JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Afbenyttelsen af Rodfrugter til Fodringsmateriale har i den senere Tid tiltaget i en ikke ubetydelig Grad, og jeg troer, vi gjøre klogt i at henvende vor Opmærksomhed paa dem; især har den nye Fodringsmaade med mæskede Kartofler vundet almindeligt bifald. Jkke alle Jorder ere skikkede til, at Kartoffelavlen kan drives nogenlunde i det Store, meget stærke fugtige Jorder, byde, som bekjendt, uovervindelige Hindringer; men viere i Besiddelse af en Deel deels lette, deels middel Jorder, hvor Kartofler vistnok love et temmeligt sikkert og rigt Udbytte og tillige ville udgjøre en Mellemfrugt, der i mange Tilfælde hensigtsmæssig vilde afvexle med Ærter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Efter de med mæstede Kartofler anstillede Forsøg har det viist sig, at Kartoflernes Værdi idetmindste kan anslaaes til 4 Rbmk. pr. Td. For Gjennemsnitshost af . . . . . . . . 90 Tønder, fraregnet Sæden med . . . . . 10. Oplægning med . . . . . . 10. giver os en Netto=Indtægt af 70 Tønder a 4 Mk. eller en Jndtægt af 46 Rbd. 4 Mk. pr. Tønde, hvilke vi ville have stor Vanskelighed ved at naae, naar vi sammenligne Udbyttet af en Ærtehøst dermed Ærtehøsten, regnet som Gjennemsnitshøst til 7, Fold, fraregnet Sæden, - 1 Tønde, Tærskeløn 1/2 Tønde, - 5 1/2 Tønde, udgjør ikkun en Værdi af 22 Rbd., imedens vi neppe kunne regne Fodrings-Værdien af Halmen, anslaaet 4 Læs pr. Tønde Land, til høiere end 2 Rbd. pr. Læs; altsaa 8 Rbd., hvilket tilsammen vil udgjøre 30 Rbd. Brændeviinsbrænderen regner til sit Brug Værdien af 1 Tønde Kartofler lig med 2 Skpr. Rug. Ved Mæskeproceduren, der hører til den vanskeligste i Brændeviinssaget, veed han, under en forstandig Sammensætning af de forskjellige Deele at udvikle Kartoflernes Sukker= eller Næringsstoffer i en Grad, der sætter ham i Stand til at vinde ovennævnte Udbytte. Ved at anvende samme Methode til Kartofler nes Afbenyttelse som Fodringsmateriale, er det meere end tænkeligt, at vi ville være i Stand til at forøge deres Værdi i en saadan Grad, at vi, om vi end ikke naae samme Udbytte som Brændeviinsbrænderne, (hvilket ikke behøves for at gjøre deres Avl særdeles fordeelagtig), dog maae finde os foranledigede til at henvende vor Opmærksomhed i en langt høiere Grad end hidtil paa deres Production og derved i mange Tilfælde være i Stand til at ophjælpe et Savn, der virker lammende paa Creaturholdningen. At De, der anstille Forsøg med mæskede Kartoflers Fodring, vilde offentliggjøre deres Erfaringer og de vundne Resultater er et almindeligt Ønske. Antager jeg, at vi i mange af Stiftets Egne ville være i Stand til at ophjælpe Creaturholdningen ved at henvende Opmærksomheden paa Kartoffelavlen, saa lader det sig ikke nægte, at der møder en stor Deel uovervindelige Hindringer for disses Udbreden; og da, som for berørt, Engenes Udbytte er saa høist ubetydeligt, bør man være betænkt paa med Kornfodring at erstatte det Manglende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Her er ikke Stedet til vidtløftige Undersøgelser, hvorvidt Kornfodring kan betale sig eller ikke. Er det Princip rigtigt, at lægge fortrinlig Vægt paa Creatur holdningen, og med det Samme holde Creaturerne rigtig godt, da følger Kornfodringen, hvor vi savne andre Materialer, som en Nødvendighed; heller ikke kan jeg her indlade mig paa Undersøgelser om, hvilke Kornsorter bedst egne sig til Fodring, men ikkun henvende Opmærksomheden paa Ærter, som høre til et af vort Stifts Hovedproducter, og i den senere Tid næsten have været lige saa dyre, som Byg. Overgjemte Ærter, grøftede, betragtes i England, paa Grund af den Masse af Næringsstof, de indeholde, af alle Kornsorter, som det billigste Fodringsmateriale. Vi ere ikkun sjelden i Stand til at grøfte de Ærter, vi have høstet samme Aar; men alligevel ligger i Grøftningen en saa væsentig Fordeel, at Tabet af Renterne og Omarbeidningsomkostningerne rigelig ville erstattes, naar vi kunde beqvemme os til at gjemme et vist Qvantum fra det ene Aar til det Andet. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet beretter efterstaaende Factum, som viser hvorledes man i Hertugdommene betragter Handelen paa Kongeriget og uden Sky begunstiger og fremmer Hertugdømmenes Smugtrafik paa dette. Den roeskildske Stænderforsamling har i 1844 i sit til Hs. Majestæt indgivne allerunderdanigste Andragende om Foranstaltninger til Toldgrændsens Ophævelse udtalt, hvorledes Beboerne Syd for Grændsen ere istand til at føre Varer ligetil samme, og der oplægge dem indtil det beleilige Øieblik for Oversmugling, samt at der ikke fordres Attest for, at fremmede ufortoldede Varer senere indclareres i Kongeriget. Jmedens den danske Handlende, der afsætter og fører ufortoldede Varer fra Kjøbenhavn til Roeskilde, skal indestaae for og ved en saakaldet Rückattest bevise, at den dem paa hvilende Afgift rigtig erlægges eller sikkres ved Control af Ankomststedets Toldopsyn, ere de Handlende, i Hertugdømmene, fra hvilke netop Jndsmuglinger ere at befrygte og daglig foregaae, aldeles fritagne, for en saadan Pligt, og den uredelige Handel fra disse Landsdele beskyttet paa Statskassens Bekostning. At denne mislige Tilstand, der hidtil kun har været grundet paa en taalt Praxis, men ikke hjemlet ved nogen Anordning, nu skulde blive det, forinden Stændernes bemærkning i saa Henseende havde fundet sin Afgjørelse ved Regjeringen, var der ikke Anledning til at vente; men i disse Forhold maa man venne sig til Alt og være belavet paa Alt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
De ovenfor givne Bestemmelser skulle ogsaa bringes til Anvendelse, naar et Asphalttag skal underkastes en Hovedreparation. § 8. De ved ovennævnte Undersøgelser og Besigtigelser foranledigede Omkostninger blive at afholde af dem, som foretage Anlæget. 69.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Brandcommissionen i Kjøbenhavn og Bygningscommissionerne i Kjøbstæderne have i Forbindelse med vedkommende Politimestere at vaage over ovenanførte Forskrifters nøiagtige Efterlevelse, og at de, som gjøre sig skyldige i sammes Overtrædelse, paa behørig Maade drages til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
En fiirsindstyveaarig Bonde, ved Navn Jürgen Sals, drager ifølge Jtzeh. Wochenb. omkring paa Østkysten af Slesvig og Holsteen, i de adelige Districter og paastaaer, at han kan helbrede alle Sygdomme ved at see paa og bede til Maanen, og en Mængde Folk, af høi og lav Stand, tilvogne og tilfods reiser hen til ham ligesom man tidligere reiste til den hellige Kjole. Disse Reiser ligne hinanden meget; der er kun den Forskjel, at Folket der troede at blive helbredet saavel for Sjæls- som for Legemskrøbeligheder, men her kun at blive fri for Legemssvaghed. Jmidlertid maa det ene som det andet vække Jndignation hos den, der elsker Videnskab og Dannelse, hos Alle, der ikke ønske, at Folket skal blive i Dumhed eller falde tilbage dertil, og det saameget meere her, fordi vi som Protestanter rose os for Aandsfrihed, fordi vi i Slesvig og Holsteen rose os af fortrinlige Skoler. Folk, der selv gjøre Fordring paa Kundskab og Dannelse, skulde dog sige sig selv ligesom ogsaa den Udannede og Uvidende, at Videnskaben vistnok bestemmer en mathematisk og physisk Vexelvirkning mellem de Verdenslegemer, vi kalde Jord og Maane, men at ingen lærd eller skarpsindig Naturforsker endnu har erkjendt, at Maanen helbreder alle legemlige Svagheder, naar man kun betragter den eller fremsiger visse Ord. Man siger, Maaneskinnet virker ikke, men Troen paa Maaneskinnet, og Maaneskinsmanden Jürgen Sals siger selv, at det er Troen, som hjælper. Velan, hvo der kjender Noget til Psychologi og Physiologi, veed, hvorledes Jndbildningskraften kan forandre Sundhed til Sygdom og Sygdom til Sundhed. Skulde