JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Viborg. Den 11te Mai blev i den kgl. Landsoverret Hasle m. s. Herreders Extrarets Dom stadfæstet, hvorved Christen Nielsen af Kjærgaard, tiltalt for voldeligen at have overfaldet sin Hosbonde, frifandtes for videre Tiltale. S. D. er Andreas Christensen for 3die Gang begaaet Tyveri dømt at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid, Ved Randers Kjøbstads Extraret var han dømt at arbeide i Jern i Fæstningen hans Livstid. S. D. er Ane Kirstine Pedersdatter for Utroskab i sin Tjeneste dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage og at betale i Erstatning til sin Hos bonde 6 Rbd. Sedler. Ved Aarhuus Kjøbstæds Extraret var Straffetiden bestemt til 3 Dage. S. D. er Lars Christensen, sigtet for at have ved Slag bevirket Fattiglem Christen Nielsen af Nonbo hans Død, dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Ved Lysgaard Hids Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 1 1/2 Aar. S. D. blev Jndsidder Morten Skousgaard, saggivet for at have hos Huusmand Thomas Pedersen imod dennes Villie nedrevet og bortført en Kakkelovn, som hiin foregav at eie, og som denne havde i Leie, frifunden. Ved Horns Herreds Ret var han dømt at hensættes i Fængsel paa Van og Brød i 3 Gange 5 Dage. Ved Overretten blev det oplyst, at Sagen fra Thomas Pedersens Side skulde bortfalde i Følge et Forliig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
S. D. er Kjøbmand S. J. Wulff af Ringkjøbing til dømt at betale til Kjøbmand S. Cohns Fallitbo 570 Rbd. 6 2/3 s. r. S. Ved Ringkjøbing Kjøbstæds Bytingsret var Wulff tilpligtet at betale den fulde paastævnte Sum 298 Rbd. 6 2/3 s. r. S., forsaavidt han ei med Eed bekræftede ikke at skylde samme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
D. 18de Mai er i en Sag mod Ane og Karen Jørgensdatter, for at have fordulgt nogle deres afdøde Broder, Bo tilhørende Effecter, Førstnævnte dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brod i 4 Dage og Sidstnævnte for videre Tiltale frifunden. Ved Gjerlev=Onsild Herreders Extraret var Straffetiden for den Første bestemt til 2 Gange 5 Dage, og den Sidste dømt at bøde 8 Rbd. Sølv, til Randers Amts Fattigkasse. S. D. er Ane Marie Pedersdatter Eggert for Tyverie dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Ved Viborg Kjøbstads Extraret var Straffetiden bestemt til 1 1/2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Blandede Efterretninger. Fra en i disse Dage fra Middelhavet til Kbhvn. ankommen dansk Skibsfører have Udg. af Handelst. modtaget nedenstaaende Skrivelse, som vi ikke tøve med at bringe til hoffentlig Kundskab. Under mit Ophold med min Skonmert i Algier i Maanederne Januar og Februar d. A. blev sammesteds bekjendtgjort en Anordning om Skibes Ophold der i Havnen, som det vel turde være vigtigt for SkibsrehAldere og Assurandeurer i Tide at have Kundskab om. Naar nemlig et Kjøbmandskib indkommer i Algiers Havn, tør det ikkun i 20 Dage forblive i samme. Naar denne Tid er udløben, maa det, hvad enten det er ladet eller tomt, og uden Hensyn til Aarstiden, forlade Havnen, og udsættes saaledes for alle med en aaben Kyst forbundne Farer. Nogle Skibe, som paa denne Maade vistes ud af Havnen i sidstafvigte Februar Maaned, bleve aldeles ødelagte i Orkanen, den 11te og 12te f. M. Ved denne Leilighed troer jeg tillige at burde berøre en Tildragelse, der var Gienstand for almindelig Omtale paa Helsingørs Toldbod, da jeg for nogle Dage siden passerede Sundet. Der laae nemlig sammesteds den preussisk Brig, som paa dens Reise fra Middelhavet i Strædet ved Gibraltar, og ovre mod den spanske Kyst, var bleven hilset af en Maroccansk Krydser med et Par Kugler, hvoraf den ene var gaaet igjennem Forstavnen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Af den sidste fra det kgl. danske Cancelli meddeelte Oversigt over forefaldne Lovovertrædelser og de derfor tilfundne Straffe fremgaae adskillige almeeninteressante Resultater. Af 1404 udenfor Kjøbenhavn