JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Stævn ing. 1 ilforordnede i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i i Kiøbenhavn; giøre vitterligt: at for os haver andraget forhenværende Hyrekudsk, nu Eier af Kideriis Mølle, Thomas Valentin Petersen, hvorledes han i Medhold af dertil forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, af 1ste d. M. skal finde sig beføiet til, med Aar og Dags Varsel, at indstævne den eller dem, som maatte have ihænde en imellem ham og Marie sal. Lunds Enke den 26de Juni 1823 oprettet og den 1ste September, f. A. ved denne Ret tinglæst Leiecontract, om den underste Etage i Sidehuset til Høire m. m. i den bemeldte Lunds Enke da eiende Gaard No. 110 i Pilestrædet heri Staden, med Loft til Brænde samt fælleds Tørreloft, Stald til 7 Heste, 4 Vognskure, 2 Foderløfte og 1 lidet Karlekammer, for den aarlige Leie 316 Rbd. Sølv, ved hvilken Leiecontract, der er forsynet med Regiments=Bøssemager Niels Petersens Selvskyldner-Caution, Leieren derhos har givet Pant i alt hvad han eier eller eiendes vorder, at møde heri Retten, som holdes paa Raad= og Domhuset paa Nytorv heri Staden, den første Mandag, som er ordinalt Retsdag i Februar Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 9, for der og da med bemeldte Leiecontract at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggiøre, da samme ellers ved Dom vil forventes mortificeret.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
J Følge Forordningen af 3die Juni 1796 gives ingen LavdagTil Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift Kiøbenhavn, den 9de October 1830. (L. S.). Hoff. John Finsen, Hs. Kongelige Majestæts Cancelliesecretair, Herredsfoged i Andst, Slangs, Jerlef og Brusch Herreder; Giør vitterligt: at efter Begiæring af Skifteretten i Stervboet efter den i Alminde Bye og Sogn, Brusch Herred, Veile Amt, afdøde Jndsidder Christen Madsen og ifølge dertil under 7de f. M. meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, bliver herved den eller de, som maatte have i Hænde noget lovligt Adkomstdocument paa det bemeldte Christen Madsen forhen tilhørende, ved Kiøbecontract af 27de August 1823, tinglæst 2den September f. A. til nu værende Besidder Peder Jepsen aftraadte Sted, Nørup paa KnudsbølMark, Jorderup Sogn, Ribe Amt, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr.,med Aars og Dags Varsel indstævnede til at møde for Andst og SlaugHerreders Ret, som holdes paa Raadstuen heri Byen den første Tirsdag Februar Maaned Aar 1832, om Formiddagen Kl. 10, for at fremlægge saa dant Document og beviisliggjøre deres derpaa grundede lovlige Fordringer da Skifteretten, saafremt Jngen inden den foreskrevne Tids Forløb, med saadan Adkomst skulde melde sig, vil paastaae og forvente Stedet Norup ved Eiendomsdom tilkiendt Christen Madsens Stervboe, saaledes at lovligt Skiøde kan udstædes til Kiøberen Peder Jepsen, Forelæggelse eller Landag kan, ifølge Fr. 3die Juni 1796, ikke gives. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding, den 6te October 1830. John Finsen, (L. S.) Tohn Finsen, Hs. Kongelige Majestæts Cancelliesecretair, Herredsfoged i Andst, Slaugs, Jerlef og Brusch Herreder; Giør vinerligt: at efter Begjæring af Overformynderen og Skifteforvalteren i Andst og Slangs Herreder, og ifølge dertil under 3die f. M. allernaadigst meddeelt Kongelig Bevilling, bliver herved den eller de, som maatte have i Hænde en bortkommen, under Andst m. fl. Herreders Overformynderie antegnet Panteobligation, udstædt af Selveiergaardmand Sincon Andersen i Øster Giesten, Andst Herred, Ribe Amt, den 21de November 1815, tinglæst den 28de sk. M. med 2den Prioritets Panteret næstefter 485 Rbd. Sølv i Debitor Gaard af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb., til senere afdøde Jvar Jensen for Capital 520 Rbd. Sølv, hvilken Obligation senere ved Skifterettens Paategning er udlagt til bemeldte JvaJensens Børn, nemlig Sønnen, nu afdøde Jens Peter Jversen af Røiskovhuus og Datteren Anne Cecilie Jvarsdatter, med Aars og Dags Varsel indstevnede til at møde for Andst og Slaugs Herredersret, som holdes paa Raadstuen her i Byen den første Tirsdag i Februar Maaned Aar 1832, om Formiddagen Kl. 10, for der at fremlægge bemeldte Obligation og beviisliggiøre deres dertil havende lovlige Adkomst, da samme eller forventes ved Dom mortificeres. Jfølge Fr. 3die Juni 1796 gives ingen Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding, den 6te October 1830. John Finsen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1830-10-14
