JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Tyrolerne fremture endnu bestandig i deres ulyksalige Raserie, som til Unytte udtømmer Kræfter, der kunde anvendes nyttigere, og ødelægger et Land, som ved sin Beliggenhed og Frugtbarhed midt under den Storm, der truer de Østerrigske Stater med Omstyrtning, kunde nyde Fredens gyldne Frugter. Gener. Picards Tropper have endnu dagligen Fægtninger paa de Tyrolske Grændser med de ubøielige Jnsurgenter, og man venter der Fransk Forstærkning. Jndbyggerne i Montafau, Adlerberg a. have i Forening med Øvre-Jnthals Beboere atter grebet Oprørsfanen. D. 18 f. M. rykkede Jnsurgenterne ind i Fussen, efterat de forhen havde overfaldet et lidet Würtembergsk Detachement. Medens Hertugen af Danzig (Lefebore) har vendt sig med se Armeecorps til Salsburg og de Fransk Bayerske Tropper have rømmet der nordlige Tyrol, har ogsaa den større Deel af Voralberg atter ladet sig af Tyrolerne forlede til Opstand, og Jnsurgenterne have besat Feldtkirch, hvis Jndbyggere allerede eengang vare gjorte vaabenløse. D. 13de f. M., da Hertugen af Danzigs Corps fegrede hele Dagen ved Jnnspruck med Jnsurgenterne, gik Forstaden Mariahilf for største Delen op i Luer. - En Deel af Tyrol gjør sig til et andet Vender. Lindau befæstes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Fra Holland haves Efterretninger, der gaae til d. 29 Aug. D. 24de syntes Engellænderne at have forberedt sig paa et nær forestaaende Angreb, Saavel Førsten af Ponte-Corvos, som Marchal Dumonceans Armee var belavet paa at møde dem. Men indtil samme Dags Aften Kl. 11 var endnu intet foretaget uden nogle Canonskud mod et af de Franske opkastet Batterie. Heller ikke paa Schelde var indtil d. 27de f. M. forefaldet noget, endskjønt man i en Tid af nogle Dage ventede et Angreb fra Engelsk Side. Paa hiin Side Lille finde hyppige Canonader Sted fra begge Schelde bredderne og de Engelske Skibe, men de have hidtil ikke været af nogen Følge. J en Dagsbefaling af 22 Aug. har Prindsen af Ponte Corpo ladet bekjendtgjøre, at Engellænderne have det Anslag at udskibe sig, og paa samme Tid at forceere Schelde, men at han nærer den Overbeviisning, at dette Anslag vil tilintetgjøres. Prindsen bevidner ved samme Leilighed Vice-Admiral Mississi, Præfecten Malonet og hele Marine-Corpset sin inderligste Tilfredshed med den Jver, hvormed de have drevet paa Forternes og Batteriernes Jstandsættelse og Udrustning. - Hver Hollandsk Borger beseles af Mod og Fædrenelandskjerlighed, og næsten er der ingen Tvivl om, at Hollændernes og Franskmændenes forenede Anstrængelse for fælles Sag og fælles Tarv om en føie Tid vil aldeles fordrive Fienderne fra batavisk Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Fra Spanien har man vel ingen egentlige ny Efterretninger, men alt hvad man hører fra den Egn bekræfter dog den Franske Armees store Fordele over den Spansk Engelske. J en Privatskrivelse fra Madrid af 11 Aug. beretter en forhenværende Militairperson, der har fulgt de Franskes Bevægelser med opmærksom Øie, at den overvundne Spansk Engelske Armee var 100000 Mand stærk, men den Franske, som den angreb, kun bestod af 40,000. Endskiønt de Franske saaledes havde en tre Gange større Magt mod sig vidste de dog paa een og den samme Tid at dække Madrid, forhindre begge de fiendtlige Armeere Forening og at holde den Engelske Armee og Jnsurgenterne i Tømme indtil Hertugen af Dalmatien var ankommen til Plasencia ved Talavera. Ved Talavera havde Fienden opstillet 