JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Udlandet. Det engelske Parlament er udsat. O'Connell synes kun at have oppebiet denne Tid, for at komme frem med den detaillerede Plan til det irske Parlament, som han vil have gjenoprettet. Han forelagde den d. 22de for Repeglforsamlingen i Dublin, saa at den blev bekjendt i London samme Dag, som Parlaments-Sessionen sluttedes. Det nye irske Parlament skal efter denne Plan bestaae af to Huse, et Over- og et Underhuus. Adgang til hiint skulle alle irske Peers have; dette skal bestaae af 300 Repræsentanter, af hvilke 178 skulle vælges af Grevskaberne og 12 af Byerne. J de sidste Paragrapher erklærer han, at det ikke skal finde nogen politisk Adskillelse Sted mellem Jrland og Storbritanien. – En Efterretning om, at et Krigsdampskib skal have opbragt et fransk Koffardiskib, fordi det med en Ladning af Vaaben og Munition styrede til den irske Kyst, har vakt megen Opsigt. Bladene give endnu ikke nærmere Meddelelser herom. - Espartero er, med Kone, Niece og Følge, ankommen til London. Hertugen af Wellingtor tilstillede ham et Visitkort strax efter Ankomsten. Exregenter har frabedt sig alle Æresbeviisninger, men finder almindeligen den meest levende Deeltagelse. Lord-Majoren i London vil, efter Opfordring fra flere Medlemmer, sammenkalde Communalraadet, for at raadslaae om en Velkomstadresse til Espartero. - Morning Post har bragt det Rygte i Omløb at Dronningen paa en Udflugt i Canalen vil tage til Dieppe derfra besøge Ludvig Philip paa Slottet i En, og i Følgemed ham reise incognito til Paris. Prindserne af Joinville og Aumale skulle være komne til London blot for at overbringe Jndbydelsen, og man forklarer sig paa denne Maade deres korte Ophold og hurtige Afreise. Flere Linieskibe skulle have erholdt Ordre til at escortere hende.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Den franske Regjering har ikke offentliggjort senere Telegraph Depecher fra Spanien, men forskjellige foruroligende Rygter ere i Omløb. J Barcelona skal der atter være udbrudt Uroligheder, paa Børsen i Paris fortalte man, at Prim har erklæret sig for den øverste Junta, at denne udøver den fulde Magt og at Narvaez er bleven uenig med Regjeringen i Anledning af Olozagas Udnævnelse til Gesandt i Paris. - Carlistbanderne blive i den sidste Tid stedse talrigere i de cataloniske Bjerge J Grækenland har der atter været alvorlige Scener mellem Grækerne og Bairerne. Bladene vedblive at nære Hadet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
J Siebenburgen ere to Trediedele af den yndigt beliggende By Jngen afbrændte den 22de Juli. J saa Timer vare 110 Vaaningshuse og tre Gange saamange Udhuse lagt i Aske. En Kone omkom i Luerne og to Børn savnedes
