JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Frankrig. Den Giering, som paa nogen J har været i Conventen er den 27de Julii steget til høieste. Revolutions-Regimentet anpriistes af Rod pierre og hans Anhængere, og dog var det i heele Fran rig afskyet. Hvilket Folk kunde vel og være barbar nok til, daglig med koldt Blod at see en Mængde Gale og Unge opofres og det under de elendigste Paaskuskiønt deres ganske Forbrydelse bestod i at de enten ved af en fornem Fødsel eller havde Formue. Saa stor en Frygten er hos Franske, der besidde Eiendom eller sig fangne i Bastillerne som overalt bedække Frankrig, giør dog de Uskyldiges Jammerskrig og nogles Fortulelse et dybt Jndtryk paa enhver, som ei har tillukt Hiertet for al Følelse af Menneskelighed og billigheDerved opkom en Forandring i den almindelige Meeninhvilket Revolutions=Regieringens Patroner med Skri bleve vaer, men de lode sig derved ikke bringe ud i Fatning. Vel vidende, at de maatte vente sig en for smædelig Død, om de lode sig Revolutions=Magten ri af Hænderne fordobblede de deres Forvovenhed, i Ha om at giøre deres Magt vedvarende. Deres tvende stor Drivstære vare Krigen og Guillotinen. Ved Guillotin myrdede de efterhaanden alle de Franske, som ved Talente Agtelse eller Formue kunde synes dem fordægtige. Ve Krigen holdt de alle Mænd af Mod langt borte, at de ikke skulde hielpe Nationen til at afkaste det skiænde Aag. Derfor var det intet Under, at allevegne hørt, Misfornøielse og Murren, som de tænkte at stille de ved, at de gave Guillotinen og Krigen større Virksom hed. Naturligviis kunde den skrækkelige Udgydelse i Menneskeblod ikke længe vedvare. Følgen maatte var enten at disse Mennesker skulle holde Frankrig i Slaverie eller og man skulle see dem selv vandre til Skaffette Det sidste er skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Den 27de holdt Tallien en Tale i Conventen, hvor han skildrede Robespierre som en Catulina og en Tyran Robespierre vilde forsvare sig, men han, som saa of havde stoppet Øret for den uskyldiges Raab, maatte til da Convents Salen gienlød af det Raab: Væk med dise Konger, Til Guilletinen med Tyrannerne, Talliefortsatte sin Tale. Han beskyldte Robespierre som den, der vilde opkaste sig til Dictator og lade Conventen murde til omtrent 20 Personer. Han anklagede tillige Dumas, Præsidenten for Revolutions Tribunalen og Henriot Commandant ved den Pariser National Garde, saavelsom Robespierre den Yngre, St. Just, Le Bas og stere som han forlangte arresterede, hvilket strax de Erteredes. Disse Personer maatte afsted. Robespierke tog nogen Hævn i det han forlod Salen, ved at ud skielde Conventen for en Bande af Mordere og Skurker. De bragtes til Palladset Lurembourg, hvor man vægrede sig at modtage dem. De førtes derpaa til Raadhuuset, en anden Beretning siger, at de sneet sig bort paa Veien til Luxemburg og flyede til Raadhuuset ) hvor de af Municipalitetet modtoges som Venner, og man gar strax befaling, at angribe Conventen med bevæbnet Magt. Conventen derimod opfordrede Pariser Departementet saavelsom Municipalitetet at møde for Conventens Skranker. Det første indstillede sig, det sidste varede sig, og blev derfor tilligemed de Anklagede, som det havde taget i Beskyttelse erklærede fredløse. Nu opfordrede General Henriot Folket, at marschere med Conventen, og indfandt sig for Salsdøren med nogle levæbnede Men Conventen stod op og erklærede ham ligesaa fredløs. Det Parisiske Folk blev i dette farlige Øjeblik Conventen troe, det nedlagde her en Ordre de havde faaet fra Municipalitetet (Magistraten) at slutte Barriererne om Paris. En Trop Artillerister vare imidlertid i Anmarsch med 6 a 8 Cam. mod Conventen. Deput. forrige Slagter Legendre mødte dem, og tiltalede dem J har gjort alt for Republikken, vil J da i Dag giøre den til intet, De vendte strax tilbage. Conventen fik derpaa Tidende om, at Municipalitetet ringede med Stormklokken og vilde virke en almindelig Opstand mod Conventen. Midlertid havde nogle Folks=Repræsentantere, som af Conventen vare udnævnede til at sætte sig i Spidsen for en bevæbnet