Københavns Adresseavis, 1796-06-28
Præparatorens kunnefulde Bekiendtgiørelse i disse Aviser, af 27 Mai, er ved den danske Oversættelse bleven noget ut delig, saa at den endog er bleven mintydet af indsigtfulde Mænd. Denne Bekiendtgiørelse bliver derfor igientaget her, med nogle foregaaende Forklaringer. 1) Rethoriken holder det ikke allene for tilladt, men endog for en Skiønhed, at tiltale livløse Ting som Personer. Saaledes fryder Moriz sig ved det Udtryk i een af Geners Jdyller, hvor han lader Amyntas sige: Skulde du Træe blive len Legehold for disse Bølger, 2) Gaae vi i daglig Tale ikke endnu videre, sige vi ikke: Denne Plante vil ikke trives i dette Clima, det vil regne, den Sag vil ikke gaae, som om disse Ting havde Villie, Hørrelse og Forstand. Vi kunde altsaa langt bedre sige dette omden bekiendtgjorte Præparator, som dog fremtræder talende. 3) Saasnart er færdigt trykt Skrift kan forlade Pressen, hvorfor skulde det da længere tøve der, det iler hellere hen til sine Læsere; det samme gjør nu og Præparatoren, fordi han just nu er færdig. Han iler med Græde hen til fine gunstige Læsere, og tilbyder dem Hæld, Lykke og Velsignelse. 4) Brændenedets undstaaelige Dyrhed er aabenbar, for enhver af os, tung, Tryk. Dens frække Tiltagelse for vore Tidsaldrendes Øine, bliver og Aar for Aar alt mere og meere Byrdefuld for os, og sauctionerer hiin indsigtfulde Mands bekiendte Spaadom: inden en kort Tid skal mange Egne i Europa blive tomme paa Mennesker, af Mangel paa de fornødne Brændematerialier. Skulde vel nogen være saa følesløs, at tænke sig denne alt for sørgelige Udsigt, uden Skræk, uden Forfærdelse, og uden derved at blive rørt, thi omendskiønt den tilkommende Tid er ikke mangen eens Bekymring, saa maae dog Mangelen paa disse Materialer, som og allerede i vore Dage begynder at gribe saa meget om sig ogsaa bliveltrykkende og sølelig for ham. At afvende dette og sig nagende Onde med al Magt, er just det glade Arbeide, som den bekiendtgjorte Præparator er i Færd 5) Tryk, Presse, og Tryk, byrdefuld: er i den tydske med Driginal et meget forstaaeligt Ordspil. Ovenmeldte lunefulde Bekiendtgiørelse skal nu ikke kunde blive misforstaaet, den lyder saaledes: "Præparatoren (et Skrivt under denne Titel, som ugentlig underholdt sine gunstige Læsere, med et Erk af sin Dialog, behager det ikke længer, at være under Trykken (Pressen) han vil (fordi han nu er færdig) meget mere befrie hele Dannemark, fra Trykning (Byeden af Brændematerialernes store Omkostninger) og forlader just nu Pressen, (med Glæde nemlig) for at begive sig derhen, (hen til det ærværdige danske Publikum) hvor han Græparatoren) kan udbrede Lykke og Velsignelse. (Thi under den Betingelse, at Præparatoren bliver almindelig læst, kan den store Brænde besvarelse komme i Stand) til Slutning af samme (Præparatoren) holder Forfærteren en alvorlig Tirale til det ærede Pubrikum, v. s. v. Forfatteren gangt fra at have nogen Modbydelighed, ja ikke eengang i Tankerne, for Dannemarks lykkelige Indbyggere, kunde umuelig offentlig med Modbydelighed sige dem om nogle vilde have forstaaet det, fordi at hans Forslag ikke hastig nok var lykkedes, han holdt derfor op med at lade sine Skrifter desangaaende trykke, for at begive sig et andet Sted hen, hvor hans Forslag bedre maatte lykkes. En aabenbar Modsigelse af hans egne Ord, hvormed han i Slutningen af Præparatoren tiltaler det ærede danske Publikum saaledes. Jeg har ikke skrevet, for at skrive og derpaa at løbe dersen, neel jeg bliver fast paa min Post, lever endnu for andres Lykke, vil ikke ophøre at søge den, hvor jeg kun formoder at finde den, ikke ophøre at lade det blive almindelig Deel, dersom mine Kræfter kun kunde tilveiebringe det. Jkke allene nu, siger han det, men allerede for 9 Aar siden, læste man offentlig disse Ord fra ham. Det var altsaa Overbeviisning om at giøre noget got, og den Attraae efter at være mine Medmenneskeer til Nytte, som bevægede mig til at oversætte denne Afhandling som Sielens Udsdeligbed) skulde han da nu kunde paa eengang forandre denne Attraae, imod en Nation, om hvilken han i en Tid af 6 Aar nemlig siden den Tid han lærte at kiende den, har fattet saa store Jdeer, hvilket han og i hans Fortale til den Psalteriske Kierlighedssang ved Leilighed af det sidst høitideligholdte Indtog, den gang og uartisk havde yttret. Det maae fremfor alting være Forfatteren høist vigtig, at ikke Dannemarks agtværdige Indbyherre, paa en vildfarende Maade, skulde i hans Bekiendtgiørelse finde en ubehagelig Mening; medens han søger at erhverve sig deres samtlige Yndest, for til deres eget Beste, ja til Beste for enhver enkelt Mand iblant