JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Skriftet faaes i de fleste Boghandlinger, i Ribe hos Termansen og Andersen, i Odense hos Forlæggeren, S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Praktisk Regnebog for Begyndere, indeholdende: De 4 Specier i ubenævnte og benævnte Tal, Reguladetrii hele Tal, de 4 Specier i Brøk, samt Reguladetri i Brøk og Huusholdnings Opgaver. Af N. C. Raben Lærer ved Borgerskolen i Odense. 5 Oplag. 2 Mk. indb. Bogen som har vunden meget bifald og i kort Tid oplevet: betydelige Oplage, faaes i de fleste Boghandlinger, i Ribe hos Termansen og Andersen, i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. Nylig har forladt Pressen, Medgift for hele Livet, til den christelige Ungdom paa Confirmationsdagen, af Rosenmüller. Oversat af Pastor J. L. Rohmann. 221 Sider, Octav. 1 Rbd. i Paphind. - Dette Skrift indeholder. 1) Erkjend den Lykke at være en Christen. 2) Vær arbeidsom. 3) Lær allerede tidlig at føle den Salighed, som den med Glæde opfyldte Pligt har i sit Følge. 4) Vær sparsommelig. 5) Vil du have det godt i Verden, saa vær overalt ærlig og redelig i din Vandel. 6) Hold paa din Ære. 7) Bevar Uskyldigheden og et reent Hjerte. Nogle Raad til at bevare Uskyldigheden. 9) Hellige ogsaa dit Legeme Gud til et Tempel. 10) Vær forsigtig i Valget af dem, med hvilke du omgaaes. 11) See dig for, at ikke ogsaa dine Venner vorde dine Forførere. 12) Vær Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. maadeholden i Nydelsen af sandselige Fornøielser. 13) Lær at beherske dig selv. 14) Vær aarvaagen over dig selv. 15) Selvprøvelse. 16) Anvend eensomme Timer vel 17) Vær flittig til Bønnen. 18) Læs flittig Guds Ord. 19) Lad Søndagen være dig hellig. 20) Træd ogsaa du o Yngling og Pige, ofte hen til din lidende Frelsers Kors. 21) Erindring, i Skriftemaalet, om de begangne Synder. 22) Eftertanke over den hellige Nadvere. 23) Vær taknemmelig imod de Mennesker, som vare dine Velgjørere. 21) Vær allerede i Ungdommen betænkt paa en lykkelig Alderdom. 25) Glem aldrig, at dit nærværende Liv er en Forberedelse til Evigheden, 26) Nogle korte Leveregler. hvilke Emner ere behandlede i et smukt og kjærnefuldt Hjertet ret tiltalende Sprog. J Tydskland har Skriftet funden en saa gunstig Modtagelse, at det i kort Tid har oplevet 11 betydelige Oplage. Det faaes i de fleste Boghandlinger i Danmark, i Ribe hos Andersen og Termansen og i Odense hos Forlæggeren den Hempelske Boghandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Efter Begjæring af Procurator Tvede paa Udlægshaverens Vegne blive de Niels Nielsen i Sonderveirup tilhørende 2de Gaarde i bemeldte Sønderveirup By, Veirup Sogn, Gjording Herred, af Hartkorn hver Gaard 1 Td. 6 Skpr.,med deres Anpart i Sognets Kirke-Korn- og Qvægtiende samt Kongeqvægtiende, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Fredagene den 5te og 19de August samt Onsdagen den 7de Septbr. førstkommende, hver Gang Formiddag Kl. 11. De 2de førstnævnte Auctioner afholdes paa Tingstedet i Nørveirup, og den 3die i Niels Nielsens paaboende Gaard i Sønderveirup. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Creditorerne til Efterretning i Henhold til Pl. 22. April 1817, og bemærkes det, at Niels Nielsen ikke har tinglæst Skjøde, men kun Kjøbe contract fra Michel Boesen, paa den ene af Gaardene. Gjording Malt Herreders Comptoir paa Endrupholm, den 6te Juli 1842. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Patent-Gjødning. En fortsat Erfaring af 100 Aar har beviist denne Gjødnings Brugbarhed og Billighed, og ved at henvende sig til Undertegnede med tilfredsstillende Caution kan ei ubetydelig Credit tilstaaes de Herrer Landmænd, der maatte behøve den i Quantiteter af ikke mindre end 100 Tønder, som beregnes a 8 Rbmk. Tönden frit ombord, men naar 1000 Tönder forlanges og betales contant er Prisen 6 Mk. 8 Sk. pr. Tønde. Kjöbenhavn, d. 11 Juni 1842. Joseph Owen, 248 Store Kongensgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Sidstafvigte Søndag eller Mandag er af Tyvehaand borttaget i min Gaard, en ny Vognlænke. For Tilveiebringelse af, eller Oplysning om samme, udloves en passende Douceur. Ribe, den 14de Juli 1842. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Engelsk og Faxo Steenkalk. Fra Fredagen den 22de dennes faaes atter ny Steenkald ved mit Kalkværk. Da jeg i disse Dage har modtaget en Ladning Kalksteen fra Farøe, er jeg, som Overskriften antyder, bleven sat istand til at kunne levere begge Slags, og uden Forhøielse i Prisen. Ribe, d. 15 Juli 1842. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-18
Skibsleilighed til Altona. Jmod Stutningen af denne Ugge, agter Th. Paulsen at afgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 20. Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Over Amsterdam har man Duepost Efterretninger fra Paris af 13. Juli, ifølge hvilke et alvorligt Uheld er tilstødt Hertugen af Orleans. Hertugen kjørte til Neuilly, Hestene gjorde pludseligt et Spring, og da han stak Hovedet ud af Vognen for at see hvad Aarsagen var, gik Døren op, hvorved han styrtede ud og fik et svært Saar i Forhovedet. Bevidstløs blev Hertugen ført ind i et ved Veien beliggende Huus. Da Kongen og Dronningen en halv Time efter ankom med en Læge var Hertugen endnu ikke kommen til Bevidsthed. Jmidlertid skulle Lægerne dog have trøstet det gamle Kongepar med at Saaret ikke er af nogen farlig Karakteer. J Valenciennes skal en Postkarl d. 14, have berettet at man ved hans Afreise fra Paris fortalte ham, at Hertugen var død. – Af de d. 12, bekjendte Valg vare 230 for Ministrene og 170 for Oppositionen. Jfølge Børsefterretninger vilde de øvrige Valg falde ud til Fordeel for Oppositionen, hvilket skal have bevæget Guizot til at indgive Begjering om sin Afskeed. Til dette Sidste fæster man imidlertid ingen synderlig Lid. - General Changarnier har d. 1. ds. paa den høire Flodbred af Ober-Scheliff, 50 Lieusfra Algier, vundet en glimrende Seier over Kalifen, Sidi-Embarrak. Franskmændene gjorde 3000 Fanger og erobrede henved 20,000 Stykker Kvæg, blandt hvilke vare 1500 Kammeler. Denne Seier vil have vigtige politiske Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Blandinger. Et baiersk Ugeblad beretter fra Cham af 15. Jul om en Steenæder. J forrige Uge døde her Nagelsmedsvend Baumann fra Regensborg. Allerede forflere Aar siden søgte han, lad og arbeidssky, at friste sit Liv ved allehaande Kunststykker, som han foreviste Gjæsterne omkring i Værtshusene, blandt andre slugte han ogsaa Steen, som han til dette Øiemed altid førte hos sig, og da de stedse gik fra ham igjentog han ikke i Betænkning at gjøre dette Kunststykke saa tidt, han skulde. Men for omtrent 6 Uger siden gik de slugte Steen ikke igjen fra ham, og da han formodentlig troede at kunne drive dem igjennem, ophørte han ikke, stedse at nedsvælge nye i Maven, ja han morede