JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Udfaldet af den paa Buderupholms Hovedgaards Mark den 25de Septbr. sidst afholdte Præmiepløining var følgende: 1ste Præmie, Jens Jensen Mygdal, Tjenestekarl paa Sohngaardsholm, 25 Rbd.; 2den Pr., Søren Skjørbek, Tjenestekarl paa Gudumlund, 20 Rd.; 3die Pr., Christen Pedersen Hennedal, Gaardmand i Nørretranders, 20 Rd.; 4de Pr., Søren Svendsen, Gromd. i Vaast, 15 Rd.; 5te Pr., Søren Pedersen, Gromd. i Bjerby, 15 Rd.; 6te Pr., Jens Jensen, Gromd. i Astrup, 12 Rd.; 7de Pr., Jacob Poulsen, Avlskarl paa Østergaard, 12 Rd.; 8de Pr., Niels Andersen, Gromd. i Skoustrup, 10 Rd., 9de Pr., Christen Poulsen, Tjenestekarl i Barsbøl, 10 Rd.; 10de Pr., Jens Larsen, Avlskarl paa Nørre Ravnstrup, 8 Rd.; 11te Pr., Peder Nielsen, Tjenestekarl paa Thoruphedegaard, 8 Rd.; 12te Pr., Henriksen, Skolelærer i Vadum, 8 Rd.; 13de Pr. Peder Nielsen, Avlskarl i Gudum Prstad., 6 Rd.; 14de Pr., Hans Juul, Tjenestekarl i Vaast, 6 Rd.; Alt i Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Bekjendtgjörelser. I Gaar Aftes Klokken 7 bortkaldte den alvise Gud til det erige Hjem min elskede Mand Peter Nicolay Schytte, Capitain og Chelfor det frivillige Jægercorps, i hans Alders 53de Aar. - Med dyb Vemod bekjendtgjöres Slægtninge og Venner denne, for mig og 3de Börn store Provelse! Aalborg, den 3de October 1837. Jacobine Schytte, söd Thygesen. 4 Procurator Christian Peter Öll. gaard Onsdagen den 4de Dennes, om Aftenen Klokken 11, i hans Alders 38te Aar, hjemkaldtes af Herren, bekjendtgjöres herved paa hans Jraværende Moders og Södskendes Vegne. Aalborg, den 6te October 1837. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Da vi nu have etableret et Filial=Bibliothek i Frederikshavn hos Ritmester v. Faber, saa kunne Beboerne der og i Omegnen erholde Bøger og ombytte dem hos ham, dog staaer det Enhver frit for at erholde Bøger hos os, hvis de hellere ønske det. Aalborg, den 9de October 1837. Lorenzen. Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Hos Undertegnede bekommes Silkevatter i forskjellige Størrelser, tilligemed Pelleriner af fineste Harehaar, begge Dele til nedsatte Priser; hvad der ikke er færdigt kan bestilles og skal blive hurtigt expederet af Hattemagermester C. S. Jeckel. i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Den Beboelses=Leilighed, som er i Huset paa min Mark, kan faaes tilleie førstkommende Fløttetid. H. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Flere meublerede Værelser ere strax at faae tilleie hos A. C. Aagesen paa Nørregade. Alunerede Skind, gule paa den ene Side, faaes meget billige hos Feldbereder S. Hulthin paa Graven. Kartofler kunne faaes paa Scheelsminde i Opgravningsiden for 4 Mk. pr. Tønde. Næsede Randers Lax, Rug, Byg, Havre, islandsk Klipfisk, gode Bergens Fisk, faaes meget billigt hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
God stor Peberrod a 8 Mk. pr. Lspd. og smaat Ditto til Heste a 2 Mk. pr. Lspd. faaes hos H. P. Beyer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
At Boet efter afgangne Aftægteenke Mariane Stephensdatter af Gjøttrup, Enke efter forhen afdøde Gaardmand Jens Nielsen sammesteds, foretages til Slutning her paa Contoiret Fredagen den 3die November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, herved bekjendtgjort. Han=Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 9de Octbr. 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-10
