JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-05
En beqvem og hyggelig Beboelsesleilighed heri Byen, bestaaende af 3de smukke Værelser med Kjökken, Spisekammer og andre udvendige Beqvemmeligheder, samt Halvdelen af en ikke ubetydelig Hauge, er at erholde tilleie til 1ste Mai indeværende Aar. Adressecontoiret anviser. Nykjøbing den 4de Januar 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
30te Aargang. No 3. de Wolland ValsterTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Udenlandsk Politik. Frankrig. De seneste Efterretninger ommelde, at Frankrig har under 27de f. M. antaget den af England tilbudne Mægling i det amerikanske Stridspørgsmaal, hvilket er saa meget mere paafaldende, som man dagligen imødeseer Jndholdet af Præsident Jacksons Tale ved Kongressens Aabning den 1ste Decbr., hvoraf man just ikke venter sig nogen fredeligsindet Tendents. Næsten skulde man troe, at man derved forud har villet binde Hænderne paa sig selv, for under Paaskud af den engang antagne engelske Mægling, at kunne lade de i Talen befrygtede Udfald mod Frankrig uændsede. Forøvrigt beviser den Beredvillighed, hvormed den tilbudne Mægling nu er antaget, hvormegen Vægt den franske Regjering lægger paa Forebyggelsen af et Brud med de nordamerikanske Stater, og var det maaskee ikke England i høieste Grad, magtpaaliggende, hvad tidligere er berørt, at vide Frankrigs Søemagt disponibel i andre Tilfælde og paa andre Punkter, der ligge Englands Jnteresse nærmere, skulde man ikke være utilbøielig til at tillægge den engelske Politik en sjelden Grad af Ugennyttighed, der vel ellers under andre Omstændigheder letteligen kunde blive underordnet de Fordeele, der under en vedligeholdt Neutralitet vilde være at høste ved en Søekrig mellem Frankrig og de nordamerikanske Fristater. Forhaabentlig vil ogsaa denne ved Englands Meditationer vorde undgaaet, da Nordamerika paa den ene Side vil føle sig smigret ved Frankrigs første Haandrækning, og paa den anden, sikkerligen ikke vil sætte sig i et spændt Forhold til England, ved at tilbagevise dets fredsmæglende Tilbud. De franske Blade underholde endnu Publikum med Beretningen om den franske Krigsmagts Bravourer ved Fredagen den 8 Januar 1836. Mascaras Jndtagelse. Arabernes Tab af Saarede. og Døde, anslaaes til 860 Mand, og de Franskes i Forhold dertil meget ringe, efter et Morgenblad til 12 Døde og 200 Saarede. Men man seer afdenne Begivenhed heller ikke noget vigtigere Resultat, end at en Stad er ødelagt, og Araberne for denne Gang ere fjernede fra de franske africanske Besiddelser, uden at disse derfor ere sikkrede i Fremtiden. Er det derimod sandt, hvad Rygtet beretter, at de Franskes Konge i Anledning af Aarskiftet og Arabernes Overvindelse, vil benaade enkelte af de April Anklagede, formener et fransk Blad, spidsfindigt, at Mascaras Jndtagelse dog er godt for Noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Spanien. Efterretningerne fra dette Land ere som sædvanligt modsigende og tildeels lidet troeværdige. At Frankrig og England skulde være komne overeens om, at det første paa sidstes Bekostning skulde oprette et Asyl for de Spaniere, der vilde forlade Don Carlos Sag, uden at man dog derfor vilde declarere sig for Dronningens Partie, der, om en saadan Overeenskomst var sand, unægteligen vilde vinde i Styrke, omtales ikke i Meddelelser fra noget af disse Lande, og