JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-07-02
Landsfaderlig Pligt har desaarsag opfordret Os til i en senere Anordning af 23de f. M. at anvende skjærpede Forholdsregler mod forbudne Varers Jndsmugling og Handelen med disse. Ved Vore Lovbud og de iværksættende Embedsmænds alvorligste Anstrængelser for at overholde samme, vil imidlertid Øiemedet aldrig ganske kunne opnaars, saalænge Fleertallet af Landets formuende Jndvaanere ikke skamme sig ved, at gjøre en saadan Anvendelse af de Midler de besidde, at vindesyge Contrabanditer med deres Anhang af Hjelpere finde Fordeel paa den for Staten, skadelige Vei, af hvilken de søge samme. Saalænge disse for Statens Velstand farlige Personer see sig istand til at indhøste den skjændige Vinding, de hige efter, formedelst Fleres usle Lyst til, ved fremmed Prunk og Overdaad at erstatte, hvad en straffende Selvfølelse maae tilsige dem at de mangle i eget Værd, saalænge er det ikke at vente, at de skulde lade sig afstrække fra, med tilvant Frækhed, at tilsit desætte Loven; saalidet ved Tanken om den Straf der hier paa dem, som ved Forestillingen af den Ulykke de stifte, i det de undergrave Familiernes Velstand, de Yppiges umiddelbart, de tarvelige Vindskibeligges middelbart. Skal det Onde udryddes fra Grunden, af, som det bør, da maae det skee ved en hensigtssvarende Medvirkning af Almeenaand og National følelse, som i denne Henseende trænger til at vækkes. Den der, af forfængelig Stolthed, søger ved dyrkjøbt fremmed Pragt at fængsle en tankels Hobs intetsigende Brundring; den, hvis ørskesløse Ladhed ikke kan finde sig tilfredestillet uden ved Beqvemmeligheder, som hentes fra Udlandet paa den indenlandske Vindskibeligheds Bekostning; den, hvis forvænte Nydelseslyst stedse vil vrage mellem kostbare fremmede Overflødigheder og Overdaadigheder, medens Tidsomstændighederne nedsætte utallige brave Medborgere til den meest indskrænkede Nydelse af Livets første Fornødenheder; kort, enhver, som beriget af Lykkens Gaver, troer sig derved berettiget til al selvvalgt daarlig Nydelse, uden at staae i nogen Forpligtelse til Konge, Stat eller Medborgere for Midlernes Anvendelse dertil, maae den almene Stemming, frembragt og vedligeholdt af Nationens skjønsomme og bedre Deel, paa minde om, at, hvis det end maatte lykkes een eller anden at undgaae Lovens Straf, vil det dog ikke blive mueligt for nogen at prange med den forbudne Overdaad, uden at møde den Foragt, som bør falde paa hver og een, der har saa liden Børgeraand, at han underordner Statens og Medborgeres Velgaaende under Tilfredsstillelse af egne personlige Særheder, Lyster og Lidenskaber.
