JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Altonaer Mercur af 30te Nybr. meddeler følgende inter essante Omstændigheder, der minde om den i sin Tid saa meget omtalte Caspar Hauser. J en Tid af omtrent 2 Aar har en ung velskabt Døvstum fundet et Afyl paa Godset Borstels Herregaard, hvorhen hans gaadefulde Skjæbne havde ført ham, og om hvis Herkomst man endnu ikke har kunnet opdage noget Bestemt. Da den unge