JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
AVERTISSEMENTS. Nr. 4. CFrimus 24de Skilling. Majestæts Etatsraad og Lands Hans Koefoed, Hans Kongelige. 1802. dommer i Fyen og Langeland. Lauriz Martin Bendz, Hans Kongelige Majestæts Landsdommer i Fyen og Langeland, og Auctions=Directeur i Odense. Johan Jacob Molius, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, og Herredsfoged i Rauneberg Herred. Johannes Uldall, Hans Kongelige Majestæts Vice=Landsdommer i Fyen og Langeland, og Byefoged i Svendborg. Stephan Jørgensen, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, Byefoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred. Giøre vitterligt: at efter Begiering af afgangne Selveier, Niels Jensens Enke Anne Hansdatter af Nache i Assens Amt, og i Følge en hende allernaadigst forundt Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giør vitterligt: at eftersom afgangne Selvejer Niels Jensens Enke Anne Hansdatter af Nache i Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at der i Pantebogen ved renskabet Wedelsborgs Birketing, skal forefindes en paa hendes Gaard til Ulrich Michelsen for 600 Rdlr. under 11te December 1747 udstædt 1ste Prioritets Pante=Obligation som endnu ikke er udslettet, uagtet den skal være betalt, saa have Vi efter bemeldte Anne Hansdattets derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade: at hun, ved Stevning til Fyenboe Landsting, som en Gang skal indføres i de Berlingske Aviser, Fyens Stifts Tidender, samt den Altonaiske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Ret til bemeldte Pante=Obligation, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Men om ingen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifications Dom, og den derefter af Pantekogen udslettes hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst har per at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residensstad Kiøbenhavn den 10de Augusti 1802. Under Vort Kongelige Segl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, (L. S.) Colbiørnsen. Feddersen. Knudsen. BulomSehmartzen. bliver herved med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle dem, som formene sig at have nogen Ret, til den i forbemeldte Bevilling anførste gamle Pante=Forskrivning, at møde hos os inden Fyenboe Landstings Ret, som vorder berammet at holdes i Martii Maaned udi Aaret 1804, med hvad de til saadan deres Rets Legitiraation maatte have at fremføre, men i Mangel heraf, eller om ingen skulde melde sig, bliver paa meerbemeldte Pante=Obligation afsagt Mortisikations=Dom, saa at den derefter af Pantebogen ved Wedelsborg Birketing kan annulleres og udslettes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
J Følge Forordningen af 3die Junii 1796, kan de Jndstevnte ikke vente Laugdag eller Forlæggelse. Parterne medtage hvad de agte fornøden da herom skal gaaes efter Lov og Ret. Dets til Bekræftelse under Landstingets Segl og Landstingshørerens Underskrift. Odense den 20de December 1802. (L. S.)R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Onsdagen den 5te Januarii førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter passeret Udlæg og paa Vedkommendes Begiering, foretaget 2den Auction over det Jens Brylle tilhørende og iboende Huus i Nedergade, bestaaende af 7 Fag til Gaden og 5 Fag Baghuus med Gaardsrum. Odense den 27de Decbr. 1802. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Paa en Antropol og le af Professor Treschow i Christiania og en Oversættelse af Erasmus Sehleicher, en bekjendt Roman af C. G. Cramer, modtages Subskription paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Hos Kiøbmand Reichel ved Vester Port faaes god tydsk Humle, Paa Adressecomtoiret faaes: Eneboeren i Eegedalen, et Folkesegn. 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
