JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
end Eiendommens rene Jndtægt, til Contributionsoppebærerne, og at han, for at undgaae dette, havde overladt det til den franske Regjering, at lade Godset paa nogle Aar bortforpagte, ikke allene for at vise hvor uretfærdigt man hidtil havde handler imod ham, men ogsaa, hvilke Urimeligheder og Udsuelser det franske Financesystem havde autoriseret. Selv Hospitalerne i Paris bade om Tilladelse at maatte sælge deres Gaarde, thi af de 900,000 Fr., som de aarligen indbragte, maatte 200,000 svares i Grundskat. *) (Fortsættes.) Aneldet. Medens Schiller 1786 arbeidede paa sin Don Carlos, opholdt han sig i nogle Uger hos sin Ven Krer i Loschowitz ved Dresden. Da man var i Færd med at bygge i Vaaningshuset, flyttede han ind i Høstmandens lidet Huus, hvor tilligeVaskerhuset var. Engang havde man der stor Vask. Vaskerkonerne vidste ikke, at nogen dødelig, mindre nogen udødelig Digter boede i den J De franske Financers Tilstand 9 Aar derefter har den nærværende Minister for det Jndre skildres os i sin officielle Jndberetning til de Deputeredes Ved første Øiekast, Kammer d. 12 Juli 1814. siger han deri, fremstiller den forrige Regjerings Financesystem sig med et Skin af Orden og Nøiagtighed; men mange Opgivelser vare blot formodede og bleve af Omstændighederne forandrede. Saaledes indeholde Budgetterne fra 1812 og 1819. en Deficit af 312,032,000 Fr. Regjeringschesen, var denne Deficit ikke ubekjendt; men han baabede bestandig at dække den ved Tribut fra Udlandet og paa andre Maader. Alle de Penge, der ikke vare bestemte til Krigsomkostningerne, bleve anvendte dertil, og derved opstod en meget betydelig Restance. Totalsummen af Anticipationerne eller paa andre Maader brugte og af den forrige Regjering forud fortærede Fonds beløbe sig ikke til mindre end 805 Mill. 469,000 Fr. Med Jndbegreb af de andre Ministeriers Restancer beløber Totalsummen af Anticipationerne og denne Restance sig til ikke mindre end 1 Mill. 305, 469,000 Fr. - Regner man hertil endnu 17 Mill. bestandige Renter, der udgjør en Capital af 340 Mill., saa er den franske Statsgield stegen til En Milliard, sex Hundrede fem og fyrgetyve Millioner, fire Hundrede og ni og tredsindstyve Tusinde. lille Stue. De haandterede og sladdrede derfor ubekymrede, og satte endog deres Kar og Baller uden for Schillers Dør. Denne Beleiring foranledigede følgende skjemtsomme Digt, som her leveres i en fri Efterligning, hvilket han næste Dag overrakte Husets aandrige Frue, Bønskrift fra en bedrøvet Sørgespil digter til Korsk Vaskedeputation. Mit Hoved ort og blytungt er, Min Næse suusegraadig. Min Mave læns, o Himmel være Mit Sorgespil dog naadig! Jld gydes skal paa Digterie Med Fingre ganske stive, Hvis Phobus haver Smørerie, Saa gid han dem oplive. Mens Vasken plasker for min Dør Og Hænderne i Ballen; Vil jeg, som ikke tøve tør, Flye rask til Kongehallen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Jeg i den allerstørste Haff Paa Pegasus mig svinger, Og midt i Madrid binder fast Min Hest ved sine Vinger. Jeg gaaer til Abillys Gallerie. Og lurer ganske sagte Paa Kongemøen Eboli, Som Elskov didhen bragte. Hun synker hen ved Prindsens Bryst J Kjerlighedens Arme; I hendes Øie Guders Lyst, J hans kun bitter Harme. Alt raaber hun o Held mit Værk, Alt Philips Torden skralder; Men – ak, det er en ussel Særk Som plumpt i Ballen falder. Og spunden er mit Tryllerie, Og borte er den Hulde. Gid Pokker have Digterie. Naar Særker vaskes skulde Schiller, Huus- og Huusholdningsdigter. Om Hoftheatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