endog Folk med at lade sit Underlivbefole af dem, som ved Rysten gav en Lyd fra sig som en Steenhob. Baumann ankom upasselig hertil d. 8de og yttrede det Ønske, her at foretage en Kuur med sin Mave, idet, som han meente, Stenene derved let vare at bringe ud af Livet. Men dette lykkedes ham naturligviis ikke; han leed frygtelige Smerter, og opgav efter et Par Dages Forløb sin Aand. Ved den af Øvrigheden foranstaltede Aabning af Liget fandtes der i Maven det næsten utrolige Antal af 74 Steen, alle af langlig Skikkelse, hvoraf de største vare 5 Tommer lange og 1 Tom. tykke J Prag har Militairet nylig maattet dæmpe et betydeligt Folkeopløb, som varede i to Dage, og som var foranlediget ved det falske Rygte, at en Pølse handler havde ihielslaaet en Dreng, som af Kaadhed havde ringet paa hans Portklokke. Folket fordrede den arme Mand udleveret, for strax at slaae ham ihiel Alle hans Vinduer bleve ituslagne og Kavalleriet modtoges med Steenkast. Endnu havde han ikke tordet aabne sin Boutik. Omtrent 80 Personer ere arresterede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
En svenske Læge i Stockholm, ved Navn A. Hvasser, skal det være lykkedes grundigt at helbrede for Epilepsie. Lægemidlet er endnu Opfinderens Hemmelighed, der har opgivet det til Hr. Hvasser imod hans Æresord, ikke at aabenbare det for Nogen. Lægen opfordrer nu sine Kolleger og Velyndere til at afkjøbe Opfinderen hans Hemmelighed for at den kan blive offentliggjort til Bedste for Menneskeheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Indenlandske Efterretninger. En allerhøieste Resolution angaaende Børns Confirmation udenfor det Sogn, hvortil de høre, er ved følgende Circulaire af 2 ds. meddeelt samtlige Rigets Biskopper; Vedkommende Præster bør ikke nægte deres Samtykke til, at et Barn af deres Sogn maa confirmeres i et andet Sogn, naar Forældre eller Værger ønske det; dog at ingen Præst maa til Confirmations Forberedelse antage noget Barn af et fremmed Sogn, som er forpligtet til at søge offentlig Skole, med mindre det ved den Halvaars Examen, som gaaer forud for Antagelsen, er paa den i Skole anordningerne, for Kjøbstæderne § 32 og for Landet § 25, befalede Maade befundet at kunne udskrives af Skolen; ligesom vedkommende Præst, saafremt han finder det fornødent, er berettiget til at fordre, at ogsaa de Børn, der ere fritagne for Skolegang, forinden skulle i Skolecommissionens Overværelse underkastes en Prøve, om de ere i Besiddelse af de befalede Kundskaber. Finder en Præst sig beføiet til at nægte saadant Samtykke, og den Paagieldende vedbliver sin Begjæring, da bør Præsten strax igjennem Provsten andrage Sagen for Biskoppen, som, hvis han finder, at Samtykket uden tilstrækkelig Grund er nægtet, kan meddele den fornødne Tilladelse, men i modsat Fald indberettes Sagen til det Kongl. Danske Cancellies Afgjørelse. Naar et Barn confirmeres af en uvedkommende Præst, bør denne strax efter Confirmationen, foruden at indføre det i sin egen Kirkebog, gjøre Anmeldelse derom til vedkommende Præst, til fornøden Underretning og Jndførelse i Kirkebogen der paa Stedet." (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Til Cancelliet var indkommet et Andragende fra Communalbestyrelsen i en Kjøbstad om, at det maatte tillades Borgerrepræsentanterne at antage og af Kæmnerkassen lønne en Secretair, til at føre Protocollen over deres Forhandlinger og den fornødne Correspondence, hvilket det hidtil havde været anseet som Formandens Pligt at besørge. J denne Anledning har Cancelliet ved Skrivelse af 7. April sidstleden svaret, at det for Følgernes Skyld og som stridende mod Aanden i Forordn. 