JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
de have nydt i Frankerig, hvorfor det vilde være rigtigst, at de vendte tilbage dertil. Landet selv hjemsøges vedvarende af indvortes Partiestridigheder. Under 10 April har den i Schwyz forsamlede Konferents for Kantonerne Uri, Schwys, Unterwalden, Basel og Neuschatel formelig stadfæstet deres tidligere Protest, og erklæret det for et aabenbare Brud paa Forbundet, at et Gesandtskab fra det Baseller Landskab er optaget paa Landdagen uden alle Stænders eenstemmige Samtykke. Jsær modsætter Geistligheden sig enhver Fremskriden, og søger at opægge den uvidende Folkeklasse imod den nye Forbundsakt, som den udskriger for at sigte til Religionens Udryddelse. Da saaledes omtrent 100 Borgere fra Monthey, med en Forbundsfane i Spidsen, men ubevæbnede, den 11 d. holdt deres Jndtog i Martinach, for at formaae Regjeringen til at sende det Walliser Gesandtskab tilbage til Forbundsdagen i Zürich, lod de Geistlige strax ringe med Stormklokken, ved hvis Lyd den fanatiske Pøbel, Mænd og Qvinder, rottede sig sammen med Forke og Køller og mishandlede de Ankomne paa det blodigste. En lignende Modtagelse fandt de i Entremont.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Nylig er Grev Caruarvon afgaaet ved Døden; ligesaa Admiral Gamber, i sit 77 Aar. Den Sidste er Os Danske vel bekjendt som Anfører paa den engelske Flaade ved Kjøbenhavns Overfald. Ogsaa London er saaledes hjemsøgt af la Grippe, at baade Retterne og Theatrene ere lukte, fordi de fleste Skuespillere laae syge. Af det nye Politie have 800 Md. ikke kunnet forrette Tjenesteen. Cholera er derimod flyttet til Havannah og Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Lucian Bonaparte er nu ogsaa over Rotterdam indtruffet til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Holland. Den Korrespondent, som Times holdt i Haag, har faaet befaling at forlade Landet, paa Grund af sine usande Beretninger. Times er meget vred herover, og udlægger det til, at Kongen af Nederlandene frygter for den. Belgien. Kongen har nu overdraget den Deputerede Hr. de Theux at danne et nyt Ministerium, men han skal allevegne have faaet Afslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Ved kongelig Beslutning af 19 d. ere Kamrene udsatte til den 6 Mai, men blive ventelig opløste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Frankerig. Hertuginden af Berrys Helbredstilstand, skal være saa betænkelig, at Regjeringen har sendt hele 4 Doctorer til Blaye, hvorved endog flere vigtige Forelæsninger paa det Pariser Fakultet ere afbrudte. Gazetten forsikrer selv, at den virkelig vil bidrage 1000 Fr. til Tribunen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Jtalien. Den berømteste af vor Tids Kobberstikkere, Raphael Morghen, er den 8 April død i Florenz i en Alder af 73 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Fyrst Baccioch fra Bologna (Napoleons Svoger, givt med hans Søster Elisa) har under sit Ophold i Rom havt den bittre Sorg, at miste sin eneste haabefulde 19-aarige Søn, Fredrich Napoleon, ved et ulykkeligt Tilfælde. Han var nemlig Paaskedag redet ud til Villa Borghese, da en beskjænket Bonde, som ogsaa var tilhest, reed ham saaledes overende, at de Begge styrtede med Hestene. Prindsen døde St. om Natten og Bonden næste Dag. - Hvilket Slag for Faderen, som 2 Dage efter vilde have forladt Rom med ham, og for Lætitia, som nu i mindre end 2 Aar har seet 3 af sine Sønnesønner forud at synke i Graven, Louis Søn, Napoleons egen Søn og nu Elisas Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Tydskland. J den Dresdener Anmelder læses følgende naive Bekjendtgjørelse. For den Deel af Publikum, som ikke har havt Leilighed til at læse den paa Søegade=Hjørnet opslaaede Pasqvil paa mig, bekjendtgjøres herved samme: "Her sælges Landet for Penge og Ordener af en Parvenu, en preussisk Landraad, som er blevet sachsisk Finantsminister. v. Zeschau. Dresden den 11 April 1833. v. Zeschau, Finantsminister."