JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
For det i Horsens nu ledigblevne Told og Consumtions=Kasserer-Embede skal stilles en Caution af 10,200 Rbdlr. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Fra 20de April til 12te Mai ere følgende Reisende passeret Beltet imellem Siælland, og Falster: Til Siælland. Kammerraad og Amtsforv. Cøln, Fuldm. Lützhøft, Procurator Neldeblad, Professor Melchjor, Disciplerne Friis, Smidt, Blædel, Nyrop, Ehrenreich, Meding, Smith og Prytz, Jomfruerne Hochland og Theisen, Krigscancellie-Secretair Hertel, Forp. Nyeholm, Madam Lundgaard, Jfr. Schierning, Discipel Bertouch, Forvalter Steenberg, Madam Solberg, Skolelærer Thierry, Hs. H. Hr. Kammerherre v. Bertouch med Følge, Forpagter Grandjean med Familie, Forpagter Frederichsen, Pastor Spleth, Kjøbmand Petersen, Kjøbmand Lange, Skovrider Kann. med Familie, Fuldm. Qvist, Hs. H. Hr. Eivtsraad de Neergaard med Familie, Madam Dahlstrøm. Til Falster: Krigscancellie-Secretair Hertel, Kammerraad Smidth med Familie, Kjøbmand Schierning med Familie, Forp. Nyholm med 2 Sønner, Pastor Spleth, Jfr. Kyln, Toldrasserer Veleius, Jfr. Gottschalk, N. Elsas, Jfr. Ahrendrup og Posselt, Hr. Jensen, Madam Dahlstrøm, Forp. Grandjean med Familie, Hs. H. Hr. Etatsraad de Neergaard med Familie, Farver Harder, Justitsraad og Højesteretsadvocat Bielsted, Hs. H. Hr. Kammerherre v. Bertouch med Følge, Kjøbmændenne Knuth & Pollitz, Hs. H. Hr. Oberstlieutenant v. Wichfeldt, Kjøbm. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Den 11. Mai solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Disconto 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer (uden Renter) 94. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 Rbd. r. S. eller 127 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 96. Dito 4000 Bcomk. 94 1/2. - 6 Proc. norske Obligat. ved Hambro og Søn. . - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/8. - Svenske Sedler 58 s. - Asiatiske Actier 95.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Bekjendtgjørelser. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Som Commissionair for flere Bog- og Papiirhandlere i Kjøbenhavn, er hos mig at bekomme til Bogladepriis: danske og tydske Læsebøger, Fædrenelandets Historie, Geographier, Regnebøger, Fortællinger, Beskrivelser; Hestelægebøger, Midler til at fordrive Væggeluus og Møll, nyeste Romaner af Walter Scott og flere Forfattere, alle udkomne i 1824, og flere Morskabsbøger; indbundne Bøger af reent Papiir i forskjellig Tykkelse og Format, Lommebøger i Saffians Bind og simplere; Riises Atlas for Borger og Almueskoler, Kobbere, illuminerede og sorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Ligeledes er hos mig henlagt til Salg et Partie godt Skrivpapiir af fiint og ordinair Biekube og Propatria, samt Concept, beskaaren og ubeskaaren Postpapiir, beskaaren Post Velin med og uden forgyldte Kanter, couleurte og marmorerede Papirer, Guldpapiir, preparerede Pennefjeder, Voxstabelstager og Voxstabler, Lak og Oblater samt stemplede kobberstukne, fine og ordinaire Spillekort, Mariboe, den 14de Mai 1824. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-14
Gode Appelsiner kan faaes hos M. D. Brabrand. Præstekraver vadskes og opsættes, ligeledes Kryds, Mansketter og Baand kruses paa Maskine, for billig Priis hos Jomfrue Sønderup i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 39. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen den 18de Mai 1824. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Fra Smyrna meldes under 16. Marts, at der hersker den fuldkomneste Rolighed, og at Grækernes Tiltroe voxer med hver Dag; de indføre atter under deres eget Navn deres Vare, og drive Handel og Vandel. Paschaen straffer med den yderste Strænghed enhver Fornærmelse, der bliver tilføiet Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
