JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Under 25de April haver denne Stads Hov og Velvise Magistrat ved trykket Placat kundgjort den Hs. K. Msts. befaling ved Rescript af samme Dato: "At hvad Guldsmed Verktøy, som maatte befindes hos en uberettiget Arbeydere, skal være confisqueret, tilligemed det Guld og Sølv, som befandtes at være under Arbeyde, og om samme skulle være ham leveret af en Mester eller Enke i Lauget, skal den desuden straffes efter Omstændighederne og PolitiemesterensKiendelse.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Ved en anden Placat under samme Dato haver bemeldte høye Magistrat kundgjort den Kongel. allernaad. Befaling ved Rescript af 8de forhen, at det maa være enhver i Almindelighed tilladt, herefter at sye ordinaire Klæder for Tieneste Piger, samt at reparet og omgiøre andre Fruentimmer=Klæder, for saavidt de med egne Hænders Arbeyde kan afstedkomme.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Den 25de April lagde Hs. Høygrævel. Excellence, Hr. Geheime Raad Græve af Bernstorff Grundsteenen til Brødrene Petersens Jomfrue=Stift i Kiøbenhavn, i hvilken Da Steen. Steen blev nedlagt en Plad skrift: Monumentii. Pietatis PEYERSIANA. Sacrum Lapidem. PosuitHustrisimus aque Frellentissimus Heros JenaNNES HAxTICus ENETos Commes de BERNTO RFF.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Ordinis Elephantini Eques. Sacrae Regine Majestatis Minister, Status Intimus. In Cabicplo Regio Parastata Claviger, Supremus Cancellaride Germanica, Secretarius &c. Aedis D. Petri Patronus Indulgentissimus d. 25 April MDCCLVIII.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Den 26de April er Lorenz Berner allernaadigst beskikket til at være Kammer=Secretair og Fuldmægtig ved de Norske Forretninger i det Danske og Norske Kammer=Cancellie.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Catholiker, Græker og Dissidenter indrømmes lige Religions Frihed og Beqvemhed til at besidde baade Godser og Betieninger, men overalt skal alle Ting forblive ved Regieringsformen af 1617. 38. Alle Piltenske af Adel, og de som der behørigen have erholdet Lands=Borgerskab, skal og tillige være Lieflandske Adelsmænd, og allevegne, endog i Republiken, nyde lige Rettigheder med de andre i Pilten, uden Forskiæl af Religion, naar de kuns ere boesatte. 4 s.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Det Piltenske Slot og Starostie, skal, i Følge RegieringsFormen, være uforanderlige og de andre Godser besiddes saaledes, som Lieflænderne besidde deres i Følge Constitutionen, af 1764; og skulle de bortrømte Undersaatte alletider udleveres. Herpaa slutter denne første Actus, at 2/3 som alle disse Ting grunde sig paa Natur=Folke= og Stats Retterne og Freds=Forbundene, saa skal samme og være en ævig Lov og enhver, som der maatte ville giøre Jndgreb, ansees og behandles, som en Freds Forstyrrere. Og var denne Ac ligeledes fra begge Sider for sig selv underskreven og forseglet. (Fortsættelsen følger.) Fortsattelse af de Svenske Rigsdags=Tidender, 1765, fordanskede. (See Martii Maaneds Tidende 1768.) Den 23de Septbr. 1765.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Efterat Rigets Stænders Store Deputation, ved underdanig Skrivelse til Hs. K. M. af 19de Junii sidstleden. saaledes som under 17de Julii sidst findes indført, har søgt formedelst Forbud imod at sælge eller bortvende noget at Borgemester Gustav Kiermans og hans Med Assecieredes udi Vexel Comtoirerne, Groshandlerne Carlos og ClarGrills, samt Brugs Eieren Johan hindrie Leiehures Eiendomme, at forsikre Publici fastsatte Fordringer hos dem, be løbende sig, efter en viis forudsat Cours, til noget over 61 Td. Guld, i Følge Beregninger under sidstl. 