JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
J sidste Jversens Avis læses følgende: "Aarhuus Avis har en tidlang, ligesom nogle af Hovedstadens, været Kampplads for stridbare Sprogmestere. Vi tilstaae gjerne: "nostrum non est, tantam componere litemt, men kan ikke undlade at mindes vor udødelige Holbergs Sprogmesterkamp kort efter hans første Udenlandsreise, hvilken han paa sin tør komiske Maade fortæller saaledes: "En slem Streg i min Regning gjorde en hollandsk Kjøbmands Ankomst, der havde spillet Fallit i sit Fædreland, var flygtet til Norge, og i Christiansand tilbød sig for ringe Betaling at undervise i Fransk, som jeg hidtil havde Monopolium paa. Da jeg nu hørte, han talte temmelig barbarisk, havde jeg Lyst til, strax at binde an med ham; der blev da af Begges Skolarer bestemt Tid og Sted, vi mødtes og fægtede, men skildtes med lige Fordeel; jeg skjød med fransknorske Kugler, han svarte med franskhollandske, saa jeg troer, der aldrig er holdt værre Huus med det franske Sprog; thi vi havde begge To temmelig Vanskelighed med at tale, endog naar vi vare ved vore fem, og Herre over os selv men vor gjensidige Hidsighed vrævlede os ind i langt værre Vilderede, hvorved Sprogbommerternes Mængde tog betydelig til. Da vi i denne Strid havde opdaget vor gjensidige Svaghed, fandt vi det raadeligst, at lade vor os begge fordærvelige Vrede fare, og slutte Forbind og Venskab, og deele Magten imellem os ligesom Cæsar og Pompejus, og blev saaledes Monopolier hævet, Eneherskabet afskaffet, og et Duumpirat indført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Ringkjøbing. Her i Tolddistrictet er imellem 1ste og 5te November skeet følgende Strandinger: Everten Ellen af Fahnøe, fra Lillesand bestemt til Ribe; Everten Cicilie af Fahnøe, fra Østerriisøer, til Varde; Sluppen Lene af Hjerting, fra Christiansand; alle med Trælast. Et norsk Barkskib, paa Hjemreisen fra Havre de grace til Frederikstad, aldeles Vrag. En svensk Skonnert, Carl Johan, fra Hull til Gothenborg med Stykgods. En Slup uden levende Folk, indbrændt "RVI. dansk, 8, med Trælast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Thisted. Den 2den Novbr. indstrandede paa Rottbølstrand et hollandsk Smakskib, kommende fra Norge med Trælast; Skibet er Vrag. Samme Dag strandede paa Harboere Strand en Jagt, Haabet, fra Lillesand bestemt til Ribe med Trælast. Ved Jndstrandingen druknede Skipperen; Vraget og Ladningen ventedes bjerget. Endvidere inddrev samme Dag paa Fjaltring Strand en dansk Jagt, ligeledes med norsk Trælast. Mandskabet formodes omkommet i Bølgerne. Ogsaa paa Ørum Strand er indstrandet et hollandsk Kufskib, samt paa Røn Strand et norsk Fartøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Hjørring. Den 2den Novbr. indstrandede paa Tranum Strand en Galease med Tømmer fra Christiansand, og Dagen efter en dito, hjemmehørende paa Fanøe, med Trælast til Ribe. Fartøiet er Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Politiemesteren i Horsens har, paa Grund af at Haandværksdrengene, uagtet de givne Advarsler, ikke blot om Dagen vedblive deres støiende og insulterende Adfærd paa Gaderne, men endog ofte fortsætte samme til langt ud paa Natten, og vedk. Mestere i en altfor mærkelig Grad tilsidesætte deres Pligter imod saavel deres Lærredrenge som imod disses Forældre og Værger, seet sig nødsaget til at bekjendtgjøre: at Lærredrenge, der findes at svire i Vertshusene, ville til enhver Tid af Politiet blive udjagede og Verten mulcteret, føleligst