JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Constantinopel, den 10de August. Den sørgelige Skjæbne, der i disse Dage traf Staden Seutari, denne Residentes skiønneste Forstad, der ligger paa asiatisk Grund, da 3000 Huse lagdes i Aske, var saameget uhældigere, da Captain Pascha, der ellers ved Jldsvaade veed at føye saa gode Anstalter, var fraværende. Nogle Dage tilforn var han paa et lidet Krigsfartøy reist til Skovene ved Palmaich paa den vestre Side af det hvide Hav, hvor en Mængde Træe skal fældes til den tyrkiske Marine. De derværende Jndvaanere (der maaskee, som samme godt Folk andensteds, maae være mere for, at det raadner paa Roden) havde hidtil sat sig imod denne Skovning, og fordrevet dem, der vare satte dertil. For nu med det gode, at bringe denne Operation i Gang, har Captain Pacha gjort en Reise did. Naar han kommer tilbage, gaaer han med en Eskadre til Archipelagus, at holde Øye med de Bevægelser og Forandringer, der nu foregaae i vore Grændselande, og det især blandt den grædske Nation torde blive af de betænkeligste Følger. De anseeligste og rigeste Folk af denne Nation ere republikanskindede, elske just ikke Tyrkerne, og yttre høyt det Ønske, istedet for det nærværende Herskab, at faae en frie Forfatning. Ogsaa blandt selve Tyrkerne, endog blandt dem, der ere ansatte af Regieringen, finde Revolutionsgrundsætningerne mange Venner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Wien, den 9de September. Fra Semlin mælder man, at Portens nærværende Rustning er meget forstærket til, blot at kunde gielde de rebelliske Pacher; thi alle Fæstninger i Bosnien og Servien bleve istandsatte og provianterede, og talrige Tropper sammendragne, i Bosnien og Bulgarien. Mod vort Hof kunne disse Anstalter ikke være, ogsaa Fæstningen Belgrad sættes i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Den tyrkiske Gesandt gjorde den syvende sit første (længe under Formalitetspaaskud sinkede) Besøg hos Rigsvicecanzleren Colloredo, og Statsministeren Thugut. Hans første Ærende er, at protestere mod den østerrigske Occupation af Jstrien og Dalmatien, da Porten ikke kunde være ligegyldig ved, at Østerrig har taget disse Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
General Buonaparte har ladet mange Tropper rykke mod det venetianske, men vor italienske Armee befinder sig og i den respectableste Stand, ogsaa har Keiseren tilkiendegivet den ungerske Jnsurrectionsarmee, at den skulde tage sine Cantonneringsqvarterer i de til Østerrig, Steyermark og Krain grændsende Comitater, hvorhen den allerede er brudt op, bestandig øve sig i Vaaben, og være reede at bryde op paa første Vink.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
venedig, den 1ste September. J Gaar ere otte Fartøyer med mange franske Tropper seilede herfra til de levantiske Øer. Det hedder, der paa Corfu var udbrudt en Opstand mod de Franske, fordi disse havde bemestret sig en Kirkes Prætiosa, og at de der havde lydt et Nederlag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Genua, den 28de August. Den ny Constitution skal her forelægges Folket til Antagelse den 14de September. Borgerne, som ere over 18 Aar, skulle samle sig i Sognekirken uden Stok og Kaarde, kort sagt, gandske værgeløse, ingen Taler holde, eller raadslaae over Constitutionen; men hvo der vil antage den, stille sig paa høire, og hvo der forkaster den paa venstre Side af Commissarien. Det pavelige Lehn Conseente er virkelig foreenet med Genua. Ved Alpearmeens Forening med den italienske - som Directorial-Journalerne paa stode at være skeet af deconomiske Grunde – staaer nu da hele sydlige Deel af Frankerig under Buonapartes Commando, som gaaer til Departementet Core der, og Ponne, 40 til 50 Lieues fra Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Paris den 9de September. (J Forventning af den used anlig længe udeblivende Post vedblive vi af leidenske Avis at meddele nogle af de Efterretninger, som vi i tydske Aviser have ikke fundet). Garette Nationale de France, efter at have fortalt, hvorledes Simeon, Præsident for 500 og Lafond Ladebat for Oldingsraadet, begge havde