fortjener derfor formeentligen ligesaa liden Tiltroe, som at D. Carlos, efter Breve fra Bajonne af 27de f. M., den 2den f. M. pludseligen skal være død, formodentligen ved Gift, og at General Moreno er myrdet, eftersom senere Efterretninger fra Onate herom tie. Fra Krigsskuepladsen erfares, at General Palarea har tilfægtet sig en Seier ved Molind i Aragonien den 15 Decbr., over flere forenede Bander, under Forcadella, Quilez og Orangiste, hvori Rebellerne tabte 400 Mand, en Mængde Vaaben og andre Trophæer, og havde desuden til Følge, at en Deel fangne Christinere, som skulde have været skudte, bleve befriede. For St. Sebastians Skjæbne er man nu mere beroliget. Den engelske Garnisoner, med Undtagelse af Artilleriet, afløst af spanske Tropper, og man følte sig forvisset om, at Carlisternes Forsøg paa at indtage Fortet Gueteria, vilde mislykkes, uagtet Operationerne, der bivaanedes af Jnfanten Don Sebastian, ledes af Overgeneralen Egnig i egen Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Omkring Vittoria concentrerer sig Dronningens Armee 20 til 30,000 Mand stærk, det britiske Armeecorps bestaaer af 6000 Mand. Paa en Forespørgsel af den engelske Oberst Arbutnoth, om hvorvidt det Decret endnu staaer ved Magt, hvorefter Fangerne af det fremmede Hjelpecorps skal skydes, har den carlistiske General Segastibelig med den meest forekommende Høflighed svaret: "Decretet bestaaer endnu i sin fulde Kraft, vi have ingensomhelst befaling faaet, der kunde forpligte os til at give Pardon. Vi betragte ikke den britiske Legion som regulairt Militair, der er kommet forat yde Spanierne Hjelp, men som Tropper, der ere rekruterede for at staae Christina bi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
England. De den 26 f. M. stedfundne Valg, ere overalt faldne ud til det liberale Parties Fordeel. Jntetsteds i 25 af de betydeligste Stæder havde Borgerne Majoriteten i de nye Municipaliteter, i de fleste talte deres Partie ikke en 1/4 Dec. og i 8 Municipaliteter kun et eneste Medlem. Efter Colonial=Ministerens Befaling, er anstillet Undersøgelser om Local=Øvrighedernes Forhold paa Malta foranledigede ved en Pamphlet af en Malteser Mitrovich, hvori han beskylder Authoriteterne saavelsom Englænderne i Almindelighed, at have krænket de Tractater, ved hvilke Kongen af England er kommen i Besiddelse af Malta.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Tyrkiet. Den 28de f. M. havde den stor britaniske Gesandt, Lord Ponsonby, en Audienchos Sultanen, hvori han modtog en med Hans Høiheds Billede smykket Daase, besat med Brillanter. Ved samme Leilighed fik Lord Ponsonby selv Vistrernes store Nischaniflichar, som efter den ny Anordning skal bæres om Halsen; ogsaa det øvrig Gesandtskabs-Personale fik Decorationer og Foræringer. Storherren har derved villet giengielde Foræringen af 24 Metalkanoner, som Kongen af England sendte ham i 1833, og af de fem udmærkede engelske Heste, som senere ere ham tilsendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Fædrelandet. Provindsialstænderne i Roeskilde. Stænd. Tid fra Nr. 25 til 32 incl., indeholde følgende Sager: A. Sagen betræffendKbhvns. Fattigvæsens occonomiske Tilstand. Af Secretair Algreen-Ussings Fremstilling sees, at dets Gield udgjør over halvanden Million, formeentligen foranlediget ved en mindre god Oeconomi i Bestyrelsen, og fornemmelig ved at optage og forbruge