tiltalte Personer bleve ikke færre gend 216 frifundne. Af de dømte falder vexelviis hveranden og hvertredie paa Kjøbenhavn; derimod er der Forbrydelser, for hvilke slet ingen, i det givne Aar, er domfældt i denne Stad, f. Ex. Mord, Vaadedrab, Barnefødsel i Dølgsmaal, Brandstiftelse, Røveri, Meeneed, Hazardspil, Kvaksalveri, Løsgængeri og Betleri. Een Forbrydelse er der, for hvilken alle Byer i Landet, Kjøbenhavn undtagen, staae blanke, nemlig: Rufferi. For Haardspil ere 11 Personer domfældte, og - meget mærkværdigt. - Alle i Ringkjøbing, Amt. For ulovlig Skovhugst findes 28 dømte, af hvilke 22 alene paa Frederiksborg Amt. Det Sørgeligste af Alt ger, at af de dømte Forbrydere have ikke færre end 270 været i en Alder af imellem 10 og 20 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Efter det paa Ribe Raadhuus henlagte Kæmner=Regnskab var Byens Kasses Jndtægt afvigte Aar : 6273 Rbd. 66 s. r. S. (1833. 7877 Rbd. 28 1/2 s.) Udgiften var : 5896 Rbd. 51 s. r. S. (1833. 757 1/4 Rbd. 49 1/2 s.) Kassens Beholdning: 377 Rbd. 15 s. r. S. Kassens Gjeld er: 3097 Rbd. 88 s. r. S. Dens udestaaende Capitaler beløbe sig til: 4254 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Under Indsendt, læses i den Berlingske Tidende: Det er Anmelderen af Nærværende en kjær Pligt, at kunne henlede sine Landsmænds Opmærksomhed paa Hr. Dr. Bans mann, som i Udlandet har vakt saa stor Opsigt ved sit overordentlige Held i at helbrede Stammende, hvorfor han er hæderlig nævnet i flere lægevidenskabelige Journaler. - den korte Tid, han har opholdt sig her i Staden, har han alt bragt Adskillige, som have henvendt sig til ham, til den rette Brug af deres Taleorganer, og iblandt disse Jndsenderen, der ikke nok kan rose den overordentlige Taalmodighed og Udholdenhed, hvormed Hr. Doctoren søger at veilede sine Patienter. - For nærværende Tid er Dr. Bans mann i Helsingøer, hvor han, efter Forlydende, vil opholde, sig omtrent fire Uger, hvorefter han tager tilbage til Kjøbenhavn, for om nogle Maaneder at forlade Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
I Aarhuus Avis læses følgende Avertissement: "Styrmand Carl Wilhelm Olsen paa Dampskibet Dania, som igaar Aftes reddede min lille Søn, der fra Vindebroen, var faldt ud i Vandet, og som uden hans raske og menneskekiærlige Hjelp upaatvivligen var druknet, modtage herved Forældrenes inderligste Tak, som er Alt, hvormed det kunne giengielde hans ædle Daad. - Aarhuus, den 27den Mai 1833. Hans Hansen."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Ved en eneste Auction, der afholdes paa Kjøng Fabrik den 27de D., bliver Hovedgaarden Øbjerggaard, med 40 tilhørende Huse, 20 Afbyggerhuse og Kjøng Kro, samt Hørberedningsanstalten og Linnedmanufacturet i Kjøng, opraabt til Bortsalg, alternativt deels hvert for sig, og deels den samlede Eiendom under eet. For at have Valget imellem Salg og Bortforpagtning, forsøges tillige ved samme Auction, paa 10 Aar, fra 1ste Novbr. 1835 af, bortforpagtet de tvende sidstnævnte Eiendomme, saavelsom det i Vinters bølle Skov indrettede Blegeri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Copulerede i Horsens den 22de Mai, Kjøbmand ErikOtterbeck, af Tønsberg i Norge, og Jfr. A. J. Grumstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Bekjendtgjørelser. Efter et halvt Aars Svagelighed og de sidste 3 Ugers Sygeleie bortkaldte Forsynet i Dag Morges Kl. 8 1/2, ved en blid og rolig Død, min gode elskede Mand, Hans Severin Aabel, i sit 59de Aar. J 32 Aar deelte vi Livets Sorger og Glæder; vort Ægteskab velsignede Gud med Børn, hvoraf de 3 modtage ham i Evighedens lyse Egne, og de efterlevende Sønner begræde med mig Tabet af den ommeste Ægtefælle og Fader. Dette bekjendtgjøres sørger ligst for Familie og Venner. Sæby, den 27de Mai 1835. Marie Elisabeth Aabel, født Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