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Fra Moskau meldes af 2den ds. Jgaar imellem Kl. 5 og 6 Eftermiddag have Storm og Hagel anrettet betydelig Skade i vor Hovedstad, over 70,000 Ruder bleve slaaede itu og 5 Vinduer bleve kastede reent ud paa Gaden, paa over 60 Huse blev Jerntaget afrevet; paa andre Jern pladerne og meere; 12 Træstakitter bleve ganske kastede omkuld, paa 2 Skorstene bleve Veirhanerne afrevne og to ganske sønderslagne. Paa Triumphporten blev Jerntager afrevet, og af Blyet underneden blev 20 Pd. kastet ned; paa en Kirke blev Korset bøiet, og paa en anden Kirkes Sidecapel blev Trækorset, beslaaet med Blik, kastet ned osv. Frugthaverne have lidt megen Skade. Paa det Hs. Maj. Keiserinden tilhørende Gods, Studenzy, beløber Skaden paa Træer og Planter sig til 600 S. R. paa Tvers og Nikisk Boulevard ere 6 Træer splittede ad og to rykkede op med Røden.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Det er efter flere Aars Forsøg lykket Svenskeren Pasck at udfinde et Stof, der blandet med Kalk giver denne alle den hydrauliske Kalks Egenskaber. Dette Stof er Alunschifer. En saaledes tilberedt Kalk tørrer yderst hurtigt og antager den største Fasthed og Uigjennemtrængelighed. Denne Opfindelses Vigtighed for Vandbygningskunsten er indlysende; men ogsaa for den almindelige Bygningskunst er den yderst fordeelagtig, idet der ikke alene kan bygges dermed i vaadt Veir, men det nylig Byggede bliver strax tørt og er uimodtageligt for Fugt. Kalken blandes med 1/2 til 1/2 Alunschifer. Et fransk Blad foreslaaer istedetfor at kalde Espartero Seierhertugen, at give ham Navnet Barberen, af Sevilla, fordi han har villet eraseren denne Stad, Eftergjørelser af Banksedler. Efter Forlydende skal en Mand i Gothenborg have udfundet en Methode, ved hvilken enhver sædvanlig Bankseddel kan eftergjøres saa fuldkommen, at dens Falskhed ikke engang ved Mieroskop kan opdages enten i Papiret eller Terten, og tillige en nu Methode til at forfærdige Papirspenge, som ikke ere udsatte for slig Eftergiørelse. Opdagelsen skal være tilbuden der svenske Bank. – Et i Gothenborg udkommet Blad, "Phonirk, omtaler ogsaa denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 29de August." Vor By trues med et stort Tab. Den udmærkede Læge, Livlæge hos Hs. Maj. Kongen, Overlæge ved Livgarderne, &c., Professor Levin Jacobsen, ligger farlig syg og er desværre opgiven af sine Colleger. Ved Postens Afgang vilde man vide, at han allerede havde forladt det Jordiske. Han er, som bekjendt, en af Hovedstadens første, med europæisk Renomme hædrede, Læger, og saavel vor Stad som Videnskaben vilde lide et smerteligt Tab ved hans Død.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Orla Lehmann ankom i Søndags Middag hertil med Dampskibet "Christian den 8de, og blev ved Toldboden modtagen af sine Venner og en talrig Skare Folk - vel 6 til 800 Personer som istemte følgende Sang: Vel mødt ved Øresund, Velkommen Broder Ved Skandinaviens skumdækte Bro Det er paa Tiden - ængsteligt vor Moder Maa kalde hver en Søn, hun agter tro, Thi Frygt for Fremtid som en bunkel Skygge Har lagt sig over Danmarks lyse Bred. Vi byde Dig ei hjem til Fredens Lykke, Vi kan kun byde Dig at kæmpe med. Er Du en Helt, som Aandens Sværd kan svinge, Er Du en Ridder af det frie Ord: Velan, saa lad kun Øren kraftig klinge. Mod hver en raadden Rod i Danmarks Jord! For Dannemark, vor Moder, og for hende Vor Oldemoder, Skandinavien, Ved Øresund, ved Eiderstrømmens Rende, Det er paa Tiden nu at staae som Mænd!
