JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Fra det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab skrives følgende Opfordring. Da det er af Vigtighed at faae samlet saadanne Erfaringer, som kunne tjene til Oplysning om Aarsagerne til Rust hos Rugen, saa ønskede Selskabet, at Landmænds Opmærksomhed maatte være henledet paa denne Gjenstand, naar og hvor der frembyder sig Leilighed til at gjøre Iagttagelser derover. Hvor, som enten i Aar eller i et kommende Aar med den fornødne Agtpaagivenhed maatte anstille saadanne Iagttagelser, der kunne bidrage til Gjen standens nærmere Belysning, opfordres herved til at meddele Selskabet sine Erfaringer i en Besvarelse paa følgende Spørgsmaale: 1) Over hvilket og hvor stort et Distrikt strække Meddelerens Erfaringer sig? 2) Har der i dette Distrikt viist sig Rust paa Rugen, overalt, eller kun hist og her, i betydelig eller ringe Grad. 3) Har Rusten fornemmelig viist sig nær ved Sumpe, ved Skove, ved levende Gjerder, ved Berberishække, eller ved eenlige Berberisbuske; Stod Rugen, da Rusten først viste sig, i Læ af Skove, Gjerder o. s. v., eller havde Vinden en ryge denne saadan Retning, at den kunde Sæd, 4) Har Rusten mere viist sig ved den ene Side af de nævnte Gjenstande, end ved den anden, og da ved hvilken, 5) Paa hvilken Tid viste Rusten sig først? 6) Var der, umiddelbart for den viste sig, enten stærk Taage eller Nattefrost? 7) Have visse Arter af Rug især viist sig udsatte for Rust, og hvilke, Har Rusten meere hjemsøgt den tidligt end den sildigt saaede Rug, mere stærkgjødet Brakrug, end den saakaldte maare Rug efter Erter og Kartofler, Besvarelserne bedes indsendte til Selskabet i Efteraaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Blandede Efterretninger. J Berlin er Alt Jubel over Keiserinden af Ruslands Nærværelse, som endnu forhøiedes ved Hs. Majestæt Keiserens Ankomst, der var saa uventet, at Hs. Majestæt ikke selv skal have vidst, at hendes Gemal befandt sig i Følget, før man havde naaet Friederichsfelde (halvanden Miil fra Hovedstaden). Her kom Kongen og Prindsesserne de høje Gjæster imøde. Ved Jndtoget om Aftenen den 6te sad Kongen med sin høie Datter i den forreste Vogn og i den næste Keiseren og Kronprindsen. Slotspladsen var opfyldt af utallige Mennesker, som opfyldte Luften med deres Vivatraab, der steeg til det Høieste da de høie Herskaber viste sig paa Balkonen, og Kongen trykkede sin Dattersøn (Storfyrst Tronfølgeren) til sit Hjerte. Hele Staden var illumineret. Med en Lykønsknings Deputation fra Magistraten den 8de fulgte 72 Borgerdøttre, for at overlevere Keiserinden en Festsang med en symbolsk Blomsterkrands. Om Aftenen indfandt de høie Herskaber sig i Operaen, hvor de Stumme af Portici blev givet. Kongen har den russiske og Keiseren den preussiske Generals-Uniform. Den 9de var stor Parade, hvorved Kongen selv førte Tropperne forbi Hs. Keiserlige Majestæt. Samme Eftermiddag begav Herskaberne sig til Potsdam, for her at modtage Storhertugen af Sachsen Weimar og Gemalinde (Keiserens Søster).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Keiserinden. agter at tilbringe 4 Uger i sin Fødestad, i hvilken Tid Keiseren vil gjøre en Reise til Bessarabien og derfra vende tilbage lige til Petersburg. (H. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
London er i denne Tid hyppigen hjemsøgt af Jldebrande; paa nogle Dage ere, til 8 indtrufne; ved flere af dem ere Mennesker omkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
