JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Spanien. Der skrives fra Paris under 3 Septbr., at den franske og engelske Regjering have besluttet at afsende Commissairer til Spanien paa Grund af de sidste Tildragelser. Disse Commissairer skulle meddele Jndberetning om Sagernes nærværende Tilstand. Det franske Krigsministerium har til den Ende udnævnt 3 Stabsofficerer, dertil; een af dem afreiser til Esparteros Hovedqvarteer, Een til Catalonien og een til Armeens Centrum i Valencia under O'Donnell. Der meldes nu, at Maroto er reist til Bilbao, og Espartero er indrykket i Tolosa; man beskjæftiger sig med Provindsialbataillonernes Opløsning, og da overalt Marotos Tropper opløse sig, saa har man den Forsikkring, at Provindserne Biscaia og Guiposcoa ikke igjen ville opstaae mod den christiniske Regjering, selv om de Cortes ikke skulle antage Provindsernes Fueros eller Rettigheder; disse Fueros angaae i Særdeleshed visse Toldfriheder, som de baskiske Provindser for have nydt, og som bjemler dem desuden en speciel Municipal=Bestyrelse. 50 carlistiske Overofficerer, Andre til Dou Carlos's Hof hørende Jndividuer, ligesom ogsaa 60 Officerer af lavere Rang, et stort Antal Fruentimmer og Ærkebispen af Cuba, vare ankommen paa fransk Gebet, og man ventede daglig flere Flygtninge. Prætendentens Sager staae nu paa en saa slet Fod, at det vel snart vil blive mueligt for de Christinos at blive færdig med Carlisterne, da hine desuden ved de af dem besatte Puncter have erholdt aldeles aaben Adgang til det Jndre af Provindsen Navarra. Fra Catalonien skrives under 30te August, at Tildragelserne i de baskiske Provindser have ogsaa havt Jndflydelse der, og Carlisterne under Espagna vove intet mere at foretage. Til Barcelona var ankommen 2 engelske Officerer, for at begive sig til det christiniske Hovedqvarteer i denne Provinds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Orienten. Man har denne Post intet usædvanligt Nyt om de tyrkiskægyptiske Anliggender:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Den franske Gesandtskabssecretair var kommen tilbage fra Alerandrien til Constantinopel og medbringer Efterretning om, at de Vicekongen gjorte Propositioner, vare blevne afslaaede; han vedbliver sine sædvanlige Fordringer, og fordrer Stor vezirens Afsættelse, som en conditio sine qua non. Der maae nu skrides til alvorlige Forholdsregler, og de store Magter Gesandtere havde den 21de Aug. i denne Anledning afsendt Estafetter til deres respective Regjeringer, for at indhente nye Jnstruxioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
De med Briggen til Salonichi ankomne arresterede ægyptiske Commissairer, ere bragte til Constantinopel og man haaber at deres Papirer og Breve, ville give Beviis for deres strafværdige Forehavende, at ville forlede Sultanens Undersaattere i Macedonien og Albanien til Oprør. Fra Constantinopel meldes at Porten skal have sendt en stor Circulair=Note til de store Magters Repræsentantere for at anmode dem om, at Underhandlingerne om de orientalske Anliggender maatte finde Sted i Constantinopel istædet for Wien. Belgien. Echo du Luxembourg vedbliver paa det heftigste at angribe den hollandske Regjering formedelst den hyppige Afsættelse af Embedsmænd i det Luxembourgske, en Denunciation er tilstrækkelig til at berøve den uskyldigste Mand sin Post, saaledes er en Notarius Clement i Mersch en meget fredelig Mand bleven angivet som Propagandist. Fra Brussel skrives nu, at med Dronningen af Engelands Formæling med Prinds Albert, af Coburg skal det være meget usikkert, da H. Majestæt skal være en Tilbøilighed for en engelsk Adelsmand Lord Elphinstone, men Dronningen skal dog nu have opgivet den Hensigt at formæle sig med ham, da hendes Børn derved ville tabe Rettigheden. til den engelske