JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Den 24de og 25de f. M. have Jngenieurer paa Stephanstaarnet optaget en Tegning af Egnen omkring Wien. Taarnvægteren maatte forlade sin Bolig, Uhret maatte ikke gaae og Klokkerne ikke ringe. D. 31 f. M. bragtes 12 svære Ankere, til Chersdorf, som skulle bruges til at befæste de ny Broer over Donau. Der er ogsaa blevet requireret Stiger, der, som man troer, skulde bruges til at bestorme Østerrigernes Leir i Marchfeld. Overgangen skal skee paa tre Steder, ved Ebersdorf, i Nærheden af Broerne ved Wien eller Tabor, og ved Nusdorf. - En Deel af den Østerrigske Armee staaer ved Petronell, et Slot med en Landsby, ved Donau, paa Landeveien til Presburg. Allerede i flere end 8 Dage er der bestandig forefaldet Fægtninger i denne Egn. - Den Franske Garnison i Wien er meget talrig, og den Franske Armee cantonnerer i den omliggende Egn. De Divisioner, der udgjøre Hertugen af Rivolis Corps, besætte begge Donau-Øerne mellem Ebersdorf og Enzendorf. - Jmidlertid er et Corps Vestphalske og Hollandske Tropper, som havde trukket sig sammen i Brunsvig, marcheret d. 15de over Sønderhausen til Sachsen. General Gratiens Corps, som, tilbagevendende fra Pommern, ved Danneberg var kommen over Elben, er d. 15de og 16de ankommen i Uelgen og Egnen deromkring, hvor det paa Vogne befordres til Brunsvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Tyrolerne ere efter de sidste Efterretninger, ikke rykkede videre frem mod den Bayerske Side, men de streife derimod paa hiin Side Lech lige indtil Kempten. - 15,000 Mand for det meste Jnfanterie, af Hertugen af Valms (Kellermanns) Reservearmee, skal, som det hedder, have faaet befaling at marchere til Tyrol. Ogsaa paa de østlige Grændser af Schweiz forøge Østerrigernes og Jnsurgenternes Tal sig saa meget, at der forefalder Skjermydsler og Fægtninger, Østerrigerne er atter trængte frem til Lindau. Den Magt, hvormed Frankrige ved Donaus Bredder vil byde Østerrigerne Spidsen, bestaaer nu, foruden Hovedarmeen, af Armeen fra Dalmatien, under Hertugen af Ragusa, der har forenet sig med den Jtalienske Armee, en Stridskraft at 200,000 Mand, hvoriblandt Confoederationstropperne endnu ikke engang ere regnede. Erkehertug Carls Hovedqvarteer var, efter de sidste Efterretninger, kun omtrent 8 Mile fra Wien. Men uagtet alting saaledes synes at bebude et Slag, der vil bestemme den Østerrigske Krones Skjebne, vil man dog paastaae, at den Østerrigske Keiser har ønsket at underhandle med Frankrige ved Ruslands Mægling og er villig til at gjøre ikke ringe Opoffrelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
J Tyrkiet skulle Russerne, efter en hæftig Fægtning, være rykkede ind i Warna ved det sorte Hav, nogle og tyve Mile fra Constantinopel. Til Jtalien marchere endnu bestandig Tropper, og i Leiren ved Alessandria oprettes et nyt Reservecorps, der i fornødent Tilfælde kan gaae til Østerrige. Men af de Franske Tropper, der staae i Neapel, ere siden Krigens Udbrud næsten aldeles ingen blevne sendte til Over-Jtalien, fordi man veed, at der imellem London og Palermo er et nyt Landgangsforsøg paa Bane, som skal understortes af Østerrigske Tropper. De Franske have d. 1ste d. M. angrebet Ø. sterrigernes Forskandsninger paa den venstre Donaubredde, og ved et Angreb d. 3die kom Landsbyen Engerau i Brand. De have ogsaa i tre Timer beskudt Staden Presburg med Kugler og