J Marseille er for nærværende Tid en gammel Kone, som fødtes 1714, et Aar førend Ludvig den 14des Død; altsaa er hun nu 115 Aar gammel. Hun giftede sig, da hun var 66 Aar gammel, anden Gang, og det med en ung Mand paa 25 Aar. J Mellemtiden mellem dette andet og hendes første Ægteskab havde hun i Aar tjent som Koureer hos en Fyrste i Majland, uden at Nogen den Gang tvivlede om, at hun jo var en Mandsperson. Denne mærkværdige Gamle befinder sig ualmindelig vel, og nærer sig ved Kaffe, hvoraf hun drikker 30 til 40 Kopper dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Et nyt Skuespil, Marino Faliero, af Hr. Delavigne gjør stor Opsigt. Boghandlet Ladvotat har betalt 13000 Franker for Manuskriptet. Saameget fik han ogsaa for sin Ecole des Viellards. (A. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Frimodigt Spørgsmaal. Mon det er moralsk rigtigt og i videnskabelig Henseende ønskeligt, at opfordre til, at stille til Skue i en historisk Beskrivelse udmærket fortiente Mænds, eller vel endogsaa Fyrsters, Levnet, Handlinger, Tildragelser, endnu medens Personerne ere ilive, skulde ikke Forsøget herpaa være i høi Grad misligt for Skribenten, og Critiken herved see sig nødt til, med Undseelse at tilstaae, at den ikke, som den burde, ret kan eller tør antage sig den historiske Sandhed; leder det ikke overhovedet let til en Slags Panegyrik, som det ædle Menneske og den vise Fyrste ikke kunne andet end misbillige. – At man finder Exempler paa sligt, beviser Intet; men en tilfredsstillende Besvarelse af dette Spørgsmaal vilde sikkert kunne have sin Nytte og være belærende for Mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Anekdoter. En Deputation fra en provincial Skoleanstalt blev fremstillet for Ludvig den Attende. Han modtog den meget nedladende og spurgte iblandt Andet: Har J ogsaa mange Helenister iblandt Eder, min Herre. Helenister, svarede Taleren, vi havde vel nogle, men har allerede forlængst jaget dem bort. Troe kun, Sire, der gives vist ikke to til tre Skurker mere i det hele Departement, som endnu interessere sig for Manden paa St. Helena. Kongen kunde ikke ganske undertrykke sin Latter over en saadan Misforstaaelse. Nogle unge Fyre, der løb Gaderne igjennem en Nat, for, som Vundunsterne lode dem kalde det, at gjøre Løier, det vil sige, flytte Skildter, skjæle Morgenstjerner og slaae Lygter ind, havde ogsaa faaet Lyst til at flytte et Bogbinderskildt. En af dem var ved Hjælp af de Andres bøiede Rygge, kommet op at ride paa Jernstangen, hvori den vægtige Biblia hang, da Bogbinderen, der havde mærket Uraad, med eet aabnede Døren, hvorpaa de nedenstaaende Venner salverte sig med Flugten. Hør, min Kjære, sagde Bogbinderen, sig mig engang, hvad han har der at bestille, Jkke andet, sagde Fyren, end at see, hvad for en Edition Deres skjønne Bibel er af. - Bogbinderen fandt Svaret saa løierligt, at han hialp ham meget fredeligt ned. Man tilskriver denne Vittighed den afdøde Gen. Aud. R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Kjøbenhavns Børs d. 18 Juni 1838. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 82 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 151 151 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 1/2 Rbd. Sed 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-20
Nationalbank-Obligationer Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. . . . . .... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 105 105 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 972 r. S. 97 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 62 Rd. Bano, 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 161, 64 1/2 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Nyeste Skilderie, søbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 50. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Noget om Madagascar. ompagnus
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Af en dansk Sømand, den i sin Tid i det danske Asiatiske Kompagnies Tjeneste farende Supercarque G. J. Klittgaard. Skrevet 1787. Til Sammenligning med forrige Arnaadan Madagascar beboes af store og smaa Konger, hvilke undertiden føre en indbyrdes Krig, for at tilslaae sig Slaver. Disse Slaver bortsælges til Europæerne fra 20 til 52 nye Pastre, efter deres Størrelse. Herved kunne de Franske, som ikke allene beseile Stæderne, men have endog etableret sig paa et Sted, Foulpointe kaldet, bestandig profitere, som skeer ved Indkjøb af Slaver, Stude, Riis etc. imod Studsning af Krudt, Jern, Flinter, Fransk-Brændeviin, blaae og hvide Cattuner, Zitzer, Tørklæder, diverse Glas-Perler, og andet saadant mere til daglig Brug og Pynt. Saa og af ordinaire Porseliner bestaaende af Spølkummer, Ponce dito, Gorgeletter med Fad, Bojanger. Ligeledes ledige Kielder-Flasker og Bouteiller. For samme kan tilhandles Høns, Gies, Ænder og andre Provisioner til Consumering; samt for nye Piastre kan faaes alle Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Tirsdagen den 23 Juni 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