den største Deel af de af Private til specielle Øiemed og navngivne Stiftelser under Fattigvæsenet skienkede Capitaler og Legater, uden for disse at stille anordningsmæssig Sikkerhed. Bestyrelsen har, siger han, derved paadraget sig et uhyrestort moralsk Ansvar. Prop. Jndstillingspunkter gaae dernæst ud paa: 1) at Fattigvæsenets hele financielle Status snarest muligt maa vorde oplyst; 2) at Bestyrelsen maa blive paalagt aarligen ved Trykken at bekjendtgjøre en omstændelig Balance over Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter, og 3) at de aarlige Regnskaber maae blive underkastede Repræsentanternes Revision, forinden de indsendes til Collegial=Revision. Disse Jndstillingspunkter bleve i det Væsentlige billigede saavel af Commit., som af Forsamlingen, hvis allerund. Petition overeenstemmende dermed blev affattet. B.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Sagen betræf. en ny Anordn. ang. Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning, til Forfølgning af Lovens Overtrædelse m. m., sigtende til slige Sagers hurtigere Fremme og bedre Oplysning, ved at give Forhørsdommerne en udvidet Virkekreds, saavel med Hensyn til Undersøgelsernes Fortsættelse, som Arrestdecreters Fuldbyrdelse af dem selv i fremmede Jurisdictioner. Hvor Appel i criminelle Sager er nødvendig, eller af den Tiltalte forlanges, skal Underrets=Dommeren selv udfærdige Appellations=Stævningen, og med Erklæring om, at han for eget Vedkommende frafalder alt videre Varsel i Sagen, indsende Acten til Overøvrigheden til videre Foranstaltning. C. Sagen angaaende Justitsr. Salicaths Forslag om en ny Straffelov for Tyveri, Hæleri og Medvideri m. m., i hvilken Anledning af Forsamlingen er indstillet: 1) at det maatte behage Hs. Maj. at forelægge et Lovudkast til en ny Straffelov for Tyveri, Hæleri, Ran, Røveri, Bedrageri og Falsk, at Straf af Brændemærke maatte aldeles afskaffes, og Straffen af Kagstrygning ligeledes enten bortfalde eller modificeres; 2) at det almindelige Jndiciebeviis maatte tillægges fuld Gyldighed, i alt Fald med Undtagelse i Henseende til Livsstraffens Anvendelse; 3) at Jnqvisttions-Commissionen i Kjøbenhavn maatte ophøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
J Møderne fra den 16 til den 24 Decbr. ere følgende nye Sager foredragne, en Mængde Andragender og Hoveriets Afskaffelse, ligeledes om Stænderforhandlingernes Offentlighed fra Kjøbstæderne Rudkjøbing, Svendborg, Faaborg, Assens, Middelfart og Nykjøbing paa Falster. Flere Forslag bleve enten eenstemmigen eller med en betydelig Majoritet afviste, hvoriblandt et ved Sognefoged P. West, fra Sognefoged Rasmussen paa Falster, om adskillige Forandringer i Skolevæsenet paa Landet, endvidere en Begjæring fra Helsingøers Repræsentanter, som gik ud paa, at forebygge Landsby haandværkernes alt for store Forøgelse og ulovlig Næringsdrift paa Landet; ligeledes et Andragende ved Forl. Commiss. Thomsen, fra 15 Møllere om Beskyttelse imod Udfærdigelsen af Bevillinger til Opførelse af flere Møller i hans Valgdistrict og dettes Omegn; et Andragende, fra 3 Møllere i Kjerteminde, om Afskaffelsen af Sædegaardenes Hestemøller og Bøndernes Haandqværne. Den ved sin Jver for at afflere Mangler og Misbrug ved det fyenske Veivæsen og de ham i denne Anledning paadragne Processer bekjendte Proprietair C. H. Hansen, har den 31te Decbr. f. A. fristet den