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Rusland. Efter en Skrivelse fra den pohlske Grændse var Egnen ved Krakau virkelig en kort Tid i Jnsurrektionsstand og de bevæbnede Pohlakker, som pludselig overfaldt de russiske Tropper, havde formelig organiseret sig i Skovene og mellem Bjergene. Opstanden blev imidlertid snart undertrykt af de tillende Russer og en stor Deel af Jnsurgenterne med 3 af deres Anførere gjorte til Fanger. Den vigtigste af disse skal, for ikke at falde i Fangenskab, have dræbt sig selv ved Gift. En Korrespondence skal ogsaa være faldet i Regjeringens Hænder og have bestemt den til, atter at gribe strængere Forholdsregler. Alle Vaaben ere atter affordrede, russiske Tropper have i større Antal besat de vigtigste Stæder og Grændsen; Tropperne trække paa Vagt med ladte Geværer, og Passer meddeles kuns med Nød i Landet selv, men slet ikke til Udlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Fædrelandet. Kongehuset. Som Man erfarer, agter Hs. K. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, paa den til denne Hensigt udrustede Skonnert Delphinen, at følge med de i Begyndelsen af næste Maaned afgaaende Krigskibe til Høiden, af Skagen, og derpaa at foretage et Krydstog langsmed de jydske Kyster og i Beltet. Da paa een og samme Tid Briggen til Vestindien, den til Middelhavet bestemte Korvette, Kadet=Korvetten og tvende kongelige Opmaalingsfartøier ere bestemte til at afgaae, vil Man saaledes i Kjøbenhavn erholde det i en Række af Aar ualmindelige Skue, at see en lille dansk Flotille løbe ud, der vil bestaae af følgende 6 Skibe: Kadet=Korvetten Najaden paa 20 Kanoner, under Kommando af Hr. Kapit. T. J. Lütken, R. a. D., bestemt til et Krydstog i Nordsøen; Skonnerten Delphinen paa 6 Kanoner, paa hvilken Overkommanden føres af Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian, og den Næstkommanderende under Hs. K. Høihed er Hr. Premierlieutenant Pro selius; Korvetten Galathea paa 28 Kanoner, kommanderet af Hr. Kammerjunker Kapit. J. C. W. v. Krieger, R. a. D., bestemt til Middelhavet, hvor den skal anløbe Tripolis og i Livorno afhente Thorvaldsens Arbeider; Briggen Alart paa 14 Kanoner, kommanderet af Hr. Kapitainl. C. C. Zarthmann, R. a. D. og D. M., samt Ridder af Ludevigs- og St. Annæ-Ordenerne, bestemt til Stationen, ved St. Croix, og tvende kongelige Opmaalingsfartøier, under Dhrr. Kapitain. P. C. Slettings og Premierl. M. Meyers Kommando, bestemte til at foretage Opmaalinger
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
i Kattegattet og Belterne. J Mandags Morges (den 29. April) vilde disse Skibe lægge ud, og deres forenede Afgang, er bestemt til Onsdagen den 1 Mai. Efter Forlydende agter Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, paa det kongel. Dampskib, at følge med Flotillen til Helsingøer. (Kbhyst.) Under 25 April sidstl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Offentlige Foranstaltninger. har det Kongelige Danske Kancellie givet følgende Jnstruction for vedkommende Embedsmænd, til hvem Censuren og Tilsynet med trykte Skrifter og Blade er betroet: "Da, foruden anden Misbrug af Pressen, i den senere Tid personligt Angreb imod enkelt Mand har taget meere og meere Overhaand i de offentlige Blade, i Særdeleshed i saadanne, hvis Forfattere allerede ere dømte for Overtrædelse af Trykkefriheds-Anordningerne, hvilket saameget mere bliver krænkende for de Vedkommende, som den disse Blade ifølge deraf givne Paategning maa trykkes af Menigmand kan ansees som Hjemmel for de i samme brugte Udtryk, saa har Hs. Majestæt, forat sætte Grændse for dette Uvæsen, allernaadigst befalet Kancelliet at tilkjendegive alle de Embedsmænd, til hvem Censuren og Tilsynet med trykte Skrifter og Blade er betroet, at de under den dem ved Forordningen 27 Sept. 1799 § 28 paalagte Ansvarlighed, paa det nøiagtigste have at efterkomme, hvad bemeldte Forordning og øvrige Anordninger have foreskrevet med Hensyn til den dem saaledes betroede Forretning. Hvad i Særdeleshed angaaer den i ovennævnte Forordnings §20 paabudne Censur over de