Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-04
Tydskland. Endnu fattes Bekræftelse paa den sidst meldte Freds Efterretning, hvilket dog allene har sin Grund i Udeblivelsen af den nyeste Rigspost. Breve fra Rastadt tale vel om de fredelige Forslag og Forsikringer, som den Viener=Koureer har overbragt, hvilke dog, efter samme, ikke bestaaer i andet, end at Keiseren lover at trække sine Tropper tilbage, naar Franzoserne ville rømme den høire Rhinbred. Saa hedder det ogsaa, at de franske Ministre i Rastadt den 15de have gjort den mundtlige Erklæring: "at Chrenbreitstein skulde fløises og efter Freden gives Riger tilbage, samt at den franske Regiering oprigtig ønskede at fortsætte Fredsforhandlingerne med Rigs deputationen, og, selv i Tilfælde af et utilfredsstillende Svar fra Rigsdagen i Regensburg, vel skulde vide at giøre Forskiel paa dem, som bestandig havde stemt for Freden, og hine, som attraaede Krig. Uagtet Franzoserne den 16de havde truffet de frygteligste Anstalter til en Overgang ved Kehl, og Alt paa den høire Rhinbred lavede sig til et flygte, blev der dog intet af samme, som det sidst hedte, Aarsagen hertil angives af Nogle at være de store Oversvømmelser ved Rhinen. Andre forsikre, at det franske Direktorium og Viener=Hof ere blevne eenige om at opsætte Fiendtlighederne endnu 3 Maaneder. Det, hvorpaa midlertid hele Tydsklands Opmærksomhed nu henvender sig er Regieringsforandringen i Bayern hvoraf man lover sig vigtige politiske Tildragelser. Den nye Kurfyrste, Maximilian Joseph II er alt i München, og kan man troe, Rygtet, vil han giøre alt for Rigsfreden ligesom han og skal staae i beste Forstaaelse med det Preussiske Hof. Man venter desaarsag en Forandring i det Münchner=Ministe. rium m.m. Ved denne Leilighed troer man at burde anføre en Privat=Skrivelse direkte fra Leipzig af 21 J. M., som indeholder følgende mærkværdige Ord: "Da Kurfyrsten af Bayern er død, og et nyt Stridsæble derved udkastet, saa synes en heftig Fornyelse af Krigen uundgaaelig. - hævet ved et endeligt UdfalEngelland. 6 af de manglende Engelske Poster ere endelig ankomne, og have medbragt Efterretninger fra den 29 Jan. til den 15 Febr. Jblant andre interessante Nyheder udmærker især den sig, at ligesom Hr. Pitt, efterat Debatterne havde varet i 13 Dage, har havt den Triumf, at giennemsætte Planen til Jerlands Forening i det Engelske Underhuus med 120 imod 16 Stemmer, saa har han paa den anden Side med Smerte maattet see samme Andra gende forkaftet i det Jerlandske Underhuus med 100 mod 104 Stemmer. Tiden maae nu lære, hvad Ministeren vil gribe til for at giøre det Jerlandske Underhuus lige saa tilbøielig til at understøtte dette Projekt, som Overhuset alt har viist sig. Vist er det, at mange Jerlandske Parlamentslemmer og andre Jerlændere af Jndflydel. se ere afreiste fra London til Dublin, for at forstærke Majoritæten i de paa følgende Debatter. Overalt kan man formode, at Seieren i ethvert Tilfælde vil koste meget, da Folket i Jerland er saa aldeles imod Unionen. Det synes her meest hensigtsmæssigt først at give en kort Underretning om denne Sags Forhandling det Engelske Parlament og siden i det Jerland. ske. Den 31te Jan, aabnede Hr. Pitt sit Andragende med en lang Tale, hvori han beklagede at det Jerlandske Underhuus imod al Forventning havde forskudt hans velmeente Hensigter, men erklærede tillige, at uagtet den Agtelse han bar for hiint Huses Beslutning, kunde dette dog ikke afholde ham fra at forelægge det Brittiske Underhuus Planen til denne Forening. Efter samme skulde Storbrittanien og Jerland forvandles tile et Kongerige og havere et Parlament, under Navn af det forenede Kongeriges Storbrittanniens og Jerlands Parlament for saaledes at sikre den fælleds Jnteresse og rodfæste det Brittiske Riges Styrke, Magt og HielpekilBiller og andre Jnsekter af alle Farver at Sneen var ganske skiul med disse Dyr, som krøbe omkring paa samme Sverrig. Til Grændseberigtigelserne er nu baade at det Russiske og Svenske Hof valgt end en Kommissair paa begge Sider.