JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Kønigsberg, den 6te November. Den her udkommende Avis indeholder Følgende: "Beretninger fra en Polak under den Polske Revolution. - Da Chlopici Slaget ved Grochow beordrede General Krukowick i, som dengang commanderede den høire Fløi, til at forstærke den venstre Fløi, gav den sidste det Svar, at han ikke kjendte nogen Colopicki, der havde at befale over ham. - J Affairen ved Praga strax efter Slaget ved Grochow, forlangte Skrzineck i (dengang endnu ikke Generalissimus) af Krigsraadet tre Divisioner og forpligtede sig til at slaae Fjenden med disse; General Røder satte sig derimod og nægtede at udlevere det fornødne Krudt=Forraad. Skrzineckien meget religios Mand, gik stedse ud fra det Princip, at han havde hver Mand, som uden Nytte opoffredes, paa sin Samvigtighed, og maatte altid, før han handlede, have mathematisk beregnet, om han kunde vinde eller i det mindste ikke overvindes. - Gen. Uminski var den skarpeste Contrast hertil; han har meer skadet, end gavnet Polakkerne; han leverede Russerne ofte ganske unødvendige Fægtninger, attaqverede tværs over Floder med leFeldtskyts og Bayonetten, medens Fjenden modtog ham med Positionsstykker. Saaledes opførte endnu flere Anførere sig og deres Knurren over den tappre Skrzinecks Uvirksomhed var derfor meget naturlig; deraf kom ogsaa Mangelen paa ubetinget Lydighed mod Generalissimus's Befalinger. Efter Slaget ved Ostrolenka viste Krukowiecki den samme Opsætsighed mod Skrzinecki, som mod Chlopicki ved Grochow; tillige sagde han i Warschau, at Slagen var tabt ved Skinecks Uduelighed. En aldeles usand beskyldning! Gen. Gielguds Fremgangsmaade i Litthauen erklæres af Polakkerne snarere for uklog; men Chlapowskis for aabenbar forræderisk. - J den Polske Armee vare mange Polske Deserteurer og Personer fra det gamle Polen. Dem syntes næturligviis, at de klogeste Forholdsregler ikke vare energiske nok, da de meer end Andre maatte frygte for Følgerne af et uheldigt Udfald deraf hidrører den vedvarende Mistanke og Mistillid til deres Anføreres Tænkemaade, saavel i Feldten, som i Raadet. - Mod Sagens Ende handlede Prantzinsk og Chizanowski ganske i General Krukowieckis Aand; den første havde allerede før pralet af at have udkastet Operations=Planerne for Strineck, men som denne ikke havde havt Talenter til at udføre. Da Skizineimidlertid valgtes til Generalissimus, tilstod han selv, at han ik havde den tilstrækkelige Aandsnærværelse paa aaben Mark. Den Deel af den Polske Armee, som var dragen fra Praga til Modlin, smigrede sig der med det Haab, at kunne igjen forene sig med Romarino og Rezicki og derpaa trænge ind i Warschau, i det samme Øjeblik, da Fjenden deels sprængte disse to Corps deels trængte dem ind paa fremmed Grund."
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Vien, den 4de Novbr. Den Efterrigske Jagttager melder fra Warschau af 19de Octbr.: "Adskillige Polske Generaler, som toge virksom Deel i Revolutionen, have faaet befaling til at forlade Kongeriget og begive sig til Rusland; nogle have allerede i Gaar tiltraadt Reisen derhen og de Øvrige ville snart følge efter. - Civilautoriteterne have i disse Dage fornyet deres Troskabsted til Hs. Maj. Keiseren og Kongen. Det synes som om de subalterne Embedsmænd, der ikke ere særdeles comprommitterede, beholde de Poster, de beklædte før Revolutionens Udbrud, og at et Slagt Purifications-Commission, under General Grev Witts Forsæde, skal afsige Dommen i disse Sager.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Constantinopel, den 10de October. Ved Porten finder meget Bevægelse Sted; adskillige Divansforsamlinger ere blevne holdte og Reis=Effendi communicerer stadigt med de Engelske og Franske Gesandtskabs-Tolke. Det synes, som om nye Underhandlinger angaaende Grækenland indledes, uagtet Porten har gjort Alt, hvad man i denne Henseende forlangte at den, og egentlig næsten aldeles ikke staaer i noget Forhold til Grækerne, hvilke den har erkjendt som uafhængige og betragten som et selvstændigt Statssamsund. Hvori disse Underhandlingen bestaae, er ikke nøiagtigen bekjendt, dog troer man, at