Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-02
Nyheder fra Udlandet. Krigen i Spanien. Den 16de April holdt den franske Armees Generallissimus sit Indtog i Vittoria. Her som alle øvrige Stæder, som de Franske have taget i Besiddelse, vare de fleste af Jndvaanerne bortdragne til deres Landsmænd hiinsides Ebrofloden. De som vare tilbage, meest Fruentimmer, toge med Hertugen med hvide Baand om Armene og flettede i Haaret. Ogsaa var Staden Burgos samt Forterne Pancorbo, Guetaria og Logrono besatte af Franskmænd. Hele den franske Krigsmagt er nu i Fremmarsch, saa der om en føie Tid vil staae hundredtusind Franskmænd i een Linie dennesides Chrofloden, saa vigtige Begivenheder ville snart kunne ventes, thi Alting synes at bebude en alvorlig Kamp; ved denne Flod. General Abisbal, som man troede være afreist til Sevilla, har pludseligen viist sig her, og ladet den prægtige Steenbro ved Miranda sprænge. Man siger, at Ballasteros venter Fjenden med Længsel, og har en Hær paa 40,000 Mand af næsten lutter Gurtillas, og at han, naar han vil, kan forene, sig med Mina og de øvrige konstitutionelle Generaler. Det synes som de spanske Tropper trække sig tilbage, til Venstre, men koncentrere sig igjen til Høire. Allene fra Bilbao vare 3000 Spaniere dragne bort, hvisaarsag Troeshæren, hvor den kommer frem, aldeles ingen Tilvært faaer, undtagen nogle Præster hist og der. Mellem Tolosa og Villafranca skal der have staaet en blodig Træfning, hvorom de Franske tie stille i Pampelona og Sebastian forsvare sig kjækt, og have meget stærke Garnisoner, fra sidstnævnte Fæstning vare alle Skibene bortsendte, for at vise, at man vil forsvare sig der paa Liv og Død, og da Kommandanten blev opfordret, svarte han Parlamentairen: "Jeg kjender min Pligt som Militair, og er ansæther af min Konge, uden hvis egenhændige befaling jeg aldrig overgiver min Post. - General Milans har tilkjendegivet Øvrigheden i Figueras, at han, saasnart som Franskmændene trænge ind i Staden, lader den skyde i Brand med gloende Kugler, hvisaarsag, Jndvaanerne itide ville være belavede derpaa. Mæn denne havde næsten alle grebet Vaaben og sendt deres Familier dybt ind i Landet. Ogsaa paa denne Kant trække Spanierne sig tilbage mod Sønden. Barcellona har en Besætning af 16000 Mand, Vol denne beplantet med Kanoner og Gravenne fyldte med Vand. Jndvaanerne af Cadaques og Palams ville selv forsvare sig, uden Hielp enten af Konstitutionelle eller Rovalister. Hine have plantet Kanoner paa et Taarn, disse lagt 30 armeerte Baade i Bugten foran Staden, som forsvares af 700 Borgere. Barcellona har dannet sig to hele Regimenter af Fruentin er. Hovedstaden Madrid er paa en Maade i Belettingsstand, for saavidt som Krigsmagten er den styrende. Alle Hoffet vedkommende have maattet forlade Staden, og istedetfor Stadskarethehøres nu allene Kanoners og Rustvognes Raslen; alt muligt Krigsforraad bringes i Sikkerhed. Man venter, at de Franske ville rykke ind i Madrid, og anseen dette Skridt som det ønskværdigste for Konstitutionen. Til Mina, Ballasteros, Morillo og Abisbal sætte Spanierne deres bedste Haab, og Riego spiller en stor Rolle i Krigsministeriet, da man paastaaer, Han især bringer hine Generalers aftalte Plan i Virksomhed, saa at man i visse Tilfælde vil kunne sammen trække deres fire Armeer paa eet Punkt, for, imens de Franske overfalde os her hjemme - siger en spansk Tidende - at gjeste Fjenden i hans eget Land.