JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
J Følge Justitsministerens Placat af 19de d. M. paaligger det i Landdistricterne Sogneforstanderskaberne al varetage de Forretninger, som efter Cholera Forordningen af 8de August paahvilede de Overeensstemmelse med Forordningen 19de Juli 1831 § 7 organiserede Sundhedscommissioner. J Sogne, hvor nogen Læge er bosiddende, vælger man til Lozareth helst et Sted nær hans Bolig, og for saa vidt dette Hensyn maae bortfalde, en Gaard nogenlunde midt i det respective Sogn, hellere ved, end inde i nogen Bye, der har godt Vand, tør Beliggenhed, og om muligt de til Sygestuer bestemte Localer paa Solsiden. Vinduerne maae kunne oplukkes, Værelserne hvidtes, naar samme ikke er skeet samme Aar, og ønskes helst Vindovne. Jo større AntaCholerapatienter i Sygestuerne, jo nødvendigere maader drages Omsorg for Luftvexel, og der anbringe Huller Comtrent et Qvarteer i Qvadrat i Loftet og ved Gulve, dog saaledes at Patienterne ikke ere ud fatte for Træk. For hver Patient udfordres idet mindste 600 Cubikfod Luft i Stuen, og foruden Sygestuerne kræves Beboelseslocale for dem, hvem Occonomien overdrages med Kjøkken, Forraadskammer Vaskehuus, hvis Kjedel maa forventes hyppigt brug til at tilberede varme Bade), Tørreloft samt Plads til Brændsel. Latriner indrettes paa passende Steder, og ved Lazaretgaarde indrettes en tildække Rulle, hvor Stikbækkener o. d. l. kan udtømmes, deslige Kuler nedstrøes hyppigen Støvet af brændt Kalk eller frisk udglødede Kul o. s. v. Sygelocalerne maae helst forsynes med tilhøvlede og malede Sænge men man kan ogsaa behjelpe sig med simple af uhøvlede Brædder sammenslagne Sængesteder, dog maaSidebrædder og Endestykker ikke savnes, Afstanden fra Gulvet til Sængens Bund maae ikke være ringe 4 eller i Alens Afstand vil være passende, og fremfor Fjederdynerne i Sængene, bør foretrækkes Madratser, og dertil uldne Tæpper, som saadanne kunne Hestedækkener gjøre Tjeneste. J Mangel af Badekar kunne Vadskekar bruges af 2 1/4, høist 2 1/2 og 1 1/4 Alens Dybde og Brede. Det mere Vidtløftig om denne Sag kan læses i Nr. 195 af Berl. Td. Steenographien, den Konst, hvorved Man skriftlig er istand til at følge et mundtligt Foredrag ordlydende, og som i de senere Aar især er bragt til en beundringsværdig Fuldkommenhed i Frankrig, kan nu ventes indført ogsaa hos os, idet Regieringen har tildeelt Hr. Stud phil. Alfred Fich et Reisestipendium i denne Retning. (Hemp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Afdøde Proprieteir Niss Nissens Enke, Anne Dorothea, f. Hagensen, takker i Vib. Av. de Mange der hædrede hendes afdøde, elskede Mands Liigbegængelse, navnlig Gaardfæsterne paa Spottrup Gods, der ligefra Gaarden og indtil Rødding Kirkegaard bare deres afdøde Huusbonde til hans sidste Hvilested.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
J Anledning af de i den senere Tid i Teglovne hyppigen opstaaede Jldsvaader har Justitsministeren under 11te f. M. ladet udgaae en Cirkulairskeivelse til samtlige Amtmænd, hvori bestemmes, at inte Teglværk, hvor det over Ovnen anbragte Skuur ikke har en Høide af 4 1/2 til 5 Alen med en Tykkelse af Opmuren af 2 Alen, bør anlages til Assurance, og at de allerede indtegnede Teglværker ville være af udslette af Assurancen, hvis de ikke inden en bestemt, Eieren forelagt Frist ere forandrede og indrettede som antydet. J det Tilfælde, at noget Teglværk maatte være opført saa nær andre Bygninger, at Fare for disse ved opstaaet Jldsvaade i Teglværket