Viborger Samler, 1812-07-02
Den almene Stemning maae henvise hver formuende til at gjøre det ædle Brug af sine Midler. at indenlandsk Flid og Vindskibelighed kunne finde Opmuntring og Hielp ved samme. Den maae overtyde hver, som har Ævne til at anskaffe sig Overflødigheder om, at ene den Vished, at Frembringelsen er et Foster af Flid og Vindskibelighed, som er fremmet og understøttet i Landet selv, formaaet at ophøie udvortes Pragt til at blive nogen sand Prydelse, medens endog den meest fuldbragte Fiinhed, og Skjønhed af udenlandsk tilkjøbt Overdaadighed, ikke er istand til at overslette det dermed uar skilligen forenede Begreb, at Anskaffelsen har været forbunden med Tilsidesættelse af Pligter, hvis Ringeagt nedværdiger Medborgeren og Medborgerinden, endog i sit private Forhold som Huusfader, Huusmoder, eller Familielem. Vi talle blandt Nationens Mænd saamange ten kende og virkeligen oplyste Fædrenelandsvenner; Vi erkjende hos den større og bedre Deel af dens Fruentimmer, en saa varm og ædel Følelse for alt hvad der angaaer Fædrenelandets Vel; at Viintet Øieblik kunne tvivle om, at en saadan ønskeligere almeen Stemning, der vilde hæve egen Flid og Vindskibelighed, op til at erkjendes for hvad den virkeligener, Stats borgerens største Hæder, Statsborgerindens Fjønneste Prydelse, maatte blive den gieldende og herskende, naar Tantsomhed, sand Følelse for Fædrenelandet og oprigtig hengivenhed til Os, faaer afvristet Modeslaverne og Pragtdaarerne de usle Latterlighedsvaaben, hvormed de hidtil ene have vidst at tilsnige sig et Herredom over Tænkemaaden, som haaner Tarvelighed, lænkebinder Vindskibelighed og fortærer Velstand. Hver Mand i Vore Kongeriger og Hertugdømmer, som føler sig at være Fædrenelandets Mand - hver ædel Qvinde, der har Følelse for Statsborgerindens høiere Kald og Pligter; hver Vor Embedsmand og Statstjener, som erkjender, at hvo arligen vil tjen sin Konge og sit Land, bør troligen arbeide paa at fremme Fædrenelandets og Medborgernes Vel - hvert Samfund af fædrenelandske Mænd og Qvinder hvis Formaal er at udbrede Held og Gavn, være derfor af Os, som Konge og Landsfader, høitideligen opfordret til, saavel ved eget Exempel, som ved Opmuntring, Tilskyndelse og Jndvirkning paa andre, af at Ævne at bidrage og samvirke til, at det for Fædrenelandets Vindskibelighed og Velstand saa høist vigtige Maal kan vorde opnaaet: at Brugen at fremmede Frembringelser i Almindelighed indskrænkes til det alleruundværligste, og at den af fremmed Overdaad og Pragt i Særdeleshed, aldeles ophører, som banlyst ved den offentlige Mening.
Viborger Samler, 1812-07-02
Da Vi især af de Vore Statskollegier, Departementer og Embedsmænd, til hvilke Vi allernaadigst have anbetroet Udførelsen af Statsbestyrelsens enkelte Dele, med Føie kunne vente den anstrængende Medvirkning for dette Anliggende, som de hidindtil i intet almeentvigtigt Tilfælde have ladet Ossavne; saa ville Vi herved have Bort danske Canceller allernaadigst paalagt, at meddele ethvert af Vor Collegier og Departementer, samt alle Over og Underøvrigheder, civile og geistlige Embedsmænd, hvad der i denne Henseende er Vort Ønske og Var Villie; hvilket saaledes ogsaa maatte bringes til offentlig Kundskab for alle Vore kjære og troe Undersaatter. Vi have den tilfredsstillende Overbeviisning at de, saavel i deres Familietredse og private borgerlige Stillinger, som og i Særdeleshed for saavidt de maatte være Medlemmer af et eller flere at de gaanvirkende Samfund, hvis Forenings Aarsag og Formaal er Borgeraand og Børgerheld, ville lade sig det være en kjar Pligt, at udøve og vaaae over Udøvelsen af de Tarveligheds og Nøisomheds Dyder, som Tidsomstændighederne saa bydende fordre, og uden hvilke Kjerlighed til Fædrenelandet og Hengivenhed til Oe, kuns er tomt Mundsvær. befalende Eder Gud, Givet paa Vor Slet Frederiksberg, d. 15 Juni 1812. Frederik R.