80,000 Mand i adskillige Linier mod de Franskes 40,000 Mand, og befandt sig desuden i en Stilling, som var høist vanskelig at angribe. – Til Madrid har man nu tilbagebragt igjen alt hvad man havde flyttet derfra til St. Jldefonso, Kongen ventedes der d. 14de f. M. for at høitideligholde Nopoleonsfesten. De af Hertugerne af Dalmatien og Trevise didbragte Corpser bestaae af 20,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Fra Toledo skrives under d. 9 om Aftenen, at Fienden var overalt paa Flugten og endnu samme Aften havde mistet 1000 Døde og ligesaa mange Fanger, og under d. 11 hedder det ligeledes fra denne Stad, at det 1 og 5te Corps havde indhentet den Engelske Arriergarde og taget 30 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Fra Stockholm haves Efterretninger, der gaae til d. 18 Aug. Den til Paris bestemte Svenske Ambassade er afreist d. 12te fra Abo er ankommen en Russisk Parlamentair, og fra de Norske Grændser en Coureer. Paa Kongens og Dronningens Fødselsdag d. 29 Junii er udstedt en Pardon Placat, i Følge hvilken alle de, der uden Tilladelse have forladt Riget, kunne vende tilbage igjen, dog undtages derfra adskillige i Placaten navngivne grove Misgierninger. - Endeel af den Svenske Skjærgaardsflaade og Transport fartøier ere d. 3die d. M. seilet forbi Grisselham og har styret af Norden. - Endskjønt man hidtil har troet, at Krigsoptrinene mellem Rusland, og Sverrig indtil videre vare aldeles ophørte, erfares dog nu, at Overadmiralen Friherre v. Puke- og Generalen Grev Wachtmeister ere d. 15de f. M. afseilede fra Hørnesand med en Expedition, bestaaende af Canon-Slupper, som Linieskibene og en Fregat havde paa Slæbetouget. Underveis modte den Fregatterne Euridice og Chapman. Begunstiget af en stærk Taage ankom Flaaden om Eftermiddagen Kl. 6 til Ratan. Taagen, som vedblev uafbrudt, gjorde det umueligt at udskibe Tropperne førend Kl. 2 1/2 om Morgenen. Hensigten af denne Expedition var, om mueligt at overrumple og bemægtige sig Umeaa. Flaaden seilede fra Hørnesand til Ratan i en Tid af 36 Timer. Landgangen iværksattes d. 17de om Morgenen, og Dieckenbode er efter indløbne Efterretninger bleven indtaget. Hele den Russiske Styrke paa denne Side Umeaa Elven var færdig at gaae over Natten d. 17de, men da den samme Aften fik Tidende om Landgangen, marcherede en Deel igjen nord ud, og Resten d. 18 og 19. Russerne bevogtede Cordonnen langs Øre saa strængt, at ingen Speider kunde komme derover. General Erikson opbrød først d. 19de fra Hørne, og nu havde de Svenske, efter deres Forsikkring, Veien fri, men physiske Umueligheder hindrede dem i at gaae over Øre førend Natten d. 19 om Morgenen tidlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Af Mangel paa en Bro have de forfærdiget Færger for Artilleriet og Trainet; Folket skulde gaae vadende over. Russerne havde den 19de brændt alle Broer imellem Umeaa og Olofsfors, og dette lagde store Hindringer i Veien for de Svenskes March.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Vinter og Vaar. Da Jorden i sin Liigdragt saaOg Solen skinnes efEn anden venlig Sol jeg saa Fremlyse paa min Vei. J Sneen spired Roser frem, Og Lunden blev saa grøn. Min Hytte syntes Haabets Hjem Og Kierlighed min Løn Jeg fandt en Mosaa englehuld, Hun sank op til mit Bryst, Og svor: "jeg vil et Rang, et Guld, Den Dig og Elskovslyst!" Da dufted Roser fjern og nær, Smaafuglene de sang Om Elskovs blide Rosenskjær. Og Glædesharpen klang. Jeg jubled skiønt i VinterinVar henrykt, elskovsvarm; Thi Møen længselsfuld men bly Laae kjælen i min Arm. Jeg kyste hendes Rosenmund Og hendes Pandes Glod. Guds Engle gav mig denne Stund, Til Varsel om min Død. Nu smiler Vaarens BlomstersolNu det min Vinter er: Nu staaer jeg under Zemblas Pol, Og er et Møen kjer, Hun skyer min Elskov og min Tro Hun er mig fjern og kold Jeg bliver aldrig mere fro, Jeg er i Dødens Vold. Anecdoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
