JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 8de September er Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Arveprinds Wilhelm til Hessen Cassel udnævnt til Generalmajor af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 12te September er Capellan Hr. Johan Palludan, beskikket at være Sognepræst for Ranestord Menighed paa Møen; Doctor Medicinæ Jens Bang beskikket at være Districts-Chirurgus i Sorøe og Holbechs Amters Chirurgicat Kammerraad og hidtil værende Tolder i Aarhuus, Hans Lentz, allernaadigst beskikket til Taxadeur ved Kiøbenhavns Toldbod; Havne=Controlleur Jacob Olsen Lund til Tolder i Aarhuus; Port-Controlleur Andreas Ebbesen til Controlleur ved Havnene her i Staden, og Toldbetient Hans Hansen igien til Consumtions=Controlleur ved Portene. Samme Dag er Capellan Hr. Peder Hassing confirmeret at vare Sognepræst til Wraae, Emb og Serrislow Menigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 19de September er Capellan Frederich Christian Platon beskikket at være Sognepræst til Øster Egisborg Menighed i Sielland; Sognepræst Hr. Johann Fritzner beskikke et være Sognepræst til Fanøe Præstegiæld i Bergens Stift; Ligeledes er Told=Controlleuren i Mariager, Jacob Hasselbach, beskikket til Tolder sammesteds, og Consumtions Controlleuten der paa Stedet, Søren Bruun Billeschou, til tillige at være Controlleur og Betient ved Toldvæsenet.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 26de September er Professor i Cammeral=Videnskaberne Christian Ulrich Detlev Eggers beskikket til Professor extraordinarius i Statsretten ved Kiøbenhavns Universitet; Studiosus Johan Lønborg Paludan confirmeret at være residerende Capellan for Taarnbye Menighed paa Amager; Christian Ulrich Ditlew Eggers beskikket at være Professor juris publici ved Universitetet i Kiøbenhavn; Sognepræst Hr. Christian Bendix Røtting beskikket at være Sognepræst til Torvestads Præstegield i Christiansands Stift. Den 3die October er Studiosus Niels Schiøth beskikket at være Sognepræst for Linnerup og Hammer Menigheder i Aarhuus Stift. Samme Dag er Secretair og hidindtil værende Cancellist ved Departementet for de udenlandske Sager, Jørgen Pehrson, udnævnt til virkelig Secretair ved bemelte Departement, og Henri de Framery til Kongelig Tolk i det Danske Sprog i Paris. Ligeledes er den ved det Slesvigske Rytter Regiment staaende Premier Major Peter v. Poulsen benaadet med Caracter som Oberst=Liutenant af Cavalleriet; Capellan Hr. Georg Christian Bernhof beskikket at være Sognepræst til Finnøe Præstegield i Christiansands Stift; Hospitals Forstander Christian Fyhn ligesaa at være Vice=Raadmand i Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 4de October har Rentekammeret beskikket Hof= og Stadsrets=Procurator Niels Feddersen Beyer til at være Først Advocat.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 10de October er Capitain Christopher von Pavels af det første Tronhiemske Jnfanterie-Regiment bestilt til tredie Major ved bemeldte Regiment. Samme Dag er Consumtions=Jnspecteur Bertel Cornelius Brostrup beskikket at være Postmester i Nyested; Birkedommer Johannes Friis ligesaa at være Postmester i Nachschou.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Den 17de October er Fuldmægtig Niels Toft beskikket at være Renteskriver for det Norske Told Contoir under General-Toldkammeret; Capellan Hr. Christian Friderich Høy ligesaa at være Sognepræst til Vor Frelseres Kirke paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Fra den 27de Sept. til 1ste Novbr. ere her i Staden copulerte 123 Par, fødte Drenge 146, Piger 139, tilsammen 285, døde Mænd 93, Qvinder 83, Drenge 68, Piger 73, tilsammen 317, ere altsaa 32 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 15, Apoplexie 1, Barselseng 3, Blodgang 2, Blodstyrtning 2, Brok 1, Brækning 1, Brystsyge 25, Druknet 5, Durchløb 2, Feber 4, Flod 1, Forraadnelses=Feber 15, Galde=Feber 1, Gicht 5, Guulsot 1, Hastig Død 3, Hidsig Feber 7, Hoste 1, Hængt sig 1. Jnsammation 4, Kighoste 4, Koldfyr 1, Kopper 40, Langvarig Sygdom 2, Nærvesyge 1, Podagra 1, Skarlagens; Feber 2, Slag 49. Sprinkler 2, Svindsot 5, Trødsk, 5, Tænder 12, Tærende Syge 33, Uangivne Svagheder 41, Vattersot 14.