JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
Dresden, d. 6 Sept. Det var den 6te Dag efter Amputationen, at General Moreau under store Smerter opgav Aanden. Hans Liig blev ført til Laun og der opstillet paa en Paradeseng. Sachserne: Langenau og Thielmann befinde sig hos Keiser Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
Stuttgard, d. 7 Sept. Ved en fra Hovedqvarteret her ankommen Coureer erfarer man: at det Würtembergske Armeecorps under Gen. Franquemont stod d. 2 Sept. i Woltersdorff, mellem Jüterbock og Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
Jnspruck, den 4 Sept. Endnu bestandig gaae Afdelinger Franske, Jtalienske og Jllyriske Militaire, kommende fra Tydskland, her igjennem, for at begive sig til deres Bestemmelse. - Paa Fæstningerne ved Rettenborg arbeides bestandig med største Jver. - De Kongelige Bayerske Tropper, der udgjorde en Deel af Garnisonen i Thorn ere ingen i Dag ankomne her under Jnndalen, og ville tage deres Cantonneringsqvarterer i øvre Jndal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
(Af Hamb. Corresp.) Mayland, d. 2 Sept. J Affairen ved Wil lach har Fienden lidt meget. Men førend sit Tilbagetog lagde han Staden i Aske. Efterat han havde brændt Broen, tændte han endog den Deel af Byen og Forstaden paa venstre Bredde af Dran, som endnu var i hans Besiddelse. Willachs Jndbyggere fortælle, at den Østerrigske General har ladet antænde Staden paa alle fire Hjørner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
Keiseren af Østerrige ankom den 27de f. M. til Toplitz. Den Russ. General Ostermann har i Affairen d. 30de mistet en Arm ved en Canon kugle. D., 1ste Sept. stod General Wredes Armeecorps i sin hidtilværende Stilling ved Jnn, og intet af Vigtighed var indtil den Tid forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
Hamborg d. 16 Sept. D. 11te om Morgenen Kl. 8 lode forskjellige Engelske med Tropper og Canoner ladede Skibe sig see ved Neuhaus i Stade=Arrondissementet, og satte en Deel af Mandskabet i Land, formodentlig for at borttage nogle i Havnen værende Fartøier. Men Fienden blev af Douanierernes Foresatte og Gensd armeriet saa eftertrykkelig modtaget, at han, sin Artillerieild uægtet, maatte indskibe sig igjen, uden at naae sin Hensigt. Medens Fægtningen, som varede adskillige Timer, stod paa, udmærkede Maren i Neuhaus sig. Han har selv Patroner til vore Stridsmænd lige hen under de fiendtlige Canoner. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker, Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Nyeste Skilderie af KjøbensplicateTiende Aargang. No. 77. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 25 September 1813. Om Klædemanufacturerne i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
At undgaae at kjøbe Fabrik- og Manufacturvare af Fremmede, men derimod at udføre sine egne raa Produkter forarbeidede, har i de fleste europæiske Stater været anseet som et rigtigt Statsprincip.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Udførselsforbud af de raa Produkter og Jndførselsforbud af fremmede forarbeidede Vare formeentes bedst at bevirke dette. Faa Lande have imidlertid høster de tilsigtede Fordele af denne Jndretning. Man oversaae, at hvad der kan passe sig for een Stat, ikke altid passer for en anden. Englands Exempel har i Særdeleshed forledt mange, saavel Statsbestyrere, som de, der skrive og lære over Statsbestyrelsen, til at antage dette Princip for almeengjeldende; men fordi det har været indført i England og det med Held, kan dog det samme ikke blive Tilfældet med dets Jndførsel i alle Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Formedelst sin heldige Beliggenhed, og formedelst Regentere, der vidste at benytte heldig indtrufne Omstændigheder, havde England alt tidligen en udbredt Handel, der forskaffede det store og stedse tiltagende Rigdomme. Med disse tiltog Landets Folkemængde og Opdyrkning saaledes, at der blev flere