kunde befrygtes, bør Bygningsmaaden, om endog Værket ikke er assureret, dog være den samme som for de Assurerede er foreskrevet; hvormed Branddirecteuren vil have at føre nøie Tilsyn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Landmilise-Sessionen i 2det jydske District for Aaret 1849 afholdes paa efternævnte Steder og Dage: i Fjerritzlev den 28de, i Thisted den 30te og 314 August, samt 1ste Septbr. Nykjøbing den 2den 4de og 5te: Vestervig Thinghuus den 7de og 8de Sept. Det hedder fra Slagelse i Byens Aviis af 5te dennes: Et frygteligt Uveir rasede i Onsdags Eftermiddags i en viid Udstrækning norden for Ringsted Paa Universitets-Godset slog Lynilden ned i et Parcelsted imellem Allindelille og Skee Byer, dræbte Manden, Peder Jørgensen, der var ilet fra sit Markarbeide og stod i et Vognskuur, og samme Lynstraale dræbte et af hans Børn, der stod ved et aabent Vindue, samt beskadigede Konen og de andre Børn, der dog ikke dræbtes, hvorimod Bygningerne aldeles nedbrændte. Den nærliggende Skee By stod stor Fare for at antændes, da den rasende Sydvestvind førte det brændende Straatag til Byen. Folk. som ilede til Brandstedet, kunde, uagtet stærk Skylregn og Hagel, øine Jldebrand flere Steder, saasom i ovennævnte Mølle 1 1/2 Miil derfra, i Gyrstinge, hvor et Huus brændte, i Egerup, hvor en Gaard brændte, samt et Sted nord og et andet Sted østen for. - J mange Aar kan ingen mindes et saa haardt Veir, da Lynild, Storm og Regn rasede uafbrudt i flere Timer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
J Søndags drog - ifølge Veile Av. – et betydeligt Antal danske Tropper, alle vakkre, vel eqviperede Folk, sønderpaa. Jntendanturen ventedes i Mandags til Veile, og Hoveddvarteret, sagde Man, skulde forlægges til Viuff. Ogsaa af Brig. Td. sees nu, at det beredne Jægerkorps fra Øerne undergaaer en Forandring, idet det opløses som samlet Corps og derimod i 4 Afdelinger gaaer til de forskjellige Brigader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Efter de Beretninger, der haves her ved directe Dampskibspost fra England (London af 1ste og Hull af 4de de.) var Veiret bedre og Kornefterspørgselen. ikke saa stærk, dog vare Priserne uforandrede og navnlig Byg holdt sig fast. Paa Børsen idag om sattes der Jntet. Veiret er mildere og tegner til Bedring; dog er Luften skyet endnu. Her solgtes endnu i Løverdags 900 Tdr. 82 Us Havre abKarrebeksminde til 15 R. 12 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Udsigterne til Høsten ere ved det regnfulde Veir just ikke de bedste. Saavel i Aarhuus som i Horsens Egnen er Bygget stærkt nedvisket og tegner, ikke til at kunne levere nogen god Kjærne. Rugen, har lidt ved den megen Regn og viser flere Steder spirende Ar. (Aalb. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
– J Torsdags indkom i Helsingørs Havn Skonnerten "Harriet, Cpt. Stewart, af Wbiteborn, fra Liverpool bestemt til Narva med Salt, efter at have stødt paa Grund ved Skagen, hvor endeel af Ladningen blev kastet overbord for at bringe Skibet i slot Vand Skibsklareringer ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Udg. den 10de August: "Anna Magdalena" P. R. Poulsen, til London med Havre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Døde. Jda Mathilde Kjerumgaard født Gorm (27 Aar, Har riet Kofved, Cand. jur. Janus v. Worm i Khavn. Waldemar Bretton 8 Aar i Viborg. Mad Bertha Hansen f. Ammentorp i Odense. Jfr. Johanne Koller paa Sophienberg ved Nyborg. Mad. L. Pontoppidan f. Glahn i Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
