JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Proclamata. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere, udi Tronhiem, lader herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøre: at Førstkommende 9de November Klokken 10 Slet Formiddag bliver Skiftet efter afdøde Kiøbmand Friderich Nielsen foretaget udi Stervboe-Huuset. Den næstpaafølgende 10 November Klokken 10 Formiddag bliver Skiftet efter afg. Told-Betient Elias Howert foretaget paa Byetings=Cammeret. Den 13de November Klokken 10 Formiddag bliver Skiftet efter afdøde Told=Betient Jacob Haabroe foretaget i Stervboe-Huuset i Svenskstue=Veiteen. Samme 13de November Klokken 2 Slet. Eftermiddag bliver Skiftet efter afdøde Berete Rasmusdatter Qvammen foretaget paa Byetings-Cammeret. bemeldte 13de November Klokken 4 Slet, Eftermiddag bliver Skiftet efter afg. Anna Hansdatter, Bøssemager Svend Enbows Hustrue, foretaget i Stervboe-Huuset paa Baklandet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Auctioner. Efter Forlangende bekiendtgiøres: at Hr. Regiments=Feldtskiær Klingenberg er sindet at bortsælge sin iboende Gaard her i Tronhiem, beliggende imellem Jomfrue Borckes Gaard paa den ene og Carl Bomms Gaard paa den anden Side, og at, i Følge deraf en offentlig Auction over samme Hans Gaard bliver foretaget Første, Gang Mandagen den 9de hujus Klokken 2 Eftermiddag, og Anden Gang Fredagen den 13de ejusdem, ligeledes paa samme Tiid om Eftermiddagen, dersom ikke den Første, Gang skeer antageligt Bud. Auctionen forrettes i Gaarden selv, hvor ogsaa Conditionerne blive bekiendtgjorte. Tronhiem den 3die Novembr. 1767. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Mandagen den 9de November Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Auction forrettet over Ole Larsen Tungens afdøde Hustrues efterladte Løsøre og Vaane=Huuser, i Bersvend Veiten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Til Kiøbs. Paa Adresse=Contoiret er til Forhandling indlagt: NOUVELLES FABLES CHOISIES ET MISES EN VERS, paa Tydsk og Fransk, og ziiret med mange smukke Kaaber=Stykker for 3 Ort. Hr. Mossins Betragtninger over adskillige Moralske Materier, 20 Skilling,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Adskillige Betænkninger og Jndfald paa Pers 1 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Egte-Val, betragtet som
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
et Lotterie. Dan læste for nogle Aar siden i et Ugeblad om et i Glückshafen oprettet Lotterie, inddeelt i tvende Classer; en til Fruentimmer og en til Mandfolk. Man saae og følgende Extract over nogle af de udkomne Gevinster, nemlig: J første Classe: Paa No. 315. En Tønde Guld. No. 318. En Brum Kysel. No. 408. En Veyrhane. No. 36. Et Demants-Kors. No. 91. En Rygskrabere. Og udi den anden Classe: Paa No. 210. Et Slag-Uhr. No. 16. En Haar-Kam No. 713. En Huus=Postil.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
No. 311. En stor Juveel i Guld indfattet. Ved samme, som er allene en Moralsk Digt, vilde Forfatteren ikkun have forestillet, at der skal god Lykke til at tref se et godt Nummer, naar man træder i Ægtestand. Glückshafen, paa Dansk Lykkens Havn, er et opdigtet Sted; og det Fruentimmer, som i Egteskabs Lotterie faaer en rig Mand af 100000 Rigsdalers Formue, faaer tillige med ham en Tønde Gulds Midler. - Den, som bekommer en knurrevuren Mand, plages daglig med en Brum=Kysel, der brummer hende - Den, Stuerne og Ørnene fulde. som udi Ægteskab indlader sig med en vegelsindig Mandsperson hun faaer en Veyrhane, ikke oven paa Gavlen af Huuset til Vindvisere, men inden i Huuset med Veyviisning til Huusholdningen, saa at hannem aldrig kan giøres til Maade, fordi han er saa ustadig i sin Villie, som Veyrhanen i sin Stilling. - Dersom nogen bliver ægteviet til en rig, men derhos ond Mand, da kan hun Lignelseviis siges, at