JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-02-03
Fredagen den 14de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 til 4, bliver, ifølge Dom og derefter erholdt Udlæg, afholdt 2den Auction over: Eiendommen Nr. 59 paa St. Anne Plads, som til Auctions-Efterretning er vurderet for 8000 Rbd. Sølv. Tredie Auction, hvorved absolut Salg attraaes, afholdes den 28de Februar næstefter, til samme Klokkeslet. Conditionerne, Vurderingsforretningen, m. fl. Salget vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal. Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1834. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1834-02-03
Tirsdagen den 18de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem og 5, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, ved Auction 1ste Gang, Tirsdagen den 4de Marts 2den Gang, og Tirsdagen den paafølgende 18de Marts 3die og sidste Gang, opraabt til absolut Bortsalg: Huset No. 4822 paa Hjørnet af Steenkulsgaden og Stokhuus længen og den paa Østervold under No. 561 b., beliggendStubmølle, lille Kongensmølle kaldet, med tilhørende Jnventarium, hvilke 2de Eiendomme til Auctions-Efterretning ere vurderede for 9000 Rbd. Sølv. Conditionerne, Adkomstbrevene og øvrige Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 20 a 27, og bemærkes det, at Auctionerne afholdes i Stue=Etagen i Gaarden No 481 i Steenkulsgaden. Denne Bekiendtgiørelse tiener i øvrigt Panthaverne og andre Vedkommende til fornøden Underretning. følge Forlig og Udlæg samt vedkommende Udlægshaveres Begjæring, bliver den af Jordbruger hans Crillesen af Sundbyester iboende Eiendom bestaaende af 3 Længder Bygninger, med tilliggende 2de Hauger, og tilhørende Jorder, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. opraabt til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes Fredagen den førstkommende 21de Februar, 7de Marts, hver Dags Formiddag Kl. 11, og af hvilke de 2de første afholdes paa mit Contoir i store Kongensgade No 72 paa Christianshavn, hvor Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Decumenter ere forinden til Eftersyn, hvorimod den 3die Auction afholdes paa den sælgende Eiendom. Dette kundgjøres endvidere til vedkommende Panthaveres Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Amager Birk, den 28de Januar 1834. J. C. v. Osten.
Berlingske Tidende, 1834-02-03
Efter Skifterettens Begjæring, bliver det Dagleier Lars Clausens og afdøde Hustrues fælleds Strevboe tilhørende Huus i denne Kiøbsteds Mellemgade fra Torvet Nr. 109, stillet til Salg ved trende offentlige Auctioner: Tirsdagen den 25de Februar, den 11te og 25de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, af hvilke første og anden Auction afholdes her paa Contoiret hvor Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn, men den tredie Auction i bemeldte Huus. Denne Bekiendtgiørelse tiener saavel til de Lysthavendes som til Panthavernes Efterretning, efter Placaten af 22de April 1817. Mariebo Byfogedcontoir, den 27de Januar 1834. Valentin.
Berlingske Tidende, 1834-02-03
Proclama. Creditorerne i efterfølgende Stervboer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1) efter afgangne Dorthe Marie Boe, 2) Jomfrue Dorthea Møller, 5) Tienestekarkarl Søren Nielsen, senest tient hos Kiøbmand og Brændeviinsbrænder Jensen. 4) Krigscancellie-Secretair, Undertoldbetient Carl Jacob Fries, bliver herved, i Henhold til Placaten 26de October 1792, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 22de Januar 1834. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Aar 1834. No. 30. Tirsdagen. den 4 Februar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
