JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Af Telegraph=Depescher, som stadigt ere indløbne til Pariis fra Bayonne, fra den 13de til den 17de Mai inclusive, faaer man følgende fragmentariske Beretninger om Bevægelserne paa Krigsskuepladsen i de Dage. Den 13de foretog General Jauregui en Recognoscering mod Carlisternes Linier og bemærkede, at de om Natten havde draget, Skytset ud af deres Redouter og Forskandsninger. General Espartero traf strax Anstalter til at forfølge Fjenden, som trak sig tilbage mod Tolosa. - Den 14de angreb Espartero 14 Batailloner, som Jnfanten Don Sebastian, havde ladet tilbage, under Guibelaldis Commando. Efter nogen Modstand drog han ind i Hernani, gjorde 300, Fanger og tog nogle Kanoner. General Jrribarren havde i Puente de la Reyna faaet Underretning om Jnfantens Bevægelse, trak strax 8000 Mand sammen og naaede i een Dagmarsch Chroen. Desuden holder den christiniske GeneTiral Buerens Logrono besat med 10,000 Mand. Den et 16de Mai havde den Sidstnævnte sat sig i Forbindelse med Jrribarren; Dagen iforveien var Espartero i Besiddelse af Astigoraga, Hernani, Orvieta og Andvain og havde Underretning om, at Christinerne fra Vittoria havde forticeret Passet ved Arlaban. Den 16de skulde General Evans angribe Jrun, hvorhen Garnisonen fra Oyarzunhavde trukket sig tilbage. Om Fægtningen her, som kunde liagttages fra Bayonne, har Generalcommandanten i den 10de franske Militair=Division ladet afgaae følgende Tele6 graph=Depescher til Krigsministeren. Bayonne, den 17de, Kl. 11 1/2. Jgaar Middags har General Evans angrebet Jrun. Det forsvarede sig imorges med Forbittrelse. Endnu ere de udvendige Forskandsninger ikke tagne. Forsvaret er saaAlmeget mere fortvivlet, som Beleirernes Stilling giør det Tlumuligt for Carlisterne at slaae sig igjennem, og Fangenskab eller Død er altsaa deres visse Lod. Paa General Evans's Anmodning sørge Chirurger af min Division 8 for hans Saarede, der bringes tilbage over Bidassoa. Kl. 1 om Eftermiddagen. Evans har tilstedt Qvinder og Børn fri Afmarsch fra Jrun. Forsvaret fortsættes. Espartero holder Hernani besat. Kl. 5 om Aftenen. Siden Kl. 11 imorges have Englænderne sat sig i Besiddelse af Carlisternes Redouter, Raadhuset og 2/3 af Jrun, hvorved 13 Kanoner bleve erobrede. Uagtet General Evanss Anbefaling til Tropperne om at give Pardon, bringer Forbittrelsen over det haardnakkede Forsvar dem dog til at nedsable Alt. Jkkun 30 Fanger . . . . . . (her blev Telegraph=Depeschen afbrudt ved Mørket).
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 22de Mai. I det sidst afholdte Møde af Stadens 32 Mænd beselsluttedes eenstemmig at indgaae med et allerunderdanigst et Andragende til Hs. Majestæt Kongen om Brændemagazinets Afskaffelse, som man saaledes har Grund til at vente, 4, saa meget meere som allerede i forrige Aar de vedkommende blautoriteter havde erklæret sig imod Vedbliven af en Jndretning, der vedligeholdes med laarligt stigende Tab, da dens er Varer tabe i Priis, jo længere de gjemmes, og Nytten af oldens Bestaaen skjuler sig i Muligheder og Maaskerer, som der ingen Sandsynlighed er for. - J samme Møde afgav den i Anledning af Præstepengenes Regulering nedsatte Committee (H. P. Hansen, Bjerre og Borgen) sin Betænkning, der gik ud paa at anbefale Nedsættelsen af en Commission bestaaende af geistlige og verdslige Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Saavidt vi have erfaret, har Stændernes Jndstilling angaaende det Bangske Forslag om en Forandring i Kjøbenhavns Communalbestyrelse endnu ikke været forelagt de 32, Mænd til Betænkning; dette synes dog at være noget af det Første, der maatte foretages med denne for Kjøbenhavns Borgere saa høist vigtige Sag, der har Fordring paa den Kbhvnspst.) hurtigste Afgjørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Efterat dette Blads Udgiver, Commercesecretair Liunge, ved Forkyndelsen af den kgl. Lands=Over- samt Hof- og Stadsrets Dom af 8de f. M. i den mod ham for formeentlig Overtrædelse af Trykkelovgivningen anlagte Sag, havde erklæret sig utilfreds med denne Dom og begiæret, Sagen indanket for Høiesteret, har det kgl. danske Cancelli nu under 18de Dr. foranstaltet Sagens Jndankning for Høiesteret og beordret Advocaterne Justitsraaderne Blechingberg og Guldberg til at udføre den, hiin som Actor og denne som Defensor. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Paa det om Sagers Foretagelse i Høiesteret for indeværende Uge publicerede Kort er opslaaet til Foretagelse Ordens sagen Nr. 3. Jean Julien Denneberg fra Paris contra Firmaet Brødrene Lehmann samt Andreas Lehmann i eget Navn og Dorthea Legat fødte Egestorff. Denne i sin Tid meget omtalte Sag, der allerede under 22de Januar 1834 er indstævnet for Høiesteret, og i hvilken et Jncidentpunct i den senere Tid er blevet gjort til Gienstand for offentlige Discussioner i Bladenen, mellem Citanten og Hr. Vilsort, er i Hr. Overretsprocurator Langes Archiv for danske og udenlandske Criminelsager behandlet med en saadan Omstændelighed og Nøiagtighed, at vi i det Hele kunne henvise vore Læsere til dette saavel i denne som i andre Henseender meget interessanten Skrift. Citanten indanker enten til at kjendes uefterrettelig at være eller til Underkjendelse, Forandring, og bedre Retsnydelse en inden Kjøbenhavns Gjæsteret afsagt Dom og den brugte Behandling i en Sag, betræffende Citantens Eiendomsret til det Menagert, de Jndstævnte have foreviist deels her, deels udenlands, samt deres Pligt at gjøre Citanten Rede og Rigtighed for hans afdøde Ægtefælles, Catharine, født Potencier's øvrige Efterladenskaber og Formue, med mere. Gjæsteretsdommen af 14de Januar 1834 lyder saaledes: "Jndstævnte, Firmaet Brødrene Lehmann, og Contracitantinden Madame Dorthea Legat, født Egestorff, bør for Hovedcianten Jean Julien Denneberg, fra Paris, hans Tiltale i denne Sag fri at være, hvorhos Sidstnævnte bør erstatte, efter uvillige Mænds Skjøn, Jndstævnte A. Lehmann det Tab, den Tort og Skade, han ved det mod hans Afreise nedlagte Forbud har lidt, og dette Forbud være ophævet. Ligeledes bør det af Hovedcitanten, mod Contracitantinden nedlagte og det af hende mod ham nedlagte Forbud mod Reisepas gjensidigen være ophævede. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at udredes inden 3 Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." For Citanten møder Advocat Schaffer. For de Jndstævnte, der under 8de April 1834. have udtaget Contrastævning, møder Justitsraad Høegh Guldberg. Sagen vil formeentligen komme for før førstkommende Onsdag og vare flere Dage. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Til den juridiske Exammen for Ustuderede havde 22 indstillet sig; 15 erholdt Caracteren Beqvem, nemlig: Bag siger, Bauman, Bodtcher, Crone, Draskau, Egternach, Flor, Hanson, Holm, Müller, Nielsen, Nissen, Rundin, Schmidt, og Strange, og 7 Caracteren Ei Ubeqvem, nemlig: Balsgaard, Dahlsen, Dahlstrøm, Gotzche, Heiliger, Neefs og Zimmermann, 4 af Candidaterne havde allerede tidligere underkastet sig Exammen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Efterstaaende, Redactionen tilhændekomne, historiske Notiscer om en af Danmark største og ældste Herregaarde ville maaske ikke læses uden Jnteresse, især i nærværende Øieblik, da denne Eiendom er tilfals. - Basnæs. Dette paa Sjællands sydvestlige Kyst, saa at sige paa Hjørnet af Storebelt og Østersøen, beliggende Herresæde, har efter Traditionen sin Oprindelse fra en Sørøver eller Viking, ved Navn Bass eller Basse, som her maa have fundet et beqvemt Sted, hvorfra han kunde foretage sine Streiftoge til Søes. Naar denne Helt levede, vides ikke, men Aar 1447 maa Gaarden have været ude af de Bæssers Besiddelse; thi da