JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-29
Varer. D. 29 Oct. over færøiske Hoser, No. 39 ved Nybørs (Kl. 11) forevises i det Færøeiske Handels Pakhuus. - d. 29 Oct forskjellige Varer, h. Herløv. - d. 29 Oct forskjellige Varer paa Børsen, h. Witter. - d. 29 Oct. Hvalfiskbarder, ved Nybørs 89, forevises af Forv. Balling i den Grønl. Handels Pakhuus. - d. 30 Oct. Blomstersvibler, paa Børsen, h. J. Buntzer, d. 1 Nov. Grev Knuths Efterladenskaber (hvor iblandt nogle Stiftamtmandsuniformer og andre Klæder med Guld- og Sølvbroderie &c.) i Skiden stræde 163. - d. 1 Nov. Skræderm. Bentz's Fallitbo, i Helsingørsg. 317, hvor Cataloget faae d. 28 D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-29
Bortforpagtning. D. 18 Nov. Teglbrænderiet paa Frederiks værk (paa 6 Aar) h. Jnspect. Major v. Tscherning Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-29
Torsdagen d. 31 Oct opføres Myndlingerne Fred. d. 1 Nov. Negeren. - Mand. d. 4 Den umuelige Duel og den gamle Borg. - Tirsd d. 5. Bagtalelsens Skole. - Tord. d. 7: Erik Eiegod. - Fred. d. 8. Selim. - Mand. d. 11. Medbeilerne. - Tird. d. 12. Den forladte Dater. - Torsd. d. 14. Reisen til Byen. - Fred d. 152 Fra Værtshuus til Værtshuus. - Mand d. 18. Selim. - Tirsd. d. 19. Fra Værtshuus til Værtshuus. - Torsd. d. 21. De to Brødre Fred. d. 22: Barselstuen. - Mand. d. 25 Skibbrudet og Rivalerne. - Tirsd. d. 26: Erindringen. - Torsd. d. 28. Den bogstavelige Udtydning og Høstgildet. - Fred. d. 29. Ringer No. 1. - Løverd d. 30. Niels Ebbesen) Dette er Fortegnelsen over de Stykker, som en bestemte at opføres, men Anm kan ikke indestaae for, at et eller andet Stykke bliver opfør sildigere end her er anført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 2 November, 1805.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Fyrgetyve Timer i Kjøbenhavn 3de i den høieste Smus. T pital orviro lange, sagjent brevis - udraabte jeg, og kastede Avisen til Side, hvorfor lever man saa kort og døer man saa længel hvorfor forestilles Tiden med Vinger paa Skuldrene og Lænker om Benene Jlden luede i min Camin, min Kon vandt Garn, og det omløbende Hjul bragte mig Evigheden i Erindring. Hvad er der, min Engel, raabte min Kone med et Par straalende Øine, hvori jeg læste den samme Ømhed, som den Dag, hun stod Brud, - den samme Blidhed, hvormed Eva hilsede Adam, da hun første Gang omfavnede ham i Edens Hauge. Jeg maa til Kjøbenhavn, endnu i Morgen maa jeg til Kjøbenhavn!" svarede jeg "Og Du kan forlade mig?" spurgte min Kone. "Trine! Trine! Deraf kan Du slutte Dig, hvad jeg venter at see og høre i Hovedstaden. Store Ting. – større end Du troer!""Nu saa reis," sagde hun: "og mine og vore Børns Velsignelser ledsage Dig!" Gjøgen kom ud af mit Stueuhr og raabte at Gange Bukul Jeg gik til Sengs, og stod op igjen med Solen, eller, rettere sagt, Solen stod op med mig. Natten var forsvunden, uden at jeg vidste hvorledes, men saa meget veed jeg, at hverken Storsultanen eller Keiseren af China have i de sidste sex Uger sovet saa født som jeg. Et Capitel uden Overskrivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Lad Kotzebne og alle dem, der reise for at skrive Reiser, længe nok beskrive Landeveie, og Gjestgiversteder, Posthuse og Postkarle, jeg forbigaaer saadanne Ting med Taushed. Det vilde være en smal Sag for mig, at tale dit og dar om Befordringsvæsenet; men uagtet jeg ikke attraaer at befordres paa denne store Klode af nogen anden Dødelig end en - Postkarl, saa vil jeg dog