vanheldige Skjæbne, at der opkom Jld i en ham tilhørende Gaard i Landsbyen Hunderup nærved Odense, hvorved 2de Fløie afbrændte. Denne Gaard var den eneste, der undgik Ødelæggelsen i den sidste store Brand, der hjemsøgte den nævnte Bye. Kun Stuebygningen og et Stykke af en Sidefløi frelstes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Kieler Correspondenzblatte melder at Pløener Donnerstagsblatt Nr. 52 er, efterat Halvdelen, af Oplaget allerede var bortsendt, bleven lagt under Beslag af det pløenske Amthuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
J Anledning af Spørgsmaalet i Kbhpst. Nr. 313, ang. Amtsforvalternes Skriverpenge for Afskrivninger (ikke Oppebørseler) af Skatterne af Konge- og Kirketiender, har Red. af bemeldte Blad, modtaget følgende Oplysning. Amtsforvalterne ere berettigede til at beregne sig de omspurgte Skriverpenge, 10 Rbd., hvor Amtsforvalterne endnu nyde fulde Skriverpenge, men ellers 5 Rbd. for hver Tiende, hvortil er indrettet særskilt Qvitteringsbog, ifølge Skrivelse fra det kongl. Rentekammer af 9 Mai 1818 til Stiftamtmanden over Lolland, og Falster, af 26 Jan. 1833 til Amtmanden over Svendborg Amt, af 21 Decbr. 1833 til Amtmanden over Veile Amt, af 11 Jan. 1834 til Amtmanden over Thisted Amt v. s. Fl. Samme Skriverpenge kunne beregnes af Kjøbstæderne. En Kirketiende eller Kongetiende, som eies uden Forbindelse med andet Gods, saaledes at for Skatterne føres en egen Conto ved Amtstuen i andet Fald kan Jntet beregnes for Tienderne især – betragtes nemlig som et ucomplet Jordegods, af hvilket Skriverpengene beregnes som foranført. Ved en ny Bestemmelse tør vel denne Afgift ventes formindsket, om ikke ganske hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Af den fra Kbhvns Politikammer aarlig udkommende Fortegnelse over Ægteviede, Fødte og Døde i Kbhvn., sees, at der i Aaret fra en 21 Decbr. 1834 til den 21 Decbr. 1835 ere ægteviede 971 Par, fødte 3673, hvoraf 1903 Drenge og 1770 Piger, døde 3612, hvoraf 1146 Mænd, 920, Ri Qvinder 819 Drenge og 697 Piger, altsaa 61 flere fødte end døde. Blandt Dødsaarsagerne nævnes: 298 af Alderdom, 421 af Brystsyge, 20 dræbt sig selv, 370 af Kopper, 480 af Krampe, 266 af Svindsot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Blandet. J et i Hamborg trykt Skrift om Maanen og dens Beboere, tilskrives den berømte Astronom, den yngre Herschel (fortiden paa Cap flere curisse Opdagelser i Maanen. Ved et Kæmpeteleskop, siges der, har han der seet Basalbjerge, overordentlige store Amethyster, af Farve som spædet Rødviin, en Maaneskov af en eiendommelig Art Træer, en Granskov, talrige Hjorder af en Art brune fireføddede Dyr, en Menneskeart med et langt Skjæg, og med et Legeme af mere Symmetri end nogen Orangutangs, men med lange Vinger; der foreslaaes, at der gives dem det videnskabelige Navn: Flagermuus=Mennesker. At dette af sammendyngede Usandheder opfyldte Skrift indeholder et grovt Spøg og adskillige astronomiske Urigtigheder, har Prof. Ursin viist i sit Tidsskrift "Dansk Almeenlæsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
