Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Private Breve fra Palermo udkaste en frygtelig Skildring af Tilstanden i denne ulykkelige Stad, fra Sygdommens Begyndelse indtil den nu endelig er i Aftagende. Staden med sit Gebeet danner en kredsformig Slette, ganske indsluttet af høie Bjerge, kun mod Søen er den aaben. Vindene formaae her da kun lidet til at fordrive de Sygdoms=Stoffe, der kunne samle sig. Sygdommen begyndte med enkelt Cholera-Tilfælde og i de første 8 Dage døde mellem 40 og 50 Mennesker daglig, men pludselig steg Offrenes Antal til flere 100 om Dagen og i den 3die Uge skal Sygdommen, endog have bortrevet indtil 1800 Mennesker i Døgnet. Nu grebe Mange til Flugten; Andre spærrede sig inde i deres Bopæle og paa Samqvem med Naboerne var ikke meere at tænke. Følgen heraf var da igjen, at de Døde flere Dage bleve liggende blandt de Levende og at der forgiæves blev budet betydelige Summer for deres Bortskaffelse. Af Skræk lode Bønderne sig afholde fra at komme til Staden og saaledes blev den tilsidst blottet for Levnetsmidler. Jndtil 7de Julii forblev Øvrigheden endda i Besiddelse af sin Myndighed over Befolkningen, men fra den Dag af syntes det grebet af et rasende Vanvid, og søgte ved Mord og allehaande Voldsomheder at bedøve Bevidstheden om sin Ulykkes Storhed. Meget kan man vel ikke undre sig over, at Folket hengav sig til Fortvivlelse, naar man betænker, at baade Læger, Apothekere og Geistlige havde taget Flugten. Nu spillede Sygdommen Mester. Faa af de Angrebne oplevede den næste Dag. De tilstedeværende Franskmænds Forhold prises særdeles. De pleiede flere Hundrede Ulykkelige, der, uden Huusly, laae omkring i Gaderne. Nøden tiltog imidlertid frygteligt og i et af hine Øieblikke, hvori Øvrighedens Virksomhed maatte give tabt for Ulykkens Storhed og Midlernes Utilstrækkelighed, bleve Fængslerne sprængte. En fordærvelig Strøm af Banditer, Tyve, Galeislaver, kort, Fængslernes hele ryggesløse Befolkning udgjød sig over Staden, forenede sig med de Fattige og Hungrige og alle disse fortvivlede Mennesker gjorde nu Plyndring og Ødelæggelse til deres Dagværk. Autoriteterne og andre anseete Personer, flygtede ombord paa 8 Skibe, der toges paa Slæbetog af et i Havnen liggende Dampskib. Gouverneuren, Grev Campo Franco, (Hertuginden af Berrys Svigerfader, havde Mod nok til at blive tilbage i den oprørte Stad, men blev et Offer for sin Pligtsfølelse. Oprørerne myrdede ham og lagde hans Pallads, med flere Bygninger, i Aske. Hvorvidt man er gaaet med disse Mord= og Plyndrings=Scener, veed man endnu ikke, thi, med Undtagelse af høist upaalidelige Rygter om voldsomme Optrin i forskjellige Deele af Sicilien, svæver man paa Fastlandet saa temmelig i Uvished, om, hvad der foregaaer der paa Øen. Saaledes fortælles der, blandt andet, at i Messina, der hidtil har været befriet for Soeten, skal det engelske Flag være bleven heiset, hvilket Mange vilde bringe i Forbindelse med den engelske Flaades Sammendragning ved Malta, medens Andre fortælle allehaande eventyrlige Ting om Prinds Carl af Capua, der var ventende til Neapel, men som hidintil endnu ikke er 1 indtruffen dertil. Rygtet om Drikkevandets Forgiftelse, der næsten i alle store Stæder, hvor Cholergen har grasseret, har fundet Tiltro hos Hoben, har ogsaa i Palermo, i Forening med Hungersnøden, maattet tjene til Paaskud baade for Plyndring, Mord og Brandstiftelse.