JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-12-28
Udførlige Beretninger fra Guadeloupe, der gaae til den 29de Septbr., omtale blodige Uroligheder, som finde Sted paa Øen, hvor Ereolerne have faaet Overhaand over de Farvede, ligesom disse over hin paa Marie=Gallante.
Viborger Samler, 1829-12-28
J Rom vil man med det Første skride til at canonisere Dronning Klotilde af Sardinien, en Søster til Kongen af Frankrig. Man ventede i denne Anledning de meest glimrende Høitideligheder i dette Land. Ogsaa til Marseille ere 30 constitutionelle Spaniere ankomne fra Lissabon.
Viborger Samler, 1829-12-28
Fra Buenos=Arres meldes, at Føderalpartiet sammesteds har faaet Overhaand, og at Lavalle tilligemed de øvrige Høvdinger for Unitarierne, sandsynligviis vil blive sendt i Landflygtighed.
Viborger Samler, 1829-12-28
26 Bagere i Calais ere blevne dømte i Pengeboder for at have blandet giftige Substantser i Brødet, for derved at formere dettes Vægt.
Viborger Samler, 1829-12-28
The Morning-Journal har nu ikke mindre end fem Processer paa Halsen formedelst Libeller imod Lordcantsleren og Hertugen af Wellington.
Viborger Samler, 1829-12-28
Jndenlandske Tidender. I Kjøbenhavnsposten læses et humoristisk Stykke overskrevet: "De nordiske Potters Forsamling i Kjøge " denne gamle By, der ikke blot er berømt af sine Høns; men ogsaa navnkundig ved den sjællandske Hærs diærve Modstand i Aaret 180, under Helten Castenschjold, og som nu fik end eet berømmeligt Blad i sin Kronike, da de nordiske Potter havde eenstemmigen valgt den til det første Forsamlingsted til en fredelig Deliberation, ligerviis som de tydske Naturforskere nu i nogle Aar paa lignende Maade have beseet og belært hinanden, til stor Forundring for den lærde Verden. Forsamlingen, til hvem der af Mangel paa andet Locale, var indrettet en Sal i nogle Kjøbmænds og Brændeviinsbrænderes Koestalde, udgjorde næsten 1200 Potter, de norske og svenske iberegnede; men Man havde ventet et langt større Antal, og tilskrev Vanskeligheden af Reisen at der ikke mødte flere. Den vidtberømte Klokker, Hr. Heegaard der paa sin navnkundige Traver den langbenede Pegasus, var hidtravet for personligen at see og hilse paa sine kunstforstandige Brødre, blev ved Votering eenstemmig valgt, til Præses; til Secretair valgtes Hr. Conradsen, forhen Bud hos en af vore Boghøkere i Hovedstaden; men nu Poet og selvstændig Versemager sammesteds. Man blev enig om, for ogsaa i dette at ligne de tydske Naturforskere, at deele Forsamlingen i flere Sectioner, f. Ex. den dramatiske, den lyriske, den cpiske, den erotiske den satiriske o. s. v. Efterat Præsidenten havde holdt en Tale paa Jydsk om Posiens Uundværlighed i vore Dage og om den erotiske Poesies Fortræffelighed for unge Piger, hvori han udvilede mange skjønne Sandheder, fremstod Hr. Johannes Wildt, romantisk-historisk Romandigter, og forelæste en Afhandling, der udviklede hvorlunde det Romantiske er Basis i hans Romaner, Derpaa fremstod Hr. Conradsen, og oplæste en Afhandling om Sults Skadelighed for Pocter. Den blev eenstemmig applanderet, og Præses foreslog at lade den trykke paa Selskabets Bekostning; hvilket fandt Alles bifald o. s. v.
Viborger Samler, 1829-12-28
Jagten 7de to Brødre, Skpr. P. C. Svane, fra Kjøge bestemt til Kjøbenhavn med en Ladning Byg, er om Aftenen den 5te Decbr. indstrandet norden for Kjøge Havn Jndlob. Folkene og endeel at Lasten er bjerget.
Viborger Samler, 1829-12-28
Mellem Møen og Wittmund er Skibet "Delphin total forliist. Mandskabet havde i en Baad frelsk Livet og var indkommen til Fehmern.