Jndsenderen af et anonymt Jnserat til Avisen vilde forbinde Redacteuren ved at forunde ham en Samtale. Om Navnets Fortielse kan han være forsikkret. Red.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Udgivet af A. Chr. Borch & A. ph. Ries Enke. - Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Gudstieneste. Enogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. J Sønder=Tranders Kirke Kl. 2 Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Portugal. Opstanden i Portugal er nu fuldkommen dæmpet Visconde Das Antas har den 18de Septbr. vundet en afgjørende Seier ved Nuivaes over BaronLeirias Corps og nødt Hertugen af Terceira og Marschal Saldanha til en Capitulation. Man har i England den officielle Beretning om denne vigtige Begivenhed med alle dens Omstændigheder. Nuivaes, hvor Leirie blev nodt til at antage Slaget, ligger omtrent 3 Miil fra den spanske Grændse i Provindsen Tras os Montes: 3 Faner, 12 Officerer, 400 andre Fanger, som allerede ere indtraadte i den seierrige Hærs Rækker, tilligemed al Fjendens Munition, ere Seierherrens Trophæer. Saldanha, Terlecira og Leiria have erholdt Passe, efter at have capituleret, til Vigo, for derfra at indskibe sig til England. Officererne, der af Hjælpelegionen i Spanien vare gangne over til Chartisterne, have ligeledes maattet vælge Forviisning, medens de øvrige sættes paa halv Sold og afskediges. Denne afgjørende Seier, der er den anden, som det demokratiske Parti har vundet siden September=Revolutionen f. A., sikkrer nu de Constitutionelle, hvis Sag nu sees at være Folkets Sag, Herredømmet. Det gjælder nu om, hvad Brug det nærværende Magthavere ville gjøre af deres Seier, om de ville stræbe at afhjælpe Statslegemets Mangler og skabe en 1 anden Aand hos de vigtigste Stæders høiere og lavere Classer og saaledes nytte deres Overlegenhed til noget mere end blot at befæste sig selv i deres Poster og til at tage Hevn over virkelige og formeentlige Fjender. Prindsens Daab skal have fundet Sted den 1ste Octbr. og han har erholdt Bedstefaderen Don Pedros Navne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Regjeringen fik den 1ste October Efterretninger fra Toulon om den africanske Expedition, der ei løde synderligt gunstige. De med Frankrig forbundne arabiske Høvdinge ere utilfredse; deres Utilfredshed yttrede sig strax ved Hertugen af Nemours Ankomst, da man i hans Følge savnede Jussuf Pascha, som endnu stedse er i Paris og som egentlig var den, hvis Personlighed fastknyttede Baandet mellem nogle arabiske Stammer og de Franske. Man vil paastaae, at de Høvdinge, paa hvis Jndflydelse man havde gjort meest Regning, ere gangne over til Achmet Bey. Den franske Regjering frygter Jussuf Beys krigerske Aand og har vel aldrig havt i Sinde at sætte ham Besiddelse af Constantines Beylik; med en Beys Værdighed holder man ham som en Art Fange i Frankrig, og denne Politik bærer nu sine Frugter. Jussuf Bey udøvede en stor Jndflydelse paa de arabiske Stammer, og hans Fraværelse ved dette Krigstog gjør disse tappre Skarer modløse og vaklende i deres Bestemmelser; paa Jussuf havde de ventet som paa en Ledestjerne og man siger nu, at der, men formodentlig for seent, er givet ham Ordre eller vel snarere Tilladelse til at begive sig til Afrika med de nye Forstærkninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Blandede Efterretninger. Som Følge af den persiske Schas Krigstog mod Herat ere alle brittiske Officerer uden Undtagelse flygtede bort fra Persien. Den engelske Gesandt, Hr. Mac=Neil, havde erklæret Schahen, at Prindsen af Herat befandt sig i en tractatmæssig Alliance med England og at et Angreb paa ham vilde være et Signal for alle Britter til at forlade Kongen af Persiens Tjeneste. Men det er Ruslands Jndflydelse, som har bragt ham til dette Skridt, der let muligt, mener man, vil kunne skille ham ved Liv og Trone.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