En historisk ny Vise eller sangviis forfattet Riimkrænke om vore Orlogshelte i det bravelige Slag ved Kiøbenhavn den 2 April 1801, af C. H. Pram. 10 sk. heftet. Haandbog for Præster og dem, der agte at blive geistlige, af J. B. Møinichen. 1 Rd. Om Høeskrækker, især deres Ødelæggelser og de vigtigste Bibelsteder, hvor Høeskrækken omtales, af Dr. B. P. Kofod. 2 Mk. 8 s. Digte, af A. Phienslæger, 1 Rdlr. 8 s. heftet. Gynæologie, 15de Bind. 2 Mk. 8 sk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Nyt Bibliothek for Physik, Medicin og Oeconomie, udgivet af Assessor Rase, ble, 2de og 3de Hefte for 1801 samt de 6 udkomne Hefter 1802. 24 sk. hvert. Konst at skrive Breve ved Tærningkast, 24 s. Jdda, Drama i 5 Atter af C. Faxsen. 2 Mk. heftet. Almindelig Verdensbistorie for Ungdommen, udarbeidet efter Remer og Schrøck af Wersel. 1ste Afdeling 3 Mk. 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Campes franske Læsebog med fuldstændig Ordbog af J. Werfel, eller le nonvean Robinson, 5 Mk. Funckes Grograste og Histerie, rettet og foreget efter de nyeste Fredsslutninger. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Sammes nyeste Billed=Abe= og Læsebog for Børn med 28, Kobbere. 4 Mk. 8 s. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Historisk, slatistisk Stildring af Tilstanden i Danmark og Norge i ældre og nyere Tider, af Nyerup 1ste Bind. 8 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Nye Samling af mærkværdige Reisebeskrivelser for Ungdommen. af Campe 2 Dele. 1 Rdlr. Samtaler og Fortællinger for Børn fra 8 til 14 Aar, eller Præsten Smith i hans huuslige Kreds. 3 Bind. 7 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Engelsk Handelsbrevbog for unge Mennesker, som bestemme sig til Handelen, af Christiani. 4 Mk. Allegorisk Haandbog eller alfabetisk Beskrivelse over Allegorier, af Ramler. 24 s. Gonsalvo af Cordona, af Florkan. 2 Dele. 4 Mk. 8 s. Herfort og Klave. 1ste Deel. 4 Mk. Jones det nye opfundne Engelske enkelte og dobbelte Bogholderie. 1 Rdlr. Hildebrandts Sundhedsbog oversat ved Tøde. 4 Mk. heftet Julius eller de 3 Søstre, en læterig Ægteskabshistorie, og versat af Prof. Tode. 2 Dele, 5 Mk. 8 s. Marsk Stig eller Sammenrottelsen mod Erik Glipping, Konge af Danmark, udarbeidet efter Samsøes Plan af S. Soldin. 2 Mk. Dansk og Engelsk Lexicon, af L. B. Olsen. 1 Rd. 3 Mk. Sammes. Engelsk og Dansk Lexicon, 1ste Binds 1ste Deel, 4 Mk. 6 sk. hettet. Rasens Naturhistorie for hver Mand. 1 Deel. 4 Mk. Nyeste Samling af Skuespil i 2 Bind. 3 Rd. indbunden. S. K. Hos mig bekommes ægte Karduans Dameskoe, fiin chinesisk Søie, krydrede Auchløser i smaae og større Portioner, m. fl. Syltevahre, ægte hollandsk Ost og Varin Knaster i Blyedaaser, Citroner, Pommerantser, extra gammel Rom i Boutellier og andre Sorter ringere Rem. Odense den 28de Decbr. 1802. J Redergade Nr. 694. S. Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Mandagen den 3die Januarii 1803 holdes, efter mange af Selskabets Begiering, det andet Val en Masque paa Komediehuset, for Selskabets Medlemmer; hvilket herved bekiendtgiøres i Følge Planens 7de Post, for Selskabets udenbyes Medlemmer, hvorved igientages hvad der i vores Avertissement af 6 d. M. er anført. Odense den 21 Decbr. 1802. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Gode Frydrede Christiania Ansigser anvises tilkjøbs fra Aadressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Hos Bogtrykker Faber faaes Naarver til forskellige Priser. Nytaarsgade 1803 af Poulsen, 5 Mk. 8 s. Nyeste Samling af Selskadsfange, især for blandede Selskaber 1803, 40 sk. Om Dyrenes Elskov og Kierlighed, af Wenzel, ved Wolff, 3 Mk. Lommebog, Calendere og Almanater for 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-01
