JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Hamborg, contra Klingberg. - Consul Henrich Jansen Fasmer. Ved udtagen Høiesterets Stævning haver Citanten, til at vorde kiendt uefterrettelig at være, samt til aldeles Tilsidesættelse og Forandring, paaanket den forhen i denne Sag ergangne Bergens Byetings Kiendelser af 24 og 31te Jan. 1804, afsagte af Byefoged Hans Jacob Benzon sammesteds, tilligemed den øvrige Behandling af en Sag, anlagt af Citanten i sin fornævnte Qvalitimod Consul Henrich Jansen Fasmer og Procurator Friele, som Tilsynsmand i Kiøbmand Jungelausens, Fallitboe, betræffende 3de Vexler, udstædte af Commandanterne paa nogle Hollandske Krigskibe, som den Gang befandt sig i Bergens Havn, C. Hartsink og Lon bar, den første dateret 20 Aug. 1799 paa 14 Dages Sigt, i Faveur af Consul Fasmer og til Last Borgerne S. var Rym i Rotterdam for F. 1200 Hollandsk Courant, den anden dateret 26 Aug, samme Aar, samme Sigt, i Faveur og til Last samme Personer for F. 1999. Hollandsk Courant, hvilke alle have været endosserede til bemeldte Jungclausens, og derefter er komne i Moses Oppenheims Værge, som derefter ere berettiget til Betaling, saavetsom et af Procurator Friele i sin fornævnte Quailte under 25 Octbr. 1799 mod sammes Udbetaling. effectueret ulovligt Forbud med videre. Herom har fornævnte Byefoged Benzon, uagtet bemeldte Sag ved Bergens Byetingsret og derpaa ved samme Stifts Overret paadømt, og derfra indanket til Høiesteret, og der under 23 Novbr. 1802 saaledes er kiendt for Ret: De ergangne Domme bør uefterrettelige at være, hvorimod Parterne henvises til endelig Doms Erhvervelse i første Jnstantz ved Byetinget, dog ved Kiendelse af 24 Jan. 1804, da Sagens Documenter vare ham forelagte til endelig Paakiendelse, eragtet: at med denne Sag indstilles til Byetingsretten den 31te sam. samme Maaned med videre, og derefter sidstmeldte Datum ved Kiendelse end videre eragtet: at Sagen bliver at udsætte til 21 Aug. dette Aar, da det vil paaligge Procurator Balcken at anvise den Anke=Stævning, han har paaberaabt sig. Dom: Byefogdens prange og uretvise Kiendelser frafaldes, og det under 25 Octbr. 1799 gjorte Forbud bør ngyldigt at være : hvorimod Consul Fasmer bør indfrie de omtvistede 3 Vexler, og til Citanten betale sammes paalydende Sum 1918 Rdlr. 5 Mk. 10 s. dansk Courant mad Rente 1 Procent maanedlig fra den 8 til den 25 Octbr. 1799, samt desforuden 1/ pro Centum for Factorens Provision, Protest=Omkostninger: og Brev=Penge, hvorhos Citantens Ret til videre VexelRente fra den sidstnævnte Dato, indtil Vexlernes Sum vorder betalt, forbeholdes imod Skifteforvalterne: Cancellieraad Frich og Byefoged Benzon. Processens Omkostninger for begge Retter betaler bemeldte Skifteforvaltere, af egne Midler, til Citanten med 150 Rdlr.; saa betaler de og til Justitskassen, for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr. Endelig bør Byefoged Hans Jacob Bentzon bøde til Justitskassen promelior m. formatione 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Dito Dato. No. 27. Haagen. - Hans Peter Ditzel og Juliane Beneditte afg. Sognepræst Schovs Enke, contra Jnger mødte. - Commissionair Jens Dahl Arent sens Fallitboe.