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Hr. Lehmann takkede for den aldeles uventede Glæde, man her havde beredt ham, og lovede, at man snart skulde høre fra ham og maatte da selv dømme, om han var Danmarks, var Skandinaviens ægte Søn. Efter flere Gange gjentagne (Fædrel. Hurraraab adskiltes Mængden.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Trykkefrihedsselskabets Skriftcommittee, hvoriblandt Prof. Clausen, Larsen og Engelstoft, Overlærer Olsen og flere anseete Mænd, har i en Skrivelse til Folkebladets Redacteur høiligt beklaget, at en saavel i Henseende til Tanken som Tankens Form lige fortrinlig Artikel som den betitlet den russiske Prindsesse a." skulde være bleven undertrykt og protesterer paa det Høitideligste imod Cancelliets Formening: at Artiklen lovlig kunde undertrykkes paa Grund af dens politiske Jndhold. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Det kgl. danske Cancelli har under 9de de tilmeldt Kjøbenhavns Magistrat, at der er meddeelt Literatus BlokTøren fri Proces til for Høiesteret at indanke en inden den kgl. Landsover- samt Hof- og Stadsret afsagt Dom, i en mod ham af Hoboist og Elev i det kgl. Capel C. Keck anlagt Sag, for et i Bladet Politivennen indført versificeret Stykke, betittet: "Meenederen og Fanden". Pastor emer. P. D. Faber har, ved i Frihedstræet at publicere et Jndlæg i Landsoverretten, bebyrdet Procurator B. Christensen med en Trykkefrihedssag, som Sidstnævnte vanskeligen kan undgaae, idet Hr. Pastoren har tillagt ham en Benævnelse, hvilken han neppe, som Embedsmand, kan taale. Hvad der saaledes har bragt Frihedstræ ets Udgiver i Harnisk, saa at han endog med velberaad Hu for at faae en Jnjuriesag, offentliggjør sit høist graverende Jndlæg, er vel især den Omstændighed, at Hr. Procurator Christensen, som Defensor for Hr. Ploug, spørger, hvorvidt det er sandt, "at Hr. Pastor emeritus Faber, medens han endnu beklædte sit præstelige Embede i Jungshoved, engang i sit fulde Ornat reed et Stykke Vei paa en So."
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Ved Høiesteret er afsagt Dom i Sagen. Chr. Fred. Hansen contra Jørgen Appel og F. C. Appel, betræffende en Hovedfordring af 30,000 Rbd. Sedler, forskjellige Contrafordringer og Lovligheden af en effectueret Arrestforretning. Ved den indankede inden Grevskabet Knuthenborgs Birketing afsagte Dom, er kjendt for Ret: Contracitanten Gaardfæster Hansen af Taageradsgaard bør være berettiget til i den af Hovedeitanten J. Appel paastævnte Fordring af 30000 Rbd. at nyde Leqvidation for Contrafordringer til et Beløb af 20,000 Rbd. og 2250 Rbd. 5 Mk. 10 1/2 s., og bør Contracitanten efter en saadan Leqvidation at betale det tilbageblivende Beløb med lovlige Renter 4 pCt. pr. Anno fra 31te Aug. 1831 indtil Betaling skeer. Med Hensyn til dette Beløb bør den under 29de Aug. 1831 effectuerede Arrestforretning ved Magt at stande. Jøvrigt bør Hoved og Contracitanten for hinandens og Jndstævnte F. C. Appel for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninget ophæves. Dom: Denne Sag bør paany foretages ved Underretten, og Citanten, efter nærmere Begjæring, indrettet efter Forskrifterne i 9 7 af Frdn. 3die Juni 1796 og 8 2 i Frdn. 16de Jan. 1828, gives Leilighed til at søge yderligere Beviis for sine Contraktav, navnlig ved Optagelse af Tingsvidner, hvilke dog, forsaavidt ikke særdeles Omstændighedet derfor maatte være hinderlige, bør samtidigen erhverves og de til den Ende fornødne Afskrifter af Documenter, der under Sagen ere fremlagte, hos Vedkommende forlanges. Processens Omkostninger betaler Contracitanten til Citanten med 100 Rbd. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. (B. T.)- Det den 24de de udkomne Dobbelt-Nr. af "Juridisk Ugeskrift, indeholder en interessant Fremstilling ang. den mod Procurator F. M. Lange for Hof- og Stadsretten anlagte Sag, under hvis Drift det fuldstændigen er bleven godtgjort, at Tiltalte befandt sig i en Sielstilstand, der udelukkede Tilregnelighed, idet den kraftige Forstand, der tidligere udgjorde et Særkjende i al hans Virksomhed, var bortvegen, hvorfor han ogsaa allerede under Sagens Gang bleve indlagt som Patient paa Frederiks Hospital og er senere tagen under Cuur paa Bidstrup, hvor der skal have yttret sig utvetydige Tegn paa, at hans Sindsforvirring neppe no nogensinde vil ophøre. Hof- og Stadsretsdommen lydet paa Frifindelse, og det Offentlige er paalagt Sagens Omkostninger. – Jfølge modtagne directe Efterretninger fra de danskevestindiske Besiddelser var Tørken stor og vedholdende (B. Td.)J Morgen Aften gives der i Tivoli et stort Vauxhall og Fyrværkeri.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Jgaar Morges passerede sydpaa, kommende fra Nordsøen og Gothenborg: svensk Fregat "Chapmann, hvorombord Hertugen af Østergothland. (B. T.)- Pensioneret Bøssemager ved Holmen Eskild Esbjørnsen og Kone Louise Hausmann feirede den 23de de deres Guldbryllupsfest.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
J Søndags Nat imellem Kl. 12 og i havde vi her en saa voldsom Skylregn, at Vandet i nogle Gader trængte ned i Kielderne. Uveiret var forbundet med stærk Lynild, medens Tordenskraldene kun vare svage. (B. Td.) Ordensdecoration. Under 24de ds. har H. M. allern. tilladt Kherre, Oberstl. og Commandeur for 1ste Jægercorps T. G. v. Høegh, R. af D. og Dom., samt Capit. i den kgl. Artilleribrigade E. v. Bruun, R. af D., at anlægge og bære de dem af Kongen af Sverrig og Norge, tildeelte Decorationer som Ridder af Sværdordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Ledigt Embede. Ved Herlufsholms Stiftelse er en Adjunct-Post ledig, hvorom Ansøgningerne indgives til Stiftelsens Directeur, Geheime-, Stats- og Justitsminister Stemann. De Ansøgende maae isærdeleshed godtgjøre deres Duelighed til at undervise i Arithmetik og Mathematikens øvrige Deele samt i Physik og Naturhistorie.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Befordringer. D. 24de de, er den til Diaconus i Neustadt valgte Cand. theol. D. J. H. Reepen ansat som Feldtpræst ved det holst lauenburgske Contingent under den forestaaende Concentrering af det tydske Forbunds 10de Armeecorps ved Lüneborg. – Endvidere har det slesv. holst. lauenborgske Cancelli indberettet, at have valgt Skolelærer, i Langenhals N. H. Scheelk til Degn ved Contingentet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
D. 6te ds. er Contoirchef under den slesv. holstenske Regiering, Cancellisecretair W. A. F. Cramer udn. til Secretair ved Anstalten for Sindssvage ved Slesvig. D. 18de de er Sognepræst for Thorsted og Hover Mhd. i Nibe St.,N. J. Beck, besk. til Sognepræst for Bjergby og Mygdahl, Md. i Aalb. St., Sognepræst for Vildberg, Timmering og Neulina Mbd. i Ribe St., H. J. Glud, til Sognepræst for Jeberg og Lyby Md. i Vib. St., forhenv. pers. Capellan for Uggilt og Taars Md. i Aalb. St., N. P. Møller, til Sognepræst for Aadum Mbd. i Ribe St. og Sognepræst for Wodder Md. i Ribe St., H. P. G. Koch, til Sognepræst for Sønder=Kirkeby og Sønder=Alslev Md. paa Falster. S. D. er Landvæsens- og Tiendecommissair for Falster, Propr. H. Stampe, udn. til Justitsraad. D. 21de de er Sognepræst for Stedesand Md. i TønderAmt. I. C. F. Johnsen, besk. til Sognepræst for St. Laurentii Md. paa Vesterland=Föhr under Ribe St.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
