JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-12-18
Da det ved en af den høie Chancery Ret i en Sag Dehn. Everett afsagt Kiendelse (iblandt andre Ting) er bleven overdraget Herr James William Farrer, en af bemeldte Rets Assessorer at undersøge og indberette til Retten, hvilke vare de nærmeste Slægtninge af afdøde Doctor medicinæ William de Brodum sidst af Gaden Great Coram, i Grevskabet Middle sex (død den 18de October 1824) der levede ved hans Død, og om disse nærmeste Slægtninge vare eller var dengang levende eller døde, og ifald nogle af dem vare døde, hvo der da vare deres respective personlige Repræsentantere have Alle og Enhver som paastaaer at være bemeldte Testators nærmeste Slægtninge der levede ved hans Død, eller i Tilfælde at nogle af dem siden maatte være døde, da deres respective personlige Repræsentantere at møde ved deres Procuratorer den 15de Januar 1835 eller forinden, for bemeldte Assessor hans Kammer i Southampton Buildings Chancery Lane i London, og beviisliggjøre hans, hendes eller deres Paastand eller Paastande, da ellers i Mangel deraf, han, hun eller de, ville vorde aldeles udelukkede fra at nyde Godt af bemeldte Kiendelse. vo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Arbeidsmand Christian Hansen, ogsaa kaldet Holstener, her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 11te December 1834. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1834-12-18
(Hermed følger 1 Ark Høiesterets paadømte Sager.)
Berlingske Tidende, 1834-12-19
No. 302. Aar 1834. Brand, den 19de December. Fredagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. Au Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg,
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
London, den 9de December. - Vi have meddeelt Efterretning om et lykkeligt foretaget Forsøg paa, at gjøre Havvanden drikkeligt. Der har nu her dannet sig et Compagnie, for videre at forfølge denne vigtige Opdagelse, paa hvilken der allerede er løst Patent. Det viser sig ogsaa nu, at efter en fuldendt Distillationsproces lader det forhaanden værende Residium sig sjedlikkelig forvandle til reent Salt. Faraday og andre udmærkede Chemikere have fuldstændig bekræftet det gunstige Resultat.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Det Fruentimmer, der for nogle Aar siden optraadte her som Prindsesse Olivia af Cumberland, og som saadan gjorde Fordring paa Slægtskab med den Kongelige Familie, er for nogle Dage siden ved Døden afgaaet,
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Striden imellem Skrædermesterne og Svendene i Manchester, om Arbejdslønnen og Arbejdstimernes Antal, der nu har varet næsten i sex Maaneder, og i denne Tid gjort mangfoldige Mennesker brødløse, er endelig blevet bilagt ved Svendenes ubetingede Underkastelse. Mange af dem have allerede taget fat paa Arbeidet igjen, men enhver Enkelt maatte forinden, paa Mesternes udtrykkelige Forlangende, skrivtligt forpligte sig til, at forlade Haandværksforeningerne. - Derescher af 7de Mai ere indløbne fra Capitain Back, der som bekjendt - blev udsendt paa en Nordpol=Expedition, for at opsøge Capitain Ross. Han var færd med at berede sig til Hjemreisen, og haabede, at denne skulde faae et heldigt Udfald, især da Esquimoerne østlig for Kobbermine=Floden ere af en saare fredelig Natur, og da Vejr liget ei heller lader befrygte store Farer. Jmidlertid vil man dog næppe for til næste Aar, maaskee i August eller September, faae nye Depescher at see fra Capitain Back, og endnu mindre ham selv. - Der er kommet Aviser fra New-York af 19de November. Kongres Valgenes Resultat var faldet ud til en Majoritet for Regieringen, i det mindste for den næste Session. Skatkamrets Secretair havde udstedt befaling til alle Told Embedsmænd og Oppebørsels-Betjente, at de i