have faaet et Demants=Kors paa Halsen, hans Rigdom kan taxeres efter Demantens Værdie, men i øvrigt er han hende et Kors, ikke saa meget et Hals kors, som et Huuskors, med hvilket hun maae slæbe sig indtil Døden opløser Baandet. - Gaaer Mandens Ondskab endelig saavidt, at han byder sin sin Ægtemage Hug og Slag, saa er den stakkels Kone verst faren med dette i hendes Lod faldne Nummer, der med billighed kan kaldes en Rygskrabere. Bedre Lykke kan Mandfolkene ikke vendte sig, naar de udi deres Ægteskabs Val gribe saaledes i Blinde, som i en Lykke-Potte. Faaer nogen til sin Deel en knurrevuren Kone, da har han anskaffet sig et Huus-Meubel, der i visse Maader ligner et Slag-Uhr. Thi som hos et Slag-Uhr ofte følger en Vekke re, hvorved man opvekkes af Søvne, saa forstyrrer en Kone med sin Knur ofte Manden i hans Sinds beste Rolighed; og ligesom Uhr-Verket giør Allarm i Huuset ved hver Tiid og Time, naar det vil til at slaae, saa giør ogsaa en knurevurren Hustrue bestandig Bulder i Huset; Naar denne Klokke begynder at slaae fulde Slag, da staaer saadan Mand kanskee Fare, at Slagene ogsaa rammer ham. Udvælger nogen sig et arrigt Fruentimmer, fordi han taxerer det af Forstand, saa tør han maaskee tillige have trakt et Nummer, som det i ovenmeldte Lotterie er kaldet en Haar=Kam, i det han ved den Leylighed kan have faaet Kam til sit Haar. - Den, der faaer en selv klog Kone, har der ligesom formeeret sit Bibliothek med en Huus-Postil, thi denne lader det være hendes daglige Forretning i Huuset, at læse Manden sin Text og at giøre Forklaring derover efter sit eget Hoved. - Endelig trækker den et anseeligt Lod, som faaer en Ægtefælle, der bringer ham baade Rigdom og Dyd. Denne er den ypperste Gevinst af alle forhen anførte, og maae lignes ved en stor Juveel i Guld indfattet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Om Martyrer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
De, som for den Christne Lærdoms og sammes Bekiendelses Skyld. lode sig forfølge, pine, tage til Fange og endelig ogsaa henrette, blev kaldede Martyres, naar de havde udstaaet, Døden, og Confessores, Bekiendere, naar de havde lidt Marter og siddet i Fængsel, men dog vare slupne derfra med Livet, omendskiønt de vel ogsaa maatte sætte Livet til i deres Arrest. Men ligesom de andre Christne baade trøstede, dem, der vare kastede i Fængsel, og pleyede endog at kysse deres Baand og Lænker, saa forsørgede de dem ogsaa med Underholdning, samt ærede dem saa høyt, at de, som vare faldne, bleve almindeligen antagne i Meenighedens Samfund igien, efter deres Forbøn; omendskiønt vel og de Faldne ofte faldt Martyrerne besværlige nok ved deres uafladelige Tiggen og Overheng. De, som leed Døden, bleve ogsaa, efter at samme var overstaaet saa høyt, ærede og agtede, at man ikke allene med al Ærbødighed samlede og giemte deres overblevne timelige Levninger, men endog aarligen høytidelig holdt den Dag, paa hvilken de havde lidt, og i Særdeleshed samledes ved deres Grave, hvor de paakaldede Gud, at han fremdeles vilde bevare og vedligeholde sin Kirke. Man takkede Ham ogsaa derhos for den Naade, som Han havde beviist Martyrerne, uddeelte Almisser til de Fattige og Nødlidende og anrettede Giestebude; men af disse ellers i sig selv gode Ting er tilsidst endelig opkommet saadanne Martyrers og Helgenes Dyrkelse, og Paakaldelse. Man nævnte dem vel i Førstningen. ved ved Guds-Tienesten, ønskede dem til Lykke med den overstandne Marter, og med den bekomne Sallighed, men paa kaldede dem ikke, førend omtrent Anno 400 efter Christi Fødsel, da man begyndte at troe, at de allevegne vare tilstæde, ved deres Grave og andensteds. Og da man ogsaa oprettede Altere hos deres Grave, saa tiente ogsaa disse med Tiden til Afguderie, og de begyndte allerede i det tredie Hundrede, Aar efter Christi Fødsel, at giøre Pillegrims=Reyser til saadanne Martyrers Grave, hvorhen man ogsaa bragte dem, som vare Besatte, paa det at Dievelen skulde fare udaf dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