Evangeliske kriftelig Palmebog, til Brug ved Kirke= og HuusAndagt, storstilede, med Evangelier, indbunden 3 Mk. 12 s. Dito smaastilede 3 Mk. Mandtals=Af= og Tilgangs Lister. 40 sk. Bogen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Paa nogle Dage har man i Paris sporet et usædvanligt Øde. Paa Gaderne har man kun feet faa Mennesker, Kirkerne have været tomme om Søndagen og Skucipilhusene ligeledes om Aftenen. Hovedaarsagen hertil skal være Frue Baronesse Stal von Holsteins ny udgivne Roman Deelphine, der ganske skal have indsperret det hele læsende Paris og hvis Fortale allene skal have beskieftiger mange Læsere i hele 3 Dage. - De unge Mennesker have vanskeligt ved at vænne sig til det Politie, der, især i Skuespilhusene, er indført til de første Magistratspersoners Sikkerhed. Vagtgrenadererne støde enhver, der kommer for nær til den Plads, hvor en af Konsulerne sidder, meget haart tilbage og det uden foregaaende Advarsel eller Persons Anseelse. Derover opkom nylig Klammerie i et Skuespilhuus imellem nogle unge Folk og Grenadererne af Konsul Cambaceres Vagt, der kunde have havt meget ubehagelige Følger for hine, dersom Cambaceres ikke hav. de givet sine Grenaderer, der allerede havde grebet et ungt Menneske og vilde slæbe afsted med ham til Fængslet, imedens mangfoldige Andre ilede til for at befrie ham, Vint til at lade ham fare. Madame Bonapartes Selskabs damer skulle kaldes Palaiets Dammer og begynde deres Breve med disse Ord: "Palaiets opvartende Damme tager sig den Frihed at melde Dem o. s. v." naar de nemlig skrive Noget, der vedkommer deres Tieneste. Det hedder ogsaa at de, ligesom de forrige Dronningers Hof damer, skulle bære Fiskebeenskiørteer. En Spøgefugl, har givet det Raad, at man først skulde give dem la Consideration, hvilket Ordspil, da det baade betyder Agtelse og et mindre Slags Fiskebeenskiørter, har gjort god Lykke i de Pariser Selskaber. Konsulargardens Stab er nu ogsaa bleven omdøbt til Palaiets Etat=Major.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Herefter skulle Senatorerne, naar de holde deres Raadslutninger i den første Konsuls Overværelse have en med Hermelin garneret Togn paa, ligesom fordum Hertugene, hvilken hertugelige Kappe ogsaa skal males paa deres Karether. Bonaparte har nu første Gang udøvet sin Benaadelsesret, ved at formilde en Korporals tildømte Straf, 2 Aars Slaverie, til et halvt Aars Fængsel. Et Beviis paa sin fortrinlige Omsorg for Soldaterstanden har hengivet derved, at han har befalet, at enhver Stad, der har over 4000 Jndvaanere, skal af dens Municipaloktrøi, indskyde 5 Procent i Nationalskatten, hvilken Sum skal anvendes til at forskaffe Korporaler, Soldater, Trompetere og Børnene ved alle Troppekorpsendaglig 4 Lod Brød af reent Hvedemeel, til deres Suppe. Hvor disse Penge, ikke strække til skal der suppleeres af Nationalskatten selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Det Pariser Invalid=Hotel har han foræret sit af David malede Portræt, der er bleven ophængt i Hotellets Bibliothek under 24 Kanoners Løsning. Ved denne høitidelige Leilighed blev den paa Hotellets Kuppel endnu værende Frihedshue nedtaget og et Kors sat i dens Sted. J det Stykke af Moniteuren, som indeholden den engelske Minister Addingtons fordeelagtige Bulletin over de engelske Finantsers Tilstand, findes ogsaa en gunstig Skildring af de franske Finantser. Statsraadet beskieftiger sig nu med Projektet til Mynternes Omsmeltning, der skal tage sin Begyndelse med Louisdorerne og hvorved det ny Decimalsystem skal lægges til Grund. Ved Louisdorernes Omsmeltning giør man Regning paa at der tabes 40 Sous (5 Mk. dansk) ved hvert Stykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Da de Schweitzer Deputerede bleve forestillede for Bonaparte skulde Ruttimann føre Ordet, hvorved han kom saaledes udaf sin Forfatning, at han ikke kunde frembringe et eneste Ord. For at komme udaf sin Forlegenhed maatte han trække sit Papir frem af Lommen og læse sin Tale op, hvilket dog ogsaa skeede med Frygt og Stammen. Bonaparte gjorde en Ende paa denne piinagtige Forlegenhed ved en kraftfuld Tale, som man kan ansee, som en Kommentar