JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Staden Gerace, som deels er indstyrtet deels opbrændt, laae paa en Høi ved Havet, og var særdeles berømt af dens svovelagtige Bade og sammes besynderlige Virkninger. Staden Seilla eller Squillace, hvis Prinds mistede sit Liv paa Vandet, var en af Jtaliens ældste Stæder, og allerede anlagt af Athenienserne. Den berømte og rige Stad Reggio, som er gandske undergaaet, laae paa en Høi, lige over for Messina, ved Breden af den Bugt, som blev gjort ved Vandets Magt, da Jtalien i forrige Tider blev revet fra Sicilien, formedelst hvilken Begivenhed ogsaa dens Navn blev taget af et græsk Ord, som betyder at afride.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Jblandt de Privatpersoner, som formedelst denne Ulykke næsten gandske have mistet hvad de havde, befinder sig besynderlig Prindsen af Cariati, hvilken foruden 17 anseelige Herskaber og de dertil hørende Stæder, Landsbyer, Forraadshuse, har mistet et Olie-Magazin, hvori laae Olie for 120000 Ducater. Selb, i Voigtland, den 26 Febr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
For nogle Dage siden fornam vi snart ringe, snart heftigere Jordrystelser i vor Egn. Den 18de d. M. fulgte allerede vedholdende Stød. Ved Midnat den 23de bleve de heftigere, og i Forgaars Middags fornam vi atter en heftig Bevægelse, hvorved Glasene klingede paa Bordet. J Gaar Middags blev atter en Rystelse merket. Stødene syntes at komme fra Sydvest. Mangen en have de indjaget Frygt, og Skræk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
London, den 28 Febr. Mange fattige Folk i Engelland, Skotland og Jrland, som i Haab om at forbedre deres Omstændigheder, foretage en Vandring til Amerika, blive formodentlig ikke rigere der, end de ere her. Jmidlertid seer man i alle irlandske Havne stilfærdige Skibe, hvis fornemmeste Ladning bestaaer i Passagerer af begge Kiøn, som vel ere blodarme, men dog blive et føleligt Tab for Agerdyrkningen og Haandværkerne. Disse Folk, som forlade deres Fædreneland af Fattigdom, synge og dandse paa deres Skibe, til hvis Capitainer de have solgt sig paa 4 Aar, under den Betingelse, at de skal sælge dem i Amerika paa 4 Aar, og afdrage deres Fragt og Reise-Omkostninger. Efter disse 4 Tienesteaar ere de igien fri Folk og deres egne Herrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Rom, den 28 Fedr. Den russiske Ærkebiskops af Mohilow Coadjutor, Hr. Benislawsky, en Exjesuit, er ankommet hertil, og steget af hos Cardinal Herzan. Man siger, han skal erholde Jnd vielsen af Paven, og giøre Aftale med Hans Hellighed angaaende den katholske Religions Anliggender i den russiske Monarkindes Stater. Denne Herre et i December Maaned afreist fra Petersborg. Keiserinden har givet ham 6000 Rubler i Reisepenge, og 15000 Rubler til et biskoppeligt Palladses Opbyggelse. Efter hans Udsigende befinde sig i Hvide=Rusland nu allerede 200 Jesuiter og 12 Novitzer. 5 Mile fra Mosenu skal et nyt Profeshuus bygges, og Antallet paa de Romersk Katholske i de russiske Stater, angives af ham for 2 Millioner Siele.