JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
J de Deputeredes Kammer har Greven af CastelBayac, den 2den December, andraget paa, at en Grundlov bliver udarbeidet angaaende Trykkefrieheden, hvori der nøie maae bestemmes, hvad der er tilladt at lade trykke og hvad der er Misbrug af heden en nødvendig Egenskab ved en repræsentativ Trykkefriheden. Paa den ene Side er TrykkefrieRegiering, og paa den anden Side bør Skrifter, og især Dagblade, som læses af mange og som maade, være underkastede en vis Veiledning af har en saa stor Jndflydelse paa Folkets Tænke Lovene, saa at de ikke skulle giøre Skade. Paa hans Forslag bliver nu en Addresse over everet Kongen, om at en Lov, angaaende Try kefereden bedste Udvei, at al Censur blev ophævet, som heden, maae blive ham forelagt. (Mon det ikke var er ubestemt i sin Natur og leder kun til Misbrug eller til Misforstaaelser; at der blev i Almindelighed befalet: at intet maatte trykkes til Skade for Religion og gode Sæder; ingen Fornærmelse mod enkelte Personer, og mindst mod de regierende Personer og deres Familier, ingen Beskyldninger, som ikke kunne bevises, og intet haanligt eller fornærmeligt mod andre Magter, om endog beskyldningerne vare laante af udenlandske Blade, naar det Laante blev foredaget paa en saadan Maade, at Fornærmelsen eller beskyldningen vedblev at være usvækket; med mindre disse Fornærmelser og Beskyldninger fandtes i offentlige Skrifter, som bleve publicerede i Landene selv og der tolererede. At Embedsmænd, som hidindtil havde været Censorer, skulle være offentlige Anklagere mod de Skribentere. som formentes at have forseet sig mod disse Bestemmelser, og at et Oplysningsraad skulde indsættes. af de meest agtede Mænd i hver Egn, som skulde paakiende disse Klager, dømme efter deres moralske Følelse og Overbeviisning, og straffe Skribenterne. efter Omstændighederne, med Advarsel eller Mulkt, eller Forbud af deres Skrift, eller ogsaa indstille til haardere Straffe. Ved en Forening af Fleres Kiendelse maatte man vel komme den fornuftige Middelvei nærmest.)(Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Nyeste Post-Efterretninger. Een Financeplan er ikke gaaet igiennem i de Deputeredes Kammer i Paris nemlig af en Abbesom indgav et Bønskrift til det om, at ethvert Medlem vilde subscribere paa en Oversættelse af Pandecterne, som han vil udgive, med 6 Franker paa hver Bind – man loe. – Den 7de December fremtraadte Politieministeren, Hr. de Cazes tilligemed Marineministeren Vicomte Dubouchage, Under Statssecretairen for det Jndre Hr. Becqvoy og Statsraad Delamalle, han besteeg Talerstolen og sagde: at Kongen havde overdraget dem at forelægge Kamret 3 Lovforslag; det første af disse angaaer den personlige Friehed. Ved Loven af 29de October 1815 havde Regieringen erholdet Fuldmagt til at lade overordentligen saadanne Personer hæfte, gen og Statens Sikkerhed; denne Lov havde væ som vare mistænkelige for farlige Anslag mod Kon ret til Nytte og det lovmæssige Monarchie var stedse meere blevet befæstet siden den Tid. Der anholdes ikke om Fornyelsen af denne Lov, men om an mildere. Det havde været ønskeligt om man reent dre Forholdsregler, som ere mere indskrænkede og lige Midler for at holde Roligheden vedlige, men kunde havde undgaaet at betiene sig af overordentde politiske Bevægelser lægge sig ikke saa snart; selv England har i et halvt Aarhundrede været nødt til at suspindere sin Habeas-Corpus=Acte 9 Gange. Man har desuden betient sig af den overdragne, Magt mod meget Maadehold, ved Oprøret i Grenoble bleve kun 319 Personer fængslede, aldrig har et større Antal end 260 Personer været sat under Politiets Opsyn og for Tiden kun 150. Mademoiselle Roberts alvorlige Beskyldninger kunne allene undskyldes med hendes barnlige Kiærlighed. – Ministeren fremsatte derpaa følgende tre Lovforslag. 