Betaling er længer skulde modtage Noter fra Bankens Filial-Jnstitut i de forenede Stater. – J Carthagena (Republikken Ny-Granada var Alt, ifølge Efterretninger af 8de October, i Bevægelse. Den franske Admiral Baron Mackau havde viist sig for Havnen med en imponerende Escadre og havde erklæret, at den, af Øvrigheden til Afreise tvungne Consul ej vilde stige i Land igjen, for man havde givet ham fuldstændig Opreisning ; men dersom en saadan blev nægtet, da vilde han (Admiralen) lade et Linieskib paa 120 Kanoner støde til sin Escadre, og derpaa gaae fjendlig til Værks. Præsidentens, Santanders, Svar maa imidlertid have været tilfredsstillende, da Admiralen, ifølge senere Efterretninger, atter havde forladt Carthagenas Havn med sin Escadre, og var sejlet tilbage til Jamaica. – Fra Ecuados erfarer man, at General Rocafuerte var faldet i Hænderne paa General Flores, men atter sat i Frihed, og at han var blevet enig med den sidste om, at National-Congressen skulde afgjøre deres Strid, og at en Vaabenstilstand imidlertid skulde indtræde. Mena og Valdiviera, Rocafuertes Under-Befalingsmænd, vilde dog ikke anerkjende denne Overeenskomst, og angrebe Flores i hans Stilling ved Cuarna med 7000 Mand, men bleve aldeles slagne af ham. Flores marscherede derpaa til Hovedstaden Quito, hvor hans Myndighed som Republikkens Præsident anerkjendes Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
(Af et Brev fra Avignon i November.) For nogen Tid siden indstyrtede kort for Midnat en betydelig Deel af Taarnet, paa Vicegerenzen, den ældste Bygning i denne Stad. Den skal indogsaa være ældre end det pavelige Palais. Men for Nærheden af det sidstes Skyld og fordi Vicegerenzens Mure ere byggede paa Klippen, holdt man denne for uforgængelig. Den havde imidlertid faaet Rivter paa flere Steder, og i dens Jndre befandtes Træværket, Gulvene og Lofterne i en jammerlig Tilstand. Her havde en Colonie Haandværkere nedladt sig; man kunde kalde det en heel Landsby, naar man tog Hensyn paa Mennesketallet, som var sammenpakket i dette gamle Muurværk, eller i de nye Constructioner, som dermed stode i Forbindelse. Man tænke sig nu Vicegerenzens talrigere Beboeres Skræk, da de om Midnat bleve vakte ved en bestandig Knagen, forbunden med en Støvsky og en Gruusregn, som faldt ned fra alle Sider. Til Lykke, satte ingen Livet til herved, denne Deel af Bygningen stod i nogle Maaneder øde, da Enhver flygtede til de nærliggende Gemakker, der vare noget fastere. Men den pludselige Jndstyrtning af Taarnets sydlige Deel havde nogle Øjeblikke ophævet alle Midler til Communication og Flugt. Mænd, Qvinder og Børn udstode en skrækkelig Angst, i Særdeleshed da den mørke Nat unddrog dem Skuet af Faren og gjorde den derved kun skrækkeligere, da den aabnede Phantasien et vidt Spillern. Nogle reddede sig paa Tagene, for at befrie sig fra det nedstyrtende Gruus. Andre stege ud af Vinduerne og fandt i Klippens Bøininger, hvori Gaden, der leber langs med Palaiets sydlige Facade, er hugget, et Tilflugtsted, og herfra var det dem let, ved Hjelp af Stiger, som man bragte dem, at komme ned, endnu Andre vare nødte til at stige ud gjennem Vinduesaabningerne, som gaae ud til Gaarden, hvor Jndstyrtningen var skeet, og som til en betydelig Høide var bedækket med Bygningsmaterialier. Jndstyrtningen var ikke øjeblikkelig, men skete i tre forskjellige Mellemrum. En Lastbærer reddede nogle Børn, der hængte paa Ruinerne af en Balkon, og af hvilke det ældste endnu ikke var fem Aar gammelt. Fem og tyve Familier, for største Deelen Silke-Arbeidere, have ved denne ulykkelige Begivenhed mistet deres Bolig. Femten af dem bleve for det første indlagde i en Caserne. Et sørgeligt Skue var det, da den Vogn, Forvaltningen havde sendt den, næste Dag hentede de endnu reddede Mobilier og andre Effecter, og de Fattige gik ved Levningerne af deres ringe Eiendom og efterlode deres hidtil havte Boliger i Ruiner. Den offentlige Gavmildhed, viser sig meget virksom i at formindske Elendigheden Menetsandsynligviis, vil man, nu undersøge de endnu tilbageblevne Bygningers Tilstand, hvori endnu fire og halvfjerdesindstyve Mennesker findes. 