Viborger Samler, 1829-12-28
(Jndsendt.) Om Vesterhavets Jndbrud Liimfjorden.
Viborger Samler, 1829-12-28
Ofte har i de offentlige Blade været fremsat Bemærkninger, om Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden, og disse bemærkninger have tildeels skildret, ikke allene de Odelæggelser der ere anrettede blandt denne fiskerige Fjords skjønne Fiskearter, men de have og omtalt det Savn Beboerne paa enkelte Egne af Liim fjordens Kyster derved lide. Jmidlertid ere flere Steder der have lidt og endnu lide ved denne overordentlige Naturbegivenhed, ikke omtalte, og dette giver Undertegnede Anledning til, offentlig at skildre den sørgelige Skjæbne som Beboerne af Den Fuur ere og ville blive underkastede, samt ved samme Leilighed at tillade mig nogle bemærkninger og Aarsagen til Fiskearternes Forsvinden m.v. Denne Oe, som har været, og endnu er bekjendt af sit vigtige Aalefiskerie, har paa 1 Miils Længde og 1/2 Miils Brede, en Befolkning af circa 830 Siele. Af disse ere 60 Gaardmænd med 14 a 16 Skpr. Hartkorn; 60, Huusmænd de fleste paa 2 Skpr. Hart forn, 15, Huusmænd uden Jord, og en betydelig Deel, Jndsiddere. Gaardmændene have paa deres Jorder, hvoraf 88,490 - Alen er beregnet til 1 Td. Hartk. neppe Føden for sig og deres taltige Familie. Huusmændenes og Jndsiddernes eneste Ethvervskilde er Aalefiskeriet: Tiimfjorden.
Viborger Samler, 1829-12-28
For omtrent 5 a 6 Aar siden var denne Øe formedelst det riige Fiskerie, der meest velhavende Kirkesogn i hele Salling, og har været velhavende saalænge nogen nu Levende kan erindre, men siden Havets Forening med Fjorden, har Fattigdom og Armod aarlig tiltaget, da Udbyttet Aar for Aar er blevet mindre. Sidste Sommer gav den mindste Part af Fiskerierne saa meget Udbytte, at Fiskeredskaberne kunde betales, mindre der skulde blive Overskud, til Familiens uundværligste Fornødenheder. Mange have derfor allerede grebet Bettelstaven, og flere vil inden et Aars Forløb være nødsagede at gribe den, thi de faa Velhavende kunne umulig udrede Fattigforsørgelse til den meget større trængende Klasse. Udsigterne ere saaledes sørgelige for disse Elendige, og vil blive det end mere; Mange, der før vare nyttige Venne sker og stræbsomme Familiefædre, ville blive Candidater, til Tugt- og Forbedringshuuset, thi Nød bryder alle Love og Brød maa de Stakler have til deres talrige Familier. Jngen kan næsten være sikker paa sin Eiendom, da allerede hyppig og næsten daglig spores Hang til Tyverie, der for faa Aar siden var en her paa Landet ganske ubekjendt Forbrydelse; og alle disse Ulykker derivere sig som meldt fra Havets Communication med Fjorden, der om det blev bekjendt, vel ogsaa flere Steder bevirker samme før gelige Udsigter. Som bekjendt ere Orter, Giedder, Brasen, Ab borte, Skalle, Blintere, Horter og Smelt - saa mange Tusindes og især Fuurbeboernes daglige Næring - reent forsvundne *); Helt findes sjelden, Aal og Sild aftage. Aarsagen er denne : at de første Sorter ikke kunne fordrage Havvandet, og de øvrige hvis Yngel havde Tilhold i Liimfjordens Viige og paa dens Grunde, hvor tusinde Slags fine Vandplanter tjente dem til Stjul og Næring, finde nu ikke længere det vante Tilflugtsted, da Havvandet borttager al Vegetation; hvilket enhver tænkende Jagttager let kan overbevise sig om, ved at betragte den Klarhed Fjorden nu haver; før kunde man kuns see Bunden paa 1 høist 2 Alen, nu derimod er den tydelig paa 3,5 ja 7 Favne Vand. At det saaledes er af yderste Vigtighed, ikke allene for denne Øes ulykkelige Beboere, men og for de mange Tusinde der beboe Liimfjordens Kyster, og at Fjorden finde Næring, at Kanalen fra Havet til Fjorden blev stoppet, er indlysende, ligesom det sandsynlig kan skee paa den Maade som en Jndsender i Aalborg Avis har yttret. **) Vel ere det De, som formene, at denne Naturbegivenhed er ønskelig og kunde bevirke Seilads men hvem der kjender noget til alle disse Ulykker den anretter, og har Local-Kundskab til Stedet, vil inder 1) Foruden det i frugtbare Herlighed omtalte Indbrud af Havet, har efter gamle Mænds Beretning, et senere Jndbrud cristeret for omtrent 150 Aar siden men samme storredes snart, uden at gjøre betydelig Skade paa Fiskerierne - see videre Pastor Aagaards Beskrivelse over Thye. . Den første Anledning som vides til, at Vesterbavet ved Hardøre blev adskildt fra Liimfjorden, omtaler Saxo og P. Sov (ilte Aarhundrede.
