Københavns Adresseavis, 1776-10-02
J Sverrig ere ved endeel Bergværker siden nogle Aar adskillige Huse opførste af Stage, og det Kongelige Berg værks Collegium har udsadt for hvert Bergværk 600 Dl. K. M. til Belønning for den Bergmand, som ved noget Jernværk først opfører et Stue= og Udhuus af Slagg efter en apprøberet Tegning. I det svenske Academies Skrifter for 1761 og 1771 findes følgende Beskrivelse over disse Bygninger: Her tales ikke om Huse af saadant Slagg, som man paa nogle Stæder ved Jernets Smeltning lader løbe i dertil indrettede Former, at det faaer Skikkelse af Muursteen. Disse Slagg Steene kan ikke haves i til strækkelig Mængde til almindeligt Brug, især da Slaggenikke efter alle Malmarter bliver tienlig til Formning, men springer i Stykker, naar det afkiøles. Slagget hvorom her tales, er det, som overalt ved Bergværker efter Sølv. Tobber eller Jern Smeltninger bliver tilovers og paa et Sted sankes. Til Bygninger af dette udfordres en lige saa fast og ved lagt Grund, som til Steen=Huus. Naar den er lagt, og en Fod af Graasteen over Jorden opsat, bruges Slagget. til Muurene og Væggene, som deraf kan opføres paa 2 Maader, nemlig ved at forme Væggene, og ved at opmure dem. Det første skeer ved at oprette tvende Lodret staaende, Vægge af Bræder, der staae saa langt fra hinanden, som Muuren skal være tyk. Rummet imellem disse Vægge opfyldes med Bygnings=Materialierne bestaaende af Kalk, helst ulæsket, grov og strid Sand og Slaag, der er knuset i mindre Stykker, under den ne Jndfyldning maa Slagget med Jernstænger bestandig og vel indarbeydes i, og blandes med Kalken og Sanden. Dør og Vindues Karmer maa paa sine Stæder, forud indpasses og giøres faste imellem de opstillede Vægge af Bræder. Naar det har staaet i nogle Dage for at tørres, tages Bræderne bort, og Muuren staaer færdig. Ved den anden Maade tager man store Stykker Slagg. De legges i Kalken eller den anden Materie, som til Muuringen bruges og passes saa got mueligt er, paa hinanden, at de kommer til at ligge faste, til hvilken Ende mindre Stykker indlegges udi de størres Mellemrumme, som og er til Kalkens Besparelse. Endskiønt saadan en Væg, naar den først er opmuuret, for de kantede og njevne Stykkers Skyld har en knudret Anseelse, faaer den dog lige saa godt et Udseende som en anden Steen=Muur, naar den siden med Kalk overstryges og jevnes, i sær da Kalken holder fastere paa Slagget end paa Muur steenen. Jkkun til Hyelvingerne over Døre og Vinduer, bruges i murede Slagg=Huse enten sædvanlige Muurstene, eller de forommelte Steene af Slagg, hvor de kan haves. Paa alle Stæder hvor Slagg og Kalk let kan faaes, er det meget fordeelagtig at bygge Slagg=Huuse. Hvor Sand fattes, kan man i Steden for somme bruge smaa stødt sigtet og ved Slemming renset Slagg. Bekostningerne ere langt mindre ved disse Huse, end ved andre Steenhuse, og de ere lige saa bestandige. Af Erfarenhed er ogsaa beviist, at saadanne Mure blive snarere tørre end Steen=Mure, og derfor snarere kan beboes, saa og ere Veyrligets Forandringer mindre underkastede. Naar man ligner de to Maader at opføre Slagg=Huse. med hinanden, synes det, at de murede fortiene Fortrinet. De koste mindre, thi man behøver ey at oprette Væggene af Bræder, og endskiønt udi Kalken, hvormed Muuren overstryges og jævnes, ey maae blandes Leer, kan det dog skee ved den Kalk, som bruges til Muurningen, i sær ved Udhusene, siden det er vist, at det Jern som er i Slagget meget bidrager til at Mure af Slagge og Leereblandet Kalk hærdes og blive faste, saa at dergaaer mindre Kalk til et muret end til et formet Huus. Derhos er det ogsaa meget troeligt, at den murede Væg bedre staaer i Jlden end den af det andet Slags, siden Slaget i den sidste maae være knuset i mindre Stykker, og altsaa ikke kan give Væggen Styrke nok, naar Kalken af Jlden begynder at løsnes.