Magt, besat Posterne og marscherede mod Raadhuuset, hvor de toge Forbryderne tilligemed heele Municipalitetet til Fange. Robespierre den Ældre var saaret, den Yngre sprang ud af et Vindue og grebes, da han var kommet til Skade. Legendre begarsig med en Deel bevæbnede, som han commanderede, til Jacobinerne, tillukkede deres Forsamlings=Sal og forseglede deres Papiirer. Samme saavelsom andre Klubber bleve strax forbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Dagen derpaa den 28de Julii var berammet til en Fest og Frydsdag, da Barras og Vialas Urner, skulle i en høitidelig Procession hensættes i Pantheonimen blev en sørgelig Dag for Robespierre, samt alle hans Venner og Beundrere. Kl. 10 Formiddag bleve Brødrene Robespierre, Couthon, St. Just, le Bas Henriot, Dumas, Mairen og det heele Municipalitet henrettede ved Guillotinen som Couthon siger en anden Beretning at han paa Raadhuuset havde aflivet sig selv) nøiere Beretning om denne mærkelige Tildragelse forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Et vist Blad beskriver Robespierre som en stor Skielm og Bidrager, en Mester i at forestille sig, der under Maske af Religion, Ubestikkelighed og Tarvelighed har vedst at blende det Folk, over hvilket han med en mageløs Grusomhed tyranniserede. Han var den som drevhæftigst paa den ulykkelige Konges Mord, ophidsede Jacobinerne mod Brissotinerne og bevirkede deres Undergang fra 31te Maji til 2den Junii 1793. For at befæste sin egen Magt opofrede han Marat, hvem han skal have givet Forgift saavelsom hans Venner Hebert, Camille Desmoulins, Biskop Gobel og Danton, hvem han, efterat have brugt dem til sit Øiemeed, opofrede paa en forrædersk Maade og lod quillerinere. Biskop Gregoire og Laclos, i Haab om Løsladelse af sit Fængsel, skal have tient ham med Concepter til hans Taler, men det er uvist, om det er saa og hvorvidt han deraf har gjort Brug. Han skal have været en Slægtning at den bekiendte Damens, som gjorde Forsøg paa at myrde Ludvig 15de. Andre rose derimod Robespierre og have troet i ham at see den Mand som skulde giøre Frankrig lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Man venter nu med Begierlighed efter at see Følgerne af Robespierres Bortskaffelse, og hvorledes det vil gaae hans Anhængere, hvoraf han har mange ved Armeerne og fast alle commanderende Generaler ere hans Creature. Dumas, den henrettede Præsident for Revolutionstribunalen, var Militair af Metier og besad i hans Fag stor Kunskab. Han skal have lagt Planen, hvorefter Armeerne hidtil have ageret. Mange af de forhen arresterede ere løsgivne, men det kan vel befrygtes, at dersom et nyt herskende Partie opkommer, at andre da vil komme i deres Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Sverrig. Den 30te Julii, afsagdes Hofrettens Dom i den bekiendte Armfeldtske Sag. Armfeldt fradømtes alle hans Godser og Værdigheder som Minister, General Lieutenant, Adelsmand og Ridder og skal herefter blot kaldes Gustaw Mauritz Magnussen. Træffes han inden Sverrigs Grændser, skal han henrettes. Chrenstrøm skal have hans Ære, adelig og ridderlige Værdighed, Gods og Liv forbrudt, og formedelst hans til Hofretten indgivne Pasquil tillige miste den høire Haand, herefter skal han kaldes Jan Albert Nilson. Hofdamen, Grevinde Rudenschiold skal ligesaa have Ære, Gods og Liv forbrudt og kuns benævnes Magdalen Charlotte Carlsdatter. Oberste Aminoffs, Operværts Forsters og Kammertienner Mineurs Sag beroer til nærmere Oplysning, da mod dem ei haves fuld Beviis. Oberst Lieutenant Lilie, Kiøbmand Sources og Bogholder Signeul ere frikiendte. Staats=Secretair og Post Directeur von Franc ligesaa, dog skal han tiltales for Cancellie=Retten formedelst Underslæb med Pa sten, Dommen meenes at blive efter Fiscalens Paastand indstævnet til Høieste Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Nederlandene. Staden Bryssel regieres nu af fransk Municipalitet. Den 28de Junii opfordredes Borgerstanden at stemme til Forening med den franske Republik. Endskiønt Borgerskabet er afvæbnet, saa synes dog den 10,000 Mand stærke Garnison ikke at troe sig sikker og for det meeste camperer paa Torve og offentlige Pladser. 