldte paa mig i det Franske Sprog: Vous Chevalier Anglois hvorpaa jeg vendte mig om og hun skal mig en liden Kobbermynt i Haanden, sigende i samme Sprog: Naar De hører fra mig igien, saa send mig denne Penge tilbage. Jeg blev meget forundret over denne Foræring, da det endog i Holland ikke galdt over en Skilling, og kunne, hvor jeg var, ei være mig til synderlig Tjeneste. Jkke destomindre ville jeg ikke stille mig an, som jeg forsmaaede hendes Gave, især da den var geleidet med saadanne merkværdige Ord, endskiønt det var langt fra, at jeg deengang kunne forstaae Meeningen deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Da der er indtraf paa denne Reise noget merkverdigt, vil jeg ikke forurolige Dem med Partikulariteter, men blot sige Dem, at efter 19 Dage havde vi den Fornøielse at naae Bencoolen, skiønt saa ukjendelige ved de uendelige Møjsommeligheder, vi havde udstaaek, at de, der før havde været vore fortroligste Venner, kunne neppe kjende os igien. Mustapha, en Søn af Soliman den 2den *). Solimann, skiønt udmerket ved mange Fuldkomheder frem for de øvrige Ottomanniske Prindser, havde ogsaa alle de Lidenskaber, der ere denne voldsomme og hovmodige Stamme egne. Han var skinsyg over hans Myndighed, halig og rasende i hans Vrede, og forfaldt letteligen til alt det Elskovsraserie, der hersker i Orienten og ofte frembringer de vildeste og sørgeligste Virkninger. Hans Yndlingsfrille var en Siirkassisk Slavinde af en sielden Skiønhed, som fødte ham en Søn kaldet Mustapha, hvilken han baade for sin høie Fødsel og egne Fortienester bestemte til at arve Tronen. Roxelang, en Russisk Fange, stødte igien Siirkasserinden, ud og vandt Sultanens Hierte. Da hun besad Snildhed nok til at forsikre sig den Erobring, hun havde gjort, beholdt hun hans Kierlighed i mange Aar uden nogen Medbeilerinde og fødte ham adskillige Sønner og Døttre. 4) Oversat af the Winther-Eyening Dog alligevel blev al den Lyksalighed, hun nød ved en grændseløs Magt over en Monark, som halve Verden ærede og frygtede, forbittret ved dagligen at tænke paa Mustaphas Tronbestigelse og hendes Sønners visse Død, hvilke hun forudsaae, maatte efter den Tyrkiske Politiks barbariske Skinsyge opoffres for den nye Keisers Sikkerhed. Ved ideligen at opholde sig med denne sørgelige Tanke, kom hun lidt efter lidt til at ansee Mustapha som en Fiende af hendes Børn, og til at hade ham med meer end stedmoderligt Had. Dette bestemte ham til at ønske hans Død, for derved at forsikkre en af hendes Sønner den Trone, der var bestemt for ham. Jkke heller manglede hun enten Ærgjerrighed til at vove saa høit et Foretagende eller List til at sette det tverk. Da hun først havde overtalet Sultanen til at give RustanStorvisiren hendes eneste Datter tilægte, gabenbarede hun sin Plan for denne mægtige Minister, der indseende, at det var hans egen Fordeel at virke med hende, lovede villigen sin Bistand til at hæve den keiserlige Lint i Veiret, som han nu var saa nær forbunden med. (Fortsettelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-04-10
Frankerig.