Conferentser, i London indseer Nødvendigheden af at gjøre en Ende paa denne nyskabte Stats sørgelige Forfatning, som især foraarsages ved dens provisoriske Bestyrelse, og andrager hos Porten om, mod et Æquivalent at give dens Samtykke til en Udvidelse af Grækenlands Grændser, saaledes, som de foresloges i det første Udkasaf Gesandterne fra de tre Magter. Denne Udvidelse vilde vist nok være til største Gavn for Grækenland; men det er meget tvivlsomt, om Grækerne selv, ifald end Porten var villig hertil, vilde leve fredeligere indbyrdes og vise sig værdigere til de tre Magters Beskyttelse. Det maa i enhver Henseende interessere Handelsnationerne, at give Grækenland en ordnet og kraftig Regjering og faae gjort Ende paa den anarchiske Tilstand, der skal der al Omsætning og lettelig igjen kan føre til Sørøverie. De contraherende Magters Residenter i Nauplion ere derfor blevne forsynede med Jnstructioner og det er den paalagt, under den forestaaende Nationalforsamlings Bøder, at gjøre deres Bedste for at tilvejebringe Enighed blandt Partierne, paa det at Magterne ikke, formedelst de idelige Uenigheder, skulle forhindres fra at udvælge en Souverain, hvormed de nu beskjeftige sig. Fremdeles have Residenterne det Hverv, at meddele en nøiagtig og samvittighedsfuld Skildring af Præsidentens Styrelse og Landets Stemning. Ogsaa er det mærkeligt, at det er blevet dem anbefalet, at forene sig med deres Nationers Admiraler, at intet utidige Indgreb i Begivenhedernes Løb fra deres Side maatte finde Sted, og beklagelsesværdige Optrin, som det ved Poros, kunne vorde undgaaede. Man forsikkrer, at Grev Capodistrias strax efter den forestaaende Nationalforsamling havde villet forlade Grækenland og bosætte sig i Jtalien. Men vi vide ikke, om Porten vil optage ovennævnte Forslag godt og samtykke deri. (Naturligviis var Præsidentens ulykkelige Endeligt den 9de October endnu ikke bekjendt i Constantinopel). For en Uge siden underrrettedes vi om Warschaus Fald, og Porten anseer nu Rusland for uovervindeligt og næsten som dens Protector, den foretager og besluttet Intet, uden først at have raadført sig med den Russiske Gesandt, Kiøbenhavn, den 16de November.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Brevposten fra Hamborg ankom i Gaar Eftermiddags.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 15de Novbr. 1831. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 212. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 17 Mk. 11 ½ s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bomk. 85 a 85 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 90 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 ½ a 103 Rbd. Dito i Sedler 108 ½ a 109 Rbdlr. Norske Speciessedler 162. Rbd. Svenske Sedler 25 1/2 a 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield. 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Engelske Laan ved Wilson et Comp. 64 i 64 1. Norske Laan, til 6 pCt. Bemk. 103 ½ a 104. Dito til 4 pCt. 98 ½ i 99. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species 59 a 60. 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. rede Sølv. Ved Tallotteriets 1855de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 39. 28. 83. 68. 48. Nin klare Mand, Søren Christian Kløve, blev mig led Døden be Øe røvet Torsdagen den 10de dennes, ved en blid og rolig Død, i hans Alder 39 Aar; bekiendtgiøres af mig og hans efterladte Søn. Dorthea Sabina sal. Kløve, født Pedersen.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
For deeltagende Slægt og Venner maa jeg sörgeliget bekiendtgiøre T. at det Onsdagen den 9de denne Maaned behagede det alvise Forsyn, at bortkalde fra dette Jordiske min inderlig elskede Mand. Johannes Heerfordt, Branddirecteur i Lolland, i hans Alden gode Aar. I en Række af 31 Aar virkede han med Nidkiærhed og Troskab i det ham anbetroede Embede, og som en om og hiærligForfalle delede han med mig i 3, har livet mangehaande om der og Sorger. Hvad jeg og hans efterladte Datter og Svigerson, have tabt i den salig Hiemovede, föle vi med dyb Veemodighed. Kir det glade Haab, engang i hine Fredens Boliger igjen at vorde forenede med ham, som her var vore Hierter saa kiær, formaaer at Undre vor Sorg. Nakskov, den 13de Novbr. 