JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Wien. Overalt i Riget ophøier Keiseren nu mange Handlende i Adelstanden, som i sær ved Fabriqvers Anlæg have distinqveret sig, for derved tillige opmuntre alle andre; - vel vidende, at Handelen befæster Riger og Lande, naar andre fortære samme. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
J London er et prægtigt Kaaberstykke over Hollands nærværende Anliggender udkommet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Det forestiller i en prægtig Tempel ganske kiendelig en vis Prinds med sin Orden, Støvler og Sporer. Han staaer med blottet Hoved, og en trodsig Magistrats Person staaer ved hans Side med hans Hat og Kaarde, som han har frataget ham. I Templens Baggrund sees ved den ene Side adskillige Magistrats Personer, med trodsig Udseende og bedekkede Hoveder, medens en Deel Offiserer staae paa den anden Side med blottede Hoveder. Uden for sees en ærværdig vis Første, som med et Forstørrelses Glas seer ind af Templens Vinduer. Noget fra staaer nogle Personer med forskiellige Ordener paa ligesom talende til og med hinanden, og med de Ord fra den neest staaende og henpegende paa Førsten ved Vinduet, sat saapientii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
J næst forrige Rummer saaes en tydsk og nu læses her en Engelsk Chritique paa de Herrer Hollændere, og i næst følgende kan ventes en fransk, som med al deres hollandske Phlegaa maa dog røre dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Bekiendtgiørelser. Vellinggaard i Smidstrup Sogn, Colding. huus Amt, beliggende 1 1/2 Miil fra Fridericia. 1 1/2 Miil fra Weyle og 2 Miile fra Colding, er, formedelst Eierens Enkemandsstand og Forandring af Bopæl, at faae til Kiöbs under Haanden. Gaardens Bygninger ere i god Stand, og af saadan Indretning, at enhver honet Famlie kan beboe samme, de ere assurerede i den almindelige Brand=Casse for 3950 Rdlr. Den Egn Gaarden ligger i, er bekiendt for den beste og fornøieligste i hele Jylland. Foruden den Herlighed af Jagt og Fiskerie, som haves paa Gaardens Marker, er og overflødig Böge- og Eegeskov til Gaarden. Dens Jorder, ere udskiftede af al Fælledskab, og i Kobler, indhegnede. Gaardens Hartkorn er 8 Tdr. 6. Skp. og Skovskyld 3 Skp. 1 Fierdk. Den kan græsse og foere 50 Kiör, foruden eget Opdræt af Ung=Qvæg, 10 Bæster og nogle Faar Gaardens aarlige Høeavl er 160 Læs. Dens Udsæd er aarlig 20 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede og 8 Tdr. Erter. Ved Gaarden er en smuk og fordeel. agtig Hauge, vel anlagt og forsynet med gode Frugttræer. Hvem som maatte behage at handle derom, og ville vide de nærmere Conditioner, hvorefter Gaarden er at faae til Kiöbs, behager at melde sig enten hos Raadmand Buhl i Fridericia, eller hos Eieren Georg, Friderich Dröbse paa Wellinggaard pr. Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
hos Sr. Moses Leitzer ere de Værelser at 1 faae til Leie til 1. Mai d. A., som nu Hr. Cammerherre Cicignon beboer; med samme følger Seng og Sengeklæder med videre Møbler, og ligeledes uden samme, Vedkommende vilde behage at melde sig hos anførte Eiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Den mig tilhørende halve Part i den for- hen værende Sæbegaard her i Staden, i Gothers=Gaden, der nu af mig er opbygt, og bestaaer i alt af 10 Fag Huus og 6 Fag Halvtag agter ieg, under Haanden, at bortselge, om mig maatte skee fornøyelig Bud; Tilden Ende ville de Lysthavende behagentlig henvende