Jürgen Sass virkelig have helbredet denne eller hiin Patient, saa er det Troen eller snarere Overtroen, der har bevirket det, og kan dette vistnok gjerne være Tilfældet med Nervesvage eller Hypocondre, hvorimod vi ubetinger kalde det, man siger og Svindsottiges, Pukkelryggedes og Sliges Helbredelse for Løgn. Man bør som fornuftigt Menneske kun have Tillid til Naturens lægende Kræfter, hvor der er en Vexelvirkning mellem Aarsag og Virkning, og da ikke Enhver har saadan Kundskab, saa bør man kun skjænke dem Tillid, der have gjort sig den til Studium, til Naturforskere og Læger, men ikke troe snedige Bedragere eller Folk, der ere bedragne af deres egen Jndbildning. Kan Troen læge, saa fatte man en sund Tro, saa gaae man med den til den indsigtsfulde Mand, ikke til Qvaksalveren, saa bede man til Gud og ikke til hans Skabning, til Maanen. Er det da saa slemt med Maaneskins manden, ville Mange spørge. Vi svare: Vistnok. Vi ville her kun sige, at der paa det adelige Gods Sehestedt alene indfandt sig 300 til 400 eller endnu flere paa een Aften, til Vogns og til Fods. Det er eiendommeligt, at Maaneskinsmanden kun opholder sig paa de adelige Godser, og ikke kommer til Stæderne. Hvad er vel Aarsagen dertil, Jnteressere Godseierne sig for ham,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Capitelstaxten for 1844 er fra de forskjellige Stifter ansatte saaledes: Fyens Stift: Rug 1 Td. 3 Rbd. 2 M. 11 s. Sølv; Byg 1 Td. 3 Rbd. 2 Mk. 7 s.; Havre 1 Td. 2 Rbd. 1 Mk. 3 s. - Aalborg Stift: For Vensyssel og Hanher rederne. Rug pr. Td. 3 Rbd. 1 M. 6 1/2 s.; Byg 2 Rbd. 2 Mk. 12 s.; Havre 1 Rbd. 3 Mk. 5 s. For Thy og Morsøe Rug pr. Td. 3 Rbd. 5 Mk. 4 1/2 s.; Byg 2 Rbd. 3 Mk. 14 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. 11 1/2 s. - Viborg Stift: Rug 3 Rbd. 1 Mk. 12 s.; Byg 2 Rbd. 3 Mk. 7 s.; Havre 1 Rbd. 3 M. 7 s. Alt Sølv pr. Td. - Aarhuus Stift: Rug pr. Td. 3 Rbd. 1 Mk. 14 s; Byg 2 Rbd. 5, Mk. 10 s.; Havre 1 Rbd. 5 Mk.; Boghvedegryn 1 Rbd. 5 s.; Smør 41 Rbd. 1 Mk. 9 s. Alt i Sølv pr. Td. - Bornholm: Rug pr. Td. 3 Rbd. 3 Mk. 4 s.; Byg 2 Rbd. 2 Mk. 7 s.; Havre i Rbd. 2 Mk. 9 s.; Smør pr. Pd. 1 Mk. 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Beltpassage. Saavel Pakkeposten igaar til Sjælland, som Personposten idag fra Sjælland, ere blevne trukne over Jsen mellem Sjælland og Falster med Iisbaade og Jisslæder, da den stærke vedholdende Frost har foraarsaget, at man kan gaae over Jsen, men som dog endnu er temmelig vanskelig at befare; hvilket herved bekjendtgjøres. Gaabense den 15de Febr. 1845. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen og faaes hos H. Berggreen for 24 s.; Læse- og Sangbog for Almuen og Skolebørn af Daniel Smith, Provst og Rd. af Dannebroge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Det Lolland-Falsterske Brandforsikkringsselskab for rørlig Eiendom har for Øieblikket en Assurancesum af 3,975,100 Rbd., af hvilken Sum Fæstebønderne have assureret for 1,300,000 Rbd., og disse have saaledes en Andeel i Selskabets Fond af 6,500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Hos en Familie søger en eenlig Herre Kost og Logis; man behage at melde sig paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
En Kjøbmands-Leilighed, bestaaende af Boutik, 3de Beboelses-Værelser, Kjøkken og Spisekammer, Pakhuus, Stald, Gaardsrum og Kornloft, og godt beliggende for Handel, er at erholde til Leie enten strax eller til Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til Adressecontoiret. Nykjøbing den 15de Februar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Da flere af de mindre og større Landmænd ønske at forbedre deres Qvæg-Besætning med jydske og angelske Køer, agter jeg i Forening med en meget erfaren Qvæghandler i Fyen, at gjøre en Reise i Foraaret til Jylland, og Angeln for at gjøre Jndkjøb af Qvæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Da vi imidlertid