Viborger Samler, 1834-04-29
Nogle Soldater, der vare underveis til Stracompagnierne i Algier, afvæbnede i Nærheden af Lyon deres Escorte og gjorde fælleds Sag med Jnsurgenterne. Saavel fra Lyon, som fra Paris klages over den af Tropperne udviste Grusomhed. J Hovedstaden skulle ifølge Cour. Fr. i Kampen den 13de og 14de d. M. 12 Soldater og 28 Jnsurgenter eller Jndvaanere i de Gader, i hvilke der kæmpedes, være faldne. Antallet paa de Stæder, hvor man har forsøgt at vække Uroligheder, angives i ministerielle Blade til 53. Jndtil d. 15de April vare i det Hele 864 Personer hæftede i Paris. Det af Voltigeurer af det 35te Regiment i et Huus i Gaden Transnonain udøvede Myr deri bekræfter sig. Den 17de begravede man i Paris de faldne Capitainer Rey og Gilbert og den unge Baillot, hvis Fader, den Deputerede af samme Navn, har faaet et Pairie til Erstatning for sin Søn. En stor Mængde Vaaben og Krudt er borttaget i Paris, især i det latinske Qvarteer. – Saavel Kongen som Prindserne have besøgt den saarede Oberst Chapuis. De lynske Jnsurgenters sidste Dagsbefaling yttrer endnu det Haab, at de vilde erholde Understøttelse udenfra; den var dateret den 22de Germinal i Republikens 4de Aar." – Municipalitetet i Lyon har voteret Takadresser til Garnisonen og Præfecten for Rolighedens Gjenoprettelse. Derpaa har det afsendt tre af sine Medlemmer til Paris, for af Regjeringen at erholde Skadesløsholdelse for de Ulykker, der have rammet Staden. De Deputerede ere den 19de ankomne til Paris. De berette, at man ved deres Afreise begyndte at aabne Boutikerne, at Arbeiderne begyndte, at erholde Arbeide hos Fabrikanterne, og at Staden vendte tilbage til det sædvanlige Liv. Ødelæggelsen, som Skytset har anrettet, giver den imidlertid et mørkt Udseende. – Heller ikke i Lyon undgaaer Øvrigheden den Bebreidelse, at den ved Undertrykkelsen af Oprøret er gaaet til Værks uden Skaansel, og at mange Uskyldige ere dræbte i de Huse, hvorfra der er blevn skudt. - Pairskammeret fattede i sit Møde den 16de April den Beflutning, ufortøvet, at skride til Jnstructionen af Processen mod Deeltagerne i de hosforræderiske Forsøg i Paris, Lyon og St. Etienne. En Jnstructionscommission udnævntes med Grev Mole i Spidsen. Denne Beslutning er undertegnet af alle tilstædeværende Pairs, 153 Tallet. Det er mærkeligt, at Hertugen af Orleans ikke, uagtet han har været tilstede i Paris, har taget Deel i Kammerets Forhandlinger. – Den 19de antoge de Deputerede, ifølge Hr. Passis Forslag paa Budgetcommissionens Vegne, et Fradrag af 4 Mill. fra Krigsbudgettet, uagtet al Modstand af Krigsministeren. Tidligere havde Denne understøttet sine nye Creditfordringer med den bemærkning, at det vilde være en sand Besparelse for Landet, naar man ved Opstillingen af Troppemasser forebyggede alle Forsøg af Factionerne, og derved forhindrede alle Forstyrrelser i Handel og Jndustrie, medens tillige ædelt Blod sparedes for Fædrelandet. Vistnok havde det været Kongens Hensigt, fra 1ste April af at reducere Hæren fra 360,000 til 336,000 og saaledes efterhaanden til 313,000 Mand. Men de nyeste Begivenheder gjorde det nødvendigt, at beholde det oprindelige Antal. Af de forlangte Summer skulde 800,000 Fr. anvendes til Manoeuvre-Leire. Marschallen anpriste Fordelen af saadanne Troppesammentrækninger, da Tropperne kun midt i Leiren gjenfandt deres militaire Aands og Subordinationens hele Energie, i hvilke Hærens Kraft bestod. 35,000 Md. af Classen for 1832 skulde indkaldes, for at complettere Hæren. – Vigtigtigere ere de forberedende Debatter i Bureaulerne over de nyeste Lovforslag. Det angaaende Besiddelse og Bæren af Vaaben har ifølge Le Temps havt Majoriteten for sig i det 8de Bureau, kun et Medlem, Hr. Vossin de Gartempe, har erklæret sig derimod, det vil sige for Krigsret ters Jndførelse. Jfølge samme Journal er Udkastet overhovedet for det Meste billiget af Oppositionens Medlemmer og kun formedelst sin Mildhed tilbageviist af Regjeringens meest erklærede Tilhængere. Større Modstand have Marschal SoultsCreditfordringer fundet, især med Hensyn til de forlangte Summer for 1835; dog have de Majoriteten for sig i Commissionen, i hvilken 5 Militairpersoner, blandt hvilke Sebastiani og Bugeand, befinde sig. De i Bureauserne gjorte Jndvendinger skulle især være rettede mod Forøgelsen af Cavalleriet.