tie, fordi jeg med Vished veed, at der lige fra Prinds Absalons Tider ingen endnu er kommen under nogen Tiltale fordi han har tiet. Der er ikke længere end 3 1/2 Mile fra mit Hjem til Kjøbenhavn, men uagtet man kan fange en heel Armee paa 100,000 Mand paa denne Strækning, og der i 3 1/2 Timer kan vendes op og ned paa en heel Jordklode, saa hændte der sig dog intet underveis, som fortjente at meddeles Nutidens og Eftertidens Mennesker. Altsaa er det bedst at vi skride ligetil Maalet. Cobaksdaasen. Østerrigernes Mandendre er ikke en Priis Tobak værd! – raabte en grøn Mand, der sad øverst ved Bordet i den Gjestgivergaard, jeg tog ind i Han havde en Keiserpibe i Munden og de Tydske Aviser for sig. En Priis Tobak!" - raabte nu en Mand, der sad lige for ham. - Ved De da ogsaa hvad en Priis Tobak egentlig betyder 2 Hvilket Spørgsmaal," svarede den grønne Mand. De min Herre Spørgsmaalet er vigtigere end De troer. De maa vide, Æmnet for min Doctordisputats paa 10 Ark var intet uden en simpel Priis Tobak. Jeg veed nok at man, naar man til betegne en Tings ubetydelige Værd, betjener sig ofte af det Udtryk, det er ingen Priis Tobak værd. Men netop dette beviser det Vaklende i saadanne Almeensætninger. Jeg skal godtgjøre, at en Priis Tobak betyder langt mere end man sædvanligen troer, men dertil udkræves baade psychologiske og philosophiske Grunde. Vel er det sandt, at Snustobak dagligen gaaer mere og mere af Brug men dette skal dog ikke afholde mig fra, at gjøre Den opmærksom paa, af hvilken Vigtighed en Priis Tobak ofte er i det daglige Liv."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Naar De i en Audiencesal seer, at den Den Mand, som De giør Deres Opvartning hos, tager sig en Priis, saa kan de være viis paa, at denne Priis betyder, enten at han allerede har bortlovet hvad De søger om, eller at han er kjed af at høre længere paa Deres Forestillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Naar en Doctor ved Sygesengen med en meget betænkelig Mine tager sig en Priis, saa kan De være viis paa, at han kjender ligesaa lidet til Sygdommen, som den Tobaksdaase, hvoraf han tog Prisen. Leger han endnu over i Kjøbet med Daasen, og dreier den rundt i Haanden, saa kan De jo før jo heller bede den Syge at befale sig Gud i Hænder, thi Kong David har sagt: "det er bedre at falde i Guds Hænder end i Menneskenes, - og, da Doe torer i Almindelighed ere skrøbelige Mennesker - end i Doctorers Naar en af vore Skuespillere tager Tobak, saa kan de være vis paa at han ikke tilgavns har lært sin Rolse. Man vil paastaae, det er en gammel Overtro blandt Skuespillere, at de derved søge at komme Hukommelsen til Hjelp; thi ved at pirre Nerverne i Næsen pirres ogsaa Nerverne i Hjernen, og denne fælles Pirring virker da omsider paa Hukommelsen. - En Tydsk Skuespiller, som engang spillede Grev Appianis Rolle i Emilie Gallotti, var kommet i Staa, da han skulde sige: Perler betyde Taarer. Men han var ikke raadvild. Han tog sig en Priis, og strax huskede han paa Perler, han tog atter en Priis, - og huskede paa betyde, - atter en Priis, og der fremtraadte Taarer, Han slog nu med den flade Haand paa sin Gulddaase, og gjentog meget pathetisk. Perler betyde Taarer, Tilskuerne brast ved i Latter istedetfor Taarer, men Tobakken havde dog hjulpet Skuespilleren ind i hans Rolle igjen. Det er sært nok, at endnu ingen er faldet paa den Jdee, at oprette en Tobaksboutique, ved Indgangen til vort Theater."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Naar en Præst eller offentlig Taler tager sig en Priis midt i hans Tale, saa er det det samme som om han vilde sige: hører Børnlille jeg veed ikke hvad jeg skal sige. Af denne Aarsag føre de fleste offentlige Talere en stor Tobaksdaase med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
