JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Düsseldorf, den 27de October. General Jourdan befinder sig paa nærværende Tid i Colli Rygtet og Aviserne have bedraget Dom, dersom De troer, at General Kieberb finder sig her. Han commanderer den høire Fløi af den franske Armee ved Nenwied; - et Beviis, at Nye=Frankerne endnu ikke have forladt denne Stad. Pichegre, endskiønt han den 18de er bleven trængt tilbage anden Gang med meget Forliis, er endnu i Manheim, hvoraf man kan slutte, at det Rygte, at de Keiserlige rykte frem paa den venstre Rhinstrandbred, er endnu ugrundet. Armeen ved Tüsseldorff commanderer General Kadry, i Düsseldor, selv General Collon; Lefevre commanderer Forposterne ved Hamm, et Sted i Egnen af Dusseldorf, og længere hen til høire Side staaer en Leir af omtrent 25000 Mand, hvoriblandt ere 14 lette Cavallerierregimenter. Tilbagetoget have de maattet giøre af yderlig Mangel paa Levnetsmidler; en Dirision har mistet alt sit Skyds, men General Lefevre har endog ved sin Rettrade erobret 3 Kanoner og 2 Haubusen. Staden har endnu ikke lidt noget. Carlstadt bliver befæstet, og alle øvrige Værker reparerte. Slotshaven er endnu ikke ruineret; men den store Allee for Büsseldorf er nedhugget, og Træerne blevne brugte til Pallisader. Nye Frankerne ville aldeles holde sig her. De vedblive denne Beslutning, og paastaae, at de Keiserlige ikke kunne bringe deres Skyd frem. De Keiserlige Forposter staae 1 Miil fra Düffeldorf, hen at Elberfeld til.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Af en Skrivelse fra Amsterdam, den 27de October. Alle Aviser tie ihenseende til Tingenes Forfatning paa den ne og hiin Side Mosel. Et eneste Brev taler kun om de Kiiserliges hurtige Fremskrit i hine Egne. Ere Østerrigerne virkelig som nogle Efterretninger paastaae, gaaet øre, Rhinen ved Oppenheim, saa maatte den franske Armee ikke allene ved Manhelm gaae igien over Rhinen, men Beleiringsarmeen for Maynz saae sig ogsaa nødt til at ophave Be lii ingen og lade Fienden frit Spil. - Af denne forudsat ning lader det sig begribe, hvorledes det vor mueligt, at de Keiserlige, efter en Skrivelse fra Køllen, allerede kunde ver rykt frem indtil Bingen. Et Brev, som jeg i dette Øi bli har faaet, stadfæster dette, og siger, at de allerede virkeliere trængte frem paa denne Side af Mosel indtil Wittlich, Hvor vidt man kan forlade sig herpaa veed jeg dog ikke; thi hvor alle Communicationer ere afdendte faaer man saadan ne Efterretninger kun af Reisende. - En Omstændighed understøtter dog denne Paastand, nemlig den store Bestyrkelse, som hersker blandt de Franske. Efter et Brev fra Kølln af 23de hujus trak siden den 21de særdeles mange Tropper, Artillerie og Bagage Vogne igiennem Staden, og Leiren, som i nogle Dage havde staaet ved Rhinen, var den 23de om Morgenen brækket op, hvoraf man formodede, at de Franske vidste mere af de Keiserliges Fremtrængen, end man troede, og at de havde i Sinde, at sætte paa det hurtigste over Maal, for i det mindste at forsvare deres egne Grændser. - Dette er, som enhver kan indsee, blotte Formodninger; thi skuld end en saadaa Plan være taget, saa kan den dog i samme Time, ligesom Omstændighederne forandre sig, ogsaa selv blive forandret. En anden i sig selv ubetydelig Omstændighed, synes at føre til samme Resultat, og at stadfæste de Keiserliges Nærmelse paa hiin Side. Paa samme Dag, som Leiren brækkede op nemlig den 23de, kom et Brev fra Districtsforvaltningen i Bonn til Raadet i Kølln