1. At enhver, som er mistænkt for et Complot eller et Anslag med Kongens Person, mod Statens Sikkerhed, eller mod Personerne af den kongelige Familie kan arresteres og holdes i Fængsel, saalænge denne Lov vedvarer, og uden at man har nødig at overlevere ham til Domstolene og det blot i Følge en befaling, som er undertegnet af Præsidenten for Minister-Collegiet og Politieministeren. Opsynsmanden over Arresten skal derpaa indsende en Afskrift af Arrestordren til den Kongelige Procureur, som forhører den Arresterede, indsender alt til Justitsministeren, som foredrager Sagen i Kongens Conseil, hvilken derpaa kiender i Sagen. Loven af 29de October 1815 er ophævet, den nye er gyldig til 1ste Januar 1818. 2. Tidsskrifterne maae, da de have en saa stor Jndflydelse paa Folkets Tænkemaade, og da de undertrykte Parthier endnu existere, uagtet den udvortes Rolighed er bragt til Veie, vedblive at være underkastede Censur. Journaler og periodiske Skrifter maae derfore ikke udkomme uden med Kongelig Tilladelse. Denne Lov ophører at være gieldende til 1ste Januar 1818. 3. At naar et Værk confisqveres, saa har Forfatteren Ret til at indkomme med sin Forestilling derimod, og naar ikke Domstolene bekræfte Confiscationen inden 8 Dages Forløb, saa har Forfatteren. Ret til at fordre sit Værk tilbage. Over disse 3 Lov-Forslag skal nu Kammeret debattere og stemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Jndenlandske Efterretninger. Jntet Slags Rygter er skadeligere end de, der, uden Grund, sætte Mennesker i en utidig Frygt for Mord og voldsomme Overfald paa Landeveie, især i Nærheden af en Hovedstad og paa en Tid af Aaret, da Nætterne ere saa lange og mørke som nu. Lettroende Folk blive derved saa meget snarere førte bag Lyset, som Ondskaben ofte finder sin Regning ved at forstørre saadanne Rygter, naar de eengang ere udspredte. Anmelderen betragter det derfor som høist vigtigt at berigtige et i disse Dage almindelig u edt Rygte om, at en Mand skulde være bleven overfaldet og dræbt i Nærheden af Søndermarken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Anledningen til dette Rygte er en Bekiendtgiørelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
i Statstidenden No. 95 angaaende en Mand, ved Navn Galdberg, som havde forladt sit Opholdsted, Vridsløselille, paa Kiøbenhavns Amt, hvor han havde en Landeiendom i Forpagtning, men vilken Forpagtning uventet ophørte, da Gaarden blev solgt. under Haanden, efter at have været 4 Gange til Auction. Galdberg var nu uden Levebrød, og tog derfor den 27de October til Kiøbenhavn, for, om mueligt, i Hovedstaden at komme i Næringsvei, Han tog ind til en Mand paa Christianshavn, hos hvem han opholdt sig til den 29de f. M., da bemeldte Mand fulgte med ham op i Byen, hvor de sagde hinanden Farvel paa Hjørnet af Studie- og Teglgaardstrædet, efterat Manden havde indbudet Gald. berg at spise til Middag hos sig, men han kom ikke, og siden den Tid har han, uagtet al anvendt Umage, saavel fra hans Families som fra det Offentlige Side, ikke været at finde; Penge havde han ikke hos sig. Den 1ste November flyttede Galdbergs Kone, med deres talrige Familie, bestaaende af 13 sammenbragte Børn, af Mangel paa Huuslye, til hans Søster i Damhuset. Den bedrøvede Kones Bekiendtgiørelse, der blot sigtede til, at faae Kundskab om sin Mands Skjebne, har saaledes uskyldigen givet Anledning til hiint skadelige og ugrundede Rygte. (Kiøbenh. Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Torvepriserne i Kiøbenhavn d. 20 December vare. følgende: Rug, Tdn. 20 Rbdlr. Mk. a 24 Rbdlr. Mk. Hvede, Tdn. 30 Rbdlr. Mk. a 37 Rbdlr. Mk. Byg, Tdn. 14 Rbdlr. Mk. a 14 Rbdlr. 3 Mk. s. Havre, Tdn. 9 Rbdlr. Mk. a 9 Rbdlr. 3 Mk. s. Ærter, Tdn. 14 Rbdlr. Mk. a 17 Rbdlr. Mk. s. Røget Flesk, Lødt 7 Rbdlr. Mk. a 8 Rbd. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 5 Rbd. 1 Mk. a 6 Rbd. Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Kjøbenhavns Børs den 20de December. Cours. Hamb. 2 M. 560, a vista 570. Amsterdam 2 M. , a vista . . London 2 M. 25 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 580. (J Fior d. 20 December 645) - Specier solgtes til 36 Rbmk. (J Fior 38 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 90 1/2 a 91. (Jstor 72. pr. 100. Obligat. 82. Norske Sedler 19. (Jfior 41.) Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. Disc. 10 Proc. Af Börsenh., Hamb. Corr. indenl. og udenl. Journ.) Se