En Priis Tobak er ogsaa et reent Fripas, til at gjøre Bekjendtskab med enhver paa offentlige Steder, og mangt et Menneske har ofte kun en eneste Priis Tobak at takke for det Bekjendtskab, der grundfæster hans Lykke. Jeg kjender en Mand, der, uagtet han ikke eier en Hvid, bestandig fører en stor Gulddaase med sig, som han søger at faae laant hos en og anden Ven. Denne Mand har ved sin Tobak skaffet sig det vidtløftigste Bekjendtskab. En Priis Tobak har gjort ham bekjendt med Grever og Baroner. Kommer han paa Parterret, saa spørger han sin Sidemand. behager De en Priis Tobak, kommer han paa andre offentlige Steder, saa gjør han det samme, kort, hans Priis Tobak baner ham Veien til alles Bekjendtskab, og han har vidst at forskaffe sig mange Tusinde saadanne Snustobaksvenner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
At Snustobak er et probat Middel til at skjærpe Tænkeævnen, derom er der neppe nogen Tvivl. Næsten alle afsindige Mennesker, det vil sige saadanne, der have fire Jdeer, som de bestandig tænke paa, bruge Tobak i en meget høi Grad. Aarsagen dertil er meget naturlig De have en dunkel og næsten dyrisk Forestilling om, at Tobakken styrker deres Tænkekraft, og da de nu finde saa stor Behag i at forfølge deres fire Jdeer, hvilket netop udgjør deres Galskab, saa snuse de Tobak i Forhold til den Heftighed, hvormed de hænge ved deres Jdeer." Det er overalt stor Skade, at Tobakken som vore Forfædre gjorde saa meget af forkastes saa ganske i vor forfinede Tidsalder. Fine Folk ansee det ordentlig for gemeent, at tale om Tobak, og endog den Papirsdaase med Tobak, som man ikke for længe siden præsenterede det læsende Publicum, gjorde ikke synderlig Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Det første jeg agter at forære min Søn, naar han skal træde ud i den vide Verden, skal være en Tobaksdaase, saa brillant som mueligt af pure Guld og besat med Diamanter i naar han veed at bruge sin Daase rigtig, saa er han en holden Mand. Og Kjøbenhavn Du alle Viisdomskilders Kilde, J dit Skjød allene kan Grandskeren faae sin Kundskabstørst lædsket. Jeg glemte nu al det Optrækkerie, jeg plagedes af underveis hos egennyttige Gjestgivere; thi i denne Forelæsning over Tobakken, havde jeg allerede faaet fuldkommen Valuta for det Halve af mine Penge Advarsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Onsdagen den 23 Oct, om Formiddagen, kom et velklædt ungt Menneske ind til mig, under det Paaskud, at ville kjøbe en Brystnaal. Jeg havde ingen færdig, som anstod ham, men vel under Arbeide, og han forlangte derfor at see paa disse. Det traf sig just, at jeg var allene hjemme, og medens jeg gik ind i et andet Værelse, for at hente Brystnaalen, fandt den foregivne Kjøber Leilighed til at putte adskilligt til sig, som hængte i Vinduet, hvilket jeg hændelsesviis blev vaer ved at see igjennem et Vindue, som gaaer ind til Stuen. - Jeg gik nu ind for at vise ham de Brystnaale jeg havde i Arbeide, lukte Døren af, og fordrede, at han skulde lade sig visitere, hvilket han efter nogen Vægring ogsaa beqvemmede sig til. Under denne Visitation fremkom der adskilligt, som han havde hos sig; men da jeg ingen havde i Nærheden, som kunde være