Aalborg Stiftstidende, 1833-10-26
De seneste officielle Efterretninger fra Spanien modtog man i Paris den 15de October ved en Coureer. J Madrid var det ved sammes Afgang endnu roligt; men Jnsurrectionen i de baskiske Provindser var ingenlunde undertrykt. Man vidste, at D. Carlos den 4de havde forladte D. Miguels Hovedkvarteer og at han havde passeret den spanske Grændse; hvor han opholdt sig, vidste man imidlertid ikke. Ligeledes vidste man, at Bourmont havde betraadt den spanske Grund, og det sagdes at være Regjeringens Hensigt at lade ham transportere til Cadix eller Malaga, for derfra at lade ham afseile. Disse ere de vigtigste af de officielle Efterretninger fra Spanien; mangfoldige ere derimod de private, og kunne ved lade befrygte en Borgerkrig. J Biscana siges Jnsurrectionen at udbrede sig, og saavel Bilbao som Vittoria ere i Carlisternes Magt. I den første Stad havde et af Partiets Høvdinge Marquis af Valdespinas holdt et triumpherende Indtog, og 300 Personer, deels Negros, deels Christinos, vare kastede i Fængsel. General Castannon, som commanderer et af Regjeringens Corps i hine Egne, havde efter nogle Efterretninger prøvet et Angreb paa Bilbao, som mislykkedes, efter Andre ikke vovet noget Angreb, men trukket sig tilbage til Tolosa, for at oppebie Forstærkninger. J Vittoria have Carlisterne afbrudt Communicationen og til lade kun Courerer at passere. (Hermed stemmer det ikke ilde, at Posten fra Madrid den 16de udeblev i Paris, med dens derimod en Handels-Coureer ankom Dagen iforveien og samme Dag en til den russiske Gesandt.) Ogsaa Navarra skulle Urolighederne have taget deres Begyndelse Efterat nemlig 1200 Mand af Garnisonen i Pamplona, vare afmarscherede for at forstærke Castannon, begyndte Carlisterne i sidstnævnte Stad at røre sig; men deres Forsøg, mislykkedes og de maatte flygte. Her modtoges de imidlertid af Santas=Ladron, der allerede havde samlet sig en 300 Mand stærk Bande. Han havde taget Posto ved Maranda12 Mile fra Pamplona og meentes at ville forsøge et Angreb paa denne Stad. Paa den anden Side mangle heller ikke gunstigere Efterretninger for Dronningen. Ovenomtalte Coureer berette blandt Andet, at ved hans Afgang fra Madrid stode 3000, Mand i Forening med en Afdeling Cavalleri og Artilleri færdige til at bryde op til de nordlige Provindser. Ligeledes melder et fransk Blad, ifølge Breve fra Bayonne, at der ogsaa Barcellona var lagt et Anslag til at følge Bilbaos og Vittorias Exempel, men at det aldeles mislykkedes, og sammes Ophavsmænd, Munkene, har maattet bøde derfor, idet 2 af deres Klostre plyndredes og afbrændtes at Dronningens Tilhængere. Af en Correspondence-Artikel i Times sees ogsaa, at Dronningen har fuldkommen Tillid til de Kongelige Frivillige, idet mindste i Madrid. J Anledning af sin Befrielse i Cadix 1823 havde nemlig den afdøde Konge tilstaaet dette Corps Ret til paa denne Begivenheds Aarsdag alene at gjøre Vagt paa det Kgl. Slot. Denne Rettighed har Dronningen stadfæstet og udøvedes samme den 1ste Octbr. Meget med Hensyn paa Spaniens Rolighed kommer det iøvrigt an paa, hvorledes D. Carlos vil forholde sig. Officielt herom vides, som ovenfor anført, ikke; efter private Efterretninger skal han være indtruffen i Placentia og der udraabt til Konge, men General Sarsfield Chef for Observationshæren paa Grændsen) har strax afskiksket et Detaschement, som endog siges at have taget ham til Fange. Den franske Regjerings Beslutning i Tilfælde af en Borgerkrigs virkelige Udbrud i Spanien synes endnu at være uafgjort og vil vel ogsaa afhænge af Omstændighederne. Temps vil vide, at denne Sag er Gienstand for jevnlige Debatter i Minister=Conseilet, da Marschal Soult især skal være stemt for en Intervention, medens derimod de strængeDoctrinairs have mange Indvendinger at gjøre. Den franske Militairmagt ved Pyrenæer=Grændsen anslaaes for Tiden kun til 15000 Mand, men anseelige Forstærkninger afgaae til hine Punkter fra forskjellige Stæder. Siden Dronningens Manifest raillere iøvrigt Oppositionsbladene med Intervention i Anledning af den spanske Familietvist. National paastaaer, at de constitutionelle Flygtninge, som leve i Frankrig, have afslaaet General Castannos Jndbydelse at komme til Spanien for at understøtte Dronningens Sag, og samme Blad benytter Leiligheden, ved at omtale Arve rettens Evidence, den rolige Overgang fra een Regjering til den anden, Svøbebarnets patriarchalske Autoritet under en Udlænderindes Regjering" o. s. v., til et Udfald paa Monarchiet og en Lovtale over sin Yndling Republiken, som dog ikke beviser Andet, end det Ufuldkomne ved alle menneskelige Indretninger: en Sandhed, der nuomstunder dog velst ikke skulde behøve at bevises, da den har en 3000 aarig Erfaring for sig.