JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J de sidste 3 Maaneder ere over 10,000 Kolonister udvandrede til Algier. Man siger, at Hertugen af Nemours med det Første vil erholde Hosebaandsordenen fra Dronning Victoria. Den marokkanske Gesandt har, til Parisernes store Fornøielse, spiist til Middag hos den pavelige Nuntius. Østerrig. Keiseren af Rusland er igjen afreist fra Wien, hvor hans Ophold ikke har havt væsentlige Følger: ubehagelige Efterretninger fra Østersøprovindserne samt Budskabet om hans troe Allierede, Shahen, af Persiens Død havde dybt rystet ham. Om Giftermaalsplanen mellem den østerrigske Erkehertug og Storfyrstinde Olga tales der aldeles ikke mere; paa sin Tilbagereise fra Palermo vil Keiserinden heller ikke lægge Veien over Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Amerika. Bladet "Nyyorks Herold, beretter, at de nordamerikanske Fristater underhandle med Mexico om at erholde Nycalifornien tilkjøbs for 20 Millioner Dollars og Bladet seer heri Begyndelsen til at realisere den Plan: at indlemme Mexico i Unionen, hvorved der vilde skabes en Republik af en saa gigantisk Størrelse, at Verden endnu aldrig havde anet dens Mulighed. - Buenos Ayres's Blokade haandhæves paa det Strængeste af den forenede engelsk franske Eskadre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved Criminalretten i Kjøbenhavn er Redakteuren af Morgenposten, Cand. theol. P. Larsen, for et i No. 189 af bemeldte Blad indført Stykke, betræffende den af Hs. Majestæt mod den forulykkede Muursvend Carles Enke i Kjøbenhavn udviste Naade ved at tilstaae hende en aarlig Understøttelse af 20 Rbd. m. m. og navnlig for i Samme, at have paa en høist utilbørlig og usømmelig Maade omtalt nogle af Hs. Maj. Kongen trufne Foranstaltninger, idømt 300 Rbd. Mulkt og 5 Aars Censur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Høiesteret har fældet Dom i Sagen: Kammerjunker C. J. Arenstorff imod Kammeradvocaten paa Embeds Vegne, betræffende Betalingen af 1800 Rbd. Sølv, som det formeentlige Restbeløb af det betingede Afdrag paa Kjøbesummen for Hovedgaarden Dronninggaard med Renter, under hvilken Sag Appellanten har anlagt Contrasøgsmaal til Liquidation af 1650 Rbd. med Renter som Erstatning for 60 Meierikøer, der skulde have medfulgt i Kjøbet af Dronninggaard, m.v. Ved Viborg Landsoverretsdom af 19 Februar 1844, der stadfæster Dronninglunds Herredstings Dom af 1 Juni 1843, var Jndstævnte frifunden for Citantens Tiltale i denne Sag, hvorimod Sidstnævnte var tilpligtet til Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond at betale 1800 Rbd. Sølv med 4 pCt. Renter fra 24 Marts 1840, indtil Betaling skeer. Dom. Landsoverrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til den kongel. Kasse skadesløst, og derunder i Salarium til Kammeradvocaten 80 Rbd.; saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Blandinger. J det skandinaviske Selskabs Møde i Kjøbenhavn i Fredags optoges 45 nye Medlemmer. Viceformanden, Prof. Sommer, meddeelte Selskabet, at der var indkommet 972 Rbd. til de nødlidende Svenskere og at Man af Selskabets Kasse havde tilskudt 28 Rbd., saa at en Sum paa 1000 Rbd. sidst i forrige Maaned var sendt til Grev Posse i Stokholm, der var Formand for den Committee, der havde dannet sig for at afhielpe Nøden i de vedkommende Provindser. Ved Festen udbragte Rector Almquist en Skaal for at det islandske Sprog maatte forstaaes i Danmark, Norge og Sverrig som Modersmaalet, at Jsland maatte blive optagen i Skandinavien, som da vilde komme til at bestaae af Danmark, Sverrig, Norge og Jsland og for det store skandinaviske Norden fra Amerika, som Jslænderne havde opdaget, til Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J Anledning af vedkommende Politiøvrigheds nylig omtalte Fremgangsmaade mod en Forsamling af Bønder i Svindinge By i Holbeks Amt, er ved Fæstegaardmand Hans Jensen i Faareveile indgivet en Ansøgning til Hs. Maj. Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Det fortjener - hedder det i Kbhposten - at fremhæves som et glædeligt Tidernes Tegn, at de slesvigske og holstenske Bønder, i deres Petition til Kongen, angaaende Jndførelsen af almindelig Værnepligt, ikke have fulgt de, Bondestanden i den senere Tid jevnligen givne, men vistnok lidet følgeværdige, Raad. Forskjellen mellem det, Bønderne have forlangt i deres Petition, og det, Man havde anbefalet dem at fordre, bestaaer hovedsageligen deri, at imedens hiint gaaer ud paa enhver vaabendygtig Mands Underviisning og Øvelse i Vaabenbrug, med fuldstændig Udelukkelse af Stilling, have Raadgiverne vel anbefalet Bondestanden, at modsætte sig alle personlige Undtagelser, uden netop paa Grund af Udygtighed, men derhos dog antaget, at Stilling (Bytning) burde være tilladt. Det vil uden Tvivl være let at opdage den himmelvide Forskjel mellem disse tvende Fordringer; thi idet Udelukkelse af Stilling medfører personlig Tjenesteydelse af den Fornemme som af den Ringe, af den Rige som af den Fattige; idet den nødvendiggjør en Totalforandring i den militaire Disciplinair- og Straffelovgivning, saavelsom en betydelig Forkortelse i den overdrevent lange, for største Delen overflødige Garnisonstjenestetid, vilde Jværksættelsen, af den saameget yndede ligelige Fordeling af Værnebyrden" med Stillingstilladelse vedblive at være en personlig Byrde for de Uformuende af alle Stænder og en Beskatning af dem, der vare istand til at løskjøbe sig, en Forandring, hvorved Bondestandens alene privilegerede Fredstjenestefunction jo vistnok hævedes, men som derimod hverken befordrede Krigsmagtens Agtelse og Anseelse i den offentlige Mening, eller styrkede den mod ydre Fiender, eller kunde betragtes endog kun som et Hanefjed fremad mod almindelig Væbning. Alt dette synes Slesvigs og Holstens Bønder klarligen at have indseet; og ved deres Petition om almindelig Vaaben indøvelse og Udelukkelse af Stilling have de lagt for Dagen, at de kjende en kortere og sikkrere Vei til et almindeligt Væbningsystem, end adskillige af deres Raadgivere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J sit Tilbageblik paa 1845 siger Berl. Tid. "Det er især i forrige Aar, at Agitatorer have været virksomme for at bringe de Planer til Udvikling, hvorpaa de i flere Aar have bearbeidet den lettroende og letsindige Deel af Landalmuen til at indlade sig. Havde paa samme Tid virkelig Mangel eller sande Lidelser hjemsøgt vort Land, ligesom saamange andre Lande, da vilde endnu et Middel, og det et virksomt Middel have været forhaanden til at opnaae Agitatorernes Hensigter: men netop de heldige Conjuncturer for Landbrugerne, som atter have gjentaget sig, maae, ved at forøge Bondestandens Anledning til at føle det Heldige i dens lovbeskyttede Stilling, gjøre den mere betænkelig ved at sætte denne paa Spil for at opnaae indbildte Rettigheder. Den vil indsee, at enhver Uret, selv om den lykkes til en Tid, giver Losenet til større Uret, og at det ikke blot er Vold, som gjør