Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-23
Nyheder fra Udlandet. Hvorfor at Madrid er bleven erklæret i Beleiringstilstand, erfare vi af følgende Beretning derfra; At Narvaez's Tropper nærmede sig Hovedstaden havde vakt Utilfredshed hos Nationalgarden. Pludseligt er føres, at baade Narvaez og Nationalgardens Chef, General Qviroga, havde Begge forlangt deres Afsked. For nu at forsone Qviroga uden at forbittre Narvaez, skjød Dronningen Ansvaret for Troppernes Jndkaldelse paa Krigsministeren, der fik sin Afsked. Qviroga blev paa sin Post, og Narvaez fik Ordre, at begive sig til Andalusien. Men Hovedstadens Rolighed var ikke bilagt derved. Alt tydede paa, at en Opstand var i Gjære, og Tropperne fik atter Ordre til at nærme sig Hovedstaden. Kl. 10 om Aftenen sloges der Generalmarsch i Gaderne. Boutiker og Dørre lukkedes, en ængstelig Bekymring bemægtigede sig alle Gemytter, Gjæringen lod befrygte det Værste. Kabinettet raadslog hele Natten. Om Morgenen blev Madrid erklæret i Beleiringstilstand. Mid om Natten havde Rytteriet af de omkring Staden værende Tropper, i Mørket og den største Taushed, rykket ind igjennem en af Stadens Porte, og forene sig med det her garnisonerende Kavallerie. Meget imposante Troppemasser havde omgivet Slottet, som desuden var beskyttet af 8 Kanoner. Regjeringen har taget den viselige Beslutning: at tilgive de Liberale byde Carlisterne en Kamp paa Liv og Død, og vælge et nyt, mere populairt Ministerium, hvorom Dronningen har raadført sig med en Hr. Campuzano, der nylig havde udgivet en Brochure, der havde vakstor Opsigt i Madrid. De politiske Klubber, der skulle have spillet Hovedrollen ved de forefaldne Begivenheder, havde allerede gjort Lister over de Offte som vare udkaarne til at henrettes. Ved Morgengry havde Narvaez atter forladt Hovedstaden. Det vigtigste Resultat af hele denne Begivenhed er det, at Dagens glimrende Helt, den tappre Narvaez, er styrtet. - Nat og Dag arresteres der i Madrid, Folk af alle Klasser, endogsaa Fruentimmer. Hvad der maatte befrygtes, er nu skeet, og vil fremdeles skee: Carlisterne gjøre blodig Giengield. Cabrera har meldt til Hovedqvarteret: "Jeg har givet Ordre til at skyde alle christiniske Fanger. De Fisilleredes Antal var: 2 Capitainer, 7 Lieutenanter, 13 Sergeanter, 12 Corporaler og 132 Soldater, Summa: 166." – En af Dronningens Generaler, San Miguel, i Saragossa, har ved en Proklamation erklæret, at hvis Cabreras ovenmeldte Grusomhed bekræftes, vil han tage samme Repressalier. Og D. Lopez, en anden af Dronningens Generaler, har indberettet, at den saakaldte Repressalie Junta i Valencia har begyndt sit blodige Giengieldelsesværk med at lade henrette 55 karlistiske Fanger, fordi Cabrera havde ladet skyde ligesaamange af Dronningens Tropper som havde opfyldt deres Pligt og med Tapperhed forsvaret Fortet Villamalesa. Vil Despotie - hedder det i Generalens Proclamation - tvinge os ved Blod, saa maa vi gjøre Giengield med Blod, og Dronningens Throne, Folkets Frihed, skal befæstes ved Blod!"J London og Paris havde man faaet vigtige Efterretninger fra Constantinopel, hvor Divaner, havde i flere Dage holdt hemmelige Sammenkomster. Der gik det Rygte, at den persiske Shah havde erobret Herat, og at der landsattes fleer og flere brittiske Tropper paa Kysten af den persiske Havbugt. Det hedte ogsaa, at der var Oprør i det brittiske Ostindien, bevirket af fremmede Emissairer. Den engelske Flaade laae endnu paa Vurlas Rhed. Den russiske krydsede frem og tilbage i det sorte Hav. Af Privatbreve fra Petersborg kan man skjønne at der sammesteds er skeet endeel Arresteringer formedelst politische Umtriebe. Tillige: at indtraadte politiske Forhold have for Øieblikket gjort Keiserens Nærværelse i St. Petersborg nødvendig, saa han har maattet opsætte sin Reise til de sydlige Provindser, indtil længere hen mod Foraaret.