over hans i sidste Avis omtalte, Skrivelse til Helvetterne. Han viiste, at deres Land var for fattigt til en Contralregiering og at de ikke maatte spille nogen Rolle imellem de store Magter; at de have de kuns et Middel til at blive store ved, nemlig at forenes med Frankerig, hvorfra dog selve Naturen havde adskilt dem og betegnet deres Grændser; men at de, ved deres Neutralitet, Love og Rolighed, hvorved deres Skiebne vilde blive taalelig, kunde være sikre imellem 2 Magter, der holde hinanden Ligevægten "Dernæst, hedden det endvidere, maae jeg spørge Dem, Hvem vilde De sætte i Spidsen af Deres Centrairegiering? Adskillige, Disse vilde blive af forskiellig Mening og styrte hinanden. Een Eeneste, Hvor vilde De iblant Dem finde en Mand, som dertil har erhvervet sig Agtelse nok: Jeg selv, jeg som er beæret med den første Regieringsplads hos en stor Nation, formedelst sammes Fortrolighed til mig, jeg vilde ikke føle mig istand til at regiere Deres. Endnu maae jeg som fransk Borger føie til: Schweitz; maae være uafhængig i Henseende til dets egne Anliggender, men ikke i Henseende til dets Forhold imod Frankerig. Engelland har slet intet med Schweitat bestille og man maae i Schweiz ikke taale nogen mistænkelig Emissær fra Engelland. Folkets Tilfredshed, og ingen trykkende Afgivter - dette maae være Deres Deviser. Andientsen varede i halvanden Time, i hvilken Tid Schweitzerne havde Leilighed til at beundre den overordentlige Mands skarpe Blik og Veltalenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den 15 f. M. paastod Grev Spencer i Overhuset, at den franske Regiering søger at faae den Bataviske Regiering til at afstaae den vigtige Havn Corhin paa Malibarkysten til Frankerig, for derfra i Krigstilfælde at kunne true den sydlige Deel af Carnatick. Jmedens endeel Herrer og Velyndere af det forrige Ministerium atter paa ny have lastet det nærværende Ministerium og med høi Røst fordret det forriges Formand tilbage, udbreder sig pludselig det Rygte, at de have mistet deres elskede Pitt, der skal være død i Bath af Mavekrampe; men det er sandsynligt, at dette Rygte er opfunden af nogle lystige Hoveder og Stokjobber. Derimod skal det være vist, at der nu skal være afsendt befaling, at de engelske Tropper skulle rømme Egupten og samtlig bringes derfra til Malta, der følgelig endnu ikke rømmes af de Brittiske Tron per, hvoraf den i det mindste foreløbig beholder en Besætning af 6000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den berømte Bourrit har fra Chamouny i Monthlanedepartementet, hvor han for nærværende Tid opholder sig, givet en Beretning om et nyt Forsøg paa at bestige Montblant, hvilket Forsøg blev foretaget sidste Efteraar af Borger Forneret, og den kurlandske Baron Dortheren. Siden den franske Revolutions Begyndelse har der Jngen besteget MoniblanesSpidse, da nogle Britter, der, som bekiendt, have forsøgt paa dette Vovestykke, ere strandede med deres Forsøg. (Forend Revolutionen har der været gjort 4 Reiser, til Toppen af dette Europas høieste Bierg, nemlig 178 af Doktor Paccard og Jakob Balmet; 1787 af Sanslare; 1788 af Boucrit, Engellænderen Woodler og Hollænderen, Camper og 179, af Engellænderen Beaufoir ) Begge, de Reisende forlode Chammoun den 20 August og kom samme Dag, med 7 Veivisere, til Mulets adskillige ifølerede Klipper, hvor Sanssare har ladet bogge en Hytte, hvis Tag nu er ruineret af de stærke Vinde.) Den 11 klavrede de atter højere op, hvorpaa der Kl. 10 paakom et heftigt Uveir, der optaarnede sig Skyer paa Skyer og Vinden, foraarsagede et stærkt Sneefag, hvorved de Reisende dog ikke tabte Modet, men fordoblede deres Anstrængelse, saa at de imellem 12 og i naaede Biergets Spidse Uveiret, som endnu vedvarede, nødte dem til at sætte sig læt sammen, at de ikke af den stærke Storm skulde nedkastes i den nær ved værende Afgrund. Efterat de omtrent 20 Minuter havde siddet i denne Stilling faae de sig nødsagede til at vende tilbage. Deres Haab om en vidtudstrakt Udsigt skuffede dem, da Luften desuden meget indskrænkede deres Synskreds. De havde heller ikke andre Jnstrumenter med dem end et Thermometer, som stod 7 Grader under Fryse punkten. Den megen Snee og den yderst trange Respiration faldt dem især besværlig. De forsikrede, at det var som om deres Bryst blev gjennemskaaret med Knive og at Jntet i Verden kunde bevæge dem til nok engang at foretage dette Vovestykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