sig til mig, da derom kan ventes en billig Accord og tienner det til Efterretning, at Gaarden ei er sat i nogen Grund=Taxt, og følgelig svares efter samme ingen Skatter. Skulle der ugen Liebhabere indfinde sig, agter jeg at lade min halve Part i Gaarden bortleie nestkommende Paaske mod billig Leie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Fridericia, den 19. Januarii 1786. P. Basse. Afgangne Raadmand Egbergs Gaard heri Staden, beliggende paa Hiørnet af Jyllands= og Gothersgaderne, bestaaende af 14. Fag Stue=Huus med 2de Qvister, hvori ere 9 vel indrettede og beqvemme Værelser, foruden Kiøkken, Bryggershuus, Spisekammer, Kiælder og Loftsrum, samt i Gaarden Halv tage til Stald og Jldebrændsel, hvorved er en smuk Hauge, forsynet med gode Frugttræer saa og godt Brøndvand i Gaarden, bliver ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse første Gang den 23de og anden gang den 26de hujus, om Formiddagen Kl. 10, og tredie Gang den 1. Februarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2., og da absolut bortsolgt. til den Høistbydende, med den Condition, at Kiøberen til næste Paaske Fløttetid kan tage Gaarden i Besiddelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Paa Nydhauge Hovedgaard i Jylland, 2 Mile fra Holstebroe og 2 og en halv fra Skive, er i Aar opsadt til Staldning, Stude, som tvende Sommere forhen ere vel græssede og et Aar overstaldede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Refstrup Hovedgaards Avling, med underliggende 4 Kirkers Korn= og Qvæg=Tiender beliggende i Coldinghuus Amt, 2 Mile fra Weyle, kan faaes i Forpagtning 1 Mai 1786, med eller uden Hoverie, naar derom Betids accorderes med Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-20
Hos Sr. Hartvig Nathan ligeover for Told Contoiret i Prindsessensgade, ere de Værelser, som Hr. Lieutnant og Auditeur von Platen nu beboer til førstkommende Paaske at faae til Leie. Liebhaberne vilde behage at adressere sig til Sr. Levin Marcus og med ham om Leien accordere. en Kane til 2 Personer, en ganske nye Engelsk Sadel med complet Tilbehør, en brocheret Adriene med Skiørt, en blaae Atlaskes Ermekaabe og en grøn triumphantes Dito er altsammen underhaanden at faae til Kiøbs hos mig Simon Joseph. Slagtermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
J Stalien var tilforn mægtige Kongeriger, og talrlige Folk, som nu ere forglemte, og hele Øen er paa nærværende Tid kun bekiendt af sine Jldsprudende Bierge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Grækerland er nu saa blottet for sin forrige, Folkemængde at det paa nærværende Tiid ef indeholder er 100de Deel af sine forrige, Jndbyggere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Spanien, som tilforn vrimlede af Folk, viser nu kun Øiet øde og ubeboede Marker, og Frankrige er rintet i Sammenligning med det gamle Gallien, som Cæsar beskriver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
De nordlige Lande ere overmaade blottede for Folk, og paa nærværende Tid behøve de langt fra ikke at deele sig som tilforn, eller at skikke hele Tropper af Folk til nye Pl. testæder og for at opsøge nye Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Polen og det europæiske Tyrkie, have næsten ingen Jndbyggere, og i America findes neppe den 200de Deel af de Mennesker, som tilforn udgjorde saa mægtige Riger i denne nye Verden. Asiens Tilstand er et meget bedre. Det mindre Asien, som tilforn indeholdte saa mange mægtige Monarker og saa