(Jndsendt.) Ønskeligt, vilde det være, om Theatercritiken i Dannora i den tilstundende Theatersaison ogsaa vilde beskjæftige sig med den dramatiske Skole paa Hoftheatret, der saa særdeles meget trænger dertil. Frydedes end Skuespilynderen forrige Vinter ved de enkelte gode Forestillinger, som f. Ex. Haacks, Liebes og Mad. Zinks Beneficer, Bouilly's Døv slumme, Jüngers Stregen i Regningen og enkelte forhen opførte gode Stykker, der dog ei altid udførtes efter Forventning, var det paa den anden Side beklageligt, at see der Nyheder som Saragossas Beleiring og Mar Helfenstein, der tabte saa meget af det comiske Værd, de kunde have, ved den maadelige Udførelse, især af Hovedpartierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
J det første Stykke spilte Hr. Eilertzen, en fornylig antaget Elev, Hovedrollen, Forpagter Feldkammel, og i Max Helfenstein spilte Hr. Wildt en naragtig Elsker, der kan ansees for Hovedpersonen i Stykket; men hverken Hr. Wildts Udtale eller Figur gjør ham meget skikket til saadanne Roller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
En Mad. Hammeles, forrige Jfr.Rosenkilde, spiller her de værdige Mødres Roller. J Elskerinde faaet gjorde hun ingen Lykke, og det lader heller ikke til, at Theatret besidder nogen Skat i hende i dette Fag. Forhen er allerede i dette Blad omtalt Jordhøi's Benefice og de to Gjerrige, hvis Udførelse den Aften ikke var nogen Triumph for Skolen. - Hvad Haab man kan gjøre sig i denne Saison, da Hoftheatret har mistet sin fortrinligste Comiker, C. Bruun, endskjøndt endeel andre nye Subjecter, efter Sigende, skulle være antagne, vil følgen vise, da det for største Delen vil komme an paa, hvorvidt en eller anden af disse vil kunne erstatte Hr. Bruun i det Comiske og i Særdeleshed i Sangen. Hoftheatret har ogsaa i den senere Tid havt stor Mangel paa nye gode Stykker. Endeel gamle, i Særdeleshed een Acts Stykker, maatte ogsaa kunne undværes paa det store Theater og overlades dette, da den idelige Gjentagelse af de samme Stykker nødvendigviis maa bortskræmme Tilskuerne, hvilket har været Tilfældet forrige Vinter. Ved denne Leilighed være det Jndsenderen. tilladt at spørge, hvorfor ingen af Heiberes Originaler, som de Vonner og Vanner, Heckinborn og flere blive opførte paa det Kongel. Theater, da man nu i lang Tid, foruden de to Syngestykker Jndtoget og Chinafarerne, uden Tvivl hans maadeligste Producter, kun har seet et eneste Lystspil af ham, Virtudsen Nr. 2, paa Hoftheatret – Anmærkning ved det i Anledning af Dannora No. 16 i Skilderiet Jndførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Naar Jndsenderen forsikrer, at der i Horatses første Bogs 16de Epistel er Jntet at opdage, svarende til den sidste Linie af den i Dannora Horats tillagte Citation", saa har han læst Horats, som Fanden læser Bibelen. Den 45de Linie i bemeldte Epistel lyder saaledes: Antrorsum turpem, spectocum elle decora. J Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Tillæg til Stykket om Dannora i Skilderiet Nr. 68.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