mig behielpelig i at faae ham hæftet, saa tvang jeg ham til at udlevere det han havde taget, og og ham nu med en lille Jrettesættelse paa Døren. - Det samme har været Tilfældet hos en anden Guldsmed her i Staden, og det anmeldes derfor, paa det Vedkommende kunde vogte sig for saadanne Kjøbere *).A. Møller, Guldsmed. *) Udgiveren kan ved denne Leilighed ikke undlade, at gjentage, at han vil være enhver, som beærer hans Blad med Bekjendtgjørelser, særdeles forbunden. De indrykkes uden Betaling, og han skal med Fornøielse rette Stilen, naar det gjøres fornødent. Skulde der være en og anden, som ikke kan opsætte sine Tanker skrivtligen, saa behage man kun at anmelde det mundtligen i det Bogtrykkerie, hvorfra dette Blad udgaaer, da der er føiet den fornødne Anstalt til, at saadanne Anmeldelser strax kunne blive optegnede. Naar de indleveres inden Tirsdag Morgen Kl. 9, og inden Løverdag Morgen samme Klokkeslæt, skulle de, om Jndholdet gjør det nødvendigt, uopholdelig blive indrykkede i det Blad, som udgaaer samme Dag Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Inden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Den 27 Oct. døde her i Kjøbenhavn Frue Charlotte Catharine Andersen, født Hauber, en Kone, som med Føie fortjener Plads i et Billedgallerie for lærde Danske Fruentimmer. Hun havde i sin Ungdom af naturlig Tilbøielighed til Videnskaberne studeret i Forening med sin Broder, den afdøde Secretair Hauber. Hun forstod Græsk og Latin og de fleste levende Sprog, og besad overhoved mange Kundskaber og en udbredt Læsning, som hun indtil sin sidste Levetid fortsatte med utrættelig Jver, Hun var den, der tilforn corrigerede alle de Avertissementer i fremmede Sprog, som indrykkedes i Adresseavisen. Hun var med alt det en meget god Huusmoder, og forenede med en uddannet Forstand et godmodigt Hjerte. Enhver, som kjender hende offrer hendes Minde veemodige Taarer, og hun kan tjene til Beviis paa, at et Fruentimmer gjerne kan besidde mandlige Kundskaber, uden at mangle qvindelige Dyder. Hun opnaaede en Alder af 71 Aar. Den Regn, som vi nu have faaet, kan ikke betales med Guld, endskjønt vi trænge til mere. Landmanden, sukkede efter den. Jkke den halve Sæd har hidtil været saaet, og Jorden var saa fortørret, at al udsaaet Sæd fordærvedes i Jorden og ikke kunne komme op Man har hidtil troet, at Sælhunden, uagtet den besad en temmelig Qvantitet Hjerne, dog var meget dum. D. Gall har under sit Ophold her i Kjøbenhavn været saa heldig, at faae en levende Sælhund. Han har med den ham egne Jagttagelsesaand lagt nøie Mærke til den, og erfaret, at den tvertimod er et meget klogt Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Den berømte Loder har fundet de fleste at D. Galls Erfaringer stadfæstede, og man vil med det første læse hans Stadfæstelse paa Prænt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Ogsaa i Aar seer man i Kjøbenhavn adskillige Sorte, der, efter Sædvane ere fulgte som Matroser med vore Ostindiefarere. De stakkels Mennesker fry se her som om det kunde være i Grønland, og indhylle sig i alle de Pialter, de kunne faae fat paa. En af dem havde nylig faaet sig en heel Kjellingehabit, og gik saaledes klædt, som et Fruentimmer paa Kjøber havns Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Under 14 f. M. er for Hertugdømmet Holsteen udkommet et Patent, hvorved Generalqvarteermester, Generalmajor v. Bintzer, er bemyndiget til at reqvirere alt Slags Befordring, for de fra et til andet Sted commanderede