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Ved udtagen Høiesterets Stærning have Citanterne paaanket til Stadfæstelse den forhen i denne Sag passerede Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commissions Decision, afsagt den 9 Jan. dette Aar, betræffende Citanternes Ret til, i Indstævntes Boe at erholde udleverede de i samme forefundne Brødrene Michael og Peter von Werdens Stervboe vedkommende og paa disses Navne lydende Documenter og Gields Beviser, for derefter at kunne inddrive det Estanterne i Følge samme Tilkommende, med videre. Herom er ved fornævnte Decision saaledes eragtet forRet: Høiesterets=Advocat Haagen og Hof= og Stadsrets Procurator Palle bør, som Mandatarier for Hans Peter Ditzel, Borger i Holbek, og Juliane Beneditte Øster vild, afgangne Præst Schovs Enke, være berettigede til, i Commissionair Jens Dahl Ahrentsens Fallitboe at erholde udleverede de i samme forefundne Brødrene Michael von Werdens og Peter von Werdens Stervboe vedkommende og paa disses Navne lydende Documenter og Gields=Beviser, under Forbeholdenhed af Fallitboes Sager. Ret for hvad samme hos fornævnte Ditel og PræstSchovs Enke maatte have tilgode. Dom: Skifte=Decisionen bør ved Magt at stande. Mandagen den 25 Martii. No. 3. Schønheder. Brandeveinsbrænder Peder Hansen. Bønsøe, contra Bilsted. - Johanne Marie Hammershøy afg. Beendreier Hjorts Efterleverske.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Ved udtagen Høiesterets Hoved=Stævning har Citanten indstævnt, deels til Confirmation og deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i den ste Sag ergangne Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 20 Febr. 1804, betræffende Contra=Citantindens Paastand om, enten at erholde en af hende til Citanten leietBrændeviinspande repareret, eller og at nyde 106 Rdlr. Mk. i Erstatning hos Citanten for en Ridse, der skall befindes paa Bunden af bemeldte Brændeviinspande, og Citantens Paastand og Godtgiørelse af 14 Rdlr. 4 Mk. 8 s. hos Contræ Citantinden, som han har udlagt. for hende, med videre. Derom er ved fornævnte Rets Dom saaledes kiendt forRet. Contra-Citanten Brændeviinsbrænder Peder, Hausen Bønsøe bør, enten paa egen Bekostning, lade den under nærværende Sag omhandlede Brændeviins pande, som han af Hoved-Citantinden Johanne Marie Hammershøy, Enke efter afdøde Beendreier Hjorth, har havt i Leie, sætte i forsvarlig Stand, ved at lade samme forsyne med en ny Bund og igien indmure, eller i Mangel heraf, betale Hoved=Citantinden 106 Rdlr. 4 Mk. Derimod bør Hoved=Citantinden betale Contra=Citanten, de under Contra=Søgsmaalet paastævnte, i Følge fremlagt Regning af 14 April 1803 skyldige 14 Rdlr. 4 Mk. 8 s., med Renter 4 pro Centum deraf fra Contra Stævningens Datum den 5 Septbr., indtil Betaling skeer, samt denne Processes Omkostninger med 12 Rdlr. Saa betaler hun og til Justitskassen for unødig Trette saa meget, som Dom og Segl koster.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Contra=Citantinden har ved erhvervet Contra Stævning indanket fornævnte Rets Dom deels til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, og deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Dom: Citanten bør for Contraitantindens Tiltale i denne Sagfri at være.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
J øvrigt bør Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Contra Citantinden som Tabende 1 Rdlr. Dito. Dito Dato No. 17. Mødte selv. - Justitsraad og Kammer=Advocat Johan Martin Schønheider, som Mandatarius for Kiøbmand Lorent i Hamburg, contra Wivet. - Skibsbygmester Lars Larsen.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Citanten har, paa sin Mandants Vegne, ved udtagen Høiesterets=Stævning, paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den tilforn i denne Sag passerede Kiøbenhavns Giæsterets Dom, afsagt af Dommeren Assessor Lassen den 29de Aug. 1804, betræffende 533 Rdlr. 11 s. Dansk Courant, som fornævnte Skibsbygmester Lars Larsen fordrede hos Lorent, paa Grund af, at han, ved en Executions=Forretning den 26 Febr. 1803 havde forpligtet Havdelshuset Lorent & Compagnie i Hamburg til, af den hos vedkommende Asseurandeurer tilkommende Erstatning for Skibet DiFreundschaft, ført af Skipper Anders Hansen, at udbetale bemeldte Sum til adskillige