JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Da jeg undertegnede er til Sinds at opgive min Handel, saa indkaldes herved mine Credi og Debitorer, de første for at nyde deres Betaling og de sidste for at betale hvad skyldig kan være, og i seneste inden 6 Uger fra Dato af, da jeg agter at forlade Staden. Kiøbenhavn, den 11te Octobr. 1790. Peder Pundgaard. Hosekræmmer paa Østergade Nr. 58. Hans Juhler, Besidder af en privilegeret Bondegaard i Dynnewieb, her i Amtet, haver her angivet, at det, da han ingen Børn haver avlet med sin afdøde ægte Hustrue Jngeborg, Jubler, fød Carstens, paaligger ham, efter et mellem dem der 13de August 1768 paa Gravensteen oprettet, og den 21de April 1781 allerhøist betræffet vexelsidig Testamente, at udbetale sin forbenævnte afdøde ægte Hustrues næste Slægtninger tilsammen en Summa af 100 Rdlr. Courant, i Tilfælde af hans nu besluttede andet Giftermaal, men at det ikke er ham tilstrækkelig bekiendt, hvor adskillige af disse Slægtninger opholde sig; hvorover og til fin desto større Sikkerhed han haver begiært, et Land brugeligt Proclama udstædet. Efter saadant bliver alle den omtalte afdøde Jngeborg Jubler fød Carstens, Beslægtede, som formener sig at have nogen Fordring til forommelte Summa, herved, i Følge Lov og Ret, befalede derfor, at indgive sig tilborlig udi dette Steds Actuariat, inden 12 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgiørelses Dato, og, saavidt udfordres, at beskikke Procuratores af Acta og da at oppedie videre lovlig Foranstaltning, med den udtrykkelig Advarsel, at den eller de, som ikke tilbørlig melde sig i foreskrevne Frist, bliver efter sammes Forløb ikke videre hørt med deres muelig giørende Fordringer, men en stedsevarende Taushed skal meget meere være dem paalagt og med Uddeelingen af meerbenævnte Summa mellem dem, som efter skeedte Angivelse behørig legitimerer sig, forfares paa lovmæssig Maade. Hvorefter enhver Vedkommende sig have at rette. Herredsfogderiet i Norborg, den 4de October 1790. Fürsen. In siden Goos. Ved Døden er afgangen udi Kirkebye under HennegaardsGods i Ruberhuus Amt, Leie Huusmand Christen Christensen, Vælling, uden at efterlade sig Livsarvinger. Ved Stervboens Registering og Vurdering er af Enken anmeldet, at den Afdødes Arvinger foruden hende skal være en Heelbroder, Vedsted Christensen, boende i Nærheden af Skiernbroe, en Heelsøster Maria Christensdatter, gift i Holsteen i Hostrup Sogn, en Halvsøsten, Mette Marie Christensdatter, gift med Jens Rask i Lydom, og videre skulle den Afdøde have 2de Halvsøstre, men hvis Navne eller Opholdsteder ei vides. Stervboen beløb sig ved Registering og Vurdering ikkuns til 9 Rdlr. 1 Mk. 4 s., som ei nær kan betale Creditorerne her paa Egnen, og altsaa formaaer ingen anden Jndkaldelse end denne, 6te Ugersdagen efter den Afdødes Dødsfald indfalder den 13de November nestkommende, hvilken Tid saavelsom 12te Ugersdagen derefter, Skiftet foretages i Stervboen om Formiddagen Kl. 9 Slet, som maatte tiene til Efterretning saavel for Arvingerne som Credi= og Debitorerne. Hennegaard, den 15de October 1790. C. Stochholm, Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Paa Hennegaards Forstrand i Riiberhuus Amt, er Natten, imellem den 9de og 10de October d. A. inddreven Bunden af et middelmaadigt stort Skib, med Kiølen i Veiret, for det meste bestaaende af Eegetræe, samme er opbrækket og bierget. Den retmæssige Eier til dette Skibsvrag, indkaldes herved 3de Gange at melde sig med nøiagtig Beviis om sin Eiendomsret dertil i log lig Tid, da det kan erholdes hos Forstrands Eieren Kammerraad Stochholm til Hennegaard, imod Biergeløn og paagaaende Omkostningers Betaling. Hennegaard, den 15de Octbr. 