(Jndsendt.) Det smukke Folk, der i gamle Dage kaldtes Sophister, pleiede, naar de bragtes i Knibe, at forlade status controversiæ og redde sig med Fordreielser og Ordkløverier. Samme Redningsmiddel synes Jndsenderen af et lille Forsvar for Hr. Høst *) Man har ogsaa ideligen givet adskillige borgerlige Skuespil af Jfland, der ene kunne behage, naar de udføres med den Finhed, som en Frydendal, Lindgreen &c. forstaae at fremstille dem, men ingenlunde naar Mad. Hammeleff spiller den værdige Moder deri. i Skilderiet Nr. 69, at ville forsøge; med hvilket Held kan, om det er Umagen værd, erfares ved Sammenligning mellem dette Forsvar og Stykket om Dannora i nærværende Blad No. 68. Til dette sidstnævnte Stykke føies, til Fortsættelse af den af Hr. Høst begyndte lille Krig, endnu følgende: 1) Stridsskriftet, paa hvilket de i bemeldte No. 68 anførte Linier af Hr. Høst i eet og alt kunne anvendes er: Noget om Prof. Jac. Baden i Anledning af hans Universitetsjournal a., trykt 1796. Om Hr. Høst har sigtet til dette, maae han nu uden Sky melde. 2) Hr. Høsts Citation af Horats i Dannora No. 16 7de Aug. 1814) lyder saaledes: "En af hine Hyklere, Horats omtaler, der bønfaldt Latona om "at maatte skuffe deres Næste, at synes retskafne og hellige, indvortes hæslige, delige af Udseende. Hele Stedet hos Horats lyder saaledes: Labra mouet, metuens andiri: Pulchra Lauerna! Da mihi fallere, da justum sanctumque videri; Noctem peccatis, & frandibus objice nubem!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Hr. Høst vilde nu behage at nævne den Udgave af Horats, hvori han har læst pulchra Latona, eller, om det er en Variant, hvormed han vil berige Digteren, da maae han i det mindste med critiske Grunde og gyldige codices bestyrke sin Confectur, og kan han det; saa bliver han vel heel uformodentlig en anden Bentley.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
3) J Natalis Comitis Mythologia og andre paalidelige ældre mythologiske Systemer findes intet, der kunde give Grund til at bruge Latona for Laverna. Heller ikke giver Hermann (Handbuch der Mythologie 2ter Band) Anledning dertil. Han opstiller den Hypothes, at Latona oprindeligen betegnede en theocosmogonisk Jdee, og formodentlig var Nymaanens Symbol."*) Men neppe skal det kunne vises at nogen græsk eller romersk Poet ved Latona har tænkt sig Nattens Guddom, og aller*) Det er formodentlig fra Eschenburg eller Ramler, Jndsenderen har hentet sin Nattens Guddom." mindst at nogen Auctor lige ned til Prudentinhar fornærmet hendes Guddom saaledes at han, som Hr. Høst, confundeerte hende med La verne og gjorde hende til uredelige Personers Gudinde. Dertil vare især de gamle Poeter alt for religiøse. De vidste desuden, at Latonas Guddom var ei at spøge med, de kjendte Niobes, saavelsom de lyciske Bønders Skiæbne. Disse sidste bleve af den høiligen fornærmede Gudinde forvandlede til Frøer, hvilket Hr. Høst hos Ovid (Metam. liid. 6 v. 313 &c. kan efterlæse, og dernæst tage sig selv ad notam¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Indenlandske Efterretninger. Placat angaaende Forholdet mellem Rigsbankpenge og Pengevæsenet paa de danske vestindiske Øer. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. &c., gjøre vitterligt: Da det vestindiske Pengevæsen hidtil har været og fremdeles skal forblive uforandret, og Forordningen af 5 Januari f. A. angaaende Forandring i Pengevæsenet derpaa ikke finder Anvendelse, saa bestemmes herved Forholdet af Mønten paa Vore vestindiske Øer, som ved Forordningen af 20de Marts 1770 var fastsat imod dansk grov Courant, efter Møntfodens Forandring at være saaledes: at 100 Rdlr. vestindisk Courant er lige med 128 Rbdlr. i Sølv. Hvorefter Enhver kan vide sig at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 22de August 1814. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederikr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Fra den 20de Aug. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 27de August Kl. 4 om Eftermiddagen ere 400 Skibe clarerede igjennem Øresunds Toldkammer, deraf 3 til indenrigske Steder. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Mariboe, d. 30 Aug. Den saakaldte Bykkehaugegaard i Fuglse Herred, der i Aaret 1811 blev kjøbt af Forvalter Tolderlund paa Engestoffor 13000 Rd. D. C., er i denne Tid solgt til Hr. Skovrider Larsen paa Knutenborg for 56,250 Rdlr. De. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Natten imellem den 26de og 27de August hørtes her i Mariboe adskillige meget stærke Tordenskrald. Om Morgenen derpaa befandtes. en af Hr. Kjøbmand Sidenius's Køer at ligge død i Tøiret i det saakaldte Raadmands Vænge. Formodentlig er den dræbt af Lynilden, da der fandtes en stor blaae Plet paa dens ene Bov. -J Nyekjøbing paa Falster kan et Pund Lammekjød bekommes tilkjøbs for 8 Mk. og fra Landet for 7 Mk., her i Mariboe for 2 Rdlr. Prisen, paa et Lam her i Omegnen er 28 Rdlr. De.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
J en Høi paa Nørreballe Mark i Østofte Sogn, som laae lige midt i den ved Udskiftningen anlagte Vei imellem Nørreballe og Bandholm, og som ved Veicorpsets Foranstaltning blev bortkjørt for at fylde med imellem Nørreballe og Paarup, blev funden en gammel Krukke af Leer, sort i Brudet, hvori vare endeel Been, som man ved at brække, tydelig kunde see at have været forbrændte; i den samme Krukke fandtes tillige en Ring af Kobber, 3 3/2 Tomme i Omkreds; men meget irret. J en anden fandtes derimod et fiirkantet Rum, af en Cubik=Alens Tykkelse, meget net indsat af 6 flade Stene, hvori stode 2 Krukker af Facon, som den, der findes i Pontoppidans danske Atlas Tab. 10 Fig. 3, en Museo Fabriciano antiqvit. dan. Ved Optagningen faldt den Ene ganske i Stykker. Den Anden, hvis Grundflade var 4 Tommer, Høide 12 Tommer og Gjennemsnit paa det bredeste 9 Tommer og Aabningen oventil 5 Tommer, var ganske fyldt med forbrændte Been og Jord; desuden fandtes 2 Stykker af et Sværd af Kobber, det En 4 Tommer langt, 1 1/2 Tomme bred, 1 1/2 Linie tyk, det Andet 1 1/2 Tomme langt af samme Brede og Tykkelse; men meget forrustet. Desuden fandtes en temmelig massiv Knap til et Sværd, hvis Krone havde været 1 Tomme høi og næsten 2 Tommer i Gjennemsnit, formodentlig Knappen til Sværdet, samt nogle riflede Stykker som en halv gjennemskaaren Bøssepibe, der vist havde været Grebet, og nogle tynde Kobberplader formodentlig til Skeden, dernæst en Hirschfænger 3/4 Tomme bred og temmelig tyk, 2 1/2 Qvarteer lang, ganske sammenbøiet ogsaa af Kobber, samt en meget sværHestetand, 1 Tomme bred, 3/4 Tomme høi og 3 Tommer lang. Siden efter fandtes ved at grave Veigrøvten over en liden Toft paa Paarup Gade, en ordentlig stor rød Stjertepotte 1 1/2 Alen dybt i Jorden, fyldt med smaa Been, men som bare tydelige Vidnesbyrd om, at de havde staaet der længe, da de vare ganske sprøde i Brudet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Odense, d. 30 Aug. Den 22de passerede fra Østersøen gjennem store Belt et engelsk Linieskib og en engelsk Fregat. - Uagtet vi et Par Dage havde Regnveir, som lidet standsede Høsten, har Varmen dog, hele Augustmaaned igjennem, ikke været nogen Dag under 13 Grader i Skygge, og adskillige Dage indtil 17 Gr. ved Middagsstunden. - Køer og alt Qvæg falder nu, ved befrygtende Fodermangel, da Høebjergningen i Aar har været saa ringe, saa betydelig, at en Koe, som i Foraaret kostede 6 til 700 Rd., nu kan kjøbes for 150 til 200 Rd. - saa Kjødets Priis, som en Følge deraf, nu ogsaa maa blive lettere. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Meteorologiske Jagttagelser, som anstilles paa Kjøbenhavns Observatorium, give for Beskaffenheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
af Veirliget i August Maaned følgende Oversigt: Barometrets største Høide har været 28 Tom. 6 1/2 Lin., og den mindste 27 Tom. 8 Lin. Hygrometrets største Høide 837 Sr.; mindste 2 Sr. Thermometres største Høide 18 3/5 Gr. Varme, den 1ste August, og dets mindste Høide 8 2/3 Sr. Varme, den 21 August. Den største Forandring af Barometret har været 9 1/2 Lin.; af Hygrometret 81 1/10 er; af Thermometret 9 1/5 Sr. Barometrets Middelhøide for hele Maaneden er 28 Tom. 1 1/2 Lin; ligesaa er Thermometrets Middelhøide, eller Luftens Middeltemperatur, 124/5 Sr. Varme. De herskende Vinde har været Sydvest og Ostnordost; dernæst Vestsydvest og Vesten. Vin stille 5 Gange; Storm 4 Gange, fra Sydvest og Ostnordost. Kla Luft i 5 Dage, tyk Luft i 12 Dage; skyet og blandet Luft i 14 Dage. Taage 1 Gang, Torden 1 Gang; Regn 16 Gange. Qvantiteten af Regnvandet er 376 Cubikommer, paa Overfladen af en Qvadratfod, og i lodret Høide 2 3/4 Tommer. M. Bugge, Observator ved det astronomiske Observatorium. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Kjøbenhavns Børs den 2 September. Cours. Hamb. 2 M. 650, a vista 556 1/2. Amsterdam a vista 526 3/2. London 2 M. 21 3/4 Rbd. Spec. 566. - Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
For de uformuende Forældre skal den, til Børnenes Helbredelse, fornødne Bekostning udredes af Fattigkassen. §. 15. Bliver noget Barn sygt af Kopper, Meslinger, Forraadnelsesfeber, Blodgang, Kighoste, eller nogen anden saadan smitsom Sygdom, da maa det ikke komme i Skolen, førend 3 Uger efterat det er helbredet, og Sygdommen er ophørt i Huset. §. 16. Paa det at intet Barn, ved at flytte fra et Sogn til et andet, skal kunne unddrage sig fra den anordnede Skolegang, skulle de vedkommende nærmeste Foresatte være pligtige til, inden 8te Dage, at mælde for eet af vedkommende Skolecommissions=Medlemmer ethvert Barn, der maatte komme til dem fra en anden SognecommissionsDistrict, og ligeledes ethvert Barn, der kommer fra dem andetstedshen, under en Mulct af 2 Rbmk. til 2 Rbdlr. S. V. ugentligen, efter Sognecommissionens Bestemmelse. fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Gibraltar, den 28 Juli. Efter en formelig Befaling fra Kongen af Spanien er det forbudet alle franske Skibe, som føre hvidt Flag, at løbe ind i spanske Havne. - Ludvig XVIII Ønske, at see Kong Carl IV igjen paa den spanske Trone, skal have foranlediget denne uforventede befaling. Rom, d. 6 Aug. Hs. Maj. Kong Carl IV af Spanien har i disse Dage aflagt et Besøg hos Hs. pavelige Hellighed; han synes at have havt Ting af Vigtighed at tale med ham om. - Man træffer her mange Foranstaltninger for at canonisere Ludvig XVI som Martyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
