Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-19
Den 19de August sidstl. Efterm. Kl. 3 a 4 kom en Kuf paa tilsyneladende 40 a 50 Commercelæster Syd fra med alle Seil, som kunde anbringes, Kulingen 6 Miles Fart, Vinden aaben (S. O.). Den kom uden Flag for Lods, og havde altsaa kun Prikkepenge at erlægge; for at indfordre disse, gik Lods P. J. Norsk i sin Jolle, hvorpaa det anordnede Flag var anbragt, og var saa betimelig i Farvandet, at han hvilede paa Aarene omtrent 2 Kabellængder Norden, for Kuffen; men da denne ikke efter Pligt vilde brase bak, seilede den ham hurtig agter ud. Kuffens Skibs jolle, som slæbte, tørnede mod Agterenden af Lods jollen og dreiede dens Bredside tvers for sin Stevn, gik glat over den og Lodsens Ryg - han havde nemlig havt befindighed til øieblikkelig at kaste sig paa Ansigtet i sin Jolle – bibragte ham et voldsomt Slag med sin Agterstævn, der heldigviis ei dræbte Manden; men dog for en Tid har gjort ham utjenstdygtig og vel neppe forvindes, derpaa –, ja derpaa fortsatte Kuffen sin Fart og lod Lods være Lods. Mandskabet var paa Dækket, Skipperen en Marstal ler, godt kjendt forbi Rudkjøbing og med Reglerne; hans Navn er Carlsen, Kuffen tilhører Agent Paapi Rendsborg. Beretning er indgiven til Overlodsen, og han vil vist gjøre sin Pligt. Commentar over en saadan Adfærd er overflødig; men vi vente, at vedkommende Skipper vil erholde Leilighed til at gjøre sig bekjendt med Frdn. 27de Marts 1831. (Fdl.)Et ungt Menneske af Radsted paa Lolland var en Dag beskjæftiget med at pløie, men som han saaledes gik bag Ploven, udbrød der et stærkt Tordenveir, og idet han, formedelst en Regnskyl, gjorde Holdt og stillede sig under et Træ, vidste han ikke Hvad der var vederfaret ham førend han, efter omtrent 2 Timers Forløb, vaagnede som af en Dvale, følte Smerter og befandt sig under en Læges Behandling. Det viste sig da, at det unge Menneske havde mange Brandsaar paa sit Legeme og at en Staalkjæde, som han havde havt omkring sin Hals og ned over Brystet til et Uhr i Lommen, var, paa faa Led nær, aldeles tilintetgjort af Lynstraalen, hvilket afgav Beviis for, at Staalet har bevaret ham for den electriske Jlds Jndtrængen i Legemet, og at altsaa hans Aandedræt kun har været standset en kort Tid ved Lufttrykket som virkede paa ham. Ved omhyggelig Lægehjælp blev han helbredt. (Lollandsp.) Som Exempel paa overordentlig Frugtbarhed fortæller Apotheker Henningsen i Gravensteen i Flensborger Avis, at der i hans Have voxede to Natskyggeplanter" (Hvoseyamus niger), af hvilke den ene havde 30, den anden 12 Sideskud, og efter disse to Planter fik han, uagtet Frøet i de yngre Kapsler ikke vilde falde ud, 26 Lod Fro. Da der nu efter hans Beregning gaaer 100 Frøkorn paa et Gran, saa gaae 6000 paa et Qvintin, og 748,000 paa et Pund. Af hine 26 Lod fik han altsaa 624,000 Frøkorn. "Dette Resultat – siger han - klinger vist endnu langt meere utroligt end det der forleden anmeldtes om, at der af eet eneste Rapsfrø var udbragt 60 til 70,000 Korn, og dog kan jeg paa mit Æresord forsikkre, at det er sandt."J forrige Uge vare Jndsidder Claus Mogensen, og Hustru fra Stenderup, i Ribe, for at separeres fra hinanden ved Amtets Mægling. De kjørte hjem med Huusmand Niels Thomsen fra Steenderup. Allerede inde i Byen viste Manden den raaeste Opførsel imod sin Hustru, og da de i Morgenstunden kom i Nærheden af Byen Tange, 1/4 Miil fra deres Hjem, tog Claus Mogensens Raserie Overhaand i den Grad, at han overfaldt saavel Konen som Niels Thomsen, med sin Stok, yttrende, at enten de eller han skulde nu lade deres Liv. Niels Thomsen greb nu til Forsvar, men Claus Mogensen kastede ham til Jorden og kom til at ligge ovenpaa ham, og søgte at beholde denne Stilling ved at bide ham i Næsen. Ved Konens Hjælp fik den nu yderst opbragte Niels Thomsen imidlertid snart Claus Mogensen under sig og bearbeidede ham med den ene Næve i Ansigtet, medens han med den anden Haand holdt Claus M. fast i Halstørklædet, og da denne endelig ikke gjorde Modstand meer og blev liggende rolig, løb N. T. og Konen til Byen for at hente Folk; da de kom tilbage med disse fandtes C. M. død. Efter Lægens Erklæring er C. M. qvalt, hvilket rimeligviis er skeet ved at N. T. kun holdt ham fast i det ene Omslag af Halstørklædet, uden at agte paa, at det andet derved er snøret fast om Halsen paa den Dræbte. (Ribe Av.)J Svendborg har Kjøbmand David Meyer og Hustrue i denne Tid nydt den sjeldne Lykke at feire deres Guldbryllup, ved hvilken Leilighed en stor Deel af Byens og Omegnens Beboere paa forskjellige Maader bevidnede Jubelparret deres Deeltagelse, f.Ex. om Morgenen ved Musik, om Middagen ved et Festmaaltid paa Raadstuen, hvortil ogsaa Jubelparrets Børn og Børnebørn vare inviterede af Festcomiteen, ved Bal om Aftenen, en Sang af Børn, &c. Jubeloldingen, Hr. David Meyer, har stedse været en anseet og virksom Borger der i Byen, bekjendt tillige for sin Velgiørenhed mod de Trængende, osv. Fredagen den 9de de om Natten afbrændte Rasmus Christensens Gaard i Alstrup, Vindblæs Sogn. Jlden reiste sig i Enden af Korn laden og udbredte sig i saadan Hast, at inden 2 Timer laae alle Gaardens fire Længder i Aske. Den Elendighed, derved er forvoldet, det Tab den ulykkelige Familie har lidt, er ubeskriveligt. Nøgen flygtede den beklagelige Fader og Moder med 4 smaae Børn paa Armene fra den brændende Bolig, efterladende hele deres betydelige Bohave som et Rov for Luerne. En Lykke var det i Ulykken, at Vinden under Branden dreiede sig saaledes, at det lykkedes at redde den øvrige Deel af Byen, der i Førstningen svævede i den meest truende Fare.