Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-07-22
14de Oeconomiske Brev. Min Herre, Det behager Dem i seeneste Skrivelse at befale mig, engang at melde noget om Pile=Træers fordeelagtige Plantning. Gierne ville ieg efterkomme min Herres Forlangende, om det kunne skee til Fornøielse. - Alle tilstaaer, at Pille ere ligesaa nyttige som nødvendige, men man finder dog ikke alle lige villige og flittige i at udbrede dem. Den Fyenske Bonde, troer jeg dog, er langt flittigere til at plante Pile, end mange andre i vore andre Provintzer; dog er det langt fra, at han planter nok. Vel seer de fleeste Landsbyer, i Fyen ud som Skove, men ved Gierderne paa Marken findes dog kun faa Pille, og mange Steder slet ingen. Jeg har talt med Bønder derom, men faaer gemeenlig det Svar, enten vil Piilene ikke groe der, eller: de kan ei groe paa Markene, hvor Creaturene gnier sig paa dem og rokker dem løse. I Henseende til det første har jeg overbeviist nogle, at Grunden var ei Skyld derudi, da der stode hist og her nogle enkelte Pile, som alt vare gamle, og hvad det sidste angaaer, kunne Creaturene nok holdes fra dem, naar de sattes enten i Gierdet eller paa Grøvterne. Skulle der ingen Grøvter være, kunne Creaturen let holdes fra dem, ved at sette nogle Tvertræer, ligesom Rækker for dem, hvorved Creaturens hindredes fra at gnie og skuppe sig paa dem. Denne liden og ubetydelige Bekostning ville Pilen, naar den kom i sin Vext, fuldkommen erstatte. Det er unyttigt at sige, hvad Fordeel en Piil, der er nogle faa Aar gammel og er kommet i sin rette Vext, indbringer, da enhver veed, at saadan en Piil giver af sig hvert tredie Aar Gierdsel, Stavre og Sætte=Piile fuldkommen for 8 a 10 sk. - Det ville og være unyttigt, her at beskrive, hvilket Slags Pile, af de ellers almindelige blandt Bønderne, ere de beste og fordeelagtigste; thi dem kiender Bønderne selv. Men et Slags fremmed Pille, Abeliner kaldede, ønskede jeg, maatte blive hos os ligesaa almindelige i Landsbyerne og ved Gierderne, som Skarntyde og de store Skræpper i Bøndernes Haver. Disse Pile, Abeliner, ei alene groer der, hvor andre ei vil slaae an, (men NB. de skal først sættes og faae Rødder i fugtige Steder, og siden flyttes med Jorden ved Rødderne) men de ere og af meere Fasthed i Træet; de voxer meget lange og lige, naar de maa raade sig; de kan ellers stives, ligesom andre, til Gierdsel, Stavre og Sættepiile. Paa 10 til 14 Aar kan saadan en Piil voxe saa stoer, at den giver et fuldkomment Læs Brænde, foruden den anden Nytte man i de Aar har havt af den. Hvilken Fordeel ville det ikke være for en Mand i Særdeleshed og det heele Land i Almindelighed, om saadanne Pile bleve almindelige i Landene? Naar en Bonde plantede saadanne 10 Pile hvert Aar, kunde han jo med Tiden have 10 Læs Brænde aarlig; thi lad være Træet er ei saa fast som Eeg og Bøg, saa er det dog fastere end andre Pille, kan endog bruges til Aase og Bielker, hvilket ieg selv haver seet, og kan giøre ligesaa lang Tieneste som Fyr eller Gran, naar det er under Tag, og uden Regn. Jeg har kun fundet disse Pille i Mængde paa eet Sted her i Landet, nemlig hos en Præst her i Nærheden. Han har en ordentlig Planteskole af dem, og med god Villie meddeeler andre, da det er hans Lyst at frem meldet almindelige Beste. Det er og en Dyd hos disse Piile, at de staaer sig mod alle Vinde, og vel kan tiene til Lær omkring Haver, der ellers ere udsatte for skarpe Vinde. - Jeg sagde, at dette Slags Piile voxer stærk i Længden og Tykkelsen, og ville de da ikke, om de bleve almindelige, i Henseende til Brændselen, hielpe meget paa vore, mange Steder, nu næsten opskaarne Tørvemoser og fældede Skove, Jeg ønsker, man dog alvorlig ville tænke paa Efterkommerne, ligesom Forfædrene dog haver levnet og plantet noget til os. Man er i vore Tider saa saare ombyggelig for at oprydde til Agerland for os og Efterkommerne, men burde vi ikke og betænke, at Efterkommerne kan ligesaa lidet, som vi, undvære Varme og Brændsel til Livets Ophold. (Meere i den Materie ved anden Leilighed.) Den Jndvending, at Pile ei vil groe allevegne, som nok kan være, kan dog ikke hindre deres Plantning i Mængde, thi neppe findes der en Mark, hvor jo en rindende Aar eller Bæk løber, paa begge Sider af disse kunde jo plantes Pille, her veed man dog at de kan groe. Det heder jo endnu efter Bibelens Tallemaade, at de skal grønnes som Piile ved Vandbækkene; paa den Side af disse Piile, som vender mod Landet, kunne, som meldt, sættes Rækker for Creaturene, med Aabninger imellem i Vandsteder for dem. – Jeg ønsker mange Pille, og det allevegne; thi hvor beqvemt var det ikke for Bonden, at hugge Giærdselen af Pilene, for at legge den paa de understaaende Gierder, og hvad Penge og Kiørsel svarede han ikke for Torn og anden Skov Gierdsel. - J Steden for at Torn og mange Plette Buske=Krat nu maa fredes til Gier ders Vedligeholdelse, kunne samme da ryddes til Agerland, eller Overskovs Opfredninger. Hassel=Skove maatte nødvendig fredes til Kar=Baand, og af dem ville vi da faae saadan Mængde, at vi kunne sælge til dem, som vi nu kiøber af. - Nu haaber ieg, min Herre faaer alle sine Underhavende til at plante Plile allevegne, hvor de kan og vil groe. - Den villige og delige Hyld, som giver de stærkeste og længstvarende Stavre, og som sætter Gierderne saavel, naar de betid studses, burde ei saa meget foragtes, men saaes og plantes i alle Gierder. Jeg er a. Om Astad.