40 af de anseeligste Personer i Staden ere skikkede til Frankrig, deriblant Canzler Lim pens til Manbeuge. Over 100 ere arresterede, og 20 har man skudt, hvoraf nogle vare Emigranter og Venner af Dumonrier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Adskilligt. Et nyere Udtog af St. Justes Rap pert mælder ikke om Sverrig eller Danmark. Det herom (i No. 63) fra Achen anmeldte ansees derfor som et digtet Tillæg, ligesom Conventens befaling, at brænde Mennesker tilligemed Huusene i Cusel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Bekiendtgiørelser. Efter at Jacob Friisenberg her i Byen ved Døden var afgangen, er hans Boe af undertegnede Skifteforvaltere, taget under Behandling, thi bliver bemeldte afgangne Jacob Frisenbergs Creditorer, eller hvo der maatte formeene sig at have noget at fordre i hans Boe, herved indkaldede, dermed at fremkomme til 6te eller 12te Ugersdagen den 1ste October og 12te November næstkommende, da Skiftet paa Raadhuset bemeldte Tider og Eftermiddagen Kl. 3 Slet foretages, for saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Randers den 13de August 1794. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Stedet No. 11 paa Vestergade, er til Leie til Michaeli førstkommende, det er passende for en honet liden Familie eller en Enke. Om Leien handles med Hofgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Schiærrildgaards Hoved Parcelle tilligemed Nebagger Kirke beliggende i den frugtbareste Egn i Stiernholms Amt i Bierreherret i en halv Miil fra Horsens, 2 en halv Miil fra Weile, vorder ved offentlig Auction som holdes paa Gaarden den 16de September næstkommende, Separat i Parceller eller samlet under et opraabt og bortsolgt, men i saa fald at paa den ene eller anden Maade ei giøres fornøielig Bud, da anraabes det her anførste saaledes, efter Auctionen, til Forpagtning paa 6 Aar, fra 1ste Maii 1795 at regne. Gaardens Størrelse er 24 Tdr. Hartkorn, dens udsæd 20 Tdr. Rug, 70 Tdr. Havre, 44 til 50 Tdr. Byg og Erter samt 6 Tdr. Boghvede. Og har et hollænderie af 70 Kiør paa Gaarden, og af Skovfogden Jens Clemmensen i Brokhuuset anvises Eiendommene. Schiærrildgaard den 6te August 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
En Jndsidder Christen Sørensen i Barit Sogn, Staixmede Bye, Boller Gods er ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe ved Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, hvorhos er bragt i Erfaring, at den afdøde i have følgende Arvinger hvis Opholdstæd er ubekiendt 1 Broder Søn, Søren Nielsen, i Broder Jver Sørsen, død og efterladt sig Børn, men hvor mange vid ikke. Thi indkaldes forberørte Arvinger herved at me eller lade møde ved Skifte=Samling paa Boller Skriv stue den 30te August førstkommende, omendskiøndt allereede erfares at intet kan blive at arve, de som Stervboen har noget at fordre indkaldes at melde i samme Tiid. Boller den 7de August 1794. N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Ungkarl Niels Christian som i nogle Aar har tient i paa Boller ved Horsens er ved Døden afgangen og ha Efterladenskaber ved Dødsfaldet taget under lovlig P. handling samt derefter ved Auction udbragt i Penge; m. da man ei har kundet bringe den Afdødes Arvinger i Et faring, om nogen ere, da hvilke eller hvor de sig ophie der, saa indkaldes de herved at møde ved en Skifte=Salling paa Boller Skriverstue den 30te August førstkommede, hvor Skiftet til endelig Slutning foretages. Sku nogen have noget efter den Afdøde at fordre indkaldes samme Tiid at give det tilkiende. Boller den 7de August 1794. N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Paa Stroegodset i Wrigsted Sogn og Bye er bortdoSkræder og Ungkarl Peder Nielsen; Onsdagen den 3de Septembr. næstkommende, bliver en Skifte=Samling for retaget efter bemeldte Afdøde, i Sognefogden Niels Pedersens Huus i Neder Wrigsted om Formiddagen Klokke 10 Slet, til hvilken Tiid, denne Stervboes Credi og Debitorer indvarsles, for at anmelde hvad de efter de Afdøde haver at fordre eller erindre. Paa Skifte=Forvalteren Hs. Excellene. Hr. Geheime=Raad Guldbergs Vegne. Boller den 7de August 1794. N. Borch. Atter blive de som endnu ikke have betalt deres Autions= og Bog Regninger til Sl. Kiøbmand Wentzel, Stervboe for sidste Gang derom herved erindret. Aarhuus, den 6te August 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-16