fremstilt sig for Indgangen til deres Forsamlingssale, og af Vagten vare afviiste, tilføyer: Alt er roeligt. Seiervindernes Maadehold giør, at Seieren dem tilgives – ikke af de overvundne; Thibeaudeauerne tilgive ikke – men af de Mennesker, der blot vare forførte, eller henrevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Af ovenstaaende seer man, at det ikke har været de ægte Directorialer tilpas, at denne diærve Fritaler blev udrevet af Deporiations Listen. Det samme synes man ikke utydeligen at svore i Directoriets Budskab til begge Raadenne (der i sidste Nummer af disse Blade blev nævnet). "Den 18de Fructider – hedder det der, – burde have frelst Republiken og nær. Folket venter det; J saae i Gaar dets Rolighed og Glæde. Det er i Dag den 19de, og Folket spørger; hvor staaer det med Republiken, og hvad har Lovgivningen gjort, for at befæste den, Fædrelandets Øie vogter paa eder, Repræsentanter, Øieblikket er afgiørende. Lader J det undslippe, vakkle J med de Forholdsregler, J skulle tage; dvæle J et Øieblik at erklære eder, fælde J eder med Republiken. De Sammensvorne have vaaget; eders Taushed har givet dem Mod og Diærvhed igien. - Disse Sammensvorne fortie ikke, at de nu regne paa deres Forstaaelser i selve Lovgivningens Skiød; de tale alt om, at straffe Republikanerne for den Begyndelse af Triumph, de have erholdet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Haag, den 16de September. J Forgaars fore læstes i Conventen en Note fra den franske Gesandt Noel, over den leidenske Avisskriver Luzac, der havde skildret den ny Revolution af 4de September, som en Seier af Robespierre, Marat, Collotherbois (det har han dog ellers ikke) og følgelig som en Tingenes Forandring, der vil drage de sørgeligste følger efter sig for Frankerig. Paa Præsidentes Forslag besluttedes, at sende Gesandtens Note til Hollands Provincialforsamling, at den kan sørge for, at Journalisterne blive inden deres Grændser. Endelig besluttede man at paalægge alle Provincialforvaltninger, at sørge for, at Avisforfatterne ved at meddele egne eller fremmede Meeninger, ikke fornærme de med den bataviske Republik i Venskab staaende fremmede Regieringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Paris, den 11te September. Af Mellemhandlerne i Ryssel ere Letourneur, Maret, og Colchem sammen kaldne, som Carnets Venner, og i Steden for de første tvende Erdeputerede Treilhard (der ikke skal være Malmesbury meget tilpas) og Bonnier udnævnte, i den sidstes Sted er Borgeren Derche (udentvivl Dorsch) blevet Secretair. De have allerede i Dag faaet deres Jnstrux, som man paastaaer, skal gaae ud paa, at de Engelske skulle tilbagegive alle franske og engelske Eiendomme, hvis ikke, afbrydes alle Underhandlinger. huus pa Generalerne Pichegru, Willot, og Repræsentanterne Bourdon, Rouvere, Barbe Marbois, Maillard, Troncon Ducondray, Delarue, og Anbry bleve i Natten 8 og 9 i lukte Vogne under Escorte af 150 Cavallerie bragte ad Rocheforts Havn. Barthelem bevogtes for sin Svageligheds Skyld paa Slottet Ham i Picardiet. Daglig gribes af de Skiulte, hvilket ogsaa nu skal have truffet Boissy d'Anglas, adskillige af de første fangne Deputerede ere derimod komne paa frie Fod, blandt andre Dupont de Nemours, men der har opgivet sin Journal, og ikke mødt i Oldingsraadet. Thibeaudeau har kun engang været i de femhundredes. Douleet har forlangt og faaet Tilladelse at reise 8 Maaneder (hans øvrige Embedstid) til et Bad i Schveits. Overalt har Lovgivningen ved Deportation og Udelukkelse skilt sig ved 147. Medlem. Lecoulteur og Regnier have, som ædle Mænd i Oldingsraadet, talt mod deres uhørte Collegers Deportation, og bleve kun dæmpede med det Magtsprog, at, naar Oldingsraadet ikke vilde redde Fædrelandet, maatte Directoriet giøre det selv. Robond Pommier havde ligeledes den Kiækhed at tale mod Adressen til Armeerne. J Lyon og Marseille rykkede samme fierde September tvende stærke Colonner ind af den italienske Armee, under Massena og Joubert. J Lyon vil man have arrestert Preey, den gamle Royalistchef med 1500 Royalister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Moreau