de som uden at være berettigede til Vertshuushold hemmeligen holde Kroer for Lærredrenge. Og hvis disse uden lovligt Ærinde findes at sværme om paa Gaderne efter Kl. 10, ville de af Politiet og Vægterne blive arresterede, samt derhos straffede, hvis de have forstyrret den offentlige Rolighed; ligesom vedk. Mester ville blive dragne til Ansvar, saa ofte deres Læredrenge efter Kl. 10 paa Gaderne maatte findes at have forseet sig i sidstanførte Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Den anonyme Modtager af Pastor Fabers Væddemaal paa 1000 Rbd. har, for at føie sig efter Hr. Pastoren og hans Mandant, indrømmet ham, efter Behag at medtage saamange Halvblodsheste han ønsker, dog tillades kun en at løbe af Gangen. Tilbagelægges Veien i 25 Minuter ved første Løb, er Væddemaalet endt, skeer det ikke, maa der gjerne prøves et andet, paa andre 1000 Rbd. o. s. fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Paa Rostrup Mark er ved Gravning i en Tørvemose funden et Slags Gevier eller Hornet af et meget svært ubekjendt Dyr. Det ligner meest Elsdyrets, men er meget større og af en ubekjendt Skikkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Dødsfald. S. Hohlenberg, Chef for det kgl. danske Stablissement Frederiksnager i Bengalen. Vare= og Vexel mægler Steenberg, Coffardiekapt. J. Dahl, Anne Margr. Neergaard, Brygger Dons, Farver Grønberg, Toldbetient Berg, F. Wahl, Brændeviinsbr. Westergaard, M. Hinnerup. 14 Dage efter sit Bryllup, Mad. Jacobsen f. Wulff, P. V. Heiberg, A. Tvede, Charlotte Pemperon, Mekanikus Michel Alle i Khvn. N. Kierkegaard fra Khvn. død i Nordamerika, Fru Otto f. Thorsen i Gjentofte Justitsraaad Top og Lieutn. Anthon, Toldbetjent i Helsingøer. Anne M. Rømer f. Hinchelder i Slagelse. Bager Reimers i Roeskilde. Fru Collet fra Drammen paa Lundbygaard. Sognepræst Schønberg til Espe og Wantige M.; Sognepræst T. Lund til Tommerup og Brylle M. Begge i Fyen. A. Gredsted i Nybroe, Mølle. Ottilia Branth og hendes Moder Charlotte Branth f. Deichmann i Nykjøbing paa Mors, Begge af Typhus, Fru C. Lassen, f. Schiøtt. Mad. Standt f. Laussen, Glarmester Dahlin, Janus Schaumburg, Alle i Aalborg. Mad. Handberg f. Langballe i Randers. Fanny Boalt i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Bekiendtgjørelser. At det har behaget Gud den 28de October ved en stille og rolig Død at bortkalde min elskede Kone, mine 12 Børns ømme Moder, Sophie Benedicte fød v. Bülow, i sit 47de Aar, fra dette til et bedre Liv, undlader jeg ikke sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Kjøbenhavn, den 2den Novbr. 1833. H. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Theatret i Aarhuus. Torsdag Aften opføres som 4de Abonnementsforestilling: Brødrene Foster. Lystspil i 4 Acter, ved Heiberg, (fornylig første Gang opført paa det kgl. Theater). Derefter: Syv militaire Piger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Vaudeville ved Heiberg. Werligh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Efter Begjæring af Kjøbmand A. Lewis foretages Auction i hans Bopæl, Torsdagen den 24de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11, over 50 Pakker Bomulds=Lysegarn, som paa Reisen hertil fra Kjøbenhavn med Skipper W. Thomsen har taget Søeskade. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te November 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Ved Auction, som foretages Mandagen den 25de November og Formiddagen Kl. 2 i Stemplingscontoiret, bortsælges efternævnte Varer: 164 Stkr. Bomuldstørklæder, 7 Silke dito, 227 Al. Silkebaand, 158 Al. Lærreds dito, 16 3/4 Al. Klæde, 6 Stkr. Flagdug1 Dusin Bomuldstrømper, Vestetøier, 120 Al. for skjellige Bomuldstøier, 58 Al. dito Sirts, 77 Alen, Merinos, 3 Stk. Schirting, 50 Al. Gaze, 56 Al. Bobinet, 62 Al. Bomulds=Kniplinger og Blonder, 56 Dusin Messing= og Metal=Knapper, m. m. Aarhuus, den 11te November 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Paa Grund af indtrufne Forhindringer bliver den til den 18de dennes berammede 3die Auction over nogle Parceller paa Nørager Mark, som tilhøre Dødsboe, efter Jørgen Jensen af Kahrhuset, udsat til Fredagen den 10de n. M., om Formiddagen Kl. 11 sl. Rougss, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 12te Novbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
At den under Skiftet efter Amtsprovst Plesner af Ørsted af nogle af Boets Creditorer fremsatte Jndsigelse imod det Offentliges Fortrindret for dets Tilgodehavende i dette Bo, samt mod det af Enken paastaaende Beløb for Førelsen af Huusholdningen i Naadensaaret m.v., vil ved Samlingen her paa Contoiret den 10de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver optaget til Decision, saafremt nogen af Boets Vedkommende have videre i den Anledning at anføre. Det bekjendtgjøres herved til Underretning for alle Vedkommende. Rougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 12te November 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboerne efter: Ugivt Fruentimmer Anne Elisabeth Jensdatter af Mørche, og efter Thomas Jensens Enke, Anne Marie Sørensdatter af Faarup i Thorsager Sogn, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1794, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som Skifteforvalter i disse Boer, der foretages her paa Contoiret Tirsdagen den 31te n. M. om Formiddagen Kl. 10 slet. Rongsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, der 10de Novbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Hollænderiet paa Gyllingnæss bliver ledig til 1ste Mai 1834. Vedkammende, som maatte attraae samme i Forpagtning, alle behage at melde dem enten til Forvalter Richter paa Gaarden eller Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus. Græsning for, med Smakkerne fra Aarhuus til Kallundborg overførende Kreature. Paa Jorderne ved Kallundborg hollandske Mølle, er god Græsgang i dette Efteraar, for 4 s. pr. Stk. Nat og ligesaa for Dag, eller naar det forbliver Dag og Nat, da 6 s. pr. Stk., og modtages uden foregaaende Bestilling til enhver Tid. Eierne eller disses Fuldmægtig, har tillige frit Logis. J ondt og mørkt Veir kan Kreaturerne indelukkes uden særskildt Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Hos J. Møller som sliber Barbeerknive, modtages og istandsættes beskadigede Lysesarer og Bordknive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
En Kanon; eller liden Etage Kakkelovn ønskes tilLeie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Altslags Skrædersyening, saasom Kjoler, Peliser og Kaaber, modtages og syes af C. Lihme, boende hos Mad. Bech ved Munkeport. Sammesteds vadskes ægte Schawler, Florstørklæder og Florsbaand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-14
Nye Mallaga Litroner ere arriverede, og sæl J. F. W. Røse. ges til billige Priser hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