24. Octbr. 1837 ei kan bifaldes, at Kæmnerkassen bebyrdes med den omhandlede Udgift til Lønning af en Secretair, men derhos gjort opmærksom paa, at bemeldte Forordnings § 16 blot paalægger Formanden for Repræsentanterne at sørge for at Beslutningerne rettelig protocolleres og at Sagerne expederes i Overeensstemmelse dermed, men ingenlunde, at han skal udføre dette personlig, hvorimod det endog udtrykkelig er bestemt, at Protocollationen skal skee af Viceformanden, og hvad Expeditionerne angaaer, da kan der ifølge de brugte Udtryk intet være til Hinder for, at de efter indbyrdes Overeenskomst overtages af en Anden end Formanden, naar denne af een eller anden Grund maatte ønske sig fritaget for selv at udføre dette Arbeide. (C. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
J Programmet fra Borgerdydskolen paa Christianshavn til den forestaaende Aarsexamen findes en interessant Afhandling af Skolens Bestyrer, Dr. Krarup, om Hensigtsmæssighed og Gavnligheden af Oprettelsen af Elyster, eller Anstalter, hvori den mere velhavende Klasses Børn kunne, ligesom den simplere Klasses i Asyller, finde i den yngre Alder fra 4 til 8 Aar Adspredelse og Belæring i en Deel af Dagen, dog saaledes at de ikke berøvedes de Goder, som Familielivet medfører, idet de altid vare hjemme Morgen, Middag og Aften ved Spisetiderne, til hvilke næsten Familien er samlet i mange Huse. Dr. Krarup udvikler de mange Hindringer for Børnenes saavel intellektuelle som især physiske Udvikling, Forældrenes sparsomme Leilighed til at beskjeftige sig med deres Børn, Huusleilighedernes indskrænkede Rum, Mangelen paa Bevægelse i fri Luft og paa jevnaldrende Legekammerater, medføre for mindre Børn, hvilke samtlige Ulemper for største Delen vilde afhielpes ved de proponerede Elyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Som bekjendt er enhver Bornholmer Soldat, hvis han ei har en eller anden offentlig Bestilling, og Tjenestetiden ophører egentlig først med Livet. Kost og Klæder forskaffer Soldaten sig selv, og at han ingen Løn nyder, er en Selvfølge (kun endeel Officierer, nyde en ringe Gage); derimod faaer han Vaaben og Ammunition af Staten. Hver Mand havde forhen sine Vaaben i sit Hjem, for altid at have dem paa rede Haand; men i de sidste Aar ere Bornholmerne blevne afvæbnede og Vaabnene bragte paa Magazinerne, som maae ombygges for at kunne rumme dem. Man har altsaa det Særsyn, paa Bornholm at see Soldater blot bevæbnede med Patrontasker (de, der staae paa Post, gjøre en Undtagelse), hvilket giver Anledning til mange Drillerier og har udbredt en almindelig Misfornøielse, da Bornholmerne næsten ansee det som et Angreb paa deres Ære, at berøves deres Vaaben, især da de aldrig have misbrugt dem. - En Bornholmer", som fortæller Dette i Fædrelandet", i den Hensigt at fremkalde Kyndiges Dom over denne Gjenstand, yttrer meget rigtigt: at ved bestandig at have Gevær hos sig, lærer man at omgaaes med det, og at der gives mange Leiligheder, til at øve sig i Skydning, og som heller ikke blive ubenyttede af Bornholmerne. Kommer man derimod ikke i Berøring med Geværet, oftere end 3 a 4 Dage. aarlig paa Exerceerpladsen, bliver man næppe en øvet Skytte, og Jngen vil dog sikkert nægte, at de Soldater maae være de bedste at føre imod Fienden, der skyde bedst, hvorimod man vistnok kun er daarlig tjent med de Soldater, der ei forstaae at skyde, om end deres Vaaben ere nok saa blanke og pæne. Ved idelig at færdes i Vaaben vækkes den krigerske Mand, hvorimod Historien noksom viser, at den i modsat Fald tabes. (Rd. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