Den Person, som i Olufsmarkedet paa Raadstuen udsolgt, hvid Steentøi agter endnu at opholde sig en 14 Dage her Byen, han logerer hos Mad. Wayel paa det store Torv, hvori alle Sorter hvid Steentøi er at faae til Kiøbs, saasom Teriner, Fade, Tallerkener, Theetøi, Vankander med Fad, Kammerpotter, med mange andre Sorter som maatte forlanges, samt store sorte Syltekrukker. Skyldigst Taksigelse for et Par Ord fra Wiborg, til den Aarhuser Aviisforfatter, hvorved tillige bekiendtgiøres en sielden dog virkelig Nyehed, faaes tilkiøbs herpaa Addresse=Contoiret for 2 s. Samme faaes i Randers hos Hospitals Forstander Hr. Willadsen, i Horsens hos Postmester Hr. Schaldemose og i Wiborg hos Bager Hr. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Indenlandsk. Kiøbenhavn. J den Altonaiske Mercur No. 30 findes indført fra Kiøbenhavn under 2 hujus følende Beretning." Da i de Berliner og flere udensidske Tidender har været indrykket Udtog af en fore ven Tale holdet af St. Just, Medlem i det Geheime Committee i Paris, hvori tales om de store Omkostunger, som Frankrig maa have, for at opfylde sin forbindtlighed med de neutrale Magter, altsaa og hed Danmark, hvilken Tale dog har adskillige Mærkerlitilforladelighed, saa bliver, for at forebygge falsk domme, anmærket, at denne foregivne Tale ikke har saaet i noget anthentisk fransk Blad, at St. Just, er i lang Tid havde opholdet sig ved Armeen i Flandern, ske havde noget med det politiske Fag at bestille, og delig at den indeholder fuldkommen usandfærdige Fac Danmark har ingen saadan Forbindelse med Frank 4, har ingen Tid og paa ingen Maade faaet Sub ner eller Understyttelse heller ikke forlangt, har i ingen sigt og i intet Fald overtraadt sin Neutralitet eller foret sin Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Politiemesteren i Kiøbenhavn Hr. Etatsraad Flinrefter Ansøgning faaet sin Demission og Hr. Justitsraad Committeret i Toldkammeret N. Tønder Lund beger indtil videre Embedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Aarhuus. Jndpasserede. Den 17de Aug. heimeraadinde Scheel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Den 18de afgik herfra til Callundborg, Smakskipkerne: Lars Hansen med Køer for Sr. Anders Bonde, lessen med Stude og Køer for Sr. Anders Hviid og uders Bonde. Den 18de ankom Skipper Ole Claumed Stykgods og Passagerer. Hans Kryssing fra Norge med Tømmerlast. Den 19de Skipper Matthias Holm fra Norge med Tømmerlast. Den 20de Skipper Søren Michelsen Den 17de Skipper Jens Thurøe med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Prædikanterne paa 10de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Stiftsp. Jansen. Hr. Bechmann. Frue Kirke Hr. Selmer. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Udenlandsk. Frankrig. Efter nyere Beretning fra Paris skeede Robespierres og øvriges Henrettelse den 28de Julii om Aftenen mellem 6 og 7 i Overværelse af en ubeskrivelig Mængde Mennesker under den største Jubel og Skrig: Væk med de Skurker, de Tyranner, disse Uhr rer, og saaledes forbandede man dem, som man for kort siden tilbad. De som den Dag guillotineredes vare Marimilian Robespierre 35 Aar, født i Arras. Georg Couthon 38 Aar, St. Just 26 Aar alle 3 Medlemmer af Conventen og Velfærds=Udskuddet. Videre A. Robespierre, Convents=Deputeret. F. Henriot 32 Aar Commandant for Pariser National-Garden. R. Dumas, 37 Aar, Præsident i Revolutions=Tribunalen, Lescot Fleuriot 39 Aar, Maire i Paris, Pavan, National Agent ved det Parisiske Stads=Raad 27 Aar, N. Vivier, som præsiderede Natten forhen i JacobinerClubben, da der raadsloges om at myrde dem i Conventen og Velfærds=Committeen, som vare mod Robespierrihvilket de ægte Jacobiner dog ikke vil have havt Deeudi. Skoemageren Simon 