J en til Forsvar for Ørsted imod Fædrelandet, stillet Artikel i "Berlingske Tidende" forekommer med Hensyn til Arvespørgsmaalet følgende interessante Yttring: "Vi negte iøvrigt ingenlunde, at der kunne anføres vigtige Grunde for een og samme udeelte Arvefølge i det hele danske Monarki, saa at ikke blot Slesvig og Lauenborg med Hensyn til hvilke vi ikke finde at der kan være grundet Tvivl), men ogsaa Holsten selv i Tilfælde af at den kongelige Mandstamme skulde uddøe, tilfalder Den, der efter Kongeloven er nærmeste Arving til den danske Throne. Kun mene vi ikke, at det staaer til Kongen i Lovsform eensidig at afgjøre de Arvefordringer, som andre Fyrstehuse maatte gjøre paa Holsten, men at det vil komme an paa at vinde Anerkjendelse af den udeelte Arvefølge fra de vedkommende Staters Side. Om dette lader sig opnaae og hvilken Vei, der i saa Henseende kunde være at gaae, er Noget, hvorom vi ikke vove at yttre nogen bestemt Mening; men saa meget er os klart, at vore Blades Jndblanding i Sagen snarere vil føre fra end til Maalet." Den slesvig-holsteenslauenborgske Advocatforening holdt den 22de ds, en Generalforsamling i Kiel, hvorved 20 Medlemmer vare tilstede, og Overretsadvocat Reiche fungerede som Præsident. Det vigtigste Anliggende, som sattes under Forhandling, var et Forslag til en Petition og Jndførelsen, af mundtlig og offentlig Retspleie i alle Sager, baade civile og criminelle, samt af Eedsvorneretter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Ribe Avis anfører følgende Jldebrandstilfælde, som ere foranledigede ved Lynild i Ribe Amt i denne Maaned: 1) Den 11te afbrændte et Sted paa Stenderup Mark, forsikkret i Landets Brandcasse for 150 Rbd. Beboerne fik noget Bohave reddet. 2) Som meldt skeete Ulykken i Randrup Præstegaard den 21de om Morgenen Kl. 7. Tvende Karle, som kom fra Marken og vare krøbne i Skjul i Stalddøren for Regnen, saae Lynstraalen slaae ned 14 a 15 Alen fra dem i samme Huuslængde. Præsten og Kone vare fraværende og de tilstedeværende af Gaardens Folk, 2 Karle og 3 Piger samt 2 Børn, vare i en Stue i Vaaningshuset og kom bemeldte tvende Karle imøde, da det stærke Tordenskrald var faldet. Præsten tabte sin hele Rug- og Hø-Jndavling, Brændsel, to Sviin, Ud- og Jndbo paa høist ubetydelig Bohave nær. Bohavet havde Præsten, saavidt vides, forsikkret i en privat Brandassurance. Gaardens Bygninger, som for endeel skulle opbygges af Præsten og noget for Kirkens Regning, vare ialt forsikkrede saaledes, at Branderstatningen bliver 2670 Rbd. Sølv. J 50 Aar er det tredie Gang, denne Præstegaard er afbrændt. Tjenestefolkene tabte ogsaa endeel Klæder. J faa Minuter var den sammenbyggede Gaard omspændt af Luerne. 3) Den 21de om Eftermiddagen afbrændte et Sted paa Tranberg Mark. J Huset vare kun 3 Børn tilstede, som nær vare indebrændte, da Jlden alt havde fat i deres Klæder, men bleve frelste ved at et Menneske hurtigt kom dem tilhjælp. Bohavet brændte aldeles. Stedet var forsikkret for 160 Rbd. 4) Den 22de brændte en Gaard i Borre, og er det rimeligt, at denne ogsaa er brændt ved Lynild, uagtet ingen sikker Oplysning i saa Henseende kan gives.