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama, læst i vedkommende Overret og Underretter, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter forrige Sognepræst i Damsholt paa Møen, afgangne Peder Heggelund, indkaldede, med anordnet Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer formig, som Skifteforvalter; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Sorøe, den 19de December 1826. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Litteratur. Fornødent Giesmæle paa Hr. T. Thaarups Anhang til Rybs, tilligemed Bemærkninger om vor Hander og vort Pengevæsen, af Grosserer M. L. Rathanson; er igien at faae, for 1 Rbdlr. Exemplaret, hos Bogtrykker P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Paa Stagelse Kiøbsteds Gader, er til forskillige Tider funden, og til Undertegnede indleveret. en Læder Brandspand mærket W. M. v. S., en Jernlænke, 2de Kornsække, en Vogn Bagsmække, ta en Tegnebog med nogle Papirer. som til Eieren mod behørig Legitimation kan udleveres. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Løverdagen den 6te Januari 1816 om Formiddagen Kl. 10, bliver Halset Matr. 249 paa Slagelse Kiøbsteds Steenstuegade, efter Eieren Johan Johansen Bu lovs Forlangende opraabt til absolut Bortsælgelse om antagelig Bud skeer. Huuset bestaaer af 6 Fag til Gaden Muur- og Bindingsværk med Tegltag og er indrettet til Beboelse for 2de Familier. Conditionerne hvorefter det Bortsælges er til Eftersyn paa mit Contoir. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Herved bekiendtgiøres, at Torsdag Formiddag den 23de Januari 1817, bliver paa Gimlinge Mark ved offentlig Auction bortsolgt Skolejord 4 Tdr. 7 Skpr. Land, og en god Tørvemose stor 2 Tdr. 2 Skpr. Land, efter de Conditioner, som nærmere kan erfares hos Hr. Pastor Tryde i Gimlinge og mig Undertegnede. Egitzlesmagle, Præstegaard den 19de December 1816. S. M. Beier, Provst i Vester Flakkeberg Herred, Ridder af Dannebrogen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Formedelst Alderdom og Svaghed agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard, beliggende paa Bredegade under No. 135, paa billige Villaar, det nærmere kan af de Lysthavende behageligt erfares, naar de henvende dem til Eieren. Slagelse, den 20de December 1816. C. Hiortebierg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Et ungt Menneske, der i flere Aar har været ved Avlsbruget, og derom kan fremvise de bedste Rekommandationer, ønsker sig ansat som Avls-Forvalter ved en Herregaard eller andensteds, hvor hans Tieneste kunde behøves. Anviisning gives af Hr. Kiøbmand Fescher i Nestved, hvor hans Papirer ere til Eftersyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-24
Nytaars-Ønsker. faaes tilkiøbs hos P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
2. Aarg. No. 155. A vi 8 for ti Kjøbstæder. Slagelse, Sorøe, Ringsted, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Torsdagen den 26de December 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Oversig. over Dagens indenlandske Nyheder. (Fortsat.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
De offentlige Blade ere især uskaansomme mod de stakkels Tienestepiger, saaledes er der yttret det Ønske i Politievennen No. 19: at der maatte udkomme en Forordning, som bestemte hvorledes de skulde klæde sig; at man ikke burde give fattige Børn for galante Confirmations-Kioler og af et Snit, som ikke kunde passe for dem, naar de kom ud at tiene; at saadanne Pigebørn, som ere bestemte til at tiene for deres Brød, ikke burde lære at brodere, at Tienestepiger burde gaae i Hvergarn om Vinteren, i Bomuldstøi om Sommeren, og tærnet Lærred til Forklæde, og at der burde anlægges egne Fabriker dertil, saa at de kunde faae det for godt Kiøb. (Var ikke Linnedtøi bedre til Sommerdragt end Bomuldstøi, da Bomulden ikke groer her i Landet.) Forresten maae Stykket selv efterlæses, da Forfatteren vil have meget udenlandsk Stads afknappet hos vore Damer; et saa formasteligt Forslag, at Redacteuren ikke drister sig til at omtale det videre. – J samme