20de Junii anførte, hvorhos den Store Deputation ogsaa har føyet Anstalt baade til disse Associeredes Contoirers og Boers Udredelse, Registering og Vurdering, saa og til forverlig Erklæring af dem selv, hvad anden Adgang og Udvey til at betale Kronen og Banken de maatte have, end at lade en lovlig Jndførsel gaae for sig, m. m.; Saa har den Store Deputation, ved sit til denne Sag at besørge forordnede Utskott, besundet: 1) At i Følge de befundne Regnskaber, (af hvilke dog Bruas=Eieren. Lefebures Bøgers Slutning ikke har været færdig længer end til Aar 1762 Udgang, og ingen Handels Bøger har været at finde hos Borgemester Kierman for Aarene 1758, 1759 og 1760.) have det for Curatorerne kuns ved et Overslag beregnet bemelte Borgmesters Beholdning og faste Eiendomme, Verker, Landgodser, Skibe og Skibsparter, Vahre, og Effecter inden og udenrigs, med udestaaende Gield, til 10332906 Daler 6 Øre, men derimod hans Gield til 613369 Daler 13 Øre 18 Pge; saa at den hele Beholdning ved 1764 Aars Udgang har beløbet sig 4199286 Dal. 24 Øre 6 Pge. Kbmt., eller henimod 14 Tdr. Guld. 2) At Carlos og Claes Grills faste Godser, Effecter og udestaaende Gield, tilligemed den løse Eiendom, som er befundet at udgjøre 223986 Daler, have tilsammen beløbet sig til 10138334 Daler 16 Øre; men Gielden, efter Bøger og Reverser, til 7499485 Daler 16 Øre, saa at Beholdningen der har kuns været 2638849 Daler Komt. eller noget over 8 3/4 Tønder Guld. 3) At Lefebures faste Eiendomme, og andre Fonds have beløbet sig til 9781074 Daler, hans Debitorer til 3682040 D. 9, fordrende Reverser til 2893241 D. 13. Oplag paa udenrigske Steder til 283614. D. 3, Effecter til 456630, Skibsparter til 180000, samt 1/4 Part af Beholdningen i Vexel=Comtoiret til 585420 D. 2, og saaledes alt tilsammen 20415549 D. 27 Øre, hvorfra drages hans Gield efter Bøger og Reverser, tilligemed indestaaende Rest af en Kiøbe Sum, tilsammen 11640518 Daler 3, saa at Beholdningen hos ham bliver 8775031 D. 24, eller noget over 29 1/2 Tdr. Guld. Og have alle disse Associerede hver for sig tilkiendegivet, at de i øvrigt ingen Udveye.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Lissabon, den 23de Februar. Den 17de sidstl. tiltraadde Græve v. der Lippe=Bücke, borg sin Hiemreyse til Tydskland. Han har taget Veyen, igiennem den nordlige Deel af dette Rige, for der at undersøge Garnisonernes Tilstand; og følge mange Generals Personer ham til Grændserne. Kongen har foræret ham en Diamant af stor Værdie.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Cagliari, den 26de Februar. Den 23de hujus ankom her et Svende Skib, som den 8de forhen var afgangen fra Algier. Capitainen og Folkene paa samme fortælle nogle Omstændigheder, som synes at spaae Freedsbrud imellem Holland og Algier paa ny Genua, den 20de Februarii.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Efterat en Courier fra Parma var i største Jil reyst herigiennem af Madrit, er siden en Fransk Courier, kommende fra Versailles, gangen af Rom; og hedder det, at han til den Franske Minister i Rom overbringer den befaling, at saafremt det Pavelige Hof ikke ufortøvet igienkalder det imod Hertugen af Parma udfærdigede Breve, og tillige giver Hertugen vedbørlig Satisfaction, da skal Ministeren, strax forlade Rom. Man siger derhos, at Cardinal Torregiano, som skal være Skyld i alt dette, skal ikke videre bruges ved det Pavelige Hoffes Forretninger. - Corsicanerne fortfare med deres Kaperie imod vore Søefarende, og en af Øens Felouquer har nylig opbragt 2 af vore Fartøyer, laddede med Viin.