Jyske Efterretninger, 1820-10-26
De nyeste Efterretninger fra Lombardiet melde, at man slet ikke troer, det vil komme til aabenbar Krig mod Neapel, da baade Kongen og Kronprindsen ganske bestemt erklære, at de frivilligen og uden nogensomhelst Tvang have samtykt Statsforandringer, og at de med al deres Magt ville opretholde den. - Paa den Notificationsskrivelse, som Kongen af Neapel havde ladet Kongen af Spanien oversende, angaaende den foregaaede Statsforandring, har denne svaret, at han med Deeltagelse havde erfaret de Grunde, der bevægede Hans neapolitanske Majestet til at give efter for sit Folks Ønsker og at antage for sine Stater den spanske Constitution med de Modeficationer, som de i Parlementet forsamlede National-Repræsentanter, ville holde passende til Landets Forfatning. - Den nye Regjering i Lissabon skal have forsikkret alle derværende fremmede Gesandter, at den nye Forandring ingen Jndflydelse skulde have paa Portugals politiske Forholde med de øvrige Magter. - J Lissabon er oprettet en Casse, til at modtage patriotiske Gaver i. Udenlandske Bøger og Journaler, som ikke heller i Portugal kunde faaes at læse uden med mange Vanskeligheder, ere nu tilladte. Trykkepressen faaer ogsaa mere Frihed, kun at den viser Respect for Kongen, og ikke forstyrrer den offentlige Rolighed og Orden, men alene fremmer sand Oplysning og Fædrelandets Vel. Correspondentsen mellem Juntaen i Lissabon og Juntaen i Oporto, begge stræbende efter det øverste Regentskab i Riget, blive med hver Dag liveligere. Den sidste Junta synes at have de fleste Tilhængere, ligesom en Deel af dens Medlemmer ere meget yndte af Folket. Elskere af Orden ere meget bekymrede over en Usandrægtighed, der kunde have meget før gelige Følger for den hele Nation. - J Spanien ere Udgivterne i Ministeriet for de udenlandske Sager betydeligen nedstemte, da man ikke meere vil holde disse udenlandske kostbare Ambassader. Corterne have foreløbigen decreteret den Grundsætning, at Enhver kan lade sine Meninger trykke uden Censur. Alle Geistlige skulle, naar de forsee sig, dømmes ved de borgelige Retter, ligesom andre Mennesker. General Riego driver frisk paa, at hans Opførsel maa undersøges ved Retten. - Ved Jllumineringen i Bayonne for Hertuginden af Berrys Forløsning kom der Jld i en Krudttønde, og 10 Militaire bleve saarede. - Hertugen af Bordeaux skal døbes i Notredamekirken med største Høitidelighed. Deputerte skulle møde fra alle gode Stæder i Frankrig; 14 unge, giv færdige Piger i Paris skulle udste og alle Østerteurer pardoneres; Fangne skulle sættes i Frihed m.m. - Den 8de Oct. var der stort Cour hos Hertugen af Bordeaux, som laae i en prægtig Augge. Torvekonerne overbragde Buketter og Fiskerhanerne kjørde i Vogne, smykkede med hvide Faner, forbi Hertugindens Vinduer. Dagen før gjorde de unge Hertug en lille Spadsere-Tour med sin Syster, og dette var da hans første Udflugt i Verden. Den 3de gav Staden Paris prægtige Gjæstebude for Halledamerne, Kulbærerne osv. -J London fortsættes Vidneforhøret for Proningen. Saavidt man nu er kommen dermed, tir de det, som der meldes, blive vanskeligt for Driningens Advocater at bevise Usandheden i Beskydningerne mod deres Principalinde. - Man froer, at den hele Maylænder-Commission vil blive indstævnet for Overhuset, for at gjøre Regnskab for sin Opførsel. Frimurerne i England skulle have erklæret sig for Dronningen, og Kongen selv er - Stormester for denne Orden, Blant de Haandværkere, som den 11te Octob. marscherede i Procession til Brandenburgh =House med Adresser, var der ogsaa nogle 1000de Skrædere, tildeels med deres Koner ved Siden.