J Wien har man paa den senere Tid talt om den i anstundende November Maaned forventede Offentliggjørelse af et Budget. Dette Rygte, hedder det, har vakt en glædelig Sensation hos alle Fædrelandsvenner, da det ansees som et nyt Beviis paa Statsministeren, Grev Kolowrats oplyste Anskuelser, hvem den almindelige Mening tilskriver dette Fremskridt med Tidsaanden. Stadfæster dette Rygte, sig, da vil man derved faae Leilighed til at overbevise, sig om, at Østerrigs ophøiede Keiser=Familie kun trækker en forholdsmæssig meget ringe Jndkomst af Staten; thi fra authentiske Kilder kan forsikkres, at den keiserlige Families Civilliste, indbefattet alle Appanager, Pensioner, det keiserlige Kunstkabinet og Hofbibliothek, efter et 10aarigt Gjennemsnit, ikke beløber sig til meere end 3 Mill. Gylden aarlig. Noget over 1 Mill. Rbd.) Hermed bestrides alle Hoffets Reiser og overhovedet alle den keiserl. Families offentlige og hemmelige Udgifter. Enkekeiserindens aarlige Appanage og den regjerende Keiserindes Naalepenge er bestemt til 50000 Gl.; en østerrigsk Hertugs Appanage til 25000.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Den 5te Septbr. var Keiserinden af Rusland og hendes Datter Maria indtruffen i Wosnessensk. Keiseren var reden hende imøde med et følge af 150 Generaler og en stor Mængde fremmede Militairpersoner. J denne Anledning var foranstaltet en Jllumination, som Jngen i Pragt havde set Mage til. Soler, Obelsker og Palmerær gimede i tusindviis. Paa Pladsen udenfor det keiserlige Palais stode 2000 Musikanter og 3000 Cantonistsangere. Næste Nat var ogsaa Tronfølgeren Cesarewitsch indtruffen til Leien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Kjøbenhavn, den 10de October. Ved Maneuvren igaar indtraf det Uheld, at Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand styrtede med Hesten. Hr. Bataillonschirurg Gerner ilede øieblikkelig til Stedet og Hs. Kgl. Høihed blev til Vogns bragt til et nærliggende Huus, hvor det ved nærmere Undersøgelse fandtes, at Høistsammes høire Arm var gaaen ud af Led i Skulderen. Jmidlertid kom Hr. Bataillonschirurg Wissner til, og det lykkedes snart de nævnte Herrer Lægers forenede Bestræbelser at bringe Armen i Led igjen. Det ansaaes dog for nødvendigt, at Hs. K. Høihed, for at de videre for tjenlige anseete Ordinationer med Hensyn til Høistsammes Arm kunde iværksættes, efter at Armen var bleven forbundet, kjørte til Byen, Jfølge Breve fra Norge er ved Døden afgaaet: Generalmajor Sadolin, Chef for den christiansandske Brigade, Ridder af Sværdordenen og Dannebroge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Fra Pressen er udkommet: "Trochæer og Jamber. En poetisk Polemik af Fr. Paludan Müller. - Og To Dage i Christiania. Nogle satiriske Billeder."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Hovedstadens første Parfumeur, Hr. Capozzi, har beskyldt Kbhvnes første Friseur, Hr. Causse, for at have solgt eftergjort eller forfalsket Rowlands Macassarolie. Sandsynligviis vil Domstolene komme til at afgiøre denne Sag