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Fra Nykjøbing bedder det i Loll. Falst. Av." Jfølge Beretninger fra forskjellige Egne af dette Stift spores den fordærvelige Rust paa Hveden næsten overalt, men medens Tabet nogle Steder er ubetydeligt, anslaaes det andre Steder til henved 3/4 af det forventede Udbytte, hvortil endnu kommer, at baade Kjærne og Straa, hvor denne Sygdom meget har taget Overbaad, er af langt ringere Qvalitet end det ellers vilde have været Tilfældet. Den største Deel afdenne Kornsort er allerede i Huus, og Landmændene ere ivrig beskjæftigede med at meie Vaarkornet, som lover et fortrinligt Product. Det tørre og varme Veir blev i Onsdags og Torsdags afbrudt af en rigelig Regn, som uden synderlig at skade Kornet eller hindre Høstarbeidet har havt en velsignet Jndflydelse paa Græsmarkerne, Kartoflerne og den nylig faaede Raps, hvoraf der dog nu langtfra ikke dyrkes saa meget her i Egnen som forhen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Rug faldt sidste Torvedag heri Byen, hedder det i Frederiksb. Amtst.", pludselig omtrent 910 Mk. pr. Tde.,et blandt de flere Tegn paa Aarets rige Høst, navnlig af Rug.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Fra Maribo hedder det i Loll. Posten: Hvedehøsten er nu under det meest gunstige Veir tilendebragt, og Landmændene ere under ikke mindre gunstigt Veir i travl Beskjeftigelse med at bøste Byg, Havre og Ærter. Vi see allerede mange Kornhæs udenfor Bøndergaardene som et Vidnesbyrd om den rigelige Høst.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
I Anledning af de omtalte Rapsplanters overordentlige Frugtbarhed anfører Loll. Falst. Av., at en eneste Kaalrabbiplante (leraca Napobrassica) for nogle Aar siden i Ønslev Præstegaards Have paa Falster har givet 116,000 Korn. Frøet blev omhyggelig indsamlet og veiet, og Tallet udfundet ved nøiagtig at tælle et Qvintin, hvorved Resultatet naturligviis meget paalideligere kunde udfindes end ved at tælle Bælgene og Frokornene i enkelte Bælge, der aldrig indeholde ligemange Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
J Svendborg Avis fortælles i en indsendt Artikel, at Bønderne i et Sogn i Fyen ere en Søndag blevne hindrede i at deeltage i Gudstjensten derved, at de vare tilsagte fra Herregaarden at kjøre Steen til Herremandens Svinegaard!
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Skagen, den 28de August. Under 12te f. M. er Forbjerger og Kjøbmand B. Andersen og Forbjerger og Handlende R. Sørensen hersteds meddeelte en Sølvmedaille med Baand fra Hans Keiserlige russiske Majestæt, og som Hs. M. Kongen har tilladt dem at bære som Belønning for udviist Daad, ved at have reddet Skibsmandskabet fra den paa Skagens Rif, Natten til den 22de December f. A. strandede finske Brig "Charlotte, af Jacobstad, ført af Capt. J. Malm.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Handels- og Skibsefterretninger. I Tirsdags havde man den Fornøielse, hedder det i Loll. Posten, første Gang at see et 9 a 10 Fod dybtstikkende Fartøi seile indi Havnen ved Bandholm og der lægge sig ved Brohovedet, hvor det de følgende Dage lossede. Rævnte Fartøi er en Slup, som kom fra England, var ladet med Steenkul og tilhører Kjøbmand H. C. Krøyer i Maribo. Skagen, den 28de August. Jaaar Middag kom iland her paa nordre Side af Landet, Capt. C. F. Wurffel, af Stettin med Mandskab, 5 Mand, i sine 2de Skibsbaade og berettede, at hans førende Galease ufriedenheit, hvormed han var kommen fra Grangemouth, bestemt til Hjemstedet med Ladning af Jern, var sjunken 1 1/2 Miil i nordlig Retning fra Skagens Fyrtaarn. Efter Capitainens Udsaan skal han i 4 Dage i Nordsøen have holdt Fartøiet paa Pumperne, i den Tanke mulig at naae Land, men da dette ei formedelst Vindstille lod sig gjøre, blev han nødsaget til at forlade den, hvorefter den øieblikkelig fank Kbhvns Børscours, den 29de Aug. Hamb. t. 201 1/2 Sp. 200. N. Spdlr. - a 4 Rd. Sv. Sedl. – – Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 102 a 102 Rd. Nation. Obl. af 1820 Rd. r. S. Rigsbant Obl. af 1818. - a - Rbd. r. S. Bankactier 113. a 113 1/2 Rbd. r. S. Af Actier - Rbd. a