Skrifter og Blade, hvis Forfattere ere kjendte skyldige i Trykkefrihedens Misbrug, da, ligesom Censor ingenlunde er indskrænket til at udslette det, som er af den Natur, at det med Vished kan forudsees, at maatte af Domstolene erkjendes for strafværdigt, men derimod er berettiget og pligtig til at udslette Alt, hvad han selv finder at være utilbørligt, saaledes bør han herved ikke blot tage Hensyn til, hvad der kan være fornærmeligt eller skadeligt for det Offentlige, men og til, hvad der kan være krænkende eller fornærmende for private Medborgere, saa at Jntet taales, der bærer tydeligt Præg af Æreskjænderie, eller der kan skjønnes under Allegorie, Jronie eller anden saadan Jndklædning at gaae ud paa at udbrede krænkende Beskyldninger imod Nogen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Fra det Danske Kancellie er den 27 April afgaaet følgende Cirkulair=Skrivelse til samtlige Amtmænd og Lehnsbesiddere i Danmark:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Hs. Majestæt Kongen har under 24 dennes allernaadigst reskriberet dette Kollegium saaledes: "Da det under de hyppige Udvandringer af pohlske Flygtninger er muligt, at Saadanne ønske at tage Ophold i Vore Lande, saa ville Vi for dette Tilfælde allernaadigst have Vort Kancellie tilkjendegivet til allerunderdanigst Efterretning og videre Foranstaltning, at slige udvandrede Pohlakker blive at tilbagevise, saafremt deres Passer ikke ere viserede af vedkommende Keiserlige Russiske Gesandtskaber."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Odense. At Jldsvaaden den 17 April ikke var i Høirup, men i Høibye Sogn, har Man alt seet af sidste Fredags-Avis. Endnu maa berigtiges, at det ikke var 4, men kun 3 Boelsteder, hvori en sammenbygget Gaard var deelt, med flere Familier, hvoraf den ene mistede 2 Heste og 6 Qvæghøveder, den anden 1 Hest og 2 Køer, foruden nogle Smaakreaturer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Rygtet taler og endeel gamle Guldsager (indtil 7 Punds Vægt, som er opgravet ved Broholm; men paalidelig Beretning derom fattes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
AVERTISSEMENTS. At min elskede Moder, Frederikke Juliane Louise, Enkegrevinde af Wedell Wedellsborg, fød von Klingenberg, forlod dette og indgik til et bedre Liv den 20 dennes i sit 82de Aar, efter faa Dages Sygdom, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Wedell Wedellsborg, Billeskov den 21 April 1835. paa egne og Sødskendes Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Jmellem Klørhagen og Teglgaardshokken ere 2 Bundgarn, anlagte, hvilket tjener alle Søefarende til Efterretning. Revsøer den 16 April 1835. F. Pronk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Rhinske og engelske Møllestene faaes af alle Størrelser til billige Priser hos Odense den 25 April 1835. Rasmussen & Schjerbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Bekjendtgjørelse. Den over Gaardmand Niels Andersens Gaard i Barløse, til den 8 Mai d. A. averterede Auction, bliver herved tilbagekaldt. Baag Herredskontoir, Assens den 28 April 1833. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Tirsdagen den 7 Mai, Formiddag Kl. 11, Nyborg, bliver ved en eneste Auction bortsolgt det, Regine, Jørgen Nielsens Enke forhen tilhørende, Huus med Hauge og en Kakkelovn, i Vægter-Stræde Nr. 52 B. Auctionen holdes i det sælgende Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Fredagen den 17 Mai førstkommende bliver, efter Begjæring, afholdt offentlig Auction over den Ullerslev Degnebolig forhen underlagte Degnejord, der er ansat for 7 Skpr. 1 Alb. frit Ager og Engs Hartkorn, beliggende paa Ullerslev Mark, efter Konditioner og derover affattet Kort, som forud er til Eftersyn hos mig. Auctionen, som skeer paa nærmere Approbation, afholdes i Ullerslev Skolebygning fornævnte Dags Formiddag Kl. 10; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir, Nyborg den 29 April 1835. S. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Ved 5 offentlige Auctioner, som afholdes Fredagene den 10,17 og 24 Mai førstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver opbuden til Bortsalg en udenfor denne Kjøbstads Vesterport under No. 567 Litr. A No. 1 beliggende, afg. Gartner J. C.A. Büngers Stervboe tilhørende Gaard, der bestaar af: a) Et Forhuus, 9 Fag, 1 Etage, med Qvist igjennem Huset, paa 5 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag. Et dito paa 5 Fag, 1 Etage, dito Bygning med Straatag. c) En Halvtag Sidebygning, 15 Fag, 1 Etage, dito Bygning, Tegltag. En rummelig Gaardsplads, og e) En god Urtehauge paa cirka 2 Tdr. Lands Størrelse. De to første Auctioner afholdes paa Odense Raadstue, men 3die Auction i Gaarden selv. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Reimuth. Odense den 29 April 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter Gartner J. C. A. Bünger, blive de dette Boe tilhørende Leievaaninger, beliggende udenfor Vesterport under No. 367 Litr. Ad, stillede til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Gang Løverdagen den 11 Mai førstk. over Dags Forden 18. 2den - middag Kl. 10. den 25 - - og 3die Første og anden Auction afholdes paa Odense Raadstue, men 3die Auction i selve Huset, som er indrettet til Beboelse for 5 Familier og bestaar af 9 Fag, 1 Etage, Muur= og Bindingsværks=Bygning med Straatag. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Reimuth. Odense den 29 April 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-04-30
Løverdagen den 4 Mai, Formiddag Kl. 11 1/2, bliver paa Odense Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Sprøitehuus paa Graabrødre Plads, samt Jndretningen af en nye Tingstue m.v. i Raadstuen, efter Overslag og Konditioner, som ved Licitationen ville blive fremlagte. Reimuth. Odense den 26 April 1833. Jfølge passeret Dom og Udlæg samt Vedkommendes derpaa grundede Foranstaltning, stilles følgende Bager Andreas Petersen tilhørende Eiendomme, Gaarden No. 199, beliggende paa Hjørnet af Grønnegade og Klosterstræde her i Byen, samt Husene No. 200 og 201, alle af Egebindingsværk, til Bortsalg ved 3 Auctioner Tirsdagen den 16 og 30 April samt Fredagen, den 17 Mai førstkommende, hver Gang Kl. 11 om Formiddagen. J Gaarden, hvortil hører 3 Fag Sidehuus, et Baghuus, Gaardsrum og en god Frugt- og Kjøkkenhauge, er et velindrettet Bagerie, og til Stedet er Rettighed til Brænderie. Til Huset No. 200 er en liden Haugeplet og et Udhuus paa et Par Fag. Forresten have disse Huse Gaardsplads tilfælleds med No. 199. De 2 første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus, men den 3die i benævnte Gaard Nr. 199. Konditioner, Taxationsforretning og Adkomster ere forinden til Eftersyn herpaa Kontoiret. Thi ville Lysthavende sig behageligen indfinde. Byefogedkontoiret, Faaborg den 21 Marts 1835. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
ter ligt, har modtaget den meest uskrømtede Tak, for den Trøst og Beroligelse, dets Læsning har ydet dem. Men som nu alle gode Gange ere tre, faaer Anmelderen endnu med Gaarsposten et tredie Stormløb paa den værdige Pastor Bastholm i Haanden, nemlig et særskilt Skrift paa 26 Sider af Hr. Pastor P. A. Fenger selv, hvilket fulgte med Slagelse-Avisen, og hvis Titel er: "Seer til, at Jngen forfører Eder, Et Par Ord til det danske Folk, &c. Ogsaa her er Themaet: Troen i Modsætning til Dyden. Forfatteren titulerer Pastor Bastholm en af den gamle Christendoms Modstandere" og forfærdes over, at en lutherskechristelig Præst tør bekjende sig til den Sætning: "at de Lærere, som idelig raabe paa, at Troen allene gjør Menneskene salige og postulere derhos Dyden, som noget, der blot tilhører, der skal allene følge med den, aldrig ville bringe Christendommen til sin Seier paa Jorden." Steder anføres af den Augsburgske Troesbekjendelse, og Morten Luther, imod de Lærere, som ved store og høitravende Ord ville stoppe Munden paa dem, som værne om Fædrenes Troe og den evangeliske Frihed!" Ogsaa Pastor Fenger svarer dem, som sætte den hellige Skrift til Voldgiftsmand: med Folk, som vrage vor christelige Troe og Daabs