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 6te Octbr. Oblig. 101 a 102 Rbd. r. S. Hamb. 2 M. - k. S. 201. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 10 Norske Speciessedler pr. 100. a 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Sp. 178 Rbd. Sedl. 101 a 101 1/2 i r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. Dr. Dr. 101 a 101 ½ i Bi 47 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 Lst. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse. Rente) 90 Rbd. Sd. Oblig. 93 a 94 i B. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 1820) 1024102 1/2 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 39 i r.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Kjøbenhavns Havnepriser, den 7de Octbr. Hvede, loll. 3 Rd. 32 s. a 4 Rd. 56 s. Do., Gradet 2 Rd. - s. a 2 Rd. 32 s. Dr., langl. 4 Rd. 48 s. a 4 Rd. 64 s., Ærter... 3 Rd. 64 s. a 4 R. 2 s. Do., holst. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 32 s. Smør, fyensk 48 Rd. - s. a 6 Rd. s. Rug, dansk 3 Rd. 64 s. a 4 R. - s. Do., jydsk 48 Rd. s. a 50 Rd. 2 s. Byg, 2radet 2 Rd. 80 s. a 3 R. 8 s. Do., holst 2 Rd. - s. a 6 R. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rd. 3 s. a 10 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Blandede Efterretninger. Det sidste Nr. af Collegialtidenden indeholder Efterretning om, at Hs. M. Kongen under 27de Septbr. har bifaldet, at det Brændemagazin, som hidtil er bleven holdt i Kbhvn. paa Stadens Kasses Regning, indtil videre ophører, dog første efter Udløbet af den nu forestaaende Vinter, hvori det bliver at vedligeholde paa den hidtil befalede Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Det er dette Blads Redaction behageligt at optage følgende Artikel af det svenske Aftonblad, indeholdende nogle i Göthaborgs Nya Handels- og Sjøfarts-Tidning meddeelte nærmere Oplysninger, angaaende Redningen af Besætningen paa Skibet Niord, Capit. Sundberg, da disse Oplysninger indeholde saa meget Hæderligt for vore Landsmænd, der 1, ved denne Leilighed viste saamegen Uforsagthed og Menneskekjærlighed: "Skibbruddet fandt Sted den 24de Aug., Kl. 2, efter Midnat. Samme Dags Middag Kl. 12 var Skibet. fuldkommen Vrag. Tre frugtesløse Forsøg paa at redde Besætningen, der svævede i største Livsfare, vare allerede gjorte, nemlig to af Raabjergs Bjergelaug og et af Lodsoldermanden, Dannebrogsmanden Nissen fra Frederikshavn, med 7 Mand. Vel laae Vraget ikke længere end omtrent 4500 Alen fra Strandbredden, men den vedvarende rasende Storm de frygtelige Brændinger og de høie, tæt paa hinanden rullende Styrtesøer, som hvert Øieblik overskyllede det, gjorde det aldeles umuligt for nogen Baad at nærme sig. Alligevel tiltraadte Hr. Nissen, saavel paa Herredsfogden i Horns Herred, Hr. Examinatus jur. Thomsens Opfordring, som af egen Drift, i Spidsen for 8 af de meest uforfærdede og duelige Sømænd et nyt Redningsforsøg, men ogsaa dette løb, ligesom de foregaaende, frugtesløst af. Dette afholdt imidlertid ikke de behjertede Sømænd fra, et Par Timer senere, under Hr. Nissens Anførsel, at gjøre et nyt Forsøg, paa at redde de ombord værende Ulykkelige. Kæmpende under den øiensynligste Livsfare, med de rasende Brændinger, lykkedes det endelig de uforfærdede Menneskevenner, efter mageløse Anstrængelser, at trænge frem til Vraget og der at redde fra en ellers uundgaaelig Død, Capitainen og 9 Mand af Besætningen; de Øvrige havde tidligere fundet deres Grav i Bølgerne. Efter Ankomsten i Land blev der paa det omhyggeligste og menneskekiærligste sørget