enhver Besiddelse usikker, men ogsaa Vildfarelse. Bondestanden vil efterhaanden indsee, hvorledes den ligesaameget nedværdiger som skader sig selv ved at laane falske Venners løse Mundsveir et villigt Øre, fremfor den Regjering, som har udfriet den fra Stavnsbaand og Uvidenhedens Lænker, og stadigt med faderlig Omsorg arbeider paa at befæste hele Folkets Lykke, og Bondestandens Frihed og Velstand i reen og uforstyrret Forening med alle andre Stænders sande Tarv. Allerede deri vil Bondestanden, erkjende det Mistænkelige og Fordærvelige i de agitatoriske Bevægelser, at disse udenfra have søgt at arbeide sig ind i Standen, og at ikke Bondestanden selv, men dens ukaldede Hovmestere have opløftet deres Røst til Klagemaal over Bondestandens Kaar. Ved at skaffe sig sand Oplysning vil Bondestanden komme til Jndsigt om, hvor lykkelig dens Tilstand er fremfor i mange andre Lande, hvor Almuen under langt strængere Arbeide og langt større Tryk har slette Kaar, trods dens her ukjendte Tarvelighed og Nøisomhed. Derfor seer Man heller ikke hos os Bønder og Almue i Tusindetal at udvandre til fjerne, uopdyrkede Lande i Haabet om der at kunne ved deres Arbeide vinde en taalelig Tilværelse, som de ikke kunne tilkæmpe sig i Fædrehjemmet. Heller ikke bortrives hos os Bønderne i Tusindtal fra Plov og Arnested for at opoffres eller lemlæstes paa Krigens og en Folkerepræsentations Ærgjerrigheds blodige Alter: kort sagt, Bondestanden hos os føler ingen af de Lidelser, som nedtrykke Almuen i de fleste andre Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J Augsb. Allg. Zeit, læses en Artikkel, der viser, hvor begrundet de Danskes Klager ere over deres Nationalitets Behandling i Slesvig. Slutningen lyder saaledes: "Og hvad gjøre nu de Danske imod denne sørgelige Tilstand, imod disse uophørlige Angreb, De ville ingenlunde, at det danske Sprog skal indføres i de Districter, hvor det tidligere herskede, de opgive det som engang er tabt. De ønske kun, at denne unaturlige Germanisering ikke skal trænge videre frem; de fordre kun lige Ret for begge Nationaliteter og Sprog i Skole og Kirke, i Rettergang, i Forvaltning og Stændersal. Og hvori bestaaer det Propagandavæsen, som skal være udgaaet fra Kongeriget, Deri, at 16 Slesvigere i Kjøbenhavn have forenet sig for at sende de i 60 danske Sogne i Slesvig oprettede Læseforeninger danske Bøger, største Delen for deres egne Penge - deri, at Man herfra understøtter med Pengebidrag en i Nordslesvig grundet Høiskole for danske Landbeboere - deri, at Danske fra Kongeriget have taget Deel i de Folkefester, hvortil Tusinder af slesvigske Danske havde forsamlet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Naar tydske Fædrelandsvenner sendte deres Sprogfæller i fremmed Land f. Ex. i Rusland, Ungarn eller Nordamerika tydske Bøger og understøttede deres Skoler, vilde Manda i Tydskland betragte dette som Anmasselse, Overgreb eller forkastelig Propagandavæsen? Hvorledes kan det da være Uret, at de Danske gjøre det Samme og det i deres eget Hjem? Det danske Folk har tilvisse en for besindig Forstand til at det ikke skulde indsee, at det vilde være Taabelighed at forsøge paa en anden end blot defensiv Kamp mod en langt mægtigere Nation, en langt større Literatur. Ogsaa er der os ikke et eneste Factum bekjendt, som kunde synes at tyde paa en Stræben fra det danske Folks Side efter at indskrænke eller kun at skade den tydske Nationalitet eller det tydske Sprog, ligesaa lidt som der foreligger