Viborger Samler, 1829-12-28
J Knud den Helliges Tid lod dennes Admiraved Udseilingen i Havet ved Rissum Brænding, Udløbet nedsænke Skibe, for at hindre Forfølgelse af Harald Haardraade. lig ønske at den var stoppet, og lettelig indsee: at Havstokken og dens Grunde gjør paa den eene Side Seilads umuelig, og om disse Hindringer end bleve bortryddede, da vil den lange Grund fra Canalen udi Fjorden, der bestaar af Flyve- og Qvægsand, bevirke samme hindringer som Løgstøers Grunde, og om ikke altid saa dog ofte hindre Skibsfarten. Endelig maae jeg gjøre opmærksom paa at til torat Ødelæggelse af det allerede saa meget medtagne Aalefiskerie bidrager meget den brugelige Maade at stange med Saugjern, 2) saavel paa Jsen, som paa Baade med den saakaldede Plumpstang. Hvad der endnu er tilbage af Yngelen maae absolut ødelægges, da disse Redskaber medtage Aal fra Bunden, neppe saa tykke som Penneposer, og det ofte i Mængde, især er dette Tilfældet med Plumpstangen. O! hvor ønskeligt er det derfor, om de saa oft fremsatte Klager om at standse Havets Herredømme, i Liimfjorden, kunde naae Landsfaderens Ore, og hvor ønskeligt var det tillige, om de høiere Ovrigheder med Jver vilde antage sig Almeenheden ikke allene i denne Sag, men ogsaa virke for at den saa skadelige Stangen med Saugjern paa Baade og Jis blev forbudet, og de forhen brugelige og uskadelige Braad jern eller Algier, igjen kom i Brug. Sorgenfrie paa Fuur den 14de Decbr. 1829. R. H. Kruse. 4) De anmeldte Saugjern findes afvildet i Provst Schades Beskrivelse over Morsøe Pag. 318.
Viborger Samler, 1829-12-28
Bekjendtgjørelser. Jfølge det Kongelige danske Cancellies, Magistrater, fra Stiftamtet den 19de dennes communicerede Skrivelse af 5te f. M., henligger et Regnskab vedkommende de danske Kjøbstæders Brandforsikring, der, ifølge Kongelig Resolution af 14de Marts d. A. har været Gjenstand for Revision, og hvoraf kan erfares bemeldte Brandforsikrings Status indtil 30te Septbr. 1828, til Eftersyn paa Magistratscontoiret. Magistraten i Viborg, den 24de Decbr. 1829. Gundelach.
Viborger Samler, 1829-12-28
Mandagen den 4de Januar førstkommende Formiddag Kl. 10, afholdes paa Raadhuset den sædvanlige Borgersamling, for at vælge eligerede Borgere, Tarereborgere og Modemestere for Aaret 1850; hvilket herved bekjendtgjøres og hvortil Jndkaldelse herved skeer. Magistraten i Viborg, den 28de Decbr. 1809. Gundelach.