(Forlangt Jndrykkelse.) Det er nu over to Aar siden de fleste af Hassing Herreds Skolelærere traadte sammen i en Foreening, hvis nærmeste Formaal den Gang var, saavidt jeg veed, at grundlægge en Skolelærer-Enkekasse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Sagen blev discuteret i et Par Møder, en Commitee blev nedsat for at udarbeide Bestemmelserne for en saadan Jndretning, disse bleve affattede og antagne, og der var saaledes al Grund til at formode, at denne Indretning, hvis gode Følger under en retskaffen Bestyrelse vist ikke kunne udeblive, ret snart vilde træde i Virksomhed. Jeg veed endog med Viished, at Commiteen afsendte Exemplarer af de antagne Bestemmelser til Stiftsøvrigheden i Aalborg med Anmodning om: deels at overtage Overbestyrelsen af den eventnelle Kasses Jndtægter og Udgifter, deels at opfordre Stiftets Skolelærere til at tage Deel Jndretningen, at den kunde blive en almindelig Enkekasse, eller Understøttelses Jndretning for hele Stiftets Skolelærer Enker, ligesom Tilfældet er og i flere Aar har været i Ribe Stift. Men siden den Tid har man ikke børt det Allermindste om den hele Sag, og Hensigten med disse Linier er derfor at spørge hvad kan være Aarsag i, at denne Sag, som synes at maatte have saa velgjørende Følger, er sat i Beroe saa lang Tid, eller maaskee ganske opgivet? Er det Lunkenhed hos de gode Skolelærere, eller mangle de Kraft og Enighed til at sætte en tilsyneladende god Sag i Værk, Eller har Sagen maaskee mødt Uvillie og Modstand hos de høie Herrer, til hvem den var indstillet? Jeg veed ikke til hvem jeg skal henvende mig for at faae disse Spørgsmaal besvarede, og derfor har jeg valgt denne Vei. Er der imidlertid nogen, som kan og vil besvare disse Spørgsmaale, da da vil han derved fortjene ret Manges Tak og Erkjendtlighed; thi Sagen interesserer flere end en Skolelærer. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Efter det her fra Amtet indgivne Forslag er Thisted Amt inddeelt i 4 Valgdistricter saaledes: 1ste District. Wester Han Herreds 12 Sogne, Seierslev, Eiers lev, Jørsbye, Flade og Sønderdraaby Sogne paa Mors, Hundstrup, Østerrild, Hjardemaal, Hillerslev, Kaastrup, Næhr, Hansted og Wixøe Sogne af Hillerslev Herred med ialt 11,0 Jndvaanere. 2det District. Hillerslev Herred med Undtagelse af de til første District henlagte 8 Sogne, Thisted Kjøbstad, samtlige 11 Sogne i Hundborg Herred og af Hassing Herred, Snedsted, Nørhaae, Harring, Stagstrup, Sønderhaae, og Hørsted Sogne, med ialt 11,829 Jndvaanere. 3die District. Hassing Herred med Undtagelse af de til 2det District henlagte 6 Sogne og samtlige 11 Sogne i Refs Herred, med ialt 11,553 Jndvaanere. 4de District. Nørre Herred paa Morsøe med Undtagelse af de til 1ste District henlagte 5 Sogne, Nyekjøbing Kjøbstad, samtlige 16 Sogne i Sønder Herred, Nyekjøbing, Landsogn og Den Jægindøe, med ialt 11,538 Jndvaanere. Valmoderne ere foreslaaet afholdte for 1ste District i Bjergets Kroe, 2det Thisted Kjøbstad, 3die – Westervig Thinghuus, og 4de: Nyekjøbing Kjøbstad. Ved Blaavandsbuk i Varde Tolddistrict, er indstrandet den engelske Skouert Galay Packet, Capt. John Ablett, kommende fra Newport, bestemt til St. Petersburg med Jernbaneskinner. Skibet er slaaet i Stykker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Avertissements. J Løbet af 14 Dage har følgende Forudbetaling af Kongelige Skatter for indeværende Aars 2den Termin fundet Sted, Secretair Byskriver Gamborg erlagt 3 Rbdl. og Kobbersmed Smith 12 Rbdl. 38 s. Saadant offentliggjøres herved ifølge Ordre. Byfogedcontoiret i Thisted den 12te August 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Auction. Efter Begjæring af Kjøbmand Schiellerup bliver Løverdagen den 19de dennes Eftermiddag Kl. 4 afholdt offentlig Auction paa Faartoft Udmark over endeel ham sammesteds tilhørende Afgrøde efter Udsæd af 19 Tdr. 4 Skpr. hvid Havre, 1 Td. 4 Skpr. Ærter og 2 Td toradet Byg. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Byfogedcontoiret i Thisted den 12te August 1848. Rellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Auctionsplacat. Fredagen den 18de d. M. Eftermiddag Kl. 2 afholdes Auction i Plantagen Christiansgave over endeel nedbendt Stakitværk, nogle Egerækker samt endeel Udbugst, hvoraf endeel er tjenligt til Lade stænger. Thisted den 12te August 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
En Leilighed paa fem Værlser med Kjøkken, Spisekammer og Gaardsplads, anvises af Bølterne til første November.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Den som maatte have Lyst til at passe en Hest fra nu af til 1ste November mod en Betaling af 2 Rbdr. maanedlig, kan melde sig hos Avis=Redactionen, som anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
En ung, rask Karl kan faae Tjeneste hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-12
Blanksværte faaes hos Chr. M. Schiellerup. Sweizerost faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Thisted, Nr. 93. Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende. Amtsavis. og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 12te August. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Udlandet. Der ere tvende Anliggender for Øieblikket, der kunne foranledige en europæisk Krig, nemlig de slesvigholsteenske Anliggender, og Krigen i Jtalien. Hvad de første angaae, da er der al Tilsyneladenhed for at Vaabenstilstanden vil blive forkastet af Central Forsamlingen i Frankfurt og at man tænker paa et alvorligt Angreb paa Danmark, fra Hessen Darmstadt fra Baden, fra Baiern, fra Würtemberg, overalt læser man om Tropper, der samle sig for at drage til Slesvig. Rygtet har vel talt om at Preusserne ville drage sig tilbage og marschere hjem, men dette er vistnok ikke den preussiske Regjerings Hensigt, det synes meget mere at være dens og Cen tralregjeringens Plan at opholde Discussionerne om Vaabenstilstaaden til, at Tyskerne kunne faaet tilsendt General Wrangel en saa betydelig Succurs, at han kan agere defensiv, maaskee i Jylland selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
De Danske maae nu søge at erholde Sverrigs og Norges Hjælp, og staae som Mænd, dette bliver vist nok det sidste Alternativ. Man har i Tyskland ikke allene den Plan at gjøre Slesvig til et tysk Hertugdømme, men man har i Sinde at brug Kiel og flere af Hertugdømmernes Havne til Oplags sted for deres Marine, og der at danne en tysk Flaade; derfor tillader Forbundsforsamlingen i Frankfurt sig en Uretfærdighed og vil bemægtige sig Slesvig og lægge det under det tyske Forbund; et Hertugdømme der aldrig har hørt til Tyskland. Hvad vi kunne trøste os med, er at Rusland, og Sverrig og Norge neppe med Rolighed ville see paa Tyskernes Fremfærd, men det synes nu eller aldrig at være Tid til at handle, førend en Masse Troppe rykke ind fra Tyskland. Men deeltager Rusland, og maaskee Engeland i Kampen, kan det let bli til en almindelig europæisk Krig. - Hvad de italienske Anliggender angaae, da trække de Franske en