1790. C. Stochholm, Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Administrationen for det Danske octroyerede Vestindiske Han deels Selskab, Bevilling at maae i Aviserne indkalde alle dem, som endnu maatte have Actier i Hænde udi det forrige octroyerede Vestindiske Handels Selskab, m.v. J allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som endnu maatte have Actier i Hænde udi det forrige octrojerede Vestindiske Handels Selskab, for om nogen at disse Actier endnu imod Formodning skulle være i private Folkes Hænder, at de dermed melder dem hos os inden forskrevne Tids Forløb, for at lade disse deres Actier omvexle imod de derfor udstædte Kongel Obligationer, alt i Følge ovenstaaende Kongel. Bevillings nærmere Jndhold. Kiøbenhavn, den 18de October 1790.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Administrationen for det Kongel. Danske octrojeredVestindiske Handels Selskab. Brun. Jnsen. W. H Topsøe, Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleres Mandagen den 18de Octobr. 1790. C. Schifter. Ved Kongel. allernaadigste Bevilling af 1ste October 1790. læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 11te October næstefter, er det tilladt General=Krigs=Commissaire Geert Sprever, de Windt paa St. Croix, som Fuldmægtig for afg. Margaretha de Wints Arvinger ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indkalde alle fornævnte Margarethe de Wints Creditorer, saavel de i de Kongel. Riger og Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ugele des med 6 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa de Danske Americanske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis at indkalde alle hendes paa foranførte Eylande, boende og sig opholdende Creditorer. J Følge saadan Kongel Bevilling og i Overeensstemmelse med Placaten af 18de August dette Aar, indkaldes alle afg. Margaretha de Windts paa St. Croix hendes Creditorer, at fremkomme med deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb hos General=Krigs=Commissaire Geert Sprevert de Windt paa St. Croix, lub pæna præclusi & perpetui silentii, og deres Fordringer hos ham at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 15de October 1790.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Paa General=Krigs=Commissaire GeertSprevert de Windts Vegne, A. C. Meinert.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Efter her paa Stedet for nyelig ved Døden afg. Kiøbmand William Farquahr, er af os Undertegnede, som dertil competente Skifteforvaltere, foretaget et lovligt Skifte, Boets faste og løse Eiendele all rede at være taget under lovlig Registrering og Vurdering; thi bliver herved, foruden de her for Retterne af læsende Proclamationer, tillige indkaldet dette Stervboes Debi og Creditorer, saavel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som udi den Altonaiske Mercur, at indfinde sig, de første med hvad de skylder til Boet, for at undgaae de Uleiligheder, som Søgsmaa ellers vil foraarsage, og de sidste med saadan Beviis for hvad de maatte fordre, som Lov befaler at skal skee efter død Mand, alt inden Aar og Dag fra denne Publications Dato. Bergen, den 25de September 1790. Høe, Bentzon, Borgemester. Byefoged
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Kiøbmanden Lars Jsralls udi Drammen har in Junii og Julii a. b. ladet udi Jntelligen; Sedlerne bekiendtgiøre, hans til Forhandling havende Oplag af Mosse Manufacturs Klæde, efter Fabriquets egne Priser, og forevisende Factura; videre giøres herved bekiendt: det jeg Joralls herefter imodtager og besørger, fra Landet, hvad Vadmel eller andre Sorter endver ville behage ved bemelte Fabrige at lade farve, valke, aprettere og presse, til følgende Priser: De uægte Colleurers Farvning: Kraprødt 10 a 12 s. pr. Alen. Vio et 12 a 14 s. pr. Alen. Høyrødt 12. 