St. Knuds Marked i Odense d. 15 de var overordentligt godt besøgt, men Handelen var i det Hele ikke levende. Det synes i Almindelighed, at de Fleste blot for Morskabs Skyld komme til Marked. Desaarsag finde Drikkevarer, Kager o. s. v. den bedste Afsætning. Uldne Dyner, de simple Sorter 16, 18 a 20 Mk. pr. Stk., de finere 4 a 5 Rbd. pr. Stk., linnet Dynevaarstøi 28 s. til 2 Mk. 4 s. pr. Alen, bleget Hørlærred 24 a 26 sk. pr. Al., dito Blaarlærred 18 a 20 sk. pr. Al., Vadmel fra 2 Mk. til 2 Mk. 12 s. pr. Al. Smør 14 a 15 Mk. pr. Halvotting, Ost 5 a 6 s. pr. Pd., røget Flesk 13 a 14 Mk. pr. Lpd., Æg 1 Mk. Snesen, Byggryn 5 a 6 Mk. pr. Skp. Boghvedegryn 9 a 10 Mk. pr. Skp., Humle 28 Mk. a 5 Rbd. pr. Lpd. Paa Hestemarkedet var mange Heste og de bedste betaltes med høie Priser, enkelte Par parrede gode danske Heste betaltes fra 320 indtil 400 Rbd. Parret, ligeledes betaltes enkelte gode Heste fra 150 til 180 Rbd. pr. Stk., paa simple Heste var mindre Afsætning, ligesom gamle Heste betaltes med lave Priser. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Fra Slesvig mældes den beklagelige Begivenhed, at en ung, talentfuld og almindelig agtet Officeer af det slesvigske Jægerkorps har skudt sig i Louisenlunds Skov, som man almindelig vil vide, af krænket Æres følelse. (Jtzeh Wbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Fire af de i den saakaldte Slotsbygning i Aalborg arresterede Jndivider, der Alle hørte til den dronning lundske Tyvssag og af hvilke Nogle vare særdeles graverede, ere i Natten til sidste Onsdag undvegne fra Arresterne og skulle, saavidt man efter Savnet af nogle Baade maa formode, have taget Flugten til Vendsyssel, hvor de ere eftersatte af Stikbreve og en udsendt Politibetjent. Man vil paastaae, at Forbryderne ved deres Flugt have til Hensigt at søge Audients hos Hs. Majest. Kongen, hvortil der i Aalborg, ikke har været den af dem attraaede Leilighed, idet Arresterne i Slotsbygningen ikke bleve Hs. Majestæt foreviste. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Stænderne i Roeskilde. Under Adressedebatterne yttrede Etatsraad Neergaard at han maatte fraraade Adressen, saameget mere, som Forsamlingen har sin gode Petitionsret, der er det eneste legale Middel, hvorved man kan henvende Kongens Opmærksomhed paa de Ønsker og Begjæringer, man kunde have til Regjeringen i Anledning af det Røre, som han heller ikke kunde nægte finder Sted i Folket, Kammerherre Castenschjold erklærede det ogsaa for sin Overbeviisning, at kun fuldkommen legale Dokumenter kunne komme fra Forsamlingen; han kjendte iøvrigt intet Røre i Folket, Kammerherre Abrahamson meente, at der for Øieblikket endog var en speciel Aarsag til at indgaae med en Takadresse, nemlig i Anledning af Hs. Majestæts Opfordring til Forsamlingen til at yttre sig angaaende det Hensigtsmæssige af at indføre stænderiske Kommitteer. Kmb. Castenschjolds Udtryk: "legal. foranledigede Lehmann til den Yttring, "at man søger at vække den Forestilling, at man vilde benytte et illegalt Middel Men denne Jndvending var kommen fra en