Armee sammen ved Alperne og Kongen af Sardinien, Carl Albrecht har forlangt Frankrigs Hjælp mod Østerrigerne der gaae seierrige frem; vel hedder det, at den franske Regjering skal have afslaaet samme, men noget Officielt desangaaende, har man ikke; skulle Franskmændene rykke ind i Jtalien mod Øster: rigerne, staaer en europæisk Krig for Døren, thi saa ville Preuserne og hele Tyskland tage Partie mod Frankrig. Der skrives fra Paris under 5te August, at den sardiniske Gesandt har daglige Conferentser med General Cavaignac og Ministeren Bastide, og Alpearmeen har faaet Ordre til at concen: trere sig og rykke tæt til Grændsen. Forøvrigt er den sardiniske Armees Tilstand meget slet, den 28de Juli forfulgte den østerrigske Armee den Piemontesiske, der flygtede over Hals og Hoved mod Oglio og Po. Landeveien fra Volta til Rovigo var paa hele Miles Distance bedækket med Mondurstykker, Gevæhrer og Bagage, 5000 Mand breseianske Hjælpetropper have forladt Carl Albrecht, ligesom og saa flere af hans Forbundstropper. Østerrigerne staae kun faa Mile fra Mailland, og 12000 Nationalgardister skulle der udrustes, man bygger Barrika. der, alle omkringliggende Landsbyer, blive forskand: sede, kort man gjør alt hvad man kan, og det vildog ikke nytte uden fransk Hjælp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
- Man erindres om Fablen med Bjerget, der skulle føde, man ventede noget stort, og det blev en Muus, saaledes ogsaa med Revolutionen i Jrland, Ved Boulag havde samlet sig nogle tusinde Rebel: lere, men en lille Afdeling af Constabler (Politiel: tjente) slog tusinde med Gevæhre forsynede Rebellere paa Flugten, dræbte 7 og saarede mange, udne selv at tabe een Mand; Constablerne vare lutter enholske Jrlændere. Anføreren Smith OBrien skal under hele Kampen have lagt skjult i en Kaalhave. Den moralske Virkning af denne ubetydelige Fægtning er stor, Klubberne opløse sig Vaaben forsvinde. Hvor forberedt Opstanden var, seer man deraf, at blandt en 9 a 10 unge Mennesker, der bleve arresterede; fandt man ikke blot Bestallinger som Officerer ved Rebelhæren, men endog grønne guldbroderede Uniformer med forskjellige Distinctionstegn fra Oberst til Fændrik. Et Blad fortæller at Smith O'Brienskal med 34000 af sine Tilhængere have taget Plads paa Høiderne ved Slievenamon. Ved Ballingarrei Grevskabet Kilkenny er det kommen til Sammenstød mellem 30 a 40 Constabler og 300 Jnsurgentere, hvorved 18 af de Sidste have sat Livet til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Posten igaar bragte Følgende: Jfølge Correspondents=Efterretninger fra Kjøbenhavn hedder det af Beretningerne med sidste Post hentyde paa at Vaabenstilstanden nu snart kan ventes tilveiebragt og man antager at den store Troppestyrke, som Frankfurter=Ministeriet har ladet udskrive, og som i det Hele vil beløbe sig til circa 40,000 Mand, skal være for at skræmme os Danske. Af de engelske Blade sees, at Lord Palmerstone i Underhuset har tilkjendegivet at Vaabenstilstanden allerede vilde have været afsluttet hvis ikke en Formfeil havde forhindret det. Hvorvidt dette imidlertid stemmer overeens med hvad der skrives fra Hamburg og Altona at nassanske og farsiske Officerer ere ankomne til det sidste Sted for at bestille Qvarteer til deres Tropper, og man skynder sig saaledes med at sende Tropperne, at en stor Deel af den allerede den 18de skulle i Hertugdømmerne, vil vel snar ees. At 3 mk. Bustand Sverrig og Engeland vil lægge deres hele ulomatiske Jndflydelse i Bratskaalen er en