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Paris, den 4de Martii. Efterat Parlementet havde den 26de sidstl. fældet den Eragtning, hvorved det af Paven imod Hertugen af Parma udfærdigede Breve forbydes at kundgiøres i Frankrige besluttede det end videre: "At Commissarier skulle udnævnes, for at overlegge de beste Midler, som Parlementet, efter dets strænge Nidkiærhed for Kirkens Velfærd, samt Troskab i Kongens Tieneste, burte foreslaae Kongen, for en gang for alle at afværge deslige Anslage, som ere ikke mindre stridende imod Religionen, end imod Regenternes Rettigheder og imod Rolighed i Lande og Riger; hvilket maatte skee ved aldeles at udslette Hoffets i Rom farlige Sætninger, som de der saa ofte have bragt hele Riger i Urolighed, og anfægtet den hell. catholske Enighed, den Enighed, som er saa ædel, at den ikke noksom kan haandhæves og bekræftes og som ligger den Monark saa nær om Hiertet, hvilken udi Sønlig Gudelighed er ikke mindre nidkiær for Kirkens, end for sin egen Krones Velfærd. Stats=Raadet paa sin Side har under 12te Februarii ved en Beslutning forbudet et Skrift, som Publicum har troet at være forfattet af Græve de Puysegur, og hvilket fører den Titel paa Fransk: "En vigtig Afhandling angaaende Geistlighedens Paastand, at være det fornemste Corpus i Staten." Udi Jndgangen til denne Beslutning hedder det: "Saasom Kongen har erfaret, at iblant Publicum vanker et Skandskrift, kaldet: En vigtig Afhandling a. uden Forfatters eller Bogtrykkers Navn, hvor man er saa forvoven, at antaste den fornemste Orden af Staten, dens Rettigheder og Fortrine, ja endog dens lovmæssige Besiddelse af sine faste Godser: Og da Hs. M. stedse, efter Kongernes Sine Forfædres Exempel, har omhyggelig røddet af Veyen alt det, som kunne være stridende imod de Rettigheder, Herligheder og Eiendomme, som lovmæssigen tilhøre Geistligheden i Sit Rige; har Hs. M. derfor, troet Sig ikke at burte lade et Skrift staae ved Magt, som sigtede til at antaste sammes Grundvold. &c.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Den 11te Martii. Den K. Lieutenant af St. Quintin, Hr. d'Etouilly, var for Parlementet anmeldet, som den der i sit District selvraadig tiltog sig en Myndighed som ham ikke tilkom hvilken havde ganget saa yderlig, at true en Præst med Arrest, fordi han havde fordret Tiende hvor Etouilly meente han ikke burte fordre den. Parlementet havde anordnet Saggivelse imod Etouilly derfor, men Kongen lagte Sig imellem, tilrettesatte Etouilly for hans Opførsel, men derhos besaalede Parlementet at ophæve den imod ham forordnede Sag. Efter nogen herimod af Parlementet gjorte Forestillinger, og derpaa erholdte Svar af Kongen, hvori Kongen tilkiendegiver sin Misfornøyelse over Parlementets Modsættelse herudinden, har Parlementet den 3die hujus fattet en Beslutning, hvori det repeterer sin Competence til at vaage over og kiende paa deslige Overtrædelser, men tillige, for at lempe sig efter Kongens tilkiendegivne Villie, som har villet lade Miskundhed gaae for Rettens Strænghed, udsætter (ikke ophæver) Søgsmaalet imod Etouilly, i Haab at han forholder sig bedre herefter, at J øvrigt