For nogle Aar siden levede her i Kjøbenhavn en 112 Aars Olding ved Navn Collerede, af Fødsel en Nordmand, som havde tjent i den Svenske Krig og kunde fortælle meget om Carl den Tolvtes Tog til Sjælland. Han havde i lang Tid været Toldbetjent i Kjøge, og besad næsten indtil sit Endelig en god Sundhed og stor Aandsmunterhed. Han havde adskillige Børn, hvoraf ingen var under 70 og nogle endog over 80 Aar. Han opholdt sig meget i Frederiksberg By, og medens det Kongelige Herskab laae der paa Slottet, kom han ofte derop og fik Almisse. En Dag kom han til een af Cavaliererne, og havde sin næstyngste Søn med sig. Skulde De vel troe, sagde han, i det han pegede paa Sønnen, at denne Dreng der allerede da Cavalieren forsikkrede ham, at har Tandvine." han dog ikke ansaae hans Søn for at være saa ung, at han kunde kaldes en Dreng, svarede den Gamle ganske nalvt: Han er Gud døde mig endnu ikke ældre end 82 Aar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
J Aarhuus ligger i en aaben Kiste i Capellet den for sin høie Alder saa bekiendte Nordmand Drackenberg. Uagtet han allerede er død siden Aaret 1772, saa er hans Legeme dog endnu ganske ufortæret. De, som have seet ham, forsikkre, at man fuldkommen kan kjende ethvert af hans Ansigtstræk. Men han er ganske fortørret, og ligner i Tørhed næsten en Mumie. Da han opnaaede en Alder af 146 Aar, saa er det ogsaa meget naturligt, at han i levende Live just ikke maa have havt nogen Overflødighed af Vædsker, og at hans Legeme altsaa saa meget mindre kunde gaaet over i Forraadnelse. Beskaffenheden af det Sted, hvorhan ligger, har maaskee ogsaa bevaret ham fra alle andre Liigs sædvanlige Skjebne. Men mærkeligt er det dog altid, at denne Mands Legeme synes at trodse Tiden ligesaa meget i Døden som i Livet. Dens Tand synes at ville, skjønt forgjeves, anave ligesaa længe paa den døde Drackenberg, som den har gavet paa den levende. De udgamle skyggende Troer paa den bekjendte romantiske Mariehøi, ikke langt fra Hillerød, som Prof. Rahbek allerede for endeel Aar siden har besjunget i et fortræffeligt Digt, skulle, som man forsikkrer, være fældede i Aar, for at bruges til – Brændsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
J Løverdags flog Lynilden ned i en Gaard mellem Slagelse og Kallundborg. Gaarden skal næsten være ganske lagt i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
No. 80. Sagen Kaperførerne Berg og Geertsen, contra Skibscapit. Schmidt, paadømt den 25 Aug. d. A. - "Det af Kaperførerne Berg og Geertsen til Aalborg opbragte tremastede Galiotskib die Hoffnung kaldet, ført af Skibscapitain Casper Martin Schmidt af Oldenborg, frigives, dog saaledes: at der af Skibet udredes de af Sagen og Opbringelsen flydende Omkostninger med 400 Rdlr. dansk Courant til bemeldte Kaperførere og deres Rederie; ligeledes forbeholdes Qvarantaine=Cassens Ret til Pasgebyhrer efter Reglementet af 25 Maji 1806 s. I. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under videre lovlig Adfærd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