Viborger Samler, 1812-07-02
(Fortsættelse af Forordningen og skjærvede Forholdstegler mod forbuden Handel.)§. 11. Naar nogen Landboer herefter forskaffer, sig fra en Kjøbstæd eller lovlig Handelsplads af de i §. 1 betydede Varer, eller lignende indenlandske Manufactur= og Fabrikvarer i saa stort Forraad af hver Sort, at samme enten i Alenmaal udgjør 10 Alen og derover, eller i Vægt 100 Pd. og derover, eller i Værdie 100 Rd. og derover, skal han, for at tunne bevise sin lovlige Adkomst til disse Varer, være forsynet med det Beviis, som i ) 38 er befalet; tillige maae Manufacturalenvarer, nye Schavler, Tørklæder, Kniplinger, Tyller, Bomuldstrømper og Huer, samt Tøier indrettede til Klæder, af den Beskaffenhed at de efter §. 4 skulle stemples, behørigen være forsynet med dette Mærke. s. 12. Naar de Beviisligheder, der efter 5.11 skulle paa Landet være hos Vareforraad, som af een eller anden Sort udgjøre enten i Alenmaal 10 Alen og derover, eller i Vægt 10 Pund og derover, eller i Værdie 100 Rd. og derover, ere 6 Maaneder gamle, tabe deres Gyldighed. S. 13. Alle indenlandske Manufacturer og Fabrikker skulle herefter forsyne deres Forarbeidelser, med et eget af Vort Commerre Collegio autoriseret Mærke, hvilket, naar det ikke allerede haves, snarest maae forskaffes; og ingen Manufacturalenvarer, Schavler, Tørklæder, Kniplinger, Tyller, Bomuldsstrømper og Huer, eller Tøier indrettede til Klæder, som efter H. 4 skulle stemples, maae udgaae som Handelsvare fra en Fabrik, for det af vedkommende Commission i den Bye eller det District, hvor Fabrikken er beliggende, er forsynet med Stempling. Saafremt noxen Fabrikant med sit Fabrikmærke forsyner fremmede Manufactur= og Fabrikvarer, straffes han derfor som en Falsker, og den eller de, som dertil have formaaet ham, straffes med de falskeligen mærkede Va rets Confiskation samt Mulct af sammes dobbelte Værdi, ligeledes skulle Kattuntrykkere, som herefter trykke Tøier, der ei med behørig Stempel og Beviis fra vedkommende Commission ere forsynede, straffes med at bøde de trykte Varers dobbelte Værdie, samt Eieren foruden Varernes Confiskation paalægges en Mulct af disses Værdie. At Eiere af Manufacturer og Fabrikker ere pligtige til at gjøre de befalede Angivelser, forsaavidt de ere beliggende i Kjøbstæderne efter 965, 6 og 7, er en Selvfølge; og for de paa Landet beliggende Manufacturer og Fabrikker forholdes i samme Henseende som i Kjøbstæderne.
Viborger Samler, 1812-07-02
(Slutningen følger i næste No.)
Viborger Samler, 1812-07-02
Bekjendtgjørelser. Tirsdagen den 4de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver den afgangne Proprietair Anders Bergs Stervboe tilhørende og paa Randers Byes Vester Strædes Nordre Side, under No. 492, beliggende Gaard, ved offentlig Auction bortsolgt til den høistbydende. Gaarden bestaaer af et Forhuus til Gaden, af 20 Fag 2 Etage Bygning, med Jndkiørsels Port, vel indrettet til Beboelse for en stor Familie, og me Kielder under endeel af Bygningen. Et Baghuus, 15 Fag 1 Etage Bygning, indrettet til Karlekamre, Stald, Rullestue, Brændehuus, Loe og Ladehuus, et stort Halvtag Huus, 4 Fag, indrettet til dobbelt Vognremisse og et mindre Dito til Locum, en rummelig Gaardsplads med Pompevand i Gaarden og en meget god Frugt og Kiøkkenhauge. Auctionen holdes i Gaarden og Conditionerne som kan erfares ved Auctionen, hvoriblant denne, at Gaarden kan tiltrædes til næste Michelsdag Flyttetid, bliver favorable for Kiøberen. Randers 29de Juni 1812. Bendixsen.
Viborger Samler, 1812-07-02
Auctions Directeur.