Blad No. 34. er man endnu værre, da man beskylder Tieneste pigernes Kiærester for at de give Anledning til Tyverier, da de besøge dem naar Huusbond og Madmoder ere ude, og udspionere Husenes Tilstand; dog gielder dette allene om Kiøbenhavn, thi udenfor samme ere Tienestepigernes Kiærester alle skikkelige Folk. – Men allerværst er den Beskyldning, som giøres i Jversens Avis, at Frugtbarheden er saadan tiltaget blandt Tienestepigerne, at de som oftest komme frugtsommelige i deres Tieneste, og at mangen Huusmoder nødes til, for at faae et Pige, at tage et Barn med, og at der i Sommer fandtes i Fyen to Naboe Herregaarde, hvoraf den eene havde maattet paatage sig at føde 10 og den anden 14 Børn, for at faae saamange Mødre tilat tiene sig som Malkepiger; dersom man endog kan tro en gammel vittig Satyriker paa sit Ord, saa maae det dog kun være i Fyen, det er saa galt, thi i Sielland gaaer det ikke saa usædeligt til.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
(Fortsat.) Det Rygte er udbredet i Havannah, at den nye Vicekonge af Mexico, Admiral Apodaca, skal paa sin Marsch fra Vera Crux til denne Stad være angrebet af et Korps Jndependentere paa 4 til 5000 Mand; men som han skal have tilføiet et Nederlag; (selv dette Angreb og paa dette Sted viser Jndependenternes Frygtelighed, derimod tilstaae Spanierne, at et Angreb af deres Flottille paa Jndependenternes befæstede Havn, Boqvilla de Piedra, skal være afslaget. Og dog have Spanierne forlænge siden fortalt os, at de havde erobret denne Havn. Og fra Madrid selv fortælles under 26de November, at man der har med største Forbauselse erfaret, at 10 Skibe, som paa engang ere afseilede fra Havannah, ere tagne af Kaperne, hvorved mange Kiøbmænd lide et stort Tab. Fra spansk Side er underhaanden indrykket et Stykke i de offentlige Blade om Erobringen af Skibet Fire brand; hvori der siges: at Spanien har uimodsigelig Ret til at erklære den mexicanske Bugt for at være i Blokade Tilstand, og at formeene alle Skibe at beseile den, at det vel ikke kan forhindres, at jo nordamerikanske Undersaatter kunne hemmelig understøtte Jnsurgenterne, men at Friestaterne vist aldrig ville aabenbart gjøre det, hvorved de kun ville indvikke sig i Krig med flere af de europæiske Magter; at Spanien vil, naar dets Kolonier blive fuldkomment beroeligede, aabne en frie Handel for alle Allierede og Neutrale, ligesom det allerede for lang Tid siden har erklæret Portorico og Staden Havannahs Havne for at være frie, og har nyeligen erklæret det samme angaaende Staden Chartagena, efterat Terra-Firma er nu fuldkomment beroeliget og bragt til Lydighed. (At tillade en saadan Handelsfriehed var tilforn ganske stridende mod Spaniens Colonie-System.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Her har vi nu en spansk Efterretning om, at den hele nordlige Kyst af Sydamerika er igien underkastet Spaniens Herredømme og bragt til Lydighed, ved den tappre Don Pablo Murillos, Charta genas Erobrers, Bestræbelser, forresten ere Efterretningerne fra disse Egne saa bunkle og uvisse, som de vel kunne være. Spaniens Politik udkræver det desuden nødvendigt, at Tilstanden i hver Colonie, saalænge der er noget Oprør tilbage, skiules med saamegen Omhyggelighed som mueligt, for at svække Modet hos Jnsurgenterne i de øvrige Colonier, saameget kan vel siges med temmelig Vished, at Bolivars Expedition er mislykkedes og at Jnsurgenterne har paa denne Kant i det mindste ikke Overhaand, om de just saa ikke aldeles ere bragte til Lydighed. – Bolivar havde rigtig nok bemægtiget sig Øen St. Margaritha, var gaaet over til det faste Land, og var trængt frem til Staden Carupano, som han indtog; da General Murillos afsendte en spansk Armee imod ham, under General Moralles, som traf ham 12te Juli paa Bakkerne ved Cabrera ved Ocumares, 15 Mile fra Porto Cavallo, og efter en blodig Fægtning sto aldeles hans lille Krigshær, som meest bestod af Negre, hvilke han havde hvervet paa St. Domingo, han reddede sig selv til sine Krigskibe og undkom, men den største Deel af hans Folk bleve tilbage og nedsablede. Uagtet dette Nederlag, var