noget Exempel paa, at den noget Sted har maattet vige forden danske. Den fuldstændige Mangel paa saadanne Facta viser sig ogsaa klart deraf, at Schlesvigholsteinerne stedse, naar Man fordrede Beviser, komme tilbage til en privat Yttring af en eneste ikke betydende Mand, der for 40 Aar siden havde den besynderlige Grille at ville danisere Holstenerne, og at den ærede Brevskriver, som i sit Svar paa vor tidligere Skrivelse tilstaaer, at vi Danske, paa ingen Maade tilsigte en Fortrængelse af det tydske Sprog, dog ikke har forsmaaet, atter at diske op med denne gamle Anekdot, bliver dobbelt betegnende naar Man erindrer sig, at vi selv have hentydet dertil, som en taabelig Tanke, der stedse er bleven det danske Folk fremmed." Vi gjentage det, denne Anekdot tilhører en Tid, da det tydske Folk var dybt fornedret, og selv dengang stod hiin Mand med sine uskyldige Ønsker, saavidt vi vide, ganske aleene; hvorledes skulde der da nu, efterat det tydske Folk har hævet sig seirrigt og hæderfuldt, kunne nære en saadan Ufornuft. Det vil af det Ovenanførte være klart, hvor svær den reent defensive Kamp allerede gjøres os. At vise det tydske Publicum, paa hvis Side Ansvaret for det retstridige Angreb, paa hvis Side Selvforsvarets Ret er, det er Øiemedet med disse Linier, hvis Resultat vi troe kan gives i følgende Sætninger: 1) tidligere langt overlegen er endnu meere end Halvparten af Slesvigs Befolkning dansk, 2) de Danske ere i deres gode Ret, naar de fordre, at deres Nationalitet og Sprog i dette Hertugdom me skal stilles paa lige Fod med den tydske i Skole og Kirke, i Retspleie og Forvaltning som og i Folkerepræsentationen; 3) Schleswigholsteinerne modsætte sig ikke blot dette retfærdige Forlangende, men deres Bestræbelser gaae aabenbart ud paa endnu mere, end Tilfælder allerede er, at undertrykke den danske Nationalitet og Sprog i Slesvig, ja om muligt ganske at udrydde den; 4) der foreligger intet Exempel paa, at de Danske have fortrængt det Tydske eller søgt at fortrænge det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J Kbhposten læses følgende Forslag til at convertere det ufrie Hartkorn til frit Hartkorn: "Lad den historiske eller cammeralitiske Oprindelse til det frie Hartkorn være som den vil, saa er det vist, at Besidderne af det ufrie Hartkorn med Rette kunne ønske at see denne Difference hævet paa en lovlig Maade, det gjelder derved kun at træffe det rette Middel, der kan hæve dette Statsonde. Den uindskrænkede Souverainitet kom vort Pengevæsen til Hielp, skulde den ikke ogsaa kunne komme Hartkornet til Hjelp, hvis den ønsker lige Byrdefordeling paa samme, Ved alle Converteringer maa Forslaget have en reciproque Erstatning, og da denne neppe her kan tilveiebringes ved Penge, saa foreslaaer Proponenten heraf, at det ufrie Hartkorn converteres til frit Hartkorn med Forholdet, at 4 Tdr. ufrit Hartkorn blive ansatte til 5 Tdr. frit Hartkorn. Dernæst, at alle Land Communer tilsammen tilbyde for hver 400 Tdr. Hartkorn, et Sogn har, at levere en Rytter- eller Artilleri Hest, enten i Natura eller ved Betaling (alle de Sogne, som have under dette Qvantum betale efter Proportion) og endelig, at Hs. Majestæt vil fritage Godseierne for Ansvaret for deres Bønders Skatter til den kgl. Kasse, men i Forening med Rentekammeret og sine Amtmænd, udfinde den meest passende Maade at forsikkre den kal Kasse sine Jndtægter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Som bekjendt blev for nogle Aar siden den i