Berlingske Tidende, 1826-09-01
2) Brød af sigtet Rugmeel Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn skal veie 22 Lod. Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 11 Lod. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 16 Lod. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Lod. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 8 sk. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod. 9 Brød af grovt malet Rugmeel: Et Brød til 32 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Pund. Et dito til 22 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 -Et dito til 11 s. i Rigsbanktegn skal veie 4 - Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug Brød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt 2 paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. p. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles paa Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, §. 18 bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød og for at ælte og tilberede Deten 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne til lægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 3die August 1826. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, have i Forening med Vedkommende fastsat Taxten paa Oxekjød fra næstkommende 1ste September og indtil videre, saaledes: For Pundet af det bedste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbenene, Rumpestykket, Mellemstegen, Tyndstegen, Tykstegen og Inderlaaret . . . . . . 8 s. i Rigsbanktegn. For Pundet af Mellemsorten af en Oxe, nemlig Yderlaaret, Bovstykket og Tyk kammen . . . . . . . . . . . . . . . 6 s. Og for Pundet af ringeste Sørt, nemlig Halsen, Slaget og det nederste af Tværrækker . . . . . . . . . . . . . 4 s. Og skal som følge heraf det saakaldte Paahæng være aldeles forbudet. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, med Tilføiende: at efter allerhøieste Resolution af 16de December 1818 skal den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted vel forsynet med Oxekjød, og virkeligen udsælger til Enhver, som melder sig for at kjøbe, være underkastet samme Straf, som i Placaten af 11te Juli 1808 er fastsat for Taxtens Overtrædelse, nemlig: første Gang at erlægge en Mulct af 10 Rbd. Sølv, anden Gang 20 Rbd. Sølv og tredie Gang at have sin Borgerrettighed forbrudt, samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekjendtgjorte allerhøieste befaling, ikkun er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekjød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kjødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Kjøbenhavns Raadstue, den 30te August 1826. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, gjøre vitterligt: at Taxten paa Lammekjød fra næstkommende 1ste September og indtil videre er fastsat til 8 Skilling i Tegn pr. Pund. Kjøbenhavns Raadstue, den 30te August 1826. Under Stadens Segl. (L. S.)