No 184. den 15. November. Fredagen. en med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts - Cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Pedroiterne belavede sig paa at store me den stærkt befæstede Stad Santarem, og Miguellisterne paa at forsvare den til det Yderste Hvis det ogsaa gaaer D. Miguel uheldigt her, da mener man, han vil gaae til Spanien, hvortil han allerede havde afsendt sin Bagage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Spanien, Kampen i Madrids Gader havde varet i 5 Timer førend Dronningens Tropper og de saakaldte Christinos fik Bugt med Oprørerne, hvis Forsæt havde ikke været mindre end at myrde Dronningen og alle hendes Tilhængere. De havde trukket Borgerne ud af deres Huse og tvunget dem til at raabe: "D. Carlos leve!" Allerede var en talrig Oprørshob paa Veien til Slottet, da Hs. M. lod to Kyrasseer Eskadroner rykke imod den, og imidlertid selv viste sig paa Slotsbalkonen med sit Barn den lille Dronning, paa Armen. Rundtomkring Slottet var et Jnf. Regiment posteret, og Vagterne fordoblet. Oprørerne flygtede derpaa ind i Husene, og fyrede længe ud fra Vinduerne, men Husene bleve omringede, og hvo som grebes med Vaaben i Haand blev enten strax nedhugget eller ogsaa hængt. De Frivilliges Kasserne, et forhenværende Kloster, blev gandske lagt i Aske. Da endeel af Oprørerne til Slutning havde søgt deres Tilflugt i Klosteret St. Barbarn, blev dette stormet af Soldaterne med Kanoner foran sig, og alle Munkene jaget ud derfra Da gjenlød hele Staden af Jubelraabet: "Donna Jsabella leve!" En Deel af Oprørerne vare slupne ud af Staden, men forfulgtes af Tropperne. J det erobrede Kloster var der fundet store Forraad af alle Slags Vaaben. Efter at dette Oprer nu var dæmpet, havde Folket indfundet sig en Masse udenfor Slottet, og forlangt Ministrene Bermudez's og St. Crur's Hoveder. Ved Kourerens Afgang vare begge disse Ministre endnu i Besiddelse af deres Portefeiller, og Dronningens Beslutning i denne Henseende ubekjendt. (De royalistiske Frivillige eller saakaldte spanske Janitskarer, beløb sig i Madrid til 6 a 8000 Mand. Men Garnisonen er 35000 Md. stærk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Privatbreve forsikkre, at Alt er i Opstand fra Pyrenæerne lige til Ebro, og fra den arragoniske Grændse til Asturien, og at Dronningen besidder paa den hele Strækning kuns endnu St. Sebastian, Tolosa og Pampelona, sidstnævnte Stad er endogsaa indesluttet af Jnsurgenterne. J Almagro, sydlig for Madrid, hvor Dronningens Husarregiment ligger i Garnison, var det gaaet meget blodigt til. Carlisterne havde besluttet, at myrde hele Regimentet, men dette havde faaet nys om Planen, og angrebet de Apostoliske saaledes, at flere Hundrede af disse bleve dræbte. Paa Sarsfields Armee vil det for en stor Deel beroe, hvilket af Partierne der vil faae Overhaand. Efterretningerne og hvorledes denne General har det, ere endnu forskjellige, nogle melde, at han stod for Vittoria, og havde givet denne Stad 4 Dages Betænkningstid til at overgive sig, efter hvis Forløb alle deri værende Jnsurgenter skulde uden Naade springe over Klingen. Andre derimod, at han i Burgos havde selv maattet barrikadere sig mod en Folkeopstand. Om Dronningens anden Støtte, den gamle Castannon, som hun havde udsendt fra Madrid, hedder det, at han i Tillid til Sarsfields meget lovende Fremmarsch havde vovet sig for langt frem, og befandt sig nu i Bergara omringet af Jnsurgenterne. En tredie Efterretning melder, at Sarsfield er bleven total slaget ved Burgos af Præsten Merino, der skal have en Armee paa en halvsnees tusinde Mand. Og en fjerde siger: at der skal være forefaldet en