J næstkommende Pintsemarked kan Boutiquen samt en stor Sal i Gaarden Nr. 236 i Bispensgade faaes tilleie hos Kammerraad Juul. Skipper L. Bech afseiler paa Onsdag til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og lidet Fragtgods. Skibet er beliggende ved Toldbodbryggen. Aalborg Byes og Omegns Sparecasse. De, som i denne Termin have Renter at hæve, ville behage at modtage disse, enten Fredagen den 19de Juni eller Mandagen den 22de Juni Formiddag 101, da Tiden ei tillader formedelst andre Forretninger at befatte sig med Renteudtællingen de sædvanlige Contoirdage. Aalborg den 1ste Juni 1832. Tauber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
En voxen Dreng kan strax blive antaget i Lære NB. hos Maler og Lakerer D. Maynzhusen. J Forbindelse med mit hvidtols=Bryggeri er tillige anlagt et Øltapperi, hvorfra daglig udsælges klart velafproppet Hvidtol til 4, 6 og 8 sk. pr. Flaske. Niels Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Sommerkasketter, saavel for Börn som for Voxne, af nyeste Facons, kan nu som sædvanlig til billige Priser faaes hos I. H. Lery. Hjörnet af Tiendeladen og Algaden, - 3.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
En Koffert og et Sengested ønskes tilkjøbs. Bogtrykkeuriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Min Kjælder, som for Tiden beboes af Værtshuusholder Jens Nysum, kan faaes tilleie til næste Michaeli Flyttetid af J. Johansen. Aalborg, den 20de Mai 1835. Smukke Mode=Sirtser, Bomuldstøier, stribede Shirtings, ægte tønderske Kniplinger m. m. ere i disse Dage arriverede hos L. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Den Leilighed i min iboende Gaard, som Enkemadame Wibroe for Tiden beboer, er til næstkommende Michaeli Flyttetid at erholde til Leie. Aalborg, den 27de Mai 1833. Caspar Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Gode Torv allerede i Skruer, kan kjøbes 1000deviis at modtage i Padeengen ved Aalborg. L. Bøggild. Gjæslinger kjøbes, strax at modtage af L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Hvor en smuk holstensk Vogn, med 3 lakerede Agestole, er at faae billig tilkjøbs, anviser Addresse=Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Ved Auction, som afholdes paa Aalborg Raadstue, Torsdagen den 18de Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Brasch i Lerup opbyde til Salg de ham tilhørende Steder i Skomagergaden heri Byen, efter Conditioner, som fra Dato ligge til Eftersyn hos Kammerraad Juul og som ere meget favorable for Liebhaberne. Aalborg, den 30te Mai 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Onsdagen den 3die Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i Kjærs Mølle, efter Begjæring af Skifteretten, afholdt Auction til Salg af Enke=Madame Karmarcks efterladte Løsøre, bestaaende i Stueuhr, Sopha, Stole, Borde, Sengested og Sengeklæder, noget Linned og Kjøkkentøi, m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de Mai 1836. Schmidt. London, Paris, Bryssel og Mang. (Fortsat.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Den litteraire Republik erkjender ingen anden Magt end Sandhedens; men idet den saaledes i sin store Heelhed binder sig til et enkelt Princip, erkjender den meget vel, hvor let dette Princip, som er saamange Saaledes ere Rectorerne for de lærde Skoler og Di rectoren for Sorø=Academi tillige Docenter; det samme gielder om Directeuren for den polytechniske Lærre anstalt, ja selv Universiteternes Rectorer betræde Kathedret, deres Prædicat af Magnistrenz uagtet, &c. &c. forskjellige subjective Anskuelser underkastet kan misbruges, naar der i det practiske Liv savnes ordnende Jnstitutioner, ved hvilke Virksomheden reguleleres uden Skade for den aandige Frihed. Derfor see vi ogsaa, at Forretningsgangen intetsteds er nøiagtigere ordnet, end ved Underviisningsvæsenet; derfor finde vi ogsaa Skoledisciplinens Nødvendighed almindeligen erkjendt med Hensyn til de Lærlinge, der endnu ikke have hævet sig til en vis Grad af Aands modenhed. For den mere udviklede, for den i Videnskabens Helligdom indtrædende Yngling bliver derimod en større Frihed nødvendig med Hensyn til hans udvortes Forhold; thi