forunderlig en Mængde store Stæder, kan neppe roese sig af den anden eller tredie Deel af dens forrige Jndbyggere. - Det store Asien, for saavidt der staar under Tyrkernes Herredømme er ei bedre befolket, og den Deel, som staar under de Persiske Monarker vilde findes, i Sammmenligning med dens forrige blomstrende Tilstand, kun at have en liden Deel af den umaadelige Mængde Jndbyggere, som i Terris og Darii Tider skiulede dens Sletter og Marker, Hvad de smaae Stæder angaae, som støde til disse store Kongeriger Jrimetta, Circassien og Curel. Alle disse Fyrster kunde neppe stille 5000 Mand i Marken af deres uhyre Lande, Egypten har ei aftaget mindre end de øvrige Lande, Kort sagt, naar man overskuer den heele Jordklode, saa vil man ikke finde andet end Aftagelse, og man skulle næsten troe, ved at see den, at den nylig var ødelagt ved Pest og Hungersnød. Africa haver været altid saa lidet bekient, at man ikke med nogen Nøyagtighed kunde tale om denne Verdens Deel, som om de øvrige. Men dersom man kunde slutte fra Kysten ved Middelhavet, som altid haver været vel beholket, saa findes at det er sunket overmaade dybe fra sin forrige Tilstand, da den mægtige Respublik Charthago eller den Rommerske Plantestad blomstrede. De Africanske Fyrster ere nu saa svage, at de neppe kunde fortiene Navn, da de ere de elendigste Potentater man kiende. Disse Betragtninger have bevæget mig til at anstille saa nøyagtig en Beregning, som Sagens Ratur vilde tillade og herved overbeviist om, at der paa nærværende Tiid neppe er 50de Deelen af de Mennester, som i Cæsars Tider var i Verden, ja, hvad som endnu er sælsommere, at Verden blottes daglig mere og meere for Mennesker, og dersom den paa denne Maade vedbliver i sin Aftagelse, vil der i 10 Menneskealdere neppe være andet, end en Ørken. Dette er den skrækkeligste Omskiftning, som nogensinde har tildraget sig i Verden. Men man har neppe merket den, eftersom dens Fremgang kun er skeet gradeviis og umærkelig i en Tiid af saa mange forløbne Aarhundrede, og den er et Kendetegn paa en vis hemmelig og skiult Gift, - paa en vis indvortes Brystfeldighed, - hvorved den Menneskelige Natur, svækkes, fortæres og aftager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Folkeformeerelsen er derfore en af Tidernes vigtigste Betragtninger med, som de fra alle Stater af saa nøie affattede Levende, og Dødelister viser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
De af mig herom affattede Efterretninger ved Afhandlingen om Dannemarks Capitels Taxter i Aaaret 1783 kan oplyse det videre, og maaske en og anden Efterretning herom næste Gang vil ei blive Læseren saa uangenem. Dødelisterne ere og blive altsaa umodsigelige Almagts Vidner, men hvor ligegyldig betragtet, Havde man samme over alt over Mennesker og Dyr samlede, hvor forundret vilde vi ikke blive stedse derved, og hvilke henrykkende Vidnesbyrd paa Skabelsen og Forsynet! See, Du Dødelige, i hvem du er, og betragt Døden, som Livets Middelpunkt hvormeget bør vi ikke altsaa tænke derpaa. - Betragt dit Liv, du Stolte: - Til 10 Aar Uvirksomhed og Fornøielse; - fra 10 til 30 Fornøielse og Virksomhed næsten uden Bekymring; - fra 30 til 50 Aar Bekymring og Virksomhed næsten uden Fornøielse; og fra 50 til 70 Aar, Bekymring, svag, meer og meer aftagende, og endelig halv død. O sidste Øieblik, O Timers Time Oblomstrende Alder, O Alderdom, O uddunstede Livs Aander, Mæt af Dage, mæt af Forlystelser og Forandringer, hvordan vil du blive