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 28de September til 25de October af Patienter indkomne 158, udgaaet 134, døde 13. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand afhugget 2de Tæer med en Øxe, en Coffardie-Matros nedfaldet i Lasten paa et Skib og stødt den ene Arm af Lede; en Arbeidekarl brækket et Laar i en Sandgrav, som gied ned paa ham; en Arbeidsmand da han gik fra Arbeide, overfaldet af en anden og med en Knybbel forslaaet Hovedet, samt en ArmituArendal, den 19de August.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Efterat det Arendalske Skyde=Selskab havde havt den Naade ved Hs. K. H. Kronprindsens høie Nærværelse her i Arendal den 5te August, at blive Høistsamme forestillet og erholdt naadigst bifald, foretog Selskabet sin aarlige Fugleskydning Mandagen den 12te August, hvor da, efter den forhen af Hs. K. H. erhvervede naadigste Tilladelse, at skyde for det Kongelige Huus, blev for Hs. Majestæt Kongen skudt af Fuglekongen, Hr. Krigsraad Aarestrup, for Hs. K. H. Kronprindsen, Hs. K. H. Arveprinds Friderich, Hs. H. D. Prinds Carl af Hessen og Høisammes Durchl. Søn Prinds Friderich, Hs. Durchl. Arveprindsen af Augustenborg, Hs. Durchl. Prinds Friderich Carl af Augustenborg, Hs. Durchl. Prinds Christian August af Augustenborg, af Jnteressenterne ved Lodtrækning, efter høie Ordre. Derpaa skiød Fuglekongen Hr. Krigsraad Aarestrup, siden de øvrige Jnteressentere efter deres Nummere, i alt 75 i Tallet. Ringen blev samme Dag nedskudt af Kiøbmand Hr. Erich Thom le, som derfor bekom Gevinsten, en Sølv Sukker Sigte. Ligesaa nedskiød Kiøbmand Joseph Kittel for Kiøbmand Peder Bramseil den høire Vinge, som derfor tilfaldt en Sølv Fiske=Skee. Anden Dagen nedfaldt Hovedet ved Hr. Stats Chirurgus Friks Skud, som derfor tilfaldt en Sølv Sukker bøsse. Tredie Dag blev den venstre Vinge nedskudt ved Kiøbmand Christen Juell for Coffardi Capitain Geelmeyden, som derfor bekom et Sølbæger med Laag. For Rumpen, som ved forbemeldte af Hr. Christen Juell gjorte Skud tilligemed venstre Vinge nedfaldt, blev af samtlige Jnteressentere stukket til Skiven, og tilfaldt samme Hr. Procurator Brønsdorph. i Christiansand ved Kiøbmand Niels Bechs Skud, og derfor bekom 2de Sølv Saltar. Brystpladen blev af Hr. General Skibs 8. De til Forsendelse med Posten allerSkibsmaaler Ebbelt nedskudt for Kiøbmand og Stads=Capitain Hr. Peder Thomasen, som derfor tilfaldt en Sølv Ter rine med Laag, og blev dette Aars Fuglekonge. Forrige Aars Fuglekonge, Hr. Krigsraad Aarestrup, afleverede derpaa Fuglekonge=Ordenen til den nye Konge, Stads Capitain Hr. Peder Thomasen, som i samme Anledning blev saluteret med Kanoners Løsning. Ved Aftrædelsen overleverede den forrige Fuglekonge til den nye følgende Tanker: Jeg Herlighed som Konge nød, Men den Forandring ei fortrød, At jeg min Orden maae levere. En Ven, saa værdig at regiere. Derefter begav Selskabet sig fra Skydebanen ned til Byen deres Forsamlingshuus, hvor til Aftenen var anrettet et tarveligt Maaltid, og ved hvilken Leilighed det Kongelige Huses allerhøieste Velgaaende blev af Selskabet under Kanonere, Løsning og et frydefuldt Hurra allerunderdanigst erindret. Af en af Selskabets Jnteressentere blev følgende Vers overleveret: Naaned Stats=Tidender &c. Kan Enighed, vort Selskabs Ære, Paa bedre Grund befæstet være, End store Mænds Medvirkninger, Kan de tilønskes større Lykke, End at vor Kronprinds vil samtykke Et Selskab, som oprettes her. Vi derfor billig bør istemme Vort Fryderaab, og aldrig glemme At Friderich er Norges Ven; At Norge skal faae Velstands Kræfter, Og at vort Selskab skal herefter Velsigne Kongens Søn igien.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Efter Maaltidet blev afbrændt et Fyhrværkerie, som gave herligt Syn. Selskabet glædede sig ved Ball til om Morgenen, da de skiltes ad under de oprigtigste Ønsker, om Lyksalighed for det Kongelige Huus og Fred i Landet.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