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 26de Aug. C. Munch f. Kbh. m. Stykg. J. Poulsen f. Hartlep, best. t. Rand, og N. Hansen f. Rewcastle, bestet. Aarh.; Begge m. Steenkul (udg. d. 27de). D. 27de: J. Johansen f. Horsens, best. t. Norge m. Korn (udg. d. 28de). - Udg. D. 27de: R. Jørgensen t. Aalb., ball. R. Raahauge f. Hartlept. Nakskou. F. Thielt. Gothenb. m. Uld og Skind. N. Sørensen, og P. D. Jacobsen t. Norge m. Korn og Fedev. L. Steckfleth t. Skagen m. Muurst. J. Nielsen t. do. m. Stykg. P. A. Jensen f. Altona t. Fredericia. S. L. Petersen af Kragerot, Corsør. H. Christensen af Tønsb. t. Horsens. H. Sørensen af do. i Odense. D. 28de: A. Foren af Christiansandt Norge. Vinden d. 28de: Østlig, flan Kuling og klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Reisende. Ankomne med Pakkeposten igaar, fra Randers, Mad. Nellemann. Med Personposten idag fra Haderslev, Student Steger, Pastorinde Balslev. – Afgaaede med Dagvognen igaar, til Aarh. Copiist Tegder, Lieuten v. Olufsen, Jfr. Rosenkilde, Frøken Wittendorff. Med Pakkeposten i Tirsdag: t. Sæby. Pastor Albrechtsen; med de til Grenaae Mad. Jensen m. Barn, til Hobro. Hr. Henriques.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Døde. Peter Daniel Falck, 21 A.; Frederik Vilhelm Taagerup, 61 A.; Viggo Holm, 6 A.; Anne Schønnemann, f. Tange, 61 A.; Cand. pharm. Hans Peter Lillelund Hansen, 35 A., Viinhandler Mønsters Datter, Johanne Auguna Henriette Christiane, Alle i Kjøbenhavn. Landvæsenscommissair, Godsindspecteur Thomas Jensen Terndrup, 52 A., paa Pettersminde. Kirstine Marie Bruun, 18 A.; i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Ved Tallotteriets 1560de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 79. 26. 11. 80. 17.
Aalborg Stiftstidende, 1843-08-31
Jndsendt. Det Gjørupske Panorama bliver, uagtet det smukke Veirligt, meer og meer besøgt, hvilket det ogsaa fortjener. Vi ville her omtale følgende Gjenstande som fortrinlig udførte. Et 30 Alen stort Panorama af Kjøbenhavn, seet fra Nicolai Taarn, hvorfra man overskuer den største Deel af vort Fædrelands Hovedstad, man gjenkjender Stederne paa Amager Torv, Vimmelskaftet, Høibroplads, Nybrogade, Stormgade, Slottet, Cancelliet, Børsen, Admiralgaden m.fl., hele Christianshavn, hvorover man øiner den svenske Kyst; endvidere sees en stor Deel af Stadens smukke Omgivelser: Frederiksberg m.v. Ved at betragte dette Panorama troer man sig hensat i en betydelig Høide, idet man overseer Alt i en naturlig Størrelse og i en tilsyneladende betydelig Dybde; det er saaledes det største og første Panorama, der paa denne Maade har været fremstillet her. – St. Marcus=Pladsen i Venedig, hvis Kjæmpebygningers gradieuse Pragt er imponerende endog for dem, som have seet Samme i Virkeligheden, og tilbagekalde Tanken om Venedigs fordums Glands. Man betragte Tunnelen under Themsen, som er malet efter Naturen af den bekjendte engelske Maler Luis Halton, Perspectivet er overraskende. Det Jndvendige af den store Rotunde af den hellige Gravs Kirke i Palæstina afgiver et høitideligt og andagtsfuldt Skue, Kryptkirken under Domkirken i Viborg, er særdeles smagfuldt oplyst, og fortjener at tages i Øiesyn, saa meget mere som der kun gives tre af dette Slags Kryptkirker i Europa. Fremstillingen af Kong Frederik, den Sjettes Liig paa Paradesengen i Riddersalen er overeensstemmende med hvad man har seet i Virkeligheden. – Tillige forevises flere smukke og seeværdige Gjenstande. Forældre anbefales til at medtage deres Børn, da intet er mere skikket til at opvække deres slumrende Sands for det Skjønne, end disse naturtroe Fremstillinger.