1 Paris, den 9de December. – J en Landsby, La Tiole, hantet Pæretræ i Aar tre Gange blomstret og tre Gange baaret Frugt; under mange Mærkværdigheder af denne Slags vistnok den allermærkværdigste.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
"Journal du Commerce fortæller, at Herr Dupin nylig gav en Diner til Ære for Herr Brougham, ved hvilken Leilighed det gik langt muntrere til, end man kunde vente under de nærværende Omstændigheder. Udfaldet af den sidste Votering i Kamrene har ingenlunde været istand til at ryste Præsidentens ab og Beslutning, at føre den repræsentative Regjering tilbage til sin væsentlige, men af de nuværende Ministre forsømte Betingelse, det vil sige, til et reelt Cabinets=Præsidium. Om Aftenen indfandt sig mange Oppositions-Deputerede. Men der var ingen Minister nærværende, og af de ministerielle Deputerede kun Herr Karatry. Herr Dupin lagde ingen Skjul paa, at hans nærværende Brud med Ministrene var fuldstændigt. Han gjen og flere Gange en bemærkning af Herr Brougham, at Kongen af England nemlig aldrig tog Deel i Cabinets-Debatterne, at dette constitutionelle Princip ogsaa burde optages i Frankerig. Forresten synes Hr. Dupin og hans Venner at være overbeviste om, at Majoriteten, der har udtalt sig for Ministrene, dog i Grunden ingenlunde er disse synderligt hengiven, og at man derfor nok tør haabe, med det allerførste at see den opløst. Man fortæller ogsaa, at Hr. Dupin skal have yttret: Vi have en god Sag; den blev godt planderet; men, som det ofte skeer, Dommen havde ikke destomindre et slet Udfald. Vimaae appellere. – Derimod vil National- vide, at Hr. Dupin skulde af de Herrer Bugeand og Thiers have ladet sig overtales til at stemme for den motiverede Overgang til Dagens Orden, efterat han forinden havde talt saa ivrig mod samme. Denne saa usandsynlige Paastand grunder sig især paa den Skaansel, hvormed den slagne Dupin behandles af de ministerielle Journaler, der ellers ikke pleie at være høimodige. Denne Staansel kunde dog maaskee snarere have sin Grund i Bevidstheden, at det vilde være skadeligt for Regjeringen, om den aldeles bred med Herr Dupin.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Spanien. (Over Paris, den 8de Decbr.). - General Alava – tidligere Adjutant hos Hertugen af Wellington, i hvis Huus han i Aaret 1823 fandt et Tilflugtsted – skal istedetfor Marquis Miraslores være udnævnt til spansk Gesandt ved Londoner-Hoffet. Han har faaet befaling til, ufortøvet at tiltræde Reisen til England. – J Madrid var det endnu roligt, og i Granada var Borger-Militsen opløst. En lignende Skjæbne. forestaaer Militserne i Cadix, der paa Dronningens Navnedag havde afsjunget Riegos Hymne og fejret Constitutionen. J Andalusien, Gammel-Castilien og Estremadura danne sig bestandig nye Bander, og i Catalonien var man atter bange for en Landgang; General Flander har af denne Grund opsat sin Afreise. Begge Dronningerne opholde sig endnu i Pardo. Regentinden er blevet heftigt forkjølet paa et Jagtpartie, men hun befandt sig dog bedre efter at være blevet aareladt. Finantserne hæve sig mærkeligt; October Maaneds Jndtægter ere fem Millioner større end forrige Aar. Sve i Gens, den 5te December. – J Nærheden af denne Stad, er nylig en Bjørn, som længe havde foruroliget Omegnen, skudt, den blev solgt for 150 Fr., for at spises. Montblant er for kort siden atter bleven besteget af en Englænder, Dr. Martin Barry, som paa Bjergets Spidse, ved at vedligeholde en Jld af Brænde og Trækul, bragte Vand til at koge, hvilket man, for den fortyndede Lufts Skyld, hidtil havde anseet for umuligt. Han anstillede desuden flere Barometer og andre Jagttagelser. Han var den tolvte Englænder, som har bestegen Montblanc.