For kort siden bleve 4 Tyrker, der havde skudt en græsk Yngling, qvalte. Jmod Schio er intet videre foretaget. Englænderne holde dem nu for fuldkommen sikkre, og flere Familier have allerede begivet sig ud paa deres Landgodser. - Ved Smyrna have de Franske ikke færre end 8 Krigskibe; Englænderne ikke et eneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Kongen er nu atter næsten sund og karsk. Til Fryd og Gammen for alle Caffesøstre bliver Caffebøsten iaar 3 Gange saa givtig som forrige Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Briggen Elisa har fra den africanske Kys overbragt Efterretning om en blodig Træfning som har funden Sted imellem de Engelske og de saakaldte Aschantis, en meget mægtig Folkestamme. Den engelske Krigsafdeling bestod af 4 til 5000 Jndfødte. Forhen have nogle af Aschantis ofte gjort Jndfald i den engelske Colonies Gebet og for kort siden paagreben en engelsk Sergeant, som de lemlæstede paa det grusomste. Statholderen fra Sierra Leone, Sir C. M. Carthi besluttede et Tog imod dem i 3 Afdelinger tilligemed flere Kjøbmænd som Frivillige. Men førend bemeldte 3 Afdelinger kunde iværksættes, blev bemeldte Gouverneur afskaaren, af Fienden og omringet. Han forsvarede sig faalænge han havde Krigsforraad, men blev tilsidst taget til Fange og hans Folk nedsablede. Man formoder, at Aschantiherne vare blevne ophidsede af nogle fremmede Kjøbmænd i Naboedistrictet, fordi Britterne søgte at hæve Slavehandelen. Gouverneurens Armee bestod førend hans Nederlag af 500 Europæere og 5000 Fantihs, der stedse ligger i Fiendskab med Aschantiherne. Af Skibsmandskabet ere 3 Søesoldater og 5 Matroser blevne saarede. Aschantiherne giver ingen Naade og piner alle dem til Døde, der falder i deres Hænder. Det af Fienden oversvømmede Land er i en skrækkelig Tilstand alle gamle Mandfolk og Børn blive dræbte, ikkun de voxne Fruentimmer beholde Livet. J ovenmeldte Fægtning vare Aschantiherne 1500 Mand stærke. Under Fægtningen erholdt Gouverneuren 2de Saar. Af 14 Officierer slap ikkun en eneste Lieutenant, nemlig Erskine, med Livet. Flere afde meel anseete og ældste Kjøbmænd fra Cap tilsatte ligeledes Livet. Aschantiherne skal have lidt et uhyre Tab. Man befrygter ogsaa et Angreb af dem paa Cap Coast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Spanien. Fra Cadix meldes over Bordeaux af 19de April, at de militaire Forberedelser til et Tog til Sydamerica ere gaaede reent ind. Der tales ikke et eneste Ord meere derom og det af den meget gode Grund, at de offentlige Kasser ere udtømte og at man i Madrid intet kunde skaffe. Efter ovenmeldte Breve er det lykkedes adskillige Overøvrigheder at fængsle flere Personer, hvoriblandt nogle Constitutionelle. Ogsaa 2de af de Deputerede ved Stændernes Forsamling har havt den samme Skjæbne. J Cadix have nogle derværende Agenter for den apostoliske Junta ægget Pøbelen til en Opstand imod de saakaldte Negros; men de Franske vare ved Haanden og bragte Alting igien i Orden. Nogle af Urvestifterne ere satte ved Vingebenet. Fiendtlige Kapere fra Sydamerira sværme omkring ved de spanske Kyster og opsnappe mange Handelskibe. J de andalusiske Bjergegne har et stort Antal Misfornøiede viist sig. Røverne tage meere og til og udøver mangfoldige Plyndringer og Uordener. - J det spanske Garde du Corps, der nu beløber sig til 200 Mand, ere forskjellige franske Officierer ansatte. J Andaluslen seer det uden al Tvivl galt ud, da 5000 Mand ere brudte op til Beres de la Fronterra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Portugal. Krigstoget, som man agter at foretage til Brasilien, skal efter Sigende bestaae af 7000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