Throne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Jtalien. Fra Rom skrives, at Beboerne af Engelsborg bleve den 28de Aug, ikke sat i en ringe Forskrækkelse ved en Krudt=Explosion i Fyrværksfabrikken, hvor man just var beskjæftiget med at tilberede Raketter, Jldhjul og d. l. Ved Erplosionen havde flere Arbeidere sat Livet til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Indenlandsk. De bittre Krænkelser - saaledes slutter Pastor Rothe sine Oplysninger i den Hauschildtske Arvesag - hvormed jeg ligesom overøses fra flere Sider i mit Livs Aften, ere næsten overvældende for mig. Men jeg fortrostermig paa den evige Styrer, som led en saadan Skjebne, ramme mig, at han og vil give den fornødne Kraft til at udholde indtil han kalder mig derhen hvor Hierternes Begiærlighed, Misundelse og Misgunst skulle tie og dømmes. Nogle ville paastaae, at Braband er sat under Politiets Opsigt, og Andre sige, at Pastor Rothe har af Cancelliet faaet Ordre til at fralægge sig de mod ham gjorte beskyldninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Den Læge som forleden ved en Hof= og Stadsrets dom blev tilkjendt at bøde 50 Rbd. for at have fremskyndet en Patients Død ved en altfor stærk Dosis Svovlsvre, hedder: "Sjercke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
En Jndsender anfører i Helf. A. som et Bidrag til, hvilke Misbrug Laugsbaandet medfører, følgende Histerie fra Helsingøer: Da Dampskibet Dronning Maria forrige Gang skulde løbe ind i Havnen, beskadigede det Roret, saa at der hos en herværende Smed maatte bestilles 3 nye Roertappe af Jern. For disse 3 nye Roertappe, tilsammen veiende 6 Lpd. 8 Pd., og nogle dertil hørende Bolte og Som blev der indgiven Regning paa 72 Rbd. 32 s., siger og skriver To og halfjerde sindstyve Rigsbankdaler 32 s., hvilket imidlertid siden, da Man gjorde Smedemesteren Forestillinger om det rimelige i hans Fordring, blev nedsat til 69 Rbd. For at faae Arbeidet færdigt under den Tid Skibet laae i Havnen, nemlig fra Loverdag Aften til Søndag Eftermiddag Kl. 3, maatte 3 Svende og 5 Drenge arbeide Natten igjennem og Søndag Formiddag. Naar vi nu ogsaa ville tage den høiere Betaling i Betragtning, som disse naturligviis maatte faae for den usædvanlige Arbeidstid, og vi dertil lægge hvad det raae Material og de forbrugte Kul omtrent kunne koste, saa indseer Enhver, at Man alligevel vil have ondt ved at kunne beregne det Hele til henved 20 Rbd. Vi have saaledes et Resultat af omtrent et halvhundrede Rbd. Netto-Fortieneste for Smedemesteren, eller med andre Ord 250 pCt. fortjeneste paa en Drivtscapital af 20 Rbd. i Tid af c. 18 Timer. Jndsenderen vil afholde sig fra alle videre Bemærkninger, undtagen den, at det maa være en overmaade god Ting at være Smed i Helsingøer."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Under 4 September er Landmarskal i Hertugdømmet Lauenborg, Kammerherre A. S. v. Bülow til Gudow, R. af D., udnævnt til Commandeur af Dannebrogordenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Ved Reskript af 7 September til Amtmanden over Svendborg Amt, er det fastsat, at det Marked, som i October Maaned afholdes i Nyborg for indeværende Aar, paa Grund af at det vilde indfalde paa samme Dag som den almindelige Flyttedag, skal afholdes Onsdagen den 9 October.