1831. Anna Kirstine Heerfordt. lødt Danholm, Jomfrue Johanne Kristiane Hasp endte fine Dage i sit 13de Aar den 11te November, Kl. 10 Aften, af Vattersot. J de 12 Aar, hun tiente mig, var hun en troe, duelig og flittig Tienerinde, og savnes derfor særdeles af mig og mine. 3 N. Verdeling. ab era tur.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed. Priis 1 eller 2 Rbd. Sølv for Aargangen.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Til de udstædte Bekjendtgjørelser om dette Tidsskrift kan nu føies, at det vil Tid efter anden blive ledsaget af kobberstukne Afbildninger af Oldsager saavelsom af større Oldtidslevninger, Paategnede Planer bedes indsendte, om mueligt, inden December: byeste dansk Spillebog, indeholdende rigtig og tydelig Underviisning til alle brugelige Kortspil, samt Anviisning til Billard, Schak, DamSnav, Reglespil m. fl. Tredie forøgede og efter nuværende Tids Spille maade forbedrede Oplag, af S. A. Jørgensen. Jndh. 10 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
J. H. Schubothes Boghandling,
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Børsen No. 9. venrisoner. En Seminarist kan blive antaget som Hielpelærer i Cregome Skole paa S Frederiksværks Gods, naar han, med Anester for sin Duelighed, den vender sig til Skolelæreren sammesteds.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
God norsk Kummen kan erholdes i Callundborg, hos Kiøbmand N. D. Goftermann, et Bagerie, tienlig for en lille Familie eller ugift Person, er at faae Leie paa særdeles billige Vilkaar. De Reflecterende ville behage at afgive en Billet paa dette Blads Contoir, mrkt. L. B. No. 150, til Regnskabsfører og Bestyrer af et Fabrik søges en paalidelig retskaffen Mand; Løn, Huus med videre kan anslaaes til 450 Rbd. Sedler aarlig De Attraaende vilde i billet til B. No. 9 opgive deres hidtil havte Stilling og Erhverv med meere samt Familiens Størrelse, hvoraf man kunde opnaae foreløbig Kundskab om dem. Paa Billetter, som ikke give saadanne tilstrækkelige Oplysninger, tages ingen Hensyn. Billetter imodtages til 26de No. vember. sen god Mølle i Sielland, helst en Vandmølle, ønskes strax tilkjøbs af en solid Liebhaver, der kan præstere en god Udbetaling. Vedkommende Sælger behager derfor at melde sig hos Landsoverrets Procurator Abrabrahamson, boende i Kronprindsensgade No. 37, der er befuldmægtige til at afslutte Kiøbet.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
bortforpagtning.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Bortforpagtning af Hovedgaarden Ulstrup. Ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 1ste d. M., bliver den, den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Ulstrup, beliggende i Winge Sogn, Middelsom Herred, Wiborg Amt, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Tirsdagen den 13de December næstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt til Bortforpagtning paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1832 af at tegne Gaarden, hvis Hartkorn er 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Jordskyl- og 8 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld frie Hovedgaardstaxt, ligger noget over 2 Miil fra Randers og er fordeelagtigt bekiendt for sine gode Jorder, for deres Mængde af beqvemt liggende, kalkrige Mergel, for dens rige Eng og for den Lethed, hvormed dens Producter kunne transporteres til Randers ned af den tæt forbi Gaarden løbende Gudenaae. - Jordernes Areal er omtrent 450 Tdr. Land geometrisk Maal, dog er derunder ikke indbefattet en betydelig Udmarks=Lod og ere forøvrigt en stor Deel af Jorderne nylig mærglede. Til Gaarden er sidste Aar avlet 310 Læs Enghøe foruden endeel Kløverhøe, Gaarden drives ved Hoverie og opraabes deels med og deels uden dette Conditionerne ligge 14ten Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, af hvem Eiendommen tillige forevises. Ulstrup, den 7de November 1831. A. Formann. Forvalter. Torupgaard, beliggende ved Helsingøer, med 230 Tdr. Land, 50 Køer, B. Besætning og Jnventarium, kan erholdes i Forpagtning den 1ste Mai 1832. Det bemærkes, at al Melken kan afsættes i Helsingøer. Conditionerne erfares i store Fiolstræde No. 180, 2den Sal, imellen Kl. 12 1/2 og 1. sin Hollandsk Mølle med Tilliggende af 10 a 50 Tdr. Land kan erholdes E Forpagtning paa 10 Aar og strax tiltrædes. Anvises af Forpagter Hansen paa Ringsteds Kloster.