JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
J en ander Beretning, dateret Cassaba den 1ste Juli siger Greven: at de Franske Tropper have ikke løsnet et Skud siden Algier blev erobret. Araberne vare nu blevne ganske fredelige og bringe Levnetsmidler til Byen. - Beien af Titerihar tilsendt 1200 Oxer. - Beien af Constantine stod i nogle Dage med Resten af sin Armer i en Afstand af 5 Dagmarscher fra Algier; men Araberne begyndte Fiendtligheder imod ham, hvor paa han trak sig tilbage til sin Hovedstad. (Hin og Beien af Oran have underkastet sig paa samme Maade som Beien af Titeri.) - Man siger at Adm. Duperre skal erholde Marskalstaven saasnart han har tvunget Regentskabet i Tripolis til Eftergivenhed. – Fra Preussen skrives at Erobringen af Algier har opvakt en stor Glæde der, da den er af megen Vigtighed for Nordtydsklands Handel. J de politiske Circler i Berlin antager man det for afgjort at Frankerige beholder Algier. Det Preussiske, Cabinet skal have givet sit Samtykke dertil, og en Medaille bliver præget i Berlin i Anledning af Erobringen. - Fra Tyrkiet hører man kun tale om Urolighederne i Lilleasen og i Albanien, Jfølge Efterretninger fra Smyrna i den Smyrnaiske Coureer ere Oprørerne i hine Egne talrige og farlige, og de Tyrkiske Tropper som ere sendte imod dem ere blevne slagne. (Den Østerrigske Jagttager taler om et Oprør ved Toket). Efterretningen om at Chiel Achmed er bleven fanget har ikke bekræftet sig. Det samme er Tilfældet med Oprøret i Albanien; Albaneserne begynde at danne sig i regelmæssige Corps. Storvezieren vover ikke paa at angribe dem, og, skriver man fra Triest: man kan betragte disse Begivenheder som et Forbud paa det Tyrkiske Riges Undergang. Jagttageren til staaer at Paschaen af Scutarii understøtter Oprørerne)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Man skriver fra London at man har underrettet Prins Leopold om at det endnu stod ham frit for at modtage Souverainiteten over Grækenland; men han vedbliver sin Vægring. Man nævner nu i London to Candidater til den ledige Trone, nemlig Prins Frederich af Preussen og Prins Paul af Vürtemberg; men man troer ikke at der er blevet giort disse Fyrster noget Tilbud desangaaende. Kongen af Vu temberg ankom den 22de Juli til London paa Dampskibet Lichtning fra Boulogne. Han blev modtaget da han steeg ud af Skibet i Kongen af Englands Navn, aflagde Dronningen at Besøg, modtog de Kongelige Hertugers Besøg, bivaanede Parlamentets Slutning den 23de og re siden den Tid blevet beværtet paa det høitideligste. Kongen har holdet et stort Ordens Capitel og beklædet ham med Hosebaandsordenen. Efterat have taget Afskeed med Deres Majestæter afreiste Kongen igien den 29 Juli med samme Dampskib. (Formedelst Oprøret i Frankerige er han reist over Brüssel.) - Kong Vilhelm den 4de erholder stedse en større Popularitet imellem Folket. De heisede inderligen og hierteligen paa ham da han kiørte fra Parlamentet. Marinen er især tilfreds med, og tillige med det Rygte som har udbredet, sig at Kongen vil udnævne sin Broder Hertugen af Susser til Lord Overadmiral. – Da General Sir Robert Vilson takkede ham ved Couren for sin Udnævnelse til Generallieutenant, tog han ham i Haanden og sagde: Sir Robert! Jeg siger aldrig noget usandt; Deres Jndsættilse paanye i Armeen var bleven mig alt for eftertrykke lig anbefalet af mine Ministre til at det ikke skulde være min Skyldighed at antage det; thi Gud forbyde, at jeg nogensinde skulde være til Hinder for at Kronen skulde vise sig gunstig mod en brav Officeer. – En