4 a 6 s. pr. Alen. Cosse og mørkebrunt 10 a 12 s. Alen. Aske graae 8 a 10 sk. pr. Alen. Sort 12 a 16 sk. pr. Alen Gult 8 a 10 sk. pr. Alen. Saxen blaae og Saxen grøn 12 a 16 sk. pr. Alen Blaae 12 a 20 sk. Alen efter Mørkhed. De ægte Colleurers Farvning a Farves Høyde: Høyrødt 1 Rdlr. a 1 Rdlr. 16 sk. pr. Skaalpd. Carmoisin 1 Rdlr. a 4 Rdlr. 16 sk. pr. Skaalpund Ægte Violer 1 Rdlr. a 5 Mk. pr. Skaalpd Rosenrødt 32 a 48 s. pr. Skaalpd. Ægte brunrødt 18 a 20 sk. pr. Alen. Balkning af Vadmel paa almindelig Brede 1 s., dobbelt 2 s. Alen. Aareter- og presse Vadmel af sædvanlig Brede er 7 sk. pr. Alen. Tøjerne eller Vadmelets Brede giør Prisernes Forskjællighed. Linnet eller Silke at farve blaae er 16 a 24 s. pr. Alen. En Mark Uldgarn at farve koster lige med en Alen Vadmel. Mod Afleveringen ud mit Jsralls Huus erholder Enhver sin Farve Seddel og Nummer, som igjen leveres ved Afhentelsen tilligemed prompte Betaling. Hr. Arreschoug modtager Jntet herefter til Farvning. - Ellers er hos mig Joralls til billigste Priser at bekomme alle Slagt Kramboe og Kielder Vahre a., samt friske Krak= og Sød Mandler i fore og smaae Parner.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Da en Skaanert, Elisabeth kaldet, sidst kommen fra Helfingfors, destineret til Wismar med Baglast, hertil den 18de August sidstleden er indbragt af en dansk Skipper Henning Friderich Poulsen, paa hvilken Skaanert Skipperen Gabriel Georg, Haack, fandtes ihielslaget og død liggende i Kahytten og Styrmanden paa bemeldte Skaanert Peder Klein var dødelig saaret i Brystet af en Kniv, hvoraf han og den 28de August paafølgende ved Døden afgik, og da bemeldte Styrmand Peder Klein har forklaret, at Gierningsmanden til dette passerede har været en Maa tros, som foer med ermeldte Skaanert, navnlig Frantz Weier, der fra Skibet den 17de August om Aftenen forhen med Skibs Jollen og endeel Gods og Penge, bemelte Skipper og Styrmand tilhørende, fra Skaanerten Elisabeth var deserteret. Saa blev af Fæstningens Commandant S. T. Hr. Søe=Capitain Sti holt, strax iværksat, saavel at undersøge hvem Gierningsmanden til dette passerede har været, som og om mueligt at paagribe Gierningsmanden, hvilket sidste og skeede den 18de August sidst leden om Aftenen, da bemelte Matros Frantz Wojer blev hertil indbragt med Baad og Gods ved 3de af Fæstningens Mandskab. Og har bemeldte Frantz Wojer, under de holdte Forhører, er allene tilstaaet at have ombragt ermeldte sin Skipper, G. G. Haack, og stukket Styrmanden Peder Klein, men endog forklaret, hvad Skibet Elisabeth og Skipper G. S. Haack samt Styrmand P. Klein var tilhørende, at det han havde indbragt med sig her til Stedet. Og da nu bemelte Skipper G. G. Haacks og Styrmand P. Kleins Gods, som fandtes paa Skaanerten Elisa, beth, saavelsom det Delinqventen Frantz Wojer her har indbragt, er henlagt under Stedets Skifte=Ret; saa bliver da disses Boe, da ingen offentlig Proclama kan udnædes formedelst deres ringe Værdie, de efterladtes Arvinger herved indkaldte 3de Gange i de Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, at møde her for Fæstningens Skifte=Ret, inden den i Loven anbefalede Tid, da enhver kan forvente lovlig Medfart. Fæstningen Christiansøe, den 30te September 1790. N. Lemmiche, A. A.v. Kobl. J. H. A. v. Kobl. Auditeur. Lieutenant. Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
(12) Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 22de Septbr., og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de October d. A., ere Creditorerne i afg. Klosterfrue Johan ne Hagedorn og forhen afdøde Mand Statshauptmand, Gerard Wilhelm Hemans fælleds Stervboe, indkaldede med i 2 Uger: Varsel, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer; ligeledes ere bemelte Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arve=Ret. (187) J Følge et imellem Uhrsonderalmager David Søefeldt og afdøde Hustrue Elisabeth Søefeldt fød Cartie, den 27de Junii 1788 oprettet og den 7de Maji d. A. allernaadigst confirmeret Telamente haver Enkemanden, som nu agter at indtræde i andet Ægteskab, i Hof= og Stads Retten Skifte Commission indbetalt til Deeling imellem den Afdødes Arvinger 10 Rdlr.: thi indkaldes herved med i 2 Ugers Varsel bemelte afdøde Chisabeth Søefeldes fød Cartie, Arvinger af melde dem i bemelte Skifte Commission, med Beviis om deres Arve Ret, for at imodtage ovenmeldte 10 