ellers vil ei heller hans Aands kunne bevæge sig med Frihed og ved Hielp af egnes Vingeslag. Fuldstændig Orden ved Underviisningen, og al endnu fornøden eller dog gavnlig Opsigt udenfor denne, kan hermed meget vel forenes; kun maasesaadant skee med Humanitet og Deelikatesse. En smaalig Jndskrænkning af den Jevnaldrende i andres Stillinger tilkommende Frihed vilde forvolde overordentlig Skade, sætte den studerende Yngling tilbages i Skoledrengens Stilling, kvæle hans Lyst til Studeringerne og standse hans aandige Udvikling. Lærerne endeligen - forsaavidt de virkeligen ere, hvad de børs være: sande Videnskabsmænd - ville altid, og medde fuldkommen Føie gjøre Fordring paa at erkiendes som stemmeberettigede Hovedpersoner, og til dem, eller til et Udvalg af dem, kan upaatvivleligen Bestyrelsens med størst Tryghed overlades. Maatte saadanne Grundsætninger overalt, hvor det skal være Meningen, at udbrede sand Videnskabelighed, finde fortjent Anerkjendelse, og maatte Forses Jdeer, efterat være blevne upartisk drøftede og vurderede, bære for Stat og Videnskab ønskelige Frugter, (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Nedenstaaende Fragment af et Brev om Opdragelsen har jeg troet at skylde en end større Udbredelse i det læsende Publicum, ved at optage det herie Bladet. Det forekommer mig, som det indeholder mange Vink, der vel ere værd at lægge paa Hjerte Hvo der her har besøgt vort Skuespilhuus, naar eetseller andet af de her i Provindsen omreisende Skuespillerselskaber gjester os, og der lagt Mærke til dense store Mængde af Børn af alle Aldere, mange vel endog under 66 Aar, som optage hele Bænke i Parterret, han vil vel neppe have undladt at gjøre sine Betragtninger over denne Mani, denne Higen efter at skaffe Barndommen og den umodne Ungdom Forlystelser og Adspredelser, der ikke passe for dens Alder. Mangen Familiefader har vel ogsaa en haardiKamp at bestaae, naar hans Anskuelser ere af mod ste sat Art, thi, hvor vanskeligt det er i slige Stykker at undgaae at blive revet bort med Strømmen, behøver ingen vidtløftig Forklaring. Naar der nu blandt li denne Sværm af Børn, som allerede saa tidlig faa i Smag paa de Nydelser, Skuespillet kan yde, Nyde er ser, der for dem saa let kunne blive en moralsk Gifravel endog gives dem, som ikke forsømme nogen Fai restilling, for hvilke der altsaa ikke i fjerneste Maad" sees paa Valget af Stykker, saa er det vel ikke leubetimeligt at lade en Stemme høre mod dette Opride, der med hvert Aar synes at gribe meere og med 3, om sig. Fragment af et Brev om Opdragelsen. (N. C. C. v. Tirk: Beitrage zur Keantnis einiger den schen Elementar=Schulanstalten.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Om Offentlighed i Communalbestyrelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
Paa disse Grunde formener Jndsenderen, at den Hemmeligsfuldhed, Secretair Ussing inculperer Communalbestyrelsen navnligen i Kjøbenhavn, kun er en Chimære af hans egen Phantast, ligesom man holdet for, at de Magistrater, der tillade sig, om ogsaa med de eligerede Borgeres Samtykke, at foranstalte slige Regnskaber over Kjøbstædernes Jndtægter og Udgifter trykte, derfor strængt bør drages til Ansvar, da de herved foraarsage Communerne en ny Udgift, som de paagieldende Contribuenter ikke ere pligtige at bære, uden at stifte anden Nytte end at udsætte By, ens Magistrater og eligerede Borgere for Critik i Dagbladene, eller, hvad der endnu er værre, for Bifaldsraab paa Kjøbenhavns Slydebane.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-01
