JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
England. Af Mangel paa Begivenheder af høiere politisk Jnteresse, beskjæftige Journalerne sig med Fortællinger og en vis fransk Baron ThierrysPrætensioner paa Souverainitets=Retten over Ny Seeland. Han paastaaer, sammesteds at have kjøbt sig nogle Districter, og at han af de indfødte Hovdinge har ladet sig engagere som Chefernes Over Chef. Den franske og engelske Regjerings Anerkjendelse, skal han allerede have udbedet sig, men det er høist rimeligt, at han hos den sidste vil møde Vanskeligheder, da det strider mod de ny-hollandske Coloniers Grund Princip, at taale noget Establissement paa Ny-Seeland. J sine Proclamationer paastaaer bemeldte Kong Thierry, at hans nye Undersaatter ikke ere, hvad der dog er notorisk, nemlig Menneskrædere. At de blot ikke ved en høitidelig Leilighed udrive ham af hans Vildfarelse, og ved en Forgribelse paa hans Kongelige Person, gjøre den ny seelandske Throne vacant for Tiden. Morning-Chronicle omtaler de russiske Stridskræfter i Østersøen, og vil vide, at det formedelst en Flaade af 27 til 30 Linieskibe, er kommen til Discussioner mellem England og Rusland. Paa den britiske Regjerings Forestillinger mod Maneuvres med disse Skibe samlede, har Rusland svaret, at dette var nødvendigt til Mandskabets Øvelse, da Rusland ikke besad nogen dertil tilstrækkelig Handelsmarine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Sardinien. Den sardiniske Regjering har givet befaling til at udruste dens Krigskibe, fori mødende Fald at have dem i Beredskab, i Anledning af de, formedelst den portugisiske GesandtsBortviisning fra Turiner-Hoffet, opstaaede Differencer med Hoffet i Lissabon. Topliz. Forhandlingerne i Congressen skulle den 3die d. M. være tilendebragte. Jfølge Efterretninger fra Berlin, skal Monarkernes Opmærksomhed ikke alene have været henvendte paa de spanske Anliggender. Hensigten skal tillige have været, at knytte Venskabs-Baandet fastere mellem de store nordiske Magter, at drage Frankrig ind i disses Jnteresse, og med forenede Kræfter at bevare Nationernes indvortes og udvortes Fred, og Regenternes hellige Rettigheder uforkrænkede. Fra Topliz vilde Keiseren af Rusland begive sig til Prag, og derfra foretage en Reise i sit Riges sydlige Provindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Indenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavnsposten findes indført en Skrivelse fra Gaardeier J. N. Fuglholt i Aagerup paa Kjøbenhavns Amt, hvori han giver en historisk Udsigt over Sammenhængen med den i dette Blad, forhen omtalte Sammenkomst, adskillige Bønder i bemeldte Amt havde agtet at afholde. Efter at den af ham forfattede Jndbydelse til denne Sammenkomst, siger Brevskriveren, nogen Tid havde circuleret, erholdt nordre Birks Fogeder befaling til at sætte den ud af Virksomhed. Den egentlige Aarsag til at standse Jndbydelsen, nemlig CancellSkriv. af 13 Sept. d. A., var dengang Brevskriveren ubekjendt, og da han troede, at Birkets Øvrighed handlede af egen Myndighed, søgte han at gjøre den indlysende, at den intenderede Sammenkomst var aldeles uskyldig, og at et Antal af 20 til 30 Personer af Bondestanden, umulig kunde have noget politisk Øiemed, der kunde befrygtes, at forstyrre den offentlige Orden, hvilken Mening, ogsaa tiltraadtes, med Hensyn til Nationens Charakteer, Jndbydelsens Jndhold, og de Mænds personlige Egenskaber, som havde underskrevet Jndbydelsen, men dog med den bemærkning, at Samlingen ikke var til nogen Nytte, thi det Første blev Brøvl, og siden maaskee Drik og Klammeriet. Ved denne Affærdigelse har naturligviis den gode Siellands=Bonde følt sig dybt krænket, og nedsat i Hæderlighed, Frihed og Selvstændighed, ei alene i Sammenligning med de andre Klasser af Statsborgere, men endog med hans Jevnligede andre Provindsers Bønder Holstenere, Fyenboer, Jyder etc. Han er overbeviist om, at Regjeringen maa have erholdt en aldeles falsk og overdreven Underretning, saavel om Samlingens Størrelse som Hensigt. De Forslag og