Rdlr. (6947) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Søren Ruberg, der har faret med Snoden. Skernforde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes u vinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med viis om deres Arve Ret, og at lagttage deres Tarv under SineDe som have noget at fordre udi Stervboerne efter solgt: de, som haver faret med Fregatterne Pommern og Holde 2. nemlig :(5536) Bødker H. P. Kittelmeyer. (6331) Matros Henrich Hoffmester af Siellands DistiKiøbenhavns Bye M. S. No. 629 Pat. No. 9. Gullach Christian af Siellands District, Kiøbe havns Nye M. S. No. 17. Par. No. 550. Hans Hansen af samme Ditiet og Bye, M. No. 237. Par. No. 300 Skibmandsmath Lars Petersen af 4 Div. 5 Com No. 12. Skibmandsmath And. Larsen af 4 Div. 5 Com No. 72. (5356) No. 81. Skibmandsmath Søren Larsen af 4 Div. 5 ComSkibmandsmath Niels Jensen af 4 Div. 9 Con(533. No. 8. (581) Matros Jacob Olsen af 4 Div. 2 Comp. No. 1 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stal Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fodringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at mel sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres An Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. (824) De som have noget at fordre udi Snedkermeller renz Thielemanns Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
(823) De som haver noget at fordre udi SkrædermestNicolai Hansen Gostings Fallitboe, indkaldherved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Retten Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringe, (1) De som have noget at fordre udi Jøden Hermann, Getzels Fallitboe, indkaldes herved med 12 Uge. Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commissiofor at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1790-10-22
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre a følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes P. stil 5 Mk. Naschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josep Jødiske Historie, oversat af undreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 S. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 3 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordie Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. De indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoed af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Hr. Etatsraad og Laugmand Fieldsteds Afhandling: Om en 1 nye Handels Indretning udi Island, i Anledning af de Kongelige Landhuusholdings=Selskabs Priis=Spørsmaal om den beste Handels Plan for dette Landet er nylig trykt hos Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 230, og finde sammesteds tilkiøbs, saa vel som paa alle Børsens Boglader, de Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegeluni store Færgestræde, paa fiint Papiir for 20 s. og Trykpapiir 16 sk.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Riga, den 20de September. Der siges, at Preusserne have trukket en Cordon paa de Litthauiske Grændser, og at deres Husarer allerede have nærmet sig Grændserne af Curland. Vore Fæstningeværker ere nu fortreffelige, og der arbeides endnu bestandig paa deres Forstærkning. Daglig komme Tropper hertil, og der venstes endnu 24000 Mand Calmukker. Det lader, som der skulde komme til Krig; dog torde Roligheden vel endnu dette Aar blive ved, eftersom Aarstiden er allerede for vid forløben til at aabne et nyt Feldttog.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