J Paris er i disse Dage udkommen en hidtil utrykt Samling af Breve fra Voltaire til Friderich den Store. Det er tillige beviist at de ere ægte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den forrige biskop af Spissons, Bourdeilles, døde den 12 f. M. i Paris og blev begravet den 13 derpaa med stor Høitidelighed og, efter en gammel Skik, uden Lang paa Liigkisten og i sin fulde biskopsdragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den anden Konsul, Cambaceres, er antaget til Medlem af det galvaniske Selskab i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
General Lasnes er nu ansat som Kommandeur for Livvagten i St. Cland. Han kunde ogsaa gjerne have kommen igien til Lissabon som Gesandt, men som han meget frabad sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
J adskillige Egne af Jseredepartementet har man sporet Jordskiælv den 7 f. M. Ved den sidste store Orkan er ogsaa det gamle Slot, som Engellænderne byggede i det 11te Aarhundrede, nedstyrtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
De Stuartske Mannskripter, for hvis Skyld For, som det hedte, var reist til Paris, have allerede i lang Tid været i Glasgow. Garnerin vil nu ogsaa reise til Spanien, for der at anstille sine Luftreiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Jtalien. Kongen af Sardinien opholder sig endnu i Rom og Forsøger paa at bevæge ham til at reise til Øen Sardinien har hidtil været frugtesløst, han skal paastaae visse Erstatninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den italienske Republik ejer nu 2 Universiteter, nemlig i Pavia og Boulogne, hvoraf hvert har 30 Professorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
J Mayland og Boulogne er der 2 Academier for de skiønne Konster. Begge Universiteters Underholdning koster aarlig 4000,000 og begge Academiernes 100,000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Udgivterne for den offentlige Underviisning er overhovedet bestemt til 666,000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Tydskland. Hr. Windham er ankommen til Vien og antager der endnu paa sine Vistbilletter Titel af storbrittanisk Gesandt ved Hertugen af Toskang, saasom det engelske Hof endnu ikke har erkiendt Kongen af Etrurien. Fyrstbiskoppen af Fulda protesterer imod den ham tillagte beskyldning som en Viinforøder og beraaber sig paa at alle de fuldaiske Kieldere ere fyldte (men om det er med Viinfade eller om disse er fulde af Viin, taler han ikke om.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Som man nu erfarer, er de Danske Tropper igienasmarschert fra Landsbyerne i det Lübekske, efterat Protestationen imod at samme skulde tages i Besiddelse af Staden Lübek, var opslaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den 24 s. M. passerede en Koureer, der kom fra Nederlandene og gik til Petersborg med Depescher, igiennem Gelnhausen. Efter Sigende skal den russiske Gesandt i Paris, Grev Markow, været reist til Lille, til Woronzow, som paa sin Giennemreise til Engelland skal have ventet paa ham der. Efterat begge Gesandterne havde lukket sig en heel Dag inde, afsendte de Kourerer til Petersborg. Den berømte Hofmedailleur Loos i Berlin har nu ogsaa forfærdiget en Medaille i Anledning af Staden Hamborgs tuendaarige Jubilæum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Ved Maynz har været en formelig