JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-20
Efter inhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende, at dette Lygte Fyr hidses paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivtillige blive meget kiendeligt om Dagen i de Direktioner, fra hvilket det kan sees. Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hviddingsøerne og et Lygtefyr inde ved Høyevarden, dette sidste tienen. de til at kunne, naar man og Aftenen eller Naten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen, ved Høyevarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne feiltage imellem Skuddesnæs og Hviddingsøernes Fyrer; dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul eller Blusfyr, men det paa Skuddenæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skin, og detre Fyr kan desuden, naar man kommer Vesteen fra, ikke sees, med min dre man tillige er saa sydlig, at det er frit Synden for Ski Giætongen, eller hvilket er det samme, at man haver det i N. O. t. O. retvisende og i denne Compas=Streg er Farvandet reent udfra Hviddingsverne. Man kan altsaa, om man først fik kun eet Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvivl og, hvilket af dem det kunne være, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvivlelig saae Hviddingsøernes Blus for at see, det maatte da ellers være besynderlig tyk, taaget Veir eller Sneelog, faaer man derimod ikke, ved at have stryget noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig være Hviddingsøens man haver i Sigte, og da kan man, ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land kan, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være vis paa, at det maa være Hviddingsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished, kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet ved Skuddesnæs og ind efter i Carmsundet. Naar man kommer henimod Smør, stakken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og naar Skuddesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seilads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vil vove at store Carmsunder ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindre Jndseilingen, saa kan Fyrene paa Hviddingssens og Skuddesnæs blive en fortræffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at holde krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilfælde maa man være meget agtpaagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-20
Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning forde Søfarende og andre Vedkommende, baade inden og udenlands. Kiøbenhavn, udi det vestindiske guineiske Rente og General=Toldkammer, den 30 October 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tönder Lund. Rosenstand Goiske, Oldenburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Kongelig alleer Vore Cosse No. 94 Fredagen den Disse Aviser udgives 2 Gange ugentlig for 18 Paris, den 9 Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Fra Belgien ere talrige Transporter Arrestanter, bragt hertil. En stor Deel deraf, ere geistlige Personer, som have gjort sig al optænkelig Umage, forat bringe de lettroende Bønder til Oprør. De have desaarsag med Skeevand gjort sig Mærker om Halsen for at vise Bønderne, at de vare guillotinerte Personer, som igien vare opvakte fra de Døde, for at forsvare den katholske Religion og at fægte mod Frantsoserne. Nu kom Rekrutudskrivningen til, som disse onde Menneskeer især benyttede, og sagde: see, nu vil de slaae Eder ihiel griber til Vaaben, og nu bleve disse lettroende Stakler, rasende, skiønt let sees, at der længe har været arbeidet hemmelig, paa denne Opstand, da de forførte Bønder ere overalt vel forsynede med Vaaben. Følgende Opfordring have Jnsurrections Anførerne udstædt i Departementet ForetsWeiswanpach, den 27de Octbr. Kiere Christne J indbydes herved, til i Morgen Kl. 9, at møde ved Thommen ved den store Landevei, forsynede med Skydegeværer og andre Vaaben, for at gaae til Feldts Dette skeer for Gud, for Religionen og for hele Verdens Vel, hvorfor I ingenlunde maae udeblive, da J ellers straffes med Jld og Sværd o. s. v. Peithier. Bourtenpillier. e privilegerte. ses. Tres 23de November 1798. J. aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia Men Frantfoserne gaae nu Oprørerne overalt imod med stærke Skridt. Ved Kanalen mellem Brussel, og Antwerpen, er i disse Dage forefaldet adskillige blodige Fægtninger, hvorved denne frugthare Egn er bleven en Skueplads for Ødelæggelse. Jnsurgenterne havde deres Hovedmagt samlet i Willebrock, Blas veld, Capelle, Boom og flere Steder, da et fra Brussel marscherende Korps Frantsoser angreb dem den 4de Jnsurgenterne retirette ind i Landsbyen Capelle, og