Viborger Samler, 1812-07-02
Fredagen den 10de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver ved offentlig Auction bortsolgt noget over 2 Tdr. Hartkorn af Niels Jensens Øde gaars Jorder, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet i Gammel=Asmild bliver fremlagt.
Viborger Samler, 1812-07-02
Tvende Drenge kan til 1ste Novbr. d. A. blive antager i Kost og Logie til Underviisning, saavel i de almindelige Skolekundskaber, som og i Mathematik, Phy fik, det engelske og tydske Sprog. Nærmere Underretning giver Kammerraad Just. Enhver som veed med sig selv, at være noget skyldig til Viborg Bogtrykkeri, enten for Avertissementer eller holdte Aviser, ville uden videre end allerede skeete Krav betale samme; i andet Fald maae saadanne langsomme Betalere ikke tage mig det ilde op, at jeg ikke sender dem Aviser eller indfö er deres herefter kommende Avertissementer. Viborg, d. 1ste Juli 1812. A. F. Just.
Viborger Samler, 1812-07-02
Et Merskums Pibehoved med Sølvbeslag er funden paa Gaden; dens rette Eier kan imod en villig Findeløn og dette Avertissements Bekygning erholde samme hos Unders Friis i iborg.
Viborger Samler, 1812-07-02
Onsdagen d 8 Inii 1812 Kl. 7 holdes Generalforsamling i det dramatiske Selskab, hvor da vælges nye Embedsmænd, antages Lovforslag, betales, for Halvaarets Contingent, o. s. m. Man anmoder derfor, alle Medlemmerne, som önske Selskabets Vedblivelse og Tarv, at møde. Viborg, den 1ste Juli 1812. Directionen.
Viborger Samler, 1812-07-02
Tiirsdagen den 7de Juli Eftermiddag Kl. 2 førstkommende, lader undertegnede bortsælge ved offentlig Auction nogle Skudtørv=Skifter i søndre Ende af Langmoose. Conditionerne erfares paa Auctions=Stedet. Øster Teglgaard d. 29de Juni 1812. Høst.
Viborger Samler, 1812-07-02
Onsdagen d. 3 Juli Formiddag Kl. 9, bliver paa Skaungaard, ved offentlig Auction bortsolgt Boehave, hvoriblandt Speile, og nogle Mahognie=Meubler, m.v. en fransk Kareth, en Postvogn og Calesche, Hestetøi med og uden Messingbeslag, en 2 Etage Kakkelovn, endeel Bygningstømmer af Eeg og Fyr; 2 Egetræer paa Roden. Skaungaard ved Viborg, d. 10 Juni 1812. Gorm.
Viborger Samler, 1812-07-02
Gaardforpagtning. Onsdagen d. 12 August 1812 Kl. 11 Formidd. bliver Rødkilde Hovedgaards Avling og Hollænderie, hos Gjæstgiver Jepsen i Faaborg stillet til Auction til Bortforpagtning paa 7 Aar fra 1ste Mai 1813 til 1ste Mai 1820. De af Gaardens Jorder, som komme under Forpagtning, udgjøre omtrent 528 Tdr. Land a 14000 Alen. Forpagteren overlades af Besætningen 120 Køer, 5 Tyre og endeel Ungevæg, samt Meierieredskaber, Sædekorn og Kleverfrøe. Til Avlingens Drivt ere 8 Hoveriegjørende Gaardmænd, foruden en diel Huusbeboere, som giøre Arbeide ved Gaarden. Conditionerne, som paa Auctionsstædet bekjendtgjøres, ere era næste 13 Juli at faae til Eftersyn i Aalborg, Aarhuus, og Apenrade paa Postcontoirerne, i Assens hos Gjæstgiver Albertus, i Faaborg hos Gjæstgiver Jepsen, i Flensborg, Fridericia, Haderslev, Horsens, og Kallundborg, paa Postcomtoirerne, i Kjøbenhavn, i de 3 Hjorter, i Kjøge, Kolding, og Korsøer, paa Postcomtoirerne, i Middelfarth hos Hr. Raahauge, i Nyborg, Odense, Randers, Ringsted, og Roeskilde paa Postcontoirerne, i Rudkjøbing hos Gjæstgiver Hansen, i Slagelse paa Postcomtoiret, i Svendborg hos Hr. Apotheker Lacoppidan, i Veile og Viborg paa Postcomtoirerne samt paa Rødkilde, hvor Eiendommen forevises. Gaarden, som ligger i Nærheden af Svendborg og Faaborg, er i det høieste kun 1/2 Miil fra Stranden, hvor der er Udskibningsted. Faaborg, d. 13 Juni 1812. Tolstrup.
