Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Hvad vilde fremmede Universiteter og Lærde dømme om Videnskabernes i Almindelighed og Lægekunstens i Særdeleshed, Tilstand i Danmark, om Nationens Smag, om Videnskabernes Patroner og Talsmænd, naar de hørte at et Akademie, bestaaende for største Deel af ulærde og ustuderede Lemmer, havde Ret til at profitere summos honores in chirurgia til hvem de vilde uden Prøveskrift, Vi troe ikke, at Brambillas's Anseelse og det medicinske Fakultets Eftergivenhed i denne Post i Wien ville beskytte os mod Kritiqver, da alle Skjønnere ville troe, at Universiteterne i Leyden, Edinburg, Göttingen, Halle, Jena, Leipzig &c. &c. gave tryggere. Exempel i Literaturen at efterfølge end Bayern, og Østerrige. 5) Disse gode Herrer kunne ellers være duelige Mænd og indsigtsfulde Lærere for den chirurgiske Ungdom, omendskjøndt de savne den Slags Lærdom, som udkræves til at bedømme og den Egenskab, som berettiger til at conferere Graden. Academiet i Sorøe bestaar af lærde og duelige Mænd og haver gjort stor Nytte i Staten, endskjønt det ingen Rettighed haver til at conferere nogen academisk Grad. Maler-Academiet her, og udenlands Militair=Academierne og andre deslige Indretninger, hvor de gives, udbrede Lys og Videnskab og danne de ypperligste Discipler, som langt kunne overgaae i Fortjeneste graduerede Personer, og dog ville vel ingen af dem paastaae at creere Doctores i deres Videnskaber. Havde endelig det chirurgiske Akademie saadanne Elever, som vare Literati og kunde fortjene denne Distinction, kunde det jo henvise dem til Universitetet, for i Facultate medica at promoveres til Medicinæ, eller, om de hellere vilde, til Chirurgiæ Doctores. Finde de det passeligt, at recommendere os værdige Subjecter af deres Skole til Beneficia, hvorfor da ikke og til at modtage Graden? 6) Som vi haabe at have viist, at Begjæpraktiske Embedsexamen (Staats-Examen, vil De udførligen finde i Rust's Magazin der ringen er i mange Henseender stridende mod Tingens Natur, Landets Ære, Universitetet og Fakultetets Privilegier og Rettigheder, saa see vi og ikke deri mindste Nødvendighed til Chirurgiens Fremme. Studiosi Chirurgiæ have mange flere Tillokkelser til at dyrke sin, end Medicinæ Studiosi deres Videnskab; medens de lære deres Kunst, er for dem ved Regimenterne og Amtschirurg heri Byen megen Leilighed til at fortjene noget, som Studiosi Medicinæ ikke have. De chirurgiske Betjeninger ved Land- og Søe-Etaten ere større af Jndkomster og meere end 3 dobbelte i Tallet mod Physikaterne i Danmark og Norge, og hvad Æren angaaer, have Chirurgerne ved deres Akademies Stiftelse opnaaet alt, hvad de nu søge, eller at Regiments-Chirurger have Rang med Doctores Medicinæ. Havde Physici provinciales denne Rettighed, bleve der mange som aldrig bekymrede sig om Graden, ligesom og nogle faa Examinati uden Graden practicere i Medicinen. Vores endelige Mening er derfor denne, at dersom Doctores Chirurgiæ skulde tilstædes, maatte: 1) Ingen dertil antages uden Literati som forstode det latinske Sprog og humaniora og vare cives academici, 2) Maatte de dertil legitimere sig ved en trykt Jnaugural-Dissertation, skreven og forsvaret i det latinske Sprog, som satte dog nogen Slags Skranker for at aldeles Ukyndige og Ulærde ikke tilsnege sig denne Værdighed. 3) Actus inaugurales maatte ogsaa skee i det latinske Sprog, og 4 naar Universitetets saavelsom Facultetets Rettigheder skulde være ubeskaarede, forrettes ved Universitetet af Facultatis medicæ Decano, som det skeer i Wien selv, saameget mere som de dog under Navn af Chirurgiæ bleve Medicinæ Doctores med alle deres Rettigheder. Derved faldt det tillige bort, at Hans Majestæt perbullam skulde creere de første Chirurgiæ Doctores, hvilket hverken var til Hæder for dem selv eller har tilforn skeet, uden hvor i et Facultet hos os ingen Doctor, som kunde creere, forhen var, og i det Medicinske, hvorunder Chigesammen Heilkunde, 21ster Vand, istes Hest, (Fortsættes i næste No.) Pag. 141. rurgien hører, ere nok som efter foregaaende Jnaugural-Dissertation kunne forrette samme Actus. Kjøbenhavn, den 12te Januarii 1787. Kratzenstein. Rottbøll. M. Saxtorph. H. Callisen. Tode. Bang. Aasheim,