gjorde fra Husene en skrækkelig Musketild; men Frantsoserne satte med deres Haubitzer 13 Huse i Brand hvorved endeel indebrændte, og endeel maatte springe over Klingen, og lade deres Krigskasse og 1 Fane i Stikken. Herfra tog Frantsoserne Veien til Wille broek, hvor de leed meget ved Jnsurgenternes frygtelige Jld; tilsidst trang de dog derind, men kunde ikke holde sig der, og retirerte til Villvorden. Den 5te og 6te rykkede atter nogle franske Korps med Kanoner mod Blasveld og Willebrock. Paa første Sted blev under Fægtningen blot nogle Huse afbrændt, men paa sidste, hvor Jnsurgenternes Modstand var haardest, blev Frantsoserne saa forbittrede, at de først plyndrede og saa satte Jld paa Byen. De Jnsurgentere som undkom, flygtede til Skovene, men paa begge Sider bleve mange Mennesker, og adskillige Vogne, fulde af Saarede ere komne derfra til Brussel. Idag melde Breve fra Mecheln: Insurgenterne ved Willebroek, Blaasveld m. fl. Steder, ere i en nyere heftig Fægtning, fuldkommen slagne, og henved 3000 dræbte, saa at man i disse Egne allerede venter Jnsurrectionen at være dæmpet, og de stakkels Bønder, vil nu for sildig erfare: at de til dem komne, og fra Døde opvakte Personer, vare falske Propheter i Faareklæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Den stakkels Fangevogter Boniface, som ved en falsk Ordre fra Søeministeren, lod sig forlede til at udlevere den engelske Fange, Sidney Smith og hans Sekretair af Tempeltaarnet, har nu siden den Tid sat, og blev den 5te ført for Criminalretten. Til sit Forsvar sagde han, at da 2 ubekiendte, den ene i Generaladjutants og den anden i Capitains Uniform, komtil ham med den falske Ordre til de fangnes Udleverelse, for at bringes til Fontaineblaan, kunde han ikke andet end troe dette, da Smith forestillede sig som han aldeles ikke vilde ud af Templet, men græde og skreeg: at Directoriet vilde lade ham omkomme. Den cedsorne Ret dømte altsaa Boniface til 2 Aars Fængsel for denne sin Lettroenhed, men Tribunalretten, formildede Dommen til 6 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Vor Kaper Merkur, har erobret en engelsk Chinafarer, som havde en Kiste, med 300 Sorter Sæde, korn, for Kongen af Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Wien, den 10 Novbr. Efter Forlydende skal Keiseren hav besluttet, at ifald det skulde komme til nye Fredsbund, selv i egen høie Presen af commandere den Jtalienske Armee. Man forsikkrer, at der er gjort Forestillinger derimod. - saa Fald vil Erkedering Johan, for at lære KrigspreFissionen, ogsaa være ved Siden af Erkehertug Carl. Til de i Vestaalizien indrykkede 24000 Mand Rus. siske Tropper, skal endnu følge 25000 Mand, des foruden skal et Reservekorps blive staaende i Viina.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Den Franske Prindsesses Reise er ikke gaaet for fl., men er bleven opset til Forvaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Efter Breve fra Bucharst, af 1ste dennes, skal Pachaen af Philoypolts have retfærdiggjort sig hos Por een for de ham ellante urigtige Beskyldninger, og et derefter udnævnt til Pach, af Begrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Constantinopel, den 18 Octbr. I største Hast er her udrustet en Deel smaae Fartøier, for at følge den forenede Russiske og Tyrkiske Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Den Engelske Gesandt Spencer Smith, har den 11te fornælet sig med den Keiserlige Jnternuntius, Herbert=Rathkeals, Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Af alle herværende Franske har ingen faaet deres Friehed uden Skibsbygger Lobruun, hvilken har gjort Porten mange Tienester. Han og hans Arbeidere i Arsenalet, har forforet de Republikanske System. J Persien har Baba=Khan seiret over sin RivatMehmed=Khann. Denne sidste endte pludselig sin Løbebane ved at angribe et talrig Korps med et lidet, hvorved han personlig blev fangen. Endnu levende og meget saaret bragte man ham til Baba Kahn, som strax derpaa lod udstikke Øinene paa ham. Hans talrde Tilhængere har derpaa adspredet sig og Baba Kan er nu Herre over hele Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Der er atter opfanget en Fransk Brik med Depescher fra Buonaparte, efter hvilke Frantsoserne i Enypten skal være i en meget slet Forfatning. Buonaparte melder i disse Devescher til Directoriet; Min Armee ved Pharao Tscherme camperer paa en Høi ved Cairo. De omsværmende Araber giøre den hele Ean saa usikker, at man ikke 4000 Skridt fra Leiren kan være sikker. Alt hvad Armeen bruger, maa drives ind med Magt, thi Penge og Levnetsmidler, ere her lige vare. Beyerne ere ikke flygtet tomhændet bort, men have taget deres Skatte med sig, og Jndvaanernes Eiendomme