Hvad Følelser ved dit Livs Jdretters Undersøgninger i faae Minuter. - Skynd dig til dit Regnskab, Tænk og slig: O! Majestætiske Time da, som slutter alle Livets Scener, som ender alle Ansvars Beregninger her, og indlemmer Konger og Betlere med lige Ret paa Dødelisterne og til Himlen og Saligheden, med de trøstefulde Tulinske Tanker til Sielen: O! Ubekiendte, skiønt fornemste Deel af mig Du Kilde til det Liv, det Lys, det Haab jeg haver Du, som er Herrefød, men herskes til af Slaver, Hvad er du? – dog alt nok, og Aand! jeg føler dig. Fødte og Døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
J Aaret 1785 ere i Kiøbenhavn Copulerede 1043 Par, fødte Drenge 1686 og Piger, 1505 tilsammen 3191, døde Mænd 1107. Qvinder 860, Drenge 915, Piger 880, tilsammen 3762.; ere altsaa 571 flere døde end fødte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
J Ribe Stift ere Copulerede 626 Par, fødte 1734 Drenge og 1669 Piger, tilsammen 3403, døde Mænd 1565, Qvinder 1661, tilsammen 3226, altsaa 177 fleere fødte end døde. Betragtes nu Kiøbenhavns liden Omkreds imod heele Riber Stift i følge heraf ved Sammenligningen, maa man ikke da forundre sig at saa mange kan paa saa liden en Plads være der, fortiene Brød og Ophold og fortære alt, hvad Riber Stift og flere kan frembringe. Jblant de Døde anmærkes Johan Herm. Wessel, som en vore ypperligste kommiske Digtere tillige med sin af ham selv forfattede, Gravskrift. Han gjerne drak, var ofte glad, Bar altid sine Støvler skieve, Han ingen Ting bestille gad, Tilsidst gad han ei heller leve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Bekiendtgiørelser. Vellinggaard i Smidstrup Sogn, Colding. de huus Amt, beliggende 1 ½ Miil fra Fridericia, 1 1/2 Miil fra Weyle og 2 Miile fra Colding, er, formedelst Eierens Enkemandsstand og Forandring af Bopæl, at faae til Kiöbs under Haanden. Gaardens Bygninger ere i god Stand, og af saadan Indretning, at enhver honet Famlie kan beboe samme, de ere assurerede i den almindelige Brand=Casse for 3950 Rdlr. Den Egn Gaarden ligger i, er bekiendt for den beste og fornøieligste i hele Jylland. Foruden den Herlighed af Jagt og Fiskerie, som haves paa Gaardens Marker, er og overflødig Bøge= og Eegeskov til Gaarden. Dens Jorder, ere udskiftede af al Fælledskab, og i Kobler, indhegnede. Gaardens Hartkorn er 8 Tdr. 6. Skp. og Skovskyld 3 Skp. 1 Fierdk. Den kan græsse og foere 50 Kiör, foruden eget Opdræt af Ung Qvæg, 10 Bæster og nogle Faar. Gaardens aarlige Høeavl er 160 Læs. Dens Udsæd er aarlig 20 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede og 8 Tdr. Erter. Ved Gaarden er en smuk og fordeelagtig Hauge, vel anlagt og forsynet med gode Frugttræer. Hvem som maatte behage at handle derom, og ville vide de nærmere Conditioner, hvorefter Gaarden er at faae til Kiöbs, behager at melde sig enten hos Raadmand Buhl i Fridericia, eller hos Eieren Georg, Friderich Dröbse paa Wellinggaard pr. Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
