Kiøbenhavns Postrytter, 1780-01-07
Den 17de, om Midnat, ankom Oberstlieutenant Maitland til Vands fra Beaufort til Savanna. Han havde slaaet sig igiennnem Fienden, og efterladt Krigskibet Vigilant i Beaufort. Man har ikke kunne erfare, hvor dette Skib siden er blevet af. Vist er det imidlertid, at man har ladet adskillige Skibe nedsænke i Mundingen af Floden, forat forhindre det fiendtlige Jndløb, og at vore Tropper ikke siden søgte at hindre Fienderne i deres Arbeide. Den 3die October, om Morgenen, aabnede Fienden sine Batterier, som bestode af 30 svære Kanoner og Mørsere, og dermed beskiød Staden uophørlig; hvorpaa de forenede franske og amerikanske Tropper, nemlig 4000 Franzoser og ligesaa mange Amerikanere, foretoge sig, at bestorme vor Linie. Hoved-Angrebet skede i 3 Colonner paa Redouterne ved Veien til Augusta. Græve d'Estning begyndte Attaqven med den største Behiertighed, men blev ved vore Batteriers og Redouters Jld bragt i Forvirring. Et Corps franske Grenaderer angreb den gamle Redoute paa Ebenezer-Veien med saadan Fyrrighed, at, dersom Capitain Wilckham ikke betids og lykkelig havde kastet sig imellem med Grenadererne af det 60de Regiment, havde Fienden erobret samme. Efterat Træfningen havde varet 20 Minuter, begyndte Fienden at trække sig tilbage i stor Uorden. Franzoserne kunde ikke bringe Rebellerne til Træfning igien; man siger endog, at de i denne Forvirring have fyrret paa hinanden. Vort Forliis bestod i Capitain Faw og 20 Gemeene, som ere døde eller saarede. Det fiendtlige Forliis kan man vel ikke bestemme; men Hr. Robert Baille, som, imedens Blocaden varede, har været som Krigsfange hos Fanzoserne, forsikrer, at samme have bekommet 1500 Døde og Saarede. Græve d'Estning selv var saaret i Armen og Beenet, og Græve Pulawsky havde ved en Kugle faaet et farligt Saar. Den 20de gik de franske Tropper om Bord, og, det som herved er sælsomt, vore Tropper gjorde sig ingen Umage for at hindre deres Retirade; Rebellerne havde allerede i Forveien trukket sig tilbage. Efterat de vare afslagne, opkom saadan Misforstaaelse imellem Franzoserne og Rebellerne, at de truede med at bryde Halsen i tu paa hinanden. Man maae forundre sig over, at en Mand af saadan Reputation og Tapperhed, som Græve d'Estning, har nølet saa længe med sit Angreb, indtil vore Forskandsninger og Batterier vare i Beredskab, og indtil Oberstlieutenant Maitland havde forenet sig med os, eller at han ikke har søgt, at bemægtige sig Pladsen ved Underminering. En af Rebellerne har sagt, at Hr. d'Estning, førend han giorde Landgang i Georgien, da han var i Charlestown, har der aftalt dette Foretagende med Rebellerne, og at de havde forestillet ham, at vor Armee i Georgien var i slet Tilstand, alt Folket sygt og uden Disciplin, og at det blev commanderet af en Mand, som ikke besad nogen Krigsindsigt, saa at Hr. d'Estning har indbildt sig, at Staden skulde i Øieblikket overgive sig, saasnart han viste sig for den. Man siger, at Rebellerne have været misfornøiede med, at han har opfordret Staden i Kongens af Frankrig Navn. Et portugisisk Skib, med en meget rig Ladning, er for nogle Dage siden drevet paa Strand ved Cuckoldspoint, og strax derefter gaaet til Grunde. Ladningen vurderes for 50000 Pund, hvoraf lidet eller intet turde blive reddet.