JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Kjøbenhavns Børs den 4 Februar. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 113. Spec. 213. Specier solgtes til 2 Rbd. 12 1/2 s. Bank-Discont4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 157 a 158 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg47 1/4 a 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig, u R.) 86 12 a 87 Rbd. Sdl. 180 1/2 a 81 i Bco. Nationalb-Oblig. 14de Febr. 1820 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv 108 1/2 a 109 i Sedl. 4 pCuopsig Rigsbankobl. Renter pr. 6 Jan. 100 a 100 Frede Sølv 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101 i Bco. 4 pC. nye norske Oblig ved Dito lydende paa r. S. 98 r. S. 4 pCt. dito dito 97. 4 pC. nye danske Obl. 58 1/2 a 59 L. Sterl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Ved Tallotteriets 1209de, Trætning i Altona uden 20. O. 30. 85. 69. Døde. Nyborg: Johan Peter Rieffestha, 72 Aar. Ribe. Christine Tetens, fød Fridech. Schjødstrup. Forhenv. Skovrider paa Wosnesgaard og Kroemand i Løgtenkroe, Niels Ostenborg, 30 Aar. Odense. Mad. Challotte Louise Jørgensen, fød Beenholm, 13 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Arsbye Sognekald i Ribe Stift, 139 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet, Toldforvalter-Embedet i Uetersen. For Oppebørse erne stilles Sikkerhed til Beløb 2,200 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de Januar er Cancelliesecretair og Secretair ved Procellerne i Høiesteret, N. Nellemann, beskikket til Boefore i Holstebroe og Herredsfoged i Hjerm og Ginding Herreder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Under Landmilitair=Etaten: Den 22de De lig Den fra det 3 et jydske Jnfanterie=Regimen nyl en bemeeterede Premeelte itnant G. D. v. Hennings, der er ansat i Toldfager, bevii er en ny Aske, af Kietjenesten som Captain. Den 2de, nesen for Lif-Regimentet Dragoner, Oberst v. W. v. Dane, Rider at annebrogen og Dannebrogsmag, in deles Afsked i Naade af Kieg tjenesten som Gemaalmajor og med Pension nøder Navn af Vartpenge, en Oberstlieutnant Nummer ved det holsteenske Landseneer, et ment staaende Oberst J. v. Stemann, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, udnævnes til Chef for Les-Regimentet lette Tragoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Avertissements. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, stilles den Fuldmægtig L. R. Gram tilhørende og iboende, paa denne Byes saakaldede Grydetorv under Brand Nr. 225 beliggende Gaard, med tilliggende Gaardsrum og Ha pe; samt 13 Tønder 2 Skjepper Bygsædeland. paa Kielstruphøi Fald, og 3 Tønders Skjepper, Sædeland paa Storodde, til 3de Auctioner, der afholdes Mandagen den 14de, 21de og 28de Februar førstkommende, hver Dags Eftermiddag Klokken 3, de 2de Første paa Byens Raadstue, og 3die Auction, hvorved om nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut Bortsalg agtes i selve Gaarden. Gaarden har en reel og smuk Beliggenhed; og den tilliggende Have er af temmelig stort Omfang, og godt beplantet og vedligeholdt. Lysthavende indbydes. Thisted den 5te Februar 1831. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Torsdagen den 24de denne Maaned Klokken 3 Eftermiddag, foretages Licitation paa Thisted Raadstue over Muur, samt Snedker, og Tømmerarbeidet ved en nye Skolebygnings Opførelse i Klirmøller. Conditionerne, samt Tegningen til Bygningen, ere fra den 11te denne Maaned af, henlagte til Eftersyn hos Skolepatron Lars Draxber i Kliimøller. Thisted den 8de Februar 1831. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-15
Hauge= og Blomsterfrøe, er som sædvanlig fra nu af og i forestaaende Foraar, friske og gode, at bekomme hos Thisted den 8de Januar 1831. Søren Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