hos Sr. Moses Leitzer ere de Værelser at 2 faae til Leie til 1. Mai d. A., som nu Hr. Cammerherre Cicignon beboer; med samt med følger Seng og Sengeklæder med videre Møller, og ligeledes uden samme. Vedkommende vilde behage, at melde sig hos anførte Eiere. fgangne Raadmand Egbergs Gaard her i Staden, beliggende paa Hiørnet af Jyllands= og Gothersgaderne, bestaaende af 14. Fag Stue=Huus med 2de Qvister, hvori ere 9 vel indrettede og beqvemme Værelser, foruden Kiøkken, Bryggershuus, Spisekammer, Kiælder og Loftsrum, samt i Gaarden Halv tage til Stald og Jldebrændset, hvorved er en smuk Hauge, forsynet med gode Frugttræer saa og godt Brøndvand i Gaarden, bliver ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse første Gang den 23de og anden gang den 26de hujus, om Formiddagen Kl. 10, og tredie Gang den 1. Februarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 og da absolut bortsolgt. til den Høistbydende, med den Condition, at Kiøberen til næste Paaske Fløttetid kan tage Gaarden i Besiddelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Paa Rydhauge Hovedgaard i Jylland, 2 Mile fra Holstebroe og 2 og en halv fra Skive, er i Aar opsadt til Staldning, Stude, som tvende Sommere forhen ere vel græssede og et Aar overstaldede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Refstrup Hovedgaards Avling, med underliggende 4 Kirkers Korn= og Qvæg=Tiender beliggende i Coldinghuus Amt, 2 Mile fra Weyle, kan faaes i Forpagtning 1 Mai 1786, med eller uden Hoverie, naar derom Betids accorderes med Eieren paa Gaarden. Henrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-01-27
Hos Sr. Hartvig Nathan ligeover for Told 2 Contoiret i Prindsessensgade, ere de Værelser, som Hr. Lieutnant og Auditeur von Platen nu beboer til førstkommende Paaske at faae til Leie. Liebhaberne vilde behage at adressere sig til Sr. Levin Marens og med ham om Leien. accordere. (n 2 Etagie Vindovn med alt Tilbehørende i god Stand, er at faae til Kiøbs; Liebhabere dertil, ville derom behage at anmelde sig paa Adresse=Contoret i Fridericia, hvorfra samme anvises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Mennesket. En Daare læste Mennesket. Var skabt af Jord; Jeg maae forsøge det. Var Daarens Ord: Han tager Leer; Han former Menneskeer; Han blæser paa dem; - Leer blev Leer; Det var en Daare siger du men viid En Fransk, en Philosoph. - la Motte, Dumdristig og engang attraade. At skabe Jlias, saa stolt, som vel Homer, Nu, hvad blev Frugten af hans Flid, Hin - Daaren er ei Gud, la Motte ei Homer. Politisk Regning. Sætter man, at Folkemængden over den hele Jord udgiør henimod 1000 Millioner, og regner 33 Aar for hver Slægt, døer der i dette Tidsrum 1000 Millioner. Følgelig er antallet paa de Døde over hele Jorden: hvert Aar = 30 Millioner. hver Dag = = 82,000. hver Time = = 3400. hver Minut = = 60. hver Seconde = = Da Tallet af de Døde forholde sig til de Føddes, som 10 til 12, fødes altsaa : hvert Aar = 30 Millioner. hver Dag = = 98,000 hver Time = = 4080. hver Minut = = 72. hver Seconde Dersom Mennesket ikke døde, skulle der paa nærværende Tid være henimod 173,000 Millioner Jndbyggere. Da det faste Land i det ringeste udgjør 1587 Billioner qvadrat Fod, ville der endnu være 9100 qvadrat Fod for ethvert Menneske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Dersom man vil hvert Aarhundrede regne 3 Generationer, og sætter, at Verden kun har været til i 5700 Aar, faaer man ikkun 171. Generationer fra Skabelsen, intil vore Tider, 124 fra Synfloden, og 53 siden Christi Fødsel. Da der nu ingen Slægt findes, som et i Sand til at bevise sin Oprindelse indtil Carls den Stores Tid, følger heraf, at de ældste Huse ei kunne tælle meere i det høieste, end 30 Leed, ja maaskee findes meget faa, som uden at falde i Fablen, engang kunne stige saa høit; men hvad er 1000 Aars Anseelse mod 4800 Aars Mørke: Af alle Jndbyggerne i et Land boer sædvanlig den 4de Part i Byerne, og de 3 øvrige Dele paa Landet. Paa