JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Man fortæller følgende Begivenhed i Kbhvn., som, hvor usandsynlig den end synes, alene kan forklare den pludselige store Velstand, der har viist sig hos vedkommende Familie. For omtrent 14 Aar siden døde en i Kbhvn. bosat Borger og Muurmester D., bekjendt for sin Særhed. Han havde stedse havt Navn for en riig Mand, og hvor overrasket blev derfor ikke hans Søn ved ikke at finde den mindste Formue efter ham, paa et riigMobiliar nær, som Faderen paa sit Dødsleie havde anbefalet ham at beholde. For henved otte Aar siden døde Sønnen og efterlod sin Kone og Børn i smaae Omstændigheder, kummerligt ernærende sig af en lille Pension og ved Haandarbeide. Blandt Meublerne, som Manden arvede efter Faderen, befandt sig ogsaa en stor, tilsyneladende med Bly fyldt og med et Læderbetræk, overtrukken Skammel, som Børnene havde benyttet til Stol og som stadig havde været hos Familien. Ved Slid var Læderbetrækket blevet saa hullet, at Lærredet, stak igjennem, og for nogen Tid siden besluttede en af Fru D.'s Døttre at give Skamlen et nyt Overtræk, Ved at tage det gamle Læderbetræk af, fik hun sinde at see hvad Skamlen var stoppet med, og da hun tager Lærredet af, hvor stor var da ikke hendes og Familiens Overraskelse og Glæde, da de finde den fyldt med Guldpenge og med kongelige Obligationer til Beløb af 80,000 Rbd. Denne store Sum var hoslagt en Skrivelse, hvori den gamle D. yttrede, at han havde gjemt disse Penge her ved sin Sygdoms Begyndelse, fordi han vidste, at Sønnen, som ikke kunde holde paa Penge, snart vilde have sat Formuen overstyr. Han antog, at Familien nok ved et Tilfælde længere hen i Tiden vilde komme efter Rigdommen, og da vilde den nok ved Savn og Nød have lært at skatte Pengenes Værdi. (Flpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Journal des Debats meddeler følgende Artikel fra Kjøbenhavn, der vel ikke trænger til nogen Commentar: "Det hedder fra Kjøbenhavn under 6te Septbr.: Da Kongen af Preussen for omtrent 3 Maaneder siden ankom paa et Dampskib til Kjøbenhavns Rhed, saa fløi i det Øieblik, Hs. Majestæt steg ned i Baaden, der skulde sætte ham i Land, nogle Gnister ud af Skorstenen og antændte det kongl. preussiske Flag, der opbrændte aldeles. Af denne i og for sig umærkelige Begivenhed tager en kjøbenhavnsk Journal ved Navn "Fædrenelandet Anledning til at offentliggjøre en lille Artikel, hvori den spaaede det absolute Kongedømme i Preussen en snarlig Ende, og ved denne Leilighed tillod sig nogle lette spøgende bemærkninger og Kong Frederik Wilhelm politiske og religiense Meninger. Vor Regjering troede i "Fædrenelandets" Artikel at see en aabenbar Fornærmelse mod den preussiske Konge, og gav Generalfiscalen Ordre til at saggive Bladets Redacteur, Hr. Johan Henrik Gjødwad. Saasnart den preussiske Konge var afreist herfra Hovedstaden, maatte Hr. Gjødwad møde for Criminalretten i Kjøbenhavn, der dømte ham til sex Maaneders Fængsel, til en Mulct af 2000 Rbd. (omtrent 5000 Fr.) og til alle Omkostninger, samt til desuden i fem Aar fra denne Doms Forkyndelse af at være berøvet Ret til at udgive eller lade udgive noget Skrift, i Trykken uden at underkaste det Politiets foreløbige Censur. Denne Dom blev stadfæstet af Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn og af Høiesteret. Da Hr. Gjødvad ikke kunde eller ikke vilde betale Mulcten og Omkostningerne, der i det Hele udgjorde en Sum af omtrent 2,750 Rbd. (6,900 Fr.), en Sum, der er meget betydelig for en dansk Journal, der nødvendigviis kun kan have et meget lille Antal Abonnenter, da det Sprog, den skrives i, kun tales af en Befolkning paa i det Høieste 900,000 Jndivider, saa lod Øvrigheden gjøre Execution hos Hr. Gjødwad, og man annoncerede til forrige Tirsdag en Auction over denne Journalists Bibliothek. En umaadelig Menneskemasse