meget blodig Træfning mellem Dronningens og Merinos Tropper, og at den uforfærdede Præst havde selv fleregang hugget ind i Spidsen for sit Kavallerie, men var dog til Slutning bleven tvunget til at retirere. Alle fangne Carlister vare strax efter Træfningen blevne skudte - Don Carlos henhører endnu, som Times anmærker, under Rubriken: "tabte eller bortkomne Sager, thi Jngen veed endnu med Vished hvorhan befinder sig. Et Rygte siger, at han laae saa syg, at man tvivlede om hans Liv. Et andet, at han endnu opholder sig hos D. Miguel; og et tre die, at han er i Estramadura, o. s. v. Jmidlertid udstæde Munkene Proklamationer rundtomkring hans Navn, og foregive, at Keiserne af Østerri- og Rusland samt Kongen af Preussen ville i Nødsfald komme dem til Hjelp, da vores Sag - hed der det: ogsaa er deres." J Vittoria udfærdige de Passe med Korsets Tegn og Overskrift: "Christenhedens første Kors." J Bilbao, hvor alle Autoriteterne ere afsatte, er en Smed den Høistkommanderende. Mange konstitutionelsindede rige Kjøbmænvare her blevne myrdede. Overalt begynder denne Borgerkrig at antage en sand barbarisk Caracteer Paa begge Sider lade Anførerne uden videre Proces Fangerne skyde. Færselen mellem Hovedstaden og Provindserne er næsten spærret ved de omsværmende Guerillas, der plyndre baade Poster og Kourerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
(Pariseravisen Temps fortæller, at den østerrig ske Regjering har ligefrem afslaaet Donna Jsabellas Anerkjendelse, og at man ventede det samme af Rusland og Preussen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Jtalien. Det aandelige Sværd, som i lang Til syntes henlagt, begynder at sættes i ny Virksomhed Paven har udstædt et saakaldet apostolisk Brev mod Kjætterne og dets Lærdomme, samt dermed en List over Skrifter som det forbydes den hele katholske Verden at læse, blandt hvilke her kun nævnes Lalanden, Astronomie. Alle disse Bøger have smagt den kathoske Kirkes Overhoved saa ilde, at han, af egen apostolisk Magtfuldkommenhed erklærer dem for "falske, frække, vildfarende, skjændige, haanlige &c., des aarsag skulle de i al Evighed være og blive fordømte, og maa af de Troende hverken læses, trykkes eller skrives." Alt under Straf af Embedsfortabelse hvis det er en Geistlig, og "det store Ban, hvis det er en Verdslig Frankrige. Observationstropperne begynde stærkt at samle sig ved den pyrenæiske Grændse. Fra mange Steder meldes, at Regimenterne marschere dis, ogsaa i Toulon rustes der stærkt, og det synes som en i anseelig Flaade er bestemt til de spanske Kyster. Paris hed det, at D. Miguel har tilmeldt de Franskes Konge, at han endnu er villig til at formæle sig med Donna Maria. - For Hertuginden af Berrys Skygge er man endnu meget bange, da man vil have Efterretning at hun atter søger under Forklædning og falske Passer at snige sig ind i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Tydskland. Jfølge Breve fra Berlin troer man der at vigtige Ting ere paa Bane, da der bemærkes en overordentlig Virksomhed i det udenlandske Departement, især afgaae der hyppige Kourerer til St. Petersborg og Wien. - Den 3die Novbr. afbrændte i Hamborg et bekjendt Bankørhuus paa Neuenwall, hvorved en Masse af Statspapirer, hvis Beløb angives til en halv Million, og Vexler tilligemed alle Husets Regnskabsbøger, bleve et Rov for Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Norge. Cholera er nu ogsaa udbrudt i Slaveriet, paa Aggershuus Fæstning. Alle Fartøier fra Holmestrand, Christiania