Granater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Den 16de Junii om Aftenen Kl. 6) vare Østerrigerne endnu ikke rykkede ind i Leipzig, men man ventede dem næste Dags Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Efter en befaling fra General-Directeuren for de Franske Douaner bortsælges d. 26de d. M.i Hamborg ved offentlig Auction forskjellige Partier Caffe, Sukker, Thee, Cacao, Cochenille, Peber, Allehaande, Jndigo, og andre Colonialvarer, ligesom og Tvist, Mousselin, Cattun, Piques, Manchester og andre Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Fra Tønningen skrives under den 18 Junii, at Capit. Faber, Skibet Superior, er ankommen paa Eideren. Dets Ladning bestaaer af Jndigo og Caffe. Efter Lootsernes Udsagn have endnu 5 Skibe, som de ansaae for Americanere, været for Eideren, men den stærke Storm tillod ikke Lootserne at komme ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
En Fransk Caper er atter løbet ud fra Danzig Efter Skipperens Udsagn ligge fra Pillau til Carlscrona, paa en Strækning af 8 Mile, Engelske Krigsfartøier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Fra Wismar er Kjøbmanden D. Chrmann og Skibscapit. H. F. Hoge d. 14 d. M. afreiste som Deputerede til Schwerin, for at ansøge Regjeringen om at der maatte føres fornødne Anstalter til, hvorved de fra Wismar udløbende Skibe med Certificater, at de ikke have Schillske Effecter ombord, maatte betrygges mod Danske Caperes Molestering i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Den ved Landscrona liggende Engelske Convoy er endnu ikke passeret Flinterenden, uagtet den i disse Dage har havt den bedste Vind. Nogle mene, at Aarsagen ligger deri, at den venter paa Forstærkning, fordi den endnu ikke troer sig stærk nok mod vore Canonbaade, andre troe, at den oppebier den forrige Convoys Skjebne, hvoraf adskillige ved deres Ankomst til deres Bestemmelsessted skal være blevne confisquerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
I Dag falholdtes de første Grønærter paa Torvet for 2 Rdlr. Skjæppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Aalborg, den 18 Junii. Den 15 Junii er til Hals indbragt til nærmere Undersøgelse, af Caperfører Conrad Sødring, 1 Svensk Brig ladet med Salt. Ligeledes er af en anden Aalborg Caper til VesterStrand indbragt en Pappenborger med en Ladning Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Hs. Maj. har, ved Resolution af 28 f. M., allernaadigst autoriseret Allerhøistsammes Cabinetssecretair, Jessen, til at anlægge og bære følgende Uniform, trekantet Hat med sort Coaarde, Guldkrampe og Cordonsaf Guld og mørkeblaae Silke, mørkeblaae Kjole, Vest og Pantalongs; Kjolen med bredt Overslag af samme Farve, og 2 Rader glatte gule Knapper, opstaaende Krave og Opslag af sort Fløiel, broderet med Guldstøi, fer, Vesten med en Rad glatte gule Knapper; Støvler, for oven besatte med smal Guldtræsse, og nedhængende Gulddusk, gule Sporer, guul Metal-Sabel i sort Lædergehæng med forgyldte Løvehoveder; Portdeper af Guld og mørkeblaae Silke, og saadanne civile Epauletter, som de, der ere anordnede for Hs. Maj. Amtmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Landmilitair Etaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Det har behaget Hs. Maj. at resolvere som følger: Under d. 20 Junii, Sec. L. G. v. Lorenzen, C.C. G. v. Suhr, C. G. v. Fugl, H. v. Kop, O. v. Hagemann og M. F. v. Foss, af det 2det Jydske Jnf. Reg. annect. Bat. udnævnes