No. 81. Sagen, Kaperførerne Berg og Geertsen, contra Skibscapitain Hasemann, paa dømt den 25 August d. A. - "Det af Kaperførerne Niels Hansen Berg af Kjøbenhavn og Christian Geertsen af Aalborg opbragte Gallotskib Adelheit Wilhelmine af Bremen frigives, og bør fornævnte Kaperførere een for begge og begge for een at betale Skibscapitain Engelke Hasemann i Erstatning den Summa 320 Rdlr. dansk Courant. J øvrigt forbeholdes Qvarantaine Cassens Ret til Gebyhrer af fornævnte Skibscapitain efter Reglementet af 25 Maji 1806 §. 1. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under videre lovlig Adfærd. Om 4 PC. Rente. Mænd af udbredte Jndsigter og den redeligste Tænkemaade, blandt hvilke jeg kun vil nævne den i saa mange Henseender agtværdige og fortjente Etatsraad Tønder Lund, have allerede for Krigen været enige om, at Rentesystemmet trængte til en Forandring. - Er det afgjort, at Lovene om Rente trænge til en Reformation, saa er det ikke heller mindre vist, at de ved Loven bestemte 4 PC. aarligen Renter i en Tidsalder, hvor 100 Rdle, kunne bringe Renteyderen langt større Nytte, og 4 PC. Rente derimod have for Rentetageren en uforholdsmæssig mindre Værdie, ikke kunne kaldet passende til Tidsomstændighederne. Hvo kan negte, at enhver Laaner maa kunne gjøre sine Penge nu, da Handel og Vandel saa betydeligen have tiltaget, langt mere frugtbringende end fordum, Og hvor er det mueligt, at Capitalisten f. Ex., der har intet at leve af, uden sine Rentepenge, i disse dyre og besværlige Tider skal kunne leve af 4 pC., Jeg sætter, at en Mand havde en Capital af 10,000 Rdlr. paa Rente, kan den Sum da vel nu omstunder forskaffe ham Livets allerførste Nødvendigheder, J fordums Dage kunde en Mand leve anstændig af 400 Rdlr., fordi man og kunde komme ligesaa langt med 400, som nu med 1200 Rdlr., og 4 PC. var altsaa, med Hensyn til Tiderne, en ligesaa billig som klækkelig Rente. Men nu, da Tiderne have forandret sig saa meget, maatte det ogsaa kunne tillades, at tage høiere Rente end 4 PC.; thi uden denne Tilladelse er det neppe mueligt at den, som ikke eier en meget betydelig Sum og ikke kjender nogen anden Ud vel til at gjøre sine Penge frugtbringende, end det res Udsættelse paa lovbestemte Renter, skal kunne leve nogenlunde anstændig af sine Rentepenge, Netop denne saa lavbestemte Rentefod aabner Dørren for Aager, som ikke vilde være saa almindelig, dersom Capitalisten havde Tilladelse til f. Ex. at tage 6 PC., som vist ikke er for meget i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Nyeste de af K. Skilde. benhavn. okkes ogsaa Sjette Aargang. No. 96. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 9 September, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Til alle dem, som kiende og ynde vor nordiske Oldhistorie. (Sluttet.)ad
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
vor uforlignelige Snorre Sturlesøn, af Scandinaviens største Lærde, engang tildeelte Rang blandt Nordens Historieskrivere, og ingenlunde for dermed at vilde sige vor, ellers i saa mange Henseender af Nordens Oldsager høitfortiente og lærde Dr. Baden nogen Ubehagelighed, eller for at vilde lægge Hindringer i Veien for Opfyldelsen af hans berømmelige Hensigt med en ny Udgave og Oversættelse af Saxonis Historie, hvortil vi saa høiligen trænge, og, hvorfor Hr. Doctoren, som den der først har bragt denne Sag i virksom Bevægelse, fortiener vore Lærdes velforskyldte Tak og Høiagtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Indenlandske