har Parlementet samme Tid besluttet: "At denne Forsamling holder det for en fast Grund=Regel, at de Tegn paa Misfornøyelse, som af Hs. K. M. gives, i hvor bedrøvende de maatte være for dem iblant Hs. K. Msts. Undersaatter, som de ramme, føre ikke, og kunne ey heller føre Navn af en lovlig Overbeviisning, Dom eller Revselse hvilket H. M. Selv har saaledes erklæret for Sit Parle, ment, sigende: At nogle Magistratspersoners af Bretagne Ære var ikke derfor i Fare, fordi de endnu følede Virkningerne af Hs. Msts. Misfornøyelse." - Universitets=Retten her, i hvilken Rectoren præsiderer, har den 5te hujus med eenstemmig bifald protocolleret den af Parlementet den 26de Febr. givne Eragtning, angaaende det Pavel. Brev imod Hertugen af Parma. Universitetet har derhos og erkiendt, at Hr. Sengiers Betænkende, hvorpaa bemeldte Eragtning er grundet, indeholder den sande Lærdom som Universitetet bekiender sig af. - Man har til i Morgen berammet en Forsamling af det Jndiske Compagnie, og man frygter at den vil vorde meget urolig, saasom Jnteressen, terne ere meget opbragte, af hvilke nogle anke paa Forvaltningen, og i sær paa den Hemmelighed som i General-Forsamlingerne hærsker, tvert imod deres Paastand, at Compagniets Tilstand skulle der uden Forbeholdenhed kundgiøres Jnteressenterne: Af disse Aarsager ville de give Compagniet en anden Forvaltnings=Form.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Fra Grændserne af Schweitz, den 28de Febr. Det er meget at befrygte, at Enden paa de Gensiske Tvistigheder ey endnu er saa nær som man havde ventet. Borger=Represententerne havde ikke formodet, at Raaden, skulde have forkastet deres under 13de hujus indgivne Anmærkninger over Forsonings=Forslaget, som dog uden Tvivvil skee. Raadet af de 200de er nu idelig beskæftiget med at udkaste et nyt Forslag; men Folket vil neppe blive tilfreds dermed.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Den 3die Martii. J Følge Udsættelsen af 29de Jan. sidstl. forestaaer paa den 6te førstkommende det almindelige Raads Forsamling, for at vælge Syndici. J Henseende til denne Dag er man her i stor Angest: Det er at befrygte at den vil vorde meget urolig: thi Raadet af 200 har just grebet til den Beslutning, som man har saa meget frygtet for, der at foreslaae til Syndici Embedet det hele lille Raad, hvilket er i Følge Mæglernes Kiendelse, som med det samme skal oplæses. Man troer ingenlunde at Republikens souveraine Raad vil underkaste sig denne Kiendelse af Dommere, som den mindste Deel af Republiken har erkiendt, men den største Deel stedse forsaget at erkiende.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Den 9de Martii. Den 6te hujus, da Syndicorum Udvælgelse skulle gaae for sig, befandtes St. Petri Kirke, som i hvilken Valget efter Sædvane skulle skee, at være efter Borger=Representanternes Foranstaltning lukket i Laas, saa ledes, at Valget den Dag ikke blev foretaget.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Amsterdam, den 26de Martii. Jblant de Skibe, som den 22de udseglede af Helvoetslugs have 4 haft den Ulykke at støde an i Droogen, hvoriblant 2de med Korn laddede, samt en Chaloupee, ført af John Ady, vare alle til London bestemte. To af dem ere ganske forlorne.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Grætz, den 27de Februar. J Morges Kl. 3 mærkede man her et hæftig Jordskælv Begyndelsen skeete med et lidet Stød, men et Korteer derefter kom en desto stærkere Bevægelse; samme gik fra Vesten mod Østen, og varede i 30 Secunder. Barommetrum steeg ikke overordentlig, og af underjordisk Susen, hørte man ikke noget. Nogle Klokker toge til at lyde, men paa Bygninger er ingen Skade skeet. Under Rystelsen var Luften stille og klar.