Viborger Samler, 1829-12-28
At Enhver af Byens Jndvaanere nu hos Kæmnerer, kan modtage udleveringsseddel paa og i Krattet lade af: hente Resten af det Brændsel, hvorfor de have tegnet sig, bliver herved bekjendtgjort. Magistraten i Viborg, den 28de Decbr. 1829. Gundelach.
Viborger Samler, 1829-12-28
En god stærk 1 Etage Vind Ovn er paa denne Tid at faae til Leie af Jacob Lauring, paa Bjørensgaard i Tapdrup Sogn.
Viborger Samler, 1829-12-28
Auction. Løverdagen den 30te Januar førstk., Formiddag Kl. 11 bliver paa denne Byes Raadhuus foretaget Auction over den nedlagte Nørresognstirkes Bygninger der i Byen til Nedbrydelse. Conditionerne erfares ved Auctionen, og ere til Eftersyn her paa Contoiret fra i Dag af. Auctionscontoiret i Viborg den 24de Decbr. 1829. Gundelach.
Viborger Samler, 1829-12-28
Auction. Efter Begjæring af Lands Overrets=Procurator Ba strue bliver ifølge Forlig og Udlæg, den Kjøbnand J. Hagemann tilhørende, paa denne Byes store Torn beliggende. Gaard, der er vel vedligeholdt og særdeles beqven til Gjestgiverie, Kjøbmandshandet, eller ignende Naringsbrug bortsolgt ved en 4de Auction, som afholdes i Gaarden selv, Løverdagen den 23de Januar førstkommende Formiddag Kl. 11, efter de Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgiøres, og forinden hos Reqvirenten kunne erfares, bladet hville den at Kiøbesummen, mod Sikkerhed, kan blive indestaaende iiendommen. Ty indbydes Lysthavende. Auctions-Contoiret i Viborg, den 24de Decbr. 1829. Gundelach.
Viborger Samler, 1829-12-28
Jfølge det Kongelige Rentekammers Bestemmelse, kan Amtstuen, imod Betaling efter Viborg Stifts CapitersTart paa 1819 Aars Afgrøde, afhænde til Lysthavende, som derom maatte melde sig inden 14 Dage fra Dato circa 4 Tdr. Rug, 259 Tor Byg og hos Tdr. Havre, alt Bispetiendetorn, pro 1829, af endeel Sogne i Rinds Middelsom, Sønderlyng og Nørlyng Herreder paa Vil taar at Kiøberne selv modtage Kornet hos Prerne og betale strat, ved Handelens Afslutning, 1 Afdrag pr. Tde. Rug 1/2 Rbd., pr. Tde. Byg 1 Rbd. 3 Mk. og pr. Tdr. Havre 1 Rbd., alt Sølv og Resten, naar Capitelstarten er saa hvilket herved bekjendtgjøres. Viborg Amtstue, 24de Decbr. 1829. Morville.
Viborger Samler, 1829-12-28
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved Ribe Byetingsret, ere Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre gigl. Glarmester Jens Christensens og hans efterlevende Enke Dorthea Poulsdatters fælles Boe af Ribe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved betjendtgjøres. Ribe, den 14de Decbr. 1829. Koefoed.
Viborger Samler, 1829-12-28
Proclama. Creditorer i Dødsboet efter Stolelærer Jens Nørgaard og Hustru Mette Andersdatter i Vei rum indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 15de December 1819. Rod.
Viborger Samler, 1829-12-28
Creditorer i Dødsboet efter Ungkarl Stephan Jensen i Hvidding indkaldes herved til, inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 18de Decbr. 1829. Red.