den 18de Februar. Fredagen. No. 14. Ao. 1831. Den Nord=Timbriske Tilskuer, eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst Tidende. Avertissements overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, den 18 Februar. Trødagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Udenlandsk. Belgien. Hr. v. Pradt yttrer sig saaledes med Hensyn til den franske og belgiske Handel: "Belgien havde en Andeel i den hollandske Colonial Handel, denne har det nu tabt; det havde Udførsel til Holland, denne er det nu afskaaren. Jndsluttet mellem 3 Toldlinier, uden Søehandel, seer belgien nu en trængende Fremtid imode. Landet trænger fortrinlig til Handelen; Continental-Systemet, som har forplantet Jndustrien til det faste Land, har oversaaet Belgien med Fabrikker, hele Flandern er besaaet med Spinderier, som kappes med de Franske i Normandiet, Elsas og St. Qvintin. Verviers og Limburg, stride med vore Tøimanufacturer i Couviers, Sedan og Carcassonne. De belgiske Ku have langt Fortrinet for de Franske, det samme er Tilfældet med Læder og Jern, de belgiske Raps og Qvæg er bedre end disse Artikeler i Frankerig. Hvad der deciderer hel Spørgsmaalet, er det, at Frankerig har et Marked for 33 Millioner, Belgien derimod kun et Marked for 3 Millioner; heri er intet Forhold. Naar altsaa nogle Politikere eller Ærgjerrige drømme om en Kierlighed til Belgien, saa tilbagestøder dog Frankerig dette Land med alle sine Kulværker, Manufacturer og Agerdyrkning. Daarligt er det at troe paa Belgiernes Kierlighed, vores Marked derimod, det holder de meget af. Men de maae nu elske os eller ikke, hvad kunne de faae fra os af Vi have intet at byde dem, uden Viin og Modevare, og disse ville de derfor, ikke gjøre meere eller mindre Brug af. J Aaret 1792 rykkede de Franske end i Belgien; da de i Aaret 1793 forlod det, anlagde man der ingen Sorg for Tabet os. Fra 1794 til 1814 var Belgien i vores Besiddelse, det har Aaget; men da det brød samme, viste det intet Spor af Bedrøvelse. De Mennesker som henrevne af deres Jnteresse og Jndbildningskraft, udbryde i maleriske Skildringer og Romancer, maae man lade gaae deres egen Vei. Sandheden er, at Belgien ikke elskede os meere end Tydskland og Spanien. Belgien siges til Frankerig: "Tag dine Toldbarrieder bort, ellers maa jeg i mit ringe Spillerum hentørres i ufrugtbar Overflod. Men det vil ikke sige andet, end: "Ødelæg til Grunden dine Værksteder og din Agerdyrkning, for at jeg kan storere". Det var Frankerig, Rusland, Østerrig og Engeland, som store Magter angelegent at Magterne af anden Rang vandt mere Fasthed, derfor fik Preussen Rhinprovindserne, Sardinien Genua og Sverrig Norge, og af samme Aarsag fik Holland Belgien; det enkelte Belgien hører til intet System, og dets Handel, som selvstændig Stat, vil, indsluttet af Toldlinier paa alle Sider, ikke kunne høste den Fordeel, som det nød forenet med en anden Stat.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Mecklenburg. J Følge den for i Aar udkomne Mecklenburg-chwerinske Statscalender, beløber Jndvaanernes Antal i Storhertugdom met sig i Aar til 448,668 Sjæle, 3687 flere end afvigte Aar. De Fødtes Antal beløber sig til 15,372, og de Dødes til 966. 3144 Par vare blevne copulerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Hamburg. Herfra skrives under 11te Februar: "Forrige Nat er Jisdækket hvormed Elden er belagt, brækket løs og kommen i Drift; Post Everten fra Harburg, er ogsaa denne Morgen, gjennem Köblbrand ankommen dertil; som en Følge deraf, ere ogsaa Lodserne fra Neumühlen afreiste, for at bringe de faa Skibe, som have over vintret i Cuxhaven herop."