De Christne bleve allerstærkest martrede, naar der indfaldt en Lande-Plage, saasom Dyrtid, Pest og deslige, da Folket strax gav de Christne Skyld, derfor. Deres Marters Maade vare, at de bleve sønderrevne af vilde Dyr, som vederfartes Jgnatio; at man udspendte dem, paa den saa kaldede Equuleum; at man brændte dem levende, som vederfaredes Polycarpus; at man brændte dem med gloende Jern eller antændte Fakler, saa længe til de døde, at man dømte dem til BergVærkene, hvor de maatte gjøre det tungste Arbeyde, slagne i Jern og med halvragede Hoveder, under Prygl, Hunger og Stank; at man brændte dem i Kalkovne; pidskede dem til døde; brændte dem i den saa kaldede Tilnica modesta, da man iførte dem en lang Skiorte, som var stærk overtrakt med Svovl, Harpix og Beeg, bandt dem til en Pæl, og stak Jld i Skiorten, og flere deslige Marteer=Maader. Efterretning om Hudstrygelsen, hos de Gamle. Hudflettelse var en meget almindelig Straf hos Jøderne, som i alt regnede 207 Aarsager, hvorfor en kunde bekomme den. Den var imidlertid dog anordnet af Gud selv, og det gik saaledes til med samme. Paa den Plads, hvor Hudflettelsen skede, hvilken baade var en Retterplads, som og en Synagoge, var en Steen=Støtte til hvilken den Skyldige blev bunden fast med begge Hænder, nemlig med en Haand paa hver Side, saa at han altsaa stod ganske nedbøyet, hvorpaa Opvarteren trakte Klæderne af ham eller rettere rev dem af Kroppen, efterdi det havde intet at betyde om de gik i stykker, traadde derpaa op paa en Steen, og gav ham 13 Slag af en Tamp, som bestod af 3 Læder-Remmer paa den blotte Ryg og Skuldre, og da Loven havde forordnet 40 Slag og Tampen bestod af 3 Remmer, saa fik han virkelig 39, men det ene blev han ved denne Leylighed fri for. Herved maatte altid 3de Dommere være nærværende, af hvilke den ene oplæste Ordene af 5 Mos. B. 28, 58. 59. den anden talte Slagene og den tredie befalede at slaae; hvorpaa den første, naar Hudflettelsen var forbi, atter oplæste Psalm. 78, v. 38. Jmidlerid var denne Straf ingen til Beskiemmelse, hvorover ogsaa ofte anseelige Mænd maatte lade sig samme befale, saa at endog den Ypperste-Præst selv ikke var frie derfor. Efter Forseelsens Beskaffenhed blev ogsaa givet færre Slag. Hos Romerne og Grækerne var Hudflettelser ogsaa meget i Brug, som de i Besynderlighed maatte udstaae, der bleve korsfæstede. Dog fik ogsaa andre denne Straf, som enten bleve bundne til en Støtte, eller og svendte i Gas i Gaffelen, og saaledes hudstrøgne paa Torvet. Jmidlertid var denne Straf skammeligere end med Riis, hvorover eller ikke lettelig nogen anden end Trælle blev straffet med den; Den var ogsaa saa haard, at mange satte Livet til derved, i Særdeleshed naar der paa saadanne Tampe var bundet Been=Knogler af Faar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Efterretninger og Rigsdalere. Efter at America var funden, og en stor Mængde af Sølv derfra blev ført til Evropa, hvilket flød igiennem Spanien ud til andre, saa var Kong Christian den 4de betænkt paa at faae deraf en Andeel i sine Lande med, hvorfor han paalagde Tolden at skulde betales i Sølv=Specier, hvilket saaledes har vedvaret indtil denne Tiid. J denne Konges Tiid blev og opfunden, det Sølv-Biergværk i Norge, Biergværkerne vare ogsaa i Tyskland og andre Lande kommen til samme Tiid i fuld Brug, men som Tydske land bestod af mange og smaa Regieringer og Stæder, som alle havde Mynte=Rettighed, og den ene i saa Maade ikke dependerede af den anden, saa kom det dertil, at den ene for sin Profits skyld, ligesom kappedes med den anden, at slaae ringere og ringere Mynt, og som Stænderne her i Landet havde forpligtet Kongerne, at slaae Mynt lige ved de Vendiske