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Hollænderie. Et Hollænderie, nogle faae Mile fra Hovedstaden, kan til 1ste Ma 1832 faaes i Forpagtning, naar Vedkommende vil give deres Adresse i en forseglet Billet paa Statstidendens Contoir, mrkt. Meierie No. 6.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Auctioner. Jnsdagen den 23de November, om Formiddagen Kl. 9, afholdes paa Kiøbenhavns Toldkammer Auction over Manufacturvarer, efter Forordningen af 2den April 1811. Trykte Fortegnelser erholdes paa Toldinspectionscontoiret nogle Dage førend Auctionen.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Eredagen den 25de November førstkommende, om Eftermiddagen 1) Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 4de og sidste Gang samt uden flere Auctioners Holdelse opraabt til absoluBortsalg : Eiendommen Nr. 203 i Christianshavns Qvarteer, store Hauge eller Rabes Hauge kaldet, beliggende forbi Langebroe, ligefor Reberbanen, tilhørende Dødsboet efter afgangne Madame Liebenberg, fød Seiling, og Seqvæstrationsboet efter forrige Amtsforvalter Liebenberg af Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Jfølge den afholdte Vurderings Forretning bestaaer Eiende men af : 2 Forbygninger, hver paa 3 Etager, og en Forbygning paa 2 Etager, et Sidehuus paa 2 Etager og 2 Keglevaner med Tilbehør, samt 2 store Frugthauger, i hvilke sidste tillige findes 2de Skure. Bygningerne ere assurerede i Brandkassen for 17,000 Rbd. Sølv og den samlede Eiendom til Auctions=Efterretning vurderet for 8, 1 Rbd. Sølv. Den aarlige Leie udgiør circa 9000 Rbd. og samtlige Skatter og Afgivter circa 2 Rbd. aarlig J Eiendommen kan blive indestaaende circa 6000 Rbd. Ved 3de Auction er ikkun budet 5000 Rbd. Sølv. Auctions-Conditionerne og Vurderings-Forretningen samt Adkomstbrevene, ere til Eftersyn hos Procurator Borup, boende i Brolæggerstræde No. 73.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Tredagen den 25de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. O 9, bliver ved Auction, der afholdes i Huset No. 142 i Hyskenstræde, bortsolgt endeel Guld, hvoriblandt Universitets=Priismed daillie, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern, Glas, Porcellain, Steentøi, Sengeklæder, Linned, noget nyt Hørlærred og Bolster, Gang klæder, Mahogni og andre Meubler, et Claveer m. v., tilhørende afgangne Madame Else Mølls Stervboe, mod Betaling til Procurator T. L. Benzon, boende i Lavendelstræde No. 88, hvor Cataloger erholdes.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Efter Begiæring af Væver Niels Krøier, bliver den ham tilhørende herEt i Byens Oligade, under Matr. No. 219, beliggende Gaard med perpetueret Jordlod, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes 2den dito Mandagen den 5te Decbr. d. A., ) 1ste Auction Mandagen den 28de d. M., ) hver Dags Formiddag 3die dito Mandagen den 12te f. M., ) Kl. 11. 1ste og 2den Auction afholdes paa Byens Raadstue og 3die Auction paa selve Stedet. Denne Eiendom bestaaer af a) Forhuset til Gaden 22 Fag, b) til nordre Side i Gaarden 7 Fag, c) til østre Side i Gaarden 5 Fag, indrettet til Leieboeliger med 7 Kakkelovne, d) til Gaarden en rummelig Gaardsplads, samt en stor Frugt- og Kiøkkenhauge, og en perpetueret Jordlod, omtrent 3 Tdr. Land Gaardens Bygninger ere assuerede i Brandkassen for 1950 Rbd. Sølv, Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn saavel paa mit Contoisom paa Byeskriver-Contoiret, og ville blive bekiendtgjorte ved Auctionerne Roeskilde, den 13de Novbr. 1831. H. C. Müller.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Efter Begjæring af Arvingerne efter heri Byen afdøde Dagleier Mads Nielsen og forhen afdøde Hustrue Margrethe Jensdatter, bliver det bemeldte Afdødes Stervboe tilhørende og under Matr. Nr. 144 i denne Byes Kirkestræde beliggende Huus, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes : Torsdagen den 1ste December d. A., 15de f. M. og ) hver Dags Formiddag Kl. 11. 