JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Blandinger. J England opholder sig for Tiden tvende franske Prindser eller Prætendenter; den ene, Ludvig Napole an, bivaanede forleden Dag en stor Diner i Leamington, som gaves til Ære for en Baronet. En Lord Teynham udbragte Prindsens Sundhed, hvorved han dog afholdt sig fra alle politiske Hentydninger. Den anden Prinds, Carl Ludvig af Bourbon, Hertug af Normand, foregiven Dauphin af Frankerig, gaaer det ikke saa godt, han opholder sig i Landsbyen Camberwell, hvor han d. 16de om Aftenen blev morderisk overfalden af en fransk Desertør, der udgav sig for en Tilhænget af ham. Morderen førte to dobbelt løbede Pistoler hos sig, og den ulykkelige Hertug erholdt to Kugler i Armen og een i Brystet. Gjerningsmanden blev greben; han havde Penge, som det hedder, vigtige Dokumenter og et Pas til Jrland hos sig. - Den bekiendte Legitimist, den ædle Hertug Fis James, en naturlig Søn af Jakob II og Hertugen af Mariboroughs Søster, Arrabella Churchill, er død i sit 62 Aar paa sit Landgods i Toulouse. Da Pairs Værdighedens Arvelighed 1831 blev afskaffet i Frankerig nedlagde han denne Værdighed og var flere Gange Medlem af Deputeert-Kamret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Jndenlandske Efterretninger. Om Høiesterets Botering angaaende Worms Sag hedder det i Coll. Tid. "af de 11 Tilforordnede i Høiesteret, som have voteret i Sagen, have foruden 1. som antog at Livsstraf ikke kunde blive at idømme, 5. som formeente, at Orabet ikke kunde antages udført efter forudfattet Overlæg, anbefalet Domfældte, for hvem hans Moder allerunderdanigst har frembaaret Bøn og Benaadning, til Eftergivelse af Livsstraffen, imod at han blev hensat til offentligt Arbeide paa Livstid i Betragtning af: 1) at da Domfældte alt i længere Tid havde været betaget af Ængstelighed for sin Families og sit eget Udkomme og havde tilbragt de sidste Nætter for Gjerningen uden Søvn, maa han antages at have været i en meget nervesvækket Legems tilstand og en særdeles exalteret Sindstemning, da han indfandt sig hos Tønder, og han, efterat denne havde vægret sig ved at spise den tilbudne Kage med Opium, fik Øie paa den paa Bordet liggende Snor, i hvilket Øieblik han, da han ingen Udsigt øinede til at komme ud af sin fortvivlede Stilling, fattede Tanken, om med Snoren at qvæle Tønder, hvilken Tanke han ligesaa øieblikkelig udførte; 2) at han, som da han begik Gierningen kun var mellem 21 og 22 Aar tidligere skal have været anseet for et godmodigt Menneske, og 3) at han efterat have forøvet Gierningen har gjennemgaaet store Sjæls og Legems Lidelser samt føl Anger og Samvittighedsnag. De fem øvrige Tilforordnede, der ligefrem havde antaget, at Worm efter foregaaende Overlæg havde aflivet Tønder, havde derimod ikke anbefalet ham til Benaadning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Ved kongl. Resolution af 26de Marts d. A. er der i Kjøbenhavn oprettet en Prøveskole for den qvindelige Ungdoms Underviisning i passende Legems- og Sundhedsøvelser. Denne Skole har nu været i Gang saalænge, at dens Bestyrere, Dhrr. Directeur og Prof. Nachtegall og Stadsphysicus Prof. Hoppe, igjennem Adresseavisen have kunne indbyde Publicum til at overvære dens Øvelser, for at man kan overbevise sig om, at de ikke ere forlige for det svagere Kjøn, og at Kvindeligheden i ingen Henseende kan lide ved dem, men at de meget mere ere særdeles skikkede til at befordre den kvindelige Ungdoms Anstand, styrke Legems bygningen og forebygge uregelmæssige Uddannelser. "Dagen" tilføier, at ogsaa Pigerne i det kongl. Waisenhuses Skole undervises i Gymnastik, og at ligeledes andre Pigeskoler i Hovedstaden allerede træffe Forberedelser til Gymnastikkens Anvendelse paa den kvindelige Ungdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Det kjøbenhavnske Asylselskab har nu aabnet sit tredie Asyl i Hovedstaden, og seer sig saaledes nu istand til at redde 500 Børn fra den Fordærvelse, hvortil Lediggang i en saa ung Alder kun altfor let fører. For kort siden har Selskabet ogsaa oprettet Asylskoler. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Ved anden Examen i Efteraaret 1838 erholdt 6 Karakteren Land. et publ. ence orn.; 64 erholdt Laud.; 45 Haud ill.; 5 Non cont., og 3 erklæredes immaturi. De 6 Udmærkede ere: H. H. Lefoln og C. V. Schmidt fra Borgerbydsk, paa Chrhvn.; S. O. Koefoed fra Randers Sk.; P. H. Kragh fra Ribe Sk.; C. C. W. Liebe og J. H. T. Fibiger fra Roeskilde, Sk. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Hr. Justitsraad C. Molbech agter at udgive et afden i sin Tid som Dramaturg meget bekiendte P. Rosenstand Goiske efterladt Haandskrift, under Titel af Kritiske Efterretninger og den kongelige danske Skueplads, dens Tilstand og Forandringer, med Bedømmelse over Skuespillere og Dandsere af begge Kjøn, et af de mærkeligste og interessanteste Bidrag til det danske Theaters Historie i det 18de Aarhundrede, der har henligger utrykt i henved 60 Aar. (Hemp. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
J 10de Hefte af Maanedskrift for Literatur læses en Recension af de i Ribe udgivne Skoleprogrammer. Et interessant Bidrag til Morderen Worms Charakteristik har i disse Dage forladt Pressen, nemlig: "Dagbog over mine Besøg hos Petri Claudi Ferdinand, Emil Worm fra den 3die November af, da den Kongl. Resolution om hans Henrettelse blev ham meddeelt, til den 20de f. M., da den exeqveredes Ved C. H. Visbye, fungerende Præst til det civile Arresthuus. (Berl. Td.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Hr. Repp underretter nu i "Dagen" sine Læsere om, at han den 1 Decbr. fratræder bemeldte Blads Redaktion, som hans Efterfølger nævnes Hr. Hillerup, der i sin Tid har havt Engagement ved Fyens StiftstidenAf "Berl. Tidende" seer man, at Prof. Bang i saa høi Grad havde følt sig krænket ved Assessor Ussings bekiendte Angreb paa ham i Anledning af Kugleafstemningen i Stændersagen om Armeens Forsyning med Skotøi, at det endog har været hans alvorlige Bestemmelse, for stedse at forlade Stændersalen, en Bestemmelse som man dog maa haabe, Professoren suart har fundet sig foranlediget til at forandre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Man har nylig af "Jyllandsposten" erfaret, at Thorvaldsen har erklæret sig berede til at ville gratis udføre Niels Ebbesens Statue; af "Kjøbenhavns Morgenblad erfares, at Kunstneren under sit Ophold her ogsaa agter - og det bliver hans første nye Arbeide i Hjemmet – at modellere Holbergs Bust"Morgenbladet synes imidlertid ikke endnu at være tilfreds hermed, men mener, at ligesom Tydskland ikke savner sin Guttenbergs og sin Schillers, saaledes bør heller ikke Danmark savne Holbergs Statue. (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Søndagen den 18de ds, gav Ole Bull sin anden Koncert paa det kgl. Theater, for fuldt Huus. Mød Slutningen blev han fremkaldt og gav Publicum Themaet "Vi Sømænd gjør ei mange Ord med Variatisoner, hvilket blev modtaget med almindeligt bifald. I Helsingøer henrev han Alle, som bivaanede hans Koncert; "men." siger Helsingøers Avis, vi have tillige hørt enkelte Kunstkjendere yttre en Mening, der væsentlig stemmer overeens med en Korrespondent Artikel fra Kjøbenhavn til Aalb. Avis." Denne Artikel gaaer fornemmelig ud paa at vise, at det Kunstneriske i Bulls Spil vel vækker Forbauselse, men ingen egentlig Sjælefryd. Den berlingske Tidende siger og Bull ved hans anden Concert: at han ved sit første Nummer, en Adagio af egen Composition, visse: at baade hans Composition og hans Violin kan tale fra Hjærtet, og til Hjærtet. H. K. H. Prinds Christian og høie Gemalinde ere den 24de d. M. ankomne til Odense. Hele Borgerskabet, Jægerne og Dragonregimentet modtoge det høie Fyrstepar udenfor Byen, der og Aftenen var smagfuldt illummeret. Om Aftenen d. 25de de, var der stor Cour for Damer og Herrer paa Slottet, hvor tillige udførtes en Concert af flere udmærkede Tonekunstnere: Violinisten Santon, Violoncellisten Kellermann, samt Pianisterne Luders og Louis Müller. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