J Forbindelse hermed finder Jndsenderen sig foranlediget til paa det Stærkeste at yttre sig imod det fordærvelige Corporationer, som i den nyere Tid dannes sig i Kjøbenhavn og forkynde at ville afgjøre, hvadsk der er Godt eller Slet i Statstyrelsen og i Literaturen. De maae aldrig vente, at Nationen vil erkjende deres Autoritet i saa Henseende. Thil sæt f. Ex. at 1200 oplyste Mænd i Hovedstaden, havde een Mening om det Rette og Sande, og 12,000 oplyste Mænd i Provindserne havde den modsatte Mening, - hvo af dem skulde da vel havestRet? Hvilken ulykkelig Revne vilde ikke derved opsstaae i Nationen. Og alt dette maa alene tilskrives dette farlige Monvements= eller Oppositions Parti, eller hvad man skal kalde det, som bestandig fordømmer og forkjættrer anderledes Tænkende. J Provindserne misbilliges allerede i høi Grad dette intolerante Parti i Hovedstaden, som vil tillægge sig selv al Jntelligents, og denne Uvillie har faaet ny Næring ved den ovennævnte chimæriskeg Skaal eller Toaft af Herr Ussing, især af den Grund, at han i Modsætning til den Mangel paa Offentlighed, der finder Sted i Hovedstadens Communalbestyrelse, har, som noget Glædeligt, udpeget den Offentlighed, som to Kjøbstæd=Øvrigheder i Provindserne have givet Exempel paa; thi et stærkere Beviis paa Hovedstadens Jntolerance imod Provindsbyerne kan dog ikke let tænkes. Man maa endeligen paa det Alvorligste yttre sin Misbilligelse! af denne Higen efter hos os at imittere engelske og franske Skikke, uden tilstrækkelig at betænke, om de ikke ville føre Ulykke og Fordærvelse over Lanelldet. Dog trøster man sig med, at det sindige Overelllæg, der stedse har været et hæderligt Træk i den endanske Nationalcharacteer, vil bevare os for de skrækkelige Ulykker, hvormed vi trues af dette Mouvements= eller Oppositions=Parti eller hvad man skal kalde det, som med Eensidighed, Overfladiskhed og Letsindighed giver sig af med at omhandle de vigtigste Gjenstande i Døgnblade, og som tillader sig at yttre deres Mening om Ting, som de, i deres subordinefrede Stilling, mangle Jndsigt og nødvendigt Overblik til at dømme om, hvorfor de gjorde bedst i at hoverlade Sligt til Stadens høie og velvise Magistrat, der bedst vil vide at bedømme, hvorvidt Offentlighed i Communal-Anliggender er Borgerskabet. gavnlig eller ikke. Cimbria, den 16de Juni 1835. A. D.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Det trækker op til Uveir fra alle Kanter, støde Skyerne sammen, vil dets Udbrud blive frygteligt ødelæggende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
J Frankrig tage de moralske Uordener, som man vel kundet fristes til at stemple med Benævnelsen anarkiske Symptomer, til med hver Dag; i Spanien synes en Sag, hvis Seier man har troet at være saa vis, som den var ønskelig, nu mere end nogensinde at trænge til fremmed Hjelp, og, ydes denne, bærer den sikkert uheldsvangre Følger i sit Skjød; i England synes den Rolighed i det Jndre atter at organisere sig, som sætter denne Stat istand til, som forhen, at hoste Frugter af Gjæringen paa Fastlandet. For at give en Udsigt over den øieblikkelige Tilstand paa de vigtigste Puncter af samme, vende vi Blikket først til alle Uroligheders Brændepunkt:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Fra dets Grændser lyde Efterretningerne stedse værre for Christinerne. Medens Valdez, Jaureguy og Orog, i vedvarende Uvirksomhed, befinde sig i Pamplona, St. Sebastian og Elisondo, spiller Zumalacarreguy uhindret Mester i hele Alava indtil henimod Vittoria, ja Carlisterne have endog viist sig for Bilbao. De franske Blade Sentinelle og Memorial Bordelais omtale, at Valdez ivrigt har anholdt om en fransk Jntervention, ja Sentinelle føier endogsaa til at de franske Tropper paa Grændsen have Ordre til at holde sig marschfærdige. Disse Efterretninger finde Bekræftelse en Artikel af det spanske ministerielle Blad Bien, hvori det hedder, at et Conseil har fundet Sted, i hvilket Regentskabs= og Minister=Raadets Medlemmer have deeltaget, for at afgiøre, om man skulde aabne Underhandlinger med de Magter, som have undertegnet Quadruple=Alliance=Tractaten (Frankrig, England og Portugal), og begjere et Hjelpecorps til at besætte de faste Pladse i de insurgerede Provindser, hvorved man kunde blive sat istand til at anvende den hele Nationalmagt paa at tilintetgjøre Jnsurrectionen, med et eneste Slag. Flere franske Blade melde fra Madrid, at det er bestemt, at man vil anraabe Frankrigs Jntervention og at