ønske nogenlunde at kunne vide hvormange Stykker vi maatte kunde afsætte af jydske og angelske Kreature, anmoder jeg alle større og mindre Landmænd og andre Beboere af Stiftet, inden denne Maaneds Udgang, at opgive mig hvormange og af hvilken Alder de ønske Kreaturene. Prisen hvortil og under hvilke Betingelser disse Kreature kan leveres her i Foraaret, haaber jeg ved Forsamlingen af Landmænd paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing Løverdagen den 22de Februar, at kunde opgive. Jeg ønsker og haaber at kunne tilfredsstille Enhvers billige Fordringer til mig og min Deeltager i denne Entreprise, ligesom jeg ogsaa haaber at blive understøttet af dem, som indsee det Gavnlige for Landbruget om en saadan Handel kunde blive etableret til gjensidig Fordeel. Prindseholm den 9de Februar 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Undertegnede, der nylig er ankommen fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med Dameskrædersyening og Alt til Modepynt henhørende samt med at vaske og opsætte Kapper. Og haaber jeg ved prober og reel Behandling at tilfredsstille Enhver, som maatte forunde mig deres Søgning. Nykjøbing den 10de Februar 1845. Madame D. Friis, boende i Hattemager Meisners Sted i store Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
En Karl, som har lært eller har Lyst til at lære Smedeprofessionen, kan faae Condition strax eller til 1ste Mai d. A. hos Smeden ved Eiegod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
En smuk laqueret 2 spænder Kane, som hænger i Fjedre, anvises til Kjøbs fra Adresse-Contoiret i Nykjøbing. Circa 500 Rbd. ønskes tillaans, imod Sikkerhed. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-15
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Lollands Falsters N Tidende. Ski Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Tirsdagen den 13 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
J Englands Meieridistricter, hvor Productionen af Mælk og Smør er Hovedøiemedet, holdes paa de Gaarde, der selv befatte dem med Opdræt, 2 forskjellige Tyre. De Køer, der ansees skikkede til deraf at lægge til til Stammens Vedligeholdelse, blive da bragte til Tyren af samme Race, imedens de andre blive bragte til en Tyr, hvis Afkom vil afgive tjenligt Slagterqvæg, og det er netop paa saadanne Steder, jeg har havt Leilighed til at see, hvormeget mere Afkommet slægter efter Faderen end efter Moderen, da Forskjellen i Ungqvæget er særdeles paafaldende. Det er derfor jeg troer med Føie at kunne slutte mig til, at vi foreløbig mere i det Store vilde kunne forbedre vor Qvægracved et passende Udvalg af gode Tyre udaf passende Qvægracer. Det er vistnok en særdeles feilagtig Methode, Bønderne i Almindelighed bruge, at de forpligte skifteviis een Bonde i vore undertiden endog store Byer at holde een Tyr til Afbenyttelse for hele Byen. Derved opstaaer ikke alene, at mangen Ko bliver gold da Køernes Antal enten er for stort eller ogsaa at Koen kommer for silde til Tyren. Men det væsentligste Tab medfører denne urigtige Jndretning paa det Tillæg, der avles efter en Fader, paa hvis Valg efter Sagens Natur, ingen Omhu anvendes. Kunde enhver Bonde der er i Besiddelse af et Areal, der vil sætte ham i Stand til at holde et Antal af 8 a 10 Køer, overtale sig til enten alene eller høist i Forbindelse med sin Nabo, at holde en Tyr af anerkjendt god Race og faldet efter gode Forældre, vilde han derefter ved Udvalget af Qviekalvenes Tillæg forfare med al den Omhu og Opmærksomhed, Sagens Vigtighed kræver, følger han ved Kalvenes Opdræt alle de Regler, der bør iagttages for at kunne vente alle de Egenskabers Udvikling, der kan gjøre den skikkede til godt Malkeqvæg, da ville vi vistnok og faa Aar kunne vente at see Qvægracen i vort Stift væsentlig forbedret. Men for i denne Retning at kunne arbeide heldigt, vil det være baade ønskeligt og nødvendigt at have en solid