og Drammen skulle i alle norske Havne udenfor Aggershuus Stift, indtil videre behandles som kommende fra fremmede cholerasmittede Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Christiania, den 2den Novbr. Her i Staden har Cholera i den nu tilendebragte Uge huseret frygteligt. En guulgraae Taage og stille Veir har omhyllet Byen, og ved denne usunde Luft er vel ogsaa Sygdommen tiltaget i Styrke. Siden i Gaar Aftes er Luften klarere, og dette har vakt det glade Haab, at muligen Sygdommen vilde antage en mindre omgribende Characteer. Den hersker i dette Øieblik stærkest i Udkanterne paa den vestre Side af Byen, Pipervigen, Ruseløkbakken og Tyveholmen. J Christiania var til i Gaar Middag 533 angrebne, hvoraf 224 døde og 28 helbredte; i Aggers Præstegield 296 angrebne, af hvilke 148 døde og 55 helbredte. Totalsum i og ved Christiania: 829 angrebne og 396 døde; for Christiania mangler Opgivelse for de sidste 24 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
I Drammen er Sygdommen siden i Gaar i Tiltagende (nemlig fra 31te October til 1ste November 14). Tilfældenes Antal er der ialt 228, døde 117, og helbredte 62. Sygdommen hersker fremdeles i Eger og Hougsund, Sandsværd, Lier, Skouger, Jarlsberg og Holmestrand. (NRT.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Fædrelandet. Rhvn. den 12te Novbr. Paa Torsdag skal Hakon Jarl opføres paa det kgl. Theater til Ære for Oehlenschlager, hvis Fødselsdag det er, og fordi det i Aar er 25 Aar siden dette Stykke førstegang opførtes her paa Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
– J Fredags Aftes blev den Meyerbeerske Opera opført femte Gang, og er saaledes gaaet Abonnementet rundt. Alle billetter vare udsolgte, og de stridende Partier syntes, ved Forstærkelse og Concentrering af deres Kræfter at have beredet sig paa en Kamp, der skulde afgjøre intet mindre end Stykkets Liv eller Død paa den danske Scene. Samme Taktik, som ved Stykkets forrige Forestilling, blev atter bragt i Anvendelse; men det klappende, bravoraabende og trampende Partie syntes dennegang meere besindigen at spare paa sine Kræfter til det sidste afgjørende Øieblik, da Tæppet rullede op og Gongongen, lød, og den Støi, der i dette Moment reiste sig, var virkelig ogsaa saa oredøvende, at de ellers saa skarpt gjennemtrængende Piber neppe kunde høres. Om Stykket nu skal betragtes som faldet, eller som gjen opreist, vil ikke desmindre ei være let at afgjøre. (Khup.)J Løverdags endte den mundtlige Exammen for de ustuderende Jurister. Af disse erholdt 16 Charakteren: Beqvem, nemlig, Linbach, Mørck, Schaldemose, Knudsen, R. Hansen, J. Nielsen, R. Rasmussen, Krigscancelliesecretair Astrup, F. Breyen, Fjeld gaard, Brasch, Koch, Bruun, Trochmann, Bloch og Almstrup; og 8 Characteren: Ei ubeqvem, nemlig: N. Jensen, Obdrup, Colding, Liebe, Boyesen, Bloch, (S. Bl.) Pers og Frimudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Capt. Lieutn. Lind, Gouverneur paa Kysten Guinea, er død. Efterretningen herom har vakt megen Deeltagelse her i Staden, da det var saa kort siden han tog derover med sin nygifte 17aarige Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Bogtrykkerlærlingen Schagfjord, som var sat under Tiltale og ved Hof= og Stadsretten dømt fra Haand og Ære for at have efterskrevet Conferentsraad Ørsteds Navn under en Kaution til en Skræder for nogle Klæder paa Credit, er frikiendt af Høiesteret paa Grund af: "at der ingen Slags Undersøgelse maa anstilles og ingen Sag antages enten ved Domstolene eller Forligelseskommissionen angaaende Gjeldsbreve eller andre lignende Forpligtelser, der af Umyndige eller Mindreaarige maatte være udstædte, uden at vedk. Foresattes Samtykke dertil er bleven meddeelt for Notarius publicus eller Øvrigheden." Den for Tiltalte beskikkede Defensor var Høiesteretsadvokat Liebenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