dog ikke Jnsurrectionen fuldkommen dæmpet; thi den Kongelige Tidende i Carracas af 31te Jull, 7de og 14de August meddeelte Efterretninger og senere Fægtninger med Jnsurgenterne, som havde trukket sig tilbage i det indre af Landet, og i een af disse Fægtninger tilsatte en af Jnsurgenternes Hærførere, en tapper Jrlænder, og som havde udmærket sig i de foregaaende Krige, Sir Gregor-Mac-Gregor, Livet, han havde søgt at redde Levningerne af Bolivars Armee. Man angav at Hovedaarsagen til Bolivars Uheld var fornemmelig den, at han havde udstædet en Proclamation, hvori han havde erklæret Negerslaverne for at være frie, hvilket bevirkede, at Jnvaanerne ikke vare tilbøielige til at tage hans Parthie. Jnsurgenternes AdmiralBrion, som havde taget Bolivar ombord, søgte forgiæves at skaffe ham et Tilflugtsted paa de engelske Colonier, eller paa St. Thomas, og man veed ikke hans videre Skjebne, formodentlig er han gaaet til St. Doming; de engelske Kiøbmænd paa Jamaica skulle forresten have undestøttet ham med Penge til sin Expedition, da de frygtede for, at de skulde tabe deres fordeelagtige Handel paa de spanske Colonier, dersom disse aldeles skulde komme tilbage under Spaniens Overherredømme. Admiral
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Brion skal være gaaet til Nordamerika med sin Flaade, for at lade den udbedre. Dog skal Bolivar have opnaaet sin Hensigt med at forsyne Jnsurgenterne med Vaaben; de Efterretninger man havde om at Gen. Murillo var falden i Unaade, og at han vilde gaae over til Jnsurgenterne, have ikke stadfæstet sig; og ligesaa upaalidelige ere formodentlig ogsaa mange andre Efterretninger som findes i de amerikanske Blade, om denne Generals Grusomheder og om Jnsurgenternes Forbittrelse og store Fremskridt i disse Egne, lad os holde os til det Resultat, at Bolivars Expedition er mislykkedes, og at Spanierne har Overmagten i Terra-Firma og i Kongeriget Granada. Dette Kongerige Nye Granada, som Morillos seierrige Vaaben har tvunget til Underkastelse, er en anseelig Stat, det har 2 1/2 Million Jndvaanere, og er deelt i 22 Provindser; Hovedstaden Santa Fede Bogota har 36000 Jndvaanere; Landet er rigt paa kostbare Producter, af disse 22 Provindser erklærede sig de 11 for uafhængige i Aaret 1810; Provindsen Qvito foregik de øvrige med Exempel, og var den første spanske Colonie, som rev sig løs fra Moderlandet. Don Antonio Narino bevægede de øvrige Provindser til at følge deres Exempel, blev Chef for Republikens Tropper, slog Spanierne flere Gange og gav den nye Stat en fortreffelig Constitution; men han var uheldig i Kampen mod Murillo, blev fanget, og vansmægter for Tiden i Fængslerne i Cadix, hvorvidt Jnsurrectionen er aldeles qvalt i disse Egne, og om Republikens to Generaler, Cabal og Urdannetta, ere aldeles betvungne eller blot have trukket sig tilbage til de indre Deele af disse vidt udstrakte Lande, kan ikke erfares med Vished. – J Vicekongeriget Pern, Guldets og Sølvets Moderland, hvor den tapre spanske General Pezuela skal have afløst Gouverneuren Abisbal i hans Post, skal efter de spanske Tidende: selv Efterretningerne langt fra ikke være tilfredsstillende. Hvorledes det egentlig hænger sammen om Jnsurrectionen i Landet selv har udbredet sig, eller om Armeen fra Buenos=Ayres har gjort Fremskridt, kan for Tiden ikke opklares. Særdeles vanskeligt er det for Spanien at bringe Hilpetropper dertil, formedelst den overmaade store Afstand. Det eneste man har hørt fra Peru er, at Bierg værkerne ere i Forfald, da det underjordiske Vander trængt ind i Gruberne og har sat dem under Vand, hvorfore den spanske Regiering har forskrevet en engelsk Jngenieur, som skal bringe en Deel Dampemaskiner med sig derover, for ved deres Hielp at udpompe Vandet, og en Myntemaskine, for strax at udpræge Sølvet og Guldet til Dollars; Sølvbiergværket i Potosi er det vigtigste paa Jorden, og Sølv og Guld findes i den Mængde i dette Land, at den gamle Gatterer i Gottingen, een af de største Geographer som har levet, paa stod, som Redakteuren har selv hørt af ham, at var Peru saa vel opdyrket som Europa, saa vil der