J St. Austell i Cornvall er nylig bygget en Dampmaskine, som ved at forbrænde 1 Skp. Kul, er istand til at hæve en Vægt af 125 Mill. Pd. een Fod høit, J disse Dage have de for nogle Aar stedfundne Optrin imellem de danske og endeel af de ikke danske chirurgiske Studerende atter fornyet sig derved, at vore Landsmænd have villet tilholde de Udlændinge, der med dem besøgte Academiets store Høresal, at iagttage god Orden, idet mindste saavidt, at disse skulde, ligesom hine selv, aftage deres Hovedbedækning, naar de traadte ind i Auditoriet. Hertil fandt disse sig imidlertid ikke beføiede, og Uenigheden i den Anledning, har endog udartet til Haandgribeligheder. Om der blandt Huerne" (saaledes kunne Dhrr. Udlændinge vel kaldes, da Flere af dem bære denne Hovedbedækning) have været nogle af vore Brødre fra Holsteen, vide vi ikke, men tvivle derom, da disse vistnok ligesaavel vilde have rettet sig efter vore Skikke, som vi, naar vi gjæste dem, vide at rette os efter deres. (Kbhpst.)J Braunfels (i Fyrstendømmet Solms Braunfels) høitideligholdt den 27de f. M. en Veteran fra Syvaarskrigen sin Fødselsdag i en Alder af fulde 100 Aar. Adolf Dies blev født i Leun den 27de Novbr. 1735, og gik i preussisk Militairtjeneste i sit 19de Aar. Han er endnu ved fulde Forstands kræfter og læser daglig den fineste Skrift i sin Bibel uden Briller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Personposten. Jfølge det fra den kongl. Gen. Postdirection under 15de f. M. emanerede Reglement for Personposten mellem Kjøbenhavn og Nakskov, afgaaer denne Post fra det første Sted Fredag Aften Kl. 8, og fra det sidste Søndag Aften Kl. 9 3/4. Passagerernes Jndskrivning skeer i Kbhvn, paa Personpostens Expeditions-Comptoir paa Postgaarden Torsdag Efterm. fra Kl. 47, Fredag Form. 9-11 og Efterm. 477, paa de øvrige Steder paa derrespective Postcomptoirer og Postexpeditionerne i Gaabense og Rønnede til enhver Tid, senest indtil 1 Time førend Postens Afgang, eller, naar Posten afgaaer om Natten eller Morgenen tidlig, den foregaaende Dags Aften; dog kunne udenbyesboende lade sig indskrive om Natten 1/2 Time for Postens Ankomst. Paa Routen fra Kjøbenhavn til Nakskov til 15 ankommer den til Gaabense Løverd. Morgen Kl. 7. 45 a 8. 45, og afgaaer derfra til Nykjøbing Kl. 8. 151 a 9. 15. . Sundbye, 10. 30211. 300. Nykjøbing Formid. 10. 15 a 11. 157 Saxkjøbing 11. a 12. Sundbye. Mariboe. 1. 204 2. 20 1 Saxkjøbing Efterm. 12. 50 1. 50, . . . Nakskov. . 2. 304 3. 30 1/4 Mariboe Nakskov – – . 5. 15 a 6. 15. 2 12 Fra Nakskov til Kjøbenhavnte Aar. afgaaer den fra Nakskov Sønd. Aften Kl. 9. 45, og ankommer til Mariboe Mand. Morgen Kl. 12. 301. Sarkjøbing 1018 a 7. 40. Mariboe Mand. Morgen. 12. 45. Sundbye – – 3. 45. Saxkjøbing. Nykjøbing 4. 15. Sundbye – – . 4. Gaabense. Nykjøbing. Paa Retouren vil Personposten indtræffe i Kjøbenhavn Mandag Aften Kl. 7 a 8. Efter disse Bestemmelser skal den altsaa tilbagelægge Veilængden mellem Kjøbenhavn og Nakskov, 23 3/4 Mile, i 21 a 22 Timer under almindelige Omstændigheder. Naar flere end 8 Reisende, hvilke kunne finde Plads i Postkarethen, lade sig indskrive,, da blive disse, saavidt muligt, befordrede med Wienervogne fra Station til Station, imod Erlæggelse af den reglementerede Betaling (s. d. Bl. Nr. 103, f. A.).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Ved Tallotteriets 1427de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende. fra den 30te Decbr. 1835 til den 6te Jan. 