America. Det engelske Krigskib Renegat har den 20. Marts skudt med en Sexpundiger paa en fra Philladelphia til Havanna seilende amerikansk Brig, fordi Capitainen ikke vilde lægge bie. Det samme Skib skjød ogsaa for nogen Tid siden paa det amerikanske Skib Allen. - Den franske Fregat Jeanne d'Ar har i Nærheden af St. Barts opbragt til Guadeloupe en Skonnert som mistænkt for Søerøverie. Skibet havde en Besætning af 11 Mand; man fandt Kanoner og Krigsforraad, men ingen Papirer af Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Egypten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Fra Alexandrig skrives under 1ste Febr.: Skibsfarten og Handelen ere i Tiltagende, ber; i afvigte Aar ankom 933 Skibe hertil; af disse vare 351 under østerrigsk, 25 under dansk, 52 under fransk 230 under engelsk, 1 under hollandsk, 59 under russisk, 98 under sardinisk, 12 under siciliansk, 24 under spansk og 81 under svensk Flag. Ogsaa den danske Fart hertil synes at tiltage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Adskilligt. Om den berygtede, nu landsforviste Pascha af Salonich, Abulabat, fortæller Brüssel. Journal følgende Træk af haardnakket Grusomhed. En rig græsk Kjøbmand, Manolackider stod i god Forstaaelse med Paschaen, lod sig af sin Hang til Luxus forlede til at overgaae Paschaen i Eleganz og Pragt, og ansaae sig sikker, da han havde forskaffet sig Titel af Consul for en europæisk Magt; men desuagtet blev han en Nat grebet af Janitscharer og kastet i Fængsel. Hans Kone reddede sig igjennem en Hauge hen til den østerrigske Conjul, Cook. Den følgende Dag kom samtlige europæiske Consuler til Paschaen, og forlangte deres Collega udleveret. Med et vildt Smiil erklærede Abulabat, at anolack var en Græker, og som saadan stod under hans Jurisdiction; han havde Ret over Liv og Død, og vilde vide at betjene sig deraf. Paa Consu ernes gjentagne Fo restillinger gav han den franske Consul, Bottuved sin Tolk følgende Svar: "Min Ven Manolacks Titel er ikkuns for et Syns Skyld. De alene forestiller her Deres Monark; de andre Contuler derimod, der ere udnævnte afHandelskamre, have i mine Øine aldeles ingen politisk Carakter." Med disse Ord forlod han Consulerne, der erklærede, ikke at forlade hans Huus uden Manolacki. Paschaen sendte dem Piber og Tobak efter østerlandsk Skik, Hr. Bottu's Colleger toge derimod, men han lod Paschaen betyde ved Kiaja Beien, at han ikke kunde gjøre noget Brug af hans Kaffe og Tobak, og at han ikke forlangte andet end Retfærdighed af ham. Forgjeves afsendte den franske Consul et Jilbud til Constantinopel; et storherreligt Forman billigede Abulabats Fremgangsmaade. Der var endnu eet Forsøg tilbage: Manolacki's Kone kastede sig for Paschaens Fødder. "Madame," sagde Abulabat, i det han strøg sit lange graae Skjæg : "han har lidt nok, i Morgen skal De faae Deres Mand igien. Den følgende Dag lod han hende bringe Legemet af den om Natten qvælte Manolacki, og derpaa dennes hele Huus udplyndre. Han lagde Beslag paa den Ulykkeliges store Formue, og tvang Familien til at vandre ud i den yderligste Elendighed. Da Abulabat derefter igjen talte med Hr. Bottu, sagde han til ham: "Dersom De, min Kjære, ikke havde gjort denne Sag til et Statsanliggende, og De alene havde talt til mig om Manolackt, saa havde jeg strax givet Dem ham samt 100 Slaver, tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Resultatet af den af Keiser Alexander ned atte Commission angaaende de sideriske Anliggender er omtrent følgende: De tiltalte Embedsmand ere inddeelte i 7 Classer. Endeel skal udstaae den Straf, som Kriminalretten har fældet over dem; en anden Deel er erklæret for uværdig til herefter at betræde noget offentligt Embede; en tredie Deel maa ikke førend efter en bestemt TidsForløb ansættes til Embede, men imidlertid sættes under Politiets Opsigt. De Anklagede derimod, der ikke ere overbeviste om nogen Brøde ere frikiendte for al videre Tiltale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
For Retten i Paris svæver udi denne Tid en meget mærkværdig Proces. Sagen er denne: For en Tid siden bortfjærnede Marquisinden v. Cairon til Rouen sig fra sin Gemal formedelst slet Behandling. Hun var den Gang frugtsommelig med sit 5te Barn. Den 16de Juni om Aftenen blev hun afhentet af en Politiecommissair og ind sperret i Stadfængslet. Bemeldte Commissair bragte hende derpaa 9 Dage efter til Nonnernes Tugthuus i Paris og det under et fremmed Navn og i meget gemeene Klæder. Paa Øieblikket blev hun sat i Klasse med dem, der skal gjøre streng Bod og Bedring, og som for det meste bestaaer af uforbederlige liderlige Tøser, og deelte med disse