Landet døer almindelig 1 af 40, i de smaae Byer 1 af 32, i Byer af middelmaadig Størrelse 1 af 28, paa store Stæder 1 af 24. a 25, og i et heelt Land 1 af 36. Jndbyggerne i et Land eller en Bye, ere efter 30 Aars Forløb ganske fornyede, og i et Aarhundrede fornyes Menneskeslægten tre en trediedeel gange. Af 100,000 Slaver døe aarligen paa Martiniqve 20,000. Af 1000 nyfødte Børn leve ved Slutningen af det, 1 Aar = 740. Af hundrede Børn, som døe paa en Tid afet Aar, maa man regne, at 3 ere komne døde til Verden. Dette Forhold forandres desuagtet merkelig paa forskiellige Steder, J Dresden regnes altid et dødfødt Barn for hver 16, som komme levende til Verden. J Berlin 1 for hver 30, og i Sverrig 1 af 50. Af 200 Børn, som fødes, døer ei altid eet under Moderens Fødselssmerter, ei heller kan man regne, at 1 af hundrede, døer medens Moderen endnu ligger i Barselseng. Af 1000 Børn, som opfødes ved Moderens egen Melk, døe ei fleere end 300, da der af samme Antal, naar de opfostres ved Ammer, døe henimod 500.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Jblandt 115 Døde, regnes 1 Kone død i Barselseng, og imellem 400 een eneste død, uden at blive forløst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Børnekopperne bortrive i Almindelighed 8 af 100; man har desuden bemerket, at de naturlige Kopper borttage flere Piger end Drenge. Af 300, som ere indpodede, døe ikkun 1. Man har lagttaget, at der paa Hospitalet i London, af 3434 Børn, som man havde inoculeret, kun vare døde 10 imedens der af6456 Børn, som havde havt de naturlige Kopper, vare døde 1634,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
J Aaret 1745 begyndte man først i de Engelske Colonier i America at foreskrive Mercur for dem, som skulde inoculeres, og siden den Tid regner man, at der i disse Lande kun er 1 død af 800 til 1000, som vare indpodede paa denne Maade, istedet for, at der ellers i Almindelighed døde 1 af 80 eller 100 af dem som ingen Mercur havde indtaget. Det er den store Boerhave, som allerførst har indseet denne frelsende Virkning af Mereur i Børnekopperne. Efter Beregning, gjort i Engeland, ere der imellem 100000 Døde fundne, 100 Aar gl. Af en Million. som vare. 108 Aar. gl. Efter dette Forhold findes kun een af 3125. Døde, som har opnaaet 100 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Efter Fortegnelse for de brandenborgske Provindser, fandtes imellem 351998 Døde, i en Tid af 6 Aar ikkun een, som var 114, een 115, een 120 og een 125 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Det er bekræftet ved Lægernes Erfarenhed, og Jagttagelser, at af 100 Personer, som opholde sig i de store Stæder, blive og Aaret aldrig meer end 12 syge i 14 Dage eller 24. om Maaneden. Man har imellem fundet Folk, som have opnaaet en overordentlig høi Alder: 1. Johan Rovin af Sallovacaranshetchev, fra Bannatet Temmeswar. Da han havde levet i Ægteskab med sin Hustroe Sara Dessau, i en Tid af 147 Aar, døde han i sit Alders 172 og hans Kone i hendes 164 Aar; og ved hans Død var den yngste af hans Sønner allerede 90 Aar. 2. Peter Zorten, en Bonde i Kerewesch i samme Bannat, døde den 5. Jan. 1724, i sit Alders 185 Aar. Den yngste af hans Sønner var paa den Tid 97 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
3. Johan Jenkinson døde i Eilerton i Yorkshire, Aar 1670, i en Alder af 169 Aar. 4. Thomas Parre, en Bonde i Shropshire, døde i London, hvorhen Carl den 1ste havde ladet ham hente i en Alder af 152 Aar. og 9 Maaneder; han giftede sig anden Gang i sit 120 Aar, og levede siden 32 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