Capitaler, end der med Fordeel kunde anvendes paa Handelen og Agerdyrkningen. Regjeringen henvendte derfor sin Opmærksomhed paa Forædlingen af Landets raa Produkter, og deels formedelst den Kraft den besad til at udføre denne Plan, deels formedelst andre Landes feilfulde Bestyrelse, deels formedelst den Sikkerhed den engelske Constitution gav Folket, og som gjorde, at mange fremmede Fabrikantere nedsatte sig i Landet, lykkedes det den saaledes, saa at England nu er i Stand, til at undersælge de fleste Landes Manufacturvare, da der sikkerligen ikkun vil findes faa Lande, hvis Fabrikantere ville, som de Engelske, lade sig nøie med 3 Procents Fordeel af deres Capital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
J de Lande, hvor Folkemængden ikke staaer i rigtigt Forhold til det dyrkelige Areal, hvor meget øde Jord kan erholdes for ringe Priis, hvor Landmanden kan give høiere Renter og større Arbeidsløn, for at faae denne Jord opdyrket, i de Lande kan ovenanførte Princip ikke anvendes med Held. Unaturlige Midler, som skade den sande National Velfærd, kan ene skaffe dette Princip nogen, men kuns maadeligt Held. Monopoler, Penge Understøttelser, Præmier, have været de svage Piller, der i saadanne Lande have understøttet de ravende Manufakturer og Fabriker. Erfaringen har og bekræftet Sandheden deraf. Meget faa Stater, og ofte ikkun enkelte Provindser i disse, have havt Fordeel deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Dannemark har været blandt de Lande, hvor dette Statsprincip har været antaget, uden at det har havt den tilsigtede Virkning. Landet har hidtil været i alt for hurtig stigende Velstand, til at Manufacturer og Fabriker have kunnet blomstre. Populationen har været for ringe, og Arbeidslønnen, som Bynden og Skibsrederen har kunnet give, har derved været for høi, til at Nogen, der har kunne foretage sig andet, har villet beskjeftige sig med den for saa elendige Haandtering, Spinding, der knap beskyttede mod Hungersdøden. Understøttelser, Præmier m. m. have vel været anvendte; men uden Held. Tingenes Natur har været derimod. Netop de Midler, som kraftigen have hjulpet Manufacturerne i England, have skadet dem i Dannemark. Virkningerne af Told forordningen af 1 Febr. 1797, ere Bevis herpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Fremmed Klæde og trykte Sirtzer og Cattuner, forbødes herved aldeles Jndførsel i de Danske Stater, da det formeentes, at de daværende indenlandske Manufacturer herved kraftigen skulde ophielpes; men det Modsatte indtraf. Klæde=Manufacturerne og Cattuntrykkerierne vare for faa til, at de alene kunde forsyne Landet. Jndstuglingen blev derfor til en Nødvendighed, og da de Handlende saaledes sparede Tolden af disse Vare, kunne de sælge dem for lettere Priis, end det var de indenlandske Manufacturister muligt. Disse maatte derfor enten ophøre eller føre et kummerligt Tilvær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Af nedenstaaende Tabel, der er en Extrakt af Hal-Protocollen, vil Virkningerne være iginefaldende. Klæde, Falmuk, Multum, Bay &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Fabrikanternes Aar. Stkr. Alen. Antal. Ste SteDe Danske Manufacturers og Fabrikers Tilstand var saaledes mindre end blomstrende, da Krigen udbrød i 1807, og med den al vor Handel standsedes og vort Pengevæsen begyndte at tage en saa uheldig Vei. Det blev imidlertid Aarsag til vor Jndustries Opkomst. Paa den ene Side savnede de Handlende Leilighed til at anvende deres Capitaler; paa den anden Side bleve de fremmede Vare, formedelst den slette Cours, saa kostbare, at Fordelen af at drive Fabriker blev indlysende, da de raa Materialier, aldeles ikke steeg i Forhold med Coursen, og de af disse paa Materialier forarbeidede Vare altsaa kunne holde Priis med lignende fremmede. Dagligen saae man derfor ny Manufacturer anlægges, og de alt tilværende udvides. Jntet Slags Manufactur har imidlertid saaledes tiltaget