Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-03-08
Belgien. En Forsamling, bestaaende af Ministre og Deputerede, fandt Sted den 26de Febr. i Brüssel, i hvilken Landets første Finantsmænd toge Deel. Man antager det for afgjort, at Forsamlingen har havt til Hensigt at beskjeftige sig med det politiske Spørgsmaal, hvis hurtige fredelige Løsning Landet ønsker. – Den 3die Artikel af den Belgiske Constitution siger: "Statens, Provindsernes og Communernes Grændser kunne ikkun forandres i Kraf af en Lov." Ved den Lov, som nu er forelagt Kamret, har Kongen taget den Forholdsregel, som staaer ham aaben ifølge Constitutionens 26de og 27de Artikel. Men denne sidste fordrer to Trediedele af Stemmerne og Jndkaldelsen af nye Kamre kun i det Tilfælde, hvor der handles om at indvilge i, at Kongen bærer en anden Krone, eller at der er Grund til at skride til Revision af en constitutionel Anordning, som den lovgivende Magt betegner. Men derom er der ikke nu Tale, da det aftrædende Gebeet kun fordrer en ny Begrændsning af de Provindser, som efter 1ste Artikel danne Belgiens Gebeet og Deele. Communal-Raadet i Lüttich har indgivet en Petition til Senatet og Repræsentantkamret af følgende Jndhold: "J forrige Aar har CommunalRaadet yttret Ønsker til Gunst for Gebetets Jntegritet og Gjeldens Formindskelse. Nu, da Omstændighederne have forandret sig, da de paa Tribunen ved Regjeringen os givne Erklæringer aabenbare os, at Underhandlingerne ere tilende; nu, da der handle om at fatte en sidste Beslutning, at antage Conferentsens Fordrag eller give Landet til Priis for alle Trængsler, som Modstanden kunde føre med sig, et det os en bydende Pligt at protestere imod den Fortolkning, som man kunde give vort første Skridt, og at erklære Dem, at det aldrig har været vor Hensigat tilskynde Regjeringen til Modstand for enhver Priis. Vi tillade os naturligviis ikke at foreskrivDem den Vei, De have at tage Landets Repræsentanter, De ville tage Landets Jnteresser paa Raadved det afgjørende Votum, som De ville udtale, og hvis hele Ansvarlighed vil falde tilbage paa Dem. - Officererne af Garnisonen i Namur skulle hav besluttet i et Tidsrum af en Maaned eller endnu længere at gjøre Afkald paa deres Sold, naar, som de haabe, de 24 Artikler blive forkastede. J Ar lon har man samlet 10000 Fr. til Jndkjøb af Vaaben; fra alle Sider er man beredt til Offre. Saaledes lade flere Kjendemærker befrygte, at den fredelige Stemning, som de Belgiske Kamre synes at ville bevise ved Antagelsen af de 21 Artikler, ikke er Folkets Stemme, en Skrivelse fra Lüttich gaaer endog saa vidt, rimeligviis ogsaa for vidt, at den paastaaer, "hvis det ikke kommer til Krig, saa er en ny Revolution at vente, som kunde falde værre ud end den første, og dog tilsidst tilveiebringe en total Omvæltning i den høie Diplomatie. Der bliver Jntet mer tilovers for vort adsplittede Land, end at kaste sig Armene paa den første den bedste Stat, og slutte sig det være sig til Preussen, Frankrig eller selv igjen til Holland. Vor udstrakte Jndustrie forlanger Afsæning; hvor er denne nu at finde? De faa Veie, som endnu stode os aabne, blive lukkede for os. Jmedens man paa den ene Side vil unddrage os 2 Provindser, som ikke besidde industrielle Establissements, og altsaa bidrog deres Deel til Afsætning af vore Fabricata, som videre ved Smughandlen til Preussen, og Frankrig forskaffede os en betydelig Afsætning Colonial-Varer, Tobak o. s. v., unddrager Preussen, os paa den anden Side ved sit Handelsfordrag med Holland endnu de faa Udsigter, som vor Søhavn i Antwerpen havde paa dette Land, og som nu aldeles forsvinde ved Conferentsens ulyksalige Afgjørelse i Henseende til Skibsfarten paa Schelden." – Conferentsen beskjeftiger sig med at overveie Midler til at fjerne Gen. Skrynecki fra Belgien. Denne Officeer veed, at han for Øieblikket er Gienstand for diplomatiske Forhandlinger i London, og Nogle skulle allerede have gjort ham det begribeligt, at man med Taknemlighed vilde anerkjende det som et frivilligt Offer, fra hans Side, naar han, for at gjøre en Ende paa Striden, godvilligt vilde forlade Brüssel. – Lüttich ske Blade gjendrive det Rygte, at Hr. Cockerill havde lukket sine Værksteder i Serdning men bekræfte derimod, at han har afskediget endeel Arbeidere, som han dog har lovet igjen at antage til den 5te Marts. Studenterne i Montpellier have udstedt følgende Adresse til Studenterne i Belgien: "Brødre, Studenterne i Paris ere vel komne os i Forkjøbet; men vi føle ligesom de, at true Eders Uafhængighed, hedder ogsaa at true vort tilkommende Vel. Naar Offre ere nødvendige for at forsvare den, ere vi beredte til at bringe dem. Ved det første Angreb ville vi være hos Eder. Holder os en Plads aaben i de første Rækker. Mod, Brødre, Naar Europas Konger angribe Eder, da maa Frankrig og Belgien svare med Frihed.