Københavns Adresseavis, 1800-07-12
Gaardmand Ole Nivisen Sønstet ved af Sillejords Præstegield, Bradsberg Amt, Gaardmand Ole Jensen paa Gaarden Øye i MeelhuusPræstegield, Guldals Fogderie, Bonden Johannes Kallerud i Totens Præstegield, Aggershuus Stift. c) Fordi Anmeldelserne ikke ere behørigen attesterede, følgende: Bonden Jens Olsen Frøsen i Gusdals Præstegield, Gulbrandsdalen, Aggershuus Stift. Desuden har denne Anmeldelse den under Litr. banførte Mangel, Bonden Tollef Erichsen Westrelaga i Edsberg Præstegield Desuden er Arbeidet for gammelt. III. For gode og roesværdige Foretagender og nyttige Indretninger udenfor Agerdyrkningen. 118. Kiøbmand Hr. Jochum Brink Lund i Farsund i Norge, har, i Anledning af, at nogle hollandske Fiskere have nedsat sig der paa Stedet, under nogle af disses Anførsel og Veiledning begyndt et Sildefiskerie og Saltning paa hollandsk Maade. Til den Ende lod han i næstforrige Vinter bygge en saa kaldet Skonert, som i Foraaret 1799 blev udrustet til Sildefiskerie, besat med nogle hollandske, men dog for største Delen med norske Folk, og udgik den 15 Junii under den hollandske Skipper Michael Quakkensteens Anførsel paa Sildefiskerie i Nordsøen og under Hetland, hvorfra den efter 6 Ugers Forløb kom tilbage med 103 Tønder bedste Sort Sild, samt 32 Tønder Kabel jan. Efter denne lykkelige Reise gik den atter under samme Skipper Anførsel i Søen den 13 August og retournerede inden 4 Uger med en Ladning af 118 Tønder Sild og 20 Tønder Torsk. Silden er først strax efter Fangsten saltet ombord, og derpaa omsaltet og nedlagt efterat den var kommet i Land, og i øvrigt i alle Maader behandlet, som den bedste hollandske Sild. Den deraf nedsendte Prøve er ogsaa befunden særdeles feed, god og velbehandlet. J indeværende Aar og fremdeles agter han ikke allene at fortsætte, men og at udvide dette Fiskeries til hvilken Ende han ei allene har ladet oplære norske Drenge paa Rederbanen til at spinde den til Fiskenætterne brugelige Traad, men og indrettet en Bindeskole for unge Piger og Drenge til at lære at binde de dertil brugelige Liskegarn, og hvad der eller kan behøves til bestandig at holde de udfordrende Fiskefleter i den behørige Stand. Ligeledes lader han ved Bødkeriet ansætte de nødvendige Bødkere, paa det at alt didhenhørende af Jndfødte kan forfærdiges, uden at han bestandig skal være udsat for den Forlegenhed, med større Bekostning at bruge Fremmede. For denne velbegyndte Entreprise og Hr. Lunds i denne Henseende udviste patriotiske Nidkiærhed tilkiendtes ham, til Beviis paa Selskabets Agtelse, dets første Guldmedaille. 119. Skipper Michael Quakkensteen, som har viist faa megen roesværdig Fliid og Driftighed for ovenmeldte Fiskeries Fremme, blev derfor tilkiendt Selskabets første Sølvmedaille. 120. Destillateur Hr. Endorff her i Staden har tilvundet sig Selskabets Agtelse ved at have opdaget den Kunst at rasinere Campfer. Denne Handelsartikkel, hvoraf der aarlig forbruges betydelige Qvantiteter, er hidtil herfra bleven raae udført til Fremmede, især til Holland, for at raffineres, hvorfra de Handlende her have maattet lade den komme renset tilbage, og betale Omkostningerne paa Rensningen og Transporten med omtrent 3 Rd. paa hvert Pd. I Holland holdt man Raffineringsmaaden hemmelig, og søgte at udsprede, at den var forbunden med flere Vanskeligheder; men Hr. Endorff, som desuagtet ikke har ladet sig afskrække, har, efter mange foregaaende Forsøg, været saa heldig at udfinde Maaden, at raffinere den til ligesaastor Fuldkommenhed, som Hollænderne, hvilket baade ved indsendte Prøve og Attester fra saakyndige Mænd er beviist Paa egen Bekostning har han gjort Jndretning til at raffinere den i det Store, ligesom han ogsaa allerede for endeel Handlende her i Staden har fraffineret betydelige Qvantiteter, hvilke alle bevidne deres fulde Tilfredshed med Raffineringen Selskabet har anseet denne Forbedring, i den indenlandske Kunstflid saa rigtig, at det derfor tilkiendte Hr. Endorff sin første Guldmedaille. 121. Hr. Capitain von Restorff, som eier en Bryggergaard her i Staden, har indseet endeel af de Mangler, som findes i Bryggerierne her i Staden, og søgt at rette og forbedre dem i det af ham anlagte nye Bryggerie. Disse Forbedringer og nye Indretninger gaae især ud paa: 1) Ved Bryggerkarrenes forandrede Stilling, Pompe værkets bedre Jndretninger, o. s. v., at formindske og lette Arbeidet saameget, at man, efter hans Formening, til Brygning kun behøver to Karle, i Steeet for man efter den nærværende Indretning nødvendig maae have tre. 2) Ved Kanaler og Rør at lede Jlden og Røgen om og igiennem Bryggerkiedelen og derfra ind under een til Vandets Opvarmning anbragt Pande, førend det kommer i den egentlige Bryggerkiedel, og saaledes ved at benytte sig af Jldens Varme mere end sædvanligt, at spare endeel Brændsel og Kull ved hver Brygning.