overfyldte fra den tidlige Morgen Salen, hvor Auctionen skulde finde Sted. Det forste Vind, der blev opraabt, var en dansk Oversættelse af La Rochefaucaulds "Maximes", en lille Piece, der blev opraabt til 16 s. (90 Cent.); men neppe havde nogle Boghøkere budt den op til nogle og tyve Centimmer, før man i Salen hørte raabe med en stærk Stemme: "Jeg giver 3000 Rbd. (7,500 Fr.), og med denne Yttring kastede en aldrende Mand Summen paa Bordet til Auctionarius. Bogen blev slaaet ham til og modtagen, og Øieblikket efter erklærede Fogden at Hr. Gjødwads Gield til Regjeringen var dækket, og fordrede at Auctionen skulde standse, hvad der ogsaa strax skeete under alle de Tilstedeværendes Jubel. Den ædelmodige Kjøber er en Kjøbmand i Kjøbenhavn, ved Navn Falkenbjerg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Trykkefrihedsselskabet har eenstemmigen udnævnt ham til Æresmedlem, og har ved en Deputation ladet ham tilstille et Diplom, skrevet paa Pergament og indlagt i en emailleret Kapsel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Nykjøbing Skibsliste fra 26de til 29de September. Jndklarerede: Tjalken Harmonien, A. Klotz, af og fra Nysted med Muursteen; Jagten Dorthea, H. C. Friis, af Marstall, fra Holnis med Muursteen; Jagten Marie Lucie, A. W. Schrøder, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall til Kiel med Stykgods; Jagten Concordia, J. P. Hay, af Rønne, fra Stege med Muursteen m. m.; Jagten De 6 Sødskende, H. Jensen, af Faaborg, fra Holnis med Muur- og Tagsteen; Jagten Anne Kirstine, H. Hansen, af Marstall, fra Skjelskøer med Kartofler; Jagten Marie, P. H. Albertsen, af Marstall, fra Rudkjøbing med Kartofler; Sluppen Tjap, J. Mortensen, af Svendborg, fra Kjøbenhavn ball. Udklarerede: Jagten De 3 Brødre, I. A. Thærøe, af Ærøeskjøbing, til Flensborg med Korn; Jagten Emilius, I. S. Gram, af Nykjøbing til Holland med Korn; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, til Neustadt med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Kjøbenhavns Torvepriser den 27de Septbr. 1845. - Rug, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. - s.; Hvede, 7 Rbd. 48 s. a 8 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 32 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 88 s.; Havre, 3 Rbd. - s. a 3 Rbd. 16 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. - s. a 2 Rbd. 16 s.; grønsaltet dito, 1 Rbd. 64 s. a 1 Rbd. 88 s. Smør, Pd., 24 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.; Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 14 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Det lader sig ikke længere betvivle, at Politiet i Leipzig har erholdt Befaling til at rense Staden for fremmede Skribenter. Et Par af dem havde tilladt sig at tale i Folkeforsamlingerne efter Begivenhederne den 12te August og Nogle havde maaskee leveret Beretninger til fremmede Tidender om de mærkelige Ting, man oplever i Leipzig, og i denne Fripostighed og Sladderagtighed seer den faderlige Regjering formodentlig en billig Grund til at jage den hele uartige Skare paa Døren. Königsbergerne Dr. Jordan, Dulk og Röhrdanz, den unge Marr, Dr. Dronke, Dr. Schiff og Andre have, tildeels inden 24 Timer, maattet forlade Leipzig, uden at der er bleven taget mindste Hensyn til deres Kaldsforretninger eller til deres fremlagte fuldstændige Legitimationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Frankrig. J den franske Marine er atter passeret et sørgeligt Uheld. Den 15de de, under en Storm, vendte Goeletten "Doris", efter en fireaarig Fraværelse i Vestindien, tilbage til Brest. J det Øieblik, Skibet. løb ind paa Rheden, grebes det af et heftigt Vindstød, som bragte Seilene i Uorden; Skibet og Bugsprydet i Bølgerne, lagde sig paa Siden, saa at Vandet strømmede ind igjennem Lugerne, og sank. Baadene i Havnen, der øleblikkelig ilede tilhjælp, lykkedes det at redde 28 Mennesker, medens 4 svømmede iland; men de Druknedes Antal er langt større, nemlig 46, blandt hvilke Chefen, Lieutenant Lemoine, og flere Officerer. Lemoines Hustru og Barn, samt hans Fader, en gammel Sømand, stode ved Bolværket for at modtage ham, og saae Skibet gaae under.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
