Aalborg Stiftstidende, 1839-11-16
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te November. Ved den, den 24de October afholdte, aarlige Generalforsamling i Asylskole Selskabet valgtes til Bestyrere for næste Aar. Pastor Glahn, som Formand, Postdirecteur, Grev Danneskjold Samsøe, Cand. theol. Rørdam, Dr. Kierkegaard, Cand. theol. H. Tryde; Cand. theol. G. Engelsted og Stud. theol. F. A. Milo. J det første Halvaar af Skolernes Tilværelse have 37 Børn nydt Underviisning i disse og 54 i den sidste halve Deel af Aaret, og siden 1ste Novbr. d. A. tæller Drengeskolen 40 og Pigeskolen 26 Disciple. Man seer altsaa, at Jnteressen for Asylskolerne har vedligeholdt sig ret levende, og vi have saa meget mere Grund, hedder det i Bestyrelsens Offentliggjørelse, til at skjønne herpaa, da Conjuncturerne ingenlunde have været heldige, idet den ødelæggende Oversvømmelse i Jylland bevirkede gjennem hele afvigte Vinter, at de fleste blandt dem, der velvilligen vilde offre Noget i et eller andet velgjørende Øiemed, vendte sig med deres Gaver til de ulykkelige Vandlidte. Glemmes maa det imidlertid heller ikke, men bør meget mere nævnes først og nævnes sidst, at det, vi fornemmelig skylde vore Skolers Fremgang, og at der med saa faa, pecuniære Midler kan udrettes saa meget, er den velvillige Opoffrelse af 22 unge Mænd, som uegennyttige og af levende Jnteresse for disse Skoler og disse Skolers Børn anvende endeel af deres Tid for Samme, uden hvilket de aldeles ikke kunne bestaae" J Skolerne gives Underviisning hver Dag fra 912 og fra 24, Løverdageftermiddag undtagen. Jblandt Adresseavisens Bekjendtgjørelser læses: "Et forældreløst Pigebarn, mellem 3 og 4 Aar, kan antages og nyde en samvittighedsfuld, men ei brillant Opdragelse. Barnet maa være fundt, velskabt og godmodigt samt født af skikkelige Forældre ved ægteskabelig Forbindelse. Adresseconroiret modtager Billetter, mrkt. A. B. 987, hvori bedes opgiven, nøiagtig Underretning om Barnet og dets Forbindelser. I et lidet Skrift om Fornødenheden af en Reform det kirkelige Skriftemaal have Sognepræsterne Dr. H. C. Rordam og H. L. Møller udviklet deres fælleds Anskuelse om det nuværende kirkelige Skriftemaal. Efterat have drøftet de to Spørgsmaal om den nu bestaaende Form for den offentlige Forberedelse til Nadveren med Rette tør fastsættes som ubetinget Lov for Alle, og om den kirk. Afløsning (Absolution) med Rette tør adskilles fra det virkelige Skriftemaal d. er fra udtrykkelig Syndsbekiendelse og Løfte om Forbedring komme Forf, til det Resultat, at 1 "Forberedelseshandlingen til den hellige Nadvere bør kun bestaae i en almindelig Formaningstale, som sluttes med et ligeledes alm. Velsignelsesønske og 2) det private Skriftemaal bør igjen optages efter sin gamle Form eller med begge sine intererende Bestanddele, Syndsbekiendelse og Absolution; men det maa ikke foreskrives Alle som ubetinget Pligt." Sagen er vigtig, men fordrer derfor ogsaa endnu nøiere Overveielse og Undersøgelse; Jndvendinger kunne sikkert gjøres mod Forslaget, og deriblandt er den ikke uvæsentlig, at den hellige Nadvere, just som den Handling, der væsentligst holder det christne Samfund fast sammen, ikke vel i nogen Deel tør blive forskjellig for de forskjellige Communicanter.