Ubekiendt har ladet trykke en Skrivelse til Kongen, hvilken man siger han skal have læst uden Misfornøielse, hvori hiin aabenhiertigen skildrer for ham Nødvendigheden, af en Parlamentsreform, og Statsbestyrelsens Mangler, og foreslaaer Midlerne til deres Afhielpelse. – Det seer ud som det ogsaa i Spanien er temmeligt uroligt; thi man skriver fra Madrid under 12te Juli, at man ikke allene frygter for en Landgang af de udvandrede Constitutionelle, som skulle have oprettet i London en revolutionair, Junta under Gen. Torrisos Præsidium; men den 8de Juli udbrød i Casernerne i Madrid en heftig Opstand; Provinzialmilitzen begyndte at raabe Tyrannerne døe, ned med Regieringen, Friheden leve! Forbittrelsen var saa stor at Officerene kun med Møie, fik Roligheden bragt tilveie. Porten bleve lukkede Militairposterne forstærkede, Garnisonen stod under Vaaben hele Natten, og hele Compagnier patrouillerede i Gaderne. Nogle Personer bleve arresterede, hos hvilke man fandt nyeprægede Medailler. Paa den ene Side af disse saae man en Hyrdinde med Tallet V med den Jndskrift: Konge! Loven, Jnqvisitionen, Paaden anden Side en Krone, Frihedens Sindbilleder og den Jndskrivt: "Den Spanske Restauration i 1830. (Revolutionn i Frankerige vil uden tvivl indvirke paa Spanien og blive farlig for Don Miguel.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Nyeste Post-Efterretninger. Resultatet af de mangfoldige Efterretninger, som den uden landske Post har medbragt fra Franterige, ere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
At Folkepartiet har feiret, at Linietropperne have underkastet sig; at Nationalgarden er oprettet under den gamle Revolutions Høvdings Gen. Lafayettes Commando; at de Deputeredes Kammer har udnævnet en provisoriske Regiering af sex Medlemmer; at nye Ministre ere udnævnede; at som man troer Huset Orleans vil afløse Huset Bourdon, at Hertug Ludvig Philip af Orleans har overtaget Regieringen som Rigets Generallieutenant og har den 31te Julii holdet sit Jndtog i Paris hvorpaa han viste sig for Folket fra Slottets Altan under en almindelig Jubel, at Kong Carl den X. har erklæret ham i Rigets Act: men blev ventet 1ste Aug. om Aftenen Kl. 5 i Ostende; Fyrsten af Polignac skal incognito være ankommen til Brüssel. At det constitutionelle Partie har seiret giver sig tydeligt tilkiende af at Moniteuren har forandret sin Dragt og er nu bleven den nye Regierings Organ. Den indeholder følgende Hovedberetning fra den nye Municipal Commission (saaledes kalder den provisoriske Regierin, sig) dateret Paris 30te Juli, Frihedens Sag har seiret, for bestandigt; Borgerne i Paris have erobret den igien ved deres Mod, hvilken deres Fædre have lagt Grunden til for 41 Aar siden. Det er for Øieblikket umueligt at anføre det Enkelte ved de skiønne Handlinger, som udmærkede Gaarsdagen; i Dag kan man blot anføre nogle enkelte Begivenheder. Efter et meget heftigt Angreb ere Tuillerierne faldne i Borgernes Magt; Slottet er ikke blevet plyndret, Louvre, Mairierne, Casernerne og hele Staden ere besatte af Nationalgarden; den trefarvede Fane vaier fra alle offentlige Bygninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Man havde udbredet det Rygte: at den provisoriske Regiering vil under det Løfte at afskedige Polignac underhandle med Hoffet, men dette Rygte er grundfalskt, thi Folket, hedder det, som allene maae tilskrive sig selv denne Dags Seier, vil ikke udsættes for om faae Maaneder at komme tilbage under et overmodigt Herredømme (Regime insolent, som det kun alt for længe har taalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Hertugen af Mortemart har foreslaget, at Karl X. skulde aftræde sin Regiering til Fordeel for sin Søn eller Sønnesøn; men det blev ikke antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Nu blev det fortalt at Kammerne havde erklæret Thronen for ledig, og at den provisoriske Regiering stod i Underhandlinger med Hertugen af Orleans og havde tilbudt ham Kronen over det Franske Rige, under de to betingelser: at han skulde holde Constitutionen opret, og erkiende den trefarvede Kokarde, hvilken nu bæres af alle Mennesker paa Hatten eller i Knaphullet ifølge Hr. Vassals Forslag i de Deputeres Kammer. (Sindbilledet paa de 3 Stænder og det nye Frankerige. Hvidt er Kongens og det gl. Frankerigs Sindbillede.)Man sagde endog at Hertugen havde modtaget Tilbuddet og at en Proclamation er udkommet desangaaende; men Journal des Debats at 30te siger blot: at de Deputerede holdt det for nødvendigt, at bede Hertugen af Orleans om at begive sig til Paris som Rigets Generallieutenant og at lade Nationalfarverne bestaae. Ogsaa havde de indseet Nødvendigheden af at tilbyde Frankerige i den for restaaende Session alle de Sikkerheder, som ere nødvendige for at Chartet kan blive aldeles fuldført. - De Deputerede have voteret hele Parises Folkemængde en Taksigelse. - Et temmeligt Antal af Pairs har antaget de Deputeredes Beslutninger; men den befinitive Afgiørelse skal først finde Sted den 3die August naar Kammerne komme, sammen. De Deputerede strømme nu til fra alle Sider og Sessionen skal virkelig blive aabnet paa denne Dag. – Den 31te Julii ankom Hertugen af Orleans til Paris, og viste sig fra Altanen i Tuillerierne, prydet med de tre Farver, for det forsamlede Folk, af hvilket han blev modtaget med den største Jubel. Ganske nyelig er følgende Proclamation bleven opslaget: Jndvaanere i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Frankeriges Deputerede, som i dette Øieblik ere forsamlede i Paris, have yttret det Ønske for mig, at jeg vil begive mig til denne Hovedstad for at overtage Forretningerne som Kongerigets Generallieutenant. Jeg har ikke taget i Betænkning at komme hertil for at deeltage i Eders Farer, forat blande mig imellem Eders heeltemodige Folkemængde og for at anvende alle mine Bestræbelser for at beskytte Eder for Borgerkrigens og Anarchiets Elendighed. Da jeg vendte tilbage til Paris, har jeg med Stolthed de hæderfulde Farver, som J igien have erobret, og jeg selv længe har baaret Kammerne ville forsamle sig for at raadslaae om de Midler, som skulle sikkre Lovenes Herredømme og Vedligeholdelsen af Nationens Rettigheder. Eders Charte skal herefter blive en Sandhed (sera desormais une verite). Ludvig Philip af Orleans.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Hertug Ludvig Philip af Orleans, (hvilken i sine unge Aar og under Navn af Hertugen af Chartres fægtede for Republiken imod den Bourbonske Dynastie), vil nu efter al Formodning blive af de forsamlede Kammere udvalgt til Konge af Frankerige; et Formaal hvorefter hans Fader forgiæves har tragtet, og som blev guilotineret den 6. Nobr. 1793 i Paris). Han er født den 6te Octbr. 1773, formælet den 25de Novbr. 