England. J Jrland er Tingenes Tilstand efterhaanden bleven saa vanskelig og truende, at Ministeriet er i stor Forlegenhed med, hvorledes det skal forholde sig herved. "Man give os vort eget Parlament tilbage, raabe Repealerne. "Man undertrykke de irske Oprørere og beskjærme den protestantiske Kirke, svare Orangisterne. "Bliver vort nationale Parlament ikke givet os tilbage, saa maae vi tage det tilbage, sige de irske Catholiker. For den Minister, der opoffrede den protestantiske Kirkes Jnteresse for catholske Urostifteres Skyld, var det for mild en Straf, om han maatte bøde for denne Forbrydelse med sit Hoved, svare de Episkopale i Jrland. Hvad kan jeg gjøre ved saa modstridende Anskuelser og Ønsker," sukker Robert Peel, og det er tilvisse ikke let, herpaa at give et tilfredsstillende Svar. Mange vilde sige: "gjør hvad Ret er, og dette klinger rigtignok meget smukt, men hvad alle upartiske fornuftige Menneskeer maatte erkjende for Ret, vilde sikkert et af de hinanden bekæmpende Partier, maaskee begge, holde for Uret. Peels Stræben har netop hidtil gaaet ud paa at tilfredsstille begge Partier; men dette har kun havt den sædvanlige Følge, at intet troer at være skeet Ret, begge ere utilfredse. Hovedondet i Jrland er, at den engelske Kirke der danner Statskirken, uagtet Catholikernes Antal er 7 Millioner, de Episkopales derimod kun 1 Mill. Den engelske Kirkes Biskopper have Sæde i Parlamentet, den katholske Kirkes derimod ikke; hine og den dem undergivne Geistlighed erholde rigelige Lønninger af Staten, men disse ikke; der gives engelske Præstekald i Jrland, som blot bestaae af Præsten og Kirkebetjentene, til hvis Underholdning Catholikerne maae udrede Afgifterne. Bleve de Forrettigheder, som den engelske Kirke nyder, ophævede, vilde Orangisternes Forsamlinger snart falde bort, da disse blot saa ivrigen fægte for Statskirken, fordi saamange af deres Venner og Slægtninge derved erholde rigeligt Udkomme og Æresposter. En af Repealernes Hovedbestræbelser ved deres monstrøse Møder og ugentlige Forsamlinger er, at bevirke Ophævelsen af den engelske Kirkes Privilegier. Bleve, som sagt, de forskjellige Religionspartier i Jrland satte paa lige Fod med hinanden, saa vilde Tilstanden, der snart antage et lysere og fredeligere Udseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Nordamerica. Præsidenten i de forenede Staters colossale Republik, Hr. Polk, roses i mange Henseender som et sandt Mønster for en Stats- og Forretningsmand. Endskjøndt han fra Morgen til Aften er sysselsat med Statssager og vanskelige politiske Spørgsmaal, finder han dog stedse Tid til at modtage de Borgere, der søge ham. "Som Statens Tjenere, skal han nylig have svaret en Secretair, der klagede over at Folk løb for stærkt paa Dørrene, ere vi forpligtede til venligen at høre og svare Enhver, som henvender sig til os, og i muligste Hast enten bevilge eller afslaae hans Begjæring, alt efter Omstændighederne." Fire Dage om Ugen har han i et Par Timer bestemt Audientstid; man træder da uanmeldt, uhindret af Lakater eller vigtige Hofmænd, ind i Audientssalen, hilser Præsidenten og sætter sig indtil man naaer sin Tour at fremføre sit Andragende. – Det forstaaer sig iøvrigt, at Præsidenten er umaadelig overhængt; det er comisk, til hvilke Midler man ofte griber, for at vinde hans Jnteresse. En Spogefugl fortalte nylig i et Hotel, at Præsidenten havde yttret, at han aldrig vilde give en knebelsbartet Supplicant Ansættelse, derimod yndede han