Sølvsslagerihvorvidt denne imidlertid tilstrækkelig vil kunne virke staaede demokratisksindede Medlem mer af Centralforsamlingen i Trankfurt, der have den uhyre fre Jdee at det forenede Tyskland kan bekrige beke Envang til Tiden lære Der tales om at Kongen af Preussen til afsatte en forange Fred med Danmark, hvis ikke Trankfurter Nationalforsamling vil indlade sig maa en Naabenstilstand Vi kunne som sædvanlig vistnok i denne Henseendestole paa Hs. preussiske Majestæts Conseqventse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Jndenlandsk J Tirsdags Eftermiddag (den 1ste August) kom et Corps af 42 Dragoner til Rødding By. To Mand kom med opspændte Pistoler ind i Præstegaarden og spurate, om her vare Danske, Da Svaret lod benægende, spurgte de atter, om de kunde troe dette, Strax efter besattes de tvende Veie, som føre til Præstegaarden, og en ung Lieutenant med 3 Mand gilopperede ind. Præsten gik strax ud og blev spurgt, om han var Præsten, Da dette blev bekræftet, sprang Lieutenanten, af Hesten, hvorpaa han sagde, at han var kommen forat lade Præsten vide, at denne maatte afholde sig fra at prædike imod dem paa Prædikestolen; i modsat Fald vilde han blive ført til Rendsborg. Præsten indvendte, at han ikke havde prædiket Andet, end hvad han troe de sig forpligtet til. Men Lieutenanten afbrød ham med de Ord, at han ikke ville disputere med ham; thi de vidste bedre, og nu var han advaret; gjorde han det oftere, blev han ført til Rendsborg, For nogen Tid siden blev der paa Gaderne omdeelt et Blad, under Titel "Sendebrev til Ministrene, Hverken Forfatter eller Bogtrykker vare angivne, og Etatsraad Reiersen gjorde sig megen Umage for at komme efter dem; men her spillede Skjæbnens Jroniham et slemt Puds. Efter mange Anstrængelser blev det udfundet, at Forfatteren var Etatsraadens - Brodersøn. (L. Falst. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Det var i Landsekong et almindeligt Rygte, at den 12te August skulde man erfare, om den svenske norske Armee skal afgaae til Danmark eller vende hjem igjen. Hertug Christian og Prinds Frederich af Augustenborg, Hertug Carl af Glücksborg og Prinds Friderich af Blocksborg, samt Grav Reventlow, Provst fordet adelige Kivster i Preen vere ved Allerhøieste Befaling af 4de de blevne frakjendte de dem i sin Tid tildeelte danske Ordensdecorationer og Hæderstegn, paa Grund af deres Deeltagelse i Oprøret mod Hs. Maj. i Hertugdømmerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Jndtegningen til Valgene foretages nu i Provindserne, og man klager over Ligegyldighed fra Vælgernes Side. J Provindsialbladene opfordrer man derfor Vælgerne til at give Møde, for at iagttage deres Tarv. Det er beklageligt at man er nødsaget til at gjøre saadanne Opfordringer. Regjeringen er kommet Folkets Ønske vimøde ved at udvide Valgloven, undslaaer nu Folket sig for den ringe Uleilighed at lade sig indtegne som Vælgere, hvad Begreb kan man da faae om dets Selvstændighed og om dets Ønsker, Fra Kjøbenhavn skrives under 14de August, Dampskibet Geiser, medbragte igaar 14 Kasser, som hver var forsynet med 4 Segl, og hvis Jndhold bestaaer i Sølvtøi, som har været skjult paa Augustenborg. Kasserne bleve bragte op i Banken. Geiser, ligger inden for Bommen og skal nu stærkere armeres. "Har Nationen Ret til at fordre - hedder det i Fædrelandet, – at vigtige og ansvarsfulde Embeder kun ere betroede til Mænd, som med et oplettet Navn, med en reen og udesmittet Characteer forene den Dannelse og de Kundskaber, uden hvilke de hverken kunne kjende eller udføre de Pligter, deres Embede, paalægger dem, tør den vistnok ogsaa vente, at General Scholtens Bestyrelse af de vestindiske Colonier snart ophører."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