elendige Skabninger Kost, Arbeide og slet Behandling over 23 Maaneder. Som disse maatte hun den haardeste Vinter staae op hver Morgen Kl. 6 og beskjeftige sig med Bøn og Sang indtil Kl. 8. Fra Kl. 8 til 11 maatte hun under dyb Tavshed vaske grove Soldater= og Lazareth-Skjorter. Fra Kl. 11 til 12 fik hun til Frokost et Stykke sort Kommisbrød og maatte fra 11 12 tale men ganske sagte med sine Medsøstre. Middagsmaden bestod for det meste af Grønt kogt i Vand undertiden med Sild, til isteden for Kjød. Den 16de Februari 1817 blev hun forløst med et Barn i Fangelæggens Vaaning. Strax efter Fødselen, og blev Barnet taget fra hende og som født af ubekiendte Forældre indskreven i Civiletatens Liste uden at Moderen fik det igjen at see. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
En vis Poisson, som fra Madrid, hvor han var kommen for at contrahere om Armeeleverancer, blev ført arresteret af Gensd'armer tilbage, har nu oplyst, at Leveranthøvdingen Ouvrard har havt en uhyre Fordeel ved hans Contracter, som har bragt ham et Overskud, og følgelig Statskassen et Tab. af 230,000 Franes om Dagen, Desuagtet har han ikke tilfulde opfyldt sine Contracter, og fordrer endda et Efterskud af 13 Millioner hos Regjeringen. Det er Gen. Guilleminot, som har hjulpet ham til denne Fordeel, Krigsministeren, Hertugen af Bel luno (Viktor) havde forkastet Ouvrards Fordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Natten til den 28 Marts udbrød paa Gaarden Norstad paa Smølen i Edøe Præstegield ved Christiansund en saa pludselig og heftig Jld, at af 6 Mennesker, som laae paa et Overværelse, blev ikkun et reddet, ved at styrte sig ud af et Vindue; de øvrige 5, nemlig en Kone paa 68 Aar, tvende Tjenestepiger og tvende Pigebørn paa 10 og 11 Aar, bleve alle fortærede af Luerne. Konen i Stuen fik neppe Tid til, med Barnet paa Armen, at komme ud af Døren, førend Huset styrtede sammen. Da en heftig Stormralede paa samme Tid, antændtes ogsaa Naboens Huse, som ligeledes ganske afbrændte, og sandsynligen vilde de øvrige 4 Opsiddere paa Gaarden have havt samme Skjæbne, hvis Vinden imidlertid ikke havde dreiet sig. Trende Familier, nemlig 2 Gaardmænd og en Kaarmand, ialt 12 Mennesker, ere ved denne Jldebrang ikke alene huusvilde, men ogsaa berøvede alt, hvad de eiede. I Nærheden af Havnen ved Tortola har i en Tid af 3 Uger krydset 34 franske Krigskibe. Et af dem, en Brigantine, fyrede den 17. Marts paa det engelske Skib Europa, da det seilede ud af Havnen; men efter at det havde heiset sit Flag, blev det ikke videre foruroliget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Den 28 Marts afgik Beyen i Tunis ved Døden. Hans ældste Søn, Sidi Hassan, fulgte ham uden videre i Regjeringen. Denne Forandring blev bebudet ved Artilleriesalver. Den nye Fyrstes Broder, S. Mustapha Bey, opholder sig i det indre af Landet forat indsamle Skatter. Jmellem begge Brødrene hersker just ikke den bedste Forstaaelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Antallet af de Fødte i Paris er i de sidste 3 Aar voxet 2000, og af de Døde 1000. Altsaa maa Folkemængden være i Tiltagende. Men Tallet paa dem, der døe af Kopper er afskyelig stegen fra 1820 da det var 105 til 1822 da det var - 1084. Plantagerierne paa Demerara have ansøgt deres Regjering om at alle Missioneirer maatte forvises deres Øe! – . Dhrr. Banks, Jolisse og Nicholson faae 60,000 Pd. Sterl, maanedlig i 4 Aar, til den nye Skibsdokkes Anlæg ved Sheerners; men dersom de ikke blive særdige i de 4 Aar, skal de betale 200,000 Pd. St. Bøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Den i Bayern og flere Egne af Sydtydskland sporede Tyve- og Røverbande har gjort sig skyldig i saamange Udædiskheder, og ere saa dybt indflettet i mange Forhold, at man gyser jo meere man kommer til Jndsigt deri. Man har fundet Folk indviklede deri, hvis tilsyneladende Caracteer, borgerlige Stilling, og høie Grad af Dannelse syntes at gjøre enhver Mistanke til dem urimelig Den 22de April høitideligholdtes 100de Aarsdagen efter Jm. Kants Fødsel af hans Venner og Disciple, af