dem, midt af deres talrige Mængde, at faae et Vilfærdselskab oprettet, hvis Syssetsættelse skal blive os alle til Gavn, Glæde og Fordeel. Bevæger den krit ske Telegraph sig ikke allerede, Omendskiønt jeg taler af et reent Hierte, maajeg dog sætte noget imod den. Da Ministeren tilt for nogle Aar siden bebreidede Hr. For at han smigrede for Keiserinden, af Rusland paa det hans Buste kunde blive opsat iblant de andre store Mænds der, saarede han : der er ikke upolitisk handlet af en Statsmand imod sin egen Nation, naar han søgte at vinde en Prindsesses Yndest, som har saa stor en Vægt i den vog litiske Verden. Anmpladene ere ikke det Sted, hvor alt det skulde siges, som Læseden maae vide, men vel i Præparatoren. Denne er det, som vil udvirke en Plan til en næsten utrolig stor Besvarelse paa Brændematerialier, tilligemed en behagelig Nydelse af en Mængde fornøyelige Beqvemmeligheder, og bedre hen i Tiden en endnu uendelig Række af meget vigtig Fordeele. Læses man ham ikke almindelig, saa forsvinder dette eryllende Haab til Smerte for alle dem, som tage sig deres eget og deres Medmenneskes Vei et Hierte. Denne vigtige Gienstand, hvorover vor Opmærksomhed dog nu engang er bleven sat i Belæggelse, lade vi den nu af Uagtsomhed fare, saa bliver der intet Middel tilover for os, hvormed vi kunde rølig giøre vor Gamvittighed, især naar vi forsømme den nærværende gunstige Tid. den Tid nemlig, da her bliver opført saa mangfoldige nye Bygninger, uden at komme til vort glade Øie mærke. Er det da Forfatterens Fag allene, at nødvendigiisingen uden han allene skulde bestræbe sin for at faae denne ønskelige Indretning istandbragt, eller kan man tiltroe ham saa megen Vægt, at han gandske allene skulde være danne Indres nings Fuldførelse voxen. Langs fra ikke! Nei, Enhver af os kunde man med største Ret opfordre til med Raad og Daad at vise en lige Iver for dette Forslag, Kun i denne Hensigt troede Forfatteren at kunne udføre sit Foretagende. Allerede har han, til Fornøielse for og alle (vi vide jo, at Forslaget ikke undtager en eneste, men interesserer os alle) til Fornøielse for os alle altsaa, har han allerede faaet saadant et dydigt Tilbud skrivtlig tilsendt fra en meget vakker og agthar Mand her i Staden, hvis patriotiske Sindelav giør Kiøbenhavns Jndbyggere Æer. Et Tilbud af et ædelt Hiertes egen Bevægelse, som lader haabe, at flere ville følge dette ædle Exempel. Ogsaa har Forfatteren allerede saaet Løvter fra indsigtsfulde Mænd baade af den høiere og ringere Stand, om Veredvillighed til en Subskribtion, naar han vil forlange den. Dette bekonomiske Foretagendes tidlige Soelbeyder frem med en saa Aar Morgen, at den lover os en af de skiønneste Dage, som Aurora nogensinde tilforn har frembragt. Jo visselig kunde Forfatreven dristig fænd giøre Regning paa det danske Folks patriotiske National Carakter, at man nok vilde byde ham en hielperig Haand, saasnart man fik at vide at hans Plan havde til Hensigt at oprette en god nyttig Stiftelse, og troer tillige ikke at have taget Feil i sin Regning, at der fra betænksomme occonomiske Huussædre uden for Residentsstaden vil indløbe slige Tilhub og Løvter. Endnu modtages ingen Penge, førend Subskribtionen er bleven aabnet, og de suffisante Huse bekiendtgjorte, som tage imod den. Bekiendtgiørelsen desangaaende skal nærmere blive bekiendtgjort i Adresse Contoirets Efterretninger. Dette nu anmeldte Skrive undenden Titel, Præparator til at befordre en stor Besvarelse af Brænde, eller Nytte, og Nødvendighed af Velfærdselskabet, en Dialog af Hemann, Josephsohn, er at bekomme paa Adresse Contoiret og i Boglanderne paa Børsen for 1 Mk., tillige med faaes og sammesteds der Blad, som gik foran dette Skriot, under Titel, Anmeldelse til alle Beboere af Hytter, Huuse og Palladser i Danmark, før 2 s., samt ogsaa et tydsk Skrive, som kom ud førend disse tvende, der handler om samme Giensaand, under den Titel: Erhoslungsmittel, oder was gegenmartig at das allgemeine Wohl zu tousey, gemribet der Stadt Kapenhagen, for 12 sk. Torbers Fiskere have den 5 Junii funde et enmastet Skib, staaende i Farvandet med Toppen en halAlen under Vandet, ungefær Øster fra Torbeks Bye tre fierdede Miils Distanke, og som det endnu ikke af Vedkommende til Advarsel for de Søefarende er bekiendtgjort, bliver det herved publiceret; og da der er Formodning, at det er en engelsk Slup under Navn af The Unity of Gottland, saa ombedes enhver som kunde give nogen Efterretning om et Skib af dette Navn, de behageligen vilde tilmelde det, enten aa S. T. Hr. Consul Feenviik i Helsingøer, eller til mig her i Staden paa Slotspladsen ved Holmensbro Nr. 3. Andreas Falk, Styrmand.