stive Krave flipper; fem Minuter senere forsvandt pludseligen alle Moustacher, alle Fipskjæg, ja selv Bakkenbarter, og "Fadermorderne stege 50 pCt. Den Kirke, som Præsidenten, der er en god Presbyterianer, regelmæssig besøger, er stedse overfyldt; Catholiker, Methodister, kort alle mulige Troesbekjendere, staae her i den dybeste Andagt, og synes kun at have Øie og Øre for Præsten, medens man af og til skotter hen til Præsidentens Stol, om man dog ikke er saa heldig at blive bemærket. Paa Pomona, den største af de ved Skotlands, Nordspidse beliggende Orkney-Øer, har man Natten imellem den 2den og 3die ds. iagttaget en Regn af fiint Støv, omtrent som pulveriseret Pimpsteen, der hid førtes af en stærk nordvestlig Vind og bedækkede hele Øen. Man troede at maatte tilskrive den et Udbrud af Hecla paa Jsland, da et lignende Phænomen paa Orkney-Øerne for en Deel Aar siden viste sig at have denne Oprindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
En Opfordring i de belgiske Blade til de velhavende Classer om at unddrage sig Nydelsen af Kartofler, for ikke paa Torvet at fordyre dette Næringsmiddel for de fattigere Classer, synes at være af god Virkning. Kongen af Belgien har selv givet befaling til, at der ingen Kartofler skal indkjøbes for den kongelige Huusholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Prof. Morren i Lüttich tilraader i Anledning af Kartoffelepidemien i en udførlig Afhandling at dyrke Kartofler om Vinteren, hvilket allerede i flere Aar skal være udført med meget Held i forskjellige Egne i Storbrittanien og Jrland indtil 54 Grader n. B. Man planter i October Kartofler af forrige Aars Høst, omtrent 9–10 Tommer dybt, hypper dem som ved Sommeravlen og bedækker de spæde Planter, men ikke hele Marken, med noget Straae eller Halm imod Frosten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
J enkelte Tilfælde kan man allerede høste ved Juletid, men i det seneste i Mai. Udbyttet af disse Vinterkartofler skal, især i leragtig Jord, være i Gjennemsnit fire Gange saa rigeligt som ved Sommeravlen og tillige afgive langt mere velsmagende Kartofler end denne. Mor rens Navn, bemærker "Alt. Merc.", og de mange af ham anførte Kjendsgierninger, hvis Sandhed let lader sig constatere, borge for, at Sagen er Alvor og ikke Skjemt, som mange blot practisk dannede Landmænd, turde være tilbøielige til at ansee den for. Man burde navnlig der, hvor den fattigere Classe ved Kartoffelsygen har mistet den største Deel af sin Vinterprovision, ikke tøve med at efterligne dette Exempel, da man sikkert endnu hist og her vil kunne fremdrive en Høst af Kartofler fra forrige Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
En Landmand i det vestlige Tydskland vil ved en Hændelse have gjort den Erfaring, at man, blot ved at smuldre Jorden omkring Kartoffelbusken, ikke alene forebygger, at de sunde Kartofler angribes af Raaddenhed, men endog bevirker, at de allerede angrebne igjen blive sunde. Den sidstnævnte Virkning bemærkede han 14 Dage efter hiin Behandling af Jorden. Anmelderen forklarer sig dette saaledes: ved den megen Regn var Jordsmonnet blevet saa fast, at den ydre Luft, som skal bringe Fremvæxt og Næringsstof, ikke længere kunde trænge ind; derhos var Varmen nede i Jorden saa stor, at da han, to Dage førend han nedskrev Anmeldelsen, lod gjøre nogle Spadestik paa forskjellige Steder, fandt han ved en hurtig Anvendelse af Thermometeret endnu 200 Varme dernede. Antager man nu, at denne Varme formedelst Jordens kitagtige Skorpe ikke kan undvige, eiheller Luft og Dug indvirke paa samme, saa lader det sig letteligen forklare, at Kartoflerne maae raadne. J Forbindelse med Ovenstaaende meddeler Handelstidenden en, under 8de Septbr. af det kgl. Landdrosti i Hannover udstedt Bekjendtgjørelse, hvori dette aldeles fraraader den paa flere Steder forsøgte Afskjæring