for de udmattede Skibbrudnes Sundhed og Forpleining. Faa Dage efter befandt de sig paa deres Fædrenestrand, hvor Mindet om den heeltemodige Lars Bagges redelige Efterlignere og Landsmænd, Lodsoldermanden Nissen og hans Mandskab ikke saa let skal udslettes i de taknemmelige svenske Sømænds Hjerter. J Anledning af den i Hertugdømmerne stigende Offentlighed i Communal-Anliggender yttrede Altonaer Mercur, nyligt, at deri laae Spiren og Begyndelsen til alt offentligt Liv, og ikke i Proclammeringen af almindelige Principer, samt at en saadan Offentlighed tillige aabnede Provindsialaviserne en vid Mark til paa en værdig Maade at opfylde deres Bestemmelse, naar de nemlig, understøttede af Local-Øvrighederne, søge som Local-Aviser at befordre Communernes Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Ved at benytte denne Artikel bemærker Loll. Falst. Stiftstidende, at der ere endnu mange Vanskeligheder at bekæmpe, førend Provindsialaviserne kunne indtage den Plads, der i det foregaaende er antydet, og at flere Aar endnu ville hengaae, førend de Mænd, der have med Commune=Anliggenderne at bestille, ret kunne fatte, at man heelt vel kan dadle en Foranstaltning, uden derfor at træde i Opposition mod Personen. I Kbhvn, har Hr. H. M. Ramsing med kgl. allern. Privilegium anlagt en Kobber=Knaldhætte=Fabrik. Hr. Kunstdreier Høgstrøm i Gothersgaden Nr. 350 modtager Bestillinger paa større Partier a 60 s. pr. 1000 Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Lollands=Falsters Stiftstidende meddeler følgende, efter indhentet Efterretning fra flere kyndige Landmænd affattede, Oversigt over Høstens Udfald i fornævnte Stift, der er en af Rigets fornrigeste Provindser: Hveden er af Middel=Qvantitet med Hensyn til Straae og mindre end middel saavel i Qvantitet som Qvalitet, da en stor Deel blæste af paa Marken. Kjærnen var tildeels tvemoden og den umodne Kjærne liden og slet, og som følge af gammel Slendrian fandtes der flere Steder Brand i den. Rugen, var under et Middelaar, tynd, dog godt besat med Kjærne Bygget er, som i et Middelaar, smukt af Udseende og vægtigt, Det samme gjælder om Havreen. Tidlige hvide Ærter ere som i et Middelaar, de fylde kun lidet, men ere godt bælgsatte og smukke af Udseende. De sildige fylde bedre. De graae Ærter, ere paa mange Steder mislykkedes, men ere godt besatte med Kjærne. Rapshøsten har i Almindelighed været mindre heldige Rapsen er ikke synderlig givtig, som følge af den stærke Kulde i Blomstertiden, og de overhaandtagende sorte Biller. Kartoflerne ere gode. Ho= og Kløverhøsten var god, skjøndt Kløveret havde taget en Deel Skade paa side Jorder ved den sildige Frost. Høsten kan altsaa antages i det Hele taget at have været en Middelhøst, men hvad der i Særdeleshed anbefaler vore Kornvarer er, at de ere komne veltørrede i Huus, og ere særdeles tienlige til Udførsel. Da Græsværterne i den bedste Aarstid sattes tilbage, har Smør=Productionen ikke været meget betydelig, og da et ikke ringe Qvantum fra Lolland er udført til Kiel, vil denne Vare=Artikel formeentligen blive søgt. De er Udsigter til et godt Foderaar, da Høhøsten har været almindelig god og Sæden er vel bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Ved den kgl. Landsoverret i Viborg ere i denne Maaned afsagte følgende Domme: Niels Peter Christensen under Bjerre=Sletting Herreders Jurisdiction for forskjellige Tyverier dømt at hensættes til Forbedringshuusfange i Odense Tugthuus i 8 Maaneder. - Hestehandler Niels