Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-23
At en Finaneier ikkun kan finde Assignaternes Miscredit i deres Mængde, og at et eensformig Middel ikke ville være virksom nok til dette Ondes Afhielpelse; men at deres Miscredit, dog kun maatte stige i Forhold til deres Mængde. Jeg antager, at vi har 30,000 Millioner Assignater i Omgløb, og ligner denne Masse af Papiirpenge, med de rede Penge, Vexler; Cassabillets og Kongelige Effecter som vare i Omløb 1789, og anslaaer til 6000 Millioner, saa maatte dog de nu værende Varepriser i forholde sig som 30 imod 6. Lægger vi nu hertil Krig, og Mangel, saa vil jeg endnu tilgive, at samme fordobles, og ansætte den som op imod, da det saaledes var billig og naturlig, at en Sæk Meel, som 1785 kostede i Paris 24 Livres, nu kostede 240 Livres. Jeg vil fordoble min Satz ihenseende til Galdet, og ville ikke undre om en Louisdor kostede 5000 Livres. Men, har ikke Røvere bragt den til 3400 Livres, Har andre Røvere ikke været frække nok til at fordre 900 Livres, for en Sæk Meel? Fordrer man ikke for et paa Skoe 600 Avres, og saaledes alt i Forhold dertil Hvem er den onde Aand, som har lagt denne uhyre Vægt i Vægtskaalen og kuldkastet al Ligevægt, Det er Mødrevelutionsaanden, der tvivler om Republikens Bedligeholdelse, der alt i Forveien seer Præsters og EmigranteresTilbagekomst, Nationalgodsernes Eiere myrdede, og som har aabnet Børsen i Paris, denne Røverhule, hvor Agiotagen daglig uforstyrret conspirerer imod Statens og den private Formue; der knan igien var aabnet, før der, liig Pandores Eske, udbredede sig fra den, Elendighed, Hunger, udarmhiertig Aager, fræk Luxus og alle Laster over hele Frankrig. Denne onde Aand har plyndret Soldaterne og stillet dem blot for den fiendtlige Jld, og for det raae Veir buden Lønning, uden Skoe, uden Klæder. Denne onde Aand røver os endog vore Glædesange, Nationens Yndlingsvane, og Armeerne deres herviske Begristring os. v. Moniteuren klager ligeledes over, at Royalisterne og Skrækkemenneskerne benytter sig af vor nu værende sørgelige Forfatning, for at giøre vor Regieringsystem, forbadt blandt Folket. Rojalisterne spørger, om der nogensinde har været en saadan Nød under den Kongelige Regiering, og Skrækkemenneskerne spørger, om Robespierre nogensinde lod Nøden gribe saa vidt om sig. De 5 Directeurer har erklæret de 500des Raad, at de kunde ikke længere dølge Republikkens bedrøvelige Tilstand, i Hensigt til Financerne. Uden hastig ognirksom Hielp, vil den offentlige Skat snart ikke meer kunde bestride den offentlige Tienestes Fornødenheder med, en Myndt, som de mange og unyttige Finantsyrpecter nu aldeles har nedsadt. Som et Bielag hertil, fulgte en Plan til et tvungen Laam i rede Penge og Assiongter efter Coursen, hvilke skulle hæves af den Million Franske Borgere, som man holdt for at være meest formende, i Summer af 12de til 100 Livres. Denne Plan anbefalede de paa det eftertrykkeligste, den blev og tilsendt den nye Finants Commission og Krigsministeren blev igien for det første anviist 1500 Millioner i Assignater. Den, som Regierings-Commissionair i Syddepartementerne sig be forvaltere, som stode paa Emigrantlisten, ligesom og findende Freron, har der afsadt 3 Departements hele Municipalitetet i M. arseille, hvilket man beskylder for at have begunstiget Orleans Sønners Flugt, og Directoriummet har billiget hans Forhold. Den 6te December har Directoriummet officiel ladet begge Kamrene vide, den nye store Seir, som General Scherer har tilsegtet sig over den Østerrigsk Sardiniske Armee i Jtalien. Den 23de November om Morgenen Kl. 6 angreb Franskmændene de Østerrigske Sardiniske Tropper i deres Linier, under General De viis, og Fegtningen vedvarede til om Aftenen Kl. 5. Aldrig har et Slag været mere haardnakket. Fienderne fegrede som Løver, men de havde med Franskmænd at giøre. J Dalen ved Loano havde de Kiernen af den Østerrigske Armee imod sig. Af Fienderne bleve 3000 Døde paa Valgpladsen, og ongefær, 4000 blev taget til fange. De er nu imellem 2de Jld, og kan kun ved et Underværk blivebræddede. Massen har ved sin Stilling paa Høienerved St. Panteleon og forved Finale ligesom omringet dem, og Scherer er dem nær i Ryggen. Vi kan sige, uden at overdrive det, at General Devins Armee er over halvdelen ødelagt. Fem Fahner og næsten alle de fiendtlige Kanoner have vi erobret. Devins har af Senatet i Genua forlangt at de skulle overlevere ham Festningen Savona, men vi har skreven til vores Gesandt Willar i Genua, at han skal officiel erklære Regieringen der, at dersom de har den Svaghed, at overlevere denne Plads, vort Beleringsartillerie da var i Beredskab til, ikke at lade en Steen blive paa den anden deraf.