Creditorer, i Anledning af leverede Materialier og Arbeidsløn til bemeldte Skib, med videre. Derom er ved fornævnte Rets Dom saaledes kjendt forRet: Jndstævnte Lorent, Kiøbmand i Hamburg, bør, imod Extradition af de af Citanten Skibsbygmester Lars Larsen under Sagen fremlagte Forliigs Acter, samt approberede Regninger, betegnede Litr. B. til R. inclusive, og den ligeledes af Citanten fremlagte Executions Forretning, samt endelig de under Litr. B., Y., 3 og Ø. fremlagte Bilager, til Citanten betale de paastævnte 533 Rdlr. 11 s. Dansk Courant, med Renter 4 pro Centum deraf fra Stævningens Datum den 6 Aug. forrige Aar, indtil Betaling skeer. Processens OmkostDom: Giæsterets=Dommen bør ved Magt at stande. Proces ninger ophæves. sens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte med 60 Rdlr., Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Kaffe 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Tirsdagen den 26 Martii. No. 97. Klingberg. - Christopher Erichsen Jonsrud, contra Schønheder. - Ole Torstensen med Curator Ved udtagen Høiesterets Hoved=Stævning har Citanten paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 25 April 1803, angaaende fornævnte Ole Torstensens tilkommende Odels- og Jndløsnings Ret til den halve Deel af Gaarden Jvensrud, med videre. Derom er ved fornævnte Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Ved bemeldte Underrets Dom, afsagt af Sorenskriveren Justitsraad Boll den 23 Septbr. 1802, er saaledes kiendt for Ret: Christopher Erichsen bør til næste Lovens Faredag, under Udkastelse, fravige og for Ole Torstensen ryddiggiøre den omtvistede halve Gaard Joensrud, imod at denne erlægger til Thristopher Erichsen, 380 Rdlr. Processens Omkostninger ophæves. - Contra=Citanten med Curator har derimod ved Contra Stævning for Høiesterets indanket fornævnte Stifts Overrets Dom til Confirmation og Skiærpelse. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stand; dog saaledes: at Parternes Ret, i Henseende til Godtgiørelse for Forringelse eller Forbedringer paa den omtviistede Gaard, forbeholdes dem, efter lovlig Omgange Processens Omkostning for Høiesteret betaler Cifanten til Contra=Citanten med 80 Rdlr. Saa betaler haa og til Justitskassen, for unødig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Onsdagen den 27 Martii. No. 84. Klingberg. - Jacob Ingerslen Rosborg, contra - . Schønheider. - Skifte=Commissarierne i afg. Proprietair Jacob Jensen Rosborgs Stervboe, samt - Rottbøll. - Justitsraad Wissing, som konstitueret Værge for Mads Anthoni Rosborg.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Ved udtagen Høiesterets Hoved=Stævning har Citanten formeent sig beføiet til at paaanke at skulle bleven kiendt uefterrettelig at være, samt til aldeles Underkiendelse og Tilsidesættelse en formeentlig lovstridig Rets Behandling, forøvet af Skifte=Commissarierne i fornævnte Proprietair Rosborgs Boe, angaaende et til Citanten af den Afdøde udstædt Gavebrev, dateret 14 Mai 1804, hvilke af den universelle Arving skulle betales, men hvilket Skifte=Commissarierne havde bemægtiget sig, og siden nægtet at udlevere Citanten samme Derom er ved Kiendelse af 22 Octbr. 1804 saaledes tragtet for Ret: Executorerne fandt sig beføiet, for det første at beholde Originalen til lovlig Afbetiening og Decision i sin Tid; og derefter ved Kiendelse af samme Dato tragtet: at de henholdt sig til den første Kiendelse, og bevilgede Ingerslev Rosborg en lovformelig Afskrivt af at alt Passerede til lovlig Afbetiening, men speciel Beskrivelse af den afsagte Kiendelse eller Decision til Paaanks kunde ikke tilstaaes ham. Og endelig ved Kiendelse af 23de næstefter decideret, at de, i Henseende til Jngerslew Rosborgs Tilførte, henholdt dem til den i Gaar afgivne Deciston. Dom :De paaankede Kiendelser bør, som velgrundede ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret betaler Citanten til de indstævnte Skifte=Commissarier med 60 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen, for unødig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Dito Dato. Nr. 22. Klingberg. - Brændeviinsbrænder Ole Pedersen, True, contra Haagen. - Oldermanden for Brændeviinsbrænder lauget i Kiøbenhavn, paa bemeldte Laugs Fattigkasses Vegne.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