til Pr. Lieutenanter ved samme. Sec. L. J. H. v. Schrum, W. v. Cathala og C. A. v. Wilde af det D. L. R. til Fods oprykke i den høiere Sec. Lts. Gage. Sec. L. H. C. F. v. Kurtzhals af Kbh. Jnf. Reg. ansættes ved Regimentets Gren. Comp. Pr. Lt. H. v. Abelstedt af det Aggersh. Dr. R. afskediges formedelst svageligt Helbred, der gjør ham uskikket til videre Krigstjeneste, efter Ansøgning i Naade af Krigstjenesten med Ritmesters Caracteer og 120 Rdlr. i aarlig Pension. J Anledning heraf udnævnes den caract. Pr. Lt. J. C. C. v. Schwenzen til virkelig Pr. Lt. og oprykker caract. Sec. L. N. C. v. Beichmann til virkelig Sec. L., begge i bem. Aggersh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Dr. Reg. Underchirurg ved den Norske Art. Brig. J. G. Schenck og Bat. Chirurg F. W. Bencke af det Vesterlenske Jnf. Reg. udnævnes til Reg. Chirurg., den første ved det 1ste Aggersh. Jnf. R. og den sidste ved det Oplandske Dr. R. Den ved det 2det Aggersh. Jnf. R. paa Avantage staaende Corporal R. Wrigth ansættes som Sec. L. ved bem. Reg. Under 21 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Da det 4de Musk. Comp. i det 2det Jydske Jnf. R. er vacant, saa udnævnes Stabs Capit. H. v. Brockdorff til Chef for dette Compagnie. Den ældste Pr. L. C. C. L. v. Bøhmer til Stabs Capit. med den ham reserverede Capit. Anciennetet af 25 April d. A. og Sec. Lt. H. v. Sehestedt til Pr. L., samtlige i bem. 2det Jydske Jnf. R. Sec. L. a la suite uden Anciennetet ved Livreg, lette Dr. A. C. W. v. Hedemann skal indtræde i virkelig Sec. L. Numer ved Reg, paa 132 Rdlr. Gage. Pr. L. C. A. v. Sax. forflyttes fra det Jydske Skarpskytter Corps's 2den Bat. i samme Egenskab til den Danske Art Bat. Compagnier i Nørrejylland med sin havende Ancienn. af 8 Martii 1808 og udnævnes Sc. L. C. A. F. v. Rampe af førstnævnte Bat til Pr. Lt. ved samme. Capit. H. C. v. Lohmann af Bergen. Jnf. R. afskediges, efter Ansøgning, formedelst Sygelighed i Naade af Krigstjenesten med Beløbet af hans fulde Gage 276 Rdlr. i aarlig Pension, og da ham er reserveret Majors Anciennetet, saa meddeles ham Majors Afskeed. Student J. C. Gundorph ansættes som Second-Lieut. a la suite ved det langelandske ridende Jæger-Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Den under 3die April d. A. ved den Norske Armee ansatte Regiments-Chirurg J. C. Jacobsen, skal interimistisk ansættes som Overlæge ved det Fyenske General-Commando, Under-Chirurg J. H. Stein af norske Livregiment udnævnes til Regiments-Chirurg ved den norske Armee, for at ansættes af vedkommende command. Gener, der, hvor Vacance er eller hans Tjeneste for Tiden maatte behøves. Den ved det borgerl. Artill. Corps i Helsingøer ansatte Reg. Chirurg Müller overdrages Tilsynet med den til Helsingøer, detascherede Deel af norske Livreg., imod at nyde den ved fornævnte Steins Afg. fra Reg. vacant blivende Underchirurg Gage, saalænge indtil denne UnderchirurgsPost besættes eller Detaschementet forlægges fra Helsingøer. Under d. 22 Junii, Capit. og Comp. Chef i det norske Livr. 4de Bat. N. C. v. Holstein afskediges i Naade, efter Ansøgn., og den caract. Capit. H.v. Henningsen, af bemeldte Bat., udnævnes til Comp Chef for sammes 3die Comp. Capit. A. v. Onserud, af det 2det aggerh. Jnf. Reg., meddeles Majors Caracteer. Prinds Ludvig til Solms ansættes som Sec. Lieut. a la suite ved Dronningens Livreg, til Fods, med Anciennet, fra Resolutionens