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Efterat en Overøvrighed i Sielland ifjor Efteraar gjennem Distriksprovsten havde sat et heelt Herreds Præster i Bevægelse, for hveranden Dag at forberede til Døden en for Morbrand ved Underretten fra Livet dømt Person, men ikke destomindre – af Mangel paa Plads ladet denne i Arresten hensidde mellem udlærte Forbrydere, benaadedes (saa fortæller en Jndsender i Kjøbenhavnsposten) Forbryderen med Slaveri paa Livstid, som Alle og ogsaa han selv, havde vidst iforveiend).J denne Anledning spørges: Er det Meningen af den gamle Forordning af 13 Marts 1761, at Præstebesøg, os livsdømte Misdædere skulle finde Sted umiddelbart efterat Underretsdommen er falden, ogsaa da, naar Man med Sikkerhed forud kan vide, at Forbryderne vide det selv. at Dødsstraffen aldrig vil blive exeqveret, Kunne Præsterne ikke fordre som ueftergivelig Betingelse, at saadanne Forbrydere, som de skulle forberede til Døden, strængt, holdes afsondrede fra de andre Fanger?" (Hp. Av.) Cross readings. (Af Aarh. Avis.) En værdig Enke uden nogetsomhelst Paahæng modtages til Vask og Decartering uden at være opsprættet - og leveres daglig god Fløde med Undtagelse af Søndagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Der søges en duelig Skomagersvend, som er vant til - Carbonade med grønne Ærter og Rodgrød med Fløde samt Sirup 10 Skilling Pundet. - En honet Pige ønsker et Sted at sye ugeviis eller at - udarbeides ved Haandkraft til muligste Fiinhed - i Skrædermester Rückmanns Udsalg. – De fra Blegen indkomne Varer - som ere i Forlegenhed for et Opholdsted - tilbydes dem der agte at tage Landmaalerexamen - til 8 Skill. Portionen NB. ude af Huset. - O min barmhiertige Gud, du som selv har sat mig i – en brugt Rensen askine som kan rense alle Slags Kornsorter. - En ung Jomfru af god Familie ønsker sig en Student som i nogen Tid har opholdt sig paa - Sandkisten No. 22 i Nybrogade – med et stort Partie Knaposte. - J Stormgaden No. 20 vaskes, bleges og presses - Herrer borgerlige Officerer i – Chemiser af udmærket Linnedskout – af to honette dannede Jomfruer. - To Par Klædes Beenklæder ønskes, ikke for meget slidte til – en sat Pige, der ønsker at gjøre Bekjendtskab med en Enkemand - paa Gammelmynt 107.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Fra Skagen skrives under 11te September: Fredagen den 6te September nedlagdes Grundstenen til Skagens nye Kirke. Samme Dags Formiddag Kl. 10, ringenes med Kirkens Klokker, og en halv Time, derefter forsamlede Vidnerne sig i Hr. Consul Bergens Gaard, hvor Vidnebrevet blev forelæst og undertegnet, Brevet lagdes i et Glasrør og Skuemynten i en Æske, hvornæst begge Deele bleve hermetisk tættede og forvarede i en Kapsel af Bly. Kl. 11 begave Vidnerne sig hen til Kirken, hvor Menigheden var forsamlet. En stærk Storm i Forbindelse med vedvarende Regnbyger gjorde det nødvendigt at holde Talen under Tag. Menigheden, hvoraf henved Fem Hundrede Personer vare tilstede, tog derfor Plads i Capellet, hvor man istemte det første Vers af den 135te Psalme. Efterat dette var afsjunget begav Forsamlingen sig ud paa Bryggepladsen. Bag Piedestalen, der var opført paa det Sted, hvor Alteret kommer til at staae, tog Præsten Plads; til Høire og Venstre af Piedestalen stillede Choret sig; Vidnerne toge Plads ligeover for Præsten, og Menigheden omgav i en sluttede Kreds de tre Sider af det Slyngværk, hvorpaa Kirken bliver opført. Da Forsamlingen var plareret, istemte Choret det første Vers af den 25de Psalme. Dernæst overleverede Hr. Premierlieutenant v. Schepelern, som befuldmægtiget for Stiftsøvrigheden, over Aalborg Stift, Grundstenen til Etadens Byfoged, Hr. Secretair v. Bergen, der nedlagde den i Piedestalen, hvor den strax blev indmuret af Kirkens Entrepreneur, Hr. Proprietair Møller til Skaarupgaard. Hver for sig i Forsamlingen holdt derpaa den almindelige Bøn, og, da denne var endt, vendte Forsamlingen igien tilbage til Capellet, hvor Sognets Præst, Hr. Pastor Feilberg, holdt en Tale, passende for Dagens Høitidelighed. Efter Talen afsang Menigheden det andet Vers af det 135te Psalme, hvormed Handlingen endtes. – Da Arbeides nu skriver rask frem, haaber man at see Kirken under Tag med Udgangen af næste Maaned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