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Rusland. St. Petersborg, den 3die December. - Oberst Baszucki har under Titelen: "Panorama- udgivet en historisk og statistisk Beskrivelse af St. Petersborg, og meddeler i samme interessante Notitser over Jndbyggernes Antal i denne Ruslands Hovedstad. Denne beløb sig: J Aaret 1725 under Peter den Store til 75,000 Anna 1750 – Elisabeth. 1775). - Kathrine den II. 1820. - Alexander den 1 - 422,000 1832 - Nicolaus den 1 - 449,368.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Under Antallet af sidstnævnte Aar befinder sig 294,468 af Mandkjønnet og 154,900 af Qvindekjønnet, 39,437 Militaire, 2183 Geistlige, 34,709 Adelsmænd og 13,085 Udlændinger. Den anførte Forøgelse i Befolkningen skeete ikke saameget derved, at Antallet af de Fødte oversteg Antallet af de Døde, som meget meer ved Jndvandring. Fra Aaret 1770 – 90 fødtes i det Hele taget 143,270 Personer, derimod døde 139,640, saaledes komme af 40,000 Personer, hvormed Hovedstaden i disse Aar forøgedes, kun 3630 Nyfødte.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Jtalien. Rom, den 27de November. – Som man hører, forholde de franske Tropper i Ancona sig ganske rolige og give aldeles ingen Grund til Klage. Med de pavelige Svejzer-Tropper er man ligeledes tilfreds. – J nogle Dage glædede man sig i Rom over Sir Robert Peels Nærværelse; det var hans første Besøg i Jtalien. Han blev i Selskab med Lord Stanhope, forestillet Paven. Lord Stanhope vil opholde sig Vinteren over Rom. Uden Skjul udtaler han nu den fulde Overbeviisning, i at han aldeles har taget Feil af Caspar Hauser. – At det er den pavelige Regjerings redelige Villie, af alle Kræfter, at modsætte sig de i Staten herskende Uordener, beviser den nu emanerede Omdannelse af den romerske Lovgivning. Ved et Motuproprium af Paven udkom den 10de d. M.: "Regolamenti legislativie giudtziari pegli afsari civili (Retslige og Doms-Reglementer for civile Sager. Disse bestaae af syv Afdelinger, af hvilke den første indeholder Erklæringer og almindelige Bestemmelser, den anden fastsætter den personlige Stilling. Til Myndighed udfordres fulde et og tyve Aar, og alle Fremmede erklæres uindskrænket for competente til at erhver ve Besiddelse – og dette er at betragte som et vigtigt Fremskridt, i Sammenligning med den tidligere pavelige Lovgivning. De næste Afdelinger handle om Successioner og testamentariske Bestemmelser, og i denne Henseende vil det forekomme den Fremmede besynderligt, at ved Arv efter Mænd, ikke alene i op- og nedstigende Linie, men endog i Agnaternes og Cognaternes Sidelinier, udelukkes Qvinderne aldeles fra Arv ved Mændene; de kunne alene gjøre Fordring paa et Udstyr. Den samme Afdeling tilsteder paa ny Fidri=Commisser og Majorater uden al Jndskrænkning. Slige Jndretninger bleve nemlig afskaffede under det franske Herredømme. Pius den Syvende indsatte dem igien, men indskrænkede dog Summen til 15,000 Scudi. Den sidste Afdeling indeholder Bestemmelser og Hypothek, en Gjenstand, der fra Arildstid af har været slet organiseret i de pavelige Stater. Om Juristerne ville være tilfredse med disse nye Jndretninger, maa Tiden vise. Desuden er ogsaa udkommet en ny Proces-Orden, baseret paa de i Aaret 1831 udtalde Grundsætninger. J det Hele mærker man, at det er Hensigten at gjenoprette en Collegial-Jurisdiction, og at gjøre en Ende paa de evindelige Processer og især paa de Jndsigelser, der kunde gjøres af Uditore del Santissemo (den Allerhelligstes Sagfører); thi herved gjordes det umuligt at faae Ende paa en Proces, naar denne eller hiin Part fandt sin Fordeel ved at drage den i Landdrag.