29de f. M.,De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og den sidste i Stervboestedet. Conditionerne og Vurderingsforretning ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøge, den 10de November 1831. M. Friderichsen, følge Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Muurmester Gottlie i Wehlast, bliver det hans Boe tilhørende Huus i Mariebo Østergade, under Matr. Nr. 14, med deriværende Brændeviinsværk og Tilliggende, stillet til Salg ved trende offentlige Auctioner, nemlig : 1ste Auction Mandagen den 5te December 1831, 2den Auction Mandagen den 19de f. M., og 3die Auction Mandagen den 2den Januar 1832, hver Dags Formiddag Kl. 11, af hvilke første og anden Auction afholdes paa Mariebo Raadstue og den tredie Auction i fornævnte Huus. Beskrivelsen over denne for Næringsbrug meget fordeelagtigt beliggende Eiendom, samt de Conditioner, paa hvilke den bortsælges, ere forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Denne Bekiendtgiørelse tiener saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, Mariebo Byfoged-Contoir, den 8de Novbr. 1831, Valentin, Mandagen den 19de December næst, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, T. bliver paa Raadstuen her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt afg. Biskop Dr. theol. Koefoeds betydelige Bogsamling af æsterisk, philosophisk, historisk, theologisk, juridisk, philologisk og naturvidenskabelig Jndhold Bogbinder Termansen her i Byen modtager Commission til Jndkiøb af Bøger ved Auctionen. Nogle Cataloger over denne Bogsamling kunne ere holdes hos Hr. Justitsraad og Revisor Sveistrup i Snarregaden Nr. 10, Ribe, den 9de November 1831. Tranberg.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Giestgivergaard i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1831-11-16
Torsdagen den 8de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, lader Eieren, formedelst forandret Opholdsted, ved en eneste Auction opraabe til Bortsalg : Post- og Giestgivergaarden Hôtel d'Oeresund, beliggende under No. 266 paa Hiørnet af Helsingøers Steengade og Biergegaden, tilligemed det til Gaarden hørende Giestgiverie, Jnventarium af Meubler, Sengeklæder, m. m., samt de med Eiendommen forbundne Emolumenter og Rettigheder. Auctionen afholdes paa selve Stedet. Jnventarieliste, saavelsom Conditionerne, hvorefter denne særdeles velbeliggende og i en kyndig og dristig Mands Hænder fordeelagtige Eiendom sælges, ere til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Landsoverrets=Procurator Deel banco, i Roeskilde hos Cancellieraad Liebe, i Frederiksborg, hos Giestgiver Brummerstedt, i Callundborg hos Consul Bache, i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, i Odense hos Procurator Storch, i Mariboe hos Birkedommer Valentin, i Aalborg hos Kammerraad Juul, i Randers hos Regimentsqvarteermester Timm, og heri Byen hos Udertegnede, med hvem tillige det Fornødne kan afhandles om Salg underhaanden. Helsingøer, den 14de November 1831. J. D. Jacobi.
Berlingske Tidende, 1831-11-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-17
Grækenland. Grækenlands Anliggender have nu opnaaet en Grad af Uorden og Forvirring, som gjør det nødvendigt, at dette Land Beskyttere ufortøvet blande sig derimellem, og disse Anliggende vilde, paa Grund af deres vanskelige Afgjørelse ved den Londonske Conferents, være et Pendant til de nu tilendebragte Underhandlinger angaaende Belgien. Af den Græske Regjerings provisoriske Beskaffenhed i de sidste tre Aar kunde man ikke vente andet, end Uroeligheder, Oprør og Anarchie. Et lignende Forsøg vilde i ethvert andet Land have frembragt selvsamme Resultat; men i Grækenland ere Elementerne til Forstyrrelse og Uorden tilstede i større Overflødighed, end i nogen anden bekjendt politisk Almosphære. Da det reiste sig imod den Tyrkiske Sabel kunde det vistnok ikke haabe, at erholde en regelmæssig Regjering, og de urolige Høvdinger, som laae i indbyrdes Feider, med hverandre, medens den fælleds Fjende stod