Garnisonens Exerceerhuus opstillede Buste af Kong Frederik den Sjette ødelagt under de Øvelser, der afholdtes af Rekruterne i Kongens Livkorps. Som en Selvfølge tilbød Corpset sig at erstatte den ødelagte Buste med en ny; men, uagtet et velmeent og høfligt Tilbud vel kunde have fortjent et høfligt Svar, blev hint dog ikke modtaget, idet Vedkommende yttrede: at Garnisonen nok selv skulde besørge Busten gjenopsat. Disse Vedkommende, Kjøbenhavns Gouvernement, der vare saa flinke til at svare paa Andres Vegne, burde da have været ligesaa flinke til at gribe i egen Lomme og selv afholde Udgifterne til en ny Bustes Forfærdigelse og Opsættelse paa den gamles Plads. Men hvad skeer? - Gouvernementet lader Garnisonens Stabsofficierer adspørge, om de ved frivilligt Sammenskud ville bidrage til det nævnte Øiemed, og naturligviis bukke i det mindste største Delen af Stabsofficererne underdanigst og erklære sig særdeles beredvillige. Dette kunde nu være sin Sag, eftersom Stabsofficiererne ere saaledes gagerede, at de vel kunne taale denne Udgift, og den af dem, hvem den kunde genere, stod det jo frit for at vægre sig paa rette Tid og Sted, da Opfordringen skete. Men senere erfarede Man, at Udgifterne til Busten, der beløb sig til circa 700 Rbd., skulde fordeles paa Garnisonens samtlige Officierer og Mellemstabsbetjente. Hvorvidt nogle af disse senere ere blevne adspurgte om deres Villie i denne Sag, skulle vi ikke kunne afgjøre; vist er det, at det ikke har været Tilfældet med Alle, idet navnlig en stor Deel af Mellemstabsbetjentene, først erholdt Underretning om den hele Sag derved, at de respective Regnskabsførere uden Videre afkortede det Beløb, hvortil Man havde bestemt deres frivillige Bidrag, af den Gage, der blev udbetalt den 1 Januar sidstl., med det Tilføiende, at dette skeete efter Gouvernementets befaling. Ligesom det overhovedet synes høist upassende, at Man i denne Anledning har forlangt Bidrag af Mellemstabsbetjentene, der aldeles ingen Jnteresse have af Garnisonens Exerceerhuus, saaledes bliver denne Fordring aldeles ulovlig, naar Man, uden engang at have spurgt Vedkommende, egenmægtigen gjør sig betalt i hans Eiendom; og de, der have vægret sig ved at modtage deres Gager med anden end den normale og lovlige Afkortning, ere derfor i deres gode Ret. Jngen uden Hs. Majestæt selv kan befale noget Afdrag i nogen Embedsmands Gage, og det er derfor at haabe, at Kongen ikke vil tillade dette Jndgreb i hans og hans Embedsmænds Rettigheder, der, hvis Sligt gik upaatalt hen, hvert Øieblik kunde være udsatte for at krænkes og tilsidesættes. (Fædrel.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Fra Kjøbenhavn skrives i Aarh. A.: "Jfølge Privatbrev er Agent Carstensen den 21 Decbr. bleven viet til sin Cousine, Miss Mac Eming, i St. Mariakirken i Florents. - Efter Forlydende skal Adolph Meyers (Goldschmidts) Novelle: "En Jøde", være saa nær udsolgt, at en ny Udgave ansees for nødvendig Ogsaa Møllers Aarborg "Gæg, skal glæde sig ved en særdeles god Afsætning, hvilket den ogsaa fortjener. Deels for at høitideligholde Balletten "Sylphidens Jubilæum, idet den nemlig er gaaet 50 Gange, og deels for at yde Balletmester Bournonville et Erkjendtlighedsbeviis, havde Balletpersonalet i Tirsdags Aftes i Hoftheatrets Forsal arrangeret et Festgilde, hvortil Hr. Bournonville var inviteret. Ved denne Leilighed blev der udført forskjellige Tableauer, componerede af Personalet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Censor