har nu og erklæret sig for seirende Partie, og har under den 5te skrevet et Brev til Directoriet, hvori han fordobbler Beskyldning mod Pichegru, paa Grund af Papirer, han vil have fundet i Emigranteneral Klinglins opsnappede Eqvipage, og hvorom han har tilskrevet Barthelemy; dog tvivler han, at disse Beskyldninger for Retten ville kunde godtgiøres. (J en Adresse til sin Armee, som han nu har forladt, har han midlertid gientaget dem; ligesom han og har ladet nogle hæfte, som Medskyldige i den royalistiske Sammenrottelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Man forsikkrer der skal være gaaet en Coureer til Jtalien, med befaling, at hæfte Clarke, der skal have havt befaling af Carnot, at bevogte alle Buonapartes Skridt. (Denne sidste, om hvem det fra Tydskland hidbragte Rygte, der sagde ham død, ikke i disse Aviser befindes stadfæstet, har altsaa nu Europas Skjæbne i Hænde).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Kiøbenhavn, den 25 September. Ligesom Hs. Kongelige Majestæt ved Forordning af 11te August d. A. har ophævet de hidtil i Norge værende Overretter, nemlig Overhof=Retten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Laugtingene. og Raadstue=Retterne, samt igien i disses Sted, for ethvert af Norges 4 Stifter, oprettet en Stifts OverRet, som skal holdes i Stiftets Hovedstad; saaledes har og allerhøystbemeldte Hs. Majestæt under 15de denne Maaned behaget at udnævne følgende til Medlemmer i bemeldte Stifts Over-Retter, nemlig: J Christiania.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Overhof-Rets Assessor og Justitiarius Johan Randuls, Bull til Justitiarius. Overhof-Rets Assessor Niels Nielsen til 1ste Assessor Overhof-Rets Assessor Matthias Sommerhielm til 2den Assessor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Overhof-Rets Assessor Baltasar Sechman Fleischer til 3die Assessor. Laugmand Jens Gram til 4de Assessor. Assessor og Justits-Secretair Hans Langballe til Secretair. J Christiansand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Landsdommer og Borgemester Frederik Tønder v. Bracht til Justitiares.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Overhof-Rets Assessor Peter Collect til 1ste Assessor Sorenskriver Niels Wislef Geertsen til 2den Assessor Tronhiem. Etatsraad og Laugmand Jens Bing Dons til Justitiarius. Cancellieraad og Sorenskriver Christian August Aagaard til 1ste Assessor. Auditeur og Sorenskriver Andreas Rogert til 2den Asiestor. J Bergen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Justitsraad, Vice-Laugmand og Sorenskriver Johannes Haberdorf til Justitiarius. Hof- og Stads Rets Assessor Jørgen Lottrup Schiøbs til 1ste Assessor Overhof-Rets Assessor Holger Stoltenberg til 2den Assesser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Vinden. 18 Septbr. 27. 11. O. 14 1/4 Varme. S. S. V. S. V. 27. II. F. 26. S. V. Man 28. I. I. 13 1/2 S. V. 28. A. A. 13. V. N. V. I. 84. S., 12. O. S. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-25
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Kiøbenhavns Aar. No. at samt tonii. host-Tidender. annamme. linne nu Fredagen, den 29 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Wien, den 13de September. Efterretninger fra Gor sige følgende om Fredsunderhandlingernes Gang: Adskillige fra Jtalien indløbne Efterretninger, og især adskillige Breve fra Udine af den 3de, mælde, at hvorvel Fredsunderhandlingerne den 30te August begyndte i Passeriano, og siden ivrigen fortsattes i Udine, kunde man dog intet tilforladeligt derom bringe i Erfaring, da alt behandledes, som den største Hemmelighed, og lige Taushed bevaredes fra begge Sider. Af samme Grund hørte man saa mange modsigende og forskiellige Rygter. Nogle paastaae, man vil give Venedigs Terrafferma den democratiske Friehed, og hæfte det til selve Venedig, andre, at hele Terra ferma vil blive forenet med den cisalvinske Republik, som allerede med adskillige Deele har været Tilfældet. Endnu andre forsikkre, at Venedig faste Land vil blive afstaaet til Huset Østerrig; disse grunde deres Paastand paa de i Gør indgangne Præliminairartikler, der