J den Tid fra Maji til September, som vi opholdt os der, indfandt sig haardt Veirligt med Regn, da det var just i deres Vinter-Tid. Men da Havnen er omringet med Øer, saa laae Skibet meget sikkert, saa Ankere og Tougene, samt andet vedkommende, ikke kunde tage Skade. Paa disse Landet omringende Øer opholder sig paa hvert Sted en saa kaldet Chef. Den fornemmeste af dem er paa Bedi-Faaders, som ved Skibenes Ansomst strax kommer om Bord for at give den fornødne Tilladelse, deels til at fylde Vand, (som er meget sundt og godt, naar det haver staaet en Dag over) deels at faae, hvad der skulde findes fornødent til Equipering og Provisioner, hvilket vi paa den Tid havde høist fornødent, da Skibet ved en Orcan under Tropicus, havde mistet Mesans Masten, Stængerne, Mærsene, og Roeret var laget i Stykker. Forberørte Chef bliver ved denne hans gjorte Visite aflagt med en Present af Værdie 70 til 80 Piastre, og naar det er skeet, saa giver han i Present en Stud, med Forsikkring at komme os til Hjelp; reserverende, at Skibets Mandskab bliver holdet til Rolighed og Artighed. Derefter fremkommer Landets Fruentimmer (som er efter Landets Skik) og tilbyde sig at være et Forsvar udi Husene og til Bestyrelse om noget utilladeligt skulde møde. Disse Fruentimmer tale Fransk og noget Portugisisk. Deres Klædedragt bestaaer af Tørklæder eller Landets Baster. Deres Spisning bestaaer af Riis, Fisk og Rødder. Disse Fruentimmer besidde og Høflighed, og en artig Omgang, som de tilbringes ved det de Franske medtage dem til Mauritz og Bengalen, samt gjøre dem deelagtige udi alle Selskaber. Jndvaanernes Eiendomme, bestaaer i Slaver, Stude, og Riis Marker. Derefter kommer og Chefferne om Bord fra disse Øer: Ambude, Raffia, Sampperra, BerriSomouk, Ambudorro, La Tosti, Marie-Faaders, Lonquinse Faaders, Wadolawe, Fittheria og Dalavina, hvilke søge at gjøre Present af en Stud, men naar samme ikke modtages, blive de allene beværtede med Brændeviin og Viin, og derefter gaae de bort. Da nu alle disse Ceremonier vare forbi, saa blev der føjet Anstalt ved Chefferne, at deres Folk skovede de Træer, som Tømmermændene fandt fornødne til Skibets Brug. Samme Folk tilbragte i Bayen alle Træerne, hvoraf der blev forfærdiget et nyt Roer, samt Mærsene med det videre Fornødne, og derfor bleve Chefferne betalte med Krudt, Flinter etc., og da dette udlagte var forbi med Afbetalingen, saa kunde der dagligen nedhugges uden Betaling, og saaledes continuerede vi, saa længe som vi havde det fornødent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
For Vandfyldingen maatte og Betalingen skee med Krudt, for førstegang, men siden forblev det derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
For den daglige Consumering af Stude, som betales fra 4 til 6 Piastre; Riis, Høns, Gies, Padie etc., gives Pastre, Krudt, Porseliner og Cattuner. Altsaa er Madagascar og Øerne ikke allene et godt Provisions=Sted, men der er endog i Bayen en sikker Havn og trygt Tilflugtsted for store og smaa Skibe. Husene paa disse Steder ere deels store og deels smaa. De hvile paa nedslagne Pæle i Jorden, bestaaende af tilsammenbundne og tilsurrede Blade, dog saaledes at den stærkeste Regn ikke kan nedkomme. Derpaa ere 3de Døre af Palmegrene, tilsammenbundne, og et Fyrsted derudi, hvor al deres Mad koges. Disse Huse opsættes for3 til 5 Pastre, og kunne staae, efter Beretning, i 10 Aar. Deres Drik bestaaer i Riisvand, og et Slags Øl, som er præpareret af Sukkerrør, Honning, og et vist Slags Bark af Træer. Det smager som Europæisk Hvidt Øl, men er undertiden saa stærkt, at ikke allene Indvaanerne blive drukne deraf, men endog ligeledes Europæerne. Brændeviin drikker Indvaanerne og gjerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Snustobak er en Artikul, som forbruges, Overflødighed, og produceres der i Landet; den Europæiske Snustobak bruges ikke saa meget i Almindelighed; men anbringes for Tændernes Rengjørelse. Naar een af Jndvaanerne kommer for at handle, saa er det første Ord: God Dag, giv en Priis Tobak. Derefter sætter de dem ned paa Gulvet hos Europæerne, og spørger, om man vil kjøbe Stude, Høns etc., Sluttes Kjøbet og Varene komme maae Betalingen skee strax; thi de ere saa præcise, at der ikke taales Ophold. Deres Alder er dem gandske ubekjendt. Aaret bestemmes efter Maanen. Deres Navn gives dem af Faderen. En Dreng bliver omskaaren efter 2 a 3 Maaneders Ælde, som foretages paa den Maade ligesom Jøderne bruge ved deres Bøn i Europa. Og naar Omskjerelsen er forbi (det skeer af den Fornemmeste i Familien) saa bliver en feed Stud slagtet; derefter pyntet, og Hornenopsatte paa Stager til Erindring. Derefter drikes og dandses. Naar fuld Maane indfalder, dandse de af Glæde, især naar den er af sædvanlig Skikkelse, thi er den stor, saa frygte de for Sygdomme. J den Tid vi der opholdt os, skeede en Formørkelse i Maanen. Deres Forklaring derover var denne, at Maanen bekom en ny Kone, tilden Ende blev der skudt nogle Flinteskud, og dandset, som et Tegn af Glæde derover. De troe ligeledes at have en større Fader end den naturlige, troe ogsaa, at der er en Dievel til som de befrygte, kan gjøre dem Skade. Naar en Bye bliver anlagt til Beboelse, og det første Huus er opsat, saa skydes med Flinter for at Dievelen ikke skal kunne komme i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Et Barn paa 2 Aar giver Moderen endde Brystet; omendskjønt Barnet spiser selv alle Ting Deres Spise anrettes paa Pisangblade, og andre af disse Blade rives i Stykker, til at bruges som Skeer. Maden koge de i Franske Jerngryder. De have intet Salt, men forbruge af Saltvand den fornødne Portion dertil. Ellers smager deres Mad meget godt, og vi have ofte spiist med dem. Naar Spiisningen er forbi, komme de kogt Vand paa den overblevne Riis, og derefter drikkes samme. Siden gaae de ud i Søen og vaske dem. Foruden denne Tour vaske de sig 4 a 5 Gange om Dagen. Jblandt disse Folk gaaer meget lidet Tyverie i Svang, uden naar de kan komme til at faae Jern, som er dem en stor Articul; da de forbruge samme til Kroge at fiske med, saa og for deres Øxer, Spyde samt andre fornødne Ting. De smede ved Træekul, og blæse Jlden ved 2de TræePomper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Naar nu saadan en Tyv bliver greben, saa bliver han strax givet Hug, og ingen tager ham i Forsvar. Er Tyveriet af stor Betydenhed, saa overleveres han til Cheffen, som da efter Sigelse sælger ham til Slave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Vi havde erfaret, at der adskillige Gange i den første Tid bortkom noget smaat Jern, og da vi engang om Natten greb en Sort, som opholdt sig ved de Steder, hvor Tømmermændene arbeidede, saa blev han anholdt, og i Cheffens Nærværelse straffet med Hug, og omendskjønt vi ikke forefandt noget, som kunde anledige til større Straf, saa maatte han dog bort der fra Stedet. Jndvaanerne angribe ikke Europæerne, men beklage sig over dem, naar noget utilladeligt indløber, og er det af Betydenhed, saa bliver samme straffet, hvormed de da og ere fornøiede. Een af Folkene havde tilkjøbt sig en Bouteille Melk, og da samme ikke var bleven betalt, saa kom Cheffen strax og paastod Betaling; men da der i Forveien var bleven bekjendtgjort, at ingen maatte betroe Folket noget uden Betaling, saa henfaldt Paastanden, og de vare dermed fornøiede. Disse Folk blive meget gamle, thi Climatet er sundt og godt. Doctores have de ikke. Bliver der nogen syg, saa betiene de sig af Urter, hvilke tjene dem som Huusraad. Vi vare saa uhældige, paa en Tid at have mange Syge; men det grundede sig derpaa: Fire Matroser, som døde, laae 3 a 4re Døgn paa Marken om Natten ved Skovning af Træer, hvorved Duggen, som der falder om Natten, foraarsagede, at de fik en hidsig Feber. Der var