har atter strøget i Viborg Avises Nummer for i Løverdags; denne Gang var det en Annonce fra Kjøbmand S. Hagemann, som maatte gaae ud Anders Nøthens efterladte Skrifter ere udkomne i Aarhuus. Første Nummer af den af Hr. Bernhard Re udgivne Almindelig dansk Landbotidende", er udkommet; Sekretairen for Randers Amtshuusholdningsselskab, Pastor Vallentin, har overtaget Hovedredactionen og Bladet vil erholde Bidrag fra Dhrr. Dalgas, Drewsen, Fielstrup, Hofmann (ang), Krarup og andre dygtige Landmænd. Forinden sin Død beflittede den danske Consul i Algier, Hr. Wallich, sig paa at samle en betydelig Deel Sjeldenheder, som han bestemte til Kunstkammeret i Kjøbenhavn. Disse ville nu, ifølge Flyveposten, om kort Tid ankomme til Kjøbenhavn og skulle bestaae af høist værdifulde og sjeldne Sager, hvoriblandt nogle, hvis Mage aldeles fattes i Samlingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J Horsens A. hedder det: "Ved Opførelsen i Mandags Aftes af "Domi, den amerikanske Abe, eller Kampen med Slangen", udførte Hr. Balletmester Springer sin Rolle som Aben Dom med en paafaldende Naturlighed, som i høi Grad morede Publikum, og tillige maatte det forundre, at Hr. Springer endnu, uagtet sin Alder og den Skade han leed for et Aars Tid siden ved at brække det ene Been, vedligeholder sin fordums Færdighed i denne sjeldne Rolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
En Jndsender fortæller i Veile Avis, at da Valgbestyrelsen for de sidste Borgerrepræsentantvalg forlangte, at Stemmesedlerne skulde oplæses og tilføres Protokollen efterhaanden som de indkom, forlod omtrent Halvdelen af Vælgerne, der vare utilfredse med denne Voteringsmaade, Raadhuussalen, hvorefter Majoriteten af de Tilbageblivende gjenvalgte Hr. Linnemann. Der skal være indsendt Forespørgsel til Cancelliet og Valgets og Voteringsmaadens Gyldighed. Jndsenderen mener, at da Communalanordningen tillader Valg mellem mundtlig Votering og Votering med Stemmesedler, er det en Selvfølge, at Sedlerne sammenrulles, lægges i en tom Kasse, som først aabnes, naar Stemmegivningen er tilende, hvilket udtrykkeligen siges i Communalanordningen for Kjøbenhavn, der er yngre end de øvrige Kjøbstæders. Af Hempels Avis sees, at Valgbestyrelsen i Odense ogsaa har anseet Stemmegivning med Sedler paa sidstnævnte Maade for overeensstemmende med Anordningen, da den nylig der er brugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Den i længere Tid i Nykjøbing paa Morsøe grasserende Typhus er vel ikke ophørt, men det lader dog som Lægekunsten har bekjæmpet dens ondartede Charakteer, da Man i længere Tid ikke har hørt noget Dødsfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
J Loll.-Falst. A. berettes, at Møller Clausens Mølle ved Nysted er afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Borgerrepræsentantvalg : i Aarhuus: Oberst v. Høegh-Guldberg (gjenvalgt), Kjøbmand C. Bentzen og Snedkermester Bech; i Ribe: Boghandler Termansen (gjenvalgt); i Nykjøbing paa Mors: Boghandler J. Dyhr og Kjøbmand C. Juel, i Viborg: Skomager Mehlesen; i Randers: Uhrmager Kieldsen og Kjøbmand S. Balle; i Horsens, Kjøbmand Hagemann og Hattemager Petersen; i Nakskov, Kjøbmændene Kiøby og Krøyer (Begge gjenvalgte).