ikke blot af Directorio, men af begge Raad i Paris høytidelig ere antagne (?) og i Følge hvilke Venedigs hele faste Land, samt Hertugdømmet Mantua skulde afstaaes til Huset Østerrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Overgeneralen Buonaparte fører i Jtalien en Kongelig Pragt, og holder en meget talrig Tienersværm, af hvilken Livreet staaer i første, Huusbetienterne i andet Antichambre, i det tredie og i Hoved-Antichambret ere hans Adjudanter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Da de Franske have bragt saa mange Landtropper til Corfu, mælde de nyeste Breve fra Jtalien, at de ville giøre Landgang i en tyrkisk Provinds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Jtalien, den 8de September. Paa Øen Corfu have de Franske oprettet et Bogtrykkerie. Den der alt samlede franske Søemagt bestaaer af 24 Krigskibe, til hvilke endnu den øvrige franske Eskadre fra Toulon skal støde, for at udføre en vigtig Expedition. - Den bekiendte Apotheker Dandolo, der af Venedigs Municipalitet var sendt til Buonaparte, er kommet tilbage, og har aflagt følgende Jndberetning: 1) Jeg traf Overgeneralen i Mestre, han tog med Godhed imod mig, og saade, han havde alt givet befaling til, at Staden Padua skulde levere 3000 Sække Korn til Venedig, hvor man havde dem høylig nødig. 2) At den med Departementet Padua forenede Stad Adria, da den havde hørt til det forhenværende Dogedistrict, skulde gives Departementet Venedig tilbage. 3) Da det var umueligt gandske at forsyne de 5 Krigskibe, Venedig havde at levere den franske Republik med Metalkanoner, vilde han tillade, at de tildeels besattes med Jernkanoner. 4) Til at væbne Venedigs Nationalgarde, vilde han skiænke 3000 Flinter. Paa Besværingerne over, at de østerrigske havde taget Jstrien og Dalmatien i Besiddelse, svarte han, at han endnu ikke var tilstrækkelig underrettet om disse Provindser, og ønskede mere Beskeed herom. Efter at han havde talt halvanden Time med Dandolo, sagde han, han reiste til Udine, og ventede at see ham der. Han gaaer nu og did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Venedig, den 6te September. Vort Municipalitets Søndagsmøde var meget uroeligt, formedelst et trykt Brev fra en Officeer, hvori de nærværende Regieringslemmer skiældtes for Usurpateurer, under Exnobile Morosini, der, førend Revolutionen var Troppernes Jnspecteur, rostes meget. Opbragt herover decreterede Municipalitetet paa sin Præsidents Forslag, at den fraværende Morosinis Godser skulde confiskeres, men hans billede i Patriciedragt brændes paa den offentlige Plads. Denne Brænden skeede om Manddagen, og siden er her opslaaet Sædler, hvori Præsidenten der har foreslaaet denne Brænden, trues med Galgen. (Hvis virkelig Morosinis hele Forbrydelse bestod i, at bemeldte Officeer havde roest ham, synes Præsidenten vel ikke at have fortient Galgen; men at gives sine Frænder i Bevaring, vilde uden Tvivl være ham meget tienligt).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Mayland, den 5te September. Efter alt Anseende vil den cisalpinske Republiks Uafhængighed ikke tage sin Begyndelse, førend de franske Tropper have forladt os, thi hidtil have vi blot maattet handle efter de franske Generalers Villie. Efter at vi have efterkommet alle Slags Reqvisitioner og Fordringer, maae vi betale en ny Summa paa 8 Millioner til Armeens Underholdning, en Contribution, der vel især vil falde paa Capitalisterne og de Geistlige. J Monza have Soldaterne plyndret i Byen og paa Landet. Da de endelig fik Befaling ikke at forlade Casernerne, giorde de Opstand. 