Stæders, saa foraarsagede sligt denne høylovlige Konge, at han ofte maatte give Forordninger ud om Myntens Forandring, og ved det at han efter Tydsklands Exempel, myntede smaa Mynt af Payement, som det kaldtes, det er Sølv, som er stærk blandet med Kobber, saa stege des Aarsag Sølvpenge efterhaanden jo høyere og høyere. For Exempel 1 Rdlr. gielte for Ao. 1602 allene 64 s. men blev opsat i samme Aar den 12 Aug. til 66 s. 1609 til 68 sk. 1610 til 74 sk. 1616 til 80 sk. 1618 til 84 sk. 1619 til 96 s. hvormed det endelig beroede med Rigsdalers Værd indtil 1647. da 1 Rdlr. blev ansat til 6 Mark 8 s. men strax efter samme Konges Død 1648, er de igien nedsat til 6 Mark og som Specie Rdlr. i forbemelte Tider vare blevne heel gangbar i Landet, saa blev og mest derpaa alle Foreskrivninger indrettede, men siden de igien mindskede, kom og disse Forskrivninger af Brug, saa er og Specie=Lagien igien siden opstegen, som enhver er bekiendt; dog er efter nogen vis Kongel. Taxt, uden allene i Tolden til 12 pro Cento. Fabel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
En liden Fugl, som allerede i lang Tiid havde opholdet sig i Skoven, blev paa engang overfaldet af en anden af et større Slags. Den Store begyndte først at plukkt den ene Fiær efter den anden af den Lille, hvis Fiær vare meget smukkere, end den Stores Denne lille Enfoldige sagde: Hvad kan mine smaae Fiædre nytte dig, du har jo langt større og fleere end jeg, O! svarede den anden: det er ikke dine Fædre jeg trænger til; det er dit sødsmagende Kiød. Men medens han endnu plukkede, kom en stoer Ørn og tog fat paa den Store. Ved denne Anledning slap den Lille, dog allerede halv plukket.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Ulykkelige Hændelser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
J Onsdags Aften Klokken 5, opkom en halv Miil her fra Byen Jldebrand i en Huusmands Plads under Gaarden Blachlien, Sr. Krenkelher i Byen tilhørende, hvorved foruden Huusmands-Bygningen, der forrige Aar af nye blev opbygt af Gaardens Eyer, ogsaa blev op brendt Fiøset, tillige med en Koe, 6 Faar og 2de Sviin, der tilhørte Huusmanden, af hvis ringe Eiendeele lidt blev bierget; Jlden opkom af Uforsigtighed ved 3de smaae umyndige Børn i Forældrenes Fraværelse. Det stille Veyr afvergede, at ey større Skade blev foraarsaget.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Fra Meldalens Præstegield berettes, at en Pige har sprunget i Elven og druknet sig, men af hvad Aarsag, vides endnu ikke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
22 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Høymesse. Aftensang. Hr. Angell. Dom K. Hr. Thode. Frue-K. Mr. Luytkis. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Dødsfald. Madame Nodler. Madame Tronwig død paa Barselseng, 17 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-13
Døde og Fødde. forrige Uge ere her i Byen 7 døde og 6 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Extract, Af afgangne Hr. Thomas Angells efter Kongel. Allernaadigst meddeelt Facultas Testandi oprettede Testamente, dateret den 28 September 1762, hvorved han har skienket og bortgiversine Midler saaledes, som følger: il Frue-Kirkes Fattige=Skole i Tronhiem 1000 Rigsdaler, hvis Capitals Renter aarlig skal anvendes til en duelig Skoleholders Løn. Naar alle Ting ere bragte i rigtig. Orden, og Renter af Obligationer og Revenurer af Berg=Partene, JordeGodset og Grundene i Byen, ere for hvert Aar indsamlede, skal En Siette deel deraf tilhøre Weysenhuuset. En Siertedeel gives aarlig til Fattighuusets Lemmer, for at underholde gamle af Alder og Sygdom beladne Mennesker, som ved Sengen ere behæftede. To Siettedele uddeeles aarlig til alle skikkelige fattige Enker og Huusarme i Tronhiem, de øvrige To Siettedele tillegges aarlig Capitalen for samme at formeere. Dette Legatum skal have Navn