Viborger Samler, 1812-07-02
Auctionsforvalter. En Gaard paa 2 Tdr. og 5 Skpr. Hartkorn, Ager og Eng, som ligger midt i sin Mark med god Eng og Tørvejord og got Klavermark, Gaarden er opbygget foren 5 Aar siden, som kan beboes af en honet Familie, Udsæden bestaar af 3 Tdr. Rug og omtrent 5 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 1 Td. 4 Skpr. Boghvede, 2 Skpr. Hørfrøe og der kan avles 14 a 16 Læs Høe og der kan forres og græsses 2 Bester, 3 Fæhoveder og 20 Faar, Gaarden er beliggende paa Hørrup Mark, Lysgaard Herred, Viborg Amt, er Underhaanden at faae til Kjøbs og kan tiltrædes strax eller til Mikkelsdag med sin fulde Afgrøde og der kan faaes 10 Stude og 16 Faar om Libhaverne finder det for got og det halve af Kjøbesummen, kan blive staaende imod første Prioritet i Eiendommene, man henvender sig til undertegnede Eier. Elkjer i Winderslev Sogn d. 19 Juni 1812. Mickel Nielsen Elkjer.
Viborger Samler, 1812-07-02
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1812-07-02
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1812-07-02
Kjøbenhavn, d. 26 Junii. Fra Skagen er indmeldt, at da en Flaade af 3 Orlogskibe, 1 Kutter og 64 Koffardieseilere, nærmede sig paa 2000 Alens Distance, begyndte Batteriet en levende Jld som varede omtrent en 1/2 Time Batteriet blev meget vel betjent, og kan det med Vished antages, at fjenden ei er undsluppen ubeskadiget, uagtet hele Convoien efter der første Skud fik Fartøier ud, og forcerede saavel med Stil som Boxering ud efter. En af Orlogsbringerne prøvede i Førstningen paa at ligge opbrast, men besluttede snart, uden at løsne et Skud, at søge sin Frelse paa samme Maade som Resten. Mængden af Skibene, samt deres Stilling har gjort det vanskeligt at bestemme hvad Skade de lede; dog syntes det ei uligt at en Galease havde faaet er Grundskud, thi den krængede særdeles over i den ene Side, og arbeidede sig med Force klods paa Siden af et andet Skib, hvor den forblev en lang Tid.
Viborger Samler, 1812-07-02
Hs. M. Kongen har fra Contre=Admiral Krie, ger modtaget en allerunderdanigst Rapport, saaledes lydende: "Secondlieutenant Thomsen, commanderende i Ulfshale, har indberettet, at han den 20de Juni conveierede nogle Skibe fra Ulfshale tilRønneklint, hvor han forblev for at dække den den liggende Mængde Handelskibe. Den 21 Juni ved Dagbrækningen opdagedes 8 fiendtlige stærk besatte Fartøiet paa Normands-Sanden, roende ind efter. Lieutenant Thomsen roede dem strax imøde med sine 2 Kanonschalupper, og attaquerede dem, og efterat have givet dem endeel velrettede Skud vendte Fjenden om, og flygtede med Seil og Aarer. Ved at forfølge Fienden af al Magt, saae denne sig nødt til at forlade et af fine Fartøier, som ei kunde følge de andre, hvilket Lieutenant Thomsen tør i Besiddelse, da ved paakommende frisk Kuling af V. S. V. de øvrige fiendtlige Fartøier ei længere kunde forfølges. med Fordeel. Det tagne Fartøier en Barcas med en 12 pundia Caronade, og noget Haandarmatur.