tør vi ikke antaste, da Opstand kunde befrygtes, hvilket min Armee i nærværende Forfatning er for svag til at dæmpe. Den tager daglig af, og lider meget ved Blodgang. Ogsaa er funden paa en opbragt Brig, Depescher, fra den Franske Commandant i Alexandrien til Direcrorium, som melde: At dersom han ikke faaer Succurs fra Frankrig, kunde han ikke holde sig Vinteren, over i Egypten. Men alle disse Depescher fortiener nok ikke at troet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Blandede Efterretninger. Fra Rom meldes, at Busnaparre har bemægtiget sig Staden Aleppo i Syrien. I Haag, hvor alle Vagter og Poster i Begyndelsen, af denne Maaned bleve fordobledt, er nu Alt igien sat paa den gamle Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Fra Amsterdam meldes: Man har ikke i lang Tid have saa mange Tyverier, voldsomme Indbrækninger og Modudøvelser, t vor Enn, som nu, thi hele Skarer af Dagende sværme, her omkring. J forrige Uge styrtede en saadan Hær af Tyve ved Nattetid ind i et Huus, hvor ingen anden var end et eenligt Fruentimmer, men til Lykke havde hun af Menneskekierlighed samme Aften indlogeret 3 Franske Solde er hos sig, og disse skiød 2 af Tyvene ihiel paa Stedet, og de andre tøge Flugten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Jndenlandske Efterretninger Den 17de ankom Orlogskibet Oldenborg og Fregatten Thetis paa Kbhvns Rhed; den sidste kom tilfældigviis paa Grund, dog venter man at faae den af uden Skade. Samme Dag ankom ogsaa 6 Vestindiefarere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Regieringen paa St. Helena har anholdt tre danske Ostindiefarere paa deres Hiemreise, dog tør man vente et got Udfald, da disse Skibes videre Skiebne skal afgiøres i Engelland. Efter Hamborger Nye Tidende er Etatsraad de Coninck som skal have en betydelig Deel i disse Skibe, reist til London, for personlig at forsvare sin Eiendom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Capitain Sølling skal reise op til Norge med en Baad, som han har medbragt fra Engelland, hvis væsentligste Fordeele ere, at den har et ordentlig Dæk, en vel indrettet Pompe ogen overmaade svær Baglast, som der paa Kongelig Regning at lade bygge ere af dette Slags Baade til en Prøve for Lotserne i Arendal, Mandal og Frederikshald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
J Nakskov bliver nu oprettet et Amts=Sygehuus for Halsted Amt, hvortil af den Kongelige Kasse rentefrit forskydes den Summa 2000 Rdlr., som aarlig skal afdrages ved et Paalæg paa Amtets samtlige Hartkorn af 6 sk. pr. Tønden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Nogle Laugssvenne af Hattemagerprofessionen i Kbhvn, have villet giøre nogle Langs=Sæder, som herske i Lybek, Bremen a. gieldende hos os, saasom at en Mester kuns maatte udlære een Dreng hvor fierde Aar, og at denne skulde, førend han udskrives. udrede 4 Rdlr. til at drikke og paa deres Kroe og desuden betale 1 Rdlr. 2 Mk. til Anskaffelse af en Sølvskildt med hans Navn i, til at hænge paa deres Drikkekar, Velkomsten kaldet; men Kancelliet har, paa Laugets indgivne Klage, søgt at hemme disse Uordener ved at vise deres Løvstridighed og bestemme en Mulct for dem, som giøre sig skyldige heri Den saakaldte Omskening eller Tvang paa ledige Skoemager Svende i Kbhvn, til at tage Tieneste hos Mesterne efter Omgang, er nu afskaffet, og Mesterne have samme Frihed til at antage deslige Svende i deres Tieneste, uden at være bunden til nogen Tour eller Omgang i denne Henseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Som en Mærkværdighed fortiener det at anmeldes, at af 11 Personels Kapellaner i Efgie Præstekald i Kristiansands Stift, ere 3 døde som Sollicitanter i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
En Nattevægter i Kbhvn, advarer nu ogsaa Fol fra at betroe sin Madame noget i hans Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
En ves Skibsmand i Kbhun skal efter Rygtet være idømt en Pengemalkt af 500 Rdlr. i disse Dage, for Forprang med Brænde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
J Skotland har man den priselige Maade at fremme Jndustrien imellem Almuen, at man anstiller Vedderkampe. Saaledes seer man ofte en 40 Bønderpiger sidde med deres Spinderokke i en Kreds paa en fri Plads, i hvis Midte de Præmier som ere udsatte af en eller anden Dame, findes opstillede, og svinde om Kap. Ligesaa pløie Bønderne om Kap a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
