Københavns Adresseavis, 1770-05-30
Mange Hollændere paastaaer, at de Franske i den sidste Brabandske Krig ikke med deres heele Magt skulde have faaet denne Stad, om de end i nok saa mange Uger havde beleyret den, dersom det ikke var skeet ved Forræderie, og siden den Tid er den endnu bleven langt meer befæstet. Mastricht er og en meget fast Plads ihenseende til den smukke og mange Vor ker. Men Herzogenbusk overgaaer den, efterdi denne Stad kan settes under Vand af Maas=Strømmen. Slusen til denne Jnundation bliver forsvart ved det sterke Fort Crevecoeur, og til Steenveiens Forsvarelse, som ved den største Jnundation dog altid kan vedligeholde en Communication med andre Steder, er det skiønne Fort Jsabelig blevet opbygget et Kanonskud vildt fra Herzogenbusk. Cormerden i Landskabet Drenthe skulde være en fortreffelig Grændse=Festning, ifald dette Sted havde en Sluse til sin Jnundation, som skulde holde. Det er derfor anlagt i en moradsig Hede. Det har og allerede i sig selv gode Graver, Raveliner og Glacis, og er den enest iblant de store Hollandske Festninger, som er ret regulair bygget. Den syn Bolverker ere hinanden fuldkommen lige. Men hvad giøre dog Hollænderne med de mange Festninger, ville kanskee nogen spørge. Man kan vist nok spørge saaledes. Der hører en heel Armee til, naar de ikkun nogenledes skal besettes. Den eneste Festning Mastricht, udfordrer for sin Vidtløftigheds Skyld i det mindste til tusinde Mand til sit Forsvar, og hvor meget skader det ikke, naar Fienden faaer saadan en Plads indtaget, Det kan maaskee holdes for merkværdigt, at der ligger ingen Garnison i de største Handelstæder, hverken i det folkerige Amsterdam eller i det prægtige Rotterdam. Borgerne trekker sammesteds paa Vagt, og har ligesaa tryg en Roe, som om der laae nok saa stor en Garnison derudi, Vil man nu lære at kiende de Hollandske Tropper, saa maae man bortkaste det Begreb, som man ellers har havt om dem Den Hollandske Armee er nu omstunder unægtelig i den beste Orden, og der mangler vel ikke andet, end Leylighed til at bevise dette for Fiender. Den er ikke alt for sterk. Staten har paa nærværende Tid sex og tyve Esqvadroner Cavallerie, tre Regimenter Dragoner, fiirsindstyve Batailloner Infanterie, nemlig elleve Batailloner Schweitzere, sex Batailloner Tydske Tropper fra Gotha og Waldeck, to Batailloner Wahler, fire Batailloner Schot ter, og syn og halvtredsindstyve Batailloner National-Tropper, femten Compagnier Artillirister i tre Batailloner og fire Compagnier Mineurs. Schweitzerne, Tydskerne og Schotterne staaer efter visse Conventioner ikkun paa visse Aar i Statens Tieneste. De Provintzer, som grændser op til andre Lande, f. ExOberyssel, Utrecht har tilligemed den Durchl. Arve Stadt, holder meget ofte drevet paa Troppernes Formerelse. Provinzen Holland og Zeeland, som ligger ved Søen, og ere bedekkede og sikkre paa Landsiden, har altid kuldkastet det. De siger, at deres nærværende Tropper skulde ikkun være Grunden og Foden til en stor Armee, de kunde i Nødsfald altid faae Soldater nok for deres Durater. Prinzen af Oranien svarer vel med nogle andre Provintzer, at uøvede og sammenrapsede Tropper ere unyttige. Men hine har dog hidindtil beholdt Overvegten med deres hemmelige Hensigter. Den for sine Præbende Societeter berømte Hr. Jacobs von der Her har i et offentligt Skrift viist, at de Handlende Hollændere ved deres Neutralitet i den sidste til Hubertsborg endte Krig vandt henved to og tresindstyve tusinde tydske Daler. Er en saadan Gevinst i en fød Rolighed ikke en sterk bevægende Aarsag til at skye Krig paa alle muelige Maader, Jmidlertid bliver de Folk, som Republiken holder, got betalte, og ere overalt vel exercerede. De bliver nu omstunder ved nogle Regimenter, exercerede mere, end det skeer ved de Tropper, som man i Tydskland, holder for de krigerske.