Efterretninger. Under 28 Augusti d. A. er udfærdiget en Kongl. Placat, angaaende Præmie for Mandskabet paa Skibe, som føre Levnetsmidler m. m. til Norge, af følgende Jndhold: "Ligesom for Jndførsel af Levnetsmidler med saavel fremmede som indenlandske Skibe til Norge hidtil er udsat følgende Præmier, nemlig: for hver Tønde Smør, Flesk, salted eller røget Kjød 2 Rdlr. Hvede, Rug, Erter eller Salt 1 Rdlr. Byg eller Malt 72 Skl. Kartofler eller Havre 48 Skl. Gryn dobbelt saameget og Meel ligesaameget, som for den Kornart, hvoraf det er maled, hvilke Præmier indtil næstkommende April Maaneds Udgang udbetales Afladerne eller Eierne; saa udsættes endvidere herved allernaadigst, foruden bemeldte Præmier, indtil samme Tiid for Skipper og øvrige Mandskab af enhver Nation, som fører Levnetsmidler til Norge, en Belønning af 2 Rdlr. 48 Sk. pr. Commercelæst af slige Skibes Drægtighed, naar Løsningen skeer i Aggershuus Stift, og af 2 Rdlr. pr. Commercelæst, naar den skeer andensteds i Norge. - Denne Præmie, som ved Ankomsten til Norge strax udbetales af den Kongelige Casse paa det Sted eller i den Havn, hvor Ladningen losses, deles mellem Skibets Mandskab, saaledes at hver Mand af Besætningen faaer een Deel og Skipperen to Dele, naar ingen Styrmand, foruden Skipperen, er ombord, men naar tillige er Styrmand, da saaledes at hver Mand af Mandskabet faaer 1 Deel, Styrmanden 1 1/2 Deel, og Skipperen 2 1/2 Dele. – Saavel denne Præmie for Skipper og Mandskab som de øvrige Præmier for Afladerne eller Eierne udbetales i alle Tilfælde i dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Under 6 Septbr. d. A. er igjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, udfærdiget en Placat, hvorved Udførsel af Hvede fra Hertugdommene tillades indtil videre, af følgende Jndhold: "Det har ved allerhøieste Resolution af 2den d. M. allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen indtil videre af tillade Udførsel af Hvede fra Hertugdommene Slesvig og Holsten saavel søvært som landværte til fremmede venskabelige Steder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Paa den Auction, som nylig holdtes i Nysted over en Deel Sukker og Caffe, vare Priserne meget høie Raa Sukkere bleve betalte med 76 til 88 s. Pundet og Caffe med 11 Mk. 4 s. Ogsaa paa Løkken var nylig en Auction, hvor Caffe betaltes med 11 Mk. 8 s. Congo Thee er i disse Dage stegen til 21 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J Følge Privatefterretninger fra Antwerpen, er det i dette Øieblik næsten umueligt for Engellænderne at tage denne Fæstning og den der stationerede Fransk-Hollandske Flaade, eftersom Schelde allerede længe i en Strækning af tre Fjerding Mile næsten udgjør et eneste Batterie. Engellænderne skulle ogsaa allerede have forladt deres Station og ere seilede tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J disse Dage ere Concours=Arbeiderne offentligen udstillede paa Konstacademiet. J Historiemalerie er det opgivne Æmne Jacobs Død efter 1ste Mose Bog 49 og 50 Capitel. De udstillede Concourstykker ere af de Herrer Eckersberg, Hagenberg og Eckstrøm. Den første concourerer for den store Guldmedaille og de to sidste for den lille Hr. Eckersbergs Arbeide er fortræffeligt. Tegning, Colorit og Sammensætning røber Smag og Aand. Konstneren har valgt det Øieblik, da Patriarken drages med Døden. Næst efter det Eckersbergske Arbeide fortjener det Hagenbergske første Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J Architecturen