J Aalborg Av. No. 181 læses under Forlangt Indrykkelse, følgende: Aalborg Stiftstidende af 3die de leverer Publicum en Adresse i Faveur af Hr. Overanditeur Lassen. Den er udstyret med tre Dusin Underskrifter og det af saavel heel som halvskriftkloge, som saauskriftkloge Subjecter, at de hverken kunne læse eller skrive. Men hvortil vil dette selsomme Product? En Embedsmand være nok saa renommeert, det vilde dog være ham let at faae en Sum af Underskrifter paa en saadan Attest, selv om end Tusinde i Jurisdictionen vidnede andet; og er Hr. Overauditeuren den redelige, humane og duelige Embedsmand, det fortræffelige Medlem af Samfundet som Addressen skildrer, da maa hans Venners Udraaben i Bladene være ufornøden; er hand det ikke, da er Raadet kun liig Røsten i Ørkenen, kun en trodsket Loftestang for hans Ære. Ja selv om denne Venneklynge reiste Manden en Bantasteen af hvideste Marmor, med indgravet ævigt Minde om hans sjeldne Værd som Embedsmand, Ven og værdigt Medlem af Samfundet, vilde det ikke bringe ham enten Samtidiges Agtelse eller forherlige hans Eftermæle, saalænge Tusende og atter Tusende holde fast ved den fire Jdee, at det dog neppe er formedelst hiint Overmaal af Dyder, at man har suspenderet Hr. Overauditeuren. - Vensyssel, den 10de September 1839.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Kattrup, Orritzlev og Tolstrup Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 310 Rd. Den Sognepræst, som beskikkes, vil det blive paalagt at afgive 200 Rbd. Sølv aarlig til den residerende Capellan for fornævnte Menigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Assens. 300 Rbd. Sølv i aarlig Løn samt 40 Rbd. Sølv til Brændsel, foruden fri Bolig og Høitidsoffer af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Under 27 August er Fuldmægtig under den Kongelige Direction for Qvarantaineforanstaltningerne, Overauditeur A. P. Dahl, beskikket til Secretair i bemeldte Direction. Den 3 September, Herredsfoged og Skriver i Lunde, Skam og Skovbye Herreder under Odense Amt, Justitsraad M. Knutzen, til Etatsraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Kjøbenhavns Børs den 10de Ceptbr. 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199, Species 200; (Specier solgtes til - . - s.) B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Specier 176 a 176 1/2 – i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 47 3/4 a - Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95 J Sedl.: Nationald-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/4 a 102 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Kjøbenhavns Havnepriser den 7de Septbr. 1839. Hvede, sjællandsk . . - - a 82 sk. Hvede holsteenst . . -Farer Rug, fra Provinds. 338 saa 85. Byg, toradet 33esaDito, sexradet . . - - sam Havre. . . . . . 25 - s aks Ærter, . . . . . . . - FastelSmør, jydsk. . . . . - sageest Døde. Kjøbenhavn: Bogholder Frederik Kaas, 79 Aar; Mad. Caroline Maria Jürgensen, f. Jacobsen, 23 Aar; forhenværende Brygger Johannes Bruun 75 Aar; Peter Petersen Bangesgaard. - Gjevninge: Jncko Emilie Paulsen, 27 Aar. - Fredericia; Kbd. og Brandspecteur Jørgen Christian Brosbøll, 54 Aar. - Hedet Overtoldinspecteur, Ridtmester v. Pastau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 13de September, Neptunus, N. A. Frost af Klitmøller fra Altona til Lemvig o. fl. St. med Stykgods. Den 15de, Marte, P. Baadsgaand af og til Nyekjøbing fra Drammen med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Udg. Den 12te, Eise Johanne, P. Jensen af Lemvig fra Thisted og Nyekjøbing til Amsterdam med Uld, Marie Cathrine, S. H. Gragersen af Hører f. Thisted til London med Havre, Ora & Labora, L. C. Andersen af Klitmøller fra dito til Altona med Havre, Uld o. Smør. Den 14de, Johanne Elisabeth, N. Steffensen af Aalborg fra Thisted til England m. Creaturbeen. Ligeledes udgik de 2de i dette Blads sidste No. anmeldte Fartøier, Dorthea Marie, C. Petersen til Altona, og Fortuna, H. Junge til Newcastle.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 14de, Heskjær fra Aalborg og den 12 H. Bach fra Kjøbenhavn begge til Thisted med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Udg. Den 14de, P. Hausgaard fra Klitmøller. Norge m. levende Kreature.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