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Rusland. J en stor Deel af Rusland, Polen og Preussen er falden en stor Mængde Snee, saaledes skrives der fra Königsberg at den 29de og 30te f. M. var der falden saadanne uhyre Snee masser, at at Passagen i Gaderne hindredes derved, og i russisk Polen laae den i saadan Qvantitet, at de russiske Tropper ikke kunne marschere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Petersburger akademiske Tidende indeholder en Skrivelse fra Midicinal-Jnspecteuren, for det Slobodsko Ukrainiske Gouvernement, Dr. Ridder Meyer, hvori han modsiger den af Dr. Luders i Kier anførte Anskuelse, at Stoffet til Cholera Morbus ligger i Armospæren, og at sammes Dæmpning kunne skee ved Jld, som frembragte en vedholdende stærk Røg. Dr. Meyer, beviser det Modsatte af Erfaring. J Odessa var den 10de Jan. kun 7 Cholera Syge, som den 12te Jan. vare forøgede med 4, 2 døde og 2 kom sig. Tik den 14de vare 2 blevne syge, 2 kom sig og 3 døde. Den 16de bleve 7 angrebne deraf. Den 17de og 18de bleve intet Jndivid angrebet. deraf, hvorfor man haaber at den er ophørt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Korn-Markedet, J Hamburg var den 11te Februar endnu megen Sporgsmaal efter Hvede, saa at endnu denne Uge circa 800 Læster bleve kjøbte til Forsendelse paa Leverance. Med Rug var det siden forrige Uge ogsaa meere levende. Efter Byg var der endnu Efterspørgsel, men kun lidet blev kjøbt denne Uge paa Leverance til de høiest noterede Priser. Havre solgtes til de noterede Priser til Forsendelse, dog var Omsætningen ikke stor. Havre noteredes fra 56 a 70 Ct. pr. Læst, efter Qvatiteten. Ærter, til 90 a 118 Rdr. J Amsterdam holdt den 8de Februar Hveden og Havre Priis. Byg blev holdt høit i Priis, men lidet kjøbt deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Jndenlandsk. J Statstidende No. 199 for forrige Aar have vi meddelt vore Læsere det Svar, som Hs. Majestæt Kongen har ladet give Prælater Ridderskab og de øvrige Godsbesiddere i Hertugdømmet Holsten, i Anledning af sammes allerunderdanigste Adresse af 22de November f. A., og hvori Hs. Majestæt blandt andet yttrer, at Allerhøistsamme ikke, ved det i Hertugdømmene i den seneste Tid Passerede, vil lade sig afholde fra nu som forhen at fortsætte de fornødne Forberedelser for snarest muligt at tage behørigt Hensyn til Hans troe Undersaattets Ønsker, saavel i Hertugdømmet Slesvig som i Hertugdommet Holsten Vii ere nu komne til Kundskab om, at Hans Majestæt allerede har bragt dette allerhøieste Løfte til Opfyldelse, da Allerhøistsamme har tilkjendegivet det slesvig-holsten lauenborgske Cancellie, at ligesom Hans Majestæts allerhøieste Villie gaaer ud paa, først og fremmest paa saadan Maade i Almindelighed at tage Hensyn til hine Ønsker, at raadgivende Stænder blive at indføre i Hertugdømmene, saaledes vil Hans Majestæt og, da de hidtil gjorte Forberedelser ikkun angaae Hertugdømmet Holsten, at det slesvigholsten-lauenborgske Cancellie, saasnart som det vel maatte være muligt, skal forelægge Hs. Majestæt et Udkast til en Anordning angaaende Stænder, ogsaa for Hertugdommet Slesvig, i hvilken Henseende Grundsætningerne for de i Aaret 1823 i de preussiske Stater indførte Stænder blive at følge, hvorhos tillige samtidig med Jndførelsen af saadanne Stænder for hvert af Hertugdømmene især, den saalænge tilsigtede Adskillelse imellem Administrationen og Justitsen i Hertugdømmet Holsten ikke alene skulde være at bringe til Udførelse, men ogsaa at udstrække til Hertugdømme, Slesvig, og til den Ende en fælles Over-Appellations=Ret for begge Hertugdømmene blive at indføre, hvilken tillige skulde udgjøre sidste Jnstands for Hertugdommet Lauenborg. - Men ikke tilHans Majestæts Undersaatter i Hertugdømme, har Allerhøistsamme indskrænket sin faderlige Forsorg, thi vi erfare endvidere, at omtrent paa samme Tid som den ovenmeldte befaling er udgaaet til det slesvig-holsten lauenborgske Cancellie, har Hans Majestæt tillagt danske Cancellie Ordre til at indkomme med et allerunderdanigst Forslag om de fornødne Forberedelser til ogsaa for Kongeriget Danmark at indfore Provincial-Stænder i den Form og efter de Grundsætninger, som ere fulgte ved de i Aaret 1823 i de kongelige preussiske Stater indførte Stænder, forsaavidt Landets Beliggenhed og Localiteterne maatte tillade det, samt at udarbeide og til allerhøieste Bedømmelse at forelægge