Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-09-26
Efterretninger fra Batavia af 29de April d. A. melde: at de Nederlandske Tropper, under Anførsel af Oberstlieutenant Keer, Resident i Banca, have indtaget alle Skandser, som vare oprettede paa Øen Palembang, og have derved giort et Bytte af en Mængde Levnetsmidler og Krigs-Effecter. Af Palembangerne vare kun faae undkomne. Men Nederlændernes Tab er kun ringe og bestod af 2 Døde og 13 Saarede. – Den Hollandske Eskadre under Contre-Admiral Rysch, har ifølge Efterretninger fra Livorno under 21de August, lagt nogle Uger der paa Rheden; endskiøndt dog altid under Qvarantaine, da flere Folk ere døde Ombord. Den kom dertil fra Port Mohon i 18 Dage, og bestaaer af Linieskibet Vassenaar paa 74, Fregatterne Diana og Rhin paa 44, Corvetten Luchs paa 22, og en Brigantine paa 8 Kanoner. – Man vil vide fra Algier, at Escadren der bereder sig paa nye til at gaae i Søen. – Marokkanerne have den 2den August for at drille Spanierne, stukket Jld paa deres Leier lige tæt ved Ceuta; da man ikke var beredt derpaa, og da et Krudtmagasin laae i Nærheden, kom Byen i Fare, og den blev kun reddet ved store Anstrængelser. Der er nu fra Spansk Side indgivet en Besværing derover til den Marokkanske Regiering. Den Tyrkiske Regiering iagttager endnu den dybeste Taushed om Operationerne imod Aly Pascha. Der ere endnu ingen Efterretninger indløbne fra de Paschaer, som commandere imod ham, Den Efterretning som var i Omløb om en Bataille som var forefaldet, og om Phelivan Paschas Død, har ikke stadfæstet sig. – Nordamerikanerne begynde nu ogsaa at anlægge Colonier i fremmede Verdensdele. Een ved Scherbro-Floden, paa VestKysten af Afrika, for efterhaanden at bringe deres Frinegere derhen, og den anden paa Øen Maddison, een af Marqvefas Øerne i Sydhavet; hvilken blev taget i Besiddelse af Capitain Porter for nogle Aar siden, og hvorpaa de nu med de Jndfødtes Samtykke have bygget et Fort paa 16 Kanoner, og hvori de have lagt en Besætning. – Englænderne opfore meget store Fæstningsværker omkring Staden Quebeck i Canada, 400 Mænd arbeide dag ligen paa den; dem bliver saaledes gjort til en Hovedfæstning. Englænderne søge desuden paa alle Maader at sætte deres Provindser i Nordamerika, i den stærkeste Forsvarstilstand imod Friestaterne, Jfølge en Skrivelse fra St. Tome de la Augustura af 15de Julii, hedder det at Bladet Correodel Orinoco af samme Datum, indeholder en vigtig Congresact, som er undertegnet af Præsidenten Penalves paa Republiken Columbias Vegne. Jfølge deraf ophøre alle Fiendtligheder imellem denne Republik og det constitutionelle Spanske Monarchie, og man venter Underhandlinger om en varig Fred, som skulle bygges paa Sydamerikas Uafhængighed, - De sidste Begivenheder i Spanien have opvakt en stor Sensation i Colonierne. En saadan Stilstand var efter de indtrufne Omstændigheder høist nødvendig for Spanierne; thi man har en meget vigtig officiel Rapport fra Admirat Brion af 8de Juli, hvori han melder, at Spanierne ere blevne drevne tilbage til Murene af Chartagena, at han har erobret den hele Spanske Flotille paa Magdalenefloden, som bestod af 27 Kanonbaade, hvoraf hver for størstedelen var besat med 11 lange 24 pundige Kanoner ligesom hele Krigsforraadet og en uhyre Park af Metal Kanoner, Haubitser, Mørsere og et fuldstændigt Batterietrain. Armeen fra Provindsen Antioqvia og 25000 Mand af Nordarmeen, ere stødte til Armeen i St. Marta, saa at Republikens Armee udgiør 4000 Mand Linietropper og 5000 Mand Militser. Hele Provindsen Antiqvia greb strax til Vaaben for Republiken saasnart dens Armee rykkede ind. – Republikanerne have nu 32 Krigskibe paa Magdalene sloden. Man venter dagligen store Summer Guld fra de høiere Egne oppe i Landet, da man der trænger meget til Varer.