Huus bestemt for dem, men de vilde ikke benytte sig deraf. Da det derpaa blev forbudet, at ingen maatte lægge sig til at sove paa Marken om Natten, men skulde forblive i Huset Natten over, saa ophørde Sygdommen, og Mandskabet blev restitueret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Der siges, at fra November til Februari Maaned, skal der være meget varmt. Paa den Tid holdes Luften sammesteds for Europæerne at være meget usund, og derfore afgaae de Franske fra Foulpointe til Mauriz indtil Februari Maaned, men efterlade sig en Europæer til Opsyn over det der Forblevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Kongen af forommældte Stæder opholder sig paa Foulpomte, hvor de Franske have etableret sig. Der sagdes af Jndvaanerne, at de Franske betale til Kongen aarlig 500 nye Pastre, som en Forpagtning, og for Capitalen gjøre Leveranse af Fransk Brændeviin. Kongen skal inclinere stærk til at drikke og sove, og saaledes passere Tiden med andre, som daglig er hos ham. Hans Reve nuer af Landene bestaar af Slaver, Rus og smaae Creature. Meubler bruges ikke. Klædedragten, bestaaer i Baster, som de selv forarbeide af adskillige Couleurer. – Til Eftersyn vedfølger et Stykke fabriqueret Tøi og noget Garn. Deres Jorder ere meget frugtbare, og frembringe en Mængde Riis, samt Potater, Citroner, Lemoner, Ananasser, Pisanger, Granat Æbler, Kaal og Løg, samt noget, der ligner Spinat. Det Grønne voxer vildt, men haver en god Smag, naar det er kogt Vi have proberet, at saae Caps=Frøe til Kaal, saa og Gule-Rødder, hvilket kom til Fuldkommenhed og blev spist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Fra M. Dumaine, Chef for det franske Etablissement paa Foulpointe, er os blevet tilsendt adskilligt Grønt, som var meget godt, saa her mangler allene Jordens Dyrkelse, og en god Gartner til Fortsættelsen, da Indvaanerne selv ere alt for dovne dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Endnu fra gamle Tider staaer en Deel af et Castel, hvorfra Indvaanerne have forjaget Europæerne. Aarsagen grunder sig derpaa, at de Franske, som vare Besiddere deraf, vilde paa den Tid tvinge Indvaanerne i Landet til en anden Religionsøvelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Her paa Stedet forefindes og en Deel Muslingskaller, hvoraf Kalk kunde brændes. Samme, opkaster Søen dagligen. Til Brug for Bygninger falder her og adskillige Sorter Træer, samt Kampesteen i Overflødighed. – Capitain Carroe, som førde under sin Commando Skibet le Due de la Wauguyon, fra Europa til Bengalen destineret, var her for at proviantere sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Capitain Poujasch, som med en Brig fra Foulpointe kom til os med Jnventarii-Gods, indkjøbte Slaver og Provisioner. Deres Provisions-Regning for indkjøbte Vare var mindre i Priser end vores, som vi forklarede Jndvaanerne; men deres gyldige Grunde for dette bleve, at vi som Fremmede for denne Gang kunde ikke prætendere bedre Priser; men naar vores Skibe for Eftertiden skulde komme, og medbringe de fornødne Articuler for Landets Brug, saa skulde Conditionerne blive anderledes, og vi maatte indsee det som en billig Behandling. Vi erfarede og fra den Tid, at i Stedet for vi forhen havde betalt 7 Piastre for en Stud, saa bekom vi nu en saadan for 5 Piastre, og saaledes declinerede alle de andre Vare. Følgelig vilde Skibene, som for Fremtiden, afgaae fra Europa til Indien, finde bedre Regning herved, først ved deres Udreise at anløbe Porte Pray, forbigaae Cap, og søge hertil, da det er i deres Vei, og skeer ingen Ophold, som Caps Rehde foraarsager; hvorved de ikke allene kan forsynes med Vand og gode Provisioner, men endog undgaae de slette Følger, som Jndseilingen af Cap og Rehden bibringer. Skulde Compagnierne finde dette grundet for deres Skibe, som afseile til Kysten, vilde det være nødvendigt, at vort Hof afgjorde det ved det franske Hof, for at undgaae den Frygt, som de Franske ved saadan Leilighed kunde søge at opspinde. Omendskjøndt det ikke kunde nægtes, hvad Nation det end maatte være, at søge Landet for at proviantere sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
