Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Brødrene Hoffmann give i denne Tid, som Kunstberidere, Forestillinger i Nakskov. En Stemme fra det Jndre af Middelhavet. (Af Archiv for Søvæsenet af Capt. Bruun og de Conink.)(Sluttet.) Til sligt et Foretagende udfordres ikke saa store Capitaler, som til Expeditioner til Ost= og Vestindien, ei heller Compagnier, der lede til store Bekostninger, før de kunne begynde deres forehavende; enhver Kjøbmand, med nogenlunde Credit, vil møde Velvillighed og Credit i Smyrna, og derfra over hele Levanten, til at staae ham hi i hans Øjemed. - Der udfordres altsaa blot Erfarenhed om Levantens Handel, og Kundskab til de Lande, man vil lade beseile. - Men der behøves vist ingen nøiere Forklaring, for at den oplyste Læser skal indsee, at til sligt et Foretagendes lykkelige Udfald, disse locale Kundskaber ere uundværlige, saavel om de gunstigste Aarstider til at begynde Expeditionen, og om Farvandet i disse Egne, som om de rigtige Forhold i Ind- og Udførsels=Varene, om Penge-Omsætninger, debedste Betalings- og Remitterings Midler, der her rette sig saa aldeles efter Penge= og Vexel=Coursen, kort om en Mængde andre forskjellige Omstændigheder, som vilde gjøre denne Artikel for vidtløftig, om man gik ind paa deres Forklaring her. - Men den samme Stemme, der med saa megen Glæde vilde gjensee det Danske Flag i Middelhavets Jndre, vil gjøre sig en Fornøielse af, at give nøiere Underretninger, der som den maatte spore, at den blev hørt med Velvillie af den ærværdige Danske Handelsstand, til hvis Jnteresse, den i Særdeleshed lod sig høre. Der er en Ting, for hvilken man bør vogte sig meere, ved Handel paa Levanten, end paa noget andet Sted - det er, at udsætte sine Skibe for Haverier, ved ikke at lade dem afgaae i complet god og seilbar Stand til deres Bestemmelser. Levanten har, selv i sine gode Havne, intet ordentligt Værft, hvor de kunne reparere forsvarligt; Arbejderne gaae langsomt fra Haanden, formedelst Haandværkernes Dovenskab, blive slet udførte, formedelst deres Udygtighed, og uforsvarligt, fordi, som oftest, de Materialier, der maae kjøbes meget dyrt, ere slette, udsendte paa Speculation fra Venedig, Triest, eller Marseille. - Derimod kunne Rederne godt beregne paa, at lade tage Provisioner i disse Lande, eftersom de haves særdeles godt Kjøb, og langt bedre skikkede for Mandskabets Helbred i disse varme Klimater, end de visseligen meget gode, men maaskee vel solide nordlige Levnetsmidler. Af den Mængde Jndvendinger, Forslag til slige Expeditioner ville møde, forudsee vi tvende væsentlige, dem vi ville forsøge, efter bedste Skjønne, at besvare. Den første er: den Quarantaine, som nødvendigen alle Skibe maae udholde, inden de kunne nyde Samqvem med Europæiske Lande, efter at have havt, eller medens de endnu have levantiske Varer ombord. - Denne er forbunden med betydelige Udgifter, og maa skee, saasnart den er af den Natur, at Varerne skulle udlosses, i temmeligen langt fraliggende Havne. - Skibet skal da udsættes nok engang for Søens Farer, og Ladningen for, tvende Gang at stuves og udstuves, inden den kan naae Kjøbmændenes Pakhuse. Hertil svare vi, at saafremt disse Varer ere nødvendige, saa erholdes de dog først, efter at have passeret Quarantaine, hvorved dette Opholds Omkostninger hvile paa dem, hvilke de Danske Kjøbmænd, og