blive saameget Guld og Sølv bragt for Dagens Lys, at man ikke længere kan bruge det som Penge, da disse Metaller saa vilde blive alt for almindelige: man kan derfore begribe, at Spanien flipper disse Besiddelser nødigt. (Fortsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Under 17de d. M. har det behaget Hs. Majestæt anernaadigst at optage Eieren af Gammes Kiøgegaard, Christian Rasmussen Carlsen, tilligemed sine ægte Descendentere, i den danske Adelstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Den 21de December blev Balletmester og Prof. Vincenzo Galeottis Liig bisatil Rundekirke, men da han var af catholsk Troesbekiendelse, saa blev den høitidelige Sielemæsse, efter catholst Kikkeskiki Aftes læst i Sørgehuuset. J Ligfølget faaes af Statens første Mænd, der fulgte til Fods. Ogsaa de kongelige Solodansere, saavelsom Theatrets Figuranter og Dandseelever ledsagede deres afdøde Lærer, Præsten ved det herværende Gesandtskabs capel fulgte med, men Jordpaakastelsen forrettedes af Hr. Pastor Falsen. J Kirken blev afsiungen en Cantate, under Accompagnement af de kongel Sangere og Saugerinder. - Om nogle Dage skal Liget bringes til Assistencekirkegaarden. (Kiøbenh. Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Aarhuus, den 17de December. Trende sørgelige Begivenheder har i denne Tid fundet Sted her i Naboelauget: En Landmand troer forleden Dag i Skoven at have fældt en Ræo han seer liggende inde i et Krat, og iler hen for at hente sit Bytte, men finder til sin store Skræk et Menneske svømme i sin Blod. En fattig Dreng havde samlet Brændsel, troer at see Skovfogden, lægger sig paa Luur og formedelst en laadden Hue han har paa, saa ulykkelig for sig selv, skuffer Jægeren. Skuddet havde truffet den Ulykkeliges Hoved, saa han døde kort efter. – Den gamle Postfører Gaarmann havde forleden Nat det Uheld paa Routen fra Aalborg til Colding at velte og derved at brække sin ene Arm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Natten imellem sidste Onsdag og Torsdag afbrændte ved ulykkelig Jldspaa en heel Bondegaard i Pannerup Bye under Schaarupgaards Gods. Alt blev et Rov for Luerne ungtaen Kreaturerne. En Pige maatte for at redde sig, saagodtsom nogen styrte sig, igiennem Luerne og skal derved ynkeligen være bleven tilredt. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Ledige Embeder. Garnisons Præsteembeder paa Christiansøe, 300 Rbdlr. Gudme og Faberg Sognekald, i Ribe Stift, 350 Rbdlr.; til Formanden svares i aarlig Pension af Embedet 20 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, og 200 Rbdlr. S. V. og naar denne Pension ophører, skal Præstetienden af 100 Tdr. Hartkorn i Anneret Faberg, henlægges til Amtsprovsternes Løningfond. Told-Controlleurtienesten i Wewelfleth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
J den 1096de Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere. 15. 20. 70. 55. 90.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Kjøbenhavns Børs den 24 de December. Cours. Hamb. 2 M. 592, a vista 600. Amsterdam N. , a vista London 2 M. 26 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 615. (J Fior d. 24 December 650) - Specier solgtes til 37 1/2 Rbmk. (J Fior 39 1/2 Rbmk.) For Committeesedler blev givet (med Rente) 90. (Jstor 74 1/2 pr. 100. Obligat. 79. Norske Sedler 19 19 1/2. (Jfior 40 a 41.) Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. a 8 Mk. 8 s. Disc. 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ. ESSESSI
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama, læst i vedkommende Overret og Underretter, ere de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter forrige Sognepræst i Damsholt paa Møen, afkiendtgjøres. gangne Peder Heggelund, indkaldede, med anordnet Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter; hvilket endvidere herved be Sorøe, den 19de December 1816. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-26
Løverdagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Slagelse Raadhuus offentlig Licitation over Renovationen af de offentlige Pladser i Slagelse Kiøbsted for Aaret 1817. Stabel.