1809 med Marie Amalig, en Søster af den nærværende Konge af begge Sicilierne. Han har 5 levende Sønner og 3 Døttre. Hans ældste Søn er Ferdinand Philip, Hertug af Chartres, er født 1810. Denne corresponderede den 30te med den provisoriske Regiering. Han blev arresteret i Montrouge; men Gen. Lafayette gav Ordre til at sætte ham i Friehed. Mairen i Montrouge maatte ledsage ham et Stykke paa Veien. Han har sagt, at han begiver sig til Jogni, som Oberst for sit Regiment, hvormed han er beredt til at giøre Tieneste saasnart han modtager den første Ordre fra den Franske Nation. (Huset. Orleans er en Sidelinie af Huset Bourbon; dets Stammefader er Johan Garto 1 1660, Kong Henrik den IV. Søn og Kong Ludvig XIII. Broder.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Moniteuren af 31te beretter: at følgende Chefer, for det liberale Partie ere udnævnede til Ministre. Hr. Guizot (en bekiendt liberal Skribent) til Minister for den offentlige Underviisning, Adm. Truquet for Marinen, Gen Gerard til Krigsminister, Gen. Sebastiani (forhen Ambassadeur i Constantinopel) til Minister for de udenlandske Anliggender Hr. Dupin den ældre (den store Jesuiter-Fiende) til Justitsminister og Hertugen af Broglio for det indenlandske Departement. Det er artigt nok at Moniteuren ikke egentlig kalder dem Ministre, men blot siger, at den ere satte i Spidsen for Krigsvæsenet o. s. v., formodentlig af den Aarsag, at man betragter Frankerige i nærværende Øieblik som uden Konge. - Erkebiskoppen af Rheims, Hr. v. La til, en af de ivrigste Ultras, er bleven den 30te anholdet i Vaugirard. Hans Vogn var fuld af Guld-og Sølv=Kirkekar og Ædelstene, som man fratog ham og overleverede til Municipalitetet. Man lod Prælaten kiøre, han vilde uddeele Aflad, men, som det hedder, dem rørte man ikke ved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Den gamle Lafavette er som sagt, bleven udnævnt til Overgeneral over Nationalgarden. Han udstædte derpaa følgende: Proclamation. Mine elskede Medborgere og brave Kammerater!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Det Parisiske Folks Tillid har atter givet nig Over commanden over dets Vaabenmagt. Med Glæde og Hengivenhed har jeg paataget mig de Pligter som man har overdraget mig, og ligesom i 1780 føler jeg mig stærk ved mine agtværdige Collegers gode Mening om mig, hvilke fornærværende Tid ere samlede i Paris. Jeg vil ikke aflægge nogen Troesbekiendelse, thi mit Sindelag er bekiendt. Det Parisiske Folks Sindelag i disse sidste Dage giør mig stoltere end nogensinde tilforn ved at staae i Spidsen for dem, Frieheden vil triumphere eller vi ville alle gaae tilgrunde. Friheden leve! Fædrenelandet leve! Lafayette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Oberste Jorry, een af de Tappre fra den gamle Armee, har stillet sig i Spidsen for Nationalgarden, i Qvarteret St. Jacqves. - Gen. Pajol commanderer under Lafayette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Alle Efterretninger fra det indre af Frankerige. vidne om det constitutionelle Parties Seier. Paa mange Punkter have Linietropperne viist sig tilbøielige til at gaae over paa Folkets Partie eller dog holdt sig ganske roelige; efter nogen Tvivlen, have Soldaterne fraterniseret sig med Borgerne. Allevegne forretter Nationalgarderne Tienesten. En Coureer har mødt den fra Douai, 5 til 6000 Md. stærk, som med 30 Kanonerer marscherede Paris til Hielp. Hele Normandiet har underkastet sig den constitutionelle Ordre. Staden Rouen har tilbudt Paris en Understøttelse af 40,000 Md. – J Versailles har Folket grebet til Vaaben, indsluttet Tropperne i Casernerne; de have indladt sig i Fredsunderhandlinger med det. J Lille har været et frygteligt Oprør, en Oberst for et Kuirasseerregiment sagde, at hen i et Øieblik vilde forjage den hele Canaille i Lille; men han blev stenet ihiel af Folket, (ifølge nogle Efterretninger skal han dog endnu leve). Roligheden er bragt tilveie. 2 Linieregimenter erklærede sig for Folket. – J Paris bar man baaret Hr. v. Chateaubriand paa Armene under det Raab: Leve Trykkefrihedens Forsvarer, De forrige Ministre have taget Flugten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