De franske Officerer, med forommældte Skibe, havde paa den Tid, de opholdt sig her, søgt at faae Jndvaanerne til at troe, naar vi vilde afseile, da at beholde dem som Slaver; hvilket Indvaanerne ikke allene fortælde, men forsikkrede derhos, at de vare uden Frygt, og forbleve derfore paa Skibet til vi vare under Seil, udbad sig, at vi vilde give en Salute af 3 Skud til VenskabsTegn, som de med Flinter igjen i Overflødighed fra Landet vilde besvare, hvilket og skete; og for at vise det Sande, er medgaaet een af Landets Jndvaanere for Plaister, deels for at see Europas Sæder, saa og for at kunne komme vor Nation, til Hjelp i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Disse Opdagelser, som i Anledning af min egen Nærværelse paa Øen St. Maria ere skeete, grunde sig derpaa, om mueligt at kunne afvende den Risico, som Skibene anløbe, for at søge Cap ja endog, om de i Havnen ligge fortøjede, de overdrevne Omkostninger, og undertiden dog slette Provisioner. Hvorimod dette Land kan recommanderes som et Opholds-Sted udi Krigs-Tilfælde, et godt Provisions Sted af billige Priser, gode Folk, sikker Havn baade for store og smaa Skibe, paa Veien, uden at give mindste Ophold, til Indien, hvor Passaterne regjere, in Summa, alt det, som er mueligt, og kan ved fornuftig Indretning tilvejebringes, giver mig Aarsager til dette nyttige Værks Forfremmelse, som kunde forventes at blive til Fædrene=Landets Fordeel og store Nytte i Tiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Skulde et Skib paa sin Hjemreise være saa uhældigt, at lide Skade ved en Orcan, eller anden Leilighed; kan de sikkert søge hertil for at blive hjulpne, uden allene med Seilduger og Tros ser, som ei kan bekommes uden fra Mauritz; men naar saa skeede, og Skibene for Eftertiden kunde blive forsynede med mere af forberørte Sortementer hjemmefra, saa vilde de andre fornødne Omkostninger blive af en liden Værdie, og ikke komme i Ligning med de overmaade Omkostninger paa Mauritz eller Cap, der bortsmelter Skib og Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Proposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Foruden at jeg i foregaaende Beskrivelse haver bekjendtgjort og beskrevet Madagascar i den Forfatning, den forefandtes, samt Levemaaden, og hvad samme producerede i den Tid. Saa haver jeg dog ikke villet forfatte min Betænkning, over de Nord-Capere, eller saa af de Franske kaldede Ballains, som der falder i Overflødighed, førende nu, da jeg saameget mere vil søge at udføre samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Af disse Fiske forefalder fra Juni til Sept. en stor Mængde, da Mødrene med sine Unger søger ind ud udi Bayen, og som fanges af Jndvaanerne. Men det er allene Ungerne, som ligge paa Ryggen af Moderen, de fange; thi de Gamle slaae, i Mangel af Remedier, deres Fartøier i Stykker, som ere af tynde Bræder tilsammenbundne, og kaldes Canoer. Deres saakaldede Harpuner bestaae i et Spyd, deres Liner ere af Bast, og dog fanges med disse Remedier 3 a 4 Fiske daglig. Naar de nu have faaet en Fisk til Landet, saa bliver derover gjort en Tale, forinden samme bliver skaaret i Stykker. Noget deraf bliver da foræret til Familien, det øvrige bliver bortsolgt, hvoraf vi og kjøbte, for at probere om deraf kunde brændes Tran. Men vor Præparation bestod i en Potte til Kogning, hvorved den forventende Tran ikke kunde tilvejebringes. Jndvaanerne røge og denne Fisk til Spiisning. Tran bruge de ikke; thi de behielpe sig med Dagen; og med den Jld, som brænder paa Fyrstedet om Natten. Jeg indseer, at naar en god Foranstaltning blev iværksat, saa vilde ikke Omkostningerne komme i Ligning med den Bestemmelse, som skeer for den Grønlandske Fangst; og det nu saa meget mere, da Søen herer rolig; Land er rundt omkring til Beskyttelse; og Arbeiderne kunde ikke mangle den daglige gode Forflegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Af forommældte Fiske medfulgte 2de ved Skibet en lang Tid, som vi daglig saae, baade i ondt og godt Veir.