hvilket paaskyndede den anden Contributions Betaling og gav kun 24 Timer til sammes Harelse. Mangel paa rede Penge er det ikke, som har bevæget Ny frankerne til denne Paaskynden. - Om Tildrageiserne paa denne Side af Rhinen vide vivel noget meere, men dog ikke alt. Forliset af Kanoner maae virkelig være betydeligt; thi de Franske have i Dasseldorf maattet tage deres Tilflugt til gamle Jernkanoner. - De Franske selv vide, efter en Skrivelse fra Kølln ikke Stædet, hvor Hovedangrebet egentlig er skeet. Her veed man nu, at intet egentlig Hovedangreb har havt Sted. De Franskes Tilbagetog er det ubegribeligste, som Historien kan opvise, dersom de Keiserlige i de forrige Felttog, ikke havde leveret Magen dertil.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Efter en fyrig Tirailleur=Jegtning den 12te, da de Keiserlige beholdte Marken og kuldkastede de Franskes heel OperationsPlan, vidste de egentlig ikke, hvori des deres Forfatning var, saa meget vidste de vel, at de Keiserlige vare gaaet omkring dem, men hvor vidt, og hvo, Der manglede Tid, og fra Siden af ventede de ingen Spioner. Temarkatiolinien var nu engang overtraadt, og paa ingen af Siderne vare de bedækte. Her syn, Nye frankerne at have begaaet de samme Feil, som foraarsagede de Keiserlige Forliset ved Rhinen. De forlode sig paa Demarkationsliniens Neutralitet, og dækkede ikke deres Fanker, og saaledes blive de for silde underrettede om de Keiserliges Bevægelser. - J denne Forfatning var det ikke saa meget Østerrigerne, der tvang dem til at marchere tilbage, som fornemmelig Frygten, at Fienden skulde komme dem een Dag i Forveien, naar Egnen af Düsseldorf, og derved afskiære dem Tilbagemarchen; og det te havde ogsaa været mueligt igiennem Biergene. - Og nu efterlode de til Fienderne, Munition Artillerie og Bagage. De fleste Soldater kastede deres Gevarer fra sig og søgte kun at naar Rhinen. Man kan giøre sig et Begreb om de Provindsers Skjebne, hvorigiennem begge Armeerne trak, naar man eftertænker, at ingen af Armeerne havde Magasiner; den ene af System, den anden af Umuelighed at slæbe Levnetsmidler efter sig paa en saa skyndende March. - Det synes i Begyndelsen, at Nye Frankerne tidlig skulde have naaet Rhinen, og fra de hiinsidige Stæder, hvorfra de flygtede, vendt tilbage igien til den forladte Strandbred, for der at fatte paa nye Posto; de sloge og allerede en Leir ved Mühl. heim: men det var den Gang de Keiserliges Alvor, at forfs ge deres Seier, og tvang Republikanerne til at forladt deres Plan. - De vare den 21de ved Weinburg 6 1/2 Miil fra Kølln, hvorfra de hurtig ere trængte frem; thi efter ønske Bere ninger af 22de vare de franske Forposter som stode ved Deut samme Morgen trykte ind, og henimod Kl. 11 havde man sammesteds fret de første keiserlige Forposter - Om Morgenen, meget tidlig havde de Franske allerede forladt Mählhiim, hvor de keiserlige Patrouiller ligeledes lode sig see. - Den 20de var den ved Bonn liggende Skibsbroe bleven bragt ved af Rhinen; og den følgende Dag blev Broen ved Kølln ligeledes skilt fra hinanden, begge skulle nu komme til at ligge ter ved Düsseldorf, det eneste faste Sted, hvor de Franske endnu i nogen Tid synes at ville standse. Dog maae det dog vel ikke være deres rette Alvor; thi de arbeide ikke paa Værkerne, som de anlægge sammesteds, med den Forrighed, som ved saadan Leilighed er dem saa egen. Tiden maae lære, om de ville forsvare sig i det Bergiske, eller til hvilken Egnde tænke at trække sig tilbage. Det