Berlingske Tidende, 1793-06-10
Paris, den 27de Mai. Den Misfornølle og Klage, som det parisiske Borgerhaads pronningerske Boldsomheder allevegne opvakte, hvor kammer af Biergaartiet kom den som Nationairommissarier den Farvand, som da indtil Departementer have gjort med ant : Bordeaurs Madsland; den stalte Mine, hvor ta Saaden Marseille har anseet de røverske og mordiske naal, endskiønt saare Lamt af N. L. ; Madreneur ingens vang forangang i 24 Vande, endskiønt Krigsminigen Damere og Jacobinske Commissarier ikke have svaret. haren Umage for, ved Efterladenhed og ved at lægge hensigte. ning hindringer i Veien for Madanstalterne, at giøre den, ang i de Nederlag, som det Jacobinske Munkipalitet, hinan har ligt i adskillige Stetiner her i alt dette har giøre te Sammenrørne frækkere og udførstig i Staden for at hans dem aarsamme ger 3 Maaneder siden var man saaat til Mandgrarer des Jacobinerne, at Røderspierres, isketligheder vede langer opvalte nogen Opmærksomhed. sandtskammere Opmarksomhed opaakiendere mindelige Rug. i en Mord, den stere Tane, i hvilen Hobert talte is elskede Blad, Pere luchenne, om et forestaaende, absad, en den Frathed, hvormed Marat forkyndte ad stalle Lammer af N. C. deres nær forestaaende Ombringelse : den skal dagsaa drødreder, saade han en Mand. Dertillemmendan, af N. C.ane Forsamlinger blev paa den skam ge Maade ansattert af et Regiment Fruentimmere og et Fruentimmerne forklædte Karle, som syntes være. lede til Formand ved det besluttede Blodbad, holdes ankommann besatte og Eiergede deres Sabler i videre, at mmenmalet havde mod Sectionernes Rettighed egen man foretaget sig at udnæge Domlange, et gne som Guld, til antal Commandant i Santeres Sted. Strandgadet danne deres Rettigheders Fornær. at da den alt at naar og under en Marderengelsk Selland, og Paastamen Jur fortlerede N. C. Bæt. ligheden af den store Fare hvori den svævede. Man fik ogsaa Efterretning om, at Sectionspræsidenterne holdte Forsamlinger i Maire Paches Huus, hvori blev foreslaaet at myrde de moderate Lemmer af N. C. og alle af Jacobinerne Mistænkte, men Udførelsen af dette blev tilintetgjort ved Præsidenten for Sectionen af 1792, ved Navn Reboull, som ikke vilde samtykke i denne Mordplan. Man siger, at Fortegnelsen paa dem, som vare bestemte til at aflives dels der sig til 30000 Personer, og Guillotinen, som kun taget et Hoved bort af Gangen, skulde ikke have blevet brugt til denne Execution, men man havde villet lade de ulykkelige Slagtoffere sammendrives paa indslattede Pladser og derpaa skyde iblandt dem med Kartersker. Saaledes gik disse Mord rygter indtil i Gaars Aftes Kl. 10, da den hele parisiske de væbnede Magt maatte udcommanderes, og man venter det endelige Udfald paa denne Forfatning. - For desto hastigere at dringe alle Jacobinernes Complotter mod de Moderate til at gaae overstyr, decreterte N. C. den 24de efter de tolv Mands Forslag: 1) N. C. og Staden Paris bliver sat under de gode Borgeres Beskyttelse. 2) Enhver Borger skal begive sig til sit Compagnies Forsamlingsplads. 3) Vage vesterne ved N. C. blive forstærkede med 2 Mand af hver Compagnie, og enhver Borger, som ikke har offentligt Embede, maae indfinde sig personlig. 4) Den ældste Logionscommandant Aal for det første være Generalcommandant. 1) Scetionsforsamlingerne skulle ikke vedvare længer end til om Aftenen Kl. 10 og ingen Fremmed blevaane samme. 6 Dette Deret skal strar sendes til alle 48 Sectioner. - For glædes satte Marat, Danton og Thuetet sig mod dette Deret. De Moderate beholdte Overhaand og forekastede Jacobinerne en nye Complet, efter hvilken de havde villet lade den saakaldte Westermanns nordiske Legion komme frem paa Caranserpladsen, for at foreskrive N. C. Love. J Forgaars fremkom herpaa for N. C. Skranker en Deelputation fra det Jarsbinske Børgerraad, klagede over det mod samme udspredte søgnagtige Beskyldninger og forlangt at den arresterte Hedert, skulde sættes i Fride. – paa sidenten Jenard forekastede i sit Sven denne Deputation at Forbrydelser og Gunstridigheder, som Børgetraaret og Municipalitetet hidtil havde ladet blaammer N. C., og at dealdrig havde søgt at forstyrre de til N. C. Fornedrelse af: tede Complotter. Han førte til: dersom denne Comploskulde blive udført og N. L. fornærmer, saa 4 tiærer saa Eder i strankrige Navn (alste 3de Ord tiente det hele Maderate Partie, et Paris skal have udstattet af Repablistene, kille, og man skal manske søgt efter, paa hvilken Star a. Sine denne Stad har staaet. - De ved Mandarmen og rende N. C. Commissarier Condon og Framis have anden laard Straf forbuten Osigtet ruera Soldatern Brev rune. især Krigen angaaende. Vi ville altsaa paa denne Maade atte saae noget ufordeelagtigt at vide at baad der seer. En Officeer med en erobret hollands Ladne fremkomme i store gaare for N. L. Strant og meldte der stor at som Hollænderne havde not den 23de ved Tourering hvilket han angan for 500 Døde, 300 Fangne og 3 Kanoner. - Den gamle Egalite er i Marseille til en fiirere Forvaring stortet St. Man og hans Proces bliver fortsat med Varsomhed. De i Mastille nu herskende Maderate have ogsaa i Alt gjort Ende paa Jacobmernes Herredømme, og de derfra flygtede Anarchiet have bemet sig til den alle Stat. Salon til N. C. Jacobinske Commissarier.