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Wien, den 8 Martii. J Midten af denne Maaned vil Hans Majestæt, Keiseren, tiltræde Reisen til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Man taler nu ogsaa allerede om en Gesandt, som Hyder Aly skal have besluttet at sende til vor Keiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Maynstrømmen, den 11 Martii. Vore offentlige Blade melde under Rubriken Brunsvig den 1ste Martii følgende: J Berlin giøres adskillige Krigs-Anstalter. Hos Hjulmagerne ere for faa Dage siden 1000 Munitions-Vogne bestilte, som skal være færdige i Begyndelsen af Junii Maaned. Det kongel. Feldt-Lazareth har ogsaa ladet optegne alle i Berlin værende Barbeer svende. Tre nye Jnfanterie Regimenters Jndretning er høistsandsynlig, og hvert Feldt-Regiment skal afgive 9 Mand dertil. Courererne imellem Berlin og Petersborg, gaae hyppigere, end sædvanlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Neder-Elven, den 17 Martii. Efterretningerne om den Ulykke og de Ødelæggelser, som ere anrettede i Calabrien og Messina, Siciliens forrige Hovedstad, blive hver Postdag frygteligere. Følgende Beretning fra Neapel af den 18de Febr., som i Forgaars er indløbet, indeholder herover mange endnu ubekiendte Omstændigheder:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Den første Rystelse i Calabrien skede den 5te Febr. om Eftermiddagen fra Østen til Vesten; den varede henimod 6 Minner, begyndte med et heftigt Stød, og endtes med en skrækkelig Bevægelse paa Søen. Fra denne Tid indtil Kl. 7 om Aftenen vare Rystelserne vedholdende, og man har vel kunne fælle 32 afdem. Ved bemeldte Time fulgte et endnu heftigere Stød, og følgende Torsdag og Fredag, den 6te og 7de, endnu fleere. Denne skrækkelige Stene blev geleidet af en vedholdende og rasende Storm til Lands og Vands, af den heftigste Pladsregn, Lynild og Tordenslag under et tykt Mørke. Af 375 Stæder og Landsbyer ere, efter den i Løverdags fra Calabrien ankomne Post, 310 næsten gandske siunkne. Prindsen Cariati har mistet 17 Lehn godser, hvoriblandt Stæderne Seminara og Palmi ere de fornemmeste, og i den sidste er ikke en Steen bleven paa den anden. Den allerede ommeldte Prindsesse Gerace er tilligemed hendes Stad af samme Navn først indstyrtet, og derefter opbrændt; alle hendes øvrige Godser ere gaaet til Grunde. Prindsen af Ardore har af 7 Lehngodser ikkun beholdt 1, ved Navn St. Giorgio, tilovers. Kort, Kongen, Adelen og Kiøbmændene have i Calabrien næsten mistet alt Deres, da foruden mange knusede Mennesker ogsaa endnu mange ere opbrændte. En forskrækkelig Mængde Silke, Korn, Lakristræ, Olie og Viin er gaaet til Grunde. Alle Fæstninger i Calabrien ere ødelagte. Fyrtaarnet i Staden, Pige er ligeledes synket, og Stedet, hvorpaa det har staaet, er ikke meere at finde. Det berømte Reggio har havt samme Skjebne, og Monte Leone er tildeels blevet en Steenhob. Langara og mange andre anseelige Pladser ere ligeledes gaaet under. Floden Perraco, som flød igiennem Calabrien, er af den Postillion, som har bragt Brevene, seet gandske tør. Med næste Post venter man nærmere Efterretning angaaende de Dødes Tal. De saa, som ere blevne ved Live, vanke omkring paa Markerne uden Levnetsmidler og Klæder. Fra Sicilien er endnu ingen egentlig Expresse ankommet. Hvad man veed, veed man af Fregatten Dorothea. Tallet paa de i Messina forulykkede Mennesker angives for 12000, hvoriblandt ere 40 af den der værende Besætning. De Adelige have mestendeels taget Flugten paa Fartøier, men ere berøvede alt, hvad de eiede. J Egnen af Messina skal mange Kløfter have aabnet sig, af hvilke en udgiver en tyk Røg og Svoveldomp. Man veed endnu ikke, om Øen Lepari, som er meget rig paa Svovel, Allun og Harpix, endnu er til. Et Skib, som er ankommet derfra hertil, og har medbragt mange Flygtlinge, melder, at den bestandige Jordskielv og deraf flydende Ødelæggelser ere undsigelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