hvilke hans mangeaarige Bordven, Præsten Wasiansky, holdt en Tale i latinske Vers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Fra Wien skriver man, at ifølge Breve fra Jtalien traf den k. k. General Mohrs Division alle Anstalter til at forlade Kongeriget Neapel. Den var i Begreb med at brække op til Over-Jtalien, og skulde, i det mindste for en Deel, drage ind i venetianske Cantonerings=Qvarterer. General Mohr er udnævnt til Øverstcommanderende over Tropperne i det Venetianske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Den engelske Gesandt var den eneste af alle de udenlandske Ministre, der ikke begav til Kongen af Spanien, hvoraf nogle politiske Kandestøbere vil slutte, at der imellem det spanske og engelske Hof just ikke hersker den bedste Forstaaelse. Ved Bajonne er under Stormen den 7de April drevet en 52 Fod lang Hvalfisk i Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Jndenlandsk. Mariboe den 17. Maj. Jndsidder Søren Rasmussen Møller fra Dure i Aastrup Sogn paa Falster foreviste igaar her i Byen en af ham selv opfunden og tildeels ved eget Arbeide forfærdiget mekanisk Vogn, hvori tvende Personer beqvemmeligen have Plads. Denne Vogn udmærker sig derved, at Opfinderen, naar han foreviser den, alene ved sine Hænders Kraft sætter den i Bevægelse. Hele Mekanismen bestaaer af 4 Hjul, (forn en Drevene paa Vognens almindelige Forhjul og en under de 2 mitterste Maskinhjul anbragt Jernstang, hvorved den styres) af hvilke det øverste ved Omdreining sætter det lige under værende i Gang, og de 2 ved Siderne gribe ind i Drevene paa Forhjulene. Hjul og Drev er af Træe, forarbeidet af Opfinderen, en Mand paa nogle og 30 Aar, der ikke har lært noget Haandværk, han er uformuende (men nøisom, thi han forlanger kun 8 s. for første Plads) og kun ved Pengelaan sat istand til at udføre dette Forsøg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
J forrige Uge tildrog sig den ulykkelige Hændelse i Vaabensted under Engestofte Gods, at et Barn druknede i en Spoltønde, medens Forældrene vare ude paa Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Ligeledes faldt i forrige Uge en Skomager mesters Barn i en Kjedel med heed Lud; dog har man endnu Haab om dets Kelbredelse. - Jgaar, især om Eftermiddagen. havde vi reen Tordenluft; i og Blæst med kold Regn og Hagel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Fregatskibet Elisabeth, ført af Capt. Kittelholdt, kommende fra Danzig, bestemt til London, stødte den 22. f. M. paa Kobber grundene ved Læssøe, og er toge forliist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
J Svendborg er i denne Tid opdaget et for 9 Aar siden ved Giftblanding begaaet Mord. En Slagter var forlovet med en Enke, der havde et Barn paa 5 Aar. Deres forestaaende Ægteskab var lyst af Prædikestolen; imidlertid kommer han i Bekjendtskab med et andet Fruentimmer, en givt Kone, og, for at blive Enken qvit, fatte de den ulyksalige Beslutning, at forgive hende. Hendes Søn, som nu er 12 - 13 Aar, maae have hørt nogen ymte om hans Moders Dødsaarsag, og skal have bragt Øvrigheden paa Spor til Undersøgelse, og begge Forbrydere allerede have tilstaaet Gierningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Den i Aarhuus fængslede Kieltringbande, forøges alt mere og meere. Atter er indbragt 4 Personer, 2 Mandfolk og 2 Fruentimmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
J Kjøbenhavns Skilderie foreslaaes Oprettelsen af en Assuranceanstalt for - Kasse mangler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Den 22 April er i Kjøbenhavn i Vandet ved Langebroe fundet et druknet velklædt ungt Menneske, der efter Skjønnende kunde være 20 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
J La dsbyen Ugerløse ikke langt fra Holbek, op om Løverdagen den 8. Maj en heftig Jld hvorved Kiøen og nogle Huse lagdes i Aske. – Næstfølgende Tirsdag, den 11. Maj, udbrød en endnu heingere Jld i Landsbyen Wallensbek, ved Flaskekroen, 2 Mile fra Kjøbenhavn, og aren saa hurtigt om sig, at Fogden Anders Hansens Gaard, hvor samme først opkom, Præstens og 7 andre Gaarde samt 8 Huse bleve et Offer for Luerne. Mærkeligt er det, at alle de Brandlidte vare beslægtede, og denne Jldebrand altsaa i egentlig Forstand var en sandFamilieulykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