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Schotwien, den 27de Februar. I Dag tidlig Kl. henimod 3 blev man i denne Grændse Sted opvakt af Søvne ved 2 hæftige Jord=Stød. Rystelsen gik fra Østen til Vesten og det første Stød var saa forskrækkelig, at alle Mennesker vaagnede derved, og kunde tydelig mærke det strax paafølgende 2det Stød, tilligemed en hæftig Bevægelse i Klipperne, Biergene og Husene; det ganske Jordskælv varede i 2 a 3 Minuter.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Leyden, den 21de Martii. Efterat Printserne Xavier, Joseph og Alexander Lubomirski, ledsagede af Abbed Gentet, have i 2 Aar opholdt sig her, at studere ved vores Universitet, og imidlertid, udi Ferierne, besøgt Engelland og Frankrige, saa lave de sig nu til at forlade dette Universitet, og at begive sig over Schweitz til Jtalien. De føre et got Lov herfra med sig baade for deres Hengivenhed til Studeringer, og for deres øvrige Forhold. - Jblant Mennesker, som have opnaaet en høy Alder og endnu leve, roser Engelland sig i sæt af: Fleetwood Sheppard, boende paa sit Gods i Grævskabet Essex, 120 Aar gl.. Han besidder endnu alle sine Sandsers Brug, endog en forunderlig Forstandens Styrke og Munterhed; og af Johanne Forester, boende i Abbey=Landecost i Grævskabet Cumberland, som har fyldt sit 138te Aar. Da Konge Carl l. blev henrettet, var hun 18 Aar. Hun mindes, at da Crommell Aar 1646 beleyrede Carlisle kostede et Heste Hoved der 2 Skill. 6 Pence Sterl. For 6 Aar siden aflagde hun i en Commissions Sag eedeligt Vidnesbyrd, at en omtvistet Jords Besidderes Forfædre havde i 101 Aar besiddet samme Jord. Hendes eneste Dotter lever endnu, og er 103 Aar gl. J det samme Sogn lev 6 andre aldrende Qvinder, hvoraf den yngste er 99 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Bergen i Norge, den 14de Martii. Jblant de udi forrige Uge udgangne Skippere, ere: til Danzig: R. Rastrup af Odense, G. Jansen af Oldenborg; Grønland, D. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Tronhiem, den 18de Martii. J denne Uge har her indfaldet et overmaade stærkt Veyr, hvoraf man befrygtelig ey vil spørge de beste Tidender. Med samme er nedlagt en stor Mængde Snee, som ved en hastig Afgang vil foraarsage betydelig Skade. Levangers Jegtene ere endnu ikke hiemkomne.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Aalborg, den 25de Martii. Efter tilforladelig Jndberetning med sidste Post fra Schagen, er den 14de hujus 2de store Fahrtøyer indstrandede paa den nordre Side af Schagen, det ene 1 Miil og det andet halvtredie Miil derfra. Det første var ført af Capitain Edlef Marcus af Gammelsbøll, kommet fra Amsterdam og destineret til Kiøbenhavn. Det andet ført af Capit. A. Hettes af Mackum, kommet fra Hamborg og destineret til Danzig, begge med Stykgods. Disse 2de Fahrtøyer staae saa fulde af Vand, at deres indehavende kostbare Ladningen maa blive bedærvede opfiskede. - Den 18de næst efter indstrandede imellem begge forberørte Fahrtøyer Capit. GiørRobson med Brigantinen Britannien kaldet, hiemmehørende og kommende fra Newcastel, og agtende sig til Danzig med Ballast af Steenkul. Han giør sig Forhaabning om at komme ud igien, siden Skibet er ganske nyt. Natten imellem den 13de og 14de Mart, sidstafvigte var her en stærk Storm af S. W., hvilket haarde Veyr har paa adskillige Steder foraarsaget stor Skade, og paa sine Steder her omkring har det samme Nat baade synet og tordnet. -