Viborger Samler, 1812-07-02
Lieutenant Thomsen anbefaler underhavende Officerer og Mandskab for Mod og Anstrængelse.
Viborger Samler, 1812-07-02
Af Riber Avis sees, at 3 Karle Natten mellem 21 og 22 Juni gjorde Jndbrud hos en Bonde i en Landsbye nær Varde. Den Bestiaalne fandt dem anden Dagen i Heeden, hvor de laae og sov med Tyvekosterne ved Siden. Han samtede 6 Mand for at gribe dem, som og lykkedes; men under Transporten gjorde de Modstand i Nærheden af et paa Veien liggende Huus. Dettes Eier, navnlig Kiøsendahl, en Mand paa 60 Aar, kom strax tillende, tilligemed sin Søn, for at hielpe til at overmande dem. Han greb og virkelig een, som værgede sig med en stor Kniv, saa ingen eurde komme ham nærMen i det han var ilave med denne, gav en anden af Tyvene ham et saa føleligt Rap i Baghovedet med en jernbeslagen Stok, at han farlig saaret for nogle Øieblikke tabte Bevistheden. Tillige fik han et heftig Slag for Brystet med en Steen. Der næres baade Haab og Tvivl om hans Liv. Af Tyvene undslap ingen; de sidde alle 3 ved Vingebenet.
Viborger Samler, 1812-07-02
Med Hensyn til de høie Kornpriser, som sidste Høsts maadelige Udfald har foranlediget, har Hs. Kongl. Majestæt for end meere at forekomme det fornødne Brødkorns utilladelige Forødelse, ved allerhøieste Resolution af 4de i denne Maaned befalet at Amtmændene i Kongeriget Dannemark skulle ved Herredsfogederne og Birkedommerne, samt ved Sognefogderne eller hvilke andre de dertil maatte finde skikkede, lade nøie baade vaage og efter Omstændighederne inqvirere om, at ingen utilladelig Brænviinsbrænden imod Forordningen af 2den August 1786 foregaaer paa Landet, ligesom alle Vedkommende, hvilke nysnævnte Anordnings Overholdelse er paalagt som Pligt, skulle paasee sammes Efterlevelse med fordobblet Jver og ved alle i Anordningen foreskrevne og til Hensigtens Befordring tienlige Foranstaltninger. (Rentekammerplac. 13 Junii.) Hanborg Penge Cours d. 23 Imi 1812. Kbl. Holst. Spec. 1 1/2 Proc. bedre end Banco, D N. Sec. Sedl. 28 3/5 Proc. imod Sr. Banco, Köbne. B S 784 1/2 Proc i mod Spec. Banco, 100 Rd. Kbs. Bancosedler i Söl. Holst. Cour. 15 1/2 Rd. 1 Rd. dito . dito 751st.
Viborger Samler, 1812-07-02
Bekjendtgjørelser. En dristig Tyv har Natten imellem d. 27 og 28de huje, opbrudt Lysthuset paa Hjørnet af Skolehaugen, og deraf bortrøvet 2de lakerede Speile i brune Rammer, tre Netteldugs Gardiner med blaae og røde indsyede ægformige Pletter og røde og hvide Fryndser, samt aabnet et Musikalie-Skab, under mit Klaveer. For Opdagelsen af Gierningsmanden, naar samme beviislig kan angives, loves en Douceur af 20 Rd. Dansk Courant. Viborg d. 28de Juni 1812. C. F. Degen.
Viborger Samler, 1812-07-02
Drammens 10 a 12 Feds Bord, rkantede Potflasker dito halv Pots dito Pægels runde hamrede dito, Kronglas i Kurve skaarne Ruder 8 a 10, 9 a 11, 10 a 12 Tommer, Klukkasker 1 Pot Viinglasse. Brændeviins Spidsglasse.