J Dags Adres-Avisen læses en Bekjendtgjerelse fra Grosserer Eibeschutz om et forøvet voldsomt Overfald mod ham paa Gaden ved Personer (Khousp.) af den mosaiske Tro. Allene fra Thorsminde til NyemindeGab, Ringkjøbing Tolddistrikt, strandede i sidste Storm 8 Skibe, Kapitain Lindahl, som førte det forulykkede Skib Mathias & Cecilie, er en Brodersøn, af Over-Auditeur Lindahl til Vestervig Kloster i Thye Da Skibet havde passeret Kanalen, fik de Stormen Fredag Eftermiddag, og hen paa Aftenen kom en Styrtesøe, tog Roer og Ruff, og kastede Skibet paa Siden ved at forskyde Ballasten, saa Mandskabet maatte, for at faae det reist, kappe en Mast. De fik det da rettet, og ved Pomperne lændset; men da alle Seil vare borte, maatte de drive for Vind og Veir. Først Søndag Eftermiddag fik de jydske Kyst i Sigte, og huggede Kl. 7 om Aftenen; men i Mørket kunde Jngen see at komme til dem, saa de i Stormen maatte udholde Natten paa Braget, der om Morgenen Kl. 5 aldeles skildtes ad. Men nu var Folk kommet til Stranden, og med megen Anstrængelse og Livsfare lykkedes det at redde Mandskabet, paa 2 nær, der, ligesom de Andre, maatte springe i Søen, men saaes aldrig mere. Een var forhen gaaet overbord i Søen. Meget forkomne og forslaaede, ei eiende mere end det, de stode i, kom de i Land, og inden een Time var aldeles intet uden Stumper og Stykker at see af Skibet. Det eneste som kom i Land af Kapitainens Kiste, var hans unge Kones Portrait, der, da han paa Strandbredden saae sit smukke Skib tilintetgjort af de frygtelige Elementer, pludselig laae aldeles ubeskadiget for hans Fødder. Mandag Morgen, da disse Folk vare reddede, kom en svensk Skonnert paa 60 C. Læster. Den havde ligeledes ved en Styrtesøe mistet Ruffet, hvorved Manden, der stod til Roers, gik overbord. Under Kysten praiede de en dansk Brig, der ogsaa med megen Anstrængelse kom til dem, og vilde have reddet Mandskabet, men i den stærke Søegang kom det svenske Skib til at rende sit Bugsprød i Slandse=Klædningen paa det danske, ved hvilken Omstændighed Touget, som skulde have holdt Skibene sammen, blev uklart, og det danske maatte gaae og kunde er mere naae det svenske. Den danske Capitain havde sagt, at han selv havde Læk, hvorfor han ikke kunde tage det svenske paa Slæbetoug. Jmidlertid kom dog dette Skib saa høit paa Stranden, da det ikke er dybtgaaende, at de øvrige Folk uden Livsfare bleve reddede. En Dreng havde i Søen faaet et Been knækket. Tæt Sønden for Nyminde=Sab i Ribe Tolddistrikt er strandet et tydsk Skib, ladet med pommermerske Bjelker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Fredericia. For nylig har det Hoffmannske Kunstberiderselskab glædet os ved adskillige Forestillinger, og ligesom det i Almindelighed vandt Enhver Tilfredshed og Yndest, saaledes skylder man ogsaa i Særdeleshed at berømme Hr. Hoffmann for den Lethed og Færdighed hvormed han udøvede alle hans Kunster, hvoriblandt endog for Kjendere fandtes flere hidtil useete. J det vore bedste Ønsker ledsage dette vakre Selskab af dets vist ei altid blomsterstrøede Veie, tør vidog haabe at dets Flid og Færdighed ei vil blive ubelønnet.