er det opgivne Æmne et Jnvalidehuus. - J Kobberstikkerkonsten Hiob efter Lan franco. Concourstykket er af Hr. Heuer, og giør Konstneren Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Odense, d. 6 Sept. Efter en usædvanlig Varme paa 1ste September, udbrød samme Aften Kl. 8 den heftigste Torden, vi i Odense have oplevet i mange Aar, som vedholdt i 8 Timer til det blev Dag. Det lynede uophørligt og trak næsten fra alle Sider, hvorved det 3 Gange nærmede s. Odense, dog, Gud skee Lov, høres endnu ikke til nogen egentlig Skade, undtagen at det traf i Frue Kirkes Præsteboelig, hvor det spolerede endeel, dog uden at tænde, efterladende sig, som sædvanlig, Spor af meget forskjellige Virkninger; og i Nedergade, formodentlig ved en Straale fra samme Explosion, bleve 2 Personer, som stode i Gadedøren, omkastede, men ingen beskadiget i Stuen. Et lidet Barn i samme tilkjendegav allene, at føle en brændende Svie paa Armeen. Luften er imidlertid ikke afkjølet endnu i Dag den 5te. J Gaar blæste en Storm af O. S. O., hvorved hele Horizonten rundt om saae ud, som naar om Sommeren bebudes vedholdende Tørre, eller naar tilforn Hedebrand eller fjern Jordbrand har opfyldt Luften. Aarsagen hertil, eller Virkningen heraf erfares da vel en Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Aalborg den 3 September. Høitideligheden paa Compagniehuset fandt Sted sidstafvige Fredag Eftermiddag. Efter en til Dagen saare passende Tale, fremført med megen Kraft og Værdighed af H. H. Hr. Stiftsprovst Schierup, bleve 16 hensigtsmæssige Præmiebøger uddeelte til de Elever, som i afvigte Skoleaar meest havde udmærket sig ved Flid og Sædelighed, nemlig af 6te Klasse: J. Peter Karmarch, af 4de Klasse; J. Schougaard og P. Winther, af 3die Klasse; F. Lychegaard, J. Wedsted, K. Gad. F. Koefoed, M. Rold, af 2den Klasse: C. Milling, J. Høgsted, J. Mørch, C. Kiærulf, af 1ste Klasse. T. Dessen, M. Marchussen, C. Qvist og Pram. Høitideligheden forskjønnedes ved en Concert opført af Jnstitutets Elever, hvortil Musiken var componeret af Hr. Cantor Kadel. - Enhver retsindig og ædeltænkende Mand, ønsker sikkert denne fortrinlige Læreanstalt al muelig Held og Velsignelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
No. 82. Sagen, Kaperfører Ole Erichsen, contra Skibscapitain Peter Martel, paadømt den 25 Aug. d. A. "Det af Caperfører Ole Erichsen til Skagen opbragte Galeaseskib the Emanuel kaldet fra Guernsey, med dets Tilbehør og indehavende Ladning, tilkiendes bemeldte Kaperfører og hans Rederie som god Prise; dog forbeholdes Caperfører Jacob Gjøs af Christianssand og hans Rederie dens formentlige Rettighed til Anpart i fornævnte Prise til rette Tid og Sted paa lovlig Maade at udgiøre. No. 88. Sagen, Kaperfører Christen Holm. af Aalborg, contra Skibscapitain Tunies Frericks de Boer, paadømt d. 25 Aug. d. A. "Det af Kaperfører Holm til Aalborg indbragte Kufskib Paulina Sophie Wunderlich, ført af Skipper de Boer, med dette Skibs Tilbehør og indehavende Viinladning, tilkjendes bemeldte Opbringer og hans Rederie som god Prise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
At et Caper=Rederie, hvis Caper er stationeret ved Skagen, har havt Brev fra sammes Anfører, hvori denne beretter, at have anholdt et Americansk Skib, ladet med Caffe og Sukker m.v., hvorpaa fandtes dobbelte Papirer af den Beskaffenhed at Skib og Ladning upaatvivlelig vilde have vordet Priis, men at bemeldte Skib igjen ved 4 armerede Engelske Barcasser blev Caperen frataget inden det kunde naae Landet; – troer Anmelderen ei at burde undlade at bekjendtgjøre offentligen, som noget der synes at være af Jnteresse under nærværende Omstændigheder. (Christiansands Avis).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