proclama. Kraft af meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te f. M., som foranstaltes læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes, subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have Krav paa heri Byen afdøde Etatsraad, Raadmand og Herredsskriver Casper Conrad Rains Stervboe, at anmelde og for undertegnede Skifteforvalter i Boet at beviisliggiøre deres Krav Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovbestemt Varsel. - Det bemærkes, at Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 18de October, 1ste November og 6te December førstkommende, og fremdeles den første Mandag i Januar, Marts, Mai, Juli, September, November og December Maaneder 1831, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers, den 2den October 1830. Neckelmann. Enhver, som i Stervboet efter den ved Døden afgangne Boelsmand Pe& der Nielsen af Holme, Draabye Sogn, maatte have noget Krav indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, til at anmelde og beviisliggiøre saadan Fordring for undertegnede Skifteforvalter. Ebeltoft, den 7de October 1830. Seidelin, const.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Creditorerne i Tømmermester Marqwitzels og hans afdøde Hustrue, Boe her i Byen, der er taget under Skifterettens Behandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir Onsdagen den 27de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Bye- og Herredscontoiret i Saxkiøbing, den 29de September 1830. Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
At Creditorerne i Boet efter her i Byen afdøde Farver Frederik Chri At stian Acton, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og at den Afdødes Arvinger derved tillige ere indkaldte med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret; bekiendtgiøres herved. Bye- og Herredscontoiret i Saxkiøbing, den 29de September 1830, Ravnkilde.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over, samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget Kra paa afdøde Commerceraad og forhenværende Havnecontrolleur her i Staden, Johan Carl Eusebius Petzold, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som den efterlevende Enkes Befuldmægtigede, at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 27de September 1830. H. C. Schønberg. Secretair og Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Procurator.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof B og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Borger=Capitain og Metalarbeider her i Staden, Hans Christan Gamste og senere afdøde Enkefrue Marthe Marie Gamsts, fød Storcks, fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for en af os, der, som Samfrænder, følge Fuldmagt fra de myndige Arvinger, have taget bemeldte Boe under Skiftebehandling, at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de October 1830. Johan Christian Frederik Meyer, Peder Jacobsen Tetens Justitsraad og Contoir=Chef ved den Konge. Assessor i den Kongelige Lands lige Direction for Statsgielden og den Overret samt Hof= og Stads synkende Fond, boende i Borger tet, boende i Silkegagaden No. 194, 2den Sal. den No. 45, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den October sidstleden, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret heri Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som have noget at fordre i Silke= og Klædekræmmer Adam Winds til Skiftebehandling opgivne Boe, at anmelde og beviisliggiøre for os, inden foreskrevne Tids Forløb, deres formeentlige Krav. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 4de October 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof Bog Stadsret, ere alle de som maatte have noget at fordre i afgangne Frie Christine Sophie Constance Collett, Enke efter Justitsraad og Skifteforvalter paa St. Thomas, Collett, hendes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Executor testamenti, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 2den October 1830. W. v. Wickede, Kammerjunker og Capitain Hs. Majestæt Kongens Regiment, boende i Kronprindsessegaden No. 386. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde 159 - 1830. Seilmager Frederich Slangerups Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Enhver der maatte have noget at fordre i den her i Byen nyelig afdøde E Uhrmager Jens Pedersen Holms og efterlevende Hustrues Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Bye- og Herredsfogedcontoiret i Rønne, den 30te Juli 1820. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige LandsBoverret i Viborg og ved Homum Fleskum Herreders Ret, ere Al og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ungkarl Peder Christensen af Nøvling i Fleskum Herred Aalborg, Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres. Nibe, den 29de September 1830. Koefoed. Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Boer1) efter forhen afdøde Gaardmand Niels Levinsens Enke, Anne Levinsen, af Gundestrup i Hørning Sogn; 2) efter Jndsidder Niels Pedersen Degns Enke, Rosine Niels datter, af Carlbye i Krogsbech Sogn, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Arvingerne i disse Boer, med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Behandlingen af disse Boer. Samlinger afholdes i disse Boer, Mandagen den 15de November og Fredagen den 31te December, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, her paa Contoiret. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreds-Contoir i Randers, den 26de September 1830. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, som læses ved vedkommende Over= og Underretter, ere 25 Alle og Enhver, som maatte have noget lovligt Krav i afgangne Gaardmand Christian Olsens og efterlevende Hustrue Dorthea Christiansdatter i Avedøre Bye, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for mig, som Skifteforvalter i fornævnte Boer, at anmelde og beviisliggiøre samme; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 2den October 1830. Frydensberg. Helle og Enhver, der maatte formene at have noget at fordre i Boet efter I den hos Madame Holbek paa Hummeltofte under Frederiksdahls Gods ved Døden afgangne Tienestepige Anna Marie Tærgelsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede committerede Skifteforvalter ; ligesom og den Afdødes Arvinger, indkaldes med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret. Kiøbenhavn, den 5te Juli 1830. Bjerg, Frederiksborggaden Nr. 133 4 139.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, der er læst ved Frise Birketingsret og vil vorde læst ved 2 vedkommende Overret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Hans Hendrik Jensen af Østerbye paa Feise, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav. Og da det under Skiftebehandlingen er meldt, at den Afdøde skal have en Halvsøster, navnlig Ane Dorthea Hansdatter der skal være gift med Skipper Hans Mathisen, forhen boende i Kierteminde, men formeentlig nu skal boe i Norge, saa er bemeldte Arving, om hun endnu er i Live, eller i andet Fald, om hun har efterladt sig Børn, disse ligeledes indkaldt med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og iagttage det Fornøde under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Faløe, den 2den October 1830. Petersen.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Freditorerne i Stervboet efter afgangne Skipper Lauritz Jepsen og I efterlevende Hustrue Ane Pedersdatter af Fanøe, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Fanøe Birks Contoir, den 7de October 1830. Horn.
Berlingske Tidende, 1830-10-14
Ved Proclama, som vil blive læst inden Vesterlandfohrs Birketingsret og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter afdøde Jacob Hansen i Nieblum paa Vesterlandsøhr, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Vesterlandfohrs Skiftecommission, den 17de September 1830. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Brussel, den 4de October. Courier de la Sambre beretter, at Folket i Namur den 1ste October var kommet i Strid med Tropperne, som først, uden videre Anledning havde skudt paa en Hob Borgere, der uden Vaaben drog over det store Torv, hvorved tre af disse dræbtes. Det forbittrede Folk bemægtigede sig de indre Poster; Soldaterne trak sig op paa Voldene, forskandsede sig i Byens Porte, som ere ligesaa mange Fæstninger, og besvarede Jndvaanernes Jld med Kardælsk-Salver. Henimod Kl. 6 indtoges Jernporten og Pallisaderne. St. Nicolausporten, som allerede overvældedes Kl. 11 om Morgenen, indtoges og gjenerobredes tre Gange, men blev dog tilsidst, med alt det derværende Artillerie, i Namurernes Besiddelse. Nu var alene den Brusselske Port tilbage, men henimod Kl. 7 om Aftenen samtykte Generallieutenant van Geen i at forlade hele Byen og trække sig tilbage til Castellet. Alt, hvad der tilhørte Regjeringen: Kanoner, Munition o. s. v. beholdt Borgerne, der havde 30 Døde, ligesom Garnisonen ogsaa havde mange. Stadens Regjering satte sig i Forbindelse med den herværende provisoriske. Franskmanden, General Mellinet, som commanderede det Brusselske og Lüttichske Artillerie i Kampens Dage, er nu af Artilleristerne, som bevidne, at de kun skylde ham deres Livs og deres Skytses Frelse, eenstemmigen og definitivt udnævnt til deres Chef, hvilken Udnævnelse van Halen har bekræftet.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