J Odense circulerer falske Fem=Rigsbankdaler-Sedler. De ere temmelig vel eftergjorte, men Vandtrækkene og Stemplerne i Papiret mangler, ogsaa kiendes de let paa Underskrifterne, der ved Sammenligning med de paa de ægte Sedler værende strax sees at være efterskrevne. Farven falder fortegtaae, og de ere i Breden lidt mindre end de ægte Sedler. (Hemp A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
I Teienbüll, i det Eiderstedske, har tildraget sig den rædsomme Begivenhed, at en Kone har forgiftet baade sig selv og stue to Børn med Arsenik. Eer af Børnene er allerede død; men det andet, saavelsom Moderen, var endnu itive. (Hus. Ugbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Fra Slesvig skrives under 15de: Til Beskrivelsen, af Festiviteterne den 11te maa, desværre, endnu tilføies, at de i samme ommeldte Transparenter paa Politiets Befaling maatte borttages. Denne Foranstaltning har naturligviis her vakt almindelig Sensation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Værten i Borgerforeningen gav efter for Politiets Trudsel, at hvis han ikke med det Gode besørgede Transparentet bort, dette da vilde blive taget bort af Poutiet. Hr. Over- og Landsretsadvocat Reiche, i hvis Bopæl og i det af ham beboede Huus de 2de andre Transparenter befandtes, protesterede derimod imod Politiets Fremgangsmaade. Han henviste til Grændsen for Politiets Myndighed og spurgte, om hin Transparenter indeholdt det Ringeste der kunde retfærdiggjøre en saadan Adfærd, idet han erklærede, kunat ville give efter for Magten, hvis Politiet troede sig berettiget til at gjøre Anven else af denne. Sagen gjorde Opsigt. En syg Datters lidende Tilstand var Aarsag i, at, efterat en skriftlig befaling var udfærdiget, Mørket traadte istedetfor Lyset. Sagen er nu, som man erfarer, gjort anhængig ved den slesvig-holstenske Regjering. (Kieler Coer.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Ved Tallotteriets 1297 Trækning i Wandsbek udkom: No. 44. 33. 73. 13. 74.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Ribe. Første Søndag i Advent prædiker i Domkirken til Høimesse Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge, til Aftensang Hr. Pastor Müller; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Paul Andersen Tornskov, Kromand i Spandet, død d. 20de Novbr. 1838. En trofast Ven er fra vor Side kaldet, en virksom Borger fra vor lille Bye. De Armes Trøst i Manddoms Kraft er faldet; Om Raad, om Daad til ham vi kunde tye. Utrøstet saae vi ingen fra ham drage - nu først - nu er han døv mod Venners Klage. Den gamle Moder trog til ham sig hvile; den stærke Søn var hendes Alders Trøst; den ømme Hustrue kjærlig til ham smilte hun følte Roe og Tillid ved hans Bryst -men Døden bortrev deres Støttestav. De Svage græde ved den Stærkes Grav. Til Herren Eder vend Ham, som slog Saaret, med Graad, men uden Knur, hans Lov istem Den Ædle blev af Hytten jo udbaaret, at stædes til et nyt, et saligt Hjem Thi trøster Eder, Moder, Kone, Datter, J hisset finde vil den Tabte atter. L. S. v. Spandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Bekjendtgjørelser. NB. 4. Die beiden Brücken auf den Oveder Mühlwege imKirchspiel Wodder sollen mit einer neuen Lage von Striplanken belegt werden und uder diese Reparation eine offentliche Licitation am 27. December Nachmittags 2 Uhr de dem Krüger Loy Peter Carstens in Linnekrug abgehalten werden; Liebhaber haben dader sich daselbst einzusinden, de Bedingungen zu vernehmen, Bot und Unterbot zu machen und zu gewartigen, das Trykt i Ride hos Chr. sal. Hyphoff. dem Mindestforderuden der Zuschlag nuter Vorbehalt der Approbation ertheilt werden wird. Haderslebener Westeramts Hausvogte d. 13 Novbr. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Fredag den 28de December d. A. bortsælges ved offentlig Auction i Linnetschou 103 Stkr. Egetræer og 120 Stkr. Bøgetræer paa Roden, inddeelte i 66 No. samt circa 500 Læs Udluftning af Bøg. Egetræerne kunde blive staaende til Afbarkning. De Lysthavende have at indfinde sig paa bemeldte Dag om Morgenen Kl. 8 enhalv slet i Linnettro. Dersom Auctionen ikke skulde kunde tilendebringes paa een Dag, fortsættes samme den 29de om Morgenen til samme Tid. Hadersle Vester Huusfogdie den 13 Novbr. 1838. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Auction. J Følge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjering bliver det Huusmand Jens Nielsen tilhørende Sted i Nørfelding Sogn, Ginding Herred Ringkjøbing Amt, med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 2 Skpr. 2 Alb. tilligemed dette Hartkorns Anpart at Norfelding Sogns Konge-Kirke-Korn og Qvæg-Tidende, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, at hvilke de tvende første afholdes paa Hjerm Ginding Herreders Tingsted i Holstebroe og den tredie i Stedet selv saaledes: 1ste Auction Fredagen d. 4de Januarii 1839) hver Dags 2den d. 18de Form. Kl. 11. og 3die - Løverdagen d. 2den Februarii Formiddag Kl. 10. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe d. 24. C. Repsdorph. November 1838. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Ved Proclama som er læst ved Holstebroe Byetingsret, og snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg ere Creditorerne i Boet efter afdøde Kjøbmand Marinus Nyegaard heraf Byen indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Holstebroe Byefoged Contoir den 21 November 1838. C. Reysdorph. constitueret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-11-30
Efter vedkommende Udlægshavets Reqvisition bliver det Christen Nissen tilhørende Sted, Altona kaldet, paa Bekke Mark, i Andst Herred, Ribe Amt, af Hartkorn 7 Skpr. 2 Fkr. 2 enh. Alb., stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: Torsdagen den 20de Decbr. dette Aar) hver Dags Forden 10de Januar 1839 middag Kl. 10. og Fredagen den 25de samme Maaned, De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og tredie Auction i selve Stedet. - Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhaveres som til Pantecreditorers Efterretning, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Herredscontoiret i Kolding den 24de November 1838. Oxenbøll. Med dette Nr. følger Maanedstidenden for Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Af en Forpligt, som Byens Vægtere indgik i 1609 vil jeg anføre følgende Punkter som Curiosa. De love der ikke at formene nogen anden at bære for godt Folk her i Byen enten Gods eller Vare; videre at lade sig nøje med det, som Borgerne give dem, naar de have Umage for disse paa Raadhuset, og ikke bære enten Økeller Mad ned fra Raadhuset, som hidtil gjort er; fremdeles ikke at gjøre nogen drukken Mand, som de maatte møde paa Gaden om Natten, nogen Overlast eller Forfang, men derimod være enhver, som dem i saa Maade forekommer, til Gavn og Gode; endelig ikke at gjøre godt Folk i Byen Besværing med Lys at samle til Juel, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Dansk eller holstensk Toldtarif, (Af Redaktøren.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
J Byens vaklende Toldforfatning, som før har været Gjenstand for Omtale i disse Blade, turde atter forestaa nogen Forandring, hvilken dog ikke synes at kunne give den nogen egentlig Fasthed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Ribe d. 25. April 1781. Ussing. Fridsch. Fog. Rahr. Ussing. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Denne Skolefundats bliver herved approberet Echhof d. 3 og paa Visitatsen i Ulfborg Herred d. 12. Mai 1781. Bloch. Lewetau. Den første, som i Medfør af denne Fundats beskikkedes til Skolelærer for St. Cathrinæ Sogns Skole var Anders Løbner, forhen Substitut i Deiberg og Hanning Skoler. Efter ham kom i Aaret 1786 Mathias Jensen, som først holdt Skole i Huset No. 46, og kjøbte siden Huset No. 95 i Hundegade. Han afløstes af M. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Jfølge Cabinetsbefaling af 17. Decbr. 1780 indhentede Cancelliet efterfølgende Oplysninger om Almueskolevæsenet i de danske Kjøbstæder: 1. Hvormange Skoler ere der i hver Kjøbstad, og hvorledes ere disse indrettede? Hvilke ere Skoleholdere, og hvad vare de førend de bleve Skoleholdere? 2. Have Skoleholderne vis Løn, og da hvormeget, og hvorfra? Ere der Fundationer, eller Donationer, og hvilke, Have Skoleholderne frit Huus, fri Huusleie, fri Brænde eller andet frit og hvorfra. Dersom Skolen paa een eller anden Maade er beneficeret, hvad Skoleløn nyder da Læreren, og hvormeget af ethvert Barn Hvormeget kan omtrent hans samtlige Løn udgjøre? 3. Dersom Skolen ikke er beneficeret, hvad Løn har da Skoleholderen af Børnene, og hvad er hans Løn omtrent aarligen. Hvorledes ny der han samme, og hvorledes hjelpes han dertil, 4. Hvorledes vælges og beskikkes paa ethvert Sted Skolemesterne? Hvorledes prøves de, og hvilket Tilsyn er paa ethvert Sted baade med Lærerne og med Forældrene, at Børnene virkelig gaae i Skole? Hvilke Foranstaltninger ere der trufne for de Børn, hvis Forældre aldeles ikke kunne betale Skoleløn, 5. Taales andre til at holde Skole end de, som ere prøvede og beskikkede? 6. Hvad læres paa ethvert Sted i Skolerne, og hvorvidt bringes Børnene i Almindelighed? Hvilket Svar Stiftsøvrigheden, Sognepræsterne og Magistraten have givet paa disse Forespørgseler, har jeg ikke kunnet opdage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Efter Cramer blev Student Johann Ludvig Foersom beskikket til Skolelærer for Domsognets Skole den 15de October 1781. Han holdt Skole i Huset No. 302 i Grønnegade, som nu beboes af Snedkermester Christian Petersen. Han blev afskediget med Pension. Efter ham kom Nicolai Ludvig Høyer, Seminarist fra Blaagaard, forhen Privatlærer hos Pastor Friis paa Fanøe. Han blev kaldet hertil 1804, og døde 1836. Skolelærerne heri Byen manglede Bolig og et beqvemt Locale til Skoleunderviisningen, og derover klage begge ikke uden Grund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Med Underviisningen i Domskolen stod det uden Tvivl temmelig maadelig til. J det mindste yttrer Stifsprovst Grundahl i en Skrivelse af 21de Novbr. 1791 sig herom saaledes: "Den for Domsognet beskikkede Skoleholder er formedelst Alder og Skrøbelighed ikke istand til at opfylde de mange ham som Skolelærer paaliggende vigtige Pligter. Jeg vil ikke tale om den Mildhed, Sagtmodighed og lyse Tydelighedsgave, der ere saa nødvendige Egenskaber hos en Skoleholder; men mange af Børnene i hans Skole bringes ikke engang til tydelig og færdig Læsning, eller rigtig Bogstavering, mindre til Opmærksomhed og Eftertanke. Mere tilfreds var Hr. Pastor Tostrup med Skolelærer Brasen, som afløste den svagelige Mathias Jensen i Cathrine Skole. Brasen, besværede sig over, at flere Uberettigede ved at holde Skole, gjorde Jndgreb i det Embede, hvor til han af Magistraten var kaldet, og derved berøvede ham sin lovlige Fortjeneste. Hr. Tostrup yttrer sig under 22de Novbr. 1797 herom saaledes: "Jeg kan ei andet end anbefale Brasens velgrundede Besværing til gunstig Overveielse, og at ifølge heraf, de virksomste Foranstaltninger maa træffes til at forbyde og afskaffe de mange Pugeskoler, som ikke blot ere til Skade for den ordentlig beskikkede Skolelærer, men ogsaa til uoprettelig Tab for de stakkels Børn, som af slige vankundige Mennesker vænnes til at stave galt, læse og skrive urigtigt, ikke at tale om de skadelige Religionsbegreber, som blive dem bibragte. Hvad Haab kan man vel gjøre sig om Underviisningens Fremme her i Menigheden, saalænge det gaaer upaaanket hen, at Mennesker, som selv neppe kunne tale rigtig dansk, befatte sig med at lære Børn at stave, læse skrive og forstaae Christendommen; Og endelig, hvad Lyst skal den duelige og ordentlig beskikkede Skolelærer finde til troligen at opfylde