Trondhjem d. 11 Aug. Den 7de d. M. blev hertil indbragt ved Hr. Capitain Peter Fougner, Pinkskibet die Frau Christine, under Hamborger Flag, foregivende at komme fra Holland, men var direkte fra London; Skibet blev taget ved Nordkap og har forhen, efter Rygtet, hørt hjemme i Drobak, Capitainen beretter, at en engelsk Fregat og to Kutterbrigger krydser ved Nordkap og har udøvet adskillige Plynderier i Finmarken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J Trondhjemsavisen læses følgende: Fra Hr. Ridder og Provst Rønnau har jeg havt den Fornøielse at modtage Prøve af Harpix, som er forfærdiget i Opdals Sogn; – glædeligt er det, at vi ile dog Skridt for Skridt fremad; Harpix have vi, ligesom saa mange andre Produkter, hentet fra Fremmede, den vi selv kunne forsyne Andre med i Mængde; – vi kunne, uden at tilføie vore Skove mindste Skade, aarlig virke saa megen Tjære og Harpix, samt Kjønrøg, at vi kunne drive betydelig Handel dermed, Tjære udskibes rigtig nok, men Harver og Kjønrog hente vi næsten alt hvad vi forbruge, fra Tydskland, og betale samme ter godt. Stephanson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J disse Dage er der atter forefaldet to Fægtninger, der stadfæste paa ny, at Danske Sømænd, i aaben Kamp aldrig vige for Brittisk Overmagt. Sølieutenant Halling, som med 8 Canonbaade og 4 Skjøtfartøier blev paa Elben angreben af en Engelsk Magt, bestaaende af 1 Fregat, 4 Brigger og 1 Canonbaad, har saaledes modtaget Fienden, at de større Krigskibe nødte til, i forskudt Tilstand at redde sig med Flugten, maatte tage den en Brig paa Slæbetouget, og at Canonbaaden blev erobret. - Mellem Fladstrand og Skagen have 3 Canonbaade og 3 Canonjoller efter 2 Timers hidsig Fægtning, erobret en Engelsk Orlogsbrig. J begge Træfninger mistede vi ikke en Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-09
J det Kongelige Octroierede Danske Asiatiske Compagnie holdes General-Forsamling d. 18 Sept. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 1/2 Slet, hvor Jnteressenterne anmodes af Directionen om at møde for: 1) At erfare hvilket Regnskab, der siden Directionens sidste Relation desangaaende er decideret ved Compagniet. 2) At underrettes om Beløbet efter Regning, af Compagniets i Aaret 1808 til Hans Majestæt Kongen overladte Vare Beholdninger, samt om hvad derfor hidtil er indkommet i Compagniets Casse. 3) At resolvere angaaende Hr. Simon Lazaruses Begjering om Rabattens Godtgjørelse af 12,367 Rdlr. 5 Mk. Sk., uagtet sammes for sildige Jndbetaling paa Auctionen af 3 Febr. 1808. 4) At tilstaae Hartvigsen & Trier Afgjørelsen med 20 PC. af 491 Rdlr. 4 Mk. 11 Sk., som kræves i disses Boe for Tab paa uindløste Vare, og Renter. 5) At tage Beslutning angaaende Compagniets ved Conventionen her gaaerede Betjenteres og Budes Begjering om et lige Gratiale af 2000 Rdlr. for det sidst forløbne Handelsaar, som det der i adskillige Aar vilkaarligen har været dem forundt. 6) At lade sig forelægge Balancen til 11 April 1809, tilligemed den af Compagniets bestandige Commission foranstaltede extraordinaire Evaluations-Forretning til samme Tid, til Veiledning ved Forslaget angaaende, hvad der ved dette Aars Slutning kan uddeles pr. Actie til Compagniets Interessentere. saa