J Følge udtagen Høiesterets Stævning har Citanten enten til at skulle blevet kjendt uefterrettelig, eller til aldeles Underkiendelse, Tilstdesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse indstævnt den forhen i denne Sag, passerede Kiøbenhavns Politierets Dom, afsagt den 14 Juni 1804, betræffende 56 Rdlr. 2 Mk. 4 s., hvilke Jndstævnte, paa Laugets Fattigkasses Vegne, havde affordret Citanten, fordi denne havde til det Kongelige Toldkammer indbetalt en lige Sum, hvilken formeentlig urigtigen er bleven anseet, som Mulct for de i Jan. Maaned 1803 hos Citanten i Mæskning satte 22 Skiepper Hvedeskraae, med videre. Derom er ved fornævnte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: Brændeviinsbrænder Ole True bør til Brændeviinsbrænder=Laugets Fattigkasse bøde 56 Rdlr. 2 Mk. Dom : Politierettens Dom bør ved Magt at stande. J Salario til Advocat Haagen for Høiesteret betaler Citanten 20 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr. Løverdagen den 30 Martii. No. 24. Skibsted. - Kiøbenhavns Magistrat paa endeel publique Stiftelsers Vegne, contra Klingberg. - Executores Testamenti i afgangne Niels Brochs Boe - samt Bilsted. -
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Grosserer Societetet, de 32 Mænd, og Understøttelses=Selskabet Borgervennen, og endelig Schønheder. - Professor Fuchs og Provst Sommerfelets Enker, samt Wivet. - Directionen for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Citanterne have ved udtaget Stævning til Høiesteret paa anket til deels Confirmation, deels til Forandring og Skiærpelse den forhen i denne Sag ergangne Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Decision, afsagt den 22 Septbr. 1804, betræffende Gyldigheden af afgang ne Grosserer Niels Brochs testamentariske Dispositioner af 19 Febr. 1796 og 24 Febr. 1802, med videre, hvilke Jndstævnte havde paastaaet kiendte uefterrettelige, for saavidt disse maatte stride imod fornævnte Riels Brochs og Hustrues Lehne Bredahls fælles Testamente af 19 Decbr. 1778, med videre. Derom var ved fornævnte Decision saaledes eragtet for Ret. Det paaankede af afgangne Grosserer Niels Brock, under 19 Febr. 1796 oprettede Testamente bør, for saavidt Mariane Cathrine afg. Professor Fuchs's Efterlever, skee, og Anne Else afg. Provst Sommerfeldts Enke, og den disse hver især derved tillagte Andeel i hans og forhen afdøde Hustrue Lehne Bredahls Boe betræffer, uefterretteligt at være, hvorimod fornævnte Mariane Cathrine Fuchs og Anne Else Sommerfeldt i Følge Niels Brochs og Hustrues Lehne Bredahls fælles Testament af 19 Dec. 1778 og den sidstes Disposition af samme Datum, bør af den Summa 40000 Rdlr., naar de i sidstnævnte Disposition bestemte Gaver forlods ere dragne derfra, i bemeldte Boe tillægges hver en Søsterlod efter Loven. Men i øvrigt bør Boet for den af Jnstitsraad og Kammer=Advocat Schønheder, paa deres Vegne gjorte Paastand fri at være. Executores Testamenti efter fornævnte Niels Broch, Etatsraad Falbe, Høiesterets Assessor Ravn og Bogholder Woergaard have ved udtagen Contra Stævning til Høiesteret indstævnet bemeldte Skifte Decision deels til Confirmation, deels til Underkiendelse, Tilsiddesættelse og Forandring.