synes dog, at de have Lyk til at forbliver paa denne Side af Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Wsel, den 29de October. Vi have hidtil ingen tilforladelige Efterretninger om den Pichegriske Armees Bevægelser. - Et Brev fra Frankfurt af 20de hujus taler og et blodigt Slag mellem Keverthal og Feidelheim. Kanonaden, heder det i samme, varede den hele Dag. Østerrigerne mistede 2000, de franske 4000 Mand, og 900 Republikanere bleve gjorte til Krigsfanger, blandt hvilke Beneral Monten. De Keiserlige seirede, og 32 Kanoner faldt i deres Hænder. - J et Brev fra Colln af 22de October heder det: Der paastaaes, at Pichegra har giort en Bevægelse, som ikke lader Østerigerne megen Luft. Han skal have taget de Stillinger, som General Jourdan har forladt, og det, efterat han havde tilfægtet sig en fuldkommen Seier over de Keiserlige. Af begge Efterretningerne synes imidlertid den første at være sand; thi var Pich gra Seiervinderen, skulde de Keiserlige for længst været paa deres Tilbagemarch, og Nye=Frankerne skulde ikke have skiult hin lykkelige Tingenes Vending.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Kongsberg, den 30te October. Den fra Kiøbenhavn til den Hamborger Correspondens No. 160 med adskillige Urigtigheder blaadede Efterretning om et Opløb paa Kongsberg, som tildeels er siden i den Fyhn ske Avertissement No. 82 indtagen, skulder Sandheden at rette saaledes: For Oberbergamts=Sessionen den 5te September viiste sig 2 a 300 Bergarbeidere med Paastand, at ville strax have Svar paa nogle forhen den 1ste August indgivne Klageposter. Ved at betyde den bemeldte forsamlede Deel af Almuen de gjorte Foranstaltninger, blev Opløbet efter 2 Timers Forløb aldeles standset, ligesom og Oberbergamtets Bekiendtgiørelse og Advarsel paa Gruberne udvirkede Rolighed og Orden, som fremdeles har været vedlige holdet. Altsaa har ikke Opløbet været vedvarende til den militaire Garnisons Ankomst. Jkke heller kunde Oberberghauptmanden siges at have forladt Bergstaden, fordi han næsten 3 Uger derefter foretog en kort Reise i uopsættelige Embedsforretninger med Oberbergamtskriveren den 23de September, og kom tilbage den 28de næstpaafstigende. Den 30te S. Stiftamtmanden, i Følge den ham tillagde Myndighed, reqvireret for at forekomme muelige Uordener imedens det passerede blev undersøgt. Men upaatvivleligen indsaae Almuen de Arbeideres forrige Ubesindighed, som havde foraasaget de begaaede Fei skridt, og erkiendte den Kongelige Naade, som blev dem bekiendtgjort til Eftergivelse, saa at ingen viste nogen Misnøielse ved Commissionens Handlinger. Jndtil Klagen over endeel Arbeideres ringe Fortieneste kunde undersøges, tilstod Oberbergamtet Accord Arbeiderne fulde 6 Rixdaler for samme Maaned, saa mange nemlig. hvis Løn ikke kom høiere, og ei selv havde forsømt deres Arbeide. Da nu den af Betienterne forhen for ethvert Arbeidaccorderte Løn ikke er befunden at være i den senere Tid forringet, saa kunde og for den følgende Tid ingen Forhøielse i Lønnen finde Sted, som dog er Correspondenten tilmeldet af være skeet. Men derimod har Correspondenten ikke været underrettet om den Lættelse som Bergalmuen er givet i de dyne Tider, derfore bør her tillægges, at det Kongelige Magazin udleverer til Bergalmuen efter en stadig Priis, Ruger for 2 3/4 Rdlr. Tønden, Malt og Byg for 2 1/4 Rdlr. Tønden, og Smørret for 13 3/4 s. Pundet. Enhver af Stiger= og Houer Klassen er tillagt maanedligen 1/2 Tønde Rug, 1/4 Td. Byg og 1/4 Td. Mali samt 4 Pd. Smør, men de yngere Arbeidere erholde mindre Portioner indtil 2 Skiepper Rug, 1 Skp. Byg, 1 Skp. Malt og 2 Pd. Smør, som tilkommer enhver af Drenge=Klassen fra 10 til 18 Aar. Brünnich,