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Jndenlandske Efterretninger. Fra Rendsborg afseilede den 11te December paa eet nær, alle de Skibe, som have ligget her for Modvind.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Brigskibet Fortuna, Sonne, af Kjøbenhavn, fra Nysted og Bandholm bestemt til Madeira, er den 3die December kommet ind til Arendal. Det har mistet adskillige Seil, og er lækt, hvorfor Ladningen maa losses.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Odense, den 16de December. - Ved den klare og skyfri himmel, viste Maanedformørkelsen i Morges sig meget tydelig hele Tiden af dens Varighed, fra Kl. omtrent 4 til 7, og indtog somtrent 1/3 Deel af Skivens Diameter, da den var paa det Højeste.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Kjøbenhavn, den 19de December. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Den Stumme i Portici, Opera. J Morgen: Egmont Sørgespil i fem Acter af Göthe, oversat af Hr. P. T. Schorn. Da Redactionen sluttede var Posten ikke ankommen. Bor Reisende.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Til og fra Kiøbenhavn. Hidkomne den 16de December: Major Holstein Rathlou, Kiøbmand Welleyus og Skibsbygmester Bonnesen f. Aarhuus, Tambour=Major Liebhart og Ritmester v. Hindenburg f. Odense, Reebslagermester Jensen f. Svendborg, Agent og Postmester Brun f. Assens, Handelsbetient Josephsen og Capitain Hansen f. Helsingøer, Muurmester Koch og Møller Madsen f. Roeskilde, Assessor Viel f. Kiel, Skibsbygmester Richter f. Hamborg, Forvalter Strøm f. Malmee, Pastor Lindhart f. Nyborg, Forvalter Sønderup f. Magrethelund, Forpagter Limprecht f. Frederiksborg, Forvalter Jensen f. Braaby. Afreiste den 16de December: Pastor Jensen til Horsens, Giæstgiver Menz til Gilleleie, Forvalter Rarbye til Lyngbyegaard, Forvalter Lundholm til Cronborg, Forpagter Joachimsen til Rosendahl, Kiøbmand Deltze til Helsingøer, Kiøbmand Brunius til Sverrig, Particulier Martin til London, Skibscapitain Christen til Gribsvalde. Deeltagende Venner underrettes herved om, at min gode og retskafne Mand, Grosserer Peter Nagel, forhen en af Stadens 32 Mænd, efter haarde og langvarige Lidelser, i Dag ved Døden afgaaet i sin Alders 53de Aar. Tre forudgangne Børn modtage ham i Evigheden, 9 efterlevende Børn bevare derimod med mig hans Minde i kierlig Erindring. Kiøbenhavn, den 17de December 1834. A. Nagel, født Muus
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Literatur. Som en nyttig Jule- og Nytaarsgave anbefales. Nyeste dansk original Koge, Bage- og Sylte, samt Slagte, Røge- og Saltebog, af H. V. Nielsen, kongelig Kok. Fierde gjennemseete og forbedrede Udgave, indeholdende 20 Anviisninger til Supper og anden Steemad, saasom: Grød, Velling, m.m. 65 Anviisninger til Stege og andre kogte Kiød- og Fiskeretter. 42 dito til Fiskeretter allene. 43 forskiellige Sauser til Stege, samt Anvendelsen af mange Slags Haugeværter, saavel til stegte som kogte Retter. 50 Anviisninger til at lave Boller, Klumper, Postege, Buddinger, Kager og Pølser. 37 Anviisninger til allehaande Syltning, 24 Anviisninger til at slagte, røge og salte. Til Slutning en Tabel over hvor længe alt Slags Kiød bør i vort Clima hænge Vinter og Sommer. Bogen faaes indbunden for 6 Mk., og den nye original danske Rage- og Conditorbog, andet Oplag, 40 s., i Bogladen No. 57 i Møntergaden.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