AVERTISSExTS. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, er " got Maculatur=Papiir tilkjøbs for 4 a 5 Mark Riset.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 4 a 5 Mk. - s. - Dansk, Td. . 3 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Hvede, Halsteensk, Td. 5 Rd. a 5 Rd. 2 Mk. - s. Lollandsk, Td. 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Siellandsk, Td. . 5 Rd. - Mk. - s. Byg Td., 2 Rd. 5 Mk. a - s. Byg=Gryn Td. . . 6 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 3 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td., 1 Rd. 4 Mk. - s. Havre=Gryn Td. 6 Rd. 4 Tik. - s. Boghvede=Gryn Td. = 5 Rd. 2 Mk. - s. Erter Td. = = 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekiød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. - 10 Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 40 Rd. - Mk. - s. 2 Siellandsk, Td. 38 a 40 Rd. Mk. - s. . Holsteensk, Td. 40 a 42 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 25 a 26 Rd. - Mk. - s. Klipfisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. . Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. =Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Td. . - Rd. - Mk. Fransk Td... 3 Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Udenrigs . 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = = 100 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 7880 Rd. - Mk. - s. Brabandsk Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. 1 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 34 a 36 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr . . Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell. Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = 6 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk Bøg. 6 Rd. 1 Mk. - s. Jydskenkelt 6 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Fyensk. : Rd. - Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-10-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Et Læs Tørv. 1 Rd. 3 a 5 Mk. - s. 1 Kul Td. . Rd. 2 Mk. - s. Foering. Høe et stort Læs, 4 Rd. - Mk. - s. et mindre dito . 2 Rd. 4 Mk. - s. Halmet Læs = 3 a 4 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. Mk. - s. . - unge Parret 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Capuner fede et Par = =Rd. Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret = 3 Mk. 8 s. unge Parret i Mk. - s. Kyllinger et Par = = 1 Mk. 8 s. Giæs levende Stk., Rd. 3 Mk. 8 sk. Slagtede Stk., 3 Mk. - s. Ænder et Par Rd. 3 Mk. - s. Duer et Par = 4 Mk. - s. Æg en Snees, 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Frederichsham, den 1ste September. Den 29de Aug. havde vi den Lykke, at blive beærede med Storfyrstens Nærværelse. Morgenen efter Hs. Ankomst begav Hs. Keiserl. Høihed sig til Hest tilligemed den commanderende General, Grev Puschin, til Hussula, 4 Verster herfra, for at besee det Russiske Corpses Stilling, som didindtil var fremrykket. Den 30te foretog Hs. Keiserl. Høihed sig, i Følge med en Deel af Generalitetet, at recogneste, re den Svenske Leir ved Hogfors, 21 Verster fra Frederichs ham. Da Storfyrsten var ankommen paa en Høi, 1 1/4 Verste fra den Svenske Leir, aabnede Fienden et Batterie, som laae lige over for denne Høi. Strax ved det første Skud, hvorved Storfyrsten forblev gandske ligegyldig, sagde en af de tilstædeværende Officerer til Hs. Keiserl. Høihed: "Dette var den første Hilsen." "Nu, saa maae jeg vel takke derfor, sagde Storfyrsten, og tog Hatten af. Herpaa fulgte endnu flere Skud, der vel havde den rette Direction, men vare stillede alt for høit, og altsaa gik hen over Høien, paa hvilken Storfyrsten befandt sig. Man sendte