Grund at bygge paa, og denne eie vi desværre for Øieblikket endnu ikke eller kun i en meget ufuldstændig Maalestok, denne Grund skulle vi hente fra Egne udenfor dette Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Rettelser. I. 19 staaer i Begyndelsen angaaende Bøndernes Marker: Den gamle Jnddeeling var 7 Marker, læs: 4 Marker. – J No. 20, 2 Spalte 6 Linie nedenfra, Oplægning, læs: Optagning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Pastor St. St. Blicher har i Randers Av. indrykket følgende Jndbydelse: "J andre Lande ansees det for uanstændigt at laane Bøger, nemlig for den, der har Raad til at kjøbe saadanne, som man finder Behag i. Dansken, rede til at optage fremmede Sæder, Moder og Under med, som kjø der alskens udenlandsk Flitter, har endnu krympet sig ved at eie Bøger, laaner, udlaaner, begunstiger Fremlaan, ofte indtil Bogen bliver Maculatur, ja - reent borte. Nu skal ingen Forfatter, han være nok saa yndet, tilskrive sig Baronier, men har han ellers ikke Formue, kan han blive Jndsidder saalæng han lever. Hvor, som haver Raad dertil, smykker sine Værelser med Malerier, Kobberstykker; hvorfor ikke lige saavel et Skab, med nyttige, fornøielige Bøger, – Til sidste Slags tør jeg vel uden Forfængelighed regne dem, jeg selv forfatter. Kan af disse Forlæggeren afsætte 4 til 500 Exemplarer, skal det kaldes Stort, og Forfatteren tjener ringere Dagløn, end en Afskriver. Kan dette ikke vorde bedre, lidt meere opmuntrende, Et Forsøg herpaa. – Blandt de Noveller, jeg, foruden andre, meest utrykte Digte, i de sidste Par Aar har forfærdiget, vilde jeg paa eget Forlag udgive for det første i eet lille Hefte fire, betitlede: 1) Tulipanen", 2) den Herremand paa Jorden, en Degn i Himlen og en Præstemand baade her og der, 3) Harpespilleren og Erik Eiegod og 4) den Udøbte. Naar mine boglige Velyndere ville, hver i sin Egn, sin Omgangskreds, paatage sig at samle Subscribenter, og blot opgive mig Antallet, skulde, hvis Totalsummen medholder, dette Bind, stort 9 a 10 Ark – leveres paa smukt Papiir, heftet, til den lave Priis af 3 Mk. Men senest inden Marts Maaneds Udgang maatte jeg have Antallet, for derefter at bestemme Oplagets Størrelse, da ingen flere trykkes til Salg. Skulde mit Forslag mødes med Lunkenhed, kan jeg vel lade alle mine færdige Arbeider, saavelsom de fremtidige, henligge til Skifterettens Behandling. Gaaer derimod min Plan frem udkommer hiint Bind i Mai. Subscription binder ikke for meere. Samlerne erholde et Exemplar frit, Dhrr. Kaalund og Gerson have i disse Dage ladet udgaae Jndbydelse til Subskription paa et Maanedsskrift for Børn. Det udkommer Hefter paa 3 Ark og skal indeholde Digte, Eventyr, Fortællinger, Fabler, Smaandkast af Naturgjenstande eller Folkeskikke, Gaader og endelig Lege, og hvert Hefte vil desuden blive udstyret med et Par Tegninger. Vi finde Planen meget hensigtssvarende og troe, at Foretagendet vil kunne regne paa virksom Understøttelse, da begge Dhrr. Udgivere have leveret vakkre Ting henhørende til denne Retning, og Prisen bliver meget billig, 16 s. pr. Hefte. Subskription modtages i alle Boglader. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Under 7de Februar har det slesvig-holsteenske Cancelli paa P. H. Lorenzens derom indgivne Forestilling resolveret saaledes: "Paa den under 5te de, hertil indkomne Forestilling og Bøn fra Borgerrepræsentant P. H. Lorenzen i Haderslev om, at hans Suspension som Borgerrepræsentant m.m., hvilken Magistraten og Borgerrepræsentanterne havde besluttet, maatte ophæves, meddeles herved til Underretning for Vedkommende, at den af Magistraten mod ham bestemte Suspension atter er hævet ved en under Dags Dato den 7de) til Magistraten afgaaet Bestemmelse."