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Staldstudene ere efter Beretning bortsolgte paa Restrup til Sr. Asmusen fra Husum, paa Baratschou til Sr. Thomas, Hansen, og paa Wistegaard skal de ligeledes være solgte til Sr. Dalsgaard. - Den 15de Mart. er Jomfrue Sicher i Aarhuus ved Døden afgaaen; hun var henved 70 Aar gl. og eyede baade Schaarupgaard og Kierbyegaard. Den 18de hujus er Sr. Høyer Sogne Degn i Nørholm ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Corsøer, den 31te Martii. Den 28de udginge 4 Acteurs Messieurs Utillier, Martzy og Brødrene Pettelards, alle til Paris. Den unge Græve Lynar til Nyborg. Den 29de, agende Post Mr. Terkel. Justice=Raad Thygesen til Jylland. Den 30te, Conference=Raad Brandt til Holstein. Kl. 4 Efterm. den K. Brevsæk fra Kiøbenhavn. - Den 28de indkom General=Auditeur Fischer fra Ahls. Den 30te, Lieut. Bager med nogle og 80 Recruter og Commanderede.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Helsingøer, den 29de Martii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 28de hujus, J. Strang, af Sterling, f. Alva t. Kønigsberg, Steen. D. Renne, af og t. Kiøbenh. f. Tronhiem, sidst paa 10 Dage fra Christianin, Sild.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Kiøbenhavn, den 1ste April. Den 18de Jan. er den hidtil værende Pastor Andreas Thomsen til Fahretoft i Amtet Tøndern forflyttet som Pastor til Sørup i Amtet Flensborg. Den 21de Mart. har det allernaadigst behaget Hs. Majest. Kongen, at tilbagekalde de hidtil værende Gesandter ved Rigs-Forsamlingen i Regensborg, Hr. Geheime Raad Joachim Christoph von Moltke, Ridder, og Hr. Kammerherre Ludwig Henrich, Baron af Bachhoff, Ridder, og derimod udnævnt Hr. Kammerherre Hans Cuno von Viereck til sin befuldmægtiget Gesandt ved bemeldte Rigs=Forsamling. Den 25de Dito er Oberst, Græve von der Schulenburg udnævnt til Chef over det Jydske Dragon-Regiment; de Ritmestere af Cavalleriet og Premier=Lieutenanter ved Livgarden til Hest, von Haxthausen og General=Adjutant, Baron von Ranzau, ere bestilt til Ritmestere ved bemeldte Garde, og SecondLieutenant von Grabo ved Livgarden til Hest er placeret til Premier=Lieutenant ved benævnte Garde, og tillige benaadet med Caracter som Ritmester af Cavalleriet. Samme Dag er Cancellie=Raad Høyer beskikket at være Danske, og Justice Raad Cossel at være Tydsk Secretair, item Christian Peter Munster at være Danske, og Georg August Memmert at være tydsk Copiist, alle i General=Land=Commissionen. Den 28de Dito er Ernst Christian Hauber allernaad. udnævnt til at være Cancellie=Secretair ved det tydske Cancellie i Kiøbenhavn. Den 29de Dito er den for sal. Thomas Angel i Tronhiem hans oprettede publique Stiftelser forordnede Forstander Morten Simonsen Hoff allernaadigst bleven beskikket til at være virkelig Kammer=Raad.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Under sidstl. 