Bekiendtgjørelse. Ved det Kongelige danske Cancellies Resolution af 21de f. M. er det tilladt Undertegnede Eier af Westervig=Klosters østre Hovedparcel at nedbryde den i Forbindelse med Westervig Kirketaarn staaende vestre Sidebygning, der hidtil i Forbindelse med den nedbrudte Aager Kirke har tjent som Sømærke, imod at Westervig Kirketaarn, der fremdeles bliver Søemærke, bestandig holdes hvid med Kalkning, hvilket herved ifølge Thisted Amts Ordre bekjendtgjøres til de Søefarendes Efterretning. Westervig Kloster den 10de Septbr. 1839. N. Stokholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-17
J den af Capitain, Veimester v. Recke mod Proprietair C. Hansen til Kragsberggaard i sin Tid anlagte Jnjuriesag, er under Dags Dato afsagt Dom, hvorved er kjendt for Ret: "De af Contractanten Proprietair C. Hansen til Kragsberg deels i en Klage til Fyens Stiftamtmandskab af 11te Septbr. 1834 deels i Fyens Stifts Addresseavis No. 11 14 og No. 1823 mod Hovedcitantes Capitain v. Recke brugte fornærmelige Udladelser, bør døde og magteslose at være, saa at de ikke komme Hovedetanten til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Saa bor Contracitanten for hans ved denne Leilighed brugte Forhold, bøde 200 Rbd. Sølv til Odense Amts Fattigkasse og være Con sur undergiven i 2 Aar. Hovedetanten bør derimod for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves, dog saaledes at Contractanten bør udrede Sallair til Hovedeitantens befalede Sagfører Birkedommer Møller med 35 Rbd. Sølv, hvorimod Sallair til Contracitantens befalede Saafører Procurator C. H. Hansen med ligeledes 35 Rbd. Sølv, af det Offentlige bliver at udrede. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket ifølge Fr. 27de Septbr. 1799 § 20 bekjendtgjøres. Odense Herreds=Contoir, den 29de August 1839. Knudsen. At der gives Mennesker som finde Fornøielse i, grimme Gebærder og dumme Vittigheder, for dermed at baane Andre i sin Skjæbne, er vist nok uden for al Tvivl, Men naar saadant finder Sted af en Mand i offentlig Stilling, om den endog kuns er underordnet, kunne man da ikke forlange en saadan Vane aflagt til Ære for sig selv, maatte man gjøre billig Fordring paa at det burde skee af Agtelse for den Authoritet hvorunder han staaer, Ovenstaaende er foranlediget af Toldbetient I. . . . . inhumane og haanende Tiltale imod mig for faa Dage siden skisted den 12te September 1830. A. Grishauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-20
Ao. 1839. No. 113. Ved Kongelig allernaadigst privilegerede Antvavis, og 3 Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 29de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lænd
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-20
Blandinger. De spanske Cortes ere den 1ste Septbr. blevne aabnede ved en Tale af Regentinden (som den Gang ikke har kjendt Tractaten mellem Espartero og Maroto;) om Krigen med Prætendenten siges deri. Fienden er bleven enig mellem sig selv, den har maattet rømme en stor Deel af sit Gebet. Vore Armeer have erholdt betydelig Forstærkning i Mandskab, Heste og Krigsmateriel. Rordarmeen aabnede Feldttoget ved glimrende Vaabengierninger, ved Jndtagelsen og Scirene ved Rumales, Guardamino, Ordang og Amurrio, og andre hældig udførte Combinationer, have ført hiin seierrige Hær lige ind i Hjertet af Navarra, Centrummet for den fjendtlige Magt. Hærens Centrum