Jnstructioner desangaaende allerede ere afsendte til den spanske Gesandt Hertugen af Frias. Med alle ovenstaaende Efterretninger sammenholde man endnu følgende fra Dusseldorff af 25de Mai. Fra igaar til imorges ere ikke mindre end 10 Estafetter passerede gjennem Aachen. De have medbragt saare ugunstige Efterretninger om de spanske Papirers Fald, som følge af et for Dronningen af Spaniens Tropper ulykkeligt Hovedslag (hvorom man dog intet veed i Hamborg). Efter den Antierpener Tidende af 24de staaer Veien til Madrid aaben for Don Carlos's Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Et Cøller=Blad af 24de beretter, at 8 Estafetter strax efter hinanden passerede gjennem Cölln fra Frankrig, et Tilfælde, som ogsaa der vækker Formodning om overordentlige Begivenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Blandede Efterretninger. De Ulykker, som Krudttaarns=Explosionen har anrettet i München og hele Omegnen, ere utallige og komme første efterhaanden til almeen Kundskab. Ved de kongelige Bygninger ere flere Haandværkere slyngede ned fra deres Stilladser og omkomne. Levningerne af de 9 dræbte Artillerister, som havde overflødig Plads i een eneste Kiste, stededes den 18de Mai til Jorden paa den almindelige Kirkegaard, under en rørende Deeltagelse af hele Publicum. Overfyrværkerens Enke fulgte Toget med 6 faderløse Børn. Da man naturligviis ei kunde skjelne mellem Levningerne af de Dræbte, saa hvile dennegang Morderens og de Myrdedes Been i een og samme Grav. De tidligere Meddelelser om Aarsagen til Ulykken bekræftes desværre af sørgelige Tilsætninger. Liderlig Vandel havde allerede tidligere jaget Gjerningsmanden fra Universitetet; efter sin Tilbagekomst fra Grækenland, hvorhen han havde været commanderet, var han bleven degraderet fra Underofficeer til Gemeen. Han havde for Betaling tilbyttet sig Tjenesttouren i Krudttaarnet den Dag, fordi han vidste, at Forraadet af Krudsvar bleven forøget med 100 Centner. Allerede tidligere havde han ivrig stræbt efter at blive fortsat til Grunwaldt, 2 Mile fra München, hvor Krudtforraadet udgjør 25,000 Centner. (Noget Mere til dette frygtelige Menneskes Cagracteristik i næste Blad.) Bekostningen ved Censur=Commissionen i St. Petersborg. beløb sig i Aaret 1804 til 5350 Rubler og Censurreglementet bestod dengang af 3 Kapitler inddeelte i 47 Artikler. 1828 udkom et nyt Reglement, der i 4 Afdelinger indeholdt 17 Kapitler og 158 Artikler, og Bekostningen ved Censur Commissionen beregnedes til 113,700 Rubler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Kjøbenhavn, den 27de Mai. Jdag anlægges Hofsorg for Hs. Kgl. Høihed Prinds August, Hs. M. Dronningen af Portugals Gemaal, der bæres paa sædvanlig Maade i otte Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Dette Blads Læsere ville udentvivl erindre, at Talen for en Tid siden i de offentlige Blade var om Veienes Usikkerhed i det Holsteenske, navnligen Chauseen imellem Altona og Kiel. Mindre bekjendt torde det maaskee være, at en Strækning af en af Sjællands Hovedlandeveie: Veien imellem Roeskilde og Holbek, allerede i nogen Tid har været saa usikker, at Posten har maattet eskorteres med Husarer, og man fra Postbefordringens Side alvorligen har fraraadt alle Reisende at befare dette Veistykke om Aftenen eller Natten. Endnu i forrige Uge saae tvende Kjøbmænd, af hvilke den Ene var herfra Staden, sig saaledes nødsagede til at opsætte deres Tilbagereise fra Holbek indtil næst Dags Morgen. Overfald og Jndbrud høre i den nævnte Strækning af Landet ikke til de ualmindelige Hændelser, og ganske nylig er en Estafette bleven eftersat af mistænkelige Personer. Det er at vente, at man ikke længer vil udsætte, fra det Offentliges Side at træffe saa kraftige Forholdsregler, at Sikkerhed for Personer og Gods igjen vil vorde tilveiebragt i en saa nær ved Hovedstaden beliggende, meget befærdet Deel af Landet, saameget mere som Terraisinet ikke her just synes at tilbyde mange Smuthuller for Stratenrøvere eller andre Ugierningsmænd. Kbhpst.)