J Aaret 1658, døde i Minshual Thomas Damm 155 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Christian Hartknock, som nedstammede fra Etienne Hartknock, preusisk Historieskriver, døde i sit 130 Aar. 7, Johan Efsingham døde den 16 Februarii 1757, 144 Aar gammel. 8. Den gamle Nordmand, Christian Drakenberg, døde den 8 Julii 1770 i sit 146 Aar, efterat han, som han pleiede, havde besøgt sine Venner. Han var født i Stavanger, i Norge 1624 d. 18 November. Han havde tient paa den danske Flaade og levede ugift til 1737, som var det 111 Aar i hans Liv. Den 24 October samme Aar, givtede han sig med en Enke ved Navn Marie Michels, som da var i sit 60 Aar. Sædvanligen findes fleere ældgamle paa Steder, som ligge høit, end paa de, som ligge lavere. Menneskets ordentlige Levetid, naar han ikke døer af Umaadelighed, eller ved noget andet Tilfælde, er overalt 90 eller 100 Aar. Følgende Tavle viser hvor mange Aar Folk af en given Alder kunne haabe at leve Et nyefødt Barn 34 Aar 6 Maaneder. De som have tilbagelagt: 1 Aar, 41 Aar 6 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
I det 7de Aar kan et Menneske vente at leve allerlængst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
I Det 12te og 13de har man allerede tilbagelagt Fierdedelen af sit Liv. I det 28de eller 29de Halvdelen; og i det 50de de 3 Fierdedeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Man har bemerket ved Hielp af Mortalitets Listerne over Menneskeslægten, at naar Fruentimmerne have naaet en vis Alder, leve de i Almindelighed længere end Mandfolkene. Jagttagelser bevise, at som Fruentimmerets Ungdom hastigere gaar forbi, saa og at de hastigere blive gamle. Naar man tager Totallet af de, som ere døde i et Land, finder man at Tallet paa de afdøde Mandfolk forholder sig til Tallet paa de afdøde Fruentimmer, som 27 til 25. Givte Koner leve længere end udgivte Fruentimmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
Ved Jagttagelser, som ere gjorte i et Tidsrum af 50 Aar, har man befundet at de fleste Dødsfald bestandig have indtruffet i Martii, og næst efter i August og September Maaneder, og de mindste derimod i December, November og Februarii. Halvparten af de, som fødes, døe inden de have naaet det 17de Aar, saa at de, som overleve dette Tidspunet, meere eller mindre nyde en Lykke, som Halvparten af Menneskeslægten, ikke opnaaer. Tallet af de Gamle, som døe i koldt Veirligt, forholder sig til dem, som døe i varmt, som 7 til 4. (Resten følger.) Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-02-03
J Paris sees et Kobberstykke over Holland, som for sit sindrige Jndfald kiøbes meget begierlig. Det forestiller Keiseren, Kongen af Frankerig og Churfyrsten af Coln i Conference, med hinanden i det Kammer, siddende ved et Bord, og under Conferencen med en Kniv at deele en Hollansk Ost, hvoraf Keiseren beholder det største Stykke, Kongen af Frankerige, Resten og Churfyrsten af Cøln i en Kurv at opsamle Ostsmulerne, hvortil Kongen af Preusen kommer ind af Døren, leggende Haanden, paa Kongen af Frankrigs Axler med Spørgsmaal. Hvad bestilles her, hvorpaa Kongen af Frankrige svarer. Om Holland. Hvad er dette for en Ost, spørger endelig Kongen af Preusen. En hollandsk svarer Keiseren og Kongen af Frankrige. - Vel; svarer Kongen af Preusen, med de trykte Ord fra hans Mund; mange ausi de Fromage.