58 Aar, og Gobeau, Bernard, Genty, Laurent, Wamee, Forrester, Guerin, Lezard, Lochefer, Bougen samt Qvenet alle Medlem mer i det Parisiske General-Conseil. Der gjordes dem ingen videre Proces, end at Vidner godtgjorde, at være saadanne Personer som Conventen havde erklæret fugle fri. Alles Øine vare især henvendte til Robespierre, Couthon og Henriot, hvis Hoveder fra Skaffottets 4 Sider viistes Folket, som derved raabte: Republiken leve! Conventen leve! Dagen efter den 29de guillotineredes 71 Personer alle Medlemmer af det Parisiske Municipalitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Adskilligt. Den 4de Aug. har de Franske mellem Speyer og Germersheim skudt paa hinanden. Man troer det er en følge af Uenighed, som er opkommen i Armeen ved Tidenden og Robespierres Fald. Den spanske Admiral Langara meldes at være afseglet fra Carthagena med 13 Linieskibe for at tage eller brænde den franske Escadre i Bugten af St. Juan. De Franske drage sig sammen mod Trier, hvor man laver sig paa Forsvar, da den franske General Morcaus Adjutant er overgaaet til de Keiserlige og har medbragt Planen til Angrebet, som skal skee med 80,000 Mand, og det koster Generalens Hoved, om ei udføres. Man løver sig til Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Den regierende Fyrste af Salm Karburg, bekiendt fra Aaret 1792, som en Udfeier, der tabte en Proces ved Rigshofretten, og da han ei havde at betale med kom hans Domainer under Seqvestration af en Kammer Rets Commission. For at giøre samme frugtesløs offererede han sit Land til den franske Regierings Disposition med Begiering, at entledige ham fra Regieringen, men Undersaatterne fra Skat og Afgivt. Siden opdagedes han i den Østerrigske Leir under Geistlig Dragt, som den der ville forføre Soldaterne fra deres Troeskab, gik derpaa til Paris, hvor han har faaet sin fortiente Løn da han den 25de Julii sidst guillotineredes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Revolutionen i Gens har sin naturlige Gang, at nemlig den ene Borger er den andens Bøddel. Henrettelse og Arrestering passerer hver Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
I Dresden har været Uroelighed mellem Haandværk svendene, foranlediget ved en fremmed Skræddersvend, som troede sig fornærmet af hans Mester og var misfornøiet med Magistratens Dom imellem dem, paastod og, at en af Raadsherrerne havde gjort Nar af ham. han opviglede de ovrige Skræddersvende, som for deres Mesters Arbeid og holdt sig forsamlede paa den Kroe. Nu fulgte flere Lauges Svenne deres Exem men bleve ved deres Mesteres og nogle fornuftige Borres Tiltale bragte tilbage. Men Skræddersvendene vi ikke give efter, førend Regieringen med Tvangsmidmaatte bringe dem til deres Skyldighed. En Commision er nedsat for at udfinde Ophavsmændene og de og sætsige, ogsaa er en Svend af et andet Laug formed Trudsel han har udladt sig med, sat i Tugthuuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
**. Bekiendtgiørelser. NB. Hos Madame Giern paa Brobierg nyelig ankomne friske Citroner at faae tilkiøbs Paa Veien imellem Schieringmunkgaard og Ankyner tabt Benekens Weltklugheit 1ster Tho indbunden i Marmor Bind. Dag som har før den, ville aflevere den imod Findeløn, til Drue Justi raadinde Gleerup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Skiftet efter afgangne Provst og Sognepræst i Randen, Mag. Wedege er berammet til Slutning næstkommende 16 September, hvilket meldes herved til Efterretning for enhver som det kan være angelegen, skient ingen efter udløbet Proclama har meldet sig med Krav. Randers d. 12te August 1794. C. Sommerfeldt, Provst i Støvring Herred, Færdig til Trykningen med min Topographie beder jeg ærbødigst, at de ærede Herrer Amannenser og andre mine Venner og Velyndere, som have viist den Godhed at samle Subskribentere, ville lægge denne til ved denne Maaneds Udgang at sende de paategnede Lister eller Subskribenternes Antal til Vium Præstegede ved Viborg, paa det at Oplagets Størrelse kan vorde bestemt og Trykningen strax begyndt. Det følger at sig selv, at de, som have samlet Subskribentere, faa derfor den sædvanlige Gotgiørelse. Vium Præstegaard, den 7de August 1794. N. Blicher. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor foruden Titttelkobber paa Trykpapiir . . 3 Mk. Paa Skrivpapiir. = 4 Mk. Hemmelige Efterretninger og Satans Hof med en Jndledning af Anton Frantz Just, stor 6 og et halv Art. . . 20 s. N. B. Paa en kommisk Roman, af samme Forfatter, meder Navn af Holger Laxmand, der bliver omtrent 20 Ark stor, og koster 3 s. pr. Ark, subskriberes her paa Adresse=Contoiret. (Hermed et Bilag)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Bekiendtgiørelser. P. R. Bekiendtgiøres at med mit førende Slup Skib Ellen Marie, agter jeg med første herfra til Kiøbenhavn at afseile, og igien til Aarhuus, medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende ville behage list melde dem. Aarhuus, den 20de August 1794. Peder Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Afg. Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Stervboes bard her i Horsens, bliver ved en eneste Auction i Stervboestædet bortsolgt Torsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet. Denne Gaards fordeelagtige Beliggenhed ved Aaen ha den behageligste Udsigt om Sommeren over Fiorden og de dertil grændsende Skove. Dens Bygninger er 59 Fag Huus, asseureret i Brandkassen under No. 187 for 3950 Rdlr., vel indrettet saa sel til Beboelse for et Herskab som til Haandel. Til Gaarden ligger anseelig Gaardsrum og Hauge. Og da den Afdøde logerede Reisende Herskaber og andre, er Gaarden og dens Indretninger ogsaa for Udenbyes almindelig bekiendt. Dens Bortsælgelse bekiendtgiøres herved for at Liebhaberne til den bestemte Auctionstid kunde møde. Horsens, den 14de Augusti 1794. Caroe, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Slagter Søren Møllers iboende Gaard her i Horsens, beliggende i Smeddegade og asseureret i Brandkassen under No. 344 for 400 Rdlr., bliver med dens tilliggende Herligheder ved offentlig Auction som holdes i Gaarden absolute bortsolgt Torsdagen den 4de September og Formiddagen Klokken 11 Slet, i Følge Søren Møllers Dom og Pandthavers Forlangende, der herved bekiendtgiøres, Horsens, den 14de Augusti 1794. Carøe, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Den Person, som i Olufsmarkedet paa Raadstuen udsolgte hvid Steentøi agter endnu at opholde sig en 14 Dage her i Byen, han logerer hos Mad. Watzel paa det store Torv, hvor alle Sorter hvid Steentøi er at faae til Kiøbs, saasom : Teriner, Fade, Tallerkener, Theetøi, Vankander med Fad, Kammerpotter, med mange andre Sorter som maat se forlanges, samt store sorte Syltekrukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Efter at Jacob Friisenberg her i Byen ved Døden var afgangen, er hans Boe af undertegnede Skifteforvaltere, taget under Behandling, thi bliver bemeldte afgangne Jacob Friisenbergs Creditorer, eller hvo der maatte formeene sig at have noget at fordre i hans Boe, herved indkaldede, dermed at fremkomme til 6te eller 12te Ugersdagen den 1ste October og 12te November næstkommende, da Skiftet paa Raadhuset bemeldte Tilder og Eftermiddagen Kl. 3 Slet foretages, for saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Randers den 13de August 1794. Caroe. Stadfeldt. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Schiærrildgaards Hoved Parcelle tilligemed Nebagger Kirke beliggende i den frugtbareste Egn i Stiernholms Amt i Bierreherret i en halv Miil fra Horsens, 2 en halv Miil fra Weile, vorder ved offentlig Auction som holdes paa Gaarden den 16de September næstkommende, Separat i Parceller eller samlet under et opraabt og bortsolgt, men i saa fald at paa den ene eller anden Maade ei giøres fornøielig Bud, da anraabes det her anførte saaledes, efter Auctionen, til Forpagtning paa 6 Aar, fra 1ste Maii 1795 at regne. Gaardens Størrelse er 24 Tdr. Hartkorn, dens udsæd 20 Tdr. Rug, 70 Tdr. Havre, 44 til 50 Tdr. Byg og Erter samt 6 Tdr. Boghvede, Og har et hollænderie af 70 Kiør paa Gaarden, og af Skovfogden Jens Clemmensen i Brokhuuset anvises Eiendommene. Schiærrildgaard den 6te August 1794.