Viborger Samler, 1812-07-02
hvide Skantede Potflasker, Kummen, er at faae tilkjøbs hos Undertegnede. Randers, d. 26 Juni 1812. Poul Andersen.
Viborger Samler, 1812-07-02
Løverdagen d. 18 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet lader undertegnede ved offentlig Auction, om antageligt Bud skeer, bortsælge min eiende og iboende Gaard udi Froelund Bye, Gjellerup Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, staaende for Hartkorn Ager og Eng, 6 Tdr. 3 Skpr. Gaardens Bygninger bestaaer af :a) Stuehuset 18 Fag, indrettet til Beboelse for en honet Familie, Taulmuur og noget tealhengt, Sprøisvinduer og Fyldingsdørre med Messing Beslag, Fielgulv i 10 Fag, med 2de Gjæstkamre og en Storstue samt i hele Huset 4 Skorstene. b) Ladehuset vesten i Gaarden, 18 Fag, deri 2de Tærskeloer, Eege Under= og Fyr Overtømmer, nyt og godt, endeel deraf muret, omtrent 12 Alen viid og 12 Alen høi. e) Staldhuset sønden i Gaarden, indrettet til Bester og Høelade, Hakkelsehuus og Karlekammer, Giæstestald og Vognport med Jndkjørselsport i Midren; dette Huus er 19 Fag. d) Fæhuset norden i Gaarden ialt 19 Fag, deraf 5 Fag til 18 Stude og 2 Fag til Foderbaas, 3 Fag til 10 Køer; herforuden er i samme Huus Holade, Faarestie og Svinestie til 4 Sviin tæt ind til Bryggerset. Alle disse Bygninger ere af saugskaaret nyt Eeg og nyt Fyrtømmer, opført siden Aaret 1804 og assureret i Brandkassen. Midt i Gaarden er en god Brønd og det meeste af Gaardspladsen er vikket med Kampesteen. Med Gaarden sælges dens Anpart af Konge-Kirketiender. Endeel af Marken er indhegnet. Gaarden har god Uddrivt og endeel ovbrækket og opdyrket Hede hvortil er overflødig Jordmærgel 1 1/2 Alen dybt i Jorden. 2de Stæder paa Marken. Gaarden har meget gode Enge, inddeelt 15 Fænner fra Land til Vand og indhegnet samt derforuden gjennemskaaret af 2de Aaer, hvorved Engen kan sættes under Vand i 24 Timer. Hele Eng Arealet er kuns 24 Dags Slet, men der avles dog paa samme aarlig 120 Læs Ho. Der aarlige Udsæd til Gaarden er, Rug 16 a 20 Tdr., Byg 5 til 6 Tønder, Boghvede 4 til 5 Tdr. og Havre 10 til 12 Tdr. Dog kan Sæden meget udvides ved Anvendelse af Mergelen. Paa Gaarden kan foeres og græsses 24 Stude, 8 Koer, 5 Bester og 50 Faar. Den ligger kuns 1/4 Miil fra Kirken og omtrent 1/2 Miil, fra Høiriis Mølle; ligger beqvemt for fine Jorder og har saadan Overflødighed af Hede, og Tørveskiær at det aldrig kan opgraves. J Diger og Grøvter ved Gaarden er plantet 10 a 11 Hundrede Piil, hvoraf størstedelen er i god Vext. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme, afhændes bliver meget billige for Kjøberen og om det ønskes kan endeel af Kjøbesummen blive staaende i Gaarden med 1ste Prioritets Pandt. Tiltrædelsen skeer 1ste Mai 1813. Libhaberne ville behage at give Møde fornævnte Tid og Sted, eller, om de ville, forinden, da Gaarden kan faaes tilkjøbs underhaanden af Eieren. Froelundgaard, d. 24de Juni 1812. N. Smedegaard.