Aalborg Stiftstidende, 1846-05-05
Randers, den 4de Mai. Det her i Byen den 30te f. M. og 1ste de afholdte almindelige Skolelærer møde havde samlet 96 Skolelærere fra de forskjellige Egne, der deels vare mødte som Deelegerede fra visse Foreninger og Districter, deels af egen Jnteresse for Sagen. Som naturligt vare selve Egnens Skolelærere talrigst tilstede, dog vare ogsaa Vendsyssel, Hanherred, Aalborg, Thy, Løgstør og Skive Egnen repræsenterede. Fra Horsens havde man, forunderligt nok, ikke sluttet sig til Sagen, ligesom man i det Hele taget savnede Syd- og Vesteregnens Lærerstand. Kun en Forening udenfor Provindsen, nemlig fra Holbek-Egnen, havde sendt en Delegeret. Det foreløbige Møde fandt Sted Torsdag Eftermiddag den 30te, men da Arrangenterne, maaskee ved en Misforstaaelse, havde begrændset Adgangen til dette som et engere Møde alene for Committeerne fra Aarhuus (Dhrr. Kraiberg, Bering og Schmith) og Aalborg (fra Aalborg var kun Hr. Bendix mødt, da Dhrr. Ree og Sørensen vare forhindrede fra at give Møde), endskjøndt Adgangen, baade efter Sagens og Jndbydelsens Natur maatte og burde være en almindelig - blev, efter en afgiven Skrivelse fra flere af Dhrr. Skolelærere, foranstaltet et nyt Møde om Aftenen, hvori oplæstes og discuteredes et af Committeen i Aarhuus udarbeidet Udkast til en Petition, hvilken i det Væsentlige var bygget paa den Forudsætning, at Skolelærerstanden meere skadede end gavnede sig selv, ved stedse at petitionere om Smaating, og at man derfor hellere maatte indgaae til Stænderne med et Andragende om en fuldstændig Reorganisation af hele Skolelærervæsenet, og deriblandt en fast Lønning for Skolelærerne, om man end maatte antage, at et saadant Forslag ikke vilde finde Anklang eller Stemningen for sig for Øieblikket. Denne Anskuelse blev imidlertid imødegaaet af Skolelærer Bendix, ikke fordi jo ogsaa han var enig med den aarhusianske Committee i at det kunde være ønskeligt, om en Grundreform, omfattende baade Skolens indre og ydre Forhold kunde indtræde, men fordi han maatte mene, at dersom det kan antages for afgjort, at en ikke ubetydelig Deel af Jyllands Skolelærere sukke under Næringssorger og trange Kaar, burde man ikke henstille Forbedringerne til en uvis Fremtid, men først og fremmest see at finde og fjerne Aarsagerne til den virkelige Trang, hvor den findes, og ved at indgive et Andragende til Stænderne, som ved sin billighed i Fordringerne turde regne paa at møde Velvillie baade hos Folket og Regjeringen, ikke foregribe Tiden, men benytte, hvad denne allerede tilbyder, og dernæst trøstig overlade Resten til Fremtiden; thi dersom det navnlig bliver dens Opgave, at indføre et andet og bedre Lønningssystem for samtlige Embedsmænd, vil det være en Selvfølge, at Skolelærerstanden ikke ene bliver tilsidesat. Saalidet som man derfor skulde gjøre store Fordringer, saa ønskeligt maatte det derimod være, at man erholdt, hvad Lovgivningen bestemmer, og at Lønnen ikke gjøres afhængig af Communens eller enkelt Mands Lune. Ved Mødet om Aftenen bleve begge Anskuelser fremstillede, men Drøftelsen af samme opsattes til det egentlige Møde, den 1ste Mai, der afholdtes i Salonen i Rosenlund og hvor Jnstitutbestyrer Kraiberg aabnede Forhandlingerne med en Tale, efter hvis Slutning han udbragte et "Leve for Hs. Majestæt Kongen. Derefter skredes til Valget af en Dirigent (Hr. Kraiberg) og en Secretair (Hr. Skolelærer Brendstrup. Hr. Skolelærer Bering var allerede i det foreløbige Møde valgt til Referent, Efter at paany begge Anskuelserne vare fremsatte og motiverede, skredes til Afstemning, ved hvilken det blev bestemt, at lægge den aarhusianske Anskuelse til Grund for Petitionen, men dertil føie den modsatte som subsidiair Jndstilling. Derpaa bleve de enkelte Puncter discuterede og vedtagne, hvorpaa den endelige Redaction overdroges til Comitteen fra Aarhuus, til hvem det ligeledes overdroges at besørge Petitionen igjennem Trykken bragt til almindelig Kundskab. Sluttelig foresloges og vedtoges at benytte det ved Adgangskortenes Salg indkomne Overskud til dermed at dække Udgifterne for tvende Deputerede, hvilke man ønskede at sende som Repræsentanter for den jydske Skolelærerstand til Mødet i Roeskilde tredie Pintsedag, og hvortil valgtes Dhrr. Kraiberg og Bering, efter at Hr. Bendix havde erklæret at være forhindret i at give Møde. Ligesom man ved Middagsbordet havde erindret flere af de Mænd udenfor Skolelærerstanden, der have viist sig besjællede af Jnteresse for dens Anliggender, bragte man nu til Slutning saavel Committeen, der havde forestaaet det ydre Arrangement, som de Mænd, der især havde arbeidet og talt for Sagen, Forsamlingens Tak. Mødets Forhandlinger den 1ste Mai, der maaskee fra Begyndelse burde have været givet større Offentlighed, vare mærkelig nok ikke bivaanede af Nogen udenfor Skolelærerstanden, med Undtagelse af en Bondemand fra Aalborg-Egnen (Sognefoged Ole Pedersen, i Store-Brønnum, der havde ønsket at ledsage sin Skolelærer til Mødet og overvære Forhandlingerne) samt – Politimesteren i Randers.