London, den 24de Januar. Vi have erholdt et trykt Exemplar af en meget interessant Memoire eller Petition, stillet til Don Pedro fra Don Francisco d'Almeida, der var Minister for de udenlandske Anliggender under Maria Jsabellas hele Regentskab, i Aarene 1826 og 1827, indtil Don Miguels Ankomst. Formedelst sin Hengivenhed for det Portugisiske Charte og for constitutionel Frihed blev han ved Dou Miguels Ankomst til Lissabon forviist, og stiler nu denne sin Skrivelse fra Paris til den keiserlige Regent; hans Fader lever i Portugal. J denne Adresse siger han til Keiseren, med hvor dyb Bedrøvelse alle Frihedens Venner have seet paa de af hans Ministre udøvede ulovlige og uretfærdige Handlinger. Ved at afsløre de sørgelige Vildfarelser, Underslæb og Undertrykkelser, som disse Regentens Raadgivere have begaaet, erklærer hiin Memoires agtværdige Forfatter: at de i London med Huset Ricarde contraherede Laan ere fordærvelige for de Portugisiske Finantser, at den imod Kirken brugte Fremgangsmaade er voldsom og uretfærdig, at det i hiint keiserlige Manifest forkyndte Løfte om Beredvillighed til Forsyning er aabenbart blevet krænket, og Statsantoriterne blevne kastede imellem hverandre; at Ministrene have tiltaget sig den Forret, at give Love, og i deres Uvidenhed at forstyrre Kongerigets gamle Rets- og Administrativ-Forfatning.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Vi ønske med denne Memoires Forfatter, hvis Anskuelser stemme overeens med vore, at Keiseren vil afskedige sine nuværende Statstjenere, indkalde Cortes, og i Harmonie med Chartet antage et Forsonings-System.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Den Engelske Armee bestod ved dette Aars Begyndelse af 109,139 Mand, nemlig 26 Regimenter Cavallerie, 7 Batailloner, Fodgarde, 103 Batailloner Jnfanterie og 7 Colonial-Regimenter. De ere fordeelte paa følgende Maade: J Storbritannien 21,634 Mand; i Jrland 23,075 M., udenrigs 31,000 M., i Ostindien 17,777. M. Desuden Artillerie, Jngenieurs Sappeurs, Mineurs og Depots af enkelte Regimenter, som ikke ere indbefattede i ovenmeldte og medregnede gjøre den nævnte Sum fuldtallig. (Tallene ere rigtige.)
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Paris, den 26de Januar. Andri Foucault er i Gaar, som Gerant for Gazette de Franc formedelst et Angreb paa Kongens Rettigheder, dømt til tre Maaneders Fængselstraf og en Pengemulct af 4000 Fr. Anledningen var et Brev, som Bladet indeholdt: "Til Ludvig Philipp, Hertug af Orleans, første Prinds af Blodet og Rigs statholder og gav ham det Raad, at nedlægge Kronen, Bladet Tribunne bekjendtgjør, at det nu den 89de Gang er lagt under Beslag.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Om det ny Spanske Ministeriums Planer lyde Efterretningerne, eller rettere sagt: Formodningerne i vore Blade endnu meget forskjellige og upaalidelige.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Med den ængsteligste Spænding har man paa Børsen ventet Efterretninger fra Spanien, især efter den telegraphiske Efterretning om Sammensværgelsen, som her skal være udbrudt den 10de Januar i Dronningens Pallads, men strax blev dæmpet. Af Moniteuren den 21de Januar erfares officielt, at et sammensmeltet Ministerium virkelig er realiseret. Det ny Ministerium er vel sammensat af forskjellige Elementer, dog have de Constitutionelle deri ei allene i Henseende til Tallet Overvægten; men man seer ogsaa i Spidsen af det Hr. de la Rosas, der baade er i venskabelig Forbindelse med Marqvis de las Amarillas, og ligeledes med Ministrene og Medlemmerne af Oppositionspartier i Paris, og under sit Ophold i Frankrige fandt Anledning til at aftale Mangehaande med dem. Hr. Burgos er ikke udelukket af det ny Cabinet. Endskjøndt hidtil en Collega af Hr. Zea Bermudez heldede han dog til den Constitutionelle Side; og forfægtede i Særdeleshed Frankriges Jnteresse. Hvilke end Følgerne af denne Forandring end vorde, saa kan den dog meere tjene til at opirre end til at dæmpe den Spanske Carlismus, men imod den staaer dog nu et talrigt Parties Arm til Dronningens Bistand.