(B. T.) Efter den af Hr. Vogel den 16de November 1844 udstedte Jndbydelse sammentraadte Haandværtersangforeningen, Kunstnersangforeningen og Sang academiet med c. 110 Medlemmer for at danne en nordisk Sangerforening. Dernæst have de af disse Foreninger valgte Repræsentanter tilligemed Musikdirigenterne vedtaget følgende Bestemmelser og Principet og Organisationen for Sangforeningen. Principet: 1) Samtlige Foreninger træde sammen for ved Udførelsen af folkelige Toneværker at nære Sandsen for folkelig Musik. – 2) Den samlede Sangerforening er et folkeligt Hele, i hvilket Alle samvirke, som lige berettigede, uden at nogen Specialforening, eller enkelte Personer have noget Prærogativ. - Organisationen: 1) Hver Specialforening, der i det Mindste maa tælle 12 Medlemmer, og under en Dirigents Ledelse foretager regelmæssige Øvelser, udvælger af dens Midte 3 Repræsentanter. Samtlige Repræsentanter tilsammen danner et Hovedrepræsentantskab. – 2) Foreningerne i Kjøbenhavn ere blevne enige om at holde et Sang møde hver Maaned, hvilket ogsaa staaer aabent for udenbyes deeltagende Sangforeninger. – 3) Overskuddet af Sangforeningens Jndtægter udgjøre et udeleligt Fond. 4) Musikdirigentskabet bestaaer af samtlige Foreningens Dirigenter; altsaa af ligesaa mange Dirigenter, som Foreninger. Naar en Sangfest skal finde Sted, foreslaaer Musikdirigentskabet, hvormange Dirigenter der skal udvælges. Repræsentantskabet vælger blandt Dirigenterne det fornødne Antal. – J Henhold til Ovenstaaende tillader Reprasentantskabet for den nordiske Sangforening sig at opfordre saavel de Sangforeninger, der alt have modtaget en Jndbydelse, som Andre, der maatte være stemte for Deeltagelse i denne Sag om snarest muligt – da en Sangfest agtes afholdt til Foraaret - at henvende sig til en af de alt sammentraadte Foreningers Dirigenter: Dhrr. Vogel (Hotel du Nord), Berggreen (Nørrevold Nr. 225) eller Salomon (Rosenborggade Nr. 212).(Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler har, ifølge Vestsjæll. Av. af 11te ds., under 6te de, meddeelt Adjunct ved Roeskilde Kathedralskole S. B. Thrige Constitution til indtil videre at overtage en Overlærers Functioner, ved Slagelse lærde Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Formedelst Postens sildige Ankomst i Gaar Eftermiddags udkommer Avisen først idag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
(Corresp.) Kjøbenhavn d. 15de Februar. Maadeholdsforeningens Lærdomme synes, hvad der er glædeligt, at vinde Anerkjendelse, men desværre endnu neppe synderlig i de Kredse, hvor det netop behøves. J hvad man kalder de høiere Classer, hvor Nydelsen af Spiritus iøvrigt i mange Aar har været i stærk Aftagende, synes virkelig Prof. Ottos Advarsler mod det slemme Alcohol, der findes i destillerede Drikke, at gjøre Virkning; Ombydelsen af Snapse i selskabelige Kredse lader til at være i Aftagende. Lad det end være en Mode, hvilket vi ansee det for, saa er det altid en god Mode, men der er kun udrettet lidet, saalænge man ikke kan faae Jndpas for denne Mode hos de simplere Classer, men det vil falde vanskeligt. J det høiere Liv behove kun nogle saa anseete Huse at indføre en vis Skik, saa efterabe alle de Andre den; men saaledes er det ikke hos Almuesmanden, han lever og maa leve meere isoleret, han holder fast ved sine gamle Vaner og Skikke, og bryder sig kun lidet om Moder og det vil holde haardt at bibringe Arbeidsmanden eller Matrosen den Overbeviisning, at et Glas Vand smager bedre til et Stykke Smørrebrød, end en Snaps, eller at en Snaps om Dagen forkorter hans Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Befordring. Exam. jur. J. Bergenhammer er allernaadigst beskikket til surnumerair Assistent ved Gouvernementet over de danske Besiddelser paa Kysten af Guinea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-18
Ledigt Embede. Embedet som ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Præste. Løn 300 Rbd. Sølv, fri Bolig og 6 Favne Brænde til Skolestuens Opvarmning og eget Brug, foruden Høitidsoffer af Menigheden. (Opslaaet vacant den 13de Febr.)