En anden Beretning fra Neapel, af samme Dato, lyder saaledes: "Ved den skrækkelige Ødelæggelse i Calabrien, hvorved i en Strækning af 200 italienske Mile, 24 Stæder og 300 Landsbyer ere ødelagte, skal 30000 Mennesker have mistet deres Liv. Jorden er i bemeldte Landstrækning gandske forandret, Bierge ere blevne til Dale, og adskillige Floder have maattet tage et andet Løb. De øvrigblevne Folk vanke omkring forhungrede og fulde af Fortvivlelse paa Markerne. Blot af Jndvaanerne i Staden Seilla ere 2500 Personer, omkomne. Disse ulykkelige, som vare flygtede fra deres Stad, og havde bygget sig Telte ved Bredden af Søen, bleve ved Nattetid bortskyllede af den 30 Fod høit stigende Søe, og den følgende Morgen bleve igien 800 Lig kastede i Land. Nogle ere af Jorden, som aabnede sig og igien tilluktes, gandske, andre halv opslugede. Man frygter meget for at erholde endnu sørgeligere Efterretninger angaaende de længere hen mod Sardinien liggende Eiendomme. Besynderlig er man bekymret for de lepariske Øer, saavelsom og for Malazzo, Cefalu og Capo d'Orlande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Altona, den 18 Martii. De nyeste Beretninger fra Jtalien lade det Haab blive tilbage, at Ødelæggelserne i Calabrien ikke gandske have været saa store, som de forrige Efterretninger have meldet, i det mindste er Ulykken i Messina langt fra ikke saa skrækkelig, som den er beskrevet. Den 19de Febr. ere til Livorno adskillige Skibe ankomne fra Messina, af hvilke et var afseilet derfra den 11te, et den 12te og et den 14de Febr., følgelig det sidste 9 Dage efter den store Ulykke. Disse Skibes Patroners Udsigende har meget beroliget Kiøb mandskabet i Livorno. Det bestaaer der: "At Ødelæggelsen sammesteds vel er stor, men at dog de fleste Huse, besynderlig alle Klostere, vare blevne staaende, og i det høieste 7 til 900 Personer vare begravne under Ruinerne af de ind styrtede Huse. Hospitalet i Messina, hvilket er en af de prægtigste Bygninger i Europa, er ødelagt tilligemed alle de Syge, nogle saa undtagne, som have reddet sig igiennem Vinduerne. Siden Pesten i Aaret 1745 borttog 60000 Mennesker i Messina, er Folkemængden der ikke kommet høiere end til 40000 Mennesker. Til de Efterretninger, hvis Bekræftelse man ikke ønsker at erholde, hører og den, at af 6000 Jndvaanere i Staden Oppido ikkun 47 ere blevne tilovers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Følgende meldes fra Rom under den 26de Februarii: "J Neapolis er den 3die kongel. Prinds ved Døden afgaaet, og den anden er meget farlig syg. Hendes Majestæt Dronningens Sorg og Bedrøvelse er derfor undsigelig stor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Kiøbenhavn, den 24 Martii. Copulerede: Kiøbenhavn. Den 15de Martii: Sr. Andreas Andersen, Schrøder, Styrmand paa Vestindien, og Jomfrue Kirstine, Corneth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Døde: Kiøbenhavn. Den 10de Martii. Mad. Mette Høyeberg, Thoms Datter, 33 Aar; Sr. Chr. Matth. Breelau, forhen Bager, 81 Aar; Sr. Peder Jensen Bruun, Skrædermester, 48 Aar. Den 13de: Sr. Niels Jensen Tørsløv, Brændeviinsbrænder, 75 Aar. Den 15de: Sr. Christen Jensen Kiær, Spisemester, 35 Aar. Den 17de: Sr. Jens Schulz, Controlleur ved Assistentzhuset, 38 Aar; Bødkersvend Sr. Stephen Erling, 48 Aar. Den 18de: Mad. Catharine Elisabeth Kiergaard, født Hamberg, 31 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