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Man venter med den største Utaalmodighed en eller anden Vending i Spaniens Forhold. Det beroer meget paa Grev Raynevals Raad og Fasthed. Man fortæller i nogle Kredse, at nye Forholdsregler ere blevne ham tilsendte fra Tuilleriernes Cabinet, ifølge hvilke han skal have tilraadt Sammensætningen af et Sammenstøbnings-Ministerium. Nærmere Hentydninger hertil finder man i Hovedartiklen i sidste No. af Journal des Debats. Man vil vide, at Ministerraadet har beskjeftiget sig med de i Havre ankomne Polakkers Skjebne, og fattet den Beslutning, ikke at tvinge dem til at seile til America, men endnu eengang indbyde dem til en Reise til Algier, og dersom de afslaae dette, da saa meget snarere at tillade deres Ophold i Frankrige, som Mange af Flygtningene ere syge, Havet stormende og Fartøjet i en maadelig Tilstand. Formodentlig ville Polakkerne altsaa vorde bragte til et Fransk Depot. Til de i Udlandet accrediterede Gesandtere, der forTiden opholde sig i Paris, hører Hr. Rumigny, uden at man er enig om Grunden, hvorfor han forlod Schweitz. Han selv siger, at det er en Moerskabsreise.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
J Marseille var den 16de Januar Roligheden nær bleven forstyrret ved 29 Polske Flygtninge der hidkom med et østerrigsk Skib, som ifølge en Overeenskomst med den Østerrigske Regjering skulde bringes hertil og videre til Algier, men nu ville blive i Frankrige. De maatte med Magt bringes ombord paa det franske Skib Malouine, som er bestemt til at transportere dem til Africa. Ved fornuftig Strænghed bleve de bragte til Raison.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Leipzig, den 26de Januar. Leipziger-Bladet Vaterland indeholder under Overskrift: Om de fremtidige Tydske Jernbaner og Handelens forestaaende ny Retning, en Artikel, hvoraf vi uddrage Følgende: En af de største Vanskeligheder, der møder Anlæget af de længe ønskede Jernbaner, er at de enkelte Jernbaner, som man i Begyndelsen opretter, fordi man endnu ikke veed at komme overeens om Anlæget af større Baner, blive for sig allene kun brugte ved LocalSamfærselen, der sjeldent er tilstrækkelig til at dække Omlostningerne. Kun ved Forbindelsen med flere andre Jernbaner fordobbles Benyttelsen af enhver Enkelt, og følgelig ogsaa sammes Fordeel. Fordum stod det indre Tydskland, over Nürnberg og Augsborg, i Handelsforbindelse med Syden, med Levanten og Jndien. Efterat Compassets Opfindelse havde lettet Seilladsen, omkring Continentet, bleve Colonialvarerne, Frankriges og Jtaliens, ja selv Jndiens Producter, os tilførte paa store Omveje over Nordsøen, og vi staae saaledes, ved Hielp af Hansestæderne, i Stedet for over Nürnberg og Augsborg, i Forbindelse med den øvrige Verden. – Denne Vending i Verdenshandelen opstod derved, at Omvejene tilsøes vare, efterat Skibsfarten var bleven fuldkomnere, langt lettere og billigere, end de slette Landeveie paa Continentet. Men ligesom fordum Landeveienes Ufuldkommenhed har ført Verdenshandelen paa Havenes farefulde Omveje, saaledes maa nu den Alt overtræffende Dampkrafts Anvendelse paa Jernbanerne, atter frembringe en ny Vending. Den nødvendigen Alt calculerende Handel søger altid, med paalidelig Tact, den billigste, korteste og sikkerste Vei. Naar nu Jernbanerne frembyde denne, da drager Handelen sig paa den ligeste Vei gjennem Jndlandene. Frankriges Producter ville da, i Stedet for at de tilforn gik ad den farefulde Omvei tilsøes, paa den snoerlige Landevei komme til Tydskland, og herfra igjen paa samme sikkre Vei bringes videre mod Norden og Osten. De Russiske Producter, og fremfor Alt: de Masser af Korn, der ernære de sydlige Lande, ville forlade den om Vinteren farefulde Østersøe og Nordsøen, for til enhver Tid, over de sikkre, ved ingen Storme afbrudte Jernbaner, med tilforn ukjendt Hurtighed at kunne transporteres didhen, hvor Mangel findes. J Særdeleshed vil Centraltydskland erholde den største Andeel af det ny Erhverv Virksomheds Territorium. Den Retning, som Verdenshandelen vil tage ved Damptransporten paa Jernbaner, sammenknytter hele Landes og Steders Skjebne til disse Anlæg. De første Skridt, som maa gjøres i denne Anledning, fortjene derfor modent at overlægges. Valget af de Jernbaner, der betrygge Tydskland Continentalhandelens Gjennemgang, er Hovedsagen.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
