Aalborg Stiftstidende, 1846-04-22
- H. K. H. Kronprindsen agter med Fregatten Gefion ogsaa at besøge Algier. Jstedetfor Fregatten, vil nu Briggen afgaae til Island og medtage de tidligere omtalte Videnskabsmænd, der skulle undersøge Heklas Udbrud. (Flyvep.)– Man har - siger Kbhposten" – endnu ikke hørt nogen Stadfæstelse af det nylig udtalte Rygte om Cancelliraad Friberts Ankomst til Norge, eller om at der skulde være truffet noget Arrangement angaaende hans Tilbagekomst hertil under Forbehold af Sags Anlæggelse imod ham. Hvorledes dette Sidste skulde forstaaes, er desuden vanskeligt at indsee; men skulde det virkelig blot blive en Sag for forsømt Regnskabsaflægning, paa Grund af en uventet Udenlandsreise, saa vilde han unegtelig slippe nemt fra det Det er vel muligt, at denne Person her endnu har indflydelsesrige Velyndere og Venner, der kunne stræbe efter en saadan Afgjørelse af hans Affairer, men man tør dog nok vente, at det af Hensyn til den offentlige Moralitet ikke kommer saavidt dermed. Det er nemlig altfor vel bekjendt hvorledes det egenlig hang sammen med Friberts Bedrageri, om det end ikke i sin nøiere Sammenhæng endnu er blevet offentlig udtalt. Vi skulle ikke tage i Betænkning fra en paalidelig Haand derom at meddele følgende nærmere Omstændigheder. Fribert havde nydt den umaadelige Begunstigelse i en ung og kraftfuld Alder at komme paa Pension og at faae en betydelig Pension. Han gik af til 1ste April og begyndte at trække Pension inden han havde aflagt Regnskab; han var nemlig Kasserer over Sorø Academies Depositum i Kjøbenhavn, foruden Archivarius i Universitetsdirectionen. En Dag – det var nok i Mai – sagde han til en gammel Embedsmand, som var ansat i Comptoiret: "Nu kan de afskrive de 15,000 Rbd., som Sorø Academi skyldte i Banken, nu var jeg ovre og betalte dem." Og den gamle godtroende Mand afskrev dem, uden at forlange Qvittering. Men da man ved senere Opgjørelse med Banken forudsatte, at disse Penge vare betalte, erfarede man, at det var Logn. Fribert havde stukket dem til sig og var forsvundet med dem. Om han ogsaa senere har betalt dem af sit Bo, saa kan der dog ikke være Tvivl om, at han har gjort sig skyldig i en ligefrem Forvanskning af offentlige Midler, og hvis der altsaa skal være Tale om hans Tilbagekomst, imod at han actioneres, vil en saadan Action heller ikke kunne gaae ud paa noget mindre. Konstnirsgillets sidste Møde i Stockholm udmærkede sig ved et Foredrag, der tildrog sig almindelig Opmærksomhed. En dansk Gjæst, Cand. jur. Egede Schack optraadte og udviklede i en af ungdommelig Varme og Overbeviisning gjennemtrængt Tale "Scandinaviens Fremtids Betydning i det europæiske Statssystem", idet han især opholdt sig ved Nødvendigheden for de skandinaviske Lande af at slutte sig nærmere til Frankrig, som det eneste Land udenfor Scandinavien, hvor, som Historien vidnet, en uegennyttig Stræben for Frihedens hellige Sag fra gammel Tid af har levet og virket. Denne Tale vandt naturligviis stort bifald hos den ungdomsfriske Pluralitet af Selskabets Medlemmer, men foranledigede fra nogle yderst Forsig tiges Side al Slags Protest imod Foredrag af denne Slags ialmindelighed, som ikke stemmede med Selskabets upolitiske Beskjæftigelser og Formaal. Denne Protest havde imidlertid den Skjæbne at blive tilbageviist af en stærkere Protest fra den modsatte Side. Til Slutning oplæste Provst A. A. Aftelius nogle Brudstykker af sine Reiseminder fra Studentertoget til Kjøbenhavn 1845. (Eft. N. L. Td.)- Kunstudstillingen paa Charlottenborg har i de 16 Dage, den har staaet aaben for Publicum, været besøgt af over 8000 Personer, foruden af omtrent 500, der have Abonnementskort. Idag et udkommet et Tillæg paa 34 Nummere, hvori findes Arbeider af flere Kunstnere, der tidligere ikke have bidraget til Udstillingen. Blandt Billedhuggerarbeiderne er en interessant Buste af Vandlægen Priesnitz, modelleret af Prof. Bissen. (B. Td.)