Militaire, som Øvrigheden paa Foreviisning af dertil meddeelte Autorisation, uopholdelig hos Vedkommende skal afsistere, ligesom og de Ordonancer, der maatte tage Feil af deres bestemte Vei, paa Forlangende, ligeledes ufortøvet skal gives en Veileder, uden nogen Godtgjørelse eller Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Et Patent for Hertugdommene af 26 Oct. bestemmer, at ingen, som beklæder noget Embede i Retten, maa befatte sig med Advocaturen, under hvad Navn eller Paaskud det end maatte være. Man veed nu, at den i Holsteen camperende Danske Armee, bestaaer af 24,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Den Franske Skuespiller la Villette, der i forrige Sommer erhværvede sig saa meget bifald, ved sit Spil, hos det Kjøbenhavnske Publicum, især ved sin fortrinlige Basstemme, er i disse Dage kommen tilbage til Hovedstaden. Siden hans Afreise fra Kjøbenhavn har han opholdt sig i Petersborg, hvorhen han ogsaa agter at reise igjen med adskillige af det forrige Stockholmske Skuespillerselskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
I Hovedstaden arbeides der paa et Fyrtaarn, som skal opsættes paa Langeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Det Wedel-Jarlsbergske Theater paa Sortebrødre Gaard ved Nestved, som nu ventes til Odensee, skal siden sidste Vinter have forbedret sig særdeles meget, og være blevet forøget med de bedste Subjecter af det Schwarziske Selskab fra Helsingøer. Hr. C. O. Frilling vil udgive en original Samling caracteristiske Stykker for Claveer eller Pianoforto, under Titel af: Amusement (hvorfor ikke Underholdning?) for Damer. Den stikkes i Kobber af Hr. Angelo. Subskriptionen modtages hos Lose & Comp. i Boldhuusgaden, og hos Samleren paa Nytorv 139. - Hr. Sønnichsen har udgivet adskillige musicalske Nyheder, nemlig Claveerudtog af Favoritarien i den gamle Borg: Tage Verden &c. (en nydelig Vise og det bedste Stykke Meubel i den gamle Borg); de 5 Skaaler, en Selskabssang af D. Frankenau, Rod Polonoise for Fortepigno; de tre første koste 12 s. Stykket, og den sidste 24 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Hr. Auditeur Lange har udgivet en Ancienitetsbog for Kjøbenhavns borgerlige Infanterie, som desuden indeholder adskillige mærkelige Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
J de offentlige Tidender raabes der endnu bestandig, uden at man veed hvem Raaberen egentligen er, paa en Person af den Jødiske Nation, som man i en Tid af 25 Aar - siden 1783. ikke har villet udbetale en Fordring paa hans afdøde Kjereste, fordi der kun stod et Døbenavn under Beviset, og man frygtede for, at Pengene kunde fordres af hendes Creditorer. Efter at man har negtet Manden Betaling i fem og tyve Aar, vil man, at han skal melde sig inden sex Uger, og truer ham i modsat Fald med, at udbetale Summen til Jødernes Ældste, som igien skulle uddeele den blandt de Fattige. Det hele Avertissement synes at være sammensat af Galimathias.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
En Mærkværdighed for Naturforskeren er det, at efterat man i endeel Aar ingen Torsk havde i Svendborgs Fiskevande, eller i det mindste saare sjeldent, at en Torsk ansaaes for et Vidunder og solgtes langt dyrere end i Kiøbenhavn, indfandt denne Fiskeart sig omtrent for tre Aars Tid siden, ikke lidt efter lidt, men paa engang i Mængde. En Dreng, som var ude at fiske, forhavsede Byen, ved en Mængde herlige Torsk, som han kom hjem med efter et kort Ophold paa Vandet. Siden den Tid opholder den sig i Svendborg Fjord, og fiskes deraf i en saa betydelig Mængde, at to til tre Fiskeqvaser fra Kjøbenhavn forsynes dermed. Den er af den skjønneste gule Art.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