En Jernbane fra Vesten til Osten og Norden, der sætter Frankrige i Forbindelse med Rusland, vil gjøre det indre Tydskland, som nu er blottet for Handel, til en stor Stapelplads, og sikkre det Mæglingen imellem hine to store Lande; thi hele Samfærselen mellem begge disse Continentets mægtigste Stater vil gaae over denne Vane. Den maa gjennemskjære Tydskland i Retningen fra Frankfurt ved Mayn til Leipzig, og herfra til Berlin. – En Bane, der sætter Hansestæderne og de nordlige Have i Forbindelse med Donau og med det Sorte Hav, kan ogsaa fra Hamborg gaae over Magdeborg til Leipzig, og herfra fortsættes den lige Vei over Chemniz til Prag, o. s. v. Fra Chemnitz kan en anden Green sætte Hansestæderne i Forbindelse med Bayern, med Nürnberg, Augsborg og Munchen.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Fra Preussen, i Slutningen af Januar.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Man er i spændt Forventning efter at erfare Resultatet af Wiener-Conferentserne; man troer, at der, med Hensyn til de Tydske Repræsentativ-Forsamlinger og deres Virksomhed, kun vil vorde føjet saadanne Bestemmelser, at Collisionstilfælde med de enkelte Tydske Fyrsters Souverainitetsrettigheder, saavelsom med det Tydske Forbunds organiske Love, saa meget mueligt kunne undgaaes. Man skjønner lettelig: at her maa gaaes tilværks med stor Vaersomhed.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
For nogle Dage siden er en Engelsk Coureer, der kom fra London, ilet gjennem Berlin til Petersborg. Han overbringer efter Forlydende, nye Communicationer med Hensyn paa de Orientalske Anliggender. Disse ere saa godt som jævnede. Den Franske Regjering synes at have bidraget Meget hertil; Overhovedet anstrænger den sig nu for at optræde forsonende. Der skal hos os anstilles Forsøg med de nye Skydegeværer, der, om de lykkes, ville have en Slags Revolution i Krigsvæsenet til Følge, og turde maaskee gjøre Ladestokke overflødige. Man veed, hvilken Omhu der anvendes paa vor Armee, og vimaae derfor troe, at dersom de nye Geværer blive indførte hos os, da maatte Brugen af de nuværende ophøre i Europa. Den meget omtalede Oprettelse af en Tydsk Marine skal have fundet en meget indstydelsesrig Persons bifald, og det er ikke umueligt, at man vil tage dette Spørgsmaal alvorligt i Overveielse, og fremfor Alt tage sagkyndige Mænd paa Raad i denne Anledning. De Forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Den Preussiske Statstidende No. 27 og flere tydske Blade, berette: "Jfølge Baltimore Aviser skal Marylands Colonisations-Selskab være i Begreb med at oprette en ny Colonie paa Forbjerget Palmas, paa Afrikas Vestkyst, under Navnet "Maryland. Den første Amerikansk-Afrikanske Colonie er, som bekjendt, Liberia (der ofte har været omtalet, ogsaa i den Berl. Tid.), hvor i dette Aar har hersket større Sygelighed end ellers. Colonien har i Øvrigt en saare heldig Fremgang.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Altona, den 29de Januar. – En saa mild Vinter, som den i Aar, er vist nok ganske uhørt i vor Egn. Ogsaa hertillands blomstre Foraarsblomsterne, saasom Crocus, Primuler, Anemoner; og Bustværterne begynde allerede at springe ud. Men ligesom Naturen ikke pleier varigt at afvige fra sin Regel uden Forstyrrelser, saaledes vise disse sig ogsaa nu i de vedvarende, af Regn ledsagede, Storme fra Vesten, der synes at være uadskillelige fra Luftens varme Temperatur. De offentlige Blade, ere fulde af Beretninger og dette Uveirs ødelæggende Virkninger fjernt og nær. Vore Diger havde hidtil modstaaet Virkningen af Regnen og den tilbagevendende Stormflod. Men nu lader Nøds raab sig høre fra Grevskabet Breitenburg, hvor Diget ved Grøn hude, Natten mellem den 24de og 25de d. M., under en orcan agtig Storm fra Nordvest, har givet efter for de fremtrængende Bølger, og bragt al Oversvømmelsens Elændighed over Beboerne.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Kiel, den 20de Januar – Jfølge en Meddelelse i vort Ugeblad, ere fra den 3die Juni 1832 indtil samme Maaned 1833 i Alt 998 Personer (517 som indskrevne, og 481 som uindskrevne Fattige) blevne understyttede af den herværende Fattiganstalt, altsaa næsten hver tiende Jndvaaner (Kiel havde efter den sidste Folketælling i Aaret 1826 i Alt 10,025 Jndvaanere). Deres Understyttelse kostede i det Hele 27,038 Mk. 2 s.; saaledes kom hver Person i Gjennemsnit paa Noget over 27 Mark. (Af Kieler Corr. Bl.)