et Udkast til en Anordning i denne Henseende. Alle vor elskede Konges trofaste Undersaatter ville saaledes herved faae en ny Anledning til at vise Deres ophøiede Monark den inderligste Taknemmelighed for den Omsorg, hvormed Han fører de Hans Styrelse anfortroede Folk Tidens Oplysning imøde, og ikke alene i erkjendtlige Undersaatters Hjerter, men ogsaa Historiens Aarbøger vil Han reise sig et Minde, som ikke Tiden eller nogensomhelst Omvexling i Begivenhedernes Gang vil formaae at udslette. (Statstidenden No. 24)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Fædrelandet har tabt en af sine Hædetsmænd, Oldingen Geheimestatsminister Grev Ernst Henrich Scrimmelmann, til Grevskabet Linden borg Chef for det udenlandske Departement, Ridder af Elephanten siden 31te Juli 1790), Storkors af Dannebroge siden 2den September 1775 og Dannebrogsmand, Præsident for det KongeligDanske Videnskabernes Selskab og for det Danske Bibe selskab i hvis Forhandlinger en Tale af han er trykt Patron for St. Petri og Fredriks tydske Kirker a 2. Den Forevigede var født 1750.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
J Flensburg hændtes forleden den Ulykke, at en 12 Aars Dreng, paa Hjemveien fra Skolen, kom til at nedsynke et Stykke Griffel, hvoraf han, trods alle Lægens Bestræbelser, to Dage derefter døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Den 18de Januar har Bogtrykkersvend C. P. B. Lund faaet Privilegium til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Antallet af de ved det polytechniske Jnstitut, som benytte Lære-Anstalten, er nu 14, hvoraf 7 ere academiske Borgere. Desuden benyttes Forelæsningerne af 27 Andre, som ikke have ifinde at underkaste sig den polytechiske Examen, eller saakaldte extraordinaire Deeltagende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
J Mag. Lindbergs Maanedsskrivts 3die Hæfte læses følgende Brudstykke af en venskabelig Svarskrivelse: "De haræsket min Mening om den menem de orthodere Theologer og Rattenalisterne, navnlig mellem Grundtvig, Rudelbach og Lindberg med flere paa den ene og Ærkerationalisten Clausen med hans mange Tilhængere paa den anden Side, svævende Kamp. Herer den Mig forekommer det høist usandsynligt, at Clausen med hvad han har offentlig skrevet i sin store Bog imod den hellige Skrivt i Almindelighed, og imod Apostlen Paulus og ForsyningsLæren i Særdeleshed, sammenholdt med hans Embeds Eed, kan bestaae for den sande Fornuft, eller med Frimodighed træde frem for den evig Retfærdigheds allerhøieste Domstoel. Forunderligt og forgeligt er det mig, at han af det theologiske gacultet, der vidste hvad han førte i sit Skjold, kunde antages til Doctor Theologiæ. Forunderligt endog, at han selv, som offentligen overbevist og offentlig erklæret Vranglærer, vil vedblive den Post, han nu beklæder. Jeg veed paa hvem jeg troer, og ved Naadens Bistand skal jeg bevare det, jeg har, til mit sidste Aandedrag. Men det smerter mig, at jeg i mine sidste Aftentimer skal have saa mork en Udsigt for Fremtiden. Dog Menighedens Hoved og Herre har selv fagt, at han er Hovedhjørnestenen i sin Kirkebygning, at al Helvedes Magt Jntet skal formaae imod ham, og at han selv vil være med sin Meenighes alle Dage indtil Verders Ende. Ret meget ønsker og haabet jeg, at Prof. Clausen uden Henstand maa henflyttes paa en ikke theologisk Emvedspost, hvor han, istedetfor at skade, kan gavne med sin Lærdom og sine fortrinlige Naturgavest, N. Blicher, udtjent Sognepræst, Copust C. Sørensen i Kjøbenhavn agter fra Marts Maaned af at udgive et juridisk Ugeblad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
J kjøbenhavnske Aviser falbydes "Kanenætterfor 12 til 25 Rbdlr. Stykket. Man begribet nok hvad Ordet skal betyde; men det kunde ogsaa betyde: "Nætter, tilbragte i Kaner." og saa vilde vel Nætterne i lukte Kaner være de dyreste, En Mand fra Helsingøer, ved Navn Jørgen Svendsen, en stræbsom og værdig Huusfader, var Søndagen den 23de Jan kjørt med 3 Venner i en Eenspændervogn til Hammermøllen. Paa Hjemveien, i Nærheden af Marienlyst, løb Hesten løbsk ned af en lille Bakke, Vognen væltede, og Svendsen var saa ulykkelig at faae et saa voldsomt Slag i Hovedet, at han døde faa Timer efter. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