herpaa nogle Kosakker ned i Dalen, for at lokke Fienden af sin Position; men denne lod sig nøie med at lade sit Batterie spille og aabnede no et paa den venstre Haand. Ved denne Kanonade bleve 2 Heste dræbte. Fienden kastede sig herpaa venstre om, for at faae os til at vende; men dette lyktes ham ikke, ved det man sendte 2 Batailloner Jægere imod ham, som efter nogle Flinteskud nødte ham til at trække sig tilbage. Vi mistede herved: Sergeant og 1 Jæger. Vore Tropper, opmuntrede af Stor fyrstens Exempel, havde den største Lyst til at angribe Fienden, men da sammes Batterier laae bag en Flod, fik de Ordre at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Lykka i Croatien, den 4de September. Fra Montenegro har man faaet følgende troeværdige Efterretning: Den 10de August angreb Pachaen af Scutari vor tappre Major Wukassowich i Montenegro selv; men denne gjorde ham en saa tapper Modstand, at han med et for erling. liis af 500 Døde og mange Saarede, blandt hvilke sidste Pachaen selv befinder sig, maatte tage Flugten. En Sønnesøn af Pachaen, som var ved hans Side i Trefningen, mistede sin Hest, Turkan og Pistoler. Turbanens Forliis holdes hos Albaneserne for særdeles skammeligt. Ved denne Tildragelse har Pachaen mistet meget af sin Credit. Jmidlertid har Fienden igien forsamlet sig, og man ventede i det seneste henimod den 20de August at blive paa nye angrebet. (Officielle Beretninger, som ere indløbne fra Triest til Wien, bekræfte ovenmeldte Efterretning.)
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Af en Skrivelse fra Jllowa, den 12te September. Vi staae endnu imellem Slatina og Jllowa, paa hvilket sidste Sted Hovedqvarteret er. Den 10de lod en Mængde Tyrker sig see paa Høiene for vor Front. Forposterne af Husarerne, som stode omkring Amenesch, trak sig strax under GeneralWartenslebens Kanoner, og det Tyrkiske Cavallerie lod sig see i store Hobe, saavel for den Wartenslebenske Front, som for den venstre Fløi af den store Armee, der fik Ordre at træde i Gevæhr. Hovedangrebet skeete paa en af Grev Wartensleben. besat Høi. Kanonaden varede 10 Minuter, hørte op, begyndte igien, og strax derpaa tog gandske Ende. Det var altsaa ikke Tyrkernes Alvor, men skeete blot for at lokke de Wartenslebenske Tropper i Dahlen, og da dette ikke kunde skee, gik Fienden tilbage og lod vor Armee i Rolighed. Man holder denne Skiærmyssel kun for en voldsom Recognosering af den store Tyrkiske Armee, som nu er saa nær, at man hvert Øieblik venter vigtige Optrin, og staaer derfor Nat og Dag færdig. De omliggende Landsbyer blive næsten alle afbrændte og al Bagagen tilligemed Feldtpostamtet er bragt tilbag.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Af en Skrivelse fra Kaminieck, den 12te Sept. J disse Dage er Kanonaden paa Choczim med al Jver bleven fornyet, formodentlig af den Aarsag, at Tyrkerne ere rykte ind i Bannattet. En Deel af den ved Choczim værende Keiserl. Kongel. Armee skal marchere derhen, og Jndtagesen af Fæstningen overlades Russerne. Jmellem Prindsen, af Coburg og General Soltikow er gjort den Aftale, at agere endnu 8 Dage med forenede Kræfter imod Choczim, men siden, i Fald Fæstningen ikke inden denne Tiid skulde blive indtaget, at overlade Fortsættelsen af Beleringen til GrevSoltikow allene. J Dag er den 6te Dag siden denne Aftale blev gjort.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Ukraine, den 13de September. Den Russiske Armee under Feldtmarskal Romanzovs Commando staaer i Moldau bag Mohillew ganske roelig. Armeen under Fyrst Potemkin har vel opsat at løbe Storm paa Oczakow, men dog borttaget de Tyrkiske Forskandsninger og Batterier saa nær under Fæstningen, at Tyrkerne ikke meere kunne skade med deres Kanoner fra Fæstningen, men kun bruge Haandgevæhrene. Capitain Pacha krydser med sin Flaade ikke langt fra Berezian; men det torde salde vanskelig for ham, at nærme sig Fæstningen Oczakow, formedelst de ved Liman opkastede Russiske Batterier.