Fægtning imellem nogle bevæbnede Snighandlere og Toldbetientene, hvorved 6 af disse saaredes. Snighandlerne vilde vove et despemt Forsøg med at indføre en betydelig Mængde Kontrabande under bevæbnet Eskorte og en heel Vognfuld var allerede kommen ind i Byen, men faldt siden i Toldbetientenes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Der er nu ganske uventet kommen Hindringer i Veien for Underhandlingerne om den Toskanske Storhertugs Gotgiørelse, saa Gud allene veed, naar dette Gotgiørerie faaer Ende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Rusland. Det russiske Hof har nu antaget den fra Paven didsendte Nuntius, dog kun under den Betingelse, at han skal holde sin Næse fra alle Jurisdictionsrettigheder over Katolitterne i det hele russiske Rige, saavelsom fra alle øvrige arestoliske Kunktioner og derimod blot ansees som en Gesandt af første Rang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
J Nærheden af Petersborg har en Karl dræbt en Familie, der bestod af 4 Personer og boede i et eenligt Huus, hvorhen han var buden til Giæst. Hans Hensigt var at stiele, naar han havde dræbt dem, og for at giøre Drabet let for sig selv og Døden for de Andre, drak han dem først fulde. Politiet sit ham strax efter ved Ringebernet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Engelland. Aviserne paa Jamaica maae nu slet ikke publicere Noget om Franzosernes Tilstand paa St. Doming.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Den ved Vittighed og Lune saa udmærkede Tale, som Sheridan holdt den 8de f. M. i Underhuset, er særskilt aftrykt og revet saaledes bort, at man 2 Dage efter maatte foranstalte et nyt Oplag, der blev kjøbt med ligesaa stor Begierlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Holland. Fra de Atoriske Øer er nylig ankommen et Skib til Vliessingen, der har medbragt en gammel engelsk Lots, som det traf i Nordsøen paa en lille Baad, hvormed han drev omkring for Vind og Vove, efterat det Skib, som han var Lots for, var forulykket. Lotsen have de, da ovennævnte Skib kom til ham, ikke nydt det Mindste enten at spise eller drikke i 1, Timer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
Beltpassage fra den 26de til 21te Decbr. Fra Korsøer. Styrmand have til Holland; Kammerherre og Toldkæmmereer Krogh, Styrmændene L. Berg og A. Asmusen, Skipper H. Truelsen, Kiøbmændene J. J. Schulz og J. P. Terkel, Styrmand C. R. Sundt, Naturkyndig Lannop, Frue Rudolfri, Jfr. Johansen, Skibskapitain Kiær, Buerhardt, Holle, Kiøbmændene Lazarus og B. Levin og Søn, Skipperne J. Diderichsen og C. Herber, Alle til Holsteen; Major og Toldinspecteur Leschlv, A. Toftgaard, Studiosus Midicinæ L. S. W. Simonsen, Passkriver Nagel, Landsdommer Grev Trampe og Landeværns=Kapitain Molderup, Alle til Fyen ; Muurmester Traholt med 5 Svende til Jylland; Skibs=Kapitain W. Stone til Engelland; og Kiøbmand Lüppe til Köningsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-01-03
AverSSEMENTS. De af mine Venner og Velyndere i Jylland og paa Gerne, som sidst have ordineret Partier af Læsebogen, Almuesvennen til dette Nytaar, med den Bestemmelse: helst indbundne, vilde undskylde, at deres Önske ikke strax har kunnet tilfredsstilles, hvilket uopholdelig skal skee, efterhaanden som Indbindingen kan blive fuldført. S. Hempel. Da der for nærværende Tid ved Gieldebrede, er sammen kiørt nogle Hundrede Stykker usligget Ege=Krogtømmer, alt sammen udmerket af en kyndig Skibstømmermand, og tienlig til Coffardie=Byggerie; saa bekiendtgiøres saadant herved, for om nogen maatte behøve samme, at de da vilde behage, senest inden førstkommende Februarii Maaneds Udgang, at henvende dem til Skoprider Thordsen ved Trolleborg, der foreviser Træer, og derover slutter Accordt. Videre anmærkes : at Træet kan om forlanges, blive leveret paa Udskibnings=Pladsen ved Uldalle Strandhuuse. Brabetrolleborg den 1ste Januari 1803.