Side, han troede man ikke kan tillægge en saadan Vægt, at den vil erholde væsentlig Jndflydelse. Da Kmh. Moltke dadlede dette Angreb paa et enkelte Medlem, fremkaldte det en Discussion, hvori ogsaa Præsidenten deeltog, og som endtes med Lehmanns Erklæring, at der i hans omhandlede Yttringer ikke knude siges med Bestemthed at ligge Andet, end at han baade anseet det brugte "Jllegalt for lidet farligt, da det kom fra en Enkelts Side. – Først i det tredie Møde fik Sagen imellem Kmh. Castenschjold og Kand. Lehmann sin endelige AfgjørelDa Kmherren havde tilkjendegivet, at han ønskede at modtage en nærmere Erklæring, oplæste Præsidenten en til ham fra Kand. Lehmann indløben Skrivelse, hvori forekommer Følgende: "Naar jeg har yttret, at en fremført Jndvending var kommen fra en Side, som jeg troer, man ikke kan tillægge en saadan Vægt, at den vil erholde væsentlig Jndflydelse, saa har der med disse Ord ikke været tilsigtet nogen personlig Fornærmelse; det er ikke den Paagjældendes Charakteer, men Vægten af hans Autoritet, hvorom jeg har villet yttre Tvivl. Derimod erkjender jeg, at have feilet deri, at jeg har refereret min Formening, at Jndvendingen ikke vil erholde synderlig Vægt og Jndflydelse, til den Person, der har fremført samme, og ikke til Jndvendingens egen Beskaffenhed. Uanseet den stærke Provocation, der formeentlig laae i den Paagjældendes Yttringer, hvilke jeg har opfattet saaledes, at han erklærede det foreslaaede, af mig forsvarede, Skridt for illegalt, og derhos yttrede Tvivl med Hensyn til de Jntentioner, man dermed havde, kan jeg efter det Ovenstaaende ikke Andet end ønske, at jeg havde udtrykt mig saaledes: "Denne Jndvending er nu vel af den Beskaffenhed, at jeg ikke troer, den fortjener Vægt eller vil erholde Jndflydelse, Med denne Erklæring var Kmh. Castenschjold tilfreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Ribe, Døbt i Cathrine Kirke den 3. Juli. Dagleier Kield Schades Søn, Carl Christian Schade; Fadd. Dagl. J. C. Rasmussens Hustrue, Pigen S. Schade, Vognmand O. Andersen i Ribe og Ungk. A. Steiniche af Brede. – S.D., Mariane Sørups Søn Carl Christian Pedersen; Fadd. Gid. M. Jensens Hustrue fra Fardrup, Pigen M. Møller, Huusmd. P. Lallie fra Østervedsted og Smedesvend H. P. Hansen. - S. D., Bødker Clausens Søn, August Ludvig Clausen; Fadd.: Dagl. J. C. Rasmussens Hustrue, Pigen K. Jensen, Dreiermester J. Tingberg og Handelsbetjent C. Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Begravet paa Cathrine Kirkegaard den 20de Juni, Cancelliraad, Postmester Peter G. Neumann, 56 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Bekjendtgjørelser. Til det annoncerede Koncert Bal d. 27 ds. kunne Jndenbyesboende endnu faae nogle Billetter, naar disse indløses hos een af Undertegnede inden næstk. Fredag Aften Kl. 6. Dr. Dirck. ophoff. 5 Rbd. r. S. udloves herved til den, som kan opgive den eller dem, der nyligen har ødelagt 11 af de smukkeste og frodig ste unge Fyrretræer i det nye Anlæg ved Plantagerne. Matzen. Müller. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Løverdagen den 30te dennes om Eftermiddag Kl. 2 bliver paa Ribe Raadstue afholdt Auction over Boehave hvoriblandt 1 Sopha og Bænke, nogle Bøger, nemlig et tydsk Conversationslericon, Miniaturbibliothek der dentschen Klassiker, Rottechs Verdenshistorie, endeel danske, tydske franske og engelske Skolebøger, samt endelig Skilderier, Billedgallerier og Fortegninger. Lysthavende indbydes. Ribe, den 19de Juli 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, bliver Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Wester Hanherred, Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa bemeldte Hovedgaard Mandagen den 19de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom bestaar af: I. Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaards tart 50 Tdr. 1 Skp. 2 trefjerded. Alb., og ufrit Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 trefjerded. 2. En Vand- og Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler priviligeret Mølleskyldshartkorn 8 Tdr. 4 Skpr., og Ager- og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tde. trefjerded. Alb. 3. Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tinder af 525 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, og Kongetiende af 278 Tdr. 2 Fdkr. 4. Bøndergods med 4 Td. 7 Skp. 1 Fdr. enfjerded. Alb. fri Hovedgaardstaxt, Ager- og Engs-Hartkorn 2 Skpr. priviligeret, og 360 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. upriviligeret. Til videre Oplysning for Lysthavende meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 146 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Fæstebønder, og haves desuden 1,752 Ugedage, 58 Sommerdage og 1 Faarevaskningsdage, foruden kjørende og gaaende Reiser. Salgs=Conditionerne ville 14ten Dage forinden Auctionen ligge til Eftersyn i Domaine Contoiret under det kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, paa Gjæstgivergaarden i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Aviisredactionen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Fra Pressen er udkommet: Gotsches Læsebog, Almueskolerne i Danmark, udgivet ved Understøttelse af Fyens Stifts litteraire Selskab, Femte Oplag. Jndhold. 1. Fortællinger. 2. Om det menneskelige Le Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. geme. 3. Om den menneskelige Siel. 1. Noget om Naturlæren. 5. Om Himmellegemerne og Tidens Jnddeeling. 6 Om Jordkloden i Særdeleshed. 7. Om Luften eller Dunstkredsen. 8. Naturhistorie. 9. Om det borgerlige Selskab. 10. Noget af Menneskeslægtens Historie, især med Hensyn til den christelige Religion. 11. Nogle vigtige Opfindelser til Menneskenes Nytte. 12. Beskrivelse over Danmark og tilhørende Lande. 13. Danmarks Historie. Vogen er 256 Sider stor Octav, trykt paa godt stærkt val set Papir, og sælges i de fleste Boghandlinger i Danmark for den billige Priis 3 s Exemplaret i Materie og 4 indb. Det bifald, hvormed denne Læsebog er bleven modtaget i de talrige Skoler, hvor den nu bruges, og den fordeelagtige offentlige Anmeldelse, som er bleven Bogen til Deel, lader med Grund haabe, at den opfylder sin Bestemmelse som en meget hensigtsmæssig Læsebog for vore Almueskoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
J Ribe faaes Bogen hos Dhrr. Termansen og Andersen og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-20
Patent-Gjødning. En fortsat Erfaring af 10 Aar har beviist denne Gjødnings Brugbarhed og Billighed, og ved at henvende sig til Undertegnede med tilfredsstillende Caution kan ei ubetydelig Credit tilstaaes de Herrer Landmænd, der maatte behøve den i Quantiteter af ikke mindre end 100 Tønder, som beregnes à 8 Rbmk. Tönden frit ombord, men naar 1000 Tønder forlanges og betales contant er Prisen 6 Mk. 8 Sk. pr. Tønde. Kjöbenhavn, d. 11. Juni 1842. Joseph Owen, 248 Store Kongensgade.