En Beretning siger: "J Forgaars den 28de Kl. 11 om Formiddagen begyndte Geværilden i Tirlemont og vedvarede til Kl. 6 om Aftenen. Vi gjorde 22 Fanger; Fjenden havde 20 Døde og 30 til 40 Saarede. Vi have kun mistet 3 Maand og have ingen Saarede.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
General Valazi, som overbragte Kong Ludvig Philipps No. tificationsskrivelse, ankom hertil paa Tilbagereisen, og opholdt sig i hele den Tid Kampen varede, i Hotel de Flandres.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Brüssel, den 5te October. En Telegraphlinie er oprettet mellem Lüttich, Mons og Tournay (Doornik). Kampen mellem Belgierne og Hollænderne for og omkring Tirlemont, omtrent 6 Mile herfra, har med enkelte Mellemrum varet i 6 Dage og været meget blodig. Det Corps, som Lowens Jndvaanere drev bort, og som bestod af 3000 Mand, trak sig tilbage til Tirlemont og forlangte der Qvarteer. Da Borgerne erklærede, at de ikke vilde huse Soldater, der havde udgydet Borgerblod, begyndte Kampen; Tropperne vilde forcere Jndmarschen; Stormklokken lød og alle Jndvaanerne bevæbnede sig saa godt, som det efter Omstændighederne var mueligt. Kl. 7 om Aftenen begyndte Angrebet og allerede Kl. 9 var Fjenden, med et Tab af 64 Fanger, en Deel af Bagagen og en stor Deel Vaaben, tvungen til Tilbagetog; han drog først til Vissenacken. hvor han samlede sig, forfulgt af de Frivillige og derpaa til St. Trond, hvorhen General Cort Heiliger havde sendt Forstærkning, saa at Fjenden nu i Alt udgjorde 5000 Mand med 11 Kanoner. Bekymringen i Tirlemont over Mangel paa Munition hævedes ved Sendelser deraf fra Löwen; tillige havde man tre Feldtstykker og var bedre bevæbnet, end første Gang. Saaledes udrustet drog man Fjenden imøde to Mile uden for Byen, med den faste Beslutning, i det værste Tilfælde at lade sig begrave under Byens Ruiner. Allerede den følgende Morgen aabnedes Tirailleurilden; ved Orsmael begyndte Kampen; fra alle Landsbyer strømmede Bønderne til med deres Høetyve; selv Fruentimmerne, bevæbnede med Pleile, kom til Undsætning. Dagen henrandt under Skærmydsler. Dagen efter rykkede det fjendtlige Corpses Hovedstyrke frem, Kl. 4 om Morgenen drønede Kanonernes Torden paa Landeveien til St. Trond; langsomt, under en idelig Kamp, trak man sig planmæssigen tilbage til Høiderne ved Hakkensover, (en Fjerdingvei fra Byen) her opstod en Fægtning ved hvis Ende Soldaterne droge tilbage til Hoegaerde og Thourinne. Kampen vedvarede uafbrudt fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 6 om Aftenen. Paa de følgende Dage forefaldt der kun Arriergardefægtninger og den 29de Septbr. stode de belgiske Forposter ved Wawre. Castellet i Namur har capituleret; Generallieutenant van Geenhar ratificeret Capitulationen.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Brüssel, den 7de October. Regjeringen forbeholder sig endnu i nogle Dage, at tilkjende Commandanten van Halen saadanne Statsbelønninger, som hans udmærkede Fortjenester kunne gjøre Krav paa De Frivillige, der stode i Vilvoorde, ere kaldte tilbage; det synes, at begge Partier, for at undgaae fremdeles Kamp, ere komne overeens om et neutralt Territorium.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Lüttich, den 6te October. Den Kongelige Garnison i Castellet har overgivet sig ved Capitulation, af Mangel paa Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Antverpen, den 8de October. Hr. Duepetiaux er sat paa fri Fod mod hans Æresord, ikke at forlade Byen; maaskee Andre vorde behandlede paa lignende Maade.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Man vil vide, at Hr. Duepetiaux, efter en lang Audients hos Prindsen af Oranien, skal være reist til Brussel. Efter Forlydende har van Halen nedlagt Commandoen. Man erfarer, at der ere tre Partier i Brüssel, hvoraf det ene, for største Delen Franskmænd og temmelig talrigt, vil have den franske Konges Søn, Hertugen af Remours til Konge i Belgien; van Potters raaber paa et Democratie, og det tredie, som er det anseeligste, ønsker Prindsen af Oranien til Regent enten som Konge eller Vicekonge.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Paris, den 6te October. Medens engelske Blade berette Marskalk Bourmonts Ankomstil England, meldes under 28de f. M. fra Barcellona, at han nu er kommen til Valencia. Han havde strax taget Veien til Madrid og man troe, at han vil modtage Commandoen over en Observationsarmee paa vore Grændser.