Berlingske Tidende, 1836-01-11
De holsteenske Provindsialstænders fem og tyvende Møde, den 14de December. Som indløbet anmeldtes først af Præsidiet: en Petition fra Oldermændene for Skrædderlauget i Rendsborg om Beskyttelse af deres Rettigheder mod den overhaandtagende, utilladelige Udøvelse af Skrædder haandværket blandt Garnisonens Soldater i Rendsborg; derpaa en Petition fra Tømmermændenes Oldermænd i Jtzehoe om Udvidelsen af deres Amts rettigheder. Videre var af Hr. Etatsraad Falck indbragt en Petition, der havde til Hensigt at understøtte de, aff de mosaiske Troesbekjendere i Rendsborg og Altona indgivne Petitioner og at stilles lige med Landets christelige Jndvaanere. Desforuden vare efterstaaende Beretninger indløbne: 1) Committeens Beretning angaaende Offentligheden i de holsteenske Stænderforsamlings Moder; 2) Committeens Beretning om den foreslaaede Jndførelse af en ny Helligdags-Forordning; 3) Committeens Beretning angaaende den foreslaaede Ophævelse af Beregningen i Rigsbankpenge; 4) Committeens Beretning angaaende Revisionen af Statuterne for Brandforsikkringsanstalterne. Til Dagsordenen hørte Forelæsningen af den til Hs. Majestæt Kongen affattede Betænkning over Lovudkastet, betreffende Fremgangsmaaden ved Bestemmelser af GodtgjørelsesForordningerne ved Aftrædelsen af Jorder til offentlige Vejanlæg. Efterat Committens Beretning var forelæst af Hr. Kammerjunker v. Neergaard og efterat en af Forsamlingen anerkjendt Mangel var afhjulpet, antoges den, og derpaa skreed man til den af Hr. Kammerjunker d'Anbert forfattede Betænkning over Forslaget om en snarlig Udstedelse af en Tyende-Forordning, hvilken ligeledes antoges. Derpaa fulgte Udviklingen af den af Hr. Kammerjunker d'Anbert Forsamlingen forelagte Proposition. Stænderforsamlingen for Hertugdommet Holsteen beslutter, med Hensyn paa de forskjellige, om Næringsfrihed eller Næringstvang søgende til Stænderforsamlingen indløbne Forestillinger fra Stæder og Landdistricter, at vende sig med en allerunderdanigst, ærefrygtsfuld Petition til Hs. Majestæt Kongen om: 1) at de bestaaende Laugsforordninger maatte ophæves og Udkastet gives til en almindelig Næringsdrivts Forordning, overeensstemmende hermed specielle Anordninger for de forskjellige Slags Næringsdrivende og da at vorde Stænderforsamlingen forelagt til Beraadslaaning og Skjøn; 2) at i Næringsdrivts-Forordningen de Næringsdrivende i Landdistricterne stilles med Hensyn til den nødvendige Ordning i Næringsdrivtsvæsenet lige med de Næringsdrivende i Stæderne, og 3) at Uddelingen af allerhøieste Concessioner føres tilbage til bestemte, ufravigelige Grundsætninger. Ved Motiveringen heraf støttede Proponenten sig fornemlig paa de af Hr. Etatsraad Wiese fremførte Grundsætninger. Midlerne for i saa Henseende at afhielpe Haandværkernes Klager og at jevne Nutidens Fordringer, kunde, efter Proponenten, kun være tre, nemlig Opretholdelsen af den historiske Retstilstand, Næringsdrivtsfrihed eller Næringsdrivtsordning. Som Hovedprinciper for en saadan Næringsdrivts Ordning anførte, Proponenten Følgende: 1) Dannelse af Special Foreninger efter Næringsdrivtens Forskjellighed; 2) Dannelse af Central-Steder for Næringsdrivten; 3) Landdistricternes Forening med Næringsdrivts-Stederne; 4) Organisation af Special-Foreninger, modificeret efter Stedet og Næringsdrivten, som, hvad den indre Form angaaer, maatte omfatte Betingelserne for Optagelse, saavel fælleds for Stad og Land, som ogsaa de særegne hidrørende Jndskrænkninger for Landet, men ikke mindre Organisationen af Formues forholdene, ligesom ogsaa Foreningens Rettigheder og Pligter, endelig 5) Statens Overopsyn ved den Slesvig=Holsteenske Provindsial-Regjering. Associationer, Foreninger, velorganiserede Broderskaber ere overhovedet de meest passende Midler til Befordring af det Store og Gode, idet den Enkeltes Kraft potenserede sig i Sammenvirkning med Andre. De ere ogsaa ligesaa naturlige som Dannelsen af Menigheder, og i og for sig kunde ingen Stemme hæve g mod samme. Ved en Næringsdrivts-Ordning, som beholdt det bedre af Laugene, maatte ogsaa Omkostningerne for Optagelsen i Foreningerne, ligesom alle andre Byrder nærmere bestemmes, og Administrationen overhovedet fast og nøje ordnes, ligesom der ogsaa maatte dannes Fonds til Hjelp for fattige eller syge Næringsdrivende. Forsamlingen besluttede med stor Stemmefleerhed at vælge en Committee til Prøvelse heraf, men Valget blev udsat til næste Møde. Præsidiet anmeldte, at den Kongelige Hr. Commissair havde indgivet en Kongelig Proposition, angaaende fremmede Handels-Reisende, og de Herrer Tilforordnede for Altona en Petition fra de derværende Laug om Opretholdelsen af deres Rettigheder. Hermed blev dette Møde sluttet.