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Kjøbenhavn, den 4de Februar. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges først Kl. 7 3/4.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager har fremdeles (see denne Tidende Nr. 28) havt følgende Til vært: 63) Jndsendte af Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessen, Statholder i Hertugdommene, fra Hr. Amtmand v. Rumohr i Hutten Amt: a) En Flintkile, kiledannet til begge Ender. b) Et Flintstykke, forberedt til deraf at danne et af de udtakkede Flintredskaber. Paa den ene Side seer man Begyndelsen til de udtakkede Tænder, og paa den anden findes ligeledes Spor til samme; men Tænderne ere enten afslidte, eller, hvad der synes rimeligere, ei blevne færdige. Dette sjeldne Stykke er 4 Tommer langt. c) Et væverskyttelformigt Steenredskab, der, som sædvanlig paa Midten af Fladen paa den convere Side bærer Spor af Slid. d) En hjerteformig Pilspids af Flint, e) Fragmenter af et ziirligt Broncesværd, bredere end de, der forud fandtes i Museet. 1) Fragment af en meget stor støbt Glaskugle af en smuk grøn smaragdfarvet Glasmasse. Disse forskjellige Sager ere fundne i Aaret 1832 ved Landsbyen Frøslev i Sognet Bau, Flensborg Amt. 64) Forærede af eligeret Borger og Malermester H. C. Chlers i Roeskilde: a) Et lille Capitæl af en Colonne, fundet ved Gravning oven i Jorden i Roeskilde i Nærheden af det Sted, hvor St. Claræ Kloster fordum har staaet. Det synes at kunne have hørt til de smaae Colonner, som i Almindelighed vare anbragte ved de Klostergange, der gik imellem Cellerne og Kirkegaarden eller Haven. Det er af Sandsteen, 7 Tommer høit og 7 Tommer i Qvadrat, 5 1/2 Tomme forøven. b) Et Fodstykke, formodentlig til en Colonne, udarbeidet i Sandsteen og af en særegen Form. Paa de tre Sider ere Forestillingerne runde Buer, hvorunder en mandlig halv Figur, besynderlig klædt, holdende en Seddel foran eller under sig. Deri findes Jndskrifter, som dog ere saa ustidte, at kun følgende Ord ere kjendelige: RESPVIII. Rd., fremdeles paa den anden Seddel. Pile, (rimeligviis vapulat) og i en anden Linie. . . . . . BIECT. . Det har været i Roeskilde, men man veed ikke, hvor det har været anbragt. 65) Jndsendt af Hr. Stifts skriver, Kammerraad Hansen: Et Capitæl af en Colonne, udhugget af Kampesteen med megen Flid og betydeligt Arbeide; det har fordum været i Roeskilde Domkirke. 66) Jndsendt af Hr. Cancellieraad og Sysselmand Thord Bjørnsen i Norder Syssel paa Jsland: En kort Sabel af Jern. Klingen er temmelig krum og kun 14 Tommer lang. Man seer, at der ved Siden af Sablen har siddet en Kniv. Den fandtes oppe til Fjelds paa en Vei, som nu næsten aldrig befares. 67) Jnd leveret af Hr. Kjøbmand J. Mathiesen paa Frederikshaab i Grønland: Prøve af Kalk, hvormed Kirken i Kakortok fordun er bleven opmuret. 68) Sendte af Hr. Botaniker J. Wahl paa Holsteensborg i Grønland: a) En oval Madbakke af Grønlandsk Fabrication, udskaaren meget nøjagtig af et eneste Stykke Træ, om den ovre Rand er anbragt en Kant af Been, som er fæstet med smaae Beennagler. b) Beenstykket til en Harvun med to Viderbager paa den ene Side. Ved her at slutte Anmældelserne om Museets Tilvært i 1833. bemærker maat, at Musket er i dette Aar blevet forøget ved til Sendinger, der indbefatte 270 Rumere.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Theatret. Onsdagen den 5te Februar, Kl. 6. Den fortræffelige Onkel, Lystspil i 1 Act, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; derefter: Soldat og Bonde, pantomimisk Jdyl i 1 Act; til Slutning: Recensenten og Dyret, Vandeville i 1 Act. – Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2. NB. For Mandags-Abonnenterne.