bemærkninger, han i Forening med sine Medborgere (Gaardeiere paa Landet) agtede at gjøre til Fædrelandets, og især til Landmandens Opkomst, bleve denne Gang, som ved en Hvirvelvind, adsplittede, men han haaber, at de ved Havblik og bedre Tider kunne gjenfødes, og da vil han endnu engang forsøge, at udtale sin Mening, Kongen til Ære, og Fædrelandet til Held og Hæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Ved den, Stænder=Forsamlingens Aabning i Jtzeboe, foregaaende Kirkehøitidelighed, prædikede Generalsuperintendent Herzbruch over Texten af Petri 2, 17. Thut Ehre Jederman. Habet die Bruder lieb. Fürchtet Gott. Ehret den König. Prædikanten lagde, med dybt indtrængende Ord, Forsamlingen Dagens Vigtighed paa Hjerte. Til Middags-Taffelet, efter Forsamlingens Slutning, havde den kongl. Commissair indbudet et talrige Selskab, foruden de Deputerede. Skaaler udbragtes for Hs. Maj. Kongen, de Deputerede, og de af disses Midte valgte Embedsmænd, for den kongl. Commissair, Ministrene Moltke og Rantzau; Friherre v. Brockdorff, General=Procureur Conferentsraad Ørsted, for en stedse fastere Sammenknytning af det Baand, som i Kjærlighed forbinder Kongen og hans Folk, for Stænderlemmernes indbyrdes Samdrægtighed etc. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Blandt de, til Taffelet efter Stænder=Forsamlingens Aabning i Roeskilde, Jndbudne, befandt sig og den jydske Stænderdeputerede, Stiftamtmand Grev Sponneck, og de Geistlige i Roeskilde. Ved Bordet, hvor den gladeste Stemning herskede, udbragtes Skaaler, for Kongen, Dronningen og Kongehuset, den Kongelige Commissair, Præsidenten, Vicepræsidenten, de jydske, de slesvigske og de holsteenske Stænder o. s. v., tildeels ledsagede med Sange, forfattede i denne Anledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Af den holsteenske Stændertidende, er endnu intet Nr. hidkommet. Den Pause i de holsteenske Stænders Forhandlinger, som, ifølge de offentlige Blade har fundet Sted, i Anledning af Takadressens Affattelse og Discussion, – hvortil man saaledes i Jtzehoe, synes at have taget sig mere Tid end i Roeskilde, – menes at være Anledningen dertil. Alt. Merkur af 9de dennes, fortrøster, fine Læsere med Stænderbladets Komme, da den ei forinden tør meddeele det Mindste, og beder dem desforuden, ei at spænde Fordringerne med Hensyn til Stænder=Forsamlingerne, for høit, og navnligen ei at anvende store constitutionelle Staters Maalestok paa et lidet Lands raadgivende Provindsialstænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
J Kieler Correspondenzblatt af 7de dennes, læses følgende: De 6 besluttede Petitioner fra Jndbyggerne af 14de holsteenske Valgdistrict, ere nu afsendte til sammes Deputerede, for at overgives Landdagen. Fem af dem vare forsynede med flere end 1000 Underskrivter. De gaae ud paa: 1) almindelig Værnepligt, (med 1068 Underskrivter); 2) Laugsfrihed, (med 103 Underskr.); 3) Udstædelse af en Sporteltaxt, (med 1003 Underskr.); 4) Offentlighed af Landdagsforhandlingerne, (med 1028. Underskr.); 5) Ophævelse af Beregning efter Rigsbankpenge, (med 1055 Underskr.); 6) Udmaaling og Bonttering af Landeiendomme, (med 360 Underskrivter.) Jen, Redact, af Kjøbenhavnsposten, tilhænde kommen Meddelelse af 2de Borgere i Nakskov, omtales et mærkeligt Beviis paa, hvorledes en collegial og en judiciel Autoritet paa en og sammeTid kunde indblande sig i en Sag, som først anhængiggjort for Domstolen, formeentligen ikke kan være Gjenstand for et Collegiums Bydende. Der tvistes nemlig om, hvorvidt Eieren af Fredsholm, Landvæsenscommissair, Proprietair Lund er berettiget til at holde en i Farvandet imellem en ham tilhørende Øe og Færgelandet ved Nakskov, anlagt Vei, uden i samme Vei at tilstæde Aabning til Gjennemgang for Byens fiskeridrivende Borgere. Da Lund ikke vilde indrømme disse Ret dertil, besluttede nogle af Nakskovs Jndvaanere selv at fuldføre. Værket, og gjennembrøde Dæmningen. Paa Fyr og Havne-Jnspecteurens Forestilling derom, har Generaltoldkammeret beordret Havnecommissionen, at besørge den gjorte Aabning tilstoppet, som skadelig for Havnen, og da Meningerne herom ere deelte, have Borgerne nu henvendt sig til Hs. Maj. Kongen, med allerunderdanigst Bøn om, at den hele Sag maa paa det nøieste blive undersøgt, og Udførelsen af Generaltoldkammerets Ordre suspenderet, indtil Sagens endelige Afgjørelse ved Domstolene. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Handels- og Skibsefterretninger. Amsterdam den 3 Octbr. Ved næste Sammenkomst af General=Staterne, vil blive samme forelagt en Kongelig Anordning, som forhøier Jndførselstolden i den Grad, at Forhøielsen kan ansees lige med et Jndførsels-Forbud, der maa virke skadeligt paa den hollandske Handel og Søefart i Almindelighed. Endskjøndt denne Omstændighed, siges der, ikke kan have nogen mærkelig Jndflydelse paa Handelen med Danmark, under de nærværende lave Kornpriser, der ikke tilbyde nogen fordeelagtig Afsætning, saa vil dog i Fremtiden, under forandrede Conjuncturer, Danmarks fornemste Udførsel til Holland, lide føleligt derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Skibet den danske Eeg, Capt. J. Rabe, er den 5 April ankommen til Tranquebar. Alt vel inden Borde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
(Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Kjøbenhavns Børscours den 9 Octbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 204. - Species 204. - Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12 Mk. 3 3/4 s. Kjøbenhavns Torvepriser den 9 Octbr. 1835. Rug . . . . . pr. Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede . . . . . Byg, radet – – 3 – 3 – 12 a 3 – 4 – 12. beraadet – – 3 – 3 – 8 - a 3 – 4 – 4 Havre . . . . . - 2 - 1 – 4 a 2 – 2 – 12. Erter . . . . . – 4 – – – . - a 4 – 4 – . Flesk, røget, 2 Lpd. 1 - 5 - 8 - a 2 – - 8 grøns. . – 1 – 3 – 8 - A 1 – 4 – 8 Smør, . . . . . Pd. - - 1 - 6 - a - - 1 - 10 Æg, . . . . . Snesen - - 1 – 6 - a - – 1 - 9 Siellandsk Smør, Fd. 12 – . – . . a 14 – . - .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Bekjendtgjørelser. At der i Kjøbstæderne: Nakskov hos Hans Fyhnboe, Mariboe hos Kjøbmand Jochumsen, Saxkjøbing hos Kjøbmand Holst, Nyested, hos Kjøbmand Christensen, Rødbye hos Kjøbmand Gindrup, Nykjøbing hos Kjøbmand R. Sidenius og Stubbekjøbing hos Kjøbmand Frei, saavelsom paa Frihedsminde ere skaarne Muldfielle at faae tilkjøbs for 2 Mk. pr. Stk., bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Auctions=Placat. Mandagen den 26 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, lader afgangne Sognepræst Brygmanns Enke i Skielbye, Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind= og Udboe, hvoriblandt gode Meubler, 4 Vindovne og 1 Bielæggerovn, en tresædig holsteensk Vogn, nogle Arbeidsvogne, Plove, Harver og flere Avlsredskaber, endeel gode Malkekøer, Ungqvæg, 6 Heste, mellem hvilke findes en i Nr. staaende Artilleriehest, fremdeles en Grisesoe m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit i 12 Uger ved forestaaende Auction, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk den 5 Octbr. 1835. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Jfølge passeret Udlæg for resterende Skatter og Afgivter, bliver det T. B. Suhr tilhørende, og i Sandbye Sletnæsbeliggende Sted, med Jord af Hartkorn circa 2 Tdr., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagen den 17 Novbr. og 1 Decbr., samt Onsdagen den 16 Decbr. d. A. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen om Formiddagen Kl. 11 1/2 og den sidste paa Stedet selv om Eftermiddagen Kl. 3. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Pantecreditorer som Liebhavere, i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Nakskov den 8 Octbr. 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Jfølge passeret Udlæg for resterende Skatter og Afgivter, bliver den, Selveier Jacob Nielsen tilhørende, og i Tjørne bye beliggende Eiendomsgaard med Jorder af Hartkorn 14 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdk. 1 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 17 Novbr. og 1 Decbr., samt Onsdagen den 16 Decbr. d. A., Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen, og den sidste i Gaarden selv. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Pantecreditorer som Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Nakskov den 8 Octbr. 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Creditorerne i Boerne efter følgende Afdøde: 1. Møllersvend Christian Jensen, Brygger Peder Christensen og 3. Jomfrue Magrethe Birgitte Kiødt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster den 10 Octbr. 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Skuespil i Nakskov. Af det titchenske Selskab opføres: Fredagen den 16 Octbr.: Den første Kjærlighed, Lystspil i een Act og Recruten, Vaudeville i een Act; imellem Acterne: "Sørgetale over et tomt Glas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Søndagen den 18 Octbr.: Den unge Ægtemand, Lystspil i tre Acter, og Hr. Sans Facon, Vaudeville i een Act, ved H. P. Holst. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
Dampskibet Løven, vil ifølge en tidligere Afgang fra Kiel, paa Touren derfra og til Karrebek, ankomme til Taars, til det paa Chartene bestemte tidligste Klokkeslet, 10 1/2 Formiddag, saafremt uforudseete Hindringer ikke maatte indtræffe. Hvilket herved bekjendtgjøres for de ærede Reisende. Taars Færgegaard den 11 Octbr. 1835. Chr. Leift. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-15
J det jeg herved bringer til offentlig Kundskab, at jeg har nedsat mig her i Byen, som Tømmermester og Møllebygger, har jeg tillige den Ære at anbefale mig til dem, der kunne beskjæftige mig med Arbeide. Iligemaade bekjendtgjøres, at jeg i anstundende Vinter, for en moderat Betaling, agter at give Underviisning i practisk Tegning for Haandværkere, af Tømmer=, Møllebygger=, Snedker= og Muur=Professionen. Underviisningstimerne bestemmes efter nærmere Aftale med dem der melde sig. Nykjøbing paa Falster den 11 Octbr. 1835. Berthel, Tømmermester og Møllebygger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
29de Aargang. No 84.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Wetlands-Falster Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Jfølge Efterretninger fra Madrid til den 28de f. M., har Regjeringens Forsøg paa at vinde de revolutionaire Juntaer, havt det forønskede Udfald. Mendizaval, som interimistisk har overtaget Conseil Præsidiet, udvikler en overordentlig Virksomhed i sine Bestræbelser, for at beroelige Gemytterne og standse Jnsurgent=Høvdingernes truende Fremskridt. Et Amnestie-Decret af 25de f. M., kaster Sløret over det Forbigangne, opfordrer til Fred og Enighed, hæver det mod adskillige af Jnsurrectionens Hovedmænd allerede anhængiggjorte Søgsmaal, og aabner atter Veien for disse, til Statens Embeder, og til Sæde i de ved Decretet af 21de f. M., indsatte Provindsial=Deputationer. Og, om disse vel ikke i Formen vil kunne sættes ved Siden af de constituerende Cortes, ville de dog med Hensyn til den Jndflydelse Omstændighederne give dem, i materiel Henseende, komme samme meget nær. Dette har havt den Virkning, at Juntaaerne i Barcelona, (Catalonien), Valencia og Saragossa, (Aragonien), og Corunna, (Galicien) have, skjøndt ikke alle i lige Udstrækning, bevidnet Regjeringen deres Underkastelse. Aldeles ubetinget have imidlertid Juntaerne i Corunna og Valencia opløst sig; til de øvrige ere Courerer afgaaede forat opfordre dem til en lignende Underkastelse, og den sidste Modstand, haaber Mendizaval at beseire ved en Ordonanz, som skal indføre en uindskrænket Presse=Frihed. Ogsaa den Bekymring, som Andalusiens truende Stilling forvoldte Regjeringen, er adspredt; de seneste Efterretninger melde, at Grev de las Navas, der, med betydelige Stridskræfter, stod kun nogle faa Dagmarscher fjernet fra Spaniens Hovedstad, og kun havde givet Regjeringen 48 Timers Betænkningstid til at erklære sig over Mandagen den 19de October 1835. flere tildeels uantagelige Betingelser, har opgivet sit Forsæt, og at Agular, efter