Datum. Underoff. H. Foss af Artill. Corpset, ansættes som Sec. Lieut. ved den Danske Art. Bat. Pr. Lieut. J. L. v. Voss, af Prinds Christian Fred. Reg., ansættes ved Jægercomp. i 2den Bat. istedet for Pr. Lieut. og Reg. Ad, v. Mei dell, som gaaer tilbage til et Musketeer=Comp. W. A. G. v. Hindenburg, Søn af Maj. v. Hindenburg, ansættes som Kostgjænger ved Landcadet Corpset. Underchirurg P. C. Schlegel afgaaer fra Kbhavns Jnf. R. og ansættes i samme Egensk. ved Sappeur=Corpset med Reg. Chirurgs Caract., og den ved Kbhavns Jnf. R. staaende Comp. Chirurg N. C. Wellerop, ansættes som constitueret Underchirurg ved samme, under Forpligtelse at tage Examen inden 1 1/2 Aar. Sagas Tempel. (Ved Johannes Müllers Død.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-24
Saga, bellige Mai. Hisset i Søgnabeks Sale. Skued jeg undrende dig Tømme med Odin det gyldne Tidernes skummende Bæger. Høit fra skinnende Bænk Toned din klogtige Tale, Odin forstod den, men ei Fuldelig Kiøgten at fatte Mægtede Sønner af Askur. Skialden lyttende stod, Tonerne fyldte hans Øre, Og i hans Epos fornam Undrende Menneskeslægten. Klang af din Tale til Odin. Askurs Sønner et Hof Bygged ukendte Gudinde, Du dig fra skinnende Bænk Bøied, din Dyrker at skænke Kløgt, som at fatte han mægted Tider runde forbi, Klangen Man vilde begribe, Klangen i Lyde henrandt, Kroniken blev din Præstinde, Hende allene Man dyrked. Skialde lytted igen, Fanged de vekslende Toner, Og i den dobbelte Lyd Hortes til Under for Slægten. Klang af den Tale med Odin Men - hvad skuer jeg hist Knæler ei solvlokket Olding? Hellas, o det er din Søn, Se hvor han reiser det første Alter i Sagens Tempel! Vidt han vanke paa Jord Veied de mystiske Frasagn, Barnlig bekender han dog, Tidernes Veksel allene Styre alraadende Guder. Tider rinde saa tungt. Skialden lytte ei længer. Saga, Man smitter dit Hof, Selvkloge kun med din Terne Kroniken ville de bole. Vend dig Øie, fra Syd. Holt mod det isfulde Norden; Se om ei Klippernes Søn, Skuende stolt over Midgard, Ydmyg nedknæler for Guder! Skialden lytter saa nær, Odins og Sagas forborgne Taler han røber i Sang, Volas de hellige Toner Klinge i festlige Taushed. Tider rinde forbi Skialden lytte ei længer, Svundet er hellige Klang, Søndret i jordiske Lyde. Saga, hvor findes din Dyrker, *) Tempel. Øiet tindrende ser Knæle blandt Norriges Fielde, Sølvgraa en Olding i Kraft, Saga han reiser et Alter, Stenen med hellige Runer. Stivt nedstirrer hans Blik, Stirrer paa Skialdenes Draper. Edda det løfter igen, Ydmyg han beder, og Saga Tolker ham Tidernes Jertegn. Trindt ham knæler en Flok. Rundt om hans kneisende Alter Sanke sig Stene i Krinds, Ristet paa hver er Gudindens Navn, thi hun bygger i Norden. Dorsk er Slægten, og ei Saga, din Tone den fatter. Selvklog opstaar den igen, Altid den kun med din Terne Krøniken lyster at bole. Hvor skal Øiet henty Drevet fra Syd og fra Norden, Der hvor i Alpernes Hellad og Norden henstygted, Der vil jeg søge din Dyrker. Se! han knæler der alt, Beder i rungende Toner Tiden vil døve hans Røst, Krampe vil stille hans Tunge, Se hvor sig stramme de Sener, Holt paa Tidernes Grus Stræber han Altret at reise, Ak, men han mægter det ei, Halvt er det reist, og han segner, Segner af Kampen udmattet. Tiden rinder saa tungt. Jngen vil knæle Gudinde! ydmyg i Templet, men stolt Boler den selvkloge Skare, Spottende dig, med din Terne. Rind kun Taare fra Kind Ned paa det halvreiste Alter; Halvt det til Tidernes Gru Staar, og den Haand som det reiste Kraftløs i Graven henvisner. Væd kun Taare min Kind! Alperne Templet ei værge, Storme fra Øst og fra Vest Buldrende mødes og ryste Sagas det hellige Tempel. Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. modtaNa an, og 18 83818 den Ma Sjette Aargang. No. 75. Car Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 27 Junii, 1800 Anmeldelse af den Jakobsenske, til offentlig Skue, udsatte Konstsamling. (Sluttet.)De forskjellige Stykker i et og samme Fag, giver rig Anledning til Sammenligning og videnskabelig Konstbedømmelse. Hvilken af de syv Kirker (No. 59, 123, 130, 137, 147, 150 og 158.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
af forskjellige Mestere vil, til Exempel, Konstneren foretrække, skal han give Fortrinet til Hindrik van Steenwyk (No. 158), hvori Perspectivet er saa ypperligt, eller til Jsaak van Nickels, og blandt hans Stykker især No. 59, som er et talende Beviis paa utrættelig Flid, og paa hvad en Konstner uden stort Gen kan udrette ved nøje at betragte og efterligne den Gjenstand, han vælger; eller til de to Stykker af Stocklin, (No. 130. og 37); eller endelig til No. 147 af Morgen stern, hvor man finder Liv og Kraft, og en indtagende Fordeling af Lys og Skygge, Anmelderen antager, at fri Fornøielse er de skjønne Konsters Øiemed, og han skulde altsaa, i hvor forskjellig Mening end her vil finde Sted hos Konst kjendere, være tilbøielig til at foretrække No. 147. eller Morgensterns Kirke. Mængden vil, naar den ikke i Forveien er gjort opmærksom paa Skjønhederne i Steenwyks eller van Nickels Kirker, ofte koldt gaae dem forbi. De ville ikke gjøre det behagelige Jndtryk paa Sindet, som Stocklins og Morgensterns, ikke sætte Sindskræfterne i Bevægelse efter deres egne Love, og uden ydre Jndvirkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Til lignende interessante Sammenligning give, for endnu at nævne eet Exempel, de mange Landskaber, som Samlingen indeholder, den herligste Leilighed. Anmelderen, som ikke holder sig til Autoritet, eller Mester af erkjendt Værd, vil forbigaae det Landskab No. 8. af en italiensk Mester, der noget nær er Dronningen i denne Klasse, fordi det ved stor Mangfoldighed af Dele, og ved disse Deles beundringsværdige Samstemning til et Helt, altsaa ved Skjønhed, og tillige ved sjelden Flid i Udarbeidningen, fortrinligen fortjener at udmærkes. Han vil alene gjøre opmærksom paa Landskaberne af Savery (No. 11), Molyn (No. 47). Storck No. 60), J. Winantz (No. 67 og 69), Bommel (No. 77 og 93), Klengel (No. 82), van der Weldt (No. 135), von Dalen (No. 142), Lormier (No. 148), Finkebom (No. 161), og ei forglemme Landskabet No. 64 af Louis Belanger, der tillige i flere Aar har opholdt sig i England, og nu er i svensk Tjeneste. Men af Landskaberne ere for Anmelderen dog især kjære No. 134 af Kügelchen, som er et nydeligt bjergagtigt Landskab ved Tivoli, og udmærker sig ved mesterligt malede Træer, bestemte Partier, og en nydelig Fordeling af Lys og Skygge; Landskabet af Jansen (No. 86); det italienske Landskab med et Bondehuus (No. 87) og No. 144 af de Bries.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