Berlingske Tidende, 1805-03-03
Contra-Citantinderne afg. Professor Fach's og Provst Sommerfelds Enker have ligeledes ved Contra Stævning indanket fornævnte Decision, enhver for sit Vedkommende, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Dom: Contra=Citantinderne bør være berettigede til at nyde, for uden det dem, ved Niels Brochs Testament af 19 Febr. 1796, tillagte, end videre det, som kan tilkomme dem efter Loven af de Lehne Bredahls Arvinger ved det fælles Testament af 19 Dec. 1778 tillagte 40000 Rdlr., efter Afdrag af de i hendes Disposition bestemte Gaver. J øvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. J Salario til Advocat Wivet for Høiesteret betale Contra=Citantinderne 30 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Skrivelse fra Constantinopel den 12te Jan. Den Escadre, der i afvigte Aar blev sendt til Alexandrien, er nu kommet tilbage hertil. De seneste Efterretninger fra Alexandrien melde, at Porten synes, at have besluttet, at lade det Corps Albaneser, som er i Egypten, komme tilbage. Den Vanskelighed, der er ved at underholde disse Folk, og deres Mangel paa Krigstugt skal være Aarsagen dertil; hertil kommer, at de ikkun giøre liden Nytte og at deres Opførsel endog er meget tvetydig. - Mammelukkerne have ikke gjort stor Fremgang, men Landet er endnu stedse udsat for de forskellige Partiers Røverier, og tøilesløse Undertrykkelser.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Fra Larneca meldes, at Urolighederne paa Cypern vedvare. De tyrkiske Jndvaanere have gjort Opstand mod den græske Gouverneur. Seid Achmet Pacha, der er sendt mod Rebellerne, har intet udrettet. Han beleirer Staden Nicosa, hvor de have befæstet sig.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Skrivelse fra Madrid den 2den Februar. Prinds Mazerano er bestemt til Ambassadeur i Paris. Admiral Gravina er bleven Chef for Søevæsenet. Freds førsten skal som Land= og Søemagtens Generalissimus med det første tage vore Escadrer og Krigshavne i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Den engelske Garnison i Gibraltar har faaet en Forstærkning af 600 Mand fra Engelland og venter endnu flere.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Engellænderne have ved Cadix taget 2 riigtladte spanske Skibe, der kom fra Sydamerica.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Generalcapitainen i Catalonien melder, at Engellænderne lade deres store Skibe blive i nogen Afstand fra Kysterne og udsende blot bevæbnede Chalupper, som uophørlig forfølge de smaa Kystskibe og opbrænde dem, naar de have taget dem. De have ogsaa opbrændt 2 Chebekker fra Majorca, som vare ladte med Hvede og tyrkisk Korn.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Skrivelse fra Neapel den 4de Februar. Den Efterretning, at Flaaden i Toulon er løbet ud, har foraarsaget stor Sensation her i Staden. Man har troet. den var bestemt hertil, og denne aldeles ugrundede Bekymring har udbredt Skræk allevegne. Endog Deres Majestæter have i den Anledning holdt et overordentligt Conseil. Regieringen har været forsamlet til langt ud paa Natten og har strax efter sendt et Skib til Palermo, for, som man troer, at underrette Sieiliens Jndvaanere om denne Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Et engelsk Linieskib er ankommet heril. Man troer, det skal afløse det engelske Linieskib, der har ligget her i nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
En Forordning, der befaler, at den spanske Pisters Værdie herefter skal være 4 Gran mindre, har opvakt Misfornøielse og Forestillinger fra Handelstandens Side.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Skrivelse fra London den 9de Februar.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
(Over Holland. I Dag Morges var den ubehagelige Efterretning udbredte i det ostindiske Huus, at Hollænderne havde bemægtiget sig Prinds Wallis=Øe tilligemed de 3 sammesteds liggende og til China bestemte Compagnieskibe Canton, Marqvis Ely og Brunsvig. Efter dette Rygte maa man antage, at Malacca er falden i den hollandske Admiral Hartsinks Hænder. Man grunder sig herved paa den amerikanske Tidende, Newyork=Cronice af 5te Jan., som indeholder et Brev fra Gothaabs Forbierg, hvori blandt andet medes, at Gouvernementet sammesteds havde, ved Efterretningen om den i Engelland udrustede Expedition mod Godthaabs Forbierg, strax gjort alle Anstalter for med Kraft at modtage Fienden. Gouverneur Jansens kamperteuden for Staden med en Armee af 7000 Mand, hvoriblandt 4000 Mand regulaire Tropper. De i Staden værende Engellændere, omtrent 200 i Tallet, havde man under stærk Eskorte bragt til Stellenbosch. J Slutningen at Brevet meldes, at Poolo Penang havde overgiver sig til den hollandske Admiral Hartsink og at endeel engelske Chinafarere tillige vare