og tiltager, som Klædemanufacturet. Af ovenstaaende Liste vil sees, at der i 1807 var 16 Klædemanufacturer, der i alt havde tilvirket 386 Stkr., indeholdende 19,304 Alen, i forrige Aar derimod var der 54 Manufacturer *), og der var tilvirket 137,399 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Jhvorvel Tidsomstændighederne fornemmeligen have bidraget til denne for Klædemanufacturerne i Dannemark saa blomstrende Periode, have de dog ikke mindre Regjeringens Omhu at takke derfor, der paa en saa kraftig Maade har understøttet denne for Dannemark saa vigtige Jndustrie green.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Regjeringen har forskaffet næsten alle disse Manufacturer Maskiner, og det paa Vilkaar, der ikke kunne tænkes billigere; den har med fordoblet Jver vaaget over fremmede Klædevarers Jndførsel; den har paa Landets Bekostning monopoliseret dem den indenlandske Uld, den har tilladt dem Udsalg en detail af deres fabrikerede Vare. Med saadanne Understøttelser, som intet andet Manufactur kan rose sig af, og begunstiget af Tidsomstændighederne, hvilket det deler med alle Manufacturgrene, er det ingen Under, at Antallet paa Klædemanufacturerne i de forløbne 5 Aar har voxet saa hurtigen. J Aar ere endnu flere lignende anlagte; de, der have været i Anlæg, ere komne i Drivt, og de ældre ere udvidede, saa at J Herunder regnes ikke det militaire Uldmanufactur eller Manufacturerne i Hertugdømmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Antallet paa det i Aar hallede Klæde vil ved Aarets Ende befindes at være betydeligen forøget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Af de i forrige Aar hallede uldne Vare have 7 Stkr. erholdt Characteren: Extragode Vare, 2990 Stkr. Characteren, forsvarligt Kjøbmandsgods, 5 Stkr. maadeligt Gods, og 156 Stkr. Characteren; En kjendt for dygtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Mængden af de fabrikerede Vare have været ordinaire, for det meste fabrikerede af jydske Uld. Formedelst Handelens Standsning kan her ikke skee Tilførsel af spansk Uld, og det Landet endnu selv producerer deraf, er saa lidet, at fine Klæder ikke kunne ventes at være i Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Nogle af Klædemanufacturerne ere fortrinligen indrettede, og de fra disse hallede Varer, have alle erholdt gode Characterer; andre derimod have paa det Halve af de af dem tilvirkede Vare erholdt Hal=Stemplet: Eikiendt for dygtig. En Fabrikant havde saaledes i Følge Hal-Protokellen tilvirket 18 Stkr. Klæde, hvoraf 8 erholdt Characteren, forsvarligt Kjøbmandsgods, 1 maadeligt Gods, og ei kjendt for dygtig. Vare med dette Stempel ere af den Beskaffenhed, at de i nogle Lande casseres, og aldeles ikke tillades at komme i Handelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Den store Mangel paa Klæde, her har været, og den herved foranledigede stærke Søgning, har forledet flere af vore Klædemanufacturer til, mere at see paa de tilvirkede Varers Mængde og paa i tykkernes Alenmaal og Brede, end paa Varenes Godhed; hvilket er det Modsatte af hvad der skete for Kriger, da Fabrikanterne dengang maatte beflitte sig paa at levere gode Vare, om de vilde haabe at finde nogen Afsætning, og man dengang havde Valget mellem saa meget og tildeels fortrinligt Klæde. Enhver kan imidlertid erholde godt og forsvarligt dansk Klæde af indenlandsk Uld. Ved at lægge Mærke til Characteren paa det ved ethvert Stykke vedheftede Halstempel, kan man selv sikkre sig for daarligt Gods, som det var at ønske, at enhver, der kjøbte uldne Klædevare, vilde gjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Da det ikke kan formodes, at Nogen med sit Vidende kjøber slet Gods, var det det sikkreste Middel til at tvinge Manufakturisterne til at levere gode Vare; da de, i modsat Tilfælde, vilde til deres egen Skade savne Afsætningen. Det kan ved denne Leilighed ikke være upassende, at gjøre Publicum opmærksomt