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Man skriver fra Algier under 18de f. M., at Organisationer, af det arabiske Corps gjør gode Fremskridt. Beyen af Constantine var dragen ud med sine Tropper mod Franskmændene Under hans Fraværelse bemægtigede en Usurpatør sig hans Hovedstad; derpaa vendte han tilbage og leverede ham et blodig Slag, hvori Usurpatøren mistede Livet. Siden underkastede Beyen sig.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Kongen har tilstaaet den tappre og ulykkelige Marskal Neys Enke en Pension af 20,000 Franes.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Den før omtalte Traktat mellem Frankrige og Tunis er nu sluttet. Hovedpunkterne ere fuldkommen Handelsfrihed. - Den Tabarcas Afstaaelse til Frankrige. - Ophævelsen af den Tribut, som de christne Magter hidtil have maattet erlægge til Beyen. Søerøveriets Afskaffelse. - De christne Slavers Frigivelse. Et af vore Blade indeholde følgende diplommatiske Revne. "Storbritannien, dette Land, der tog saa varm Deel i vor sidste hæderfulde Revolution, fordrede af os til Ambassadeur er Marskalk, en Bayard, sans peur et sans reproche, en Mand af Ære, Frimodighed og Retsindighed. Vi sendte det en fordums Geistlig, Fyrst Talleyrand, en Mand af saa store diplomatiske Talenter, som man med Diogenes Løgte skal længe lede efter hos vore berømteste Marskalker. Og vi drage ingenlunde hans Retskaffenhed i Tvivl. Men vi kunne ikke glemme - saa gjerne vi end ville at han paa Congressen i Wien formaaede de allierede Magter til at blande sig i Frankriges Anliggender og to Gange tilskyndte dem til at sætte den ældre Linie af Huset Bourbon paa Thronen, som nu for bestandigt er fordreven derfra. -- Til Wien sendes Marskalk Maison, der ledsagede Carl & til Grændsen; et Hverv, som han vist nok har udført meget hæderligen, men som neppe er skikket til at erhverve ham de østerrigste Diplomaters Yndest. Som Ambassadesecretair i et Land, hvor monarchisk Aand, Troskab imod den ædle Souverain, Taknemmelighed imod ham, som et ham værdigt Folks Velgiører, til Østerrige, sendes en ung Mand, der var Carl Xdes Gudsøn, overvældet af ham med Velgierninger, og nu skal gjøre sin politiske Apostasie tækkelig ved en Mission til Wien. Til hans egen Uskjønsomhed mod Car& kommer den Omstændighed, at han er Svigersøn af en Mand, der under Napoleons Krig med Østerrige, var den franske italienske Armees Skatmester i Wien.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Til Gesandtskabsposten i Nederlandene, for Øjeblikket saa vigtig for Frankrige og for hele Europa, saa mislig og farefulde sendes en Mand, der staaer i den nøieste Forbindelse med de Redacteurer af Belgiske Blade, som aabenlyst anbefale Belgien Gjenforening med Frankrige. Hr. Bertin var en særdeles dygtig Redacteur af Journal des Debats og har i denne Egen skab ligesaa forstandigen som energisk virket paa Folkestemningen: han er en retsindig og i alle Henseender agtværdig Mand, men om han er skikket til en Gesandtskabspost, det er et andet Spørgsmaal. Til Petersborg sendes Marskalk Mortier, Hertug af Treviso, en Mand som Jngen tænkte paa, fordi han, under Krigen med Rusland, ødelagde Kreml; en Handling, som han vel fuldbyrdede efter sin Keisers befaling, men som dog i det russiske Folks Hjerte har efterladt en Braad, som endnu ikke er sløvet.
Berlingske Tidende, 1830-10-15
Bladet Figaro Nr. 226 og 227 meddeler en, som den kaldes nøiagtig og authentisk, Fortegnelse over samtlige Jesuiter=Jnstituter, hvilken fandtes i Montrouge. Naar man seer denne langt Liste, man vil ikke kunne undre sig over, at Ordenen hersker saa valdigt, og Menneskeheden maa takke Pariserne, at de Julidagene sønderreve det Næt, hvori hele Europa allerede var hildet. Samtlige Jesuiter=Collegier i Europa, Afrika og Amerika ere inddeelte i 5 Assistencer, 39 Provindser, 24 Professhuse, 669 Collegier, 61 Noviciater, 176 Seminarier, 335 Residentser, og 223 Missioner, som i Alt talte 22,787 Jesuiter, hvoraf 11,010 Præster. Man forhauses, naar man her finder Byen bemærkede, som stode i den Formening, at de i det Høieste kunhavde enkelte Mystikere inden deres Mure. J Polen findes efter denne Fortegnelse 655 Jesuiter, i Litthauen over 1000, i Bøhmen 1,239. I Dresden og Leipzig ere Jesuit Missioner, i forskjellige andre protestantiske Lande findes ligeledes Jesuiter. Man kan nu blot ønske, at Navnelisten maatte vorde meddeelt.