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Torsdagen den 6te Februar: Jægerbruden Fredagen den 7de Februar: Bruden fra Ludgate, Lystspil i 2 Acter, første Gang, og En Times Ægteskab, Syngestykke i 1 Act.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Løverdagen den 8de Februar: Corregio.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 31te Januar: Handelsbogholder Tiede, Particulier Flament og Handelscommis Blumberg fra Kiel. Horer Nielsen Kjøbmand Gotschalk og Handlende Rhodin fra Helsingøer; Major Drechsel og Premierlieutenant Pahlen fra Roeskilde; Bagermester Carstens fra Preet; Kjøbmand Wille fra Rendsborg; Forstrandidat Carlsen fra gamle Kjøgegaard; Forvalter Poulsen fra Agersvold; Student Kielsen fra Wordingborg, Kjøbmand Nissen fra Haderslev, Forstrandidat Aretander fra Nødeboe; Pastor Gotsche fra Faarveile; Handelsfuldmægtig Ritzman fra Callundborg; Kløbmand Stem hardt fra Nyborg, Major Holm fra Aalborg, Kjøbmændene Smidt og Kornerup fra Holbek; Capitain Beyer fra Humlebek; Toldbetjent Bayer fra Rudkjøbing. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Barom. Therm. Vinden. 28, O. C. 6, 5 Varme.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
26 Januar. S. O.S. V. S. O. N. V. N. V. 1 Februar. S. O.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
AVERTISSEMENT. vereensstemmende med S. 10 af Contracten for det med den Kongelige norske Regiering under 17de Marts 1823 contraherede 4 pCt. Laan ere idag, tre Ludtrækning i Overværelse af Antarius publicus Herr Etatsraad Clauswita, fölgende Obligationen af dette Laan 562 Bmk. 3600 Litr. 1. No. deel, for Litr. D. No. 1276 mk. 600 Ge rie, Reye. Jen let i Jn An tre Rek. 123, udtrukne til Indløsning den 1ste Mai 1834 fra hvilken Tid ingen Renter godtgiøres og maae Eierne af de udtrukne Obligationer demed melde si forinden 6 Maaneder fra Forfabisdagens hvisit ived bekjendtgiøres til Vedkommendes EfterretninHiöbenhavn, den 1ste Februar 1834. C. J. Hambro & Søn. Averensstemmende med 3. 12 af Contracten for det nyde den Kongelige ske Regiering under 7de Marts 1825 comraherede 3 pCt. Laan ere idag, i Overværelse af datarius publicus Herr Etatsraad Tranantfölgende Obligationer af dette Laan; Litr. A. No. 1 mk. 3000 i 3de, in i en hos Ret, i Net et do. Geie. Gen. Seier, Fod hos Belt For 18de FavHusk. Al. udtrukne den 1ste Mai 1835 til Betaling den 1ste August 1835, paa foreskrevne Maade tilintetgjorte. Kiøbenhavn, den 1ste Februar 1834. C. J. Hambro & Sønvereensstemmende med 8. 6 af Contraften for det med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli 1826 entraherede 4 pCt. Laan ere idag ved Ludtrækning i Overværelse af Aotarius publicus Herr Etatsraad Clauswitz fölgende Obligationer af dette Lan L. 1. No. 12 Sps. 1000 trukne til Indløsning den 1ste Mai 1834 fra hvilken Tid ingen Renter, godtgjøre og maae Eierne af de udtrukne Obligationer dermed meldt til forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen; hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Kiöbenhavn, den 1ste Januar 1834. C. J. Hambro & Søn. vereensstemmende med 3. 10 af Contraten for det med den Kongelige norske Regiering under 9de Juli 1826 contraherede 4 pCt. Laan er idag i Overværelse af Jotarius publicus Herr Etatsraad Clausit følgende Obligationer af dette Laan, Litr. B. No. 171 Sps. 300 udtrukne den 1ste Mai 1355 til Betaling den føle August 1835. og Litr. R. No. 134 Spo. 300 Sye. 1600 udtrukne den 1ste August 1835 til Betaling den 1ste November 1835. paa foreskevne Maade tilintetgjorte. Kiöbenhavn, der 1ste Februar 1834. C. J. Hambro & Søn.
Berlingske Tidende, 1834-02-04
Til Collecteurer ved det Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotterie ere antagne: Hr. Grosserer R. M. Henriques i Pilestrædet No. 84. og Hr. M. Seidelin i Dronningens Tvergade No. 356. hvilket herved bringes til offentlig Kundskab.