En Jslænder, som for 5 Aar siden dræbte sin Kone, har i Midten af October mistet Hoved og Haand i Christianssund. Dette der saa uvante Syn virkede saa stærkt paa nogle af Tilskuerne, at de faldt ned af Klippen og bleve beskadigede. D. Gall begyndte i Torsdags sin tredie Cursus paa Eilersens Collegium for omtrent 60 Tilhørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Udenlandske Efterretninger. Ved sin Ankomst til Gottingen besøgte D. Sall sin Modstander Ostander, der ikke allene havde angrebet hans Lære, men endog hans Person. Den Aabenhed, hvormed Sall talede til ham, og forestillede ham, at han havde misforstaaet ham, satte i Førstningen Ostander i Forlegenhed. Han blev snart D. Galls Ven, og forærede ham endog adskillige mærkelige Hjerneskaller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Staden Ulm, som de Franske have erobret, ligger ved Donau og har 15,000 Jndb., som for det meste ere lutherske. Den har for nærværende Tid ingen Fæstningsværker. Den derværende Münsterkirke er meget berømt og er een af de største Kirker i Tydskland. Her er et berømt Gymnasium; Staden har især betydelige Linnedvæverier, og Garverier; Handelen er ikke ubetydelig og Sel ladsen paa Donau vigtig. Til Staden hører et District af 17 Mile med 20,000 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Keiseren af Rusland er d. 22 Oct, ankommen til Berlin, for at besøge det Kongel. Hof. J Vogelsdorf blev han modtaget af Kongens Brødre, Prindserne Henrich og Wilhelm i Hertuginden af Holstein=Becks Lystslot. Efter at have tøvet der noget, satte Prinds Henrich sig ved Siden af Keiseren i Vognen, og kom, under Jndbyggernes Fryderaab, til Berlin, hvor han blev modtaget af Kongen, Kronprindsen og Prinds Friedrich. Ved denne Leilighed fortjener det at erindres, at det nu er omtrent 100 Aar siden, at Ruslands største Keiser, Peter den Første, var i Besøg her i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Keiser Napoleon har sendt Staden Paris de otte Faner, der bleve tagne ved Wertingen, som en Foræring, med den Erindring, at det var dens Gouverneur, som anførte de Tropper, der erobrede disse Faner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Coffardieflaaden fra Jamaica og Lewadsøerne, bestaaende af 134 Seilere, er lykkelig ankommen ved de Engelske Kyster. Den anden Afdeling af den Russiske Armee, bestaaende af 20,000 Mand, er ankommen i Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Hovedqvarteret for den Preussiske Armee, som Førsten af Hohenlohe commanderer, kommer til Erfurt, Hovedstaden i det preussiske Forstendømme af samme Navn, i Thuringen. Foruden denne Armee og den i Nedersachsen og Westphalen, tilsammen 130,000 Mand, med hvilken den Churhessiske og Chursachsiske forener sig, er der endnu en fjerde stor Armee ved Berlin og i Mark. Men om denne store Magt nogensinde vil komme til at fægte imod Frankrige, derom tvivle Politikerne Keiserens nærværende Ophold i Berlin, kan maaskee ogsaa bidrage til at give Krigsoperationerne en anden Vending. Russerne vedblive vel at marchere og samle sig, men det synes at gaae temmelig langsomt, og hidtil har endnu ikke en eneste Russer været i Fægtning med nogen Franskmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Preussen har den 