Viborger Samler, 1829-12-28
Foranlediget ved Hr. Provst Stabel15 Opfordring i Viborg Samler No. 151 sidstl. vil jeg ret gjerne ved efterfølgende Linier yde min Skjerv til mulig Forebyggelse for Eftertiden af saadan Ulykke, som den, der nyligen fandt Sted i Kjellerup Bye, Hørup Sogn. Den Luft, som havde ansamlet sig i hiin Brond og som dræbte Gaardmand Niels Christensen, var sikkerligen af samme Art, som den, der samlet sig i Kjældere, hvor gjærende Drikke henligge, ligeledes udviklet sig af glødende Kul og tildeels udgjør det høist Farlige ved Kuldampe. Man kalder den Slags Luft "Fixluft eller Kul fyre=Luft," og dens vigtigste Egenskab bestaaet deri, at Mennesker og Dyr ikke kunne leve i den, men paa en Maade qvæles, ligesom ogsaa intet Lys deri kan brænde, med strax gaaer ud. Da denne Luftart er tungere end den sædvanlige athmosphæriske Luft, saa samler den sig hyppigen paa lavere Steder, i Huler o. s. v. hvilke den efterhaanden kan opfylde fra Bunden af, i det den uddrivet den sunde Luft. J Kjældere, underjordiske Gange, Brønde og Gruber, som i længere Tid have været tillukkede, kan man derfor især vente Samling af denne dræbende Luft; man maa altsaa paa slige Steder være meget forsigtig og i Forveien undersøge den deri værende Lufts Beskaffenhed, førend man vover sig derned. Til den Ende nedlade man langsomt paa en Stang eller i en Snor et brændende Lys lige indtil Bunden af Hulen; vedbliver Lyset at brænde, kan man med Sikkerhed gaae derned, men slukkes det, maa Luften først udrenses. For at udrense og uddrive den skadelige Luft maa man, hvor dette et gjørligt, som f. Ex. i Kjældere, tilvejebringe et stærkt Luft-Træk, eller den staaende Luft maa paa anden Maade sættes i stærk Bevægelse, hvilket i Gruber og Brønde vel kan skee ved i længere Tid at vinde Spande eller Kar op og ned, men dog fuldstændigere og i kortere Tid ved at afbrænde nogle Skud Krud paa Bunden af Gruben ved Hielp af en Gevæhr laas og en Snor fastgjorte til et Stykke Planke, ja vel endog, naar Hulen ei er for dyb, ved at affyre et Par Skud løst Krud ned i den. Paa en anden Naade kan den skadelige Luft ogsaa tilintetgjøres ved at hælde nogle Spande frisk tillavet Kalkmelk o. brændt Kalk, der udrøres og lædskes med Vand indtil Vællings Tykkelse, ned i Gruben. Efterat et eller andet af disse Midler ere anvendte, maa da Luften paa nye undersøges ved Lyset, som vil vise, om det skulde være nødvendigt at igjentage den anførte Rensning eller om man strax tør gaae ned. Angaaende Behandlingen af Mennesker, der ved saadan Luft tilsyneladende ere qvalte, men dog kun befinde sig i skindød Tilstand, hvorfra de atter kunne bringes tillive, findes det Fornødne i min korte Anviisning til Skindødes Behandling under No. 12. Viborg den 26de Decbr. 1829. Lind, Landphysicus.
Viborger Samler, 1829-12-30
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-12-30
Grækenland. Allg. Zeit. meddeler følgende Skrivelse fra London af 4de Decbr.: "Det franske Ministeriums Forslag i Henseende til Grækenlands snævrere Omfang men fuldkomne Uafhængighed, ere som vi med Vished kunde melde, antagne, og Protocollen over de i denne Anledning holdte Conferencer undertegnet.