paa, at der ikke findes andre end de ovenstaaende fire Hall-Characterer. Kjendt for dygtig finder ei Sted, men er allene en Forfalskning af: Ei kjendt for byg tig; hvilken Forfalskning flere Gange er forekom men, og paadrager vedkommende Falsknere Lovens Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Foruden gode Vare, have de fleste Manufacturer ligeledes til paa de senere Tider leveret Klæde til efter Omstændighederne taalelige Priser; men dette ophørte tildeels efterat den i Aar værende Toldbod=Auction ") paa Klædevare havde fundet Sted. Man gav der tre Hundrede og halvfemtefindstyve Rdlr. for en Alen Klæde; hertil kom endnu Auctionsomkostningerne. Det var det dobbelte af den dengang gangbare Priis. J Udsalgsboderne mærkedes strax betydelig Forandring paa Klædepriserne, og den er siden saaledes stegen, at der nu fordres for en Alen noget mere end ordinair Klæde fra 4 til 600 Rdlr. D. C. En Fabrikant forlanger endog Betaling i Species for sit Klæde, og sælger intet under 5 Species pr. Alen. Denne Priis troes at overskride billighedens Grændser; dette synes at blive indløsende ved at sammenligne de af Regjeringen saa rundeligen understøttede Klæde=Manufacturers Priser, med Priserne paa andre Manufacturvare og paa Landets Producter. For Krigen var en Tønde Rug, en fiin Hat og en Alen fiint Klæde i lige Priis. Rugen koster nu paa Torvet i Kjøbenhavn 250 Rdlr. D. C., en min Hat, hos Mark paa store Kjøbmagergade No. 17, 250 Rdlr. D. C., og en Alen Klæde fra 4 til 500 Rdlr. D. C. Rugen er avlet i Dannemark, Hatten er fabrikeret i Dannemark af Danske Produkter, og Klædet vævet i Dannemark ligeledes af Danske Produkter. - Det var høiligen at ønske, at en eller anden Klædefabrikant, der besad fornø2) Lægger man Mærke til hvad Jndflydelse i de senere Aaringer Auctioner paa Klædevare have havt, saa kunde man tristes til at ønske, at Regjeringen vilde, saalænge Krigen varer, forbyde uldne Varers Salg ved offentlig Auction. Ved lignende Leilighed forbødes jo Salg af Kornvare. den Sagkundskab, kunne og vilde oplyse Publicum, om, hvad der kan være Aarsag i dette nu saa store Misforhold. Publicum vilde derved kunne overbevises om, hvor ugrundet sikkerligen den Beskyldning er, man almindeligen gjør Klædefabrikanterne, at de nemlig have et Par Hundrede Procents Fordeel paa deres fabrikerede Vare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Jndene og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Specierne vedblive at dale i Prisen, og med dem de fleste Varer. Der er allerede solgt Specier for 70 til 80 Rdlr. Stykket. Jmidlertid har denne Coursens Forbedring ikke havt, nogen stor Virkning paa Livets første Fornødenheder. Smør koster 8 a 8 1/2 Rdlr. Pundet; Lammekjød, naar det skal være nogenlunde godt, Mk.; en Pot Melk 4 Mk., og der trues endog med, at den skal komme til at koste mere. Spedelys tilbydes nu end i Lispundeviis a 8 Rdlr. 3 Mk. Pundet, uagtet mange for neppe fjorten Dage siden ikke vilde sælge mere end et halvt Pund af Gangen for 10 Rdlr. Pundet. Aviserne ere opfyldte med Anmeldelser af Auctioner over alle Slags Varer, og ligesaa banger man før var forat sælge, ligesaa ængstelig er man nu for at blive af med sine Varer. Den vigtigste Aarsag dertil er upaatvivleligt Pengemangelen, som med hver Dag bliver føleligere. J Boutikerne ere adskillige Varer, saasom Sirtzer og andre Tøier, faldne betydeligen i Prisen. Sirtz, som man for nogle Uger san lod sig betale med 42 Rdlr., sælger man nu for 22 Rdlr., og Kjøberen har altsaa reent ud tabt 20 Rdlr. paa hver Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Mariboe, d. 13de Septbr. Den 18de September kom en Convoy-Flaade, bestaaende af 2 Orlogsskibe, 1 Fregat, 5 Kutterbrigger, 6 armerede Fartøier og 139 Coffardieskibe, nordfra igjennem Langelandsbeltet østerefter og ankrede ud forHyllekrog. En anden Convoy, ligeledes kommende nordfra ind af Langelandsbeltet, styrer sydefter. En svensk Hukkert