Berlingske Tidende, 1831-06-14
Efterretninger af blandet Jndhold. (Fortsættelse af det i No. 93 afbrudte Stykke og Cholera Fra Calcutta trængte Cholera meget hurtigt frem mod Syden, Sydvest og Sydost, og var altid tidligst der, hvor den største Samfærsel herskede til Lands eller til Vands. Allerede i September og i October var den i næsten alle større Stæder paa Halvøen; ja i Bombay, som dog ligger meget længer borte en nogle Stæder paa Coromandelkysten, var den ligeledes i den første Halvdeel af September 1817, derimod var den i Neblore paa Corommandelkysten, hvor Samfærselen med Calcutta er ringere end i Bombay, i October ; i Madras i Januar 1818, og først Juni Maaned 1818 i Pondichery, Karnat og Trankebar. Vejen fra Calcutta til Lahore er vel temmeligen benyttet, men frembyder dog ikke en saa hurtig Communication, som Byerne og Havnens ved Kysten; paa denne Vei gik Cholergen Skridt for Skridt fra Calcutta til Allahabad, udbredte sig derefter imellem Jumna og Ganges til Zeypur, yttrede sig i Delhi, og naaede omsider La hore i Martsmaaned 1818. - Meget lettere var Sygdommens Bevægelse mod Syden og Sydost, fordi Skibsfarten her fremskyndte dens Forplantning. Derfor see vi de fortrinligste Havne, de meest besøgte Øer først angrebne af den, og ikke altid i Overeensstemmelse med den geographiske Frastand, men ofte desto tidligere, jo meer besøgt Havnen eller Øen var. Saa ledes yttrede Cholera sig allerede 1818 i Ceylon, men i Trivanderan og i Kallikut, som begge ligge paa Halvøen og altsaa meget nærmere, først 1819. Neppe var Cholergen kommen til Ceylon, saa see vi den ogsaa snart i de Egne, der have betydelig Communication med denne Øe ; deels denne Communication men deels ogsaa den større eller mindre Frastand, bestemmer hvor tidlig Cholergen hvergang viste sig. Paa Jsle de France og Bourbon, disse to store Stationer for Farten fra Ostindien til Europa, var Sygdommen, endskjøndt disse to Øer ligge i en temmelig stor Frastand, allerede 1819, men paa Kysten af 3. guebar og paa Kobras=Øerne, hvorhen ikkun Kysthandel finder Sted, kom den, uagtet disse Egne ere Ostindien nærmere, første i Aarene 1830 og 21. J Arakan, Malakka, Zingabur kom den mod Slutningen af 1819 og i Begyndelsen af 1820; derfra drog den til Øen Binlang og naarde omsider Java i Aaret 1831. Paa samme Tid trængte den ogsaa ind i Havbugten ved Siam, naaede snart Bankosk, en have og Handelsplads ved Mundingen af Mengam, udbredte sig langs med Kysterne af Cochinchina og Tunkin, allevegne hvor Samfærselen frembøde Berørelsespunkter paa Handelsveien til Canton, og naaede omsider denne Stad i October 1820. Derfra har den sandsynligviis udbredt sig over hele China; thi i Peking skal den have raset i Aarene 1821, 22 og 28, vi mangle Efterretningen om, hvilket Løb Cholera har tagen i dette meget befolkede Rige, Sygdommen behøvede sex Aar, for at gjennemvandre China. Omtrent paa samme Tid eller noget sildigere end Canton bleve ogsaa Øerne Ternate, Celebes og Banda, og omsiden Amboina, hjemsøgte af den. J Makassar rasede den skrækkeligen, man saae der endog Abekatte, Hunde og Oxer, døe af Cholera. J alle disse Egne herskede den en Tidlang, angre dem, der havde øjeblikkelig Receptivitet for Smitten, forsvandt derefter tilsyneladende eller virkelig, ulmede hist og her ubemærket, og udbrød derefter paa Nyt, enten fordi den atter blev forplantet eller fordi den fandt Mennesker, som havde Receptivitet for den Vi ville nu følge Choleras Gang fra Bengalen mod Nordvest. Denne Rettning er for os langt vigtigere, da den umiddelbart gaaer os imøde. Vi have her først Persien, den Persiske Havbugt, Euphrats og Tigris's Flodbredder at betragte. Thi om Choleras Fremskridt i disse Egne have vi nøiagtig Underretning. Her finde vi atter et høist mærkeligt Factum, der tydeligen viser, at Cholera er smitsom og kan forplantes. Beroede nemlig Sygdommen, som nogle Læger paastaae, paa atmosphæriske, telluriske eller andre kosmiske Jndvirkninger, saa maatte aabenbart den sydøstlige Deel af Persien, der tilligemed den forreste Deel af Jndien og de ovenanførte derimellem liggende Landsstrøg, danner et Fastland, først være blevne anfaldte at Cholera. Men dette var ikke Tilfældet; hiin Deel af Persien er langt sildigere og i en langt ringere Grad bleven angreben af Cholera end Kyststrøgene ved den Persiske Havbugt, og vist ene af den Grund, at Handelen derfra paa Afganistan og Beludschistan er saare ringe; derimod hersker til Søes en temmelig dristig Færsel, deels ved Handel, deels ved Arabernes Søerøverier. (Fortsættes.)