En Englænder fortæller, at Folket i sit vilde Skrig raabte under Tumulten: Ned med Bourbonnerne Ned med Despoterne! En Englænder blev skudt ud af et Vindue ved en Feiltagelse; det var umueligt at faae Pas, og alle Englænderne maatte afreise uden Pas. De som Folket traf paa bleve anholdte af dem og tvungne til at raabe: Leve Chartet, Posten til England kunde ikke komme bort indtil et Regiment, som var gaaet over til Folket, escorterede den ud af Byen. De Engelske Blade sige: at Borgerne vare bevæbnede med Piker, Pistoler, Flinte og Prygle. Soldaterne vægrede sig for det meeste ved at fægte mod Folket, men dog er meget Blod udgydet. J Forstaden St. Denis skulle imellem 1 til 2000 Mennesker være dræbte indtil Garderne og Artilleriet tilsidst vægrede sig ved at skyde. Da Nationalgarden toge Tuillerierne i Besiddelse opstod en fortvivlet Kamp, hvori 50 Mand af den Kongelige Schveitzergarde, bleve dræbte, Over 1000 Mennesker skulle være faldne ved denne Leilighed; et Regiment Landsenere loed et skrækkeligt Tab. Slutningen blev, at alle Tropperne bleve drevne ud af Byen. Nationalgarderne væbnede sig ved at opbryde Arsenalet. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Det Brittiske Cabinet holdt et Conseil den 29de Juli, hvori der blev besluttet, at den Storbrittanneske Ambassadeur i Paris skulde tilkiendegive det Franske Hof det Brittiskes Kummer over og Misfornøielse med de Forholdsregler, som Hertugen af Polignat havde foreslaaet med Hensyn til at ophæve Skrivefriheden og den constitutionelle Valg. rettighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Biskop Mønster. Hen pietas, hen prisca sides En stolt, en herlig Eeg er falden i Lunden, hvis Rødder gik dybt ind under Offerstedet, og hvis Krone, skyggede over det Hellige. Af dens Cirkelringe sees, at den var over tusende Aar gammel i Danmark, thi den havde de høie gamle Mærker, Trofasthed, Retsind, Kierlighed til Konge- og Land. Mange ranke, stærke Træer sees omkring den Faldnes Leie, men dog hvilken Aabning naar vil den lukke sig, at den gamle Dag igien kan udbrede sin hellige Skygge. Af denne sieldne Eeg havde udholdt saamangen Storm, og var endnu frisk og grøn. Helligdommens Dyrker havde seet den at staae ubevægelig, og ikkun at bøie sig ærbødig naar Konger indtraadte i Lunden! De havde glemt dens Forgiængelighed over dens Styrke og Skiønhed! Og nu har Tiden og Forgiængelighed seiret over den gamle Kæmpe: nu et ogsaa dette Oldtidens herlige Mindemærke forsvundet. Hvil, som du var med Stamme og Krone, ærværdig! du som stod trøstende og skyggende, og faldt paa det hellige Sted. Toner skulle høres i Lunden: Du var dens Prydelse, og en Deel af dens hellige Glæde, i det du med dine Grene rakte Fred, ud over hver som, med bekymret Hierte, kom der at tilbede. Tiden vil savne Dig, indtil om muligt et nærmest staaende Træe voxer til Skygge, til Eftertidens Trøst og Glæde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
4 VERTISSEMENTS. At der i Sagen No. 42 paa Høiesterets Orden; Hoiererets Advocat Ove Emmerich Høeg, Guldberg, som constitueret Generalfiscal, contra: Magister artium og Adjunct ved Metropolitanskolen Jacob Christian Lindberg, er i Høiesteret, Fredagen den 30te Juli d. A., afsagt følgende Dem: Lands Over- samt Hof- og Stads=Rettens Dom før ved Magt at stande. Og at der ved den Kongelige Lands Over- samt Hof og Stads=Rets Dom af 19de Januar dette Aar saaledes var kiendt for Ret: Tiltalte Magister artium og Adjunct ved Metropolitanskolen Jacob Christian Lindberg, bør for Generalsiskalens Tiltale i denne Sag fri at være.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Det bringes herved til offentlig Kundskab. Høiesterets Justits Secretariat den 6te August 1830. Hammerich.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Jfølge passeret Dom og Execution samt vedkommende Udlægshaveres Begjæring, bliver den saakaldte Skaldberggaard paa Sørbyelille Byes Mark i Sludstrup Sogn, hvilken Gaard nu besiddes af Lars Nielsen, med dens tilliggende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. et halv Alb., samt Afgrøde, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctie, ner, som afholdes Fredagene den 3die og 17de Septbr. samt 1ste October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes ved den sidste Auction absolut Bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue, og den 3die Auction paa Gaarden selv paa Sørbyelille Mark. Conditionerne for Salget ville, fra 8te Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn hos Hr. Prokurator Baad og paa Undertegnedes Contoir her i Byen, og Eiendommen paavises paa Forlangende af Sognefoged Christen Sørensen i Studstrup. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 4de August 1830. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Den Stervboet efter afgangne Malene Rasmusdatter, Enke efter Selveiergaardmand Niels Larsen af Slotsbjergbye tilhørende Gaard paa benævnte Slotsbiergbye Mark, med tilliggende Jorder af Hartkorn 10 Tdr. 1 Skp. 1 1/4 1/2 Alb., samt Besætning og Jnventarium, Sæd, og anden Afgrøde af Jorderne, vorder stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagen den 23de og 30te August samt 6te September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og antes. ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadstue, og den sidste Auction paa den sælgende Gaard selv paa Slotsbiergbye Mark. Conditionerne for Salget ville, fra 8te Dage forinden første Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen, og Eiendommerforevises, paa Forlangende, af Bestyreren af Gaarden, som opholder sig paa samme. Slagelse den 6te August 1830. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Fredagen den 27de August forstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Lundbyegaard ved Præstøe afholdt Audtion over sammes Bortforpagtning paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1831 at regne. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos LandsOverrets Procurator Nyegaard, boende i Gothersgaden, No. 330 i Kiøbenhavn, saavelsom paa LundbyegaardsSkriverstue. Wordingborg den 5te August 1830. Kinch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Auction. Efter Vedkommendes Begiæring, bliver de Hs. Majestæt Kongen her i Nyekiøbing nu, men afdøde Kammerraad Aschlund forhen, tilhørende Eiendomme opbudne alternativ til Bortsalg og Bortforpagtning ved offentlig Auction paa Byens Raadstue, Fredagen den 13de August førstkommende, Fredagen den 20de August førstkommende og Fredagen den 27de August førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2, hvorved Eiendommene, der benaae af en Mængde Bygninger, af hvilke 73 Fag er saa godt som nye Grundmuur, en betydelig Hauge med en stor Deel Frugttræer, 101 Tønde Land Jorder hvoraf circa 60 Tdr. Land for det meste uopdyrket