J Tallotteriets 241de Trækning i Wandsbeck, den 20de Martii, udkom følgende Numere: J den 364de Trækning her i Staden, udkom i Dag: Jndpasserede: Doctor Mørck fra Landet; Capitain Eppingen og Orgelbygger Wroblewsky fra Norge; Borgemester Arff fra Kiøge; Kammerraad Hansen fra Ringsted; Baron Diderichshusen fra Mall møe; Græv Nida og Hr. Simon Lev fra Hamborg; Provstinde Kierulf fra Ringsted; Lieutenant Gade og Fuldmægtig Weideman fra Colding; Kiøbmand Randrup; svensk Søe-Capitain Knappe fra Stokholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Udpasserede: Kiøbmand Køhler til Lybek; Assistent Rasmussen til Ødense; Controlleur Holm til Naskou; General=Krigs-Commissair Fabritius til Fyen; Regimentsqvarteermester Petersen til Norge; Controlleur Eilert til Corsøer; Kammerherre Oberste von Moltke til Aalborg; Borgmester Arff til Kiøge, svensk Græve Nida til Stokholm; Oberste von Witten og Lieutenant Crane til National-Sessionen; Professor Wahl til Spanian.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Udi afvigte Uge fra den 15de Martii til den 22de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 16 Par. Fødte Drenge 29. Piger 36. Tilsammen fødte 65. Døde Mænd 28 Qvinder 27. Drenge 8. Piger 8, af følgende Sygdomme: Alderdom 7. Apoplexie 1. Barselseng 2. Brystsyge 9. Druknet 1. Feber 2. Forraadnelses=Feber 4 Frisler 1. Galdefeber 1. Hidsig Feber 2. Hængt sig 1. Krampe 1. Slag 13. Svindsot 1. Tærende Syge 13. Uangivne Svagheder 9. Vattersot 3. Tilsammen døde 71. Altsaa 6 fleere døde end fødte. Formedelst Hr. Etatz-Raad Borre til anstundende Paaske forflytter sit Tobaks-Magazin, er sammesteds fra nu af og indtil videre at faae tilkjöbs, for ringere Priser end forhen Nogle Sorter fabriqverede Røg og Snuf=Tobakker, item Tobaks-Blade, Stilker og Kopper. Hvorom kan handles med Forvalter Windtmøll. en kongel. Hof= og Stats-Calender kan nu bekommes i det kongel. Bogtrykkerie, uindbunden for 3 Mk. 12 Sk., hæftet 4 Mk., og med Omslag 4 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 27 Martii, om Eftermiddagen imell. 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbuden til Bortsælgelse afg. Lysestøber Christen Nielsen Grams og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes tilhørende og i Dybensgade under No. 197 beliggende Huus som befindes saaledes: et Forhuus, som bestaaer af 4 Fag Grundmuur til Gaden og til Gaarden Muur= og Bindingsværk, fælleds Væg med Naboerne, 3 Etager høit, med Qvist over 2 Fag, i Gaarden et Halvtag Baghuus 4 Fag, 3 Etager høit, For= og Bagsiden Grundmuur og Gaule ne Muur= og Bindingsværk, med grundmuret Kielder under, et Sidehuus 3 Fag, 2 Etager høit, Muur= og Bindingsværk, og grundmuret Kielder under, et Trappehuus af Tømmer og Bræder, Halvtag og teglhængt, hvori Trappen til For= og Baghuset er anlagt, og derunderlet Locum; i Værelserne ere 10 