af Thomas Angells Gave, og dets Uddeeling skee separat paa en fastsat Dag i Aaret. Til alle Eiendeele at forestaae og besørge, samt Gavene at uddeele etc. er den Afdødes Fuldmægtig Sr. Morten Simonsen Hoff indsat som Forstander med 500 Rigsdaler aarlig Gage, som desuden ved Testamentet er foræret Tæstators Vaane Gaard med Meubler og underliggende Brygger her i Byen, samt Gaarden Echlie paa Strinden med al sin Herlighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Ved Codicil af 31 Oct. 1763, er af de til Capitalens Forøgelse i Testaamentet henlagde Penge, 200 Rigsdaler aarlig givet til en Lærer, som kan oplære den studerende Ungdom i Geometriens og Mathematiqvens Videnskaber. Til Hans Excellence Hr. General Lieutnant Mantzelsen, som har været i Ægteskab med Hans Søster, ster, har Han givet 10000 Rigsdaler, som Forlods af Boet udtages.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Til Røraas Værkets indfødde Fattige og nødlidende Mennesker er skienket aarlig 50 Rigsdaler, saa længe Værket bliver i Drivt. Til Tronhiems Domkirke, hvor Hans Begravelse er, skal aarlig betales 10 Rigsdaler. Naar den indsatte Forstander S. Morten Simonsen Hoff ved Døden afgaaer, skal de Succederende nyde i aarlig Løn 300 Rigsdaler, dog ey, som han, være frie for at stille Caution.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
For den ved Testamentet til Fattighuuset bortgivne En Siettedeel af de aarlig Jndkomster, skal en Stue ved Fattighuuset indredes for 16 fattige Lemmer af begge Kiøn, dog af Byens egne, som ere af Borger-Stand og ey mindre, som Maanetlig hver skal nyde 1 Rigsdaler 2 Ort. Den Præst, som vil paatage sig at prædike for samme Lemmer engang hver Maaned, skal nyde 20 Rigsdaler aarlig. Det øvrige af denne En Siettedeel Parts Renter distribueres til de øvrige Lemmer i og udenfor Huuset.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Ved det andet Codicil af 4 Jan. 1765. er Vor Frue-Kirke i Tronhiem skienket 3 a 400 Rigsdaler til et Orgel værks Jndkiøb. Saa ere og ved samme Codicilreguleret, at paa Testators Begravelses Dag skulde uddeeles 100 Rigsdaler. saaledes: Til Sanct Jørgenhuusets Lemmer 20 Rigsdaler, Hospitalets Lemmer 40 Rigsdaler, Fattighuusets Lemmer 20 Rigsdaler og Weysenhuusets Børn 20 Rigsdaler, af hvilke Penge den Dag enhver i bemeldte Huuse bleve bespisede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Ved det 3die Codicil af 18 Oct. 1765. har den Afdøde besluttet: at af de To Siettedele, som af Jndkomsterne aarlig skulde uddeeles til fattige Enker og Huusarme, skal aftages til at bygge et Huus for paa Hans eiende Grunde ved Dom-Kirken, hvor 16 Kammere for 16 Personer af begge Kiøn skal indrettes, og hvor hver Person skal nyde Maanetlig til Underholdning 4 Rigsdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
J dette Huus antages allene skikkelige og fattige Enke-Fruer, Præste Enker, Kongel. Betienteres og Kiøbmænds Enker, gamle Frøkener og Jomfruer, samt gamle skikkelige dette Stæds Borgermænd, der udi sin rørende Tiid kunde have været Byen til Nytte. Saa længe den nu indsatte Forstander lever, skal Han allene være tilladt at indtage de Lemmer, som sig anmelder med vedbørlig Attester, saavel om Stand, som om gode Rygte fra vedkommende Præster og Øvrighed. Efter Hans Tiid skal Udvælgelsen og Jndsættelsen derigeres af de høye Herrer Directores for de publiqve Midler i Tronhiem. Til en Læser for dem i dette Huus. er givet 20 Rigsdaler aarlig. Dette Huus skal kaldes og have Navn af Thomas Angells Huus. Foruden disse Gaver har Han og skienket til sine Tienere, deels en aarlig Summa, deels en vis Penge straxen. Til Executores for dette Testammente har Han indsat Velædle og Velbyrdige Hr. Assessor Wahl og Velærværdige og Vellærde Hr. Pastor Schavland, som hver for deres Umage er tillagt 800 Rigsdaler. Om de Gamles Omgang med nyefødde