tagne. - Poole Penang eller Prinds Wallis Øe er et og samme engelske Etablissement i Strædet ved Malacca, hvor Admiral Hartfinallerede længe har opholdt sig med sin Eskadre. - En en gelsk Eskadre krydser ved Isle de France og venter samme steds den franske Admiral Linois, som er udløben derfra. En anden meget ubehagelig Efterretning er denne, at et af vore største Chinaskibe, Carl Abergavenny, forliste i Forgaars ved Weymouth 2 Mile fra Kysten paa en skiule Klippe. Af 400 Mennesker baade Skibsfolk og Passagerer ere kun 100 reddede. Ladningens Værd anstaaes til 200000 Pd. Strl. Capitainen har tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Vor Retourslaade fra Jamaica, bestaaende af 50 Skibe, hvoraf 24 vare bestemte til London, er bleven adsplittet ved en Storm. Den var afseilet fra Jamaica under Eskorte af en Fregat og en Krigschaluppe, hvilke sidste tilligemed nogle faa Skibe ere ankomne. - Adspredelsen skedte forst den 15de og siden den 22de Jan., og endnu har man desværre ingen Efterretning om dem.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
4 Skibe fra Bombay, 2 fra China og 2 fra Prinds Wallis Øe ere ankomne til Duinerne. De to Skibe fra Bombay vare afseilede derfra den 16de Aug. og fra St. He sen den 8de Decbr. Ved sidste Øe laae den Gang ikke flere Skibe.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Hidtil har man endnu ikke faaet nogen nærmere Efterretning om den fra Rochefort afseilede franske Flaades Bestemmelse. Den skal bestaae af 5 Linieskibe og endeel Fregatter, og alle disse Skibe skal have indtaget saamange Soldater, som Rummet har kunne tillade, foruden et Antal Artillerister og 200 Stykker svært Skyts. Efter de sidste Breve fra vor for Ferrol krydsende Flaade Lefandt samme sig i bedste Tilstand.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Ved Debatterne i Overhuset angaaende Tak=Adressen, viste Lord Greenville sig som en ivrig Forsvarer af Ministeriet. Kongens Erklæring paa de franske Fredsyttringer kunde ikke være anderledes efter hans Mening, og Regieringen maatte med Jver understøttes saa længe til Krigens Fortsættelse, indtil han kunde see den endt paa en sikker og ærefuld Maade. Hertugen af Clarence og andre erklærede derimod, at det ville have været Engelland til større Ære, om man ved Fredsbrudet med Spanien havde angrebet de spanske Sølvskibe med en saa overlegen Magt, at Spanierne kunde have overgivet sig, uden at lade det komme til en Tresning, Grev Carlisle angreb en anden Punkt i Tak adressen, den nemlig, at vor Armee skulde for nærværende Tid befinde sig paa den respectabelste Fod. For 6 Maaneder siden, sagde han, troede man netop det modsatte. De Bebreidelser man dengang giorde Hr. Addington for denne Sag, havde bevæget ham til at nedlægge sin Ministerpost Hans Efterfølgers Forholdsregler havde paa ingen Maade raadet Bod paa dette Onde; det var tvertimod blevet værre. Hans Bill angaaende Reserve=Armeen havde ikke skaffet en eeneste Soldat, og det var altsaa ubegribeligt, hvorledes Armeen, der under Hr. Addingtons Ministerium skuld have været i saa sørgelig Forfatning, nu paa engang, som ved Troldomskonst, var bleven saa frygtelig. Hertugen af Clarence talte atter i samme Tone, og erklærede Midlerne til at sætte Armeen i en frygtelig Stand for urimelige og latterlige.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
I Underhuset fremkom Hr. Kinnard den 6te med en Motion angaaende Meddelelsen af de Papirer man havde for Fregatterne Romney og Senvibles Reparation under Si Homme Pophams Command. J et Flyveblad var Ødselheden hermed bleven omtalt, og Sir Popham havde tilbud sig at meddele sin hele Correspondence med det forrige Admiralitet. Da Hr. Pitt og Hr. For havde talt noget i denne Sag, blev Hr. Kinnards Motion bevilget. Hr. Pitt har i de sidste Dage havt 2 Audiener hos Hs. Majestæt Kongen.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Efter vore Tidender har den franske Contreadmiral Lacrosse erklæret Commandanten paa de engelske Krigskibe for Boulogne, at engelske Parlementairskibe kunne i Fremtiden uhindrede løbe ind til Boulogne.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Vore Fonds stod i Gaar den 8de 3 pro Cent reduc. 59 1/4 og 3 pr. Cent consol. 59 3/8. Bankens Actier 178 1/2. Skrivelse fra Mayland den 9de Februar.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Vor Skjebne er nu endelig bleven afgjort ved en Coureer som er ankommen fra Paris. J. Soph Bonaparte er definitiv bestemt til det italienske Riges Konge. Han skal residere i Mayland. Regieringen skal deles imellem et Senat, hvori vor Vicepræsident skal være Præsident, og et lovgivende Corps, der skal inddeeles i forskiellige Ministerier.
Berlingske Tidende, 1805-03-04
Man kiender endnu ikke det ny italienske eller lombardiske Riges Grændser.