heldigen tilendebragte Underhandlinger, var vendt tilbage til Madrid, hvor ogsaa Estremaduresernes Anfører, Carasco, var indtruffen. Ved denne lykkelige Reaction, eller maaskee rigtigere, Vaabenstilstand, har Regjeringen imidlertid, vundet, deels Tid til, med friere Hænder at ordne Statens administrative Anliggender, deels Leilighed, til med meere udeelt Opmærksomhed at kaste sit Blik paa de nordiske Provindsers Tilstand. Her, siger Journ. des Debats, vedvarer Krigen øiensynligen, til Prætendentens Fordeel, og man indseer ikke meere hvorledes Don Carlos Armee, uden store Anstrængelser og Offere af Mennesker og Penge, vil kunne adspredes. Det er nu det revolutionaire Princips, det er Mendizavals Sag, at løse denne vanskelige Opgave. At det ikke kan skee ved egne Kræfter, tør man slutte af Ministerens vedvarende Ønske om portugisisk Understøttelse, i hvor absolut han i øvrigt har erklæret sig mod fremmed Jntervention i Almindelighed. Det Rygte, at Don Carlos var forsvunden, og at han havde forladt sin Armees Rækker, i den Hensigt, enten at begive sig til Madrid, for at vise sig for Folket, eller kjed af Krigen, at flygte til Frankrig, modsiges af senere Efterretninger, hvorefter han, den 27de f. M. befandt sig i bedste Velgaaende, en halv Miil fra Vittoria.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Fra St. Sebastian skrives under 2den dennes, at en alvorlig Affaire har fundet Sted ved Vilarcajo, hvori Carlisterne vare slagne, og havde lidt et betydeligt Tab. Man forventede nærmere Details. Frankrig. Jfølge dette Lands conservative System, med Hensyn til de spanske Anliggender, kan de Revolutionaires synligen afgjørende Jndflydelse paa Regjeringens Bestemmelser, naturligviis ikke med Ligegyldighed betragtes af det franske Cabinet. Hertugen af Broglie, skal derfor have givet Hr. de Rayneval befaling til at forlade Madrid, i det Tilfælde, at Regentindens Authoritet ophører, at Provindsial-Juntaerne skulde blive anerkjendte som Regjerings=Øvrigheder, og Constitutionen fra 1812, proclameres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Journ. de Paris modsiger, at en Sammensværgelse er opdaget i Armeen; kun 16 Underofficerer og 6 Corporaler og Soldater ere heftede, som Følge af Regjeringens Forholdsregler i Anledninaf nogle daarlige Forsøg paa at danne hemmelige Foreninger. Gazette melder imidlertid fra Perpignan, at carbonaristiske Forbindelser ere opdagede, ikke alene i det 11te, men ogsaa i det 17de Linie-Regiment, at 24 Underofficerer ere fængslede, og at man har forefundet Dolke, Frihedshuer og vigtige Documenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Omendskjøndt Lægerne have erklæret Fieschfor helbredet, frygter man dog at hans Hovedsaar vil efterlade farlige Følger, endog Sindsforvirring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
J Lyon, har en Person ved Navn Bourg, et Brev til en anseelig Kjøbmand, der gielder for en Legitimist, tilbudet, at ville myrde Kongen for 10,000 Fr. Skrivelsen er overleveret til Politiet og Brevskriveren, som erkjender sig som sammes Forfatter, arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Den nye græske Gesandt Hr. Colettis, er ankommen til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
England. De engelske Blade indeholde en Karakteristik af den berømte Digter Thomas Moore, over O'Connel, hvori han beundrer hans Talegaver, og siger, at han vilde være uimodstaaelig, heftede ikke tvende Pletter paa hans Carakteer; Contributionen i Jrland, til hans Understøttelse og hans Vægring, at give den Mand Satisfaction som han dog alligevel stedse saa frighjertet angriber. Man sige om Tvekamp hvad man vil, den er dog Sømmelighedens kraftigste Beskytter i Livet den gamle Skole, som gjorde en Mand ansvarlig for sit Ord, var den bedre. Jeg maa, siger Dig teren videre, tilstaae, at jeg tænker saaledes. Og O'Connel havde ikke aflagt sit Løvte mod Tvekamp da Peel udfordrede ham. Han antog Udfordringen, og Peel afgik til Dover, paa Veien til Frankrig, hvor de vilde duellere, men