Jern-Kakkelovne med videre Husets tilhørende, som Vurderings=Forretningen af 26de Februarii sidstleden, nærmere forklarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Jirectionen for det kongel. octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjör herved, at Onsdagen den 16de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel af de fra sidste Auctioner overblevne Rester af chinesiske og ostindiske Vahre, thi vilde de Lysthavende behage til ovenmeldte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte, og kan Vahrene 3 Dage forinden Auctionen tages i Øyesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-24
Directionen for det kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 23de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, dito Pahlholter, norske Allinger, Dantziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vallbræder, norske Vragbræder, 1ste Sort, bedste fiirskaarne dito, Birke Haandspager, Baadshagstager, Granne Baads Aarer, engelsk Pompelæder, barkede Huder, Harpix, hollandsk Seyldug, petersborger dito, russisk Flamsk. Lærred, Kavndug, polsk eller Sække Lærred, Flagdug, Dreiel, spansk Salt, lyneborger dito, Steenkul, BøgeBrænde, Edike, røgede Oxebryster, dito Tunger, Svedsker, hvide Kaag-Erter, graae dito, Byg, Havre, 10. get Korn-klæsk og ævret Smør. End videre til Cargaison; Klumpeblye, Petersborger Seildug, Raundug, flamsk Linnet, Vestervigs Vallbræder og engelsk Pompe-Læder. Thi ville de, som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde be Christianshavn, udi Compagniets Huus, den kiendtgjorte. 10de Martii 1783.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
ge medføre. Tidende, Af 28 Martii 1783. saakastesaarsagsaa saadanneskeneskeske Til Bortsendelse overalt i J. M. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Høyffner. af Neger gende besørges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Madrid, den 25 Febr. Den 20de d. M. har endelig en overordentlig Coureer overbragt til Kongen Ratificationen paa den med Engelland sluttede Fredstractat, efterat den den 5te d. M. er bleven undertegnet i London, og den 9de udvexlet i Paris. Tractaterne imellem Spanien, Frankrig og Engelland ere strax bekiendtgjorte i vor Gazette af den 21de, men den imellem Engelland og Amerika sluttede Tractat i den Gazette for i Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Da den nye Republik nu følgelig med dens forrige Beherskers Tilstaaelse har indtaget Plads blandt de uafhængige Magter, saa har vort Hof allerede den 22de d. M. offentlig erkiendt den for en uafhængig Magt, paa hvilken Dag Hr. William Carmichael, som i 2 Aar har resideret her paa Kongressens Vegne, er bleven Kongen ved Premier-Ministeren, Græven af Florida Blanca, forestillet som de forenede Staters Charge d'Affaires. Marquis de la Fayette har været nærværende ved denne første Audience, og har derpaa tiltraadt Reisen til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Jtalien, den 4 Martii. Man læser her Afskrivten af en Supplique, som Magistraten i den ulykkelige Stad Messina den 8de Febr. har opsat og sendt til Neapel til Kongen. Denne Supplique af skildrer Ødelæggelsen i bemeldte Stad sørgeligere, end de til Livorno ankomne Skibspatroners sidstommeldte Beretninger lode formode, som er at see af følgende: Sire!