De ville saaledes paa No. 159 af RacheReusch finde Blomster, som godt kunne syes, og en Rose, som udmærket sig, vel ikke ved den Blødhed og vakre Couleur, som sees paa Roserne i No. 18 af Ottmar Elliger, et Stykke, hvorpaa de grønne Blade, de udsprungne friske Nellikeknopper og Jnsekterne fortjene at bemærkes, men dels ved en Bestemthed, som sjelden findes i Blomster, især i Roser, deels ved faa Nuancer af Farver, tvende Egenskaber som maae tages Hensyn til, naar man skal vælge Noget til at sye, eller for Begyndere til at male efter. Ved at vælge Partier til Syning er det og en vigtig Omstændighed, om de Couleurer Silke kunne faaes. Deres til Smag dannede Øie vil i Henseende til Grupperingen finde stor Forskjel paa den, som findes i No. 37 og 46 af Querfurth og paa den i No. 117 og 124 af van Brug gen, foretrække den første, som fri og utvungen for den sidste, finde Fordelingen af Lys og Skygge bedre i hine end i disse. Bekiendte med Vanske ligheden i at sye gode Træer – en Vanskelighed, der er saa meget større, som ikkun faa Malere hav nogen rigtig og bestemt Bebladning, ville de finde megen Næring for deres Sjæl ved at betragte den bestemte Bebladning, som findes i No. 60 af Storck, i No. 85 af Jansen og i No. 134 af Kügelchen, og af disse Mestere maaskee endda foretrække Jansens Træer til Syning, endskjøndt han i Henseende til Fordelingen af Lys og Skygge strider om Rangen med Kügelchen. Fruentimmerarbeide kræver Udførelse, taaler ingen Sluddervorenhed; de ville derfor med Fornøjelse dvæle ved de vel og flittigt udførte Stykker, og blandt disse gjerne see No. 148 af Lor mier, som viser, hvorledes man især bør behandle Smaating, hvilke ikkun faae Jnteresse ved Flid og renlig Behandling. Hængte det over al Beskrivelse de lige Frugtstykke No. 27 af Ottmar Elliger i et godt Lys, vilde Anmelderen gjennemgaae samme som hans Yndlingsstykke blandt Frugtstykker, i det Hele som i hver dets enkelte Deelvise, at det ikke er ved et fortryllende Qvindeansigt, at Maleren ene kan vække Henrykkelse, men at han ogsaa ved sin Konst kan i livløse Ting ligge det Liv, den Ynde, Varme og Kraft, som alle Mester stykkers Mester, Verdens guddommelige Skaber, har givet enhver Deel af den henrivende, kun af saa faa Mennesker rigtig betragtede og følte Natur. Her maa han nøjes med den bemærkning, at de store Blade kunne tjene som gode Modeller, især for den som sye med Chenillier eller Gjørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Dette korte Oversyn af Samlingen leder til at bedømme dens Værd. For at give Enhver, som ikke kjender den Priis, hvori gode Mestere ere udenlands, noget Begreb om Samlingens Kostbarhed, maa det være nok at bemærke, at en Paul Potter, men med tvende Kreaturer, er betalt i Fjor i Holland med 10,300 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
J Samlingen sees tillige endeel Grupper og Figurer, af hvilke de fleste have tilhørt den afdøde Kurførste af Köln. Det er tvivlsomt, enten man i den skal foretrække Malerierne, eller de mange fortræffelige Figurer i Bronce. Anmelderen veed ikke, at i Danmark findes nogen saadan Samling af Bronce. Arbeide af det Slags, og saa mester*) Dette Ord bruger man maaskee ikke upassende i vort paa Konstord i de skjønne Konsters Gebet endnu udannede Sprog, i Stedet for det franske Feuillage eller det tydske Baumschlag. ligt, kan kun frembringes i Frankerig. Det fortjener at studeres af Konstnere, og blandt Haandværkere især af enhver Metalarbeider, af vore Smede og Gjørtlere. Paa en særskilt Bedømmelse tør Anmelderen dog ikke indlade sig. Han er alerede vegen udenfor de Grændser, som han selv satte sig for denne sin