12 af dem ere skudte, og nogle Officerer degraderte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Den cisalvinske Republik har nu og af Buonaparte faaet sig indlemmet den Deel af Mantuas District, der ligger paa Floderne Oglios, og Pos venstre, Bred, og indbefatter de til Tyrol grændsende Dale, Camonica, og Palazzuola, Byen og Fæstningen Mantua ere endnu ikke indbefattet derunder. Mellem den liguriske Republik (Genua) og Toscana er der Grændsestridigheder. Den første paastaaer, at den sidste har draget en Deel af dens Grændselland til sig. Det skal af denne Aarsag allerede være kommet til en blodig Scene mellem de toscanske Dragoner, og de liguriske Tropper. Storhertugen vil i Nødsfald lade Grændseboerne væbne en Masse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Paven skal have sluttet en Tractat med Neapel, hvori begge Stater betrygge hinandens Lande mod Jnsurrectioner. Ved Arpino oprettes en Leir paa 5000 Mand neapolitanske Tropper. (Det er ingen Under - sagde Moniteuren, fire Dage før den 18de Fructidor om den pavelige Regiering - at en saadan Regiering bestandig har nogen Opstand at frygte. Slige Forsigtigheder kunne sikke, men ikke hindre dens Fald).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Basel, den 12te September. Ved en om Natten den 7de fra Directorier i Paris afsendt Coureer, ere den herværende franske Gesandtskabsecretair, Borger Bachers Papirer forseglede og efterseete. Da man midlertid intet mistænkeligt fandt, fortsætter han sine Forretninger. – J Huningen er nedsat en Militaircommission, der efterseer Fæstningstilstanden og Proviantvæsene. Lignende Commissioner ere indsatte i Strasborg og Landau. De tre elsassiske Grændsefæstninger faae nye Commandanter fra den italienske Armee. Ved den moreauske Armee ere komne adskillige Commissarier fra Directoriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Frankfurt, den 16de September. Hoche er gaaet til Rhin- og Moselarmeen, der at føye adskillige Forandringer, da det hedder, Moreau ikke kommer mere tilbage. Beretningerne fra Cøln og Coblenz vedblive at være meget foruroligende. De bekræfte ikke blot, at det saa kaldte eischenanske Confoederations-Committee arbeider ivrig paa at organisere Republiken, men at den alt har proclamert den i begge Stæder, og driver paa at oprette Nationalgarder, hvormed det dog gaaer meget langsomt, Den 20de vente de deres Deputerede tilbage fra Paris, og hvis disse medbringe Stadfæstelse paa, hvad der er skeet, maatte man desværre frygte Krigens Fortsættelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Cöln, den 18de September. J Gaar har denne Stad erklæret sin Uafhængighed, og man har plantet Friehedstræet. Denne Ceremonie skeede i Civil og Militair Autoriteternes Nærværelse. Ogsaa paa flere Stæder i det platte Land skal i Gaar og i Forgaars Frieheds træet være plantet. Ydermere har man her ved denne Høytid nedtaget, og bekrandset det Kaabberhoved, som stod til Skiændselsminde af en vis Julich, der i forrige Aarhundrede var i Spidsen for en Borgeropstand i denne Bye, af Keiseren og Riget blev dømt til at halshugges, samt hans Huus at nedrives, en Støtte opreises paa Stedet, hvor det havde staaet, og paa denne Støtte et Kaabberhoved efter hans Lignelse sættes. Da dette Kaabberhoved var slemt at faae af, kunde man hverken, som man havde i Sinde, faae det baaret i Triumph omkring i Byen, heller ikke nedtaget de to Stænger, hvorpaa hans to Medhielperes Hoveder vare opsatte paa Taarne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Frankfurt, den 19de September. Hoche skal være død i Wezlar. J det mindste ligger han meget farlig syg, nogle sige, af Gift, andre, af Tæring. Medens hans Sygdom have Gaderne været belagte med Mog; ingen Vogn har tordet kiøre giennem Byen, selv ikke Posten. Jngen Haandværksmand, der giør Støy, maatte boe i Naboelauget, og hvad Vahre, der skulde ind i Wezlar, maatte bæres ind, eller paa Trillehører, bringes ind af den Port, der var længst fra ham. General Lefepre commanderer nu Sambre= og Maasarmeen til videre. Mellem Tropperne saavelsom blandt Officererne herske, siden den sidste Revolution i Paris, mange Uenigheder, og mange Dueller i denne Anledning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Mayland, den 9de September. Den genuesiske Regiering har den 4de September liidt en stor Rystelse. Der blev en formelig Opstand over det, at den ny Constitution udelukker Geistligheden og Adelen fra Statsembeder, og nedsætter den forrige Regierings Embedsmænd. Det aristoratiske Partie, understøttet af en stor Deel af Borgerne, havde i Begyndelsen Overhaand, og giorde sig Mester af Staden. Men denne