Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-11-16
De Civile-Skifte-Forvaltere her i Bergen, lader hermed forudru andet lovlig Proclama indkalde afgl. Jon Tonning hans Efterladte Credi og Debitorer, at de indfinder sig for os til et lovligt Skifte, inden 4re Uger a Dato, de Første, deres retmæssige Krav at anmelde og ligitimere, og de Sidste ligemaade at betale, hvad de til Boed enten i en eller anden Maade maatte vide sig pligtige; Hvor efter da enhver skal pleyes Lovgemæs, efter Boets ringe Tilstand. Bergen den 12te Novembr. 1767. N. C. Dedechen. H. S. Heiberg. Samme Skifte=Ret lader og herved foruden andet lovligt Proclama indkalde afgl. Siri Michels Datter, som i det Tydske St. Catharinæ fattig Huus ved Døden er afgaaen, hendes efterladte Credi- og Debitorer, at indfinde sig til et lovligt Skifte ligeledes inden 4 Uger a Dato enhver med saadan legitimation som Lov efter død Mand æsker, Bergen at supra. N. C. Dedichen. H. S. Heiberg. Kort Underretning om Humle-Avelen, indsendt fra en Landmand i det syndre Bergenhusiske Amt. Man udvælger sig et Stykke Land, som ligger i Læ for nordlige Vinde, og, saa meget mueligt, mod Solen. Dette lidet Stykke Land, som maa indhegnes, giødes og besaaes 2 til 2 Aar, indtil Jorden bliver løs og reen. Derpaa udvælges gode Humle-Rødder, som afskiæres i 2 til 3 Qvarters længde og de tykkeste rives i Stykker, dog saaledes, at hvert Stykke maa beholde sit Øie eller Viser ubeskaded. Samme nedlægges radeviis i smaae Grøvter, tilberedde af den bedste Jord og formængede med god Faare Giød sel. Plantningen holdes for bedst at skee om Vaaren. Roden løber mest imod Bakken. Naar Viserne opspire til 2 a 3 Qvarteers Høide, sættes Stænger til dem og bindes varsom 2 eller 3, af de bedste og tykkeste Visere eller Ranker til hver Stang, Stængerne maa ei staae nærmere sammen end 5 til 6 Qvarter, og lidt i skraa, at Vind og Soel-Skin kand have dets bedre sit frie Løb. J det første Aar ere Stængerne lave, i det andet noget høiere og i det 3die sin fulde Høide eftersom Humle-Rankerne kand taale at løbe optil; Thi for meget svækker Roden. Om Høsten, naar den er moden, eller begynder at blive gul, afskiæres Rankerne eller Tægerne ved Roden, trækkes af Stængerne og Axerne af plukkes, som tørres i Vind og Luft, paa Ovn eller i Tørke Stue, men ikke i Soel-Skin. Siden pakkes den vel til og forvares. Om Efterhøsten maa der føres en temmelig Mængde smaa Riis, bedst, af Older, paa Humle-Haven. Om Vaaren giødsles den med Koe-Møg og velbrændt HesteGiødsel. Naar den siden tager af at bære og Rødderne komme for dybt i Jorden, maa Rødderne ved skarpe Træ-Stavre oprettes. Og skader det ikke, om en Rod afbrækkes. Dersom Honning Dug, som er en sød og sedagtig Vædske, kommer paa Bladene og de tillavede Axe=Knopper, da maa den afskiæres tæt ved Roden; The ellers døer Roden, bort. Det var at ønske, at enhver Landmand lagde sig efter Humle at avle til sin egen Fornødenhed. Men samme dets værre haver aarlig meer taget af end formeret sig. Dog hvis Humlen holder ved som i disse 2de Aar i saadan høie Priis og endda tildeels uduelig, var der Haab om; At det gamle Ordsprog, blev sanded: At af Skade bliver man viis, men ikke riig. NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.