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
De sørgelige Begivenheder, som her toge deres Begyndelse den 5te d. M. Klokken 18 1/2, og vedvarede til det Øieblik (den 8de Febr.) da det her værende underdanigste Senat med Taaren i Øinene nedlægger en Beskrivelse derover for Deres Majestæts Fødder, uden at lade samme, i Følge det foreskrevne Ceremoniel, gaae igiennem Vice-Kongens Hænder til Deres Majestæts Trone, vil uden Tvivl opfylde Deres Majestæt med Bedrøvelse. Thi formedelst den guddommelige Tilladelse er det skeet, at vor ulykkelige Stad formedelst skrækkelige og uhørte Jordskielv er forvandlet til en Steenhob. De toge deres Begyndelse i ovenmeldte Time, og vedbleve hvert Qvarteer at ødelægge alle Bygninger uden Undtagelse. Det kongel. og ærkebiskoppelige Pallads, Skuespilhuset, Assistentshusene, det store Hospital, de tvende kongel. Conventer, Metropolitankirken tilligemed dens store Klokketaarn, kort, alle Bygninger, Klostere og Conventer, ere omstyrtede. Af de sidste vanke Munkene omkring vildfarende, og vide ikke, hvor de for Fremtiden skal kunne finde deres Ophold, saavelsom og det Folk, som endnu har reddet sig med Livet. Men, o Sire, hvilket sørgeligt Skuespil er det at see den største Deel af Jndvaanerne enten gandske henblegnet, eller endnu halv levende under de nedstyrtede Bygninger, uden at kunne hielpe dem af Mangel paa Muurmestere og andre Arbeidere. Den Hylen, den Skrigen, de Klager og Sukke, som lyde fra alle Sider, vare desto smerteligere at høre, da man ikke kunde hielpe de Ulykkelige. Med et saa skrækkeligt Syn forenede sig endnu et andet; man saae nemlig de indstyrtede Huse og Palladser at geraade i Brand, efterdi det første Jordskielv skede ved den sædvanlige Middagspiisnings Tid, da der overalt brændte Jld i Kiøkkenerne. Umueligt er det, o Sire, at beskrive med Pennen Følgerne af denne Ulykke, og den her herskende Jammer. Stadens Koramagaziner ere indstyrtede, og det mangler altsaa paa Brød. Senatet søgte at afhielpe denne Kornmangel, men dette Korn kunde ikke blive forvandlet til Brød, efterdi Bagerovnene ere begravne under Gruset, og Bagerne enten ere døde eller flygtede. Vandets Løb er forandret, Kilderne ere borttørrede, og Møllerne staae stille. Kort, denne Ulykke bragte det hobeviis forsamlede Folk i største Forvirring. Nogle skrege efter Brød, andre begrædde deres Gods og deres sønderslagne Forvandte. Herhos manglede det, uagtet al Aarvaagenhed, ikke paa ugudelige Mennesker, hvilke ogsaa denne haarde Tugtelse ikke kunde afholde fra at plyndre private og offentlige Huse. Ved en saadan Kiæde af ulykkelige Tilfælde kan denne Stad allene ved Deres Majestæts mægtige Hielp blive oplivet og opbygt. Vi bede derfor om Bistand med Penge og Folk, for at giøre de med Gruus og døde Legemer opfyldte Gader igien beqvemme til at gaae paa, om allehaande Levnetsmidler til de adspredte Borgeres Underholdning, paa det de ikke skal flygte andensteds hen, til stor Skade for Skatkammeret siden, for hvilket nu alle Fordringer af Told og andre Afgivter paa nærværende Tid ophøre. Til Slutning bede vi om Bagere, Tømmerfolk &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
London, den 7 Martii. De Hindringer, som saa længe have staaet i Veien for det nye Ministeriums Jndretning, ere endelig, som man siger, lykkelig bortryddede, og vi skal nu ikke længe meere være et Folk uden Regiering. Vel vide vi endnu ikke med Vished, af hvilke Lemmer dette Ministerium skal bestaae; dog høre vi, at det skal være saadanne Subjecter, med hvilke Kongen og Publicum kan være fuldkommen fornøiede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Jblant andre erfarer man, at Hertugen af Portland skal være Premierminister, og Hr. For Exchequers Kanzler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Lord North skal, som man fremdeles erfarer, ikke bekomme Plads i det nye Ministerium; men han skal have en sterk Jndflydelse i Kabinettet, uden dog at erholde