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Oberberghauptmand.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Helsingøer, den 6te November. Fra den 30te October til i Tag ere 113 Skibe passerede Sundet. J Gaar gik sidstommeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Kiøbenhavn, den 6te November. Den 9de September 1795 er Obet=Told= og ConsumtionsBetienten i Varde, Christian Togh, allernaadigst udnævne til Told=Casserer i Hietting, og Christian Linde Haunstrætil Ober=Told= og Consumtions=Betient i Varde. Den 16de September ligeledes forrige Regimentsqvarteermester og Auditeur Ole August Fremming til Obervisiteur ved Male værkets Consumtion i Kiøbenhavn, med Navn af Contro leur. Den 23de f. M. har Hs. Matistæt allernaadigst behaget at udnævne Conferentsraad Henrich Frederich v. Eggers, hidtil værende Vicecantsler i Glückstad, til Administrator for Grevskabet Ranzon, og Jntendant ved Herskaberne Herzhorn, Sommer= og Grønland. Den 14de October er Fuldmægtigen paa Amtstuen i Bordesholm, Johan Mat thias Nasser, allernaadigst beskikket til Huusfoged i Amtet Bordesholm.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab haver en stemmigen optaget følgende til Medlemmer: den 25de Junii d. A. Hr. Kammerherre og Staldmester Adam Wilhelm Hauchi den 17de September s. A. Hr. Doct Jens Bloch, anden Capellan ved Bremerholms Menighed og Hr. Niels Hoffman Sevel Bloch, Doctor Philosophie & Magister artium liberalium.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Continuation af Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning nemlig: No. 22608, 100 Rd. udi Hr. Bruuns Coll. Bragnæs; No. 18498, 300 Rd. udi Hr. Jnsp. Collin Coll. her i Staden; No. 22643, 100 Rd. udi Hr. Bruun, Coll. i Bragnæs; No. 27955, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 14792, 200 Rd. udi Hr. Kjerrumgaaet Coll. i Bergen; No. 4339, 50 Rd. udi Hr. Lunds Col i Flensborg; Nr. 29975, 50 Rd. udi samme Coll.; No. 7031. 100 Rd. udi Hr. Secretair Heibergs Cost. i Horsens No. 13015, 50 Rd. udi Hr. Controlleur Hansens Coll. heri Staden; No. 4088, 50 Rd. udi Hr. Melbyes Coll. i Altona; No. 18376 200 Rd. udi Hr. Jnsv. Collins Cob. heri Staden; No. 28231, 200 Rd. udi Hr. Siemens Tol. i Glückstadt; No. 14181, 1000 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 781, 50 Rd. udi Hr. Fuldm. Brøghs Toll. ibidem; No. 21979 200 Rd. udi Hr. Bøghs Coll i Weile; No. 19587, 50 Rd. udi Hr. Raadm. Sta bells Coll. i Randers; No. 18467, 1000 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 27136. 50 Rd. udi samme Coll.; No. 19181, 50 Rd. udi Hr. Secret. Heibergs Toll. i Horsens; No. 2900 50 Rd. udi Hr. Mølles Coll i Kragerøe; Nr. 29910 50 Rd. udi Hr. Moses Coll i Segeberg; No. 24211, 50 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 20345, 50 Rd. udi Hr. Godske Coll. her i Staden; No. 2149, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Kol. ibidem; Nr. 23309, 50 Rd. udi Hr. Mulerz Coll i Scheen; No. 6233. 100 Rd. udi Hr. Paaskes Coll. i Bergen; No. 24914. 50 Rd. udi Hr. Hofbogtr. Møllers Coll. her i Staden; No. 1594, 100 Rd. udi Hr. Poulsens Col i Bragnet; Nr. 22570, 50 Rd. udi Hr. Bruuns Coll. ibidem; Nr. 5202, 50 Rd. udi Hr. Jversens Coll. i Kiel(Continuationen følger).