nævnes Hr. Ove Lunge som Eier af Basnæs. Senere faldt Gaarden til Kronen, maaske efter en Feide, hvori Eieren Eiler Krause blev Thygge Bradis Banemand, og under Kong Frederik II og i Christian IVes Tids første Regjeringsaar synes den at have henhørt til de saakaldte Kongsgaarde. Efter Pontoppidans Vidnesbyrd, skal det berettes i et gammelt Manuskript, at Kong Fredetrik 11., da han med Seier kom tilbage fra Ditmarsken, opholdt sig paa Basnæs i 14 Dage og lod sin Armee cam pere udenfor Gaarden ved en Sø, som derefter fik Navn af Ditmarsker=Søen. At dette er historisk, synes at bestyrkes derved, at en nuværende Eng ved Gaarden endnu af Godsets Bønder benævnes, Tutmarre=Søen", hvortil Ditmar skeer=Soen" i Almuesproget let kan være blevet forvandsket. J Slutningen af Christian IV Regjering var Gaarden i Axel Arenfelds Besiddelse. Han opførte en herlig Bygning med Taarne og Spiir 1633, og 1660 den endnu tilværende massive Kornlade af hugne Kampesteen. Over Borggaardens Port, som endnu er conserveret fra Branden, der senere overgik Borgen, lod han i Steen udhugge de Ord: "Ørnen bygger paa høien Hall, Avind ligger i dyben Dal", hvorved sigtedes til en Jalousi mellem ham og hans Nabo, Woldemar Daae paa Borreby. Arenfeld fortælles iøvrigt at være røget ihiel i et Taarnkammer af en svensk Officeer, som ikke kunde fordrage hans Skjemt over de Svenske, af hvem Godset var bleven hjemsøgt i Krigen, 1659, da General Vrangel opholdt sig paa Basnæs.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Under Kong Christian V. var Gaarden atter hjemfalden til Kronen og blev da af denne Konge skjænket til Statsraad Ove Rammel, da denne, af Troskab for det danske Kongehuus, forlod sit Gods i Skaane. - Som senere Eiere nævnes Admiral Christen Bjelke, Conferentsraad Poul Eggers, Generallieutenant Lorenz de Boiset, Geheimeconferentsraad C. F. v. Holstein og Greve Wedel Jarlsberg, i hvis Besiddelsestid Borgen afbrændte. - Basnæs var endelig i Slutningen af det forrige Aarhundrede oprettet til Stamhuus i den Lowsenske Familie, hvorfra endnu hidrører det i Eiendommen perpetuerede Lowsenske Fideicommis. J Aaret 1809 solgte Fru Kammerherrinde v. Blücher Godset til afgangne Justitsraad Fiedler, som derfor betalte 340000 Rd. D. C., og i dennes og nys afgangne Hustrues Besiddelse har Godset siden den Tid været, hvorimod disses Arvinger nu agte at bortsælge, samme. Af den Berlingske Tidende erfarer man nemlig, at Basnæs vil blive stillet til offentlig Auction den 6te Juni næstkommende. Her vil saaledes frembyde sig en ønskelig Leilighed for en af Landets Rigmænd til at bringe sin (Kbhpst.) Capital i sikker Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Ved Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederiks høie Nærværelse høitideligholdtes i Trinitatis Kirke den 7de Mai de masmannske Søndagsskolers Stiftelsesdag ved en Concert og en Tale af Skolernes Overdirecteur, Hofprædikant, Dr. theol. Münter, som tillige uddeelte Præmier og Roes til de Elever, der ved Flid og Fremgang i det 37te Skoleaar dertil havde gjort sig værdige. Siden Skolernes Oprettelse den 4de Mai 1800, ere deri underviste: 75 Haandværksmestere, 1179 Haandværksvende, 6532 Haandværks lærlinger, 260 Personer udenfor Haandværkstanden, 72 Personer i den Skole, der i sin Tid har været oprettet i Forbedringshuuset, tilsammen 8118. Underviisningens Gienstande have været: Skjønskrivning, Retskrivning, Regningers Af fatning og Brevstiil, Tavle= og Hoved=Regning, Ornament Meuble- og Frihaands=Tegning, samt Geometri.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Vexel=Cours. Hamborg, den 23de Mai. Bordeaur 188 3/4. Petersborg, 12. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 433/4. Cadix 45. Lissabon 46 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species pari. Louisd'orer og Frederiksd'orer 11 Mk. 2 1/4 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Kjøbenhavns Havnepriser, den 20de Mai. Hvede, sj. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 40 s. Byg, radet 3 Rd. 16 s. a 3 R. 32 s. Dr., langl. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 64 s. Havre.. 2 Rd. 48 s. a 2 R. 64 s. Dr., holst. 5 Rd. 64 s. a 6 Rd. 80 s., Smør, holst Rd. - s. a 70 R. - s. Rug, dansk 4 Rd. - s. a 4 R. 40 s. Do., fyensk Rd. s. a 66 Rd. 2 s. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rd. 48 s. a 11 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Odense, den 23de Mai. Alt er her ligesom vaagnet til Liv og Munterhed ved Glæden over Deres Kgl. Høiheders Prinds-Gouverneurens og Gemalindes Nærværelse. Efter en heldig Overfart over Beltet indtraf det elskede Fyrstepar i bedste Velbefindende, hertil Løverdag Eftermiddag omtrent Kl. 2 1, noget tidligeret end man havde ventet, medens Alt endnu belavede sig til den festlige Modtagelse. Formedelst denne behagelige Overraskelse vare de tiltænkte Æres=Eskorter og Parade fra Regimentets og Borgervæbningens Side kun tildeels blevne samlede og maatte da haabe, at Villien naadigst antoges i Gjerningens Sted. En smuk Æresport var reist ved Indkjørselen over Møllebro.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Efterat Herskabet i Gaar havde bivaanet Høimessen i St. Knuds Kirke, hvor Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ortved prædikede, stededes Honoratiores og Embedsmænd til Cour paa Slottet, hvor der ligeledes om Aftenen var Cour for Herrer, og Damer. Om Eftermiddagen Kl. 3 indtraf og Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian hertil fra Frei dericia, og den almindelige Glæde forhøies endnu derved, at Deres Kgl. Høiheder idag feire deres 23de Formælingsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Atter maae vi beklage en værdig Deputerets, Birkedommer Ribers Død. Han var Deputeret for de mindre Landeiendomsbesidderes 15de District, hvis Suppleant er Hr. 3 Proprietair Hildebrand til Rynkebygaard. Den Afdøde nviiste sig stedse som en kyndig, sindig og rettænkende Fæeldrelandsven.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
J Fredags havde et Medlem af det ridende Jægercorps, elunder Øvelsen paa Byens Fælled, det Uheld at styrte med sin Hest, men er dog nu uden Fare. Det var Skade, om dette gamle, smukke Corps formedelst sit nuværende ringe Antal skulde gaae ind; men ønskeligt var det tilvisse, om dets Medlemmer bedre sørgede for Liv og Helsen ved bestaneldig kun at bruge veltilredne og sikkre Heste. Idag holder det borgerlige Skyttelaug sin aarlige Skiveskydning, men er just ikke favoriseret ved det graae og regnfulde Veir. Deres Kgl. Høiheder Prinds=Gouverneuren og Prinds Frederik Carl Christian have huldrigst modtaliget Borgernes Jndbydelse og deeltage i det gamle Laugs jevne og muntre Fest.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Skagen den 22de Mai. I Dag Morges indstrandede paa yderste Pynt af Skagens Nordost Rif, det amerikanske Barkskib New Brunswick kaldet, ført af Capt. Magnus Bruce, kommende fra Danzig med en Ladning Rug og Hvede, bestemt til Hjemstedet St. John i Nordamerika. Efter at have udkastet i Søen en Deel af Ladningen og ved Hjælp af nogle af Stedets Bjergere at have faaet udfort et Varpanker, kom Skibet samme Dags Eftermiddag flot og fortsatte Reisen. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Hr. Pastor J. R. Damkjer i Kjettrup har nylig udgivet: Et Par Ord om Thorvaldsens Museum, let Sendebrev til Menigmand især i Jylland. Prisen er 12 Skilling. Det vilde være ønskeligt og udentvivl saare gavnligt for den Sags Fremme, der ved dette Sendebrev tilsigtes, om dette vakkre "Par Ord, blev læst af ret Manlge, af den Classe blandt Folket, til hvilken de i en passende i fattelig Indklædning ere henvendte. Skeete dette, og, vilde navnligen Jyllands Skolelærere tage sig af dette SendebrevsUdbredelse, da vilde Forfatteren neppe gaae Glip af den Glæde, at have udrettet ret Meget med samme. Et lidet Beqviis herpaa modtager han i nedenstaaende Skrivelse, som er indsendt til dette Blad. Velærværdige Hr. Pastor Deres ærede Skrivelse, Et Par Ord om Thorvaldsens Museum, et Sendebrev til Menigmand især i Jylland, har ogsaa jeg med Fornøielse læst, og tager nu ikke i Betænkining, efter ringe Evne, at bidrage til et Formaal, saa ædelt, som D. V. har viist dette at være. Uagtet jeg ikke meddeler Nogen, hvor stort eller hvor lidet mit Bidrag er, torde der dog vel findes Den eller maaske De, som vilde synes, at jeg havde andet at bruge Penge til, end til Thorvaldsens Museum - men Disse skulde jeg blot ønske var at bibringe, nogle Lyst, andre Leilighed til at læse D. V. herlige Skrivelse - det livlige og behageligt overbevisende, Sprog, D. V. fører, vilde vist lede Dem, saavelsom Enhver, i hvis Haand den falder, til fuld Erkiendelse af Værkets Betydenhed og deres Pligt i saa Henseende. At jeg, i en Stilling, der i Almindelighed ikke levner Tid til Aandens og Sjelens høiere og friere Udvikling, levende interesserer mig, for denne Sag, maa ikke miskjendes. Saaledes har jeg formeent det burde være; Sæden udstrøes jo, for at den skal spire og bære Frugt, og, dersom den gode Sæd ikke ogsaa groede paa Udkanten af Marken, vilde Høsten kun blive liden. - At altsaa ret Mange maatte føle sig opfordrede til at meddele Andre deres bedre Overbeviisning om, og fremdeles virke foret saa fædrelandsk Folkeanliggende, ønsker ogsaa oprigtig Deres Velærværdigheds ærbødigste Wedfall, Politibetjent. Aalborg, i Mai 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Blandede Efterretninger. Den 20de Mai ankom Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian, med høie Gemalind, i bedste Velgaaende til Nr. borg med Dampskibet, Mercurius; efter Høistsammes Jlandtræden, var bestemt, at den forhen bekjendte gode Seiler Postjagten, Ørnen" kaldet, der nu er ombygget til en solidt Coffardi=Chalup, af vor duelige Skibsbygger R. J. Bonnesen, skulde have løbet af Stabelen; et Uheld indtraf og foraarsagede Ophold, men dette uagtet, havde Deres Kgl. Høiheder den Naade, at aftræde, og opholdt Sig paa Skibsbroen 3/4 Time, indtil Skuet gik for sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Af Hr. Registrator N. M. Petersens høist interessante Værk: "Danmarks Historie i Hedenold, der udgives paa Schubothes Boghandels Forlag, er i denne Tid udkommet det første Hæfte af den Deel, som omfatter Kulturhistorien. J Jndledningen siger Forfatteren. Enhver Betragtning over et Folks indre Tilstand dreier sig naturlig om trende Puncter: Landet, Folket og Staten; men disse tre ere igjen saa mangfoldig indflettede i hinanden, at Undersøgelsen maa opløse sig i flere Underafdelinger. Den maa gaae ud fra Religionen, som det Element, der gjennemtrænger Alt og selv gjennemtrænges af Alt. Just derfor kan, især denne ikke betragtes med Hensyn til Danmark alene, men med Hensyn til hele Norden; ingen Deel deraf kan have Betydning uden ved sin Sammenhæng med det Hele. Vi begynde derfor vor hele Betragtning over Danmark Culturhistorie i Hedenold med den vanskeligste af alle Undersøgelser, en Udsigt over den nordiske Mythologi, og betragte denne i tre Afdelinger: selve det mythiske Stof, det forskjellige Maader, hvorpaa man søgte at forklare det, og endelig en selvstændig Forklaring derover, hentet fra selve Stoffet og grundet paa selve Kilderne." Denne Udsigt over Mythologien er sluttet i det udkomne Hæfte og i et ypperligt Sprog, behandlet saaledes, at den er baade særdeles lærerig og underholdende for enhver dannet Læser. Det andet, Capitel omfatter Fremstillingen af Landet, Folket, Statens Oprindelse og Forfatning, og deraf er i det udkomne Hæfte fuldstændigen