J Sielland tvistes: om en Møller, (der havde angivet en Brændeviinsbrænder for at have blandet Hvedimellem Rug til Brændeviin, og derfor som Angiver, fik Halvdelen af Mulcten) har givet disse, ved at være Angivet, fortiente Penge til Byens Fattige, eller til en Soupee for sine Venner, I Ullerslev Krot i Fyen døde for nogle Dage siden en Kor, 8 a 14 Dage førend den skulde kælve, ved det den havde forviklet sig i Baasen, og brød sin Hals. Da den blev opskaaren, fandtes i den 4 fuldbaarne Kalve af sædvanlig Størrelse, nemlig 3 sortbrogede Qvi Kalve, og 1 dito lidet mindre Tyr Kalr. Følgende Maader at nedlægge Ansioser paa i Norge, fortiener at bekiendtgiøres: De beste smaae Sild falde efter Mikkelsdag. De maae være skarpe under Bugen, naar man strygger derpaa med Fingrene, da de som ikke ere skarpe, slet ikke due til Ansioser. Man toer dem to til tre Gange rene i Søevand, at Flossene gaae vel af dem. Derefter lægges de i stærk Lage, deres er stærkere end Makrel=Lage, i en Nat og en halv Dag. Derefter optages de, nedlægges i en Dunk eller Steenpotte paa Ryggen, med Bugen opad. Over hvert Lag strøes efterskrevne Species, som sammenblandes, nemlig: En halv Potte Lyneborger Salt, i Mangel deraf hvidt fiinstødt fransk Salt (men ei spansk Salt), 3 Qvintin Allespeci, 2 Qvintin Jngfer, 4 Lod spansk Humle, 2 til 3 gode Rødløg, vel hakkede og fiint stødte, saa og nogle Laurbærblade. Avertissements Nor mine høistgunstige Velyndere i og uden for Fyen G kan jeg ikke undlade at tilkiendegive: at jeg nu, efter den ulykkelige Ildsvaade forrige Aar, er forsynet med en nye firebygget Gaard, som indeholder flere Værelser, deels med og deels uden Sænge, end begge Giæstgiver gaardene førend Jldebranden, samle kunde udgjøre, Saat jeg i samme daglig modtager og opvarter Herskaber, og andre Reisende med Logis og alle muelige Nødvendigheder, saavel som behørig Stalderum, Vognremisser og Føering, og at jeg stedse, ligesom forhen i over 20 Aar, skal bestræbe mig for at opvarte enhver efter sin Stand paa det billigste og til Fornøielse, hvortil jeg for ved Stræbsomhed og Flid at faae mit lidte store Tab efterhaanden lidet oprettet, ærbødigst vil have mig recommanderet. Min Gaard ligger ellers overmaade beqvem situeret lige over for Post Expeditionsgaarden, og tæt ved Strandporten, saa at man, naar man gaaer ud af samme, kan med nogle faae Skridt være paa Skibsbroen, foruden at da jeg anvender al mulig Umage for dens beqvemme gode og smukke Indretning, tør jeg forsikrer Gaarden i Tiden naar den bliver ganske fardin, vil blive en med de største og beqvemmeligste Giæstgivergaarde imellem Kiøbenhavn og Hamborg. Nyborg den 10de November 1798. Ole Rye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Kongel. privilegeret Giæstgiver. Til end mere Betryggelse for de Søfarende, som " seile ind og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skuddesnæs, er bleven foranstaltet paa Pynten af bemeldte Næs opsat et nyt Lygtefyr, som begynder at brænde den 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler, som de øvrige Fyrer, nemlig: om Sommeren fra Paaske til Mikkelsdag antændes det 1 Time efter Solens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaskee 1/2 Time efter Solens Nedgang, og brænder til 1/2 Time for dens Opgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Efter inhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende, at dette Lygte Fyr hidses paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivl tillige blive meget kiendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilket det kan sees. Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hviddingsøerne og et Lygtefyr inde ved Høyevarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man og Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen, ved Høyevarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne feiltage imellem Skuddesnæs og Hviddingsøernes Fyrer; dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul eller Blusfor, men det paa Skuddernæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skin, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er frit Synden for Skiæret Giætongen, eller hvilket er det samme, at man haver det i N. D. t. O. retvisende, og i denne Compas=Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøerne. Man kan altsaa, om man først fik kun eet Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvivl og, hvilket af dem det kunne vare, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvivlelig saae Hviddingsøernes Blus fyr at see, det maatte da ellers være besynderlig tyk, taaget Veir eller Sneefog, faaer man derimod ikke, ved at have stryget noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig være Hviddingsvens man haver i Sigte, og da kan man, ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, kan, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være vis paa, at det maae være Hviddingsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished, kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet ved Skuddesnæs og ind efter i Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstakken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og naar Skuddesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seillads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vil vove at styre Carmsundet ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindre Jndseilingen, saa kan Fyrene paa Hviddingsvens og Skuddesnæs blive en fortræffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at holde krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilsælde maa man være meget agtpaagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning forde Søfarende og andre Vedkommende, baade inden og udenlands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Kiøbenhavn, udi det vestindisk guineiske Rente og General=Toldkammer, den 30 October 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tönder Lund. Rosenstand Goiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-23
Oldenburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Paris, den 13 Novbr. Vel melder den officielle Journal, at Uroelighederne i Belgien ere standsede, men Privatbreve tale endnu om forefaldne blodige Fægtninger mellem vore Tropper og Jnsurgenterne, og Roligheden synes blot i Dyle Departementet at finde Sted, hvor ogsaa den befalede Beleining er ophævet. Derimod melder en Efterretning fra Laxemburg af 9de dennes: Republikens Tropper har ved Clervant angrebet Rebellerne og anrettet et skrækkelig Blodbad imellem dem; med mageløs Mod besteen Frantsøserne, efter en 24 Timers udstanden Marsch, og uden at hvile, de uovervindeligste Hindringer. Jmellem Rebellerne toge de 3 Præster fangne, og i Hossenge havde Rebellerne indesluttet 32 Republikanere, som næste Dag skulde have været ihielskudte, hvilke de befriede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Fra Antwerpen meldes: Det forhenværende Abbedie, Kongerlod, er af 800 bevæbnede Personer bleven udplyndret. Disse vidste at alt Blye, Jern og andre Sager af Værd, fra den der nylig nedbrudte Kirke, vare der i Forvaring, og Abbediets Lofter vare fyldte med Korn til Brændeviinsbrænden. Udplyndringer, varede i 2 Dage, og hvad de ikke i den Tid kunde faae med sig, satte de siden Jld paa Fra Mayland har en overordentlig Coureer brage den Efterretning: at den cisalpinske Constitution, er der med stor Stemmefleerhed antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
De stærke Stermvinde her i denne Tid have raset, og tadskillige Egne omkastet de starkeste Træer, har ogsaa paa Søen anrettet Skade for de engelske Krigsskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Ved Nationalbanken blev forleden en Person heftet som fremkom med 48000 Fanker i falske Bous. Ligeledes blev en Viintapper forleden dømt til 4 Ugers Fængsel og 300 Frankers Pengestraf, fordi han til et Market havde bragt 4 Fade Viin, hvoraf var en flettedeel Vand - som dog var Synd at straffe ham saa haardt for, da han vist havde gjort det i den gode Hensigt, at de som drak den, ei skulde blive rusende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Den 9de og 10de blev her endeel Tropper sat i Bevægelse, og Vagterne ved Palai Royal fordoblet fordi man befrygtede en Opstand af de unge Mennesker af den første Reqvisition, men alt blev rolig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Den 9de blev en i Thuilleriets Hotel boende Folke repræsentant frastiaalen 40000 Frakker i Guld og 2 Uhrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Marine Ministeren har bekiendtgjort en Licitation paa 16 Liniskibe, 18 Fregatter og 16 mindre Krigsskibes Bygning, til de meest billige. Fra Egypten have vi ingen Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-11-27
Brussel, den 12 Novbr. De Fægtninger, som i de sidste Dage have have Ste mod Rebellerne, vare især vigtige ved St. Amand og Bornheim. Paa begge disse Steder havde Jusur, genterne stærk forskandset sig og modtog Frantsoserne med en Steen= og Kugleregn, og saagaae fra Husene heltede kogheed Olie paa dem. Ved Bornheim blev 5 Frantsoser dræbte og 28 Saarede ved Insurgenter, nes første Salve, men de øvrige raabte: Hevn, og nu kom det til en mordisk Fægtning imellem dem. hvis Følge var, at næsten den hele smukke Landsbye, blev lagt i Aske, og i 48 Timer hørtes uasbrudt Menneskers ynkelige Skrig og det uskyldige Kreaturs go selige Brølen, som indebrændte. Over 400 Koner, og Børn fra denne Bye, løbe uden Brød og næsten nogne omkring paa Marken. Ogsaa paa første Sted, blev endeel Huse afbrændt. Ved Alost er Byen 30 jeghem opbrændt. Mange saarede Frantsoser er brage, hertil.