Børn. De smaa Børn bleve hos de gamle Romere badede, saasnart de bleve fødte, samt hist og her overstrøgne med Olie, og derpaa lagde i et Skjold eller Skildpadde-Skal, da man holdt for, at det betydede en god Lykke for Barnet, dersom samme saae Faderen, ligt. Jmidlertid blev ogsaa saadant et nyefødt Barn strax lagt ned paa Jorden, efterdi man troede, at Børnene derved fik deres største Stemme og Mæle, og paa det at de derved skulde hilse Jorden, ligesom den almindelige Moder. Derefter tog Faderen det op fra Jorden, og det tilkiendegav saa meget, som at han erkiendte det for sit Barn og Arving, hvorimod, naar han ikke gjorde sligt, Barnet blev bortsat til Fremmede, eller vel og taget af Dage. Men naar Faderen havde taget, det op, saa blev Huusets Dørre udprydede med Krandse, og Barnet blev svøbt ind i sine Svøbe=Klæder og lagt i Vuggen, i Steden for hvilken man vel og tog et Skiold, og derpaa re commanderede Drenge-Børnene til Gennio og Pige Børnene til Juno. De nærmeste Paarørende gave det nyefødde Barn Navn, bestrøg dets Læber og Pande med noget sammenblandet Spyt og Støv, for at afværge alt Hexerie fra det, og hængte allehaande Amuleter paa det. Børnenes Navne bleve indførte i en Protocol, og der blev ofret noget for dem i Junonis Tempel. Dersom de døde medens de vare smaa, blev der kun pebet med Piber over deres Liig, og de bleve begravede uden at brændes og uden al Stats. De gamle Norske Gilder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Ved de gamle Norskes Giestebude, og Vertskabe maatte man først drikke, Odins Skaal, for Seyer og et lykkeligt Regimente, siden Niords; derefter Freyers for Fred og Jordens Grøde, og endelig pleyede man at drikke, Brages Skaal, som derfor blev kaldet Bragebægere; hvilken gamle Maade, at drikke til Gudernes Ære, bliver omtalt af Snorro paa adskillige Stæder: Giestebuddene bleve gjerne celebrerede med visse Lover, og kaldet Gilder, om saadanne Gilder findes endnu adskillige Forordninger og Statuta, som sigte didhen, at de, som ere udi samme Gilde og Broderskab med hinanden, skal hævne hinandens Død om det er mueligt. Derom taler saaledes Hertug, Knuds den Helliges Love og Gilder: Denne Knuds den Helliges Lov, som gamle fornuftige Mænd have opfundet, hensigter til alle deres Nytte, som ere Med Giester eller Lemmer af samme, Gilde. Dersom nogen der er uden samme Samqvem ihielslaaer en, der er af Brøderskabet, da skulde de hævne hans Død, om de kunde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Under Dato 26 October, haver det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udgive en Forordning, hvorved den, Officerene ved Land-Militien i Norge, under 28de Martii 1746. forundt, saa kaldede Døvnings-Frihed og Frie-Skyds aldeles ophæves.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
23 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Thøde. Hr. Bang. Hr. Schnitler. Frue=K. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Døde og Fødde. i forrige Uge ere her i Byen 1død og 5 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Ankomne Skibe. Skipper M. Bocholt fra Amsterdam med Støkgods. H. B. Giæver fra Frankrig med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Proclama. Sorenskriveren Auditeur Thyrholm, som Skifte-Forvalter udi Guldahls Sorenskriverie, bekiendtgiør herved: At Tirsdagen den 15de December førstkommende bliver til endelig Afhandling foretaget Skiftet efter afgangne Land Fiscal Aage Larsen Birch, hvilket skeer paa Gaarden Meelhuus hos Monsr. Hans Gram, hvor Arvingerne, samt Credi- og Debitorer sig behagentligen ville indfinde. Øyen den 17de Novembr. 1767.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Til Kiøbs. Skulde nogen ville tilforhandle sig en Qvantite af omtrent 100de Tønder Nødder, da kan herfra Contoiret anvises, hvor samme enten straxen eller til Foraaret kan bekommes.