London, den 19 Aug. H. K. H. Prindsregenten har behaget paa en særdeles ærefuld Maade, at tilkjendegive sin Tilfredshed med Geheime-, Stats- og Cabinetsminister Grev af Münster Meinhøvels Forhold og indsigtsfulde Raad, i det han har ophøiet Hs. Excellence til den høie Værdighed af Arvelandmarschal af Hannover, og tillige befalet, at et passende Landgods i det Hildesheimske skal skjenkes Hs. Excellence, for saaledes at belønne denne Statsmands udmærkede Fortjenester af de hannoverske Lande. Hs. Excellence har bestemt sin Reise til Wienercongressen til i Morgen. - Prindsregenten har ikke kunnet antage Hertugen af Berrys Jndbydelse til Paris, da den Kongelige Autoritet, som Prindsen har, ikke uden en særdeles Parlements at kan blive overgivet til en RegjeringscommitteeVore Blade anføre tillige som en politisk Grund til Hertugen af Berrys herværende Ophold, at det af den franske Regjering er blevet ham paalagt at gjøre de kraftigste Forestillinger for at der kan blive truffet nye Jndretninger i Henseende til Besiddelsen af Belgien. Dette er dog ikke ganske afgjort. J det mindste vil vor Regjering ikke opgive Belgien, som en Formuur for Holland. - De americanske Fregatter Præsident og Macedonia skulle ved Ny-London være jagede paa Grund. - Prindsregenten af Portugals Tilbagekomst fra Brasilien er udsat til næste Foraar. - Rygtet, at Underhandlingerne i Gent ere blevne afbrudte, er ganske ugrundet; de ville maaskee, formedelst Americas lange Afstand, ikke saasnart blive endte. De Befuldmægtigede paa begge Sider have overgivet gjensidige Projecter, og de americanske Underhandlere have sendt de engelske Projecter til America. - Kong Carl IV ventes til Cadix. - Med Holland bliver nu ved Lord Clancarty, vor Ambassadeur i Haag, i Forening med Hr. Rose, underhandlet om en Handelstractat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
London, d. 28 Ang. Den 1 Sept. bliver, Portsmouth, Chatham og i nogle andre Havne følgende gamle Linie og Krigskibe offentlig solgte Fyen og Justitia, hver paa 74 Canoner; Seiren, Grafton og Gelykheid, hver paa 64; endvidere Fregatterne Topasen, Chiffonne, Cartere, Medusa, fra 38 til 32 Canoner, tilligemed 16 andre Skibe. De sælges samtlige under den Betingelse, at de ikke maae sælges igjen eller paa anden Maade bruges, men skulle inden 12 Maaneder være tagne fra hinanden. Hertugen af Kent vil om kort Tid besøge sin Kongelige Broder Hertugen af Cambringe i Hannover. Til den sidste afgaaer herfra 44 overordentlig smukke Kjøre- og Rideheste. - Understatssecretair Hr. Cooke skal bivaane Wienercongressen som første Secretair under Lord Castlereagh. Prindsesse Charlotte af Wallis kjører nu ofte ud i en Phaeton, som trækkes af 4 smaae graaSkimmeler fra Øen Java, som styres af Prindsessen selv. Hendes Moder vil, i Følge vore Blade, sende et Memoire til alle europæiske Hoffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Contreadmiral Gore er kommen tilbage fra Middelhavet med sin Escadre. Contreadmiral Halle vell forbliver der med 6 Linieskibe, 4 Fregatter uDen første lette Bataillon af den tydske Legion bliver indskibet til Tydskland. - Feldtmarschal Lord Beresford, Helten af Albusera, afgaaer igjen til Lissabon. – Jfølge Efterretninger fra Sydamerika, daterede den 12te Juni, herskede uafbrudt en levende Krig mellem Buenos Ayres og Monteviden. En vis Posados havde under Navn af Over directeur bemægtiget sig det