Nielsen af Gjordinglund, tiltalt for at have frataget en Toldbetjent nogle anholdte Bissekramvarer, og Gaardmand Jens Buck i Søby for ikke, uagtet sin Caution, at hav sørget for bemeldte Varers Tilstedeblivelse, frifundne for At tors Tiltale. - Gjertrud C. Andersdatter for Tyveri og Man Jens Sørensen Ravn af Nørager for Hæleri dømte at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hun i 3 Gange 5 og han i 5 Dage. - Lieutenant Saxdorff Larsen for skriftlige Jnjurier mod Kbd. Jacob Hald i Skive dømt at bøde 10 Rbd. og at betale Sagens Omkostninger med 40 Rbd. De brugt fornærmelige Udladelser ere derhos mortificerede. I Helsingørs Efterretninger af 6te Ds. har den lærde Skoles Rector, Prof. Meisling, ladet indrykke følgende Erklæring : Paa Grund af Hr. Kjøbmand K. Gads Bemærkninger Helsingørs Avis Nr. 109 maatte jeg formode, at den helsingør ske Skolepetition, som aldeles ikke var kommen mig for Øie og hvilken jeg først 4 Uger efter dens Jndsendelse har faaet at see, indeholdt Yttringer, der kunde qvalificere sig til Paatalfra min Side. Først i disse Dage har jeg fra behørigt Sted, kunne skaffe mig den til Gjennemlæsning, og finder nu, hvad tildeels var at formode, at Vedkommende have i deres Yttring: ger undgaaet Alt, hvad der kunde medføre juridisk Tiltale. Af ville, naar denne falder bort, berigtige de Enkeltes Meningsforskjellighed, som i hiin Anledning har yttret sig, anseer jeg forat være ligesaa frugtesløst som ufornødent."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Den 31te August dette Aar feirede Hr. Ole Arntzer, (Broder til Hr. Assessor Arnzen i Nibe), Sognepræst for Søndervissing og Voerladegaard Menigheder, sit 50 saarige Embedsjubilæum som Præst. (J 42 Aar har han været i sit nærværende Kald.) Begge hans Sogne gjorde ham i denne Anledning en Præsent af et Stykke Sølvtøi, nemlig en Pocal og en Sukkerskaal, hver for sig med passende Jnscriptioner. En stor Deel Embedsmænd, saavel verdslige som geistlige, havde paa Høitidsdagen indfundet sig for at bringe den elskede Olding deres Hilsen. Kirken, skjønde stemmelig stor, var saa fuld, at den neppe kunde rumme Tilhørerne. Provst Wulff. Jubeloldingen og Provst Smith, fodt Taler. Jubeloldingen yttrede blandt Andet: at vistnok kun faa Præster kunne sige som han, at han ikke vidste at have en eneste Uven blandt sine Sognefolk, uagtet han aldrig havde antaget nogen svag Confirmant enten for Gunst eller Gave, ei heller ved Embedsforretninger foreskrevet hvad der skulde gives, men ganske overladt det til Menigheden selv. Ligesaa bevidnede han ogsaa, at alle hans Sognefolk vare ædruelige og ikke en Eneste drikfældig. (Selv afholder han sig fra al stærk Drik.) Under Middagsmaaltidet i Præstegaarden blev en af Hr. Apotheker Seidelin forfattet smuk Sang afsjungen. (Hors. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Dampskibsfarten fra Kiel til de danske Øer, som i forrige Aar med tvende regelmæssig farende Dampskibe havde befordret 5102 Personer, har i Aar hidtil kun befordret omtrent 2600 Personer, men rigtignok blot med eet Fartøi. Personpassagen med dette Befordringsmiddel er derfor iaar betydelig mindre levende. Lægger man hertil Person-Befordringen paa Paketskibene og særegne Seilskibe, kan Totalbeløbet af de Reisende herfra til Kjøbenhavn og de danske Øer i Aar maaske stige til 5000, der er en Ottendedeel af de Reisende, som aarligen passere over Calais imellem England og Frankrig. Man regner nemlig, at derfra befordres hvert Aar circa 