Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-27
Politiske Nyheder. Spanien. Efterretningerne herfra begynde nu at faae meere Jnteresse, og det synes at være de christiniske Generalers Alvor, at ville agere med Energie mod Carlisterne. Efterat disse den 13de Mai havde trukket sig tilbage fra deres Redouter og Forskandsninger i Nærheden af Bil bad, traf General Espartero ufortøvet Anstalter, til at forfølge Fienden, der trak sig tilbage mod Tolosakanten. Da Jnfanten Don Sebastian var afmarscheret med 16 Batailloner, blev Carlistanføreren Guibelaldi tilbage med 14 Batailloner, han blev angreben af Espartero, der kastede ham tilbage til Andoain. Efter nogen Modstand, drog de christiniske Tropper ind i Hernani, hvor de bemægtigede sig nogle Kanoner og 300 Fangne. Vicekongen i Ravarra havde imidlertid erholdt Efterretning og Jnfantens Bevægelse, han drog strax 8000 Md. sammen, naaede efter en Dags Marsch Ebrosloden, og satte sig i Forbindelse med General Burens, som med 10,000 Md. havde besat Lagrono. Den 15de Mai var General Espartero i Besiddelse af Astigarrara, Hernani, Urnieta og Andoain. Den 16de om Middagen angreb General Evans Jrun, hvis Garnison forsvarede sig med den største Forbittrelse, og gjorde en fortvivlet Modstand, da alle Udgange ere tilspærrede af Beleirerne, og det derved er umuligt for Carlisterne at undkomme. General Evans havde tilladt Qvinder og Børn frie Afmarsch. (General Espartero holdt Herrnani besat.) Den 17de om Formiddagen Kl. 11 havde Engelænderne indtaget Carlisternes Redouter og de to tredie Deele af Jrun, hvorved 13 Kanoner faldt i deres Magt. Uagtet General Evans Befaling, at give Pardon, hug dog Soldaterne, forbittrede over det haardnakkede Forsvar, alting ned. (De videre Efterretninger bleve afbrudte ved Nattens Komme.) - Man har ogsaa Efterretninger fra Valencia og Arragonien, som melde, at det er lykkedes Generalcaptainen i disse Provindser, General Oroa at byde Carlistchefen Cabrera Spidsen og endog at slaae ham og tage 600 Md. til Fange. Med Hensyn til den seneste Jnsurrection i Barcelona, da var i Følge en Telegraph Depesche fra Perpignan af 15de Mai) Formanden for samme, Xandero bleven skudt. Den 12te var alting roligt i Barcelona; imidlertig lyde dog ikke Efterretningerne fra Catalonien med Hensyn til Jnsurrectionens Dæmpning beroligende, thi vel havde Generalcaptainen Baron de Meer undsat Salsona, men Brigaderen Niubo, en af Dronningens dygtigste Officerer, der fra Lerida af, skulle understytte Generalcaptainens Bevægelser, skal af Carlistchefen Tristany være bleven overfalden og total slagen, og General Niubo, hans Adjutant og 26 Officerer ere faldne i Fægtningen, ligeledes en heel Deel Soldater, som efter at have bortskudt deres sidste Patroner, forgjeves havde søgt at bane sig en Vei gjennem Carlisternes Overmagt. - Med Hensyn til den revolutionaire Opstand, da udbreder den sig alt mere og meere i de cataloniske Stæder i det Jndre af Provindsen, hvori for størstedelen Nationalgaarden opsiger Generalcaptainen Huldskab og Troskab. Hovedaarsagen til dette Skridt, skal den upolitiske Forholdsregel være, at man har brugt de engelske Marine Tropper til Undertrykkelse af Opstanden i Barcelona. En fælleds Adresse fra Nationalgarden, i Rosas, Figueras og andre Steder, til Dronning-Regentinden, erklærer at det i Barcelona udgydte Blod skriger og Hævn, og der paastaaes ogsaa de militaire Embedsmænds Afsættelse, som Feige og Forrædere; man fordrer Cadixer-Constitutionen af 1812 indført, fordrer at Klostergodset skal fordeles blandt Folket o. s. v. - J Malaga var et Jnsurrectionsforsøg bleven undertrykt.