Viborger Samler, 1829-12-30
Grækenland vil, som en Følge heraf, erholde en Plads blandt Europas uafhængige Stater. Allerede vare Courerer affærdigede til Constantinopel for at underrette Porten om Magternes Beslutning, og overbringe den Conferenceprotocollen, i hvilken det uafhængige og tributfrie Grækenlands nye Grændse er bestemt. Denne begynder paa det faste Land, Vesten for Udløbet af Aspropotamos følger denne Flod indtil Vrachori, og gaaer derfra i lige Linitil Havbugten ved Zeitun. Den store Øe Negropønt bliver incorporeret i den nye Stat. De øvrige Bestemmelser ere fastsatte i Protocollen af 22de Marts. Da Magterne imidlertid ikke ville udøve nogen Tvang (! mod Porten, og kun med dens Jndvilligelse ville fuldføre den Grækenland angaaende Beslutning, saa er det naturligt, at Porten først bliver spurgt, og maa antage Protocollen, førend der kan følge en Declaration fra de Magter, som bekjendtgjøre for Verden Oplysningen af det græske Problem. Jmidlertid tvivler man ingenlunde paa, at Sultanen jo vil foretrække, at renoncere paa den i Adrianopepaafulgte Antagelse af Protocollen af 22de Marts, og i det Sted antage den nye londonske Protocol. Det russiske Hof har tiltraadt denne, da det forekom Samme, at den græske Staterholdt større Fordele ved en snævrere begrændset, men uafhængig Stilling, end ved Anerkiendelsen af Portens Suzerainetet og Tributforpligtelse til denne. Grev Matuschewitsch, som i lang Tid har opholdt sig her, og taget Deel i Underhandlingerne, er vendt tilbage, til St. Petersburg, for at aflægge Beretning til Keiseren og forelægge Høisamme Protocollen. Hans Ophold i Paris fandt Sted formedelst de samme Underhandlinger, da han maatte træffe Aftale med Fyrst Polignac angaaende enkelte Puncter.
Viborger Samler, 1829-12-30
Frankrig.
Viborger Samler, 1829-12-30
Kongen har under 17de Decbr. ved en Forordning udnævnt Marquis Pastoret til Cantsler istedetfor den afdøde Dambrav. Man paastaaer, at han allerede i dennes levende Live har havt Expectance paa denne Post; det synes ikke i noget Tilfælde at være Premierministernes Jndflydelse, der har bevirket denne paafaldende hurtige Besættelse at et saa vigtigt Embede. - Den nye Cantsler, er een af dem som have gjort en forunderlig Lykke ved Revolutionen. Fra Advocat og Assessor i Kammerretten (cour des vides) har han opsvunget sig til Rigets høieste Værdighed. Foruden Kongens særdeles Velvillie nyder han ogsaa ved sin Frue i høi Grad Dauphines Protection. - Fremdeles taler man almindeligen om Udnævnelsen af den, især fra Kammerets forrige Session velbekjendte, Hr. Syriens de Mayrinhac til Directeur for Politiet og det Personelle ved Indenrigsministeriet. Denne Mand hørte til den ubetydelige Minoritet, der stemte mod alle constitutionelle Lovforslag, som Majoriteten gjorde, desuden har han ved sit udannede Sprog og sine Anskuelser i Henseende til Agerbrug og Handel gjort sig latterlig, skjøndt man ikke kan nægte ham en Slags Ligefremhed og Redelighed, En saadan Udnævnelse er paa ingen Maade skikket til at vinde Kammerets Tillid.
Viborger Samler, 1829-12-30
Ministeriet synes at lægge an paa ved Besparelser, der tildeels allerede vare forberedede af det forrige, om muligt at udsone sig med det nærværende Kammer eller at anbefale sig hos et tilkommende. Den agter saaledes blandt Andet at foreslaae Nedsættelse i Renterne af Statsgjælden, en Amortisationsforordning og maaskee ogsaa en Formindskelse i de Byrder, der trykke Viinbjergseierne.
Viborger Samler, 1829-12-30
Den over Udgiveren af Cour. Jrancais Hr. Chatelain afsagte Dom, med hvilken han var idømt Fængselsstraf af 3 Maaneder og en Pengemulit formedelst Forhaanelse af Statsreligionen og de øvrige lovmæssigen anerkjendte christelige Confessioner, er bleven underkjendt af den kongelige Ret, og Hr. Chatelain frikjendt. - Hr. de la Bourdonnaie har faaet den sædvanlige Pension af 120000 Fr.