af Kartoffel Busken, som uvirksom til at forhindre Sygdommens videre Udbredelse, og skadelig for Knoldenes Væxt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Dødsfald. Efter et smerteligt Sygeleie i 3 Uger døde i Dag min inderlig elskede Mand, Etatsraad, Christian Frederik Friis, i sit Alders 63 Aar, hvilket herved paa egne og Börns Vegne sörgeligst bekjendtgjöres for Slægt og Venner. Gedsöergaard, den 28de September 1845. F. Friis, föd Olufsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Fredagen den 10de October Formiddag Kl. 9 holder Bondeforeningen paa Falster en Præmiepløining paa Gaardmand Hans Kyllings Mark i N. Ørslev, hvortil Foreningens Medlemmers Tjenestefolk alene have Adgang til at æske Præmie. Det vilde være Foreningen kjært, om Bønder udenfor Selskabet ville overvære denne Præmie=Pløining og gjøre sig bekjendte med Foreningens Formaal, som deels er at danne dygtige Agerdyrkere af vore Tjenestefolk, deels at opmuntre dem til at anvende Vinteraftener og deres øvrige Fritid til Nytte for dem selv og deres Huusbonder. Taaderup, d. 29de September 1845. N. Hansen Kylling, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Nye Cartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Ud giverinden, Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Præmie=Pløining med Koer paa Falster afholdes paa Kringelborg Fredagen den 3die Octo der Kl. 10 Formiddag; til samme Tid vil blive foreviist flere nyere Agerdyrknings=Redskaber, som efter Prøve ere befundne hensigtsmæssige. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Landmænds Forsamling i Nykjøbing. afholdes hos Hr. Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing den 3die October Eftermiddag Kl. 3, hvor Enhver, som interesserer sig for Selskabet, anmodes om at møde, da sammes Virksomhed for Frem riden ønskes bestemt, saavelsom en Formand & Secretair valgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
At jeg indtræffer til anstundende Nykjøbings Marked, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, samt at jeg har godt Udvalg af fyenske Vare, saasom Lærreder, uldne og linnede Dyner, smukt Hvergarn og Vadmel, tilligemed Manufacturvare. Mariebo, den 28de September 1845. L. Hørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
J Syltet Ingefær i 6 Pds. Bojaner, 22 Mk., 1 Mk. 8 Sk. Pd., Lemonasier 24 Sk. Pd., syltede Thamarinter 1 Mk. Pd., franske Champignons a 5 Mk. pr. Glas, spanske Oliven 4 Mk. pr. Glas, Mixet Picles 4 Mk. 8 Sk. pr. Glas, franske Capers 4 Mk. pr. Glas, ægte chinesisk Sola i hele og halve Bout. a 2 Rbd. pr. Bout., Peber-Eddike a 4 Mk. pr. Bout., spanske Løg 1 Mk. Pd., ægte Christiania Anchiovis, flamsk Sild, hvid Schweitzer-, Stoltzer-, Eidammer, samt guul og grøn Appetit-Ost, italienske Macaronni og Nudler, Lindser, russiske grönne, samt spanske Ærter, hvide Bønner, Mannagryn, Huusblas i Ringler og Blade, vestindisk Salep, Succade, Vanille, Lemonade og Vanillesukker, erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. C. Barlon i Nykjø Hr. Agent L. J. Benbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i – J. E. Hald i Præsto.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Fra dHrr. Cloetta, Mini 8 Aastor. Co. i Kjøbenhavn er jeg bleven forsynet med diverse Punsch- og Toddy=Essentser, Liqueurer, Spirituosa, Bittere, Sukker=Extracter og fremmede Ølsorter, hvilket jeg tillader mig at anbefale til Enhver, der vil forunde mig sin Søgning. J. Huus's Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Et moderne og solid rundklappet Mahogni træes=Chatol, som er forfærdiget til Mesterstykke, er til Salg naar man henvender sig til Nykjøbing, d. 25de Septbr. 1845. C. Stahl, Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Ægte Guano, Peruviansk til 6 Rbd. pr. 100 Pd., Africansk - 4 - pr. 100 Pd., faaes hos Puggaard & Hage i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Levende Torsk kunne erholdes a 5 s. Pd. (matte billigere) ved Færgebroen hos Skpr. Gotfred. En stor Kakkelovn anvises tilkjøbs hos H. Meisner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Hos Undertegnede kan en velvoxen Dreng, som har Lyst til at lære Smedeprofessionen, strax eller til 1ste Novbr. blive antagen i Lære. Ligeledes kan en duelig Svend strax erholde Arbeide. Stubbekjøbing, d. 26de September 1845. C. Kaas, Smedemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
