Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-05
Odense. Valgdagens Udfald i Odense Amts 1ste Distrikt har været at Overlærer, Dr. Paludan, Müller er ved Afstemning til Protollen med 448 Stemmer bleven valgt til Distriktets Repræsentant i Rigsforsamlingen. Landsover- samt Hof- og Stadsretsprokurator Larsen erholdt 196 Stemmer. Valghandlingen indlededes med en smuk Tale af Valgbestyrelsens Formand, Etatsraad Borgermester Estrup, hvori han i velvalgte Ord gjorde Vælgerne opmærksom paa Handlingens og Dagens overordentlige Vigtighed, for vort elskede Fædreland i Nutid og Fremtid, samt udhævede Størrelsen af den Gave, som Hs. Majestæt Kongen af egen Drift nu skjænker sit Folk og til Slutning udbragte et Leve for vor folkelige Konge, der af hele Forsamlingen besvaredes med et 9 Gange gjentaget tordnende Hurra, hvorpaa han gjorde Forsamlingen bekjendt med at der kun var 2 Kandidater, af hvilke Hr. Larsen anbefaledes af Dhrr. Dr. Helweg, Kasserer Hansen og Kjøbmand Lollesgaard og Hr. Paludan=Müller af Dhrr. Skomagermestere Eriksen, Hassing og Rex samt Møller, Kragh og forestillede Kandidaterne. Efterat derpaa Dhrr. Helweg og Hansen havde anført de Grunde, horfor de troede at maatte anbefale Hr. Larsen til Vælgernes Opmærksomhed, fremtraadte denne selv og holdt følgende Foredrag: "Medborgere, Vi have hidtil nydt flere af de væsentligste Goder der kunne opnaaes ved Hjælp af Staten. Den personlige Sikkerhed er bleven haandhævet, Eiendomsretten beskyttet, Familieforbindelsen holdt i Agt, den materielle og aandelige Udvikling i mange Retninger fremmet det statsborgerlige Liv har begyndt at udvikle sig, Statens ydre Selvstændighed er forsvaret imod Angreb. Alt dette bør den nye Statsforfatning bevare os og betrygge. Dens Fortrin fremfor den ældre bør bestaae i at den gjør det paa en fuldkomnere Maade. Det vigtigste Middel til en saadan fuldkomnere Opnaaelse af Statens Øiemeed er et kraftigt offentligt Liv, fremkaldt ved Statsborgernes Ret til virksomt at deeltage i de offentlige Anliggender og forbundet med Jndsigt i disse samt Lyst til at arbeide for det Heles Vel. Uden en saadan Medvirkning fra Folkets Side vil Forfatningen blive lidet frugtbringende, ja dens Følger af tvivlsom Nytte. - Det vil blive den vordende Grundlovs Opgave at bestemme, hvilken Andeel Styrelsen af Statens Anliggender der bør tilkomme Kongen, og hvilken Andeel der bør tilkomme Folket, samt hvorledes disse tvende Jhændehavere af Statsmagten bør virke hver i sin Kreds; - Grundloven bør derhos udtale de vigtigste statsborgerlige Rettigheder, som bør sikkres Jndividet og de dertil svarende Forpligtelser, samt fastsætte Statsborgernes indbyrdes politiske Forhold. Videre bør Grundlovens Jndhold ikke udstrækkes. - Hvorledes flere af de sig herved frembydende Spørgsmaal bør løses, har jeg paa andet Sted udtalt min foreløbige Overbeviisning om, og skal her ikke gjentage det hvis jeg ikke opfordres dertil. Kun være det mig tilladt til hvad jeg har antydet om Grundlovens Omfang at knytte den bemærkning, at det heraf vil være indlysende, at Spørgsmaalet om Næringsforholdene ikke behøver at besvares i Grundloven. Jeg foranlediges til denne bemærkning ved den Modstand, som jeg har erfaret, at mine Yttringer og det Ønskelige i større Frihed i Næringsforholdene have fundet. Jkke er det Tilfældet, at jeg er af dem der opgive en Mening, fordi denne finder Modstand, og ligesaalidt er jeg af dem, der ikke ville give Andres Grunde Gehør. Men denne Modstand har viist mig Nødvendigheden af at Spørgsmaalet paa det nøieste drøftes forinden det afgjøres. Og jeg erklærer derfor, at hvis jeg skulde faae Sæde i Rigsforsamlingen, vil jeg af fulde Overbeviisning paa det bestemteste modsætte mig, at der i Grundloven optages nogen Udtalelse af Grundsætninger, der kunde indeholde en foreløbig Afgjørelse af Spørgsmaalet om Næringsfriheden. Dets Løsning maa forbeholdes kommende Rigsforsamlinger. - Hermed anbefaler jeg mig til Vælgerne med den Forsikkring, at jeg med den redeligste Jver skal varetage mit Hverv, hvis Valget falder paa mig. (Sluttes.