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Ved Tal=Lotteriets 548 Trækning i Wandsbeck udkom No. 70, 58, 8, 2, 16.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Fra den 28 October til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. A. Port fra St. Croix med vestindiske Producter, Capit. L. G. Petresch til St. Croix med Cargaison og Provisioner; Capit. B. C. Koford og J. Campbes fra samme Sted, med Sukker, Kaffe og Rom; Capit. J. H. Calløe fra Malaga med Frugter; Capit. S. Jensen fra Grønland mi Spæk, Barder og Edderduun; Capit. P. P. Koford til St. Croix med Cargaison og Provisioner. "Tirsdag Morgen, den 10de Novbr. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge Passagerer, Pakker, Protiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen "før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norsk Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Vacance: Sognekaldet for Randløv og Bierregger i Aarhuus Stift, 320 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Avn TISSrs. i det har behaget Gud den 3die d. M. ved Døden at bortkalde min kiære Svigerfader, Statsraad og Archiaten Carl Jensenius, det bekiendtgiøres herved saavel nærværende som fraværende Paarørende og Venner af mig paa egne og min Svoger Hr. Generaladjutant Bielsfeldts Vegne. Forvissede om Deres Deeltagelse i vores Sorg frabedes al Bevidnelse derom. Kiøbenhavn, den 6te November 1795. A. Lous.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
I Dag Eftermiddag behagede det Gud, efter 5 Ugers smertelig Sygdom, at henkalde til et bedre Liv, i sit Alders 32te Aar, min uforglemmelige retskafne gode Kone, Borothea Magdalena, fød Wilberg, efter 14 Aars kiærlig Æg teskab; hvilket store Tab for mig og Søn herved veemodigst bekiendtgiøres samtlige Slegt og Venner frabedende al Condolence, som ikkun meere ville forøge min dybe Sorg. Kiøbenhavn, den 27de Hølger Topp, Septbr. 1795. Oldermand for Garverlauget.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Maa mit Forlag er udkommet 1ste Deels 1ste Hefte af Klügels Encyclopædie oversadt paa Dansk, stor 13 Ark med et Kobber og koster for Subskribenterne 4 s. Tryk= og 5 s. Skrivp., til dem som endnu behageligst ville tegne sig for hele Værket, overlades samme for ovenanførte Priis. J. M. Stathagen, paa Østergade No. 251ste Sahl. Nournal for Politik, Natur= og Menneskekundskab for October er nu udkommet, og indeholder: Bidrag til den franske Nationalkarakteers Historie; Om Maderas Viin og Jndbyggerne; Tapperheds Belønninger af det franske National Convent; Præstevalget; Vare=Lottorie; Forbrydelser og Ulykkelig Hændelser til Advarsel; Selvmord; Skrivelse fra Wien; Theologisk Professor Eed; om de danske Koloniers Anlæggelse i Jylland; Rousseans Minde, høytideligholdt i Gene den 28de Juli 1792 fortalt af et Øyevidne, C. F. Fischer, Politisk Begivenheder, Aneldote og Jonathan Swift m.m. Subskriction, som bellandig gielder for en heel Aargang, der koster 3 Rdlr., og betales Qvartaliter med 4 Mk. 8 s., mod tages hos Udgiveren Holboghandler S. Poulsen, Antonistræde No. 324 & 325.