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Odense. De almindelige Søesessioner i Fyens og Langelands Søelimit-Distrikt for Aaret 1846 afholdes paa efterfølgende Steder og Dage, i Assens den 10 Februar, i Middelfart den 12 Febr.; i Odense den 14 Febr.; i Kjerteminde den 16 Febr.; i Nyborg den 17 Febr.; i Svendborg den 19 og 20 Febr.; i Rudkjøbing den 23 Febr.; i Faaborg den 25 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Udnævnelser. Under 2 Jan. er Valget af Cand. theol. A. F. Gadersen til Præst i Simonsberg i Husum Provsti stadfæstet; Underretsadvocat C. Jürgensen i Tøndern beskikket til Over- og Landretsadvocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen; Underretsadvocat C. U. Beccau i Husum forundt Concession til at øvre Notarialforretninger i Hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Ledige Embeder. J Overhofmarskallatets Expeditions Bureau er en Cancellistplads ledig, der ønskes besat med en juridisk Candidat eller Student, som besidder Færdighed i Dansk, Tydsk, Fransk og Engelsk. Gagen er 400 Rbd. Ansøgninger om denne Tjeneste maae under Overhofmarskallatets Adresse indsendes inden Udgangen af denne Maaned. - Møeborg og Nees Sognekald i Ribe Stift; gl. Angivelse 220 Rd. (Opslaaet vacant den 3 Jan.) - Steenløse og Vexø Sognekald i Siellands Stift; ny Ansættelse 433 Rbd. (Opslaaet vacant den 7 Jan.) - Skovridertjenesten ved de silkeborgske Skove. Til dette Embede er henlagt: Gage 600 Rbd., samt i Tillæg 100 Rbd. indtil en passende Tjenestejord kan blive henlagt til Embedet, 100 Rbd. til en Skytte, fri Bolig med tilhørende Jordlod m. m.; aarlig Udviisning af 8 Favne kløvet Brænde og 6 Favne Fagotter. Reisende over Storebelt, fra 8 til 12 Jan. Fra Fyen til Sielland; Capitainl. Jrminger; Handelsr. Semler, Kammerskriver Kiolbye, Styrmand Lundqvist; Maler Vogelberg; Handelsassistent Janssen; Baron Reez Thott og Datter; Godseier C. Schulz, Kjøbmand Laur; Tobaksspinder Berg; Styrmand C. Lassen; Stud. A. Bülow, Mad. D. Voigt: Snedker A. Holm; Frøken Stabel; Agent Nyholm; Slagter Øland; Snedker A. Nielsen; Skibscapitain Poulsen. Fra Sielland til Fyen; Cand. med. P. Holm; Skibsfører Olsen; Apotheker C. Holm; Kjøbmd. A. Ørnstrup; Gjæstg. Huber: Handelsfuldm. Lindberg; Kjøbmd. C. E. Thune; Handelsbet. Falkenberg; Jfr. M. Nielsen; Handsketilskjærer C. Henningsen; Overlærer Sick, Maler Wunderlich; Cand. theol. Haase og Madsen; Capitainlieuten. Wulff, Justitsr. Fielstrup, Kjøbmd. Penning, Krigsassessor Jantsen; Dhrr. Herbst og Engelhardt; Jnspect. Thomsen; Handelscom. Davernoi; Staldmester Bardenfleth; Kjunker A. v. Thortsen, Skuespiller C. F. Holm; Patroilleassistent Bie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-01-13
Jns- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 12 Januar, R. Rasmussen af Odense, fra Aarhuus, Skonnerten Betzy & Laura, ballastet: J. P. Schmidt, af Odense, fra Nyborg, Jagten Enigheden med Korn; H. Rude af Odense, fra Kjerteminde, Jagten de fire Sødskende med Salt. Dødsfald. Cand. theol. P. Høeg; Jda Hildebrandt, 6 Aar; Grosserer J. Joelsson, 62 Aar; Snedker A. Hum melgaard, 76 Aar, Maler C. P. Kongslew, 69 Aar; forhenv Postmester H. J. Grove, 78 Aar; Jfr. J. M. Deichmann ; Contoirchef i Rentekammeret P. C. Dresing; A. Møller, f. Esmarch Hensler, 31 Aar. Alle i Kbhavn. - Skomager N. Jpsen, i Aarhuus, 44 Aar; C. Olesen, paa Nyegaard, 53 Aar: A. Michaelsen, f. Clausen, paa Aalholm; Missionair Hass's Hustru, f. Jversen, i Smyrna, 32 Aar; M. Lund, f. Wedel, i Maugstrup, 78 Aar; F. Bergh, f. Skibsted, i Hals, 72 Aar; Ernst Kirstein, paa Christianssæde, 21 Aar; Skolelærer P. Petersen, i Hvidere Skole, 44 Aar; Propriet. P. Kieldsen, paa Mølgaard, 87 Aar; Viinhandler W. Drewsen, i Horsens.