sit Kalds Pligter, naar det maa være Enhver tilladt at sætte Børn, (ventelig for en Skillings bedre Kjøkugentlig) til alle og enhver, som egenmægtigen finde paa at agere Ungdomslærere, J Aaret 1801 besværede Brasen sig atter over, at Klokker Bruun og trende Fruentimmere holdt Smugsskole til Fornærmelse for ham, og Tab i hans ubetydelige Jndkomster. J denne Anledning emanerede følgende Skrivelse fra Magistraten (Justitsraad Balle og Raadmand Simonsen) den 30te Mai 1801. Fornævnte 4 Personer advares herved aldeles at afholde sig fra det paaklagede Skolehold. Skulde imod Formodning. nogen af dem befindes at holde Skole efter Bekjendtgjørelsen heraf, maa enhver saadan ei alene erlægge 1 Rd. i Mulct for hver Gang, men tillige betale 2 Mk. for hvert Barn de undervise. - Derimod resolverede Cancelliet under 17de April 1802, at det ikke kunde formenes Pastor Satterup, som en af Kongen beskikket Folkelærer, i det af ham oprettede Jnstitut at give Underviisning i Læsning, Skrivning, Regning, Religien, Historie, Geographie og Mathematik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Skolevæsenets Tilstand her i Byen var altsaa i hine Dage kun maadeligt. Jndenadslæsning og Udenadslæsning af Catechismus og Lærebogen var Hovedsagen og i Grunden alt, hvad derpaafordredes. Skrivning og Regning kunde ethvert Barn fritages for, som ønskede dette. Det var derfor ei at undre over, at man attraaede Forandring til det Bedre. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-01
Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Nummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Rummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-04
allernadigste Kongelig legeret. priviGent, SeyAvlv, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 97. 4de December. Redigeres af C. Hypboff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Jfølge et Brev fra London i "Memorial bordelats" vil England nu ikke mere modlætte sig Dannelsen af en europæisk Kongres i Anledning af de spanske Anliggender. - Gen. van Halen havde aabnet Underhandlinger med Cabrera for om muligt at gjøre Ende paa det giensidige Myrderi af Fanger. J sit første Svar yttrede Cabrera, at han vilde hævne Mordene i Valencia, og lod derpaa den ulykkelige Gen. Pardings's Adjutant henrette. Gen. v. Halen skal dernæst have gjort Cabrera ansvarlig for 10,000 carlistiske Fanger, paa hvilke han i Tilfælde af dette barbariske Systems Fortsættelse vilde giøre Giengield. Espartero har ladet 30 carlistiske Fanger skyde som Repressalier for et lignende Antal christinske Soldater, som Balmaceda havde negtet Pardon. J Valencia, Alicante og Saragossa fortsættes Slagteriet. - Don Carlos synes ikke at ville sende flere Expeditioner til Kongerigets sydlige Deel eller Centrum, paa Grund af, at de af Mangel paa Levnetsmidler ikke kunne holde sig der og ikke ere det christinske Cavalleri voxne. Da endog Merino skal have faaet Ordre at vende tilbagetil de baskiske Provindser, vil Vaabnene vel komme til at hvile her og i Navarra; det overlades saaledes kun Cabrera at føre Krigen paa sin Viis i Valencia og Arragonien. Jmidlertid beretter et fransk Blad, at D. Carlos bereder sig til et Angreb paa Burgos, som vi tidligere have omtalt, og at der siden Seiren ved Morella og Prindsessen af Beiras Ankomst ikke længere er tale om nogen Overeenskomst mellem Dronning Christine og ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-04
Holland og Belgien. Angaaende disse Landes Anliggender yttrer den engelske "Courier", at den ikke er tilbøielig til at tro, at Ludvig Philip og hans nuværende Raadgivere vilde gribe en saa energisk Forholdsregel, som den, at lade en Armee marschere ind i Belgien og heller ikke troer den, at Konferentsens Deliberationer kunne have naaet et saadant Punkt, at Preussen kan have retfærdig Grund til at antage en offensiv stilling, ligesom den mener, at den ublodige Krig i Konserentsen endnu vil blive ført mangen en god Dag.