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Fra Pressen er udkommen: andet Stykke af Ret eller alle Statersvige Lov, af Thorild, udgivet af L. M. Philipson. Den berømt Forfatter af dette Skrift har, som bekiendt, havt det besynderlige Uheld at blive forviist fra sit Fædreland, fordi han gjorde sig skyldig i den utilgivelige Brøde, paa Prent at paastaa den al indelige Forstands Frihed. Nærværende Skrift er udarbeidet med samme philosophiske Skarpsindighed, samme varme Fal elser for Sandhed og Frihed, som saa fortrinligen udmærke Forfatterens forhen udgivne og almindelig bekiendte ypperlige Bog, der i Sverrig blev Aarsag til hans Forfølgelse: Den grandskende Sandhedselsker vil i nærværende lille, men mærkværdige Skrift, finde de fortreffeligste Vink til den menne skelige Forstands Oplysning og hele Menneskehedens Lyksalighed, Det sælges for 10 sk. paa Trykp. og 12 st paa Skrivp. hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57, begge Hefterne til sammen koste 22 s. paa Trykp. og 26 s. paa Skrivp. Dammerherre P. F. Suhms nye Samlinger til den danske HaN. storte, 4de Binds 3die og 4de Hefte, har nu forladt Pressen, og koster 5 Mk. - Disse tvende Hefter ere af følgende Jndhold: Friderich den 4des Rentekammer=Jnstrux; Christian den 5tes Jnstrux for sin Oberkammerherre, Udenrigslande i Syber ditmarsken gives Dronning Anna Sophie, kort Betænkende og Forslag om vor danske Lov, Aar 1642; Prokantsler Pontoppidans Jnstrux, en Skrivelse fra Arnas Magnens til Geheimeraad og Vice-Statholder Gabel, om Arve=Rettighed til Norges Rige; Kong Christian den 2dens Historie, som Tillæg til den danske Riimkrønike; Kort Fortegnelse over de Exemplarer af den store Chronica Jslandica, kaldet Sturlunga Sogn, hvilke man veed og kiender; Anekdote om en dansk Princesses Overgang til Katolicismus; alandede Anmærkninger især om Manuskrivter henhørende til den danske Historie, Kongelige Jnstruxer for Høiesteret i Danmark og Norge, nemlig Friderich den 3dies, Christian den 5tes, Friderich den 4des, Christian den 6tes, Friderich den 5tes og Christian den 7vendes Jnstrux. - De nu udkomne 4de Bind kost tilsammen 6 Rdlr. 64 s. Nogle af de mærkeligste Bidrag, som disse Bind indeholde, ere følgende: Cancelliets Tilstand og Forandringer fra Friderich den 1ste Tider indtil Frederichsen 4des Regierings Begyndelse; Christian den 4des Elskovshandeler, med adskillige Belage; mange vigtige Bidrag til Souverainitetens Historie; Bidrag til Friderich den 4des Efskovshandeler, eller Grevinde Schindels Liv og Levnet; Grev Schulins Livnet; Antegnelse til Kong Friderich den 4des Historie, af Etatsraad og Politiemmester i Kiøbenhavn Erich Torm Grevens og Friherrernes Comoedie; Apologie eller Forsvarsskrift for den gamle Adel, imod den saakaldede Adels Oprindelse. S. Poulsen, Hofboghandler, Antonistræde Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Professor Todes prosaiske Skrifter, 3die Deel, som en den 7de Deel af det hele Værk, har nu forladt Pressen, og koster paa Postp 1 Rdlr., paa Trykp. 5 Mk. De 4 udkomne Deele koste tilsammen paa Posto. 4 Rdlr. 64 s., og paa Trykp. 4 Rdlr., hvoraf 48 s. er i Prænumeration, som imod Prænumerationsseddelens Tilbageleverelse godtgiøres paa sidste Deel Denne Deel indeholder Folkemedicin, og formedelst den Nytte, den useilbarlig vil stifte, overlades den og særskilt til andre Kiøbere for 5 Mk. Exemplaret paa Trykp. Den indeholder blant andre følgende Afhandlinger: Om Børnekopper; OmForkiøleises=Hoste; Om Lighoste; Hvorledes smitsom Blodgang forekommes; Om Hyvokondrister; Nytten af at tygge Made vel; Godt Raad for dem, som have spist for megen syrlig Frugt Exempel paa Overtroens vedvarende Magt, og om EpilepaOm Sæbebalsams Nytte; Om Kryderposer; Det tienligt Plaster til gamle Saar; Om Guajak=Rum, dansk Thee og Seservand; Om Brækkemidler, kiølende og vinddrivende Midler, Om blodstillende Draaber; Erindringer angaaende Tænderne, Om Børne Udslet; Om en nye, høist ypperlig Maye-Olie, Om Tandvine Kamser Olie og grøn Sæbe; Om Aareladelse, paa Foden; Om Hæmorre der og Hæmortholdarier; Om Skalagensfeber; Om Svingel, og mange fler Artikker. Jndbunden i N. B. koster De en 16 s. mere. S. Poulsen, Holboghandler i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