nogen Belønning for de Tienester, han maatte bevise Staten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Jmidlertid skal dog i dette Ministerium befinde sig adskillige Personer af meget forskiellig Tænkemaade. Hvorledes de vil forenes med hinanden, det maae Tiden lære. J Breve fra Gibraltar meldes, at Pesten er udbrudt paa Kysten af Barbariet, og at derfor intet fra denne Kyst, kommende Skib bliver indladt, førend det har holdet Qvarantaine i 40 Dage. Det samme maae ogsaa alle fra Levante kommende Skibe giøre, og det under Straf at blive nedsænkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Fra Madera er skreven under Lissabon, at sammesteds er ankommet et Skib paa 175 Læster, for at indtage en Ladning Viin, men at samme, da det havde indtaget sin Ladning, og giorde sig seilfærdig, er geraadet i Brand, og bleven fortæret af Luen indtil Vandet, hvorved tillige 2 Mand, have sat Livet til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Paketbaadens Fart imellem Calais og Dover er nu fuldkommen bragt i Stand igien, og med første skal dette og skee imellem Falmouth og Corunna. For de spanske Havne ere allerede de nye Consuler udnævnede, og ligeledes Gouverneurer over de vestindiske Øer, som Franzoserne have afstaaet til os. En Expresse fra Hr. Fitherbert, som er ankommet fra Paris hertil, har intet afgiørende medbragt angaaende Underhandlingerne med Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Saa forskiellige endog Meningerne i Parlementet ere i Henseende til Freden, saa er det dog vist, at den største Deel af Nationen holder Freden for uundværlig, hvorved man fornemmelig henseer til den nærværende Finant Forfatning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Af den Rapport, som desangaaende er givet i Underhuset, sees, at National-Gielden den 31te Jan. d. A. har været 232 Millioner, 354 Tusend, 127 Pund, 13 Skill. 9 Pen re, hvis samtlige Renter ere beregnede for 11 Millioner, 363 Tusend, 164 Pund, 2 Skilling og 6 Pence. Derimod beløbe Rigets Jndkomster, uagtet de haarde Afgifter, sig kun til 12 Millioner Pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Paa den nyelig fra Jamaica tilbagekomne Fregatte, Hydra, har en Matros havt en sælsom Hændelse. Da han var beskieftiget med at giøre Topseilet fast, gik et Toug løs, hvorved han ulykkeligviis faldt i Søen. Man vendte Skibet i Øiebliket, og kastede et Toug til ham; dog førend hankunde faae fat paa samme, saae man en Fisk af en forskrækkelig Størrelse at nærme sig til ham. En Mand paa Skibet, som blev dette vaer, havde just et ladet Gevær ved Haanden, som han strax affyrede paa Uhyret, hvilket strax forlod sit Rov, og begav sig hastig under Vandet. Den i Søen faldne Matros har man derefter optaget i Baaden, og han er til alle sine Kammeraders Glæde lykkelig igien kommen i Skibet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Wien, den 12 Martii. Det var, som man nu veed, efter en Coureers Ankomst fra Petersborg, at Udrustningerne, som næsten havde ophørt, igien begyndte med megen Jver, thi efterat Fyrsten Gallizin paa Depeschernes Erholdelse havde havt en Conference med Fyrsten Statskanzleren, saa bleve strax derpaa 15000 Telte afsendte til Ungarn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-28
Fra den nye fri Stat i Amerika skal tilforladelig en Minister herefter residere ved det keiserlige Hof, og derimod en fra det sidste sendes til Philladelphia. Den fortreffelige Prindsesse Elisabeth af Würtemberg, som forskaffer sig alle Menneskers Høiagtelse og Ærefrygt, var, da Keiseren, som hun pleier at kalde sin Papa, sidst var syg, saa bekymret, saa urolig deeltagende, at hun ved den mindste Forandring til det Værre blev oppe hele Natten, og ventede paa Efterretninger. Hans Majestæt, som igien befinder sig fuldkommen vel, og har sin forrige sunde Couleur, skulde meget for have været i Stand, dersom hans nu bevandte Virksomhed havde tilladt ham, at skaane sig noget meere.