meddeelt Afsnittene: Landet, Folket, Stændernes Oprindelse, samt Begyndelsen af Afsnittet Kongen. Enhver, der ønsker at faae et klart Begreb om den fædrelandske Oldtids Aand og Historie har i dette Værk af Forfatte J en modtaget en ypperlig Skildring, til hvis Fuldendelse, man de maa ønske, at han vil finde Opmuntring ved at see det r almindelig udbredt iblandt Fædrelandets dannede Classer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Kjøbenhavnsposten leverer en Oversigt over Kjøbenhavns Handel i April Maaned, hvoraf vi tillade os at uddrage 3 Følgende. Den Handels- og Penge=Krisis, som nu allere gide i 6 Maaneder vedvarer i England og for en stor Deel re ogsaa i Nordamerika og føles trykkende paa mange europæirelske Handelspladse, har endnu ikke havt nogen skadelig Jndafflydelse paa vor Handel og paa Afsætningen af Landets 1 Producter, og, skjøndt Skibsfarten ideligen har været afbrudt 1, formedelst Frosten, saa har den dog i de 4 første Maaneder er af dette Aar været omtrent ligesaa stor, som i de 4 første en Maaneder af forrige Aar, og Udskibningen af vore Producter har i dette Tidsrum været større end i forrige Aar, skjøndt Priserne paa de fleste af vore Producter da vare meget lavere end nu. Kjøbenhavns Handel med Colonialvarer er ikke meget omfattende, derfor har det overordentlig betydelige Tab, som de Handlende i næsten alle øvrige europæiske Handelspladse led paa disse Varesorter, ikke rammet de Handlende her. - Fra østersøiske Havne havde vi en ikke ubetydelig Tilførsel især af Kornvarer. Det i denne "Maaned os tilførte Qvantum bestod i henimod 32,000 Tdr., hvoraf omtrent 12,000 Tdr. Hvede. - Tilførselen af Kornvarer fra de danske Provindser og Hertugdømmerne var derimod ringere end i den forrige Maaned; den bestod i 45,000 Tdr. Vor hele Tilførsel baade fra Jnd g Udlandet var altsaa i denne Maaned 77000 Tdr. Skjøndt Efterretningerne om Kornhandelen, især fra Nordlamerika, ikke lyde saa gunstige som i forrige Maaned, saa sere vore Kornpriser dog temmelig høie, Hvede holder sig endnu i en Priis af 5 1/2 Rbd. til 61 Rbd. pr. Tønde efter Qvaliteten. Dansk og holstensk Rug staaer i temmelig høi Priis, 4 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. 5 Mk. pr. Tønde. Byg er noget lavere end i forrige Maaned og er solgt til 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. pr. Tde. Prisen paa Havre holder sig paa sit forrige Standpunct, 16 Mk. 8 s. a 17 Mk. Ogsaa i denne Maaned ere der afgaaede flere Ladninger Kornvarer, Meel og Brød til de oversøiske Lande. Den hele Udførsel til fremmede Lande var omtrent 15,000 Tdr. og deriblandt 4000 Tdr. Meel foruden 550,000 Pund Brød. Til Jsland, Grønland og Færøerne have desuden Forsendelserne af Kornvarer, Meel og Gryn været henimod 15,000 Tdr. og omtrent 200000 Pd. Brød. - Udførselen af andre danske Producter til fremmede Lande bestod i 15,000 Lpd. Flæsk, 2000 Lpd. Kjød, 56,000 Pd. Smør, 75,000 Pd. dansk og islandsk Uld, 750 Tdr. Tran, 520 Skpd. Oliekager, 450 Skpd. Been, og endelig er der ogsaa i denne Maaned udført et betydeligt Qvantum af Owens Patentgjødning, nemlig 7500 Skpd. Denne Artikel lader til at finde rask Afsætning i Udlandet, thi allerede i de første 4 Maaneder af indeværende Aar har Udfor selen været større end i hele det forrige Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Jfølge Kieler Correspondentsbl." har den kgl. danske Regjering bevilget Concessionairerne til det kielsaltonaiske Damp vogns=Foretagende, Dhrr. Hjorth og Raabe, den Bøn, at forlænge den i deres Privilegium bestemte Tidsfrist, inden hvilken Vognene skulle være i Gang, paa eet Aar, fra 1ste Mai d. A. til 1ste Mai 1838. Concessionairernes første Bestræbelse vil gaae ud paa endnu i denne Sommer at lade komme en Hancocksk Dampvogn, for med Forsøg, at overbevise Publicum om Muligheden og Nytten af Forretagendet.