Galease, ladet med Bræder, Jern og Tjære, er taget og bragt i sikker Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Fogden i Romsdalen har ladet bekjendtgjøre, at i Almanaken for indeværende Aar urigtigen et anført, at Romsdals Markes begynder den 29de September, istedet for at der burde staae den 5te October, som er den første Tirsdag efter Mikkelsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Christiansand, d. 25de Augusti. Løverdagen den Inde Augusti havde Arendals Jndvaanere den Glæde at see Rigets elskede Statholder, Hs. H. Prinds Christian Frederik, i deres Bye. Da H. H. ankom om Aftenen til Arendal, var Byen, illumineret, og fra Bryggen, hvor Han, hilset med Salutsalve fra Byens Borgerbatterier, steeg i Land, og modtoges af Byens Embedsmænd, var saavel Byens Garnison som Borgervæbning opstillet i Linie lige til Mad. M. sal. Søren Dedekams Huus, som af hendes Sønner, de Herrer Anders og Hans Debekam, ganske var indrettet til Qvarteer for Høisamme med endeel af Hans Svite. Byens civile og militaire Embedsmand og anseeteste Borgere indfandt sig og tillodes Adgang til Cuur og Taffel, under hvilket, med de inderligste Følelser, passende Sange og Hurraraab, udtømmedes Skaaler for Hs. Maj. Kongen, Hs. Hr. Statholderen, Høisammes Søn, og begge Kongerigernes Held, hvorved Hs. H. med sin, alle indtagende, Blidhed, havde den Naade at erindre Arendals Jndvaaneres Velgaaende. - Om Morgenen Kl. 9 fortsatte Hs. Høihed Reisen til Christiansand, hvorfra han den 18de Augusti al reiste om Eftermiddagen, og, efter 5 Timers behagelige Seilads, indtraf samme Dags Aften til Arendal, hvor han under Jndseilingen blev hilset med Canoners Løsning og Folkets Hurraraab. Foruden Jllumination og de samme Høitideligheder som forannævnt, vare denne Aften nogle smukke Transparenter anbragte, og lige uden for H. H. fornævnte Qvarteer var et med Lygter og Transparent meget smagfuldt prydet Fartøi af Hr. J. D. Furst antragt. - Den 19de behagede det He H. at tage Byens Borgerdatterier og Militaire, samt offentlige Bygninger og Jndretninger i naadigst Øiesyn, og efter Middagstaffelet besaae Høisamme en af de nærmestliggende Malmaruber, hvor Hr. Geschworner Michelsen havde gjort de nødvendige Forberedelser til at salutere Hs. Høiheds Ankomst og Afreise med Skud i Fieldene, og, under Opholdet, med Hs. Høiheds Tilladelse, at sprænge en Mine i Gruben. Hs. Høihed afreiste derpaa til Næss Jernværk her fra Arendal, under Folkets varmeste Ønsker og Huersraab, og escorteret af Byens Stadshauptmand og Borgerofficierer til første Skydskifte. (Christiansands Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
J Christiania Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: Søndagen den 8 Aug. - J Langesund nød jeg den Glæde, at give min Mindefese for norske Krigere, Enker og Børn, ved Ridder Capitain H. P. Holms Grav; - hans Aand i Himlen svæver, paa Jorden, hvor han er ei meer, hans elskte Minde lever. - Gaven, som indkom ved denne Fest, var 2968 Rdlr. 72 s. D. C., samt 7 hele og 2 halve Guineer, og 12 Otteskillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Mandagen den 16 Aug. beærede Hs. Høihed, Norges Statholder, Mindefesten i Christiansaa Jndtægten var 4956 Rdlr., samt i dansk Ducet og 1 Krone. – Søndagen d. 22 Aug. opførtes Mindesosten paa Skydebanen ved Arendal; det frivillige Offer var 395 Rdlr. 12 s. D. C., samt trende 3 Gyldenstykker, 10 Rdlr. i Danske Otte stillinger og 24 Skilling i Toskillinger. – Ons bagen d. 25 August gaves: De to Brødre, med Epilog, paa Arendals Theater, i Forening med det dramatiske Selskab. Jndtægten var 1709 Rd. Modtag, ædle Medborgere og Med Grgerinder, min hjerteligste Tak for Eders Understøttelser ved mine Bestræbelser, Enker og Børn vil i lang Tid velsigne dem, der erindrede deres kjække Mænd og Fædre. De ovenanførte Summer har jeg underdanigst tilstillet Hans Høihed, Norges Statholder, som glad seer sig omringet af et saa ædelt