Aalborg Stiftstidende, 1835-01-31
Det derefter modtagne Politiforhør viser nogle Unøiagtigheder i Meddelelsen, idet Huusmanden ikke var fraværende da Bidraget blev krævet paa hans Bolig; men han ei den Gang havde Penge; at han ei havde 2 1/2, men 1 1/2 Miils Vei til Herredscontoiret, samt at Udpantningen i Øxen ikke skeete for 28 s., men for 14 s., fordi han nemlig iforveien havde betalt Stævningsgebyhret. Hovedsagen er imidlertid den: at Huusmanden, efterat have betalt Bidraget til Herredsfogden, forsømte at forevise Sognefogden Qvitteringen, og saaledes selv foranledigede, at denne maatte gjøre en Reise i Medfør af Udpantningsordren, og derved erhvervede sig lovlligt Krav paa sit Gebyhr, 14 s., ligesom ogsaa Stævningsmændene ved den approberede Restancelistes Forkyndelse. Det Paafaldende i forommeldte Begivenhed hidrører altsaa ene fra det tilfældige Misforhold, hvori disse Gebyhrer, deres ubetydelighed uagtet, staae til det endnu ringere Beløb, der skulde inddrives; men hvilket ikke lader sig forebygge uden i al Fald tildeels derved, at visse Smaaafgifter, der lignes paa en særegen fra de øvrige offentlige Udgifter forskjellig Maade, saaledes som Bidraget til Jordemødrenes Huusly, Græsning og Brændsel, der udredes af ethvert Jordemoder, District, bleve sammensmeltede med andre, mere omfattende Afgifter: Noget som dog, uagtet den ønskelige Simplicitet, som derved vilde fremvirkes, ogsaa kan have endeel imod sig Procurator Fugl i Vestindien har i det sidst udkomne Hefte (24de Bos. 1ste, af Juridisk Tidsskrift, leveret en meget interessant Afhandling om Negerslaveriet i Vestindien, og sammes Ophør; med specielt Hensyn til de danske Besiddelser, hvori han har udhævet de practiske Vanskeligheder, der stille sig mod Slave-Emancipationen; hans vigtigste Grunde imod denne ere, at Negrenes raa Tilstand skulde gjøre dem umodne endog til en gradeviis Overgang til Friheden; at ved den vilde tabes en disponibel Capital af circa 5 Mill. Piastre til Skade og Forvirring for Øens financielle og occonomiske Forhold, og at Colonierne ved den vilde komme til at savne de nødvendige Arbeidere til Vedligholdelse af Productionen i Fremtiden. Herimod har Tidsskriftets Redaction anført væsentlige Moderindringer, og tillig fremsat flere vigtige Dato, foruden de fra det moralske Synspunkt, der tale for Emancipationen, og kommer saaledes til det Resultat, at der intet andet bliver at gjøre, end at lad Sagen, i dens ved Tingenes egen Magt engang givne Retning, ordne sig paa den Maade, som er den for Neger=Eierne mindst følelige, og fornemmeligen lade det beroe paa Plantage-Eiernes egen Klogskab, under Frihedsværkets Forberedelser, at afværge det Tab og den Fare, som denne uundgaaelige Foranstaltning maa føre med sig. J Afhandlingen selv har Forfatteren givet et interessant Uddrag af den engelske Emancipationslov af 28de Aug. 1833, og førend har gaaer over til at behandle Emancipationsspørgsmaalet med Hensyn til vore Besiddelser, har han forudskikket nogle approximative statistiske Data, som vi tillade os her at fremsætte; han anslaaer de 3 Øers Befolkning til 44,100 hvoraf 6250 Blanke, 29,500 Slaver og 8650 Frifarve, de; Antallet af Sukkerplantager angiver Forf. til 244, hvoraf 200 komme paa St. Croix; det aarlige Product til 20,700 Fade Sukker og 10,100 Fade Rum, og Totalværdien af By- og Landeiendomme, Slaver a. til 21,050,000 Specier, Torsdagen den 22de Ds. afreiste hidtilværende Chef for for fyenske Dragonregiment, Oberst v. Høegh=Guldberg, C. af D. og Domd., fra Odense, for at overtage sin nye Post, som Chef for det sjællandske Landseneer-Regiment. Endeel af hans Venner, civile og militaire Embedsmænd og Borgere, havde, deels Dagen forud, deels samtidigen med ham, begivet sig til Nyborg, hvor de havde foranstaltet et Festmaaltid, for endnu engang at sige ham deres Farvel. Das Fjorden og Eftermiddagen, da Afreisen fra Fyen skulde gaaes for sig, var tillagt med Jis, fulgte Selskabet ham til Slips havn, hvor tvende Hurraraab ved Indskibningen og et tredie da Skibet var under Seil, bragte den Bortdragende dette sidste Levvel!