En duelig Skomagersvend, der især kan sye smukt Herre-Fodtøi, kan faae stadigt Arbeide hos Skomager Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Auctioner. Paa Grund af en til Fredagen den 3die Octo der dette Aar berammet Præmiepløining, udsættes den averterede Auction paa Ny Kirstineberg over M. Lietzes Jndbo og Kreaturer til Mandagen den 6te October Middag Kl. 12 slet. Nykjøbing, den 26de September 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Mortifications=Stævning. Fierde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens § 5 Litra b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Lollands Nørreherred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Snedkersvend Johannes Christian Lethan af Nakskov, og ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 22de f. M., bliver herved Jhændehaveren eller Jhændehaverne af en af nu afdøde Kjøbmand Niels Odde af Nakskov under 17de December 1812 til Nakskov Byes Overformynderi, for erholdt Laan af følgende under samme hørende Umyndiges Midler, nemlig: Christian Josephsen Steen......... 1800 Rdl. Agnete Vincentine Christine...... 900 - Claudia Maria........... 900 - Maria............... 900 - ialt 4500 Rdlr. D. C. udstedt, og den 21de f. M. inden Nakskov Bytingsret tinglæst Obligation, der ifølge Paategning af 5te Juni 1813, tinglæst den 21de f. M., er omskreven til 900 Rbd. S. V., og hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors da iboende Gaard med al dens Bygd, Grund og Tilhørende, beliggende mellem Major v. Bentzens og Raadmand Sønderups Gaarde, samt i hans eiende, Madame Hein forhen tilhørende Gaard, beliggende mellem Kjøbmand Frederik Engels og Debitors da tilkjøbte, forhen Snedker Falk tilhørende Huus, med en til Stedet hørende have tæt ved Veilegades Port, og endelig i 2 Gaards Jorder i bemeldte Byes Mark, samt i de i Bygningerne befindende 2 Stkr. Kakkelovne, hvilken Obligation, endnu henstaaer undslettet, skjøndt Gjælden forlængst skal være indfriet, indstevnede med Aar og Dags Varsel til at møde for Nakskov Bytingsret, som holdes paa bemeldte Byes Raadstue den første Mandag i Februar Maaned 1847, Formiddag Kl. 10, for med ovennævnte Obligation at fremkomme og bevise sin eller deres lovlige Adkomst dertil, da samme ellers som Behæftelsesdocument efter Citantens Paastand ved Dom vil vorde mortificeret. Landag er hævet ved Frdn. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Nakskov den 11te Septbr. 1845. Hammerich, (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-02
Lollands Falsters de. Stift Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 120.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-02
Under 8de Septbr. har Hs. Maj. allernaadigst meddeelt det sjællandske Jernbaneselskab Bevilling til, saalænge Jernbanen staaer under Bygning, at tage i sin Tjeneste Mestere, Svende eller Lærlinge af alle forskjellige Haandværker, og ved Hjelp af disse, uden Hensyn til Laugslovene eller de øvrige Anordninger angaaende Næringsberettigelse, lade udføre alle til Jernbanen selv eller dens Bygning behøvende Arbeider og Requisiter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-02
Forsaavidt der skulde opstaae Spørgsmaal om denne Bevillings Ord og Mening, har Selskabet i saa Henseende, at underkaste sig det danske Cancellies Kiendelse.