beredt til at undertrykke dem alle tilhobe, havde sandsynligviis ikke udsonet sig indbyrdes, dersom nye Stridspørgsmaale vare opstaaede, da Faren var bortsjernet. Kun en stræng og bestemt Regjering vilde have kunnet vedligeholde Orden i Grækenland, da Tyrkerne droge tilbage og Prinds Leopold havde afslaaet den Græske Krone. De trædske Grækere, som bortskræmmede Prindsen ved deres overdrevne Skildring af de Besværligheder og Farer, hvilke han gik imøde, besnærede ham i det Øjeblik, han troede, at kunne bestige den ledige Throne i Fred og Sikkerhed. De barbariske Høvdinger og ryggesløse "Primater, - som gjerne havde underkastet sig en Prinds, der var kommen til dem, med en Europæisk Commission, for at beherske dem; med Penge, for at kjøbe deres Troskab, eller sætte deres Iver paa Prøve, og med et Troppecorps, der kunde underkue deres Udsvævelser og straffe deres Oprør - disse kunne vist ikke formaaes til at adlyde en upopulær Landsmand uden Penge og uden militair Understyttelse. Da Prinds Leopold frabade sig den ham tilbudte Ære: da Commissarierne i London ved Ud bindet af Urolighederne i Vesten glemte, at der var et Grækenland til; da Subsidierne ophørte at flyde i Præsidentens Skatkammer og han selv havde opoffret sin egen, ikke store Privatformue, begyndte de at troe, at han var en Tyrann. der havde glemt Constitutionen, som aldrig var sat i Kraft, og at han ikke var berettiget til at fordre Lydighed af dem. - Mainas Høvding gjorde Oprør; Øboerne, især Hydrioterne, sammensvore sig, for at gjenvinde deres Uafhængighed, og de Regjeringens hele Magt næsten blot bestod af en Fregat og Søe Arsenalet i Poros, saa satte Admiral Miaulis, som før holdtes for en god Patriot, sig det i Hovedet, at kapre og brænde begge Deele. Denne Forvirring var tilstrækkelig til at tilfredsstille enhver Anarchiets Ynder, men Grækenlands trende høie Protectorers Gesandters Tilstædeværelse i den Græske Regjerings Residents, og de samme Magters beskyttende Eskadrers Nærværelse i Grækenlands Havne forøgede Forvirringen endnu meer. Den Russiske Admiral angreb Jnsurgenterne og understøttede Præsidenten. Cheserne for de andre Eskadrer vilde ikke angribe nogen og søgde paa alle Kanter at afværge Fjendtlighederne:
Berlingske Tidende, 1831-11-17
London, den 7de November. Det befinitive Valg af Londons ny Lord=Mayor kom da omsider i Stand den 4de d. M. Stadens Aldermen gave først efter og valgte af de to dem foreslaaede Candidater den hidtilværende Lord=Major, Sir J. Key, som havde 2517 Stemmer. Hans Modstander Kelly havde 2811. "Den politiske Union" i Hovedstaden har allerede oprettet Filialforeninger i dennes forskjellige Qvarterer.
Berlingske Tidende, 1831-11-17
Det sidste Nummer af Qvarterly Revlew indeholder en Afhandling om "Regjeringens Tilstand, hvori strax i Begyndelsen paastaaes, at Overhuset ikke vil antage nogen Reformbill, som har den ringeste Analogie med den forkastede. Lorderne ydes store Lovtaler for deres Handlemaade. Den bekjendte, forhenværende Admiralitetssecretair, Hr. Croker skal være Forfatteren. Et Circulaire er sat i Omløb fra et Medlem af den øverste Frimurerloge i Bristol, hvori andrages paa Sir Charles Wetherells Exclusion, fordi han har sat Brødrenes Liv og Eiendom i Bristol i Fare, Don Pedros Expedition skal atter opsættes til Foraaret; hverken her, eller i Paris skal han have kunnet opdrive de fornødne Capitaler.
Berlingske Tidende, 1831-11-17
De fem Personer, som Cholera først angreb i Sunderland, døde inden faa Timers Forløb, Fire af dem, Fader, Søn, Barnebarn og en Kone hørte til samme Huus; denne sidste bragtes til Hospitalet, hvor hun døde tilligemed en Sygevogterske, hvem Sygdommen anfaldt en Time efterat hun havde bragt hiint Liig over paa Liigstuen. Den sjette Angrebne døde ligeledes, og man begyndte at formode, at Sygdommen ikke var indført, men havde udviklet sig paa selve Stedet. Skulde dette være Tilfældet, saa vare vi heri Staden, som henter de fleste Kul fra Sunderland, ilde farne. Man siger, at i Gaar besluttedes i Geheimeraadet, at omringe Sunderland med en Cordon. Alle Skibe derfra anholdes i Noret. Kullene ere stegne meget i Prisen.