London, den 8de October. Udsigterne til en udbrydende Krig blive daglig flere, og den siges, at Admiralitetet har allerede i Løverdags udstædt Kaperbreve, hvorpaa vi dog endnu meget tvivle. Saa meget ler imidlertid vist, at saasnart disse kunne faaes, vil den Spanske og Sydsøen vrimle af engelske Kapere, som med Regieringens Tilladelse tænke at gjøre Bytte fra Spanierne. Mange Mennesker haabe, paa denne Maade at berige sig, og lure ellerede med Begierlighed efter Leiligheden dertil. - Forberedelserne til Krigen fortsættes med en fordoblet Jver. Deorrettes nye Corps af Søesoldater, og de gamle giøres fuldtallige. Adskillige Regimenter Landtropper have faaet Ordre til at holde sig færdige, for at indskibes og bortsendes til vore udenlandske Establissementer, og i Gaar lod Regieringen indrykke i Aviserne en Licitation over Anskaffelsen af 800000 Maal Rum. Adskillige Linieskibe af anden og tredie Rangere blevne satte i Commission. De til Vestindien bestemte Koffardieskibe skulle henimod Midten af næstkommende Maaned forsamle sig, og derpaa tiltræde Reisen under en Convoy af Krigskibe. Posten til Jamaica, Leeward=Øerne og Am rica blev i Onsdags affærdiget her fra Postamtet og sende til Falmouth, hvor Postskibet, der skal indtage Brevsækkene, ligger færdigt. Dette Postskib er udrustet ligesom i Krigstider, og Capitainen har Ordre, at kaste Brevsækkene i Søen, dersom han blev fiendtlig angreben og kom i Fare. - Man foregiver, at Breve, der ere ankomne hertil fra Boston i America, melde, at ikke mindre end 50 Skibe, som ere fragtede af brittiske Undersaattere og bemandede med brittiske Søefolk, ligge sammesteds færdige, for paa første Vink at løbe ud under brittisk Flag paa Kaperie imod Spanierne. - Der siges, at Spanien skal have tilbudet sig, at ville afstaae Øen Minorca til Keiserinden af Rusland. Dette, og at Kongen af Sverrig skal have forhøiet den Told, som de brittiske Skibe, der løbe ind i svenske Havne, maae betale, er her i alle Folkes Munde; men maaske det ene er ligesaa urigtigt, som det andet. - Efterretninger fra Portsmouth af 4de hujus give følgende Liste over de i Spithead seilfærdig liggende Skibe, nemlig 4 Krigskibe paa 110 Kanoner, 7 paa 98, 1 paa 90, 1 paa 81, 1 paa 80, 21 paa 74, 4 paa 64, 3 paa 44, 14 Fregatter fra 28 til 38 Kanoner, 5 Skalupper, 4 Kuttere og 3 Brandere. Tilsammen 68 Skibe, hvoriblant 39 ere af Linien. - J Havnen ved Portsmouth ligger næsten udrustet: 1 Skib paa 110 Kanoner, 1 paa 98, 5 paa 74, 3 paa 64, og 1 paa 44 Kanoner, tilligemed 3 Fregatter og en Skaluppe. Tilsammen 15 Skibe. - Det Rygte vedvarer endnu, at en hollandsk Flaade paa 15 til 16 Krigsskibe skal endnu denne Maaned støde til vores. - De Nordiske Magter skulle have i Sinde, at lukke Østersøen, og ligesom i forrige Søekrig imellem os og Frankrige, ikke tillade fremmede Krigskibe at komme derind. - J Henseende til Diamanter synes nu Folk at faae Øinene op, og rigtigere at bestemme deres Værdie, end forhen. J en Tiid af 3 Maaneder er samme faldet over 50 Procent, og da de ideligen og i Mængde falbydes, saa vil deres Priis endnu synke meere.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Af en Skrivelse fra London, den 8de October. Den Krigsberetning mit forrige Brev indeholdt, maae jeg desværre i Dag bekræfte. Paa Krigens hastige Udbrud tvivles nu ikke meere, da Ministeriets hele Forhold tilkiendegiver det. Lord Howe tog i Gaar Afskeed med Kongen, og er i Dag reist til Spithead, hvor han finder 37 Linieskib fuldkommen bemandede provianterede og seilfærdige. Til disse skulle endnu 12 Linieskibe fra Portsmouth og nogle fra Plymouth støde, og den hele Flaade bliver med Fregatter, Kuttere og Brandere 90 Seilere stærk. Saasnart Lord How har med denne Flaade naaet en vis Høide i Søen, detacherer han 15 Linieskibe og ligesaa mange Fregatter til Vestindien, og søger derpaa med den øvrige og større Deel af bemeldte Flaade at hindre Foreningen imellem den spanske og franske Søemagt. Capitain Barclay, en Søstersøn af Hertugen af Richmond, har nedlagt sin Post ved Artillericamtet at 5000 Pd. Sterling aarlig Jndkomme, og derimod paataget sig Commanden over Linieskibet Tremmendou, for at udmærke sig i Tienesteen. Dette anseer man som et Beviis for, at Hertugen af Richmond holder Krigen uundgaaelig.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Warskau, den 9de October. Man seer nu hver Dag en Efterretning i Møde om et afgiørende Feltslag imellem Russerne og Tyrkerne; thi efter de seneste Beretninger, var den Russiske Armee i fuld Anmarch mod den Tyrkiske.