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Fra Gaabense til Vordingborg: Frue Kammerjunkerinde v. Classen med Familie og Kammerjomfru, Kjøbmændene Dorph og Hansen; Forvalter Lange; Student Schouboe; Student Reument; Forvalter Ehrenreich; Justitsraad Pontoppidan; Justitsraad Friis, Hr. Spaeth; Kammerraad Wilhelm med Brodersøn; Hr. Braband; Discipel Krøyer; Kjøbmand R. Sidenius; Vognfabriquer Eckert; Skolelærer, P. la Cour; Stud. theol. Mørch; Stud. theol. Hansen; Stud. Bregendal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Fra Vordingborg til Gaabense: Havnefoged Andreasen, Kjøbmand Holst, Skibscapitainerne Andreasen og Sonne; Toldbetjent Thierry; Malersvend Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Bekjendtgjørelser. Af Umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderie, kan en Capital af circa 700 Rbd. Sedler udlaanes mod anordnet Sikkerhed. Falsters Birk den 6 Jan. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmænd Bog Boesen og Jørgen Skrall i Birket, samt Christen Wibolt i Nøbølle, under Baroniet Juelinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Nostrup. Juelinge den 5 Jan. 1836. 569 Rbd. 3 Mk. 4 s. S. og T., af Arvepenge under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, opbydes herved til Udlaan imod lovbefalet Sikkerhed. A. Andersen. Sundby den 2 Jan. 1836. Torsdagen den 14 Jan. førstkommende fra om Formiddagen Kl. 10, bliver i Kjøbmand Peter Kronmanns Fallitboe her i Byen afholdt offentlig Auction over Boets Løsere og Varebeholdning, bestaaende af: Meubler, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Vogne og Avlsredskaber, Heste, Køer, Faar og Sviin, samt Manufactur- og Colonialvarer; til hvilket Alt Liebhavere indbydes. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 5 Jan. 1836. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Under Marieboe Kjøbsteds Overformynderie kan imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans 381 Rbd. 36 naar man derom henvender sig til Marieboe den 31 Decbr. 1835. 21 32 K. B. Sedenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Efter Bestilling overlades fra Guldborglands Vildbane: nogle Spidshjorte og Daaer a 4 Rbd. Stk., samt Kalve . . . a 3 – Ourebyegaard den 3 Jan. 1836. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-08
Det, mig tilhørende, her i Byen beliggende, næsten aldeles nye Brænderi af 8 1/2 Tdrs Størrelse, med dertil hørende Malt-Kiølle hvorpaa kan tørres 12 Tdr. Malt, tilligemed en vel indrettet nye Kor stald til 44 Stkr. Hoveder, og Sviin igel til 100 Stkr. Sviin, agtes underhaanden bortsolgt. Om forlanges kan til Besætning medfølge 40 Køer, 40 Sviin, 100, Favne Brænde og 100 Tdr. Malt. Conditionerne, hvoriblandt at den halve Kjøbesum kan blive indestaaende mod 1ste Prioritet i den sælgende Eiendom, erfares, naar man behager at henvende sig til Undertegnede. Saxkjøbing den 4 Jan. 1836. P. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
30te Aargang. No. Bollands-Falster Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Udenlandsk Politik. Frankrig. Rygter om Hæftelser, Opdagelsen af Vaabenoplag og Helvedmaskiner paa den Dag, den 29de f. M., da de Franskes Konge begav sig fra Tuillerierne til Kamrenes Aabnings-Høitidelighed, har atter bragt Bestyrtelse over Pariserne og givet de offentlige Blade et rigt Stof til Gisninger over Begivenheder, hvortil Aarsagerne endnu ere indhyllede i Mørket. Rygterne vandt i Sandsynlighed, da man bemærkede, at det kongelige Tog pludseligen havde forandret sin Retning og ikke, som sædvanligt, gik over Pont royal, men paa høire Side af