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Lemberg, den 14de September. Garnisonen i Choczim er meget bleven formindsket. J Begyndelsen af Krigen bestod den af 16000 Mand, men nu er den ikkun 2000, saasom Tartarerne have skilt sig fra samme, og de øvrige ere omkomne i Skiærmysler og af Hunger. Hvor sterkt Mod, Patriotisme og Had imod de Christne bliver indprændtet Tyrkerne fra den spæde Ungdom af, viser iblandt andet en 12 Aar gammel Drengs Exempel, som i en Affaire den 11te Julii viiste sig meget tapper og saarede 2 Husarer, og derpaa, da han ikke meere kunde lade sin Pistol, forsvarede sig med en Lee indtil han blev saaret og taget til Fange. Da man siden ved Forbindingen tog nogle Beensplinter, ud af Saaret, beed han vel Tænderne sammen, men gav ingen Lyd fra sig; og da det samme skeete siden med en gammel Tyrk, som skreg stærkt, raabte Drengen til ham: "betænk at du er en Tyrk, og skriig ikke.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Paris, den 19de September. Den almindelige Forventning, at Hr. Necker vilde formelig igienkalde den forhadte Forordning af 16de August, betreffende Betalingen af endeel Renter og andre Statudgivter i Papiir, blev den 14de hujus opfyldt. Den lyder saaledes: "Da Hs. Majestæt har erfaret de Uroeligheder, der saavel iblant Hans egne Undersaattere som i fremmede Lande have reist sig af den Arret, som bemyndiger det Kongelige Skat, kammer og alle offentlige Casser til at betale endeel anviste Renter, Befoldninger, Gager og adskillige Departementers Udgivter i Effecter, saa har Hs. Majestæt ladet Sig af lægge Regnskab for Sine Finantsers Forfatning, om Hankunde ophæve en Indretning, som Han høist ugierne havde ladet giøre. Hs. Majestæts Minister har ikke friult for Ham den critiske Forfatning, hvori alle Ting befandt sig; men Han har tillige seet, at naar man for en kort Tiid opsatte de mindst nødvendige Betalinger, naar man havde nøie Jnd seende med alle Distributioner af Jndtægt og Udgivt og lød enhver Deel i det store Hele af Finantserne virke til fælleds Hensigt, behøvede man kun en afpasset Omfang af Credit, fo at opnaae uden Uorden de samtlige Stænders Forsamling, Tild, med hvis Sammenkaldelse Hs. Majestæt, som sted, attraaer det almindelige Vel, har besluttet at haste og ufortsvet at lade samme bekiendtgiøre. Denne høitidelige Tidspunkt, der vil give alt et nyt Liv og en nye Virksomhed, skal for bestandig giøre en Ende paa de forskiellige Penge=Uroeliheder og befæste Crediten; thi man kan være forvisset om at en af de rigeste og ædelmodigste Nationers Repræsentantere ikke ville igien adskilles, førend de ved sin Virke kraft have bragt en fuldkommen Overeensstemmelse imellem Statens Jndtægter og Udgivter i Stand. Hans Majestæt har allerede kastet et Blik paa de Midler, som ere i Hs. Hænder, for at nærme sig denne saa ønskværdig Tidspunkt paa en Maade, der ikke er for byrdefuld for Ho Undersaattere; Han har befalet at forelægge Ham alle de Underretninger, som kunne oplyse Hs. Beslutning; og sagt, at dersom nye Opoffrelser fra Hs. Side vare nødvendige, vil Han giærne samtykke deri, og at Han for alle Ting ønskede, at bidrage til Sine Undersaatteres Lykke og Noelighed. Derfor har Hs. Majestæt befalet: At alle Renter, de være sted, sevarende eller Livreenter, eller af Hs. Majestæt skyldige samt alle Besoldninger, Gager, Omkostninger ved Departementerne og overhovedet alle Udgivter, som udredes af Hs. Majestæts Cassa, skulle herefter, som forhen, gandske udbetales i rede Penge.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Sverrig, den 20de September. Det Skridt, som nogle Officerer af vor Landarmee have gjort hos Keiserinden af Rusland, men hvoraf Resultatet endnu er ubekiendt, og en af bemeldte Officerer i 12 Artikler, affattet og til Raadet i Stockholm oversendt Remonstration, i hvilken der ønskes en Sammenkaldelse af Rigets Stænder, har sat Statsraadets hele Opmærksomhed i Bevægelse. J midlertid forsikrer man, at Hendes Majestæt Dronningen har hos Sin Kongelige Hr. Broder i Kiøbenhavn gjort saadanne Forestillinger i Henseende til Fredens Vedvarelse imellem vort og det Kongelige Danske Hof, som giøre Monarchindens Hierte uendelig Ære og give de gunstigste Udsigter til Fredens Vedligeholdelse imellem begge Hoffer.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Wien, den 20de September. Det 54de Tillæg til vor Tidende melder følgende Krigstildragelser:
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Fra det Siebenbargske Corpses Leir ved Talmasch, d. 3 Sept. Efter indløben Beretning, at 6000 Tyrker med Kanoner, rykkede frem imod Passet Ditos, som ikke var fast, trak Oberste Horvath sig til det befæstede snevre Pas Gyilkos. Den 1ste Septbr. angrebe Tyrkerne vor Front og begge Flanker. Saa høie endog Biergene vare paa begge Sider af dette snevre Pas, og omendskiønt de baade paa høire og venstre Side vare forhuggede med de stærkeste Træstammer og overalt befæstede med Pallisader og Brystværn, saa trængte dog Fienden med en fortvivlet Dumdristighed frem igiennem Forhugningerne og klavrede, ledsaget af mange Hunde, ved Klyve Jern frenover begge Biergene. Det Tyrkiske Jnfanterie krøb imellem Forhugningerne, skiød der igiennem, og avancerte saaledes bestandig videre, indtil de naaede Toppen af Bierget og den paa begge Fløiene af Forhuugningen og saaledes kom i Ryggen paa vore Tropper. Paa samme Tiid satte den øvrige Deel af Fienden lige over for vor Fronte over Vandet og nogle Hobe bestege igiennem Kanonernes Skydehuller Høiene. Vore gjorde fra Kl. 6 til 9 om Morgenen den tappreste Modværge, men maatte endelig vige for Overmagten og forlade Biergene, hvorved 2 Kanoner faldt i Fiendens Hænder, som og stal nogle i Skandsen Ditos værende Bygninger i Brand og derpaa gik tilbage til Krozest og Bogdanest. Vort Forliis bestod i 52 Døde, 36 Saarede og 4 Savnede. Capitain Christiany og endnu nogle andre Officerer ere fangne. Tyrkerne have i det mindste havt 300 Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Det 55de Tillæg indeholder af Krigstildragelser kun en Beretning fra Leiren ved Semlin af 9de September, hvori meldes: At 1500 Tyrker fra Belgrad havde gjort Landgang paa denne Side af Strandbredden, begyndt at skyde paa vore i Nærheden staaende Forposter og paa Semlin, men at Generalfeldttøimester, Baron von Gemmingen, havde føiet saa gode Anstalter, at Fienden blev nødt til med et Forliis af 300 Døde og Saarede at trække sig tilbage til Belgrad. En Division af Wurmser, som faldt Fienden i Flanken, drev ham gandske paa Flugten, erobrede en Fahne, og gjorde derved til intet det Foretagende, som Tyrkerne formodentlig vilde udføre mod Dæmningen ved Beschania. Vort Forliibestaaer i 31 Døde og 42 Saarede.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Den 9de og 10de have 27 Tyrkiske Fartøier landet ved Lupkowa, og udskibet omtrent 2400 Mand Jnfanterie, som have leiret sig der. J Semendrig have Tyrkerne den 10de begyndt at sprenge Fæstningen paa 2 Stæder, eftersom de formodentlig mangle Levnetsmidler og intet Haab er forHaanden til at erholde samme.
Berlingske Tidende, 1788-10-03
Fra det Østerrigske, den 20de September. Efter en hertil fra Temeswar ankommen Officeers mundt lige Udsigende, har den ved Hovedarmeen værende FyrsDølgerucki, efterat han den 5te havde holdt en lang Samtale med Keiseren, sendt 2 Courerer, en til Fyrst Potemkir- og den anden til Grev Romanzow, hvilke Depecher angaae, som man formoder, Hovedarmeens ufordeelagtige Forfatning, der kun skal bestaae af 46000 friske og tienstdygtige Folk, ved det Antallet paa de Syge og dem, som ved Udmattelse ere udygtige til Tienesten, beløber sig meget høit, og mange Officerer af den Aarsag have faaet Tilladelse at reise til Over=Ungern og Østerrige, saasom allene Luftens Forandring kan skaffe dem igien deres forrige Sundhed. Disse Sygdomme ere Følger af det 4 maanedlige Ophold i de moradsige Stæder ved Semlin.