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Wien, den 9de October. For nogle Dage siden udspredte sig det Rygte, at Fyrst Potemkin skulde komme hertil; men siden har det viist sig, at det var kun hans Staldmester. Det bekræftes, at benævnte Fyrste har ladet Prindsen af Coburg vide, at han vilde tage Wallachiet i Besiddelse saasnart Østerrigerne forlod det.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Marquis Lucchesini befinder sig endnu her, og venter endnu en Coureer fra Berlin, førend han afreiser til Fredscongres sen. Man veed endnu ikke, hvor samme skal holdes. Porten havde foreslaaet Turnowa eller Rustschuck; men formodentlig bliver Krajowa valgt dertil. Den Russiske Raad Lascarow forlod strax efter den Preussiske Grev Lus's Ankomst Storvisirens Leir, uden at bringe noget i Stand ihenseende, til Freden.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Paris, den 11te October. Da Engeland ruster sig alt stærkere og stærkere til Krig saa er vor Nationalforsamling ogsaa betænkt paa at forøge vor Søemagt. J Stedet for de 45 Krigskibe som ere under Udrustning, synes man nu at have i Sinde at udruste 60. Forslaget dertil er allerede skeet. Saavel vore Bestindiske Øers Sikkerhed, som vor Alliance med Spanien, giør dette for nødent.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
Frankfurt, den 12te October. Den 9de hujus var den glædelige Dag, paa hvilken Tydsk lands Keiserkrone blev sat paa Leopolds Hoved. – J Gaar begave Deres Keiserlige og Sicilianske Majestæter tilligemed Erkehertugerne og deres Gemalinder, samt Churfyrsterne og alle her værende Herskaber sig til den Hessiske Leir ved Bergen, hvorhen de af Landgreven vare indbudne. Tropperne, som Landgreven selv commanderede, difilerede forbi Deres Majestæter, hvorpaa hver Bataillon gave 3 Salver. Herpaa spiste de allerhøieste Herskaber til Middag hos Landgreven under et Telt, og kom om Aftenen her tilbage. - J Morgen vil Keiseren imodtage Hyldingen af vor Magistrax og Borgerskab.
Berlingske Tidende, 1790-10-25
London, den 12te October. Endelig synes vort Cabinet, at have i en Forsamling af 8de hujus fattet Beslutning til Krig, og at Parlementet henimoBegyndelsen af tilkommende Maaned skal blive sammenkaldet, for at understøtte Ministeriets Foranstaltning og bevilge de fornødne Subsidier. En Coureers Ankomst fra vor Anbassadeur i Paris, Grev von Gower, havde foranlediget bemeldte Forsamling. Endnu om Aftenen den 8de blev det affærdiget Courerer med den tagne Krigsbeslutning til Hr. Fitzherbert i Madrit, og tillige den Ordre, at forlade stradet derværende Hof, i Fald det ikke allerede var skeet. Ligeledes blev der sendt Courerer til Berlin og Haag, saasom disse Magter kun vente paa denne Efterretning, for at giøre sig færdige til at understøtte Storbrittanniens Øiemærke. Den følgende Dag blev der og afsendt Depecher til Lord Howe og til Admiral Barrington i Portsmouth, samt til alle Commanderende paa de i Portsmouth liggende Krigskibe. De blev og strax derpaa udsendt Fregatter, for at overbringe den ne store Tidende til vore udenlandske Eiendomme. Ma forsikrer, at den hele brittiske Marine skal blive sat i Tieneste og at der med det første skal blive udgivet Patenter for Kaper skibene. Admiralitets=Lorderne ere uophørligen beskiæftegede med at udstæde de fornødne Ordre, og Artillerie=Depatementet med at aflevere de nødvendige Krigsfornødenheder Foruden disse store Rustninger til Søetienesten, er man og beskjæftiget med at hverve 100 Compagnier Fodfolk, hver paa 100 Mand. Garde=Bataillonerne have og allerede faaet Ordre til at holde sig færdige til Tieneste uden for Landet. En ter største Sandsynlighed vil Vestindien først blive den store Krigsskueplade. Vi ville til Søes faae en stor Overmagt over Spanien og Frankrig; thi man troer for vist, at denne Krig vil bryde ud saavel imod den sidste, som førstbenævnte Magt.