tilsidst Forbrugerne, dog maae betale, hvad enten disse Varer nu komme paa fremmede, eller paa deres egne Skibe - at alle de Varer, som saaledes sælges os fra Holland, England, eller Hamborg, i Almindelighed have gjort deres Quarantaine i Triest, Marseille, Maltha, eller Mahon, eller hvilketsomhelst andetsteds i Middelhavet, og først derefter transporteres til deres Bestemmelse, i Almindelighed paa andre Skibe, hvilket forøger Omkostningerne med Oplags= og Transit Udgifterne paa Mellemstedet, foruden at en Ladnings Fragt fra Smyrna til Maltha f. Ex., og derefter fra Maltha til England og siden til Hamborg, koster mere, end directe, paa det samme Skib, fra Smyrna til Danmark, og da kunne Skipperne vælge det Sted, at gjøre Quarantaine, hvor Erfaring har lært dem, at de have den lettest og beqvemmest. Vi ville tilraade de Danske Skibe, under disse Omstændigheder, at afgjøre deres Quarantaine paa Maltha, eller i Port Mahon, som ligger lige paa Veien, og hvor Alt er saa fortræffeligt indrettet dertil. Den anden Jndvending have vi allerede selv berørt, i det vi talte om de Voldsgierninger, der desværre øves mod de Handelskibe, som beseile Levanten. Det er en frygtelig Sandhed, at, i det sidste Aar, næsten intet ubevæbnet Skib er gaaet uantastet gjennem Archipelagus, at Sørøverne øve de grusomste Voldsgierninger mod de arme Søfarende, og at neppe de største Sømagters Anstrængelser for at beskytte Handelen i disse Farvande, ere tilstrækkelige til at forsvare, endog blot deres egne Skibe. - Neppe vilde her det Danske Flag, hvis Ret til at beseile disse saa langt fraliggende Kyster, kun grunder sig paa den Fred, der hersker ved dets egne, og hvis Beskyttelse kun bestaaer i, hvad Agtelse man vil tilkjende dets retskafne og vindskibelige Hensigter, neppe vil det gaae uantastet over en Skueplads, hvor flere tusinde rasende Mennesker sønderslide hverandre indbyrdes, knusende Alt, hvad der kommer dem imellem, og kun agtende den Stærkeres Ret, efter hvis Grundsætninger de tillade sig Alt, der hvor Magten ikke holder dem tilbage. Uden at undersøge, hvorvidt de, for deres Frihed kæmpende, Grækere dertil have Ret, eller ikke, maae vi tilstaae det, til Skade for vort Øjemed, at det ikke er nok med, at Farvandet mellem Øerne, besynderlig op mod Bugten af Salonique, vrimler af Sørøvere, men de Skibe, der kalde sig selv Græske Orlogsmænd, og som kæmpe for en retfærdig Frihed, gjøre sig selv betalte paa deres Europæiske Velgiøreres Skibe, og Miaulis, Sachturis og Canaris søge forgiæves, at holde deres udisciplinerede Flaader i Orden."Men, i det vi sikkert ikke for Øjeblikket ville tilraade noget Dansk Skib, at forsøge sin Lykke i disse farlige Farvande, uden at være beskyttede af Orlogsmænd, kunne vi dog ikke undlade at bemærke, det først er i de sidste to Aar, at disse Sørøverier have været drevne til en saa farlig Grad. og at, fra 1814 til 1824, intet har kunne forhindre Dan 1) J Begyndelsen af October Maaned have sex speciotiske Brigger formeligen skilt sig fra Hovedflaaden, der krydsede mod den, i Forventning værende, Egyptiske Eskadre, i den Hensigt, at øve Sørøverie. En Amerikansk Brig, der vovede sig fra Milo til Smyrna, uden Convoj, faldt i deres Hænder, og blev ikke allene plyndret, men dens Mandskab endog paa det grusomste behandlet. ske Skibe fra, at vise sig i, og at handle paa Levanten.