Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-22
For at det kan blive Alvor med Danmarks Emancipation fra Hamborg, foreslaaer, en i Udlandet bosat Jyde, i et Brev til Fædrelandets Red., at Regjeringen maatte paatage sig at understøtte Folket i dette Forehavende. Nu eller aldrig skulde dette Værk begyndes, og til den Ende vilde det da være det Første og Nødvendigste: at Kjøbenhavn uden Ophold - medens Jernet er varmt, maae vi smedde - erklæres for Frihavn og gjøres til Vexelplads, saaledes at Kours blev noteret paa engelske og franske Vexler, for at disse kunde negocieres i London og Paris til en noteret dansk Kours og omvendt engelske og franske Papirer kunde afsættes i Kjøbenhavn. Dernæst maatte Nationalbanken understøtte Regjeringens Foretagende og vise sig villig til at modtage danske Vexler paa Udlandet og fremmede Papirer paa Kjøbenhavn. Endelig burde Nationalbanken ikke længer, som hidtil, udstede eller endossere sine Vexler paa Tydsk, men paa Dansk. Hvad vilde vi vel tænke ved at see Banken i England eller i Paris udstede sine Papirer paa Tydsk eller Spansk – Følgen heraf vilde formeentlig da være: at Pengefolk vilde drage til Kjøbenhavn, som vilde blive Stapelplads for det Sydlige af Sverrig og vistnok for Norge, hvis Varer nu blive tagne fra Hamborg; - at de danske Kjøbmænd vilde søge til Kjøbenhavn, for at faae deres Korn og Produkter afsatte, eller ogsaa sende dem direkte til England, Holland o. s. v., trassere Beløbet af Udbyttet paa Venner der (eller paa Kjøbenhavn ifølge Akkreditiv) og sælge Vexlerne i vor Hovedstad. Ligeledes vilde Assurancer, Befragtninger og Omsætninger af Papirer sammentrænge sig der; Gros=Handlere vilde fremkomme i Kjøbenhavn, hos hvilke Detaillisterne i Provindserne kunde kjøbe deres Fornødenheder billigere end i Hamborg. En videre Følge af disse Forholdsregler vilde vel ogsaa være, at der i udenlandske og oversøiske Havne og Pladse vilde fremkomme danske Huse, i Stedet for at Man i Danmark kun kjender faa Danske bosatte der og er derfor ofte nødsaget til at give sine Ordrer i Tydskeres Hænder, som Man overalt finder nok af. "Aarhuus Av." indeholder en interessant "Meddelelse fra en dansk Dame i Altona, hvori det hedder: En Rekovalescent, som jeg forleden gjorde det Spørgsmaal: "Lausen die Danen den wirklich, so wieres hier heist? svarede: "Den Deumel auch, ste haben jut je standen, und wenn sie uns tichtich jeprigelt haben, dann jeden ste gleich ins Wasser hinein, und dann konnen wir ste jar nix anhaaben." At dette Svar morede os ganske overordentligt, kan du let begribe. Tydskerne forekomme mig som en Høne der har udruget Andræg; denne løber med en mageløs Ængstelighed frem og tilbage ved Strandbredden, naar Allingerne glade og veltilmode svømme om i Vandet. Tydskerne have nu rigtignok ikke udruget vor Flaade; men med samme Ængstelighed som Hønen trippe de omkring ved Strandbredden, naar de danske Skibe lade sig see. De ville jo rigtignok nu udruge en Flaade; men jeg er bange for, at de ligge som sædvanlig paa Vind-Æg. Det er faktisk, at de have 6000 Syge, af hvilke Altona og Hamborg ere opvartede med over 1000, dette yttrede, Admiral Donner forleden. - Nu vil jeg meddele Dig Noget om vore "Forstemninger og Stilstande, heroppe; dette er det eneste rigtige Udtryk herfor jeg kan anvende. Handel og Vandel er her da nu slet Jntet af, naar Man tager Hensyn til det tidligere kommercielle Liv heroppe.