J de sleste protestantiske Lande har man een eller flere Gange om Aaret en anordnet Bod= og Bededag, der helligholdes, og hvortil nye Texter vælges. J Danmark blev 1580, i Anledning af Pesten, en aarlig tre Dages Bod- og Bedelst anordnet; fra Aarene 1673 til 1689 anordnedes ni Gange tre aarlige Bod= og Bededage. Men 1686 (den 27. Marts) blev den nuværende aarlige (extraordinaire) Bededag, fjerde Fredag efter Paaske, befalet. Dens Helligholdelse blev meget strængere paabuden end nogen anden Hviledag. Der skal, efter Anordningens Bydende, Aftenen i Forveien, Kl. 6, ringes med den største Klokke til hver Kirke, baade i Kjøbstæderne og paa Landet; alle Boder, Kieldere og Kroer, hvor nogen Slags Varer eller Drik sælges, skulle da tillukkes og ingen videre Handel den Aften drives, alle Undersaatter skulle ædruelige, betimelige og skikkelige komme til Kirken, samt faste indtil alle Tjenesterne ere forrettede, og afholde sig fra alt Arbeide, Reiser (Posten alene undtager) samt Spil, Leeg Dobbel og anden verdelig Forlingtlighed. Det forbydes strængeligen, i alle Ordinarier Pensioner. Herberger og Vertshuse Mad eller Drikke, førend al Gudstjeneste fuldkomment er forrettet, nogen i hvem det og være kan, at give eller skaffe de Syge og Svage undtagne. Hvo sig herimod utilbørlig forholder, straffes, uden Persons Anseelse, som Kongel. Mandaters modvillige Overtræder. Hvormed hver Stads Øvrighed skal have tilbørlig Jndseende og derover holde, saafremt de ikke af General=Fiscalen vil tiltales, om de herudi befindes forsømmelige. – Denne Anordning blev fornyet 1702 (11. April og 1731 (10. April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Bekjendtgjørelser. De, som have laant Bøger af min sal. Mand, Doctor Philos. J. Borch, forhen Sognepræst for Gloslunde og Græshauge, Menigheder, anmodes herved, snarest mueligt at tilbagesende mig samme. Gloslunde, den 17de Mai 1824. J. Borch, født Klog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
De, som maatte have Fordring til afgangne Skoemager Søren Rasmussens Stervboe heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, samme at anmelde og beviisliggjøre, for undertegnede Skifteforvalter. Mariboe, den 17de Mai 1824. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Credi- og Debitorerne i Stervboerne efter afgangne Gaardmand Rasmus Hansen med i Rolykke, Huusmand Niels Nielsen a Tjørnebye, Jndsidder Hans Rasmussen, Due af Bjerrebye og Aftægtsmand Jens Jensen Graver af Brandersløv, alle under Lollands Nørr herred, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, de Første for at fremkomme med, og beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale hvad de til Boerne maatte være skyldige. Arvingerne efter bemeldte Jens Jensen Graver indkaldes tillige herved til, inden lovbefalet Tid, at melde dem og for Undertegnede at legitimere deres Arveret. Nakskov, den 17de Mai 1824. J. P. Schwensen, constitueret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-05-18
Auctioner. Et Arvefæste-Sted, tilhørende afgangne Madame C. C. Spleths Stervboe i VesterThiersted, under Grevskabet Christianssæde, bliver bortsolgt ved 3 Auctioner, den 3die, 11te og 18de Juni førstkommende, hvoraf de 2de første Auctioner holdes paa Grevskabets Tingsted i Vesterborg hver Dags Formiddag Kl. 10 slet og den sidste Auction paa Arvefæste-Stedet selv om Eftermiddagen. Kl. 2. Bygningerne bestaaer af 12 Fag Stuehuus samt et Halvtag paa 4 Fag og Jorderne, som staaer for Hartkorn 1 Tde. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., har et Tillæg af 5 Tdr. Land. Jorderne ere gode og Bygningen indrettet til en Familie uden for Bondestanden. Conditionerne er 8te Dage forinden første Auction til Eftersyn paa Christians sædes Skriverstue og hos undertegnede Auctions-Directeur. Vesterborg, den 17de Mai 1824. C. Olesen.