første Lands Regjering og udnævnt en vis Brown, en Engellænder af Fødsel, til Admiral. Denne slog Montevideonernes Flaade, som havde bloqveret Platafloden. Briggen Neptun paa 30, en Corvette paa 20 Kanoner og adskillige andre Skibe bleve erobrede. Montevideo blev derpaa indsluttet fra Land- og Søsiden, og leed Mangel paa Levnetsmidler. J Provindsen Caraccas er den rojalistiske General Cevallobleven slaget af Jnsurgenterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. stand at Kaa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Ellevte Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-03
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Uagtet det ikke kan nægtes, at Paalæggene vare trykkende for Nationen og meget ulige fordeelte saa lader der sig dog ogsaa sige meget til Undskyldning for Napoleon. Skulde Krigen fortsættes, saa vare store Summer nødvendige, og disse lode sig ikke tilveiebringe uden ved overordentlige Skatter. At det ikke, i det mindste den Gang, var ham ganske ligegyldigt, at hans Undersaattere skulde lide for meget ved det Trykkende i Tyngderne, sees deraf, at han tillod en Eftergivelse af 10 Mill. i Grundskatten, og at han befalede, at Grundeiendomme skulde opmaales, paa det Grundskattens Fordeling kunde blive mindre ulige. Ogsaa er det en modsigelig Sandhed, at under hans Regjering intet uden Guld-og Sølvmynt var i Omløb i Frankrig, og at man intet kjendte der til Papir mynt. Vel var det med Contributioner fra Udlandet, at han lønnede sine Armeer, men det vilde være urimeligt at regne ham dette til nogen Brøde, saaledes som d'Jvernøis i sit bekjendte Skrift; thi deels var dette oprindelig ikke hans, men Directoriets Jdee, deels vilde uden Tvivl enhver Anden, i hans Sted, under lige Omstændigheder gjort det samme. Divernis anslaaer de i Udlandet oppebaarne Contributioner fra Papirets Fald indtil Aaret IX til 1500 Mill. At den franske Statsgield efter Catastrophen i Aaret 1813 var over 1 Milliard, bør ikke undre os; thi ikke at tale om, at en Gield af omtrent 250 Millioner Specier, ei kan ansees at være saa overdreven for en Stat af den Omfang, som den franske under Napoleon, saa vare de Uheld og Nederlag, som de franske Armeer i de to sidste Aar havde mødt, og de Summer, de havde kostet at underholde, alt for store, til at en saadan Gield kan ansees at være betydelig. Man gaaer altsaa nok alt for vidt, naar man erklærer Napoleon for de franske Finanters Forstyrrer. Det er allerede Roes nok for ham, at der under hans Regjering ingen Papirmynt blev indført. Men kan man end ikke, uden at være høist ubillig, give Napoleon Skyld for den Franske Statsgields Størrelse i de sidste Aar af hans Regjering, saa er det igjen lige saa urigtigt, at antage med hans Lovtalere, at Frankrig, i Henseende til Skattevæsenet, befandt sig i saa glimrende Forfatning under hans Regjering. Vil man end forkaste Tribunen Portiers Paastand (i Moniteuren af 9 April 1804), "at de daværende Skatter ikke taalte nogen Forøgelse og vare stegne til den høieste Punct af Jndtægten", saa er det dog vist, at Paalæggene vare yderst trykkende. Saaledes var blandt andet Accisen af Levnetsmidler i de 1500 lukkede Stæder 37 Mill., en Trediedeel meere end den indbragte under Kongernes Regjering. Ganske Uret havde altsaa d'Jvernis ikke, naar han paastod: "Krig bliver en Nødvendighed for den franske Keiser, for at kunne hente fra Udlandet hvad der mangler ham.