har ved Lucena og Thales bidraget til at styrte sin barbariske Modstander; med Kampen i Catalonien er det gaaet langsommere, men vi haabe at vore Troppers Udholdenhed snart vil blive kronet med et heldige Udfald. De rebelske Bander i de andre Provindser, ere tildeels tilintetgjorte. Hvor lykkelig ville vi ikke skatte os, naar vi ved vore fælleds Anstrængelser have tilendebragt Krigen, have consolideret Forfatningen, og befæstet min ophøiede Datters Throne; min Datter, i hvis Navn vore Hære kjempe, og hvis Banner fører dem til Seier, Fra Lissabon skrives under 26de Aug.: "paa vores politiske Himmel er en svær Storm i Anmarsch, som ikke alene truer at tilintetgjøre Friheden, men truer endog Landets Uafhængighed; efter at den med Engeland for Portugals Handel afsluttede fordærvelige Handelstractat var udløben 1810, gjorde Cabinettet i St. James Alt for at bevæge Regjeringen i Lissabon til at fornye fornævnte Tractat; men den engelske Regjering overbeviist om, at saalænge den constitutionelle Regjering bestaaer, kunne den intet erholde, har besluttet igjen at indføre og understytte Absolutismen, for ved hemmelige Cabaler hos en uindskrænket Regjering, at kunne sætte igjennem alt hvad Storbrittanien begjærer. Til den Ende griber man enhver Forevending, for at sætte Portugisernes uforlignelige Langmodighed paa Prøve, og saasnart som man anseer det at være paa Tiden, vil man landsætte 12 a 15,000 Md. som ville understytte fornævnte Partie, mod at det sættes under engelsk Overformynderskab." Folkehadet i Portugal mod Engelænderne er frygteligt. Antallet af de polske Flygtninge, som for Tiden opholde sig i Engeland, beløber sig til 800. Den største Deel boer i London; de andre forhenværende Underofficerer og Soldater befinde sig i Rigets forskjellige Stæder. De ere deelte i 3 Partier: Aristokrater, Moderate og Republikanske sindede. J Spidsen for det aristokratiske Partie staaer Prinds Czartoristi, for det moderate Partie General Dierneki og for det Republicanske General Uminsky.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-20
J Følge Efterretninger fra Nord=Amerika, hersker den gule Feber i Ny-Orleans, i Baltimore var en tosset Ronne løben ud af et Carmeliterkloster, denne forlangte Præsterne tilbage, hvorpaa Folket ødelagde Klosteret. 200 af Tschippewaer-Jndianerne havde overfaldet de forræderigske Seour=Indianere og dræbt 200 af dem. J Mexico hersker nu Rolighed; Bustamente var inddraget i Hovedstaden, og St. Anna opholdt sig i det Jndre, Den 2den Septbr. havde man i Bristol og Omegn et hæftigt Jordskjælv, der var saa stærkt, at Dørene sprang op, og en underjordisk Allarm hørtes som sædvanlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-20
En Correspondent i algem. Zeitung caracteriserer nogle af Englands første Statsmænd saaledes: "J Underhuset er ikke en eeneste Mand af politisk Forstand, uden O'Connell. J Overhuset der mod har O'Connell deelt sig: Geniet der er Broug, ham, og den sunde Mennesteforstand er Hertugen, af Wellington; men den Første ruinerer sig med sin alt for store Virksomhed. Lord Durham synes at være bleven doven, han traadte op og forsvandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-09-20
Ministeren Hr. Spring Rice har saaledes blameret sig hos Pengemændene ved sin Uvidenhed, at man maatte gjøre ham til til Pair. Premierministerne Lord Melbourne er Engelands behageligste Selskabsbroder. Lord Russels Forstand, passer fortræffelig til hans udvendige Figur, og overstiger ikke hans Jsse; der er intet hverken at rose, eller dadle hos ham; han er den personificerede Correcthed. Det meeste Gode lader sig sige om Lord Palmerstone, han gjør i det mindste Noget; kunne han kun tæmme sin Utaalmodig modighed, og bruge mindre barske Former, saa kunne man næsten ansee ham for noget fuldkomment."