Berlingske Tidende, 1801-08-21
Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt NørreJylland, 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer underskrevne, af hvilke een i det mindste maae være geistlig eller verdslig Embedsmand, eller Selskabets Medlem, som selv maae have seet den eller de Ting, hvorfor Premie æskes. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvidt alle de i Premiematerien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4 Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde den for got, ved Trykken offentlig at bekiendtgiøre de Attesteren, des Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier, og Belønninger blive tilkiendte og uddeelte. J. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendt Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men den vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste og erkiende sig ham derfor forbunden, naar han melder det skriftlig til Selskabet. 6 J Premie Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staa for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maadet Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 1 Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 3 Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æske under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3 s. udmærke sig ved Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rydning da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskiellige Steder; saa anmodes Vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøie at beskrive, hvad ved hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. Naal og Mæling paa det Sted. 10. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m.m., siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvorende Mængde skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa ville alle inkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maae dermed inkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Staden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt næste Aar at blive bedømte som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunne eragtes værdige til Belønning. 12. De, hvis Premie Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfalds Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig 13 Alle Anmeldelser og Besvaringer, med videre, leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes postfri. 14, Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre. som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer endeen Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa et æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. De tilkiendte og offentligen bekiendtgjorte Premier maa være affordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie=Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring. af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17 Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19. Af andre Arbeider leveres Proverne Eieren tilbage, om han det forlanger, uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver; dog maae Prøverne være afhentede inden et Aars Forløb, i andet Fald bliver Selskabet ikke ansvarlig til samme. 20. De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplægges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter, eller paa andre Maader bekiendtgjør dem Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed at lade hele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tilligemed Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Mate, rier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet. og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 23. Priisskrifterne maae være læseligen skrevne og indsendes sammenhestede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som er forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa. 24. Da der i Norge ere oprettede adskillige ekonomiske Selskaber; saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulle være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkiendegive, om de hos noget norske Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og ifald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende: Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26 Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere æske Premie for samme praktiske Priis materie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 27. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 28 Vil noget Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader privat Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 29. Selskabets Love underrette for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at mærke.