Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-03
Følgende er Jndholdet af den nye franske Konstitution, som Senatet den 6 April har ophøiet til Grundlov. . 1) Den franske Regjering er monarkisk og arvelig i Mandstammen efter Førstefødsel. 2) Det franske Fol kalder af egen Drift til Frankerigs Throne Ludvig Stanis. laus Xaver, den sidste Konges Broder, og efter ham de øvrige Lemmer af Huset Bourbon efter den gamle Orden. 3) Den gamle Adel faaer sine forrige Værdigheder tilbage, den nye beholder sine arvelig, Æreslegionen med dens Forrettigheder vedbliver og uddeles af Kongen. 4) Den udøvende Magt tilhører Kongen. 5) Den lovgivende Magt have Kongen, Senatet, og det lovgivende Korps i Forening: i dette sidste skee Forslagen til nye Afgifter, men Lovforslag kunne skee i begge; enhver Lov maa have Kongens Sauction for at være gyldig. 6) Senatet bestaaer i det mindste af 150, i det Høieste af 200 Medlemmer; de udnævnes af Kongen, deres Værdighed er arvelig efter Første. fødsel; de nuværende Medlemmer vedblive med Undtagelse afdem, som miste deres Egenskab som franske Borgere. Den beholder sine nuværende Dotationer; men naar en Senator døer uden mandlig Afkom, falder hans Deel af Jndkomsterne til den offentlige Skat. 7) Prindserne af den Kongelige Familie og af Blodet have Ret til at være Senatorer. 3) Senatet bestemmer, naar dets Forhandlinger skulle holdes offentlig, og naar hemmelig. 9) Ethvert Departe, ment skikker samme Antal Deputerede til det lovgivende Korps som hidtil; de vedblive i 5 Aar nye Valg skee første Gang 1816. 10) Det lovgivende Korps semler sig den 1 October hvert Aar; men kan ogsaa overordentlig sammenkaldes af Kongen, der ligeledes har Ret til at udsætte og opløse det, i hvilket sidste Tilfælde Valg kollegierne inden 3 Maaneder danne et nyt lovgivende Korps. 11) Det lovgivende Korps har Ret til at drive Underhandlinger; dets Møder holdes ordentligviis offentlig. 12) Senatet, det lovgivende Korps, Valakollegierne, og Kantonsforsamlingerne vælge selv deres Præsidenter. 13) Et Medlem af Senatet eller det lovgivende Korps kan ikke heftes uden Autorisation af det Korps, hvortil han hører, og kan allene dømmes af Senatet. 14) Ministrene kunne være Medlemmer af Sengtet og det lovgivende Korps. 15) J Henseende til Afgivters Udredelse er Lighed en almindelig Grundlov; ingen Afgivt kan hæves uden Senatets og det lovgivende Korpses frie Jndvilligelse. Grund afgivterne fastsættes bestandig kun for eet Aar, og et aarligt Budget forfattes. 16) Armeens Rekruttering og Styrke skal en egen Lov bestemme. 17) Uafhængighed garanteres den dømmende Magt; Jury vedbliver, Kriminalsager behandles offentlig, Straf af Eiendommens Konfiskation afskaffes, Kongen har Benaadningsret. 18) De sædvanlige Domstole, vedblive og de overordentlige ophæves, alle Dommere, Freds dommerne undtagen, ansættes paa Livstid. 19) De øverste Domstole foreslaae Kongen ved Vacancer 3 Kandidater, hvoraf han vælger een; Kongen udnævner de første Præsidenter og Ministeriet for Domstolene. 20) Alle saavel tjenstgjørende som afskedigede Officerer beholde deres Rang og Pension. 21) Kongens Person er hellig og ukrænkelig. Alle Dekumenter fra Regjeringen undertegnes af Ministrene, og disse ere ansvarlige for, om der i samme indeholdes noget mod Lovene, Friheden, og Borgerrettighederne stridende. 22) Samvittigheds- og Gudsdyrkelses=Frihed garanteres Sjælesørgere af alle Religioner nyde lige Beskyttelse og Behandling. 23) Pressefriheden vedbliver, med mindre Forbrydelser fremgaae af dens Misbrug; den ved Senatet bestaaende Kommission til den personlige og Pressefrihedens Vedligeholdelse vedbliver." 24) Statsgielden garanteres, og Nationaldomænernes Salg er uigjenkaldelig. 25) Jngen Fransk kan drages til Regnskeb for sine yttrede Meninger eller Ønsker. 26) Enhver Fransk har Ret til at overrække de konstituerede Autoriteter Ansøgninger med sit Navns Underskrivt. 27) Enhver Fransk kan beklæde alle civile og militære Poster. 28) De hidtilværende Love vedblive, den civile Lovbog skal herefter kaldes: de Franskes borgerlige Lovbog. 29) Denne Konstitution skal forelægges det franske Folk til Antagelse; det franske Folk skal sværge Kongen, og Kongen skal sværge Konstitutionen Troskab. (Denne Konstitution er i Principer den engelske meget liig). - Konstitutionsaften er undertegnet af Fyrsten af Benevent som Præsident af Senatorerne, og deruden af Prinds Ærke skatmesteren (Lebrun), General Legrand Abbe Sieyes og Greverne Znylen og Nyeveld. Den 7de antoges og til traadtes Konstitutionen af det lovgivende Korps (blandt hvi Medlemmer Renouard er, men Laine ikke) og deriblandt ogsaa af Dhrr. Doormann og Jenisch fra Hamborg, som under den forrige Regjering kaldtes did som Medlemmer af Korpset. Efterslet af Krigstildragelser.