34,000 Reisende paa circa 950 Paketskibe, og circa 6000 paa særegne Seilskibe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Det er nu afgjort, at der ved Sort Academi skal oprettes en Realskole. Betalingen for Academiets Skoleungdom, er nedsat meget betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Som et ligesaa curiost, som dumdristigt Tyveri anføres, at en Person fra Landet, der ganske nyligen havde under Kronborg Birk udstaaet Straffen for denne Forbrydelse, gik ved høilys Dag ind i en Garvers Port i Helsingør, tog een af flere der liggende nylig kjøbte raae Huder og henvendte sig med den stiaalne Hud umiddelbart derpaa til Eieren, som ogsaa afkjøbte ham samme. Det lader til, at man i Kbhvn, snart er ligesaa forlegen med at anbringe Penge i Prioriteter, som udenfor Kjøbenhavn at faae saadanne. J disse Dage har man seet derfra udbuden til 11te Decbr. Termin deels 37,000 Rbd. samlet eller i mindre Summer imod Sikkerhed i faste Eiendomme i Hovedstaden eller i Sjælland, deels 12,000 Rbd., hvorfor man ikke absolut fordrer første Prioritet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Adjunct Hviid i Slagelse er død samme Dag som han skulde overtage Redactionen af den vestsjællandske Avis ved October Qvartals Begyndelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
En Muursvend vilde i Fredags i Horsens stige ned fra Monningen af et høit Pakhuus og greb i det samme fat Vindskeen, som formedelst sin Ælde gik itu. Han kom derved til at tumle ned af Huset paa Steenbroen og forslog sig saaledes i Hovedet, at han døde efter 14 Dages Lidelser. Han efterlader sig ingen Familie, men en Forlovet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Copulerede. J Vedslet Kirke den 29de Septbr.: Hr. Forpagter J. Schmensen og Enkemadame C. B. A. Mandix. f. Scheel, af Grumstrup. - I Odense d. 2den Octbr. Hr. Pastor P. C. Jacobsen og Frøken Emma Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Indsendt.) Nogle Spørgsmaal. 1) Kan det tillades, at lade sine Børn døbe og confirmere i hvilket Sogn man ønsker, Naar dette Spørgsmaal ventelig besvares med Nei 2) er det da ikke billigt, naar et Arbeide foretages ved Kirken, at det blev fordeelt blandt Haandværkerne i Sognet, hver i sit Fag, 3) eller er det retfærdigt, at sligt Arbeide overdrages en enkelt Mand, som kun i meget kort Tid har deeltaget i Byens og Kirkens Byrder, saa at han bestrider og bedømmer andet Arbeide end sit eget Haandværk, og derved fortjener Hundre, der, medens Mange af Menigheden ikke kunne betale Kirkens Tjenere deres saakaldte Løn, uden at føle Savn, Disse Spørgsmaal ønskes sandhedsskjærligt besvarede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-12
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Grev Holstein; Comtesse Holstein, Etatsr. Schønning og Søster; Kbd. Black og Jensen; Regimentschirurg Vahl; Hr. Krieger; Justitsraadinde Bindesbøll, Tfrr. Göttsche og Raae; Doctor Boiesen; Handelscontoirisk Herskind; Mad. Røse, Forp. Jørgensen. - Fra Aarh. t. Kallundb.: Proprietairerne Jørgensen, Gleerup og Bracht; Skolelærer Schielderup med Kone, Søn og Datter; Cand. juris Crone; Enkefru Bruun; Lieutn. v. Bruun; Frøken C. Bruun, Fru Bay m. 2 Børn og 2 Tjenestepiger; Hr. S. Gleerup; Brygger Jacobsen; Frøken Paulsen, Skibsbygmester Rudkjøbing : Mad. Rissen; Pastor Th. Kraxup; Skibscapt. J. Alrøe. Med Dag. f. Aalb. den 11te Octbr. Til Rand. : Jfr. Mørch Propr. Muus. Til Hobro: Kbd. Jepsen og Bing; Asses for Claudi, Fru Claudi.