J Landemærket i Kjøbenhavn har været et Opløb uden for Bager Methlings Gaard, foranlediget af at de i Bageriet arbeidende Svende, var blevet enig med nogle Smaapiger, der have drillet 4 der arbeidende tyske Svende, og skjeldt dem ud for ste Tyveknegte, en af disse havde da løbet ud og grebet, fat paa en Pige, der skreg, hvilket samlede en Renade Mennesker omkring dem; man ville nu sprænge Beutildøren; det var forgiæves, at Politiet formanede til Rolighed, og først da 6 Mand af Nørreportsvagt og 10 Mand af Hovedvagten kom, blev Rolighed tilveiebragt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Dagsposten har bragt den vigtige Efterretning over England hertil, at Negerne paa St. Croix have gjort Opstand, idet Slaverne paa General Scholtens Plantager den 2den Juli forlange øieblikkelig Frigivelse, da de i modsat Tilfælde vilde ødelægge Den med Jld og Sværd. Deres Forlangende blev opfyldt men nu tog Sagen Overhaand, og først den 5te Jul lykkedes det med Vaabenmagt at dæmpe Oprøret, hvorved et Antal Negere bleve dræbte. Fra St. Thomas og Puerto Nico blev sendt Forstærkning af Tropper General Scholten, som af Anstrængelse under Oprører, blev syg, har forlade Den for at gaae til Europa, og indsat General, Oxholm til midlertidig Gouverneur Der nævnes 7 Plantager paa Den, som have lidt meest, og mange Negere skulle være skudte siden og (Aftenb.) under Urolighederne. Hekla" og 4 Kanonbaade skal have ødelagt et af de tydske Tropper i Apenradefjorden anlagt Batterie, En Snedkersvend ved Navn Øigaard tilfatte nylig Livet paa Jernbanen som Offer for sit Egen lind og Uforsigtighed. Han var af sin Mester udsend til Kjøgeveistationen med noget Materiale til Bru ved et Reparationarbeide paa Linien. Materialet laa paa den bageste Vogn i Trainet, hvilken blev afhænved Stationen. Uden at melde sig hos Forvalteren, der var beskjeftiget med at udlevere Passageer-Bagagen, gav Øigaard og en anden Svend sig ifærd med at skyde Vognen ned af Livien, uagtet Vægteren forbød dem det, og forinden denne kunde tilkalde Assistance var Vognen allerede kommen i betydelig Drifned imod Kjøbenhavn. Da Øigaard, var krøbet for paa Vognen, og mærkede dette, vilde han aabne Bremsen, men forstod ikke Haandteringen, og enten han nu er falden eller sprungen af Vognen forud, hvorved han kom ind under Hjulene og blev ynkelig forkansk Han døde faa Øieblikke efter, uden at have været istand til at give nogen Forklaring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-08-15
Ved Sorøe Birketing er en mærkelig Justitssag paadømt: En Bondemand Hans Christiansen, har ombragt et Fruentimmer med hendes egen Villie, De tevede sammen i et fortroligt Forhold og skulle efter Sogneforstanderskabets Ordre stilles ad. De havde derfor besluttet at døe sammen; men senere besluttede de at hun skulle døe allene, og han sørge for bendes 2 Børn. Efter at hun en en Nat have blottet sit Bryst og forgjeves anmodet ham om at støde en Kniv deri, bad hun ham om en Strikke som hun selv lagde om Halsen og bad ham gjøre den fast i Loftet; dette gjorde han; løftede hende derpaa op- og slap hende igjen, saa at hun med hele Tyngden af sit Legeme faldt ned og øieblikkelig døde. Underdommeren har dømt Arrestonten til at have sit Liv forbrudt. Sagen er indanket til Overretten.