AVERTISSEMENT. Henhold til min tidligere Bekiendtgiørelse vil der, i Forbindelse med mit Institut, oprettes en høiere Realklasse, hvis nærmeste Hensigt er, at de mittere til den polytechniske Læreanstalt, og til den kongelige militaire Høiskole, For Optagelsen i denne Klasse maae Aspiranterne underkaste sig en Prøve. Hvert Cursus begynder den 1ste October hvert Aar, med Undtagelse af det første, som tager sin Begyndelse i næste Maaned, Underviisningen er beregnet paa at Eleverne, efter et Aars Forløb, kunne bestemme sig, til hvilken af de foranførte Læreanstalter de ville dimitteres. Dimissionen til den polytechniske Læreanstalt finder Sted hvert andet Aar i October Maaned, hvorimod den til den militaire Høiskole hvert andet Aar i August, i Mellemtiden, fra October til August, undervises der i de militaire Fag, som fordres ved dennes AdgangsExamen. Underviisningsfagene i det første Aar af Cursus ere: Mathematik, Dansk, Tydsk, Fransk, Historie, Geographie og Tegning, og i det andet Aar, foruden disse : Physik, Landmaaling og de militaire Fag. Man kan ogsaa deeltage i enkelte Discipliner. Hvert Aar afholdes en Prøve=Examen for at bestemme, hvilke Elever der ere modne til at demitteres.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Det er mig særdeles kjært at kunne bekiendtgiøre, at Dhrr. Etatsraad Ørsted, Professor Forchhammer, Capit. de Meza, Capt. Olsen og Capt. Bendz paa min Anmodning godhedsfuld have forenet sig med mig for at udkaste Planen til denne høiere Realklasse, og fremdeles at fremme dennes udvikling. De Jndmældte, saavelsom de, der endnu ville mælde sig, bedes at indfinde sig hos mig inden den 24de Dennes, for at erfare de nærmere Bestemmelser an Carl Mariboe, Professor, gaaende den foreløbige Prøve.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Boldhuusgaden No. 225.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Caffe-Extraer. Fineste Caffe-Extract, tilberedt paa en dertil indrettet Pressemaskine, 1 Mk. Flasken, 20 s. Potten, af 1 Pægel Extract bliver 5 Comptoir=Kopper Casse. Denne billige Extract anbefales som særdeles beqvem, da man blot behøver kogt Vand for strax at have udmærket god Caffe, tillige bekommes fiin VanillieLemonade=Extract 2 Mk. Flasken, 40 s. Potten, af en Pægel Extract bliver i Pot extra god Lemonade, Punschextract af Arrak og Rom med og uden Vanille, Tottiertracter af Cognae, som og Rodviin; alle Sorter Chocolade fra 36 s. til 8 Mk. Pd., m. m., bekommes paa Hjørnet af Østergade og St. Jørgensgade No. 34, i Kjælderen, hos C. Rehler, Chocolade=Fabriqveur. Sammesteds bekommes hvide og drøie Formelys 6 a 3 Stkr. pr. Pd. a 26 s. Pd., Spedelys med Bomuldsvæger 8 a 10 Stkr. pr. Pd. a 24 s. Pd. Fineste Huusholdnings Smör fra forskiellige Herregarde samt godt Bör der Smör er arriveret og tilkiøbs til billige Priser i Norgesgade No 139, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
En Institulbestyrerinde, som er Enke, og som i en Række af Aar har underviist og derved forskaffet sig den Erfaring, som hun lang Ovelsekan fremvirke, önsker at erholdes nogle Pigebørn i Kost og Underviisning Hans Høiærværdighed Hr. Hosprædikant Münter har godhedsfuld paataget sig at anbefale og anvise Stedet, hvor Vedkommende have at henudent. vende sig.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Det danske Missions-Selskab agter om Gud vil, at holde sit Vinternøde i Kiøbenhavn Tirsdagen den 6te Januar, Eftermiddag Kl. 5 præsice, Indgangen aabnes Kl. 4 paa det sædvanlige Sted i Gaarden No. 197 i Stormgaden.
Berlingske Tidende, 1834-12-19
Hr. Pastor Fenger fra Slotsbiergbye holder Talen; Præses meddeler Efterretning om Selskabets Anliggender i det forløbne Halvaar, Secretairen oplæser den udenlandske Beretning. Selskabets Medlemmer, fiernt som nær, og Andre der have Missionssagen kiær, indbydes at overvære Høitideligheden. Missionssangene sælges ved Jndgangen til Fordeel for Selskabets Casse. Billetternes Afhendelse blive nærmere bekiendtgjort ved Cassereren. nem mue Holsteinborg, den 5te December 1834. Efter Directionens Beslutning. J. Holm, Selskabets Secretair.