Berlingske Tidende, 1827-11-05
Den 2den October. Den 28de f. M. ankom en Engelsk i Krigslup hertil, efter een Dags Seilads fra Navarin, for at si indtage Vand og Proviant. Jgaar Morges er en Engelsk Fre 1 gat, og tre Timer senere ogsaa Admiralskibet, Asia, Sir C. Cov. drington, indløbet hertil, som det heed, i samme Hensigt. i Herpaa viste sig iaftes Kl. 6 i Nærheden af Rheden en anden 6 Engelsk Fregat, kommende fra Navarin, og parlamenterede ved i Signal med Admiralskibet, hvorpaa dette befalede begge her for de Anker liggende Krigskibe, øieblikkelig at lette Anker, og styrede de med samme - tilligemed den under Seil blevne, sidst ankomne, i Fregat, uagtet det heftige Regnveir og den ugunstige Vind - imod i Navarin, hvor deres Nærværelse maa være meget nødvendig, at da man ikke engang ventede paa de Baade, man, for at indtage frisk Vand, havde afsendt til Kilden Krionero, en halv af Miil her fra Staden. Den 5te October. Efterat jeg havde sluttet min Beretning af 2den d., om Morgenen Kl. 8, erfarede jeg, at om Natten, den 1ste, en Flaade paa maaskee 50 Seilere, som man ved Dagens Anbrud erkjendte for Tyrkiske, var styret langs med Kysterne af Morea, af Patra til. Hen imod Middag, den 2den d., saae man fra Høiene her i Nærheden af Staden, ligesom og saa fra det høitliggende Fort, ved Hielp af Kikkerter, foruden de ommeldte 50 Seilere, endnu 14 andre, som uden Tvivl ogsaa kom fra Navarin, og, efterat de vare komne forbi det nordligste Punct paa denne Ø, Cap Skinari, ligeledes styrede til Vanden, ved Patra. Den første Division bestod af Fregatter Corvetter og Brigger, der, som man tydeligt saae, førte Tyrkisk Flag; det Engelske Admiralskib Asia, med begge Fregatterne samt Sluppen, i lagde sig paa Siden af denne Flaade, og i nogen Frastand saae man de andre 14 Seilere, alle af større Rang, dog havde de ingen Flag heiset, eller man kunde i det Mindste ikke kjende dem. Strax udbredte sig her det Rygte, at Jbrahim Pascha, uagtet, 1 den med Admiralerne for den Engelske og Franske Escadre trufne Overeenskomst, ved hvilken han formodentlig blot troede sig forbunden til ikke at foretage sig virkelige Angrebs=Operationer til søs, havde forladt Navarin i den Hensigt, at begive sig med en Deel af sin Flaade til Patra, en, som bekjendt, i Tyrkernes Besiddelse værende Fæstning, hvortil han benyttede Fraværelsen, af begge Admiralerne, af hvilke den ene, Sir C. Codrington, var afgaaet til Zante, og den anden, Rigni, som det hedder, til Me los. Derfor begav Sir E. Codrington sig, saasnart han ved den i den 1ste d. om Aftenen paa Rheden ankomne Fregat havde erholdt Kundskab derom, strax under Seil, for at opsøge Jbrahim Pascha, og bevæge ham til at vende tilbage til Navarin. Virkelig saae man den 3die dennes den Tyrkiske Flaade forandre sin Retning, og styre tilbage mod Navarin; den Engelske Admiral seilede foran, og bag efter fulgte de ovennævnte 14 Seilere. Paa denne Maade kom disse samtlige Skibe styrende langs med den, ligeover for denne Ø liggende, Kyst af Morea og Jngen tvivlede paa, at de jo rolig vilde fortsætte deres Fart til Navarin. Til almindelig Forundring saae man - det var den 3die omtrent Kl. 6 om Aftenen - det Engelske Admiralskib med en Engelsk Fregat at tage Retningen mod denne Rhed, de Tyrkiske Skibe derimod, tilligemed de ovennævnte 14 Seilere, som nu ligeledes bleve erkjendte for Ottomanske, at forandre deres Retning, og igjen styre til Vandene ved Patra. En Fregat havde den Engelske Admiral efterladt sig paa Kysten af Morea, for at iagttage den Tyrkiske Flaade, og et andet af sine Skibe havde han sendt til Melos, til den Franske Admiral Rigni, for at underrette ham om det, som var forefaldet siden hans Afreise fra Navarin.