En lignende Ulykke tildrog sig ogsaa i Rander om Eftermiddagen den 10de De, med et Par løb ske Heste. Ved at tørne imod en Hjørnesteen splittedes Vognen ad, og kastedes et langt Stykke bort, tilligemed Kudsken, som derved fik Hovedet saa forknust, at han døde Natten derpaa. En Lyrke var der endda, at Hestene strax efter bleve stan sede, idet den Ene faldt Randers den 9de Febr. J de sidste 20-30 Aar har der neppe paa noget Hestemarked de i Byen fundet en mere rask Afsætning Sted, ene paa det i disse Dage afholdte. Over 800 Heste fortes i Kobdelet herfra over Sønderbroe, og man kan vel antage, at der i det Hele her paa Markedet blev solgt rirca 1000 Stykker. Endeel ere allerede kjøbte til Leverance paa næste Parked Hvad der fortrinligt Udmærtede dette Marked var, at Prangerne meest søgte de mindre og halvgamle Heste, til bementer for det franske lette Cavallerie. 78 Aars og ældre Heste, af Dragon, og Jæger-Maal, 9 Qvarter, 4 Tommer til 10 Qvatteer) betaltes villigt med 60 til 70 Rbd og derover. Den kgl. danske RementeCommission opkjøbte her nogle og 40 Stykker, og betalte Dragonbeste fra 80 til 100 Rbd, Cultasseerheste, hvoraf den dog kun behøvede faa indtil 150 Rbd. Commissionen gav saaledes bedre Priser, end de holsteenske Prangere; men søgte ogsaa ynger og bedre Heste. Markedets Gjennemsnitspriis for de dyrere Heste var 100 til 1500 Rbd. an kan saaledes egentlig ikke sige, at Priserne vare høie men, som ovenfor anmærket, udmærkede Markedet sig ogsaa kun fortrinligt ved den raske Afsætning paa halvgamle og smaae kraftfulde Heste. Der er neppe Tvivl om, at Curasseerheste og simplere Træk heste ville blive søgte til næste Marked: Første ligeledes for fransk Regning; Sidste til igjen at forsyne Tydskland. Maatte den jydske Bonde kun ikke lade sig forlede til at skille sig ved for mange af sine gode Tillægshopper. Skade, at de Mænd, som egentlig have disse betydelige Leverancer i Hænde, ikke personligen indfinde sig her. Bonden vilde da sikkert faae sine Heste bedre betalte; thi, i Forhold til Priserne i Tydskland, faaer han virkelig endnu alt for Lidet Leverandeurerne selv kunde nok ogsaa finde deres Regning derved, imod som at Hestene først skulle gaae igjennem flere Hænder, og vore Remonteheste, vilde sikkert derved komme i mere Credit i Udlandet. Hvad de paa den senere Tid, af enkelte fremmede Prangere foranstaltede selvgitte Hestemarkeder, angaae, da er nu fra Øvrighedens Side draget Omsorg for, at disse herefter ikke meere finde Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Den 9de November er Hofperlestikker Hjelms Enke Christiane Hjelm, forundt Prædicat af HofPerlestikkerske, samt Guld-og Sølvbrodererinde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Kjøbenhavns Børs, den 8 Februar. Cours Hamb. 2 M. - a vista 215. Spec. 212. Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 157 a 158 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u R.) 86 1/2 a 87 Rbd. Sdl 180 1/2 a 811 Bco. Nationalb-Oblig. 4de Febr. 1820 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv 108 1/2 a 109 i Sedl. 4 pC uopsig Rigsbankobl. Renter pr. 6 Jan 100 a 100 1/2 rede Sølv 6 pC norsk Laan ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101 i Bco. 4 pC. nye norske Oblig ved Dito lydende paa r. S. 98r S. 4 pCt. dito dito 97. 