Seinen, langs med Tuilleri=Havens Terrasser, at man desuden havde forbudet Publicum Jndgang i Haven, og at Kongen, som ellers pleier at befinde sig i Toget tilhest, denne Gang sad i en Vogn. Jndtil Kl. 11 havde man endnu været beskjæftiget med at bestrøe Pont royal og Quai d'Orsay med Sand, og først da havde Municipal=Gardisterne begyndt at ryddeliggjøre Veien langs den høire Seinebred. Da Kongen ankom til Sessions=Palladset, blev han modtaget af en Deputation af de Deputerede. Salen var opfyldt, det diplomatiske Corps fuldtalligt, og den tyrkiske og græske Gesandt sadde ved Siden af hinanden. Throntalen, som blev fremsagt med svag Stemme, var usædvanlig kort, berørte kun i almindelige Udtryk Haabet og Fredens Vedligeholdelse, men, med Undtagelse af det stedse fastere knyttede Venskabsbaand, mellem England og Frankrig, omtalte den ikke specielt Forholdene til de øvrige europæiske Magter, omendskjøndt, som Journ. du Commerce udtrykker sig, de østlige Anliggender og den polske Nationalitets=Sag synes vigtige nok til at behandles i et Foredrag af denne Art. Ellers, - siges der - pleier de europæiske Cabinetters Viisdom i Almin Tirsdagen den 125 Januar 1836. delighed at blive fremhævet som Borgen for Fredens Opretholdelse; idag ligger denne Borgen alene i Forbindelsen med England. Forøvrigt udtalte Kongen sine varme Ønsker for Spaniens Pacification og befæstelsen af Jsabella den 2dens Throne. Den Enthusiasme, med hvilken Kongen blev hilset paa sin Vei, lader sig, som bemærket – for denne Gang ikke beskrive, da Adgang var spærret for Folket. – Fonds vare faldne noget. Til Deputeret Kammerets Præsident blev Hr. Dupin valgt, med 164 Stemmer. Om de hæftede Personers politiske Betydenhed ere Meningerne deelte. Nogle ville vide, at Hæftelserne alene ere trufne Lommetyve og obscure Jndivider, der have gjort sig skyldige i anstændige Yttringer, medens Andre, skjøndt ugrundet, blandt de Hæftede have seet den, fra Pistolskuds=Processen af 1832, bekjendte Bergeron, der forøvrigt ikke har sit Ophold i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Spanien. Om Finants=Forslaget bemærker Journ. des Debats, at det gaaer ud paa intet mere eller mindre, end at forlehne Regjeringen med en vilkaarlig og næsten uindskrænket Magt til, indtil Borgerkrigens Tilendebringelse, at benytte alle Midler, som ere nødvendige for Armeens Fornødenheder og Jndkomsternes Formerelse – som der loves - for Størstedelen til Statsgieldens Afbetaling. Presseloven synes i det Væsentlige tilskaaren efter den franske Legislatur. J Regelen er det vel tilladt alle Spaniere gjennem Pressen at publicere deres Anskuelser uden Censur, men derfra er dog undtaget Skrifter, som behandle den catholske Religions eller den hellige Skrifts Dogmer, og desuden en Mængde Presseforbrydelser specificerede, hvori Angreb paa Dronningens hellige Rettigheder og Legitimitet spiller Hovedrollen. Og hertil er endnu føiet en ny Forbrydelse, nemlig Angreb paa Nationens uomtvistelige Rettigheder, hvilket er saameget mere paafaldende, som det endnu er uafgjort i Spanien hvilke disse Rettigheder ere. For at kunne udgive Journaler skal foreløbigen erhverves Øvrighedens Tilladelse og stilles en Caution i Hovedstaden af 40,000 Realer og i Provindserne af 20,000 Realer. Fra St. Sebastian meldes under 20 f. M. at Fortet Gueteria er af Carlisterne lagt i Aske, men endnu ikke indtaget.