Triumph varte ikke længe. Democraterne foreente sig, angreb med Hielp af de franske Tropper deres Modstandere, og bemestrede sig Byen efter en blodig Kamp, hvori over 1000 Mennesker mistede Livet. Den franske Gesandt Faypoult, og den corsicanske General Casabianca siges at have været i Spidsen for Democraterne. Siden den Tid have franske Tropper besat Genua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Vore Tidender indeholde en Note, som den tyrkiske Gesandt i Paris har indgivet til Directørerne mod de østerrigske Occupationer af Jstrien og Dalmatien, hvori han ikke vil troe, at Buonaparte enten taus eller udtrykkelig har samtykket, da de ere ligemeget mod Portens og Republikens Tarv, siden Keiseren nu kan oprette en Søemagt, og ved Hielp af sine Allierede borttage Portens Eiendomme i Europa. Albanien og Bosnien, der ingen faste Pladser havde, vilde først være udsatte; Epirus, Macedonien, og de øvrige Provindser, indtil Morea vilde løbe samme Fare, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Venedig, den 8de September. Den franskevenetianske Flode kom i Forgaars gandske uformodentlig tilbage fra Corfu, stærkere, end den var løbet ud, da den havde medtaget alle venetianske Skibe, den underveis havde fundet; den satte strax nogle tusend Mand i Land. Skulde Freden mellem Østerrig og Frankerig ikke komme i Stand, skal den være bestemt til en Landgang i Jstrien og Dalmatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Dalmatien, den 20de August. De Keiserlige fandt i Spalatro og Sebenigo elleve bevæbnede Halvgalleyer, som de bemandede, foreenede med den triestiske Flode, og løb forbi Ragusa ind i Golfo di Cattaro, hvor de uden Modstand rykke den vigtige Stad Castelnuovo, og Fæstningen Conigrad. De ere nu Pachaen af Scutaris Naboer. De nærliggende Montenegriner have sendt Deputerte til Cattaro, og bedet om Keiserens Beskyttelse, samt Gevær og Munition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
Wien, den 16de September. Den Politiecommissair, der skal bringe Lafayette fra Olmatz til Hamborg, der at indskibes til Nordamerica, er i Gaar reist herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-29
J disse Dage hedde det paa ny, at Freden var undertegnet i Udine. Men det har ikke stadfæstet sig. Ogsaa maae man see, hvad Jndflydelse Forandringen i Paris vil have herpaa, og hvad Gang Underhandlingerne i Lille tage, da vort Cabinet bestandig staaer i nøye Forbindelse med det engelske, skiøndt det forresten synes vist, at Frankerig helst giør Fred med os, for at faae Engelland eene. Lille, den 18de September med Staffette. Ved første Conference, Treilhard havde med Malmesbury, spurgde han denne, om han af sit Hof var befuldmægtiget, at love at tilbagegive alt, hvad Engelland under Krigen havde frataget Frankerig, og dets Allierede. Mamesbury erklærede: at han maatte holde sig til de og i Frankerig erkiendte giensidige Compensations-Grundsætning. Herpaa meddeeltes Malmesbury en Directoriums Beslutning, efter hvilken han inden 24 Timer skulde forlade Lille, for at faae andre mere fyldestgiørende Jnstructioner fra sit Hof. Han er da og i Morges reist herfra til Calais, for at tage hiem. (Den altonaiske Mercurius tilføyer midlertid, at den hollandske Post ikke har bragt Stadfæstelse derpaa, og at Brüssel og Antwerpens Tidender af 21de heller intet mælde derom. Paris, den 15de September. Man lover sig ikke stort af Underhandlingerne i Lille og Udine. Man forsikkrer tvertimod, at Direct. før aabner et nyt Feldttog, end opgiver Mantua, og Rhiingrændsen, som alle Patrioter (?) tordne, som Conditio, fine qva non Paa Jean Debrys og Rious Forslag har 500 Raadet ophævet de paa Dumolards og Pastorets Forslag nedsatte Commissioner over Directoriets Forhold mod Nordamerica og Buonapartes i Jtalien. Til at bøde paa det Tab af 189 Deputerede, Lovgivningen, deels ved 40 Medlemmers Deportation, deels ved Cassationen af 49 Departementers Valg har liidt, ere nu St. Domingos Deputerede, og deriblandt Santhonax, den saa ofte anklagede Blodmand, indlemmede i Lovgivningen. (Snart vil formodentlig ogsaa Radden komme til Barrere).