Anmeldelse. Ved sine Forelæsninger over de skjønne Konster har han imidlertid ofte beklaget Savnet af slige Figurer, Uden Hensyn til hvad de udsatte ere som støbt, hamret eller siselleret Arbejde, eller som virkelige eller eftergjorte Antiller, have de den Fordel, at de godt kunne transporteres og saaledes bruges uden at komme til Skade, og han ønsker derfor, at de maatte eengang vorde Statens Eiendom, for at kunne komme en talrig Klasse af Haandværkere og saaledes det Offentlige til Nytte. Var Anmelderen Kapitalist, han vilde paa Pidestallerne af sin Divan sætte de to ypperlige Grupper af Brødrene Le Hardi, der forestille Maler- og Billedhuggerkonsten, og han vilde for Bekostningerne paa dem see sig rigelig lønnet, naar hans Bluun bleve behagelige, fordi han ofte fik et Øjeblik Tid til at gotte sig ved deres Skjønheder, og maaskee daanede hen med Tanken om sande Konststykkers Jndflydelse paa at blidgjøre vore Følelser, og at formilde vore Dages Byrder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Af tvende Figurer i Marmor tiltrækker især en Amor eller Morpheus af Delveaux Opmærksomheden. Naar man dækker den nydelige sovende Dreng til, lige indtil Ansigtet, seer man Søvnen, personificeret indtil Beundring. Ogsaa den kunde nytte Kapitalisten. Monne han ikke, plaget af Sovnløshed over Pengeberegninger, vilde kunne blive søvnig ved at see en saadan sødt sovende Krabat, og derved vinde for sig selv en Rolighed, som han ellers forgjeves søgte Det var dog værdt at bruge et saadant Middel. Middelet har den Egenskab, som ikke alle Midler have, at det aldrig kan skade. Brens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Jndenlandske Efterretninger. J Christiania Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: Saa undskyldelig og tilgivelig de mangehaande urigtige, overdrevne og vrange Fortællinger vare, med hvilke man i afvigte Aar underholdt Publicum de første Dage af min saa uventende tagne Afskeed, som en Følge af den bekiendte Affaire mod Fienden ved Lier, saa forunderlig er det, at disse urigtige Fortællinger ei endnu ophøre, efter et Aars Forløb, og efter at man kunde have havt de sikkreste Efterretninger om Sandheden. Troppernes Stilling - Styrke m.v. For altsaa offentlig at igjendrive disse vrange Begreber, der allene kunne være et Foster af Uvidenhed eller Fordomme, agter jeg i Trykken at udgive mit Feldttog – men da med samme, formedelst nu værende Krig, maae tages nogen Henstand, har jeg troet imidlertid ved nærværende Bekjendtgjørelse at burde standse Fremgangen af hine ufordeelagtige Domme. Christiania, d. 24 Mai 1809. de Gene, Kongelig Dansk Generalmajor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Ole Baarstad fra Frederikshald har i Christiania Avis udlovet en Præmie af 50 Rdlr. for Opdagelsen af Ophavsmanden til det Rygte, at han skulde være omkommet paa en eller anden Maade, uagtet han selv siger i sin Bekjendtgjørelse, at han fuldkommen kjender de skarnagtige og nedrige Slyngler, der have udspredt dette Rygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Priseretten i Aalborg har tilkjendt Caper Capitain Wolffsen den af ham erobrede Engelske Canonbaad Gustavns med dens Tilbehør, Canoner og Ammunition som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Etatsraad Feldmann, Deputeret i det Kongel. Slesvig-holsteenske Cancellie, er af Hs. Majestæt allernaadigst bleven udnævnt til Amtmand over Flensborg Amt.