Viborger Samler, 1829-12-30
Portugal. Don Miguel er ganske uventet kommen tilbage fra sit Jagtpartie, efterat have modtaget en fra Jndenrigsministeren, Grev Bastos hemmeligen affærdigee Depesche; han satte over Tajo i en frygtelig Storm, og et Rygte siger, at han lider af en heftig Feber, som han ved denne Leilighed har paadraget sig. - Den 1ste Decbr. flokkede Arbeiderne ved Søearsenalet, 1200 i Tallet, sig sammen paa de offentlige Pladser, og afsendte den ene Halvdeel til Quelus for at forelægge Don Miguel en udførlig Beskrivelse over den Nød, hvori de og deres Familier befinde sig. Saasnart de ankom paa Pladsen foran Palladset, traadte Vagten under Gevær og vilde adsprede dem; men Don Miguel lod sig see ved Vinduet, og befalede, at de Utilfredse skulde afsende to Deputerede til ham. En Kalfatter og en Smed bleve valgte; Jnfanten søgte at tale dem tilrette, forsikkrede, at han ikke var Skyld i Opsættelsen af deres Betaling, og at de den næste Dag skulde erholde deres Tilgodehavende for Octbr. og Novbr. Maaneder. Virkeligen forføiede Finantsmisteren sig den 2den Decbr. og Morgenen Kl. 8 til Statkammeret, og lod strax sende Bud efter Vi conde de Pontocovo. Denne rige Mand ankom først Kl. 113, og Ministeren begav sig til Banken. Ved Beretningens Afgang (Kl. 5 om Eftermiddagen var endnu ingen Betaling skeet, og Gjæringen var begyndt paa Nye. - Finantsministeren har fordret sin Afskeed.
Viborger Samler, 1829-12-30
Blandet, Fra den serviske Grændse meldes at Fyrst Milosch havde givet befaling til at hæfte to fra Macedonien ankomne, mistænkelige Personer. Disse havde imidlertid taget Flugten, da de formodentligen vare blevne advarede i Tide. Denne Tildragelse har vækket nogen Opsigt. - Det engelske Hof skal have bilagt Stridighederne mellem Osterrig og Marocco. - Qvægsygen er nu ogsaa udbrudt i Nærheden af Dresden; Flækken Kotschenbroda og Fürstenhain, beliggende to Mile fra benævnte Stad, ere spærrede, og Undersøgelser ere anstillede i selve Hovedstaden.
Viborger Samler, 1829-12-30
Jndenlandske Tidender. Med sidste Collegialtidende fulgte en Oversigt over Antallet af de Jndvider, som i Aaret 1828, ved de ordinaire civile Retter have været tiltalte for nogen Forbrydelse. Totalsummen af dem, som i bemeldte Aar i Danmark ere blevne anseete med høiere Straf end Bøder er 2,083, eller, naar Man fraregner Jsland, Færøerne og Vestindien, 1964, hvilket, naar Folkemængden antages at være omtrent 1,200,000, giver et omtrentligt Forhold af 1: 610. Af fornævnte 1964 Jndivider henhøre 196 under militair og 1768 under civil Jurisdiction, og af disse Sidste falde 547, altsaa ikke meget under 1/2 Deel, alene paa Kbhvn. Af Total-Antallet vare de fleste, næmlig 631 dømte for Tyverie, for Drab 13 og for Søerøverie 16.
Viborger Samler, 1829-12-30
Det var Major Chabert af de vestindiske Tropper, der efter Loven dømt til Døden formedelst begaaet Blodskam, af Hs. Maj. Kongen er bleven benaadet med at hensættes i Moens Tugthuus paa Livstid.
Viborger Samler, 1829-12-30
Odense, den 25de Decbr. Den sammentraadte Kommittee for at afhielpe den mindre Uformuendes Trang til Jldebrændsel i denne haarde Vinter, har havt den Glæde, ved Hielp af de anseelige Bidrag, saavel i Penge, som Brænde, der allerede ere indkomne fra flere ædle Velgjørere, at kunne aabne den tilsigtede Indretning til denne Julefest. Saaledes er foreløbig overladt sexten Familier hver en halv Favn tør Brænde for 15 Rbmk. eller halv Jnkjøbspriis, og henved hundrede Huusarme, der ikke nyde fast Understøttelse af Fattigvæsenet, faae uden Betaling indtil videre et Qvantum skaaret Brænde ugentlig, hvormed Uddeelingen skeete første Gang til Juleaften. Paa den sydlige eller østlige Strandbred ved Skagen er den 21de Decbr., med O. N. O. Storm, indkommet nogle friske Citroner, hvoraf formodes, at et Skib maa være forliist i Søen eller ved den svenske Kyst.