4 pC. nye danske Obl. 58 1/2 a 59 L. Sterl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Tødsøe og Eerslev Sognekald i Aalborg Stift, 320 Rbd. - Soelberg og Sundbye Sognekald i samme Stift, 335 Rbd. Kaldet er blandt dem, som ere forundt særdeles Lettelse i Skatter,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 4de Februar er Sognepræst for Hørsøe og Eerslev Menigheder paa Morsøe, J. P. Carstensen, beskikket til Sognepræst i Middelfart og for Anneret Clauslunde; Sogneræst for Soelberg, og Sundbye Menigheder, H. F. Jansen Fogh, til residerende Capellan ved Frue Kirke i Aalborg, samt Sognepræst for Søndertranders Menighed i Aalborg Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Døde. Kjøbenhavn: Geheime-Conferentsraad M. v. Essen, Stork. af D. og Dom., Deputeret i Rentekammeret, i en Alder af 85 Aar. Etatsraadinde Virgitte Henrikke Høst, født Kragh, 77. Jfr. DortheaCator. Thielo, 75. Ester Berendt, f. Henriques, 66. C. Wilh. T. Thielemann, 29. Stine Engel, f. Broersen, 46. Frederikshavn: Dr. philosophie Hans Jacob Wolters, Toldinspecteur og Postmester i Frederikshavn. Aalborg: Uhrmager Claus Worm. Viborg: Apotheker Lorenz Henning Jacobsen, 57 Aar. Jernberg Mølle: Johanne Christine M. Frellsen, 15. Ribe: M. Dessauer, 57 Aar, (rød pludselig og uden foregaaende Sygdom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-18
Avertissement. En Karl, der forhen har tjent, som Oppasser, kan i samme Egenskab faae Condition til 1ste Mai, naar han med god Attest melder sig hos Avis=Redactionen, og er fri for Mode ved dette Aars Mynstringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-22
Ao. 1831. No. 15. Den Nord=Cimbriske Tilskuer, eller Amts Thisted, kgl. allernaadigst privilegerede. AvertissementsTidende. overalt i Danmk. Forsendes med Brevposten, Tirsdagen. den 22de Februar. Tirsdagen. en 99, Februar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-22
Beyen af Titterie, som opholder sig i Marseille, er der, for en Ubetydelighed kommen Haandemæng med nogle simple Folk, Hans Høihed erindrer ikke bedre, end at han endnu har tyrkiske Slaver for sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-02-22
Jndenlandsk. J et "Brev fra Kjøbenhavn til en Ven i Fyen læses Følgende: "Hvad man har erfaret om de af vor eiegode Konge befalede Forberedelser til at indføre raadgivende Stænder ei blot i Holsten, men ogsaa Slesvig og for Kongeriget Danmark, efter den Form og de Grundsætninger, som ere fulgte ved de i Aaret 1823 i de kongelige preussiske Stater indførte, for saavidt Landets Beliggenhed og Localiteterne maatte tillade det, veed Du, af Statstidenden fra i Fredags og andre Blade, og Du med Din inderlige Hengivenhed for Konge og Fædreneland deler med enhver retskaffen Medborger de glade Følelser, og den Erkjendtlighed mod vor føderlige Konge Frederik, 6te, som Enhver er besjællet af. Jeg vil blot fortælle Dig, at den første Yttring, som ved Statstidendens Læsning, endnu samme Aften, den var udkommen, viste sig, bestod i, at nogle hundrede af Hovedstadens Studerende droge ud paalienborg, og, efter udbedet Tilladelse, udbragte et Vivat for Kongen, hvilket flere Gange levende gientoges. Det var seent, omtrent Kl. 11. Det behagede Hs. Majestæt Kongen selv at træde ud blandt dem, og tilkjendegive dem sin allerhøieste Tilfredshed med deres Troskab og Hengivenhed, for Ham og Kongehuset; og atter fulgte naturligviis et jublende Vivat for den elskede Drot. Jgaar (Søndags Aftes) var Staden over det Hele illumineret deels ved Lys i Vinduerne, deels ved begfakler. Det er vist nok, at mange Huse ikke vare illuminerede, men det er ligesaa vist, at jo desuagtet alle Hjerter vare ligefuldt Konge og Kongehuus hengivne. At nogle ikke vare forud betænkte paa at have Lys og Lysestager, eller at have deres Vinduer og Værelser ryddede for hvad der hører til deres Næring, at nogle Steder vare Syge &c. &c. ere vist nok antagelige Grunde for Mangel af udvortes Beviis paa hvad der indtager Hjertet. Veiret begunstigede den almindelige Rørelse hele Byen var 1, og den fuldkomneste Orden herskede overalt Et Skrift, om de preussisk Provindsial-Stænders Væsen af Professor David." er bebudet at skulle udkomme i denne Uges Løb, paa Universitets Boghandler Reizels Forlag." (Kbh. Sk.)