og gavmildt Folk. H. C. Knudsen, Kongelig Skuespiller og Dannebrogsmand. Ørlandet i 1804. (Fortsat, see No. 76.) Hvor der, som paa selve Halvøen Ørland, er total Mangel paa Skov, bliver Tørvskjæring er ei uvigtig, af hans Bisysler. J denne Henseende kommer den store ørlandske Mose Stedets Beboere heel vel tilpas. Denne Mose sees Sommeren igjennem besat med en stor Mængde Tørvsaater eller Stakke, skaarne omtrent som i Sielland og af lignende Art. Dette Slags Brændsel gjør det nødvendigt for Jndbyggerne, at have deres Huse anderledes indrettede, end Landboens i de Egne, hvor der bruges Træ til Brændsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Den betydeligste Grundeiendom paa Ørlandet og en af de vigtigste i disse Egne, er den gamle privilegerede Herregaard Østerraad, hvis Grund indtager hele den Strækning fra den Bugt, der gjør det øvrige af Ørlandet til en Halve, indtil den bekiendte Fiskekjord Skjørn. Denne Gaard har 15 Spand til Hovedgaardstaxt, 84 Vog Bøndergods, som bortbygsles; dertil hører en Samling af Øer, Tarven kaldet, hvor der er et Schafferie af flere hundrede temmelig fiinuldede vilde Faar, og hvor der holdes et ei uvigtigt Meierie. Paa selve Hovedgaarden er et andet Meierie af 60 Køer, og er dette bekjendt af, at derfra haves særdeles fortrinlige Suurmelks eller saakaldte Gammeloste, der have hyppig Afsætning; ogsaa er der et Stutterie paa 12 Følhopper, og der drives betydeligt Fiskeri paa 5 Gaarden tilhørende Laxevarper, ligeledes ved vigtig Deeltagelse i det frie Fiskerie paa Torsk og Sild, især paa de sidste i Skjørn, Bingnen og Valdfjorden. Der hører endvidere hertil ei uvigtig Skoveiendom inde i Landet med Savbrug. Kornavlen er ei heller ubetydelig; her saaes circa 60 Tønder Havre, 10 Tønder Byg, et Par Tønder Rug og Erter, samt et Par Tønder Kartofler, men i ingen Henseende er dette vigtige Gods, hvad det kunde blive. Her ligger mange hundrede Tønder Land Jord, som ved Jndfredning og noget Arbeide for Vands Afledning kunde gjøres brugbare. Meieriet kunde mere end fordobles. Her er Plads for mangfoldige Huusmænd eller Afbyggere paa Jorder, som ligge for meget afsides fra Hovedgaarden. Eiendommen kunde afgive mange Gange større Produkt, og drives til mange dobbelt dens nærværende Værd. (Forts.)(Hand-Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Fra det Mecklenborgske meldes, under 13 Augustii, at i Warnemsinde 5000, og i Stralsund 1000 Mand engelske Tropper er kommet i Land. Blandt Fodfolket er et Compagnie Bjergskotter i Nationaldragt med Skjørter istedet for Buxer, og Dudelsak istedet for RegimentsMusik. Man ventede endnu ved Kronprindsen af Sverrigs Hær 300 engelske Fyrværkere med congreenske Raketter. (Al. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Hamborg d. 20 Sept. Her er bleven kundgjort en Parolbefaling, hvori berettes følgende, dat. Jarreuthin d. 19 Sept. Prindsen af Eck muhl gjør sig det til Pligt at underrette det 13de Corps om en Begivenhed, som har forvoldet os noget Tab, men som bedækker den active Deel af den 50de Division, under Div. Gener. Pecheux, med Hæder. Denne Seneral havde faaet Befaling, at begive sig med 4 Batailloner af det 3die Lin. Reg. og en Bataill. af 105te, med 6 Can. og 80 Heste, hen til venstre Elbbredde, for at holde de Tropper, Fienden havde sat over paa venstre Elbbredde, i Tømme, og at agere efter Omstændighederne. D. 16de om Middagen blev Generalen, angreben ved Dalenburg (i den Meissenske Treds) af en Magt, der var 5 Gange saa stærk som hans Paa alle Sider omringet og beskudt af et talrigt Artillerie, medens de 6 Canoner af det i Tallet langt mere overlegne Artillerie gjordes aldeles ubrugelige, nødsagedes Gener. Pecheux at byde Fienden paa hver Side Spidsen, og at udholde over 20 Angreb. Men ingen af hans Batailloner blev gjennembrudt; han slog sig igjennem og tilbageførte Alt hvad der ikke var sat ud af Kamp. Tropperne have forsvaret deres Ørns og Vaabens Hæder.