Pagt, skulde Man i Grunden aldrig disputere om den hellige Skrift; thi de kan ikke forstaae den og den kommer dem ikke ved, den er skrevet til de Troende (hvortil Skriften altsaa ikke gjør dem!) til deres Oplysning og Opbyggelse, ikke til de Vantroe." Til Slutning ønsker Forfatteren det kirkelige Stavnsbaand løst i Danmark, og tilladt Enhver, som boer i et Sogn, at gaae i Kirke, lade sine Børn døbe og konfirmere, gaae til Alters og blive viet, hvor han kunde gjøre det, uden at besværes i sin Samvittighed, naar han for borgerlig Ordens Skyld i alle verdslige Ting rettede sig efter sin geistlige og verdslige Øvrighed, betalte til den Kirkes Tjenere, hvortil han hørte, hvad Loven byder" o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
Saaledes har Udgiveren atter henledet Opmærksomheden, paa dette nye Phænomen i vor Litteratur. Det er vistnok ingen behagelig Pligt; men herom maa Man ikke spørge, naar det gjelder Menneskets vigtigste Sag. Han vilde blot give et Vink om, med hvilke Vaaben Kirkekampen i vort Land og vor Tid føres. Den saa groveligt fornærmede Bastholm og hver nidkjær Religionslærer vil nok selv fægte for den gode Sag, saaledes at den omsider maa gaae seierrig af Kampen, og at det ikke skal lykkes Modstanderne, glatvæk at faae Bibel og den Christendom, som bør vise sig i Aand- og Sandhed, afsat, hvor meget Spidsfindighed opbyder sin Kunst i at fordreie, suge Gift af hvert Ord og udlægge Alt til det Værste. Thi saa meget tør Man nok paastaae, at enten have Antagonisterne ikke selv den rette Troe, eller og de føre det klareste Beviis for, at Troe og Dyd (or et forædlet Sind og Bestræbelse efter at gjøre Guds Villie) ikke ere uadskillelige. Meest paafaldende er hos dem Alle Overeenstemmelsen i at nedsætte den menneskelige Forbedring. Naar Bastholm priser Christus som det sande Fuldkommenheds Mønster og Dydens Lærer, eller Gud som dens Belønner, strax hedder det: "at det er sin egen Dyd han priser!" Men i det ene Punkt burde Christne være enige: at Enhver, som kan spotte med Dyden, der dog i hvert Ord anbefales af Christus og hans Apostler, han udstøder sig derved selv af Christnes Samfund, og hvis Nogen fortjener Navn af en Christendoms Fiende, en Religionsforagter, da er han det. Bibelen ville de ikke høre, og hvorfor Jo, den afsiger Fordømmelsesdom over de Ugudelige og de Lastefulde, hvilket med rene Ord kan læses Matth. 25, 31 46, hvor Christus selv kalder dem Retfærdige, som have bespiist den Hungrige, klædt den Nøgne, besøgt den Syge, eller kommet til den, som var i Fængsel, og tilsiger dem "det evige Liv," men henviser de Ubarmhiertige, som have været følesløse Tilskuere ved deres Brødres Nød, til den evige Pine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
Subskriptions=Jndbydelse. Snart synes det kommet saa vidt med Forvirringen i Religionsvæsenet, at den Ene mismodig spørger den Anden: Hvor er Christus, eller: "hvad er sand Christendom Om ikke af en sørgelig Jndifferentisme i det vigtigste Sjæl Anliggende, saa maaskee af Lyst til at bevare den kjære personlige Ro, eller af Frygt for at give Forargelsen Næring og udsætte sig for Miskjendelse og ukjerlige Domme, ere Mange, som ellers vare udrustede med Evner og Jndsigt til at tale med, bragte til Taushed og skjælve for, aabenbar at forkynde den Herre og Mester for Verden, til hvem de have sat deres Tro og Haab, ja, vel endda, om ikke Bibel-Christendom tilsidst udarter til et Haansord, som atter skal ombyttes med forældede Formeler, med den døde Bogstav= og Authoritets=Troe. Dog, ikke saa burde Frugten af Lysets Kamp med Mørket i de henvundne Sekler, gaae tabt. Gjærings=Processen burde her, som i Alt, have sit Maal og sin Grændse, og om ikke en Fredstilstand, dog en Vaabenhvile være tænkelig. Men skal overalt en Skilsmisse i Kirkesamfundet finde Sted, da bør Fornuft-Christendommens Venner sidst rømme den, eller som slagne forlade Kamppladsen. Den evige Sandhed - snart endnu det eneste Punkt, Man overlydt tør bekjende, forsaavidt at Jngen vover at nægte dens overbevisende Kraft - bør, skal og maa seire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