da paaskjød O'Connelsin Kones Sygdom, og drog Sagen hen, indtil Retten lagde sig derimellem. En anden irsk Patriot, afslog til samme Tid en Udfordring, paa Grund af hans Datters Sygdom, hvilket foranledigede et vittigt Hoved til et Epigram, hvori det hedder, at der gives Folk, som af Blodskræk vide at forbedre Skriftens Bud, de ærede Kone og Datter, for længe at leve paa Jorden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Ved den Audients, som Grev v. Durham den 11te f. M. havde hos den tyrkiske Keiser, var intet efterladt, for at gjøre den saa glimrende, Modtagelsen saa hjertelig som muligt. Den 13de gav den russiske Gesandt, Hr. v. Buteniew, Greven, et stort Bal, men af 20 Paschaer som vare indbudne, mødte kun een. Den 18de er Lord Durham ankommen til Odessa, hvor han skal udholde 14 Dages Qvarantaine. Strax derefter agter han at afreise til St. Petersborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
D. M. Kongen og Dronningen af Belgien, ere fra London vendte tilbage til Brüssel, hvorfra de efter nogle Dages Forløb, ville afreise til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Tydskland. Prindsen af Wasa, som har været i Topliz, men forlod denne Bye forinden Keiseren af Ruslands Ankomst, er vendt tilbage til Wien. Efter Forlydende har Hs. Kongelige Høihed Prinds Friederich, Medregent af Sachsen, i afvigte Sommer, svævet i Livsfare. Der fortælles nemlig, at en Forstvæsens-Assistent, Nassel i Tagernsee i Baieren, den 12 Aug. hørte et Menneske at raabe om Hjelp, Han ilede opad et steilt og farligt Bjerg, og fandt en velklædt Mand hængende ved et udstaaende Klippestykke, hvor han havde tilbragt 4 Timer, og forgjeves raabt om Hjelp; hans Kræfter vare næsten udtømte, da hans Frelser komtil, og med egen Livsfare har ham ned af Klippen. Paa Veien til Slottet Tagernsee, aabenbarede han først for sin Redningsmand, hvem han var, takkede denne med de varmeste Følelser, og forærede ham et Gulduhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Den Pragt, som ved Forsamlingen i Topliz blev lagt for Dagen, var overordentlig. Den østerrigske Keisers Helbred er god, hans Humeur oprømt, og han skal have vundet Alles Hjerter ved sin Nedladenhed. Man siger, at Keiseren af Rusland vil fra Prag begive sig til Petersborg, over Warschau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Jtalien. Don Miguel har været i Laibach, hvor hans Søster, Prindsessen af Beira opholder sig, og er den 29de f. M. vendt tilbage til Rom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
J det miguelitiske Blad Precursor, protesterer han mod Kirkegodsernes Salg i Portugal, som sacrilegisk, erklærer, at han, naar han igjen bestiger den ham tilkommende Throne, ikke vil anerkjende dette, men at han iøvrigt vil declarere en almindelig Amnestie, og opmuntrer sine Undersaatter, i Haabet derom, til kraftig Modstand og Forening med ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Udenlandske Efterretninger. Kiel d. 11 Octbr. Halvdelen af Kieler Correspondentzblatt af 10 d. M. er udkommet in Blanco, da Censor havde udstrøget en i samme indført Beretning om Stændernes første Sammenkomst i Roeskilde, som Redactionen ikke kunde godtgjøre, at være taget af Stændertidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-19
Bladet Fædrelandet meddeler et af den Deputerede, Hr. Proprietair Titein, til Regjeringen. indgivet Forslag til et forandret Retsforhold mellem Godseier og Fæstebonde, hvilket Forslag skal have foranlediget Commissionens Nedsættelse af 19de Febr. d. A., og formodentlig vil blive lagt til Grund for et Lovforslag til Stænderne, hvorfor det netop nu har megen Jnteresse. Forfatteren viser, hvorledes den nu brugelige Maade at svare Afgiften paa, nemlig ved Jndfæstning, Hoverie og Tiende, lægger mægtige Hindringer i Veien for en bedre Culturs Jndførelse, samt hvorledes han troer, Lovbestemmelserne burde forandres saaledes, at de vel ikke bleve strengere mod Bonden, men at de tydeligere og sikkrere afhandlede Forholdet mellem ham og Godseieren.