Fra Pressen er udkommen: Underviisning for unge Fruen i timmere, som selv ville besørge deres Huusholdning og have Opsigt med Kiøkken, Kielder og Spisekammer, at egen Erfaring meddeelt af en Huusmoder. Den er inddeelt 3 Kapitler, som viser: 1) hvorledes Urter og andre i Huusholdningen brugelige Slags Vare tørres tilberedes, gjemmet eller forvares; 2) om Drikkevare; 3) hvorledes hvid Sæde koges; a) hvorledes Lys fordeelagtigst støbes, baade med og uden Former; 5) og Bask, baade den grove, saavelsom den fine især Sirtzer, Kniplinger, Fior, Silkestrømper og Silketøi, 6 hvorledes Garn koges, Lærred bleges og væves samt at farve alle Kol urer baade paa Linned, Uldent og Silke; 7) hvorledes alle Slags Pletter af alle Slags Tøier beds kunde borttages; 3) om Kiøkkentøis Skuurning og andre Tings Reengiøring; 9) om Guld og Sølvtøi, samt Speiles og Skilderiers Polering, om Værelsernes Reengiøring, Meublers Polering og Boning; 10, om Slagtning og Kiødets Nedsaltning og Røgning, og derundealt hvad en Huusmoder derom bør at vide, saasom: om Jndmadens fordeelagtigste Behandling, om Kiød og Rullepølser, Suursteg at gjemmes, om Sviins Slagtning, om Blod. R. sengryns=, Lever=Pølsers, Medister, Spegepølser og lybsk Pøl ses Tillavning, om Lams Slagtning, Svedes Tillavning, om Giæs Slagtning, Gaasepølser, hvid og sort Vildbrad af Giæs, Spegegaas, Presgaas a., Sylter af Oxe= og Svinehoveder og Fødder, Presse=Sylter, hvorledes delicate røgede Oxebryster, en Hast kan tillaves af ferskt; 11) om nye Sengeklæders Forfærdigelse, og hvorledes gamle kan blive som nye; 12) adskillig Huusraad, som i paakommende Tilfælde kan være til Nytte, 13) adskillige nyttige Kunster, saasom at fordrive alle Slags Utøi, og andre nyttige Ting, iblandt andre, hvorledes alle Koleurer Vandfarver tilberedes til Tegning med vedføiede Priser: og endelig adskillige Regler, hvorledes et ungt Fruentimmer skal dann sig til at blive en god Huusmoder til hendes egen, Mands, Families og Tienestetyendes Lyksalighed. Den sælges for 48 s. paa Trykp. og 64 s. Skrivp., indbunden 16 s. mere P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-11-06
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te October 1795, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 2den Novbe. næstefter, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle dem, som hos mig, især i Anledning af min Hundel paa de vestindiske Eylande, maatte have noget at fordre, saavel de indenlands som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, efter dette Proclamas Læsning ved bemelte Hof= og Stads=Ret, og sammes 3de Gange skeete Bekiendtgiørelse ige Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel fra den Tid at regne, da saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og UnderRetter paa de danske Vestindiske Eykande, samt 3de Gange bekiendtgjort i St. Croix trykte Avis, at fremkomme for mig, boende i Kiøbenhavn i Gaarden No. 163. under Christianshavns Qvarteer i Overgaden neden Vandet, inden foreskrevne TidsForløb med deres Fordringer og saadanne at beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret. Hans Petter Kofoed, Skibs=Capitain og Brøgger.