15de Febr. haver Hs. K. Majest. paa Christiansborg Slot allern. udgivet Forordning, angaaende General=Landets=Oeconomie= og Commerce=Collegii Forening med det Westindiske og Guineiske Rente, samt General Toldkammer, under Navn af General-Toldkammer og Commerce=Collegium. Af bevægende Aarsager, og i Betragtning af den nøye Relation og Sammenhæng, der er imellem de Forretninger, som angaae Handel og Søefart, Manufacturer og Fabriker paa den ene, samt Told=Consumptions= og Licent=Væsenet paa den anden Siden, har Hs. M. allern. fundet for got at forene de 2 i Titelen nævnede Collegier, og af begge at oprette eet, under Navn af General=Toldkammer og Commerce=Collegium; byder derfor, at alle de, som i Henseende til Commercien og Navigationen, Skibs=Byggeriet og salt Vands Fiskerierne, Manufacturer og Fabriker, Handels Kiøbmands= og Kræmmer= samt Søe= og Brand=Assecurance-Compagnier og Jnteressentskaber, og Almindelighed alle de Sager og Expeditioner, K. allernaadigste Octroyer, Privilegier og Benaadinger angaaende, af hvad Navn det være maatte, som til General=Landets Oeconomie= og Commerce=Collegium hidindtil have henhørt, eller derfra er bleven udfærdiget og ikke vedkomme Landets indvortes Oeconomie, noget have at andrage eller foreslaae, sig derom til forberørte Collegium, dog saavidt det angaaer Commerce= og Fabrike=Sager under Addresse og Opskrift: Til General=Commerce=Collegium have at henholde, eftersom Hs. M. allern. vil, at alle sidstbemeldte Sager udi visse dertil anordnede Sessioner i Overværelse af samtlige nu værende Lemmer udi forrige General=Landets=Oeconomie= og Commerce=Collegio skulle foretages, men alle andre ovenanførte Sager, saavelsom de der angaaer Tolden og Consumptionen i Danmark og Norge, item de Westindiske En lande og Handelen paa Guinea a. alt i Følge Forordningerne af 27de Jan. og 25de Mart. 1760 deres nærmere Jndhold, skulle i General=Toldkammer=Collegii jævnlige Sessioner afhandles og samtlige Sager i de Tilfælde, som udfordre Kongens speciale allern. Resolution, Hs. M. paa sædvanlig Maade allerunderdanigst foredrages. Udi øvrigt skal hvad som egentlig angaaer Landets indvortes Oeconomie, fersk Vands Fiskerie, Gryn=Møllers Anleggelse og de derpaa udfærdigende Privilegier, saavelsom de angaaende Qvæg-Sygen paa Landet giørende Foranstaltninger, endskiønt samme forhen til General-Landets=Oeconomie= og Commerce=Collegium kan have været henlagt, herefter til Rentekammeret henhøre, for der at overveyes og besørges, dog at Passe paa Qvægets Transport fra en Province til en anden, i Henseende til de Præcautioner som ved Toldstæderne, naar slig Transport skeer, bør lagttages, fremdeles af GeneralToldkammeret forlanges og derfra udstædes.
Berlingske Tidende, 1768-04-01
Under bemeldte 15de Febr. haver Hs. Kongel. Majest. i tydsk Sprog udfærdiget en Forordning i samme Materie for Hertugdommet Schleswig, den K. Andeel af Hertug, dommet Holstein, Grævskabet Ranzau, Herskabet Pinnenberg og Staden Altona, saa og for Grævskaberne Oldenborg og Delmenhorst." Denne er af sin væsentlige Jndhold overeenstemmende med den oven anførte Forordning for Danmark og Norge; dog er derved videre at agte, at iblant de indvortes Lands=Oeconomie=Anliggender, som vises hen til Rente=Kammeret, nævnes her Indhegnings=Sager, og Marsk Landenes med andre Sælskabers Credit=Væsen; dernest, at her tilsidst befales, at de udi Amterne i Hertug, dommene, samt udi Grævskaberne Oldenborg og Delmenhorst etablerede Oeconomie=Collegier, hvilke hidindtil have standet i Correspondance med General=Landets=Oeconomie og Commerce=Collegio, de skulle efterdags til Rente=Kammeret aflegge deres Forslage, Beretninger og Erklæringen i Henseende til Sager, som vedkomme indvortes Oeconomica, men til General=Commerce=Collegium udi Sager, som løbe ind i Handel, Skibsfart, Fabrik, samt Brand Assecurance=Væsen.