25 Oct, taget Staden Hannover i Besiddelse. Om Morgenen Kl. 5 blev der slaaet Generalmarch og Løgterne tændte. Den hele Franske Garnison forsamlede sig Kl. 7 1/2 paa Paradepladsen, og marcherede derpaa, under militair Musik til Hameln. Borgerne besørge Garnisonstjenesten, og der findes her ingen Fransk Militair mere. Dagen derpaa forlode de Franske igjen Hameln, under militair Musik, sløifede Bygningerne og fældede Træerne omkring Staden. Paa de Hannoverske Grændser, staae Preussiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
De forrige Churhannoverske Embedsmænd ere formelig blevne indsatte igjen i deres Embeder, og det gamle Churhann. Vaaben, som de Franske havde nedtaget, blevne opsatte igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
En Marineofficier i Paris, navnlig Cayeur, har opfundet en Svømmemachine, som han kalder Søenirasse, og som han havde indsendt til Natiogalinstitutets Bedømmelse. Dette havde udnævnt nogle af sine Medlemmer, i hvis Overværelse Caueur gjorde et Forsøg i Seine, hvor han endog svømmede imod Strømmen. Machinen er 7 1/2 Diametres lang, og man kan endog affyre et Gevær i Vandet, naar man har den paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Jndenlandsk. Biskop Bøiesen har indsendt til Cancelliet et af ham forfattet Haandskrivt, som indeholder et Forsøg til Forbedring i den offentlige Gudstjeneste, med det Ønske, at det maatte trykkes efter Collegiets befaling, paa det tænkende Religionslærere kunde, førend Sagen forelægges H. M. Kongen til Resolution, faae Leilighed til at fremsætte deres Betænkning derover. Kongen har nu besluttet, at Skrivtet maa trykkes, at Biskop Balle, Justitsr. C. C. Lassen, og Prof. Münther skulle sammentræde i en Commission, for at bedømme dette Forslag og de Betænkninger, som der skrivtlig maatte blive tilstillede, eller udkomme i Tryk, og derpaa forestille Cancelliet, hvorvidt dette Forslag er antageligt eller ei. Det skal dernæst omsendes til alle vore Biskopper, og dersom de ville gjøre Erindringer desangaaende, kunne disse indsendes til Commissionen, indtil Slutningen af Sept. 1806. Commissionens Forestilling maa tilstilles Cancelliet inden Udgangen af Dec. 1806. Grev Danneskjold Samsøe og Grev Holstein, have frivillig renunceret paa det i Lovens 16 11 Grevskabernes Birk domme tillagte Privilegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Auctioner. Huse og Gaarde. D. 4 Nov. Bogtr. Oettingers Huus (sidste Gang). - d. 8 Nov. Raadmand Langes Gaard (sidste Gang). - d. 8 Nov. Bredeværk (sidste Gang). - d. 11 Nov. Bager Trochmanns Gaard i Dragøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Skibe. D. 5 Nov. paa Børsen Galeasen, Anna Margaretha (45 Com. L.) h. Petresch & Kragh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Varer og Effecter. D. 4 Nov. h. Die, i Laxegaden 315. - d. 4 Nov. i Frederiksdal(paa Kreature, 100 Lindetræer til Meubelarbeide) b. 4 Nov. paa Børsen, 235 Fade St. Croix Sukker, Fortegnelsen faaes i von Hemmerts Gaard. d. 5 Nov, paa Børsen 25 Fustager isl. Stumpe Tælle, circa 30 Skpd. h. Hyllested i Gan dil. - d. 8 Nov. paa Børsen 175 Casser Sukker Candis, 12 Fustager Æddike, h. Petresch & Kragh. - d. 5 Nov. paa Børsen i Balle med 501 Stk. Cambrix (havereret) h. Heckscher. Heste. D. 4 Nov. to brune Vognhest omtrent 9 Aar gamle, i von Hemmerts Gaard paa sk. Kiøbmagerg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-02
Bøger. D. 4 Nov. Biskop Jansens Bogsamling, Studiistr. 116. Gaarde, som ere tilfals.