Overdreysjord, men Resten god Engbund, Græsgang eller Agerjord, agtes bortsolgte eller bortforpagtede paa 3 Aar, enten samlede eller deelte; ligesom et Privilegium til Opførelse af en Veirmølle og Hestemølle, samt et Hestemølleværk agtes bortsolgte, alt efter Conditioner som ville blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet, og som forinden blive henlagte til Eftersyn hos Giestgiver Harboes Enke i Holbek, paa Postgaardene i Roskilde, Slagelse og Callundborg, i Giestgivergaarden Knabstedsgaard ved Vestervold i Kiøbenhavn, samt hos Jnspekteuren ved det Kongelige Odsherredske Gods, Justitsraad Petersen, der paaviser Eiendommene. Thi ville dre Lysthavende behage at indfinde sig. Bye- og Birke-Comptoiret i Nyekiøbing i Siælland, den 29de Juli 1830. J. H. Berner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Licitationer. Mandagen den 16de August dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Hillerød Kiøbstæds Byetingshuusafholdt Licitationer: 1) over et nyt Raad- og Domhuses Opførelse i bemeldte Kiøbsted; og 2) over Sløifningen, Terrasseringen og Beplantnin gen af Kiøbstædens gamle Kirkegaard; efter Conditioner og Tegninger, der under Licitationerne ville blive fremlagte, og ere Conditionerne for Raad= og Domhusets Opførselse fra undertegnede Dato af til Eftersyn i Giæstgivergaarden Tre Kro er i Tornebuskegaden i Kiøbenhavn, paa Postgaardene i Helsingøer, Roeskilde, og Stagelse samt paa Frederiksborg Amtstue, hvilket udske Sted de anmeldte Tegninger og Conditionerne ti Kirkegaardens Sløisning tillige ere til Eftersyn. Frederiksborg, Committeen for Raad- og Domhusets Opførelse i Hillerød den 31te Juli 1830. Kynde. Rasmussen. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Landeiendom i Siælland til Salg. En Landeiendom, omtrent en Miil fra en af Siællands bedste Kiøbstæder, med en god Boelig for enhver anstændig Familie, samt gode Ladegaardsbygninger, en god og stor Frugt- og Lysthauge, er underhaanden til Kiøbs Til Eiendommen hører 340 Tdr. Land af Siællands bedste Hvedejord, en meget stor og god Tørvemose, en Kirke, hvis Tiende aarlig indbringer omtrent 250 Tdr. Byg, 100 Tdr. Hartkorn meget godt Bøndergods, som forretter Hoverie til Gaarden. Endvidere følger med Eiendommen Besætning at Heste, Køer, Avls- og Meierteredskaber m.v., saa og en god Tærskemaskine, saavel som den i Jorden nedlagte Sæd, nemlig omtrent 50 Tdr. Vintersæd og 110 Tdr. Vaarsæd og en Deel Kartofler der alt lover en udmærket riig Høst. Pengeconditionerne kan blive fordeelagtige for Kjøberen. Det nærmere erfares ved enten personlig eller i portofrie Breve snarest at henvende sig til Arses for Reergaard paa Wodbyegaard. Tracteursted. Formedelst anden Bestemmelse er et, tildeels grundmuret Tracteursted, beliggende udenfor Kiøbenhavns Nørreport i Nærheden af AssistentsKirkegaarden, underhaanden at faae tilkiøbs paa særdeles billige Vilkaar. Til Eiendommen hører en veldyrket Hauge af omtrent 1 1/2 Td. Lands Størrelse, hvori befindes circa 100 Stkr. gode Frugttræer. Af Kiøbesummen forlanges ikkun 2000 Rbd. Sølv udbetalt, 4500 Rbd. kan henstaae paa 1ste Prioritet i 40 Aar uopsagt, og Resten paa 10 til 15 Aar, efter Overeenskomst Nærmere Underretning erholdes i Kiøbenhavn, Stormgaden 206, 2den Sal, ved Fuldmægtig Schumacher, der imodtager portofrie Breve desangaaende. Tracteurholdet, der er i fuld Drivt, kan strax overtages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-10
Hvor Huusleiligheder ere at erholde i Stagelse til førstkommende Michaeli Flyttetid, anviser Avis Expeditagen.