J en tidligere Livs=Periode oplært og bestemt til en vordende Kirkens Lærer, tør jeg vel ansees ikke ganske uberettiget til at afgive en Stemme, og som den, der aldrig ophørte, efter Skriftens Bud, med redelig Hu at pønse, prøve og grandske over Christendommens Aand og indre Væsen, Alt uden Hensyn til menneskelige Systemmer, gjærede det længe i min Sjæl, at meddele Verden Resultatet af denne min Forsken. J flere Aar laae Materialierne til et populairt Skrift, der skulde fremstille sand evangelisk Christendom, støttet ene paa Bibelen, som den legaleste Kilde, i min Pult, da jeg stedse ventede, at En, hvis Stil ter. ling og Tid bedre tillod det, vilde forekomme mig i Udførelsen. Men hidindtil er dette ikke skeet; Timerne bortile og hver Dag rykker jeg Livets Grændse nærmere. Velan! saa lyde da ogsaa min Røst, om end blot som Forløber for en Værdigere. Virkningen sætter jeg rolig i Dens Haand, fra hvem al velsignelse kommer; men ligesom jeg forud tør love mig hver sandhedskierlig og troende Christens bifald, saa skal Jngen, uden at være slaget af aandelig Blindhed eller Ondskab, kunne sætte mig paa Kjetter-Listen, og der staaer jeg gjerne i Selskab med ham, den himmelske Lærer, paa hvis Navn ogsaa jeg er døbt, og paa hvis Ordjeg til mit Livs Ende vil holde fast. Skriftet skulde hedde: Jesus Christus, som han var, er og bliver. Her at udbrede mig videre om dets Plan og Jndhold, ansees overflødigt; blot saa meget, at Tendentsen er dobbelt: som Skolebog og som en christelig Huustavle til Veiledning ved Evangelisternes Læsning. Da jeg ikke vil have det betragtet som noget Partieskrift, men det bør kunne læses af alle christelige Konfessions=Medlemmer, uden at forstyrre den mindre oplyste Christen eller Ungdommen, i hvis Hænder det maatte falde, saa skal alt Fremmedt og Polemisk blive afsondret og udelukt af Skriftet, der vil udgjøre et for sig bestaaende Heelt, hvorimod hvad jeg kan have at sige til Forsvar for Jndretningen, som udstrømmet fra og bygget paa vore hellige Bøger, skal i et særskilt Anhang, der i al Fald kan ansees som et Slags Fortale eller Jndledningsord, vorde udviklet. Til den Ende findes i Subskriptions=Planen selv dobbelte Rubriker, hvori Man kan tegne sig for det Antal, som ønskes af hvert Skrift særskilt. Formatet vil blive stor Dunde. Arketallet kan ikke nøiagtigt angives, men formodes at ville blive for Haandskriftet 8 a 10 Ark og for Anhanget et Par Ark. Der skal sørges for, ved godt Kjøb (4 a 5 Skilling Arket paa Tryk= og 1/4 Deel meere paa Skrivpapir) at bidrage til den større Udbredelse. For at kunne bestemme Oplagets Størrelse, ønskes Planerne tilbagesendte inden Udløbet af August Maaned d. A., hvorefter Trykningen skal begynde saa betids, at Skriftet kunde udkomme for Aarets Slutning. Odense, 1 Mai 1833. S. Hempel,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
Kancellieraad og Eier af Fyens Stifts Adressekontoir med Bogtrykkerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
AVERTISSEMENTS. En ung Person, som er konfirmeret og med gode ForD. kundskaber forener Lyst og Stadighed, ønsker sig antaget i Lære hos en Bogbindermester enten i Hovedstaden eller Provindserne. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
Dagleier Jesper Johansens afdøde Enkes Huus No. 298 i denne Kjøbstads Vestergade, bestaaende af 4 1/2 Fag, 1 Etage, med tilliggende Have, stilles til 3 Auctioner Fredagene den 10,17 og 24 Mai førstk., hver Gang Kl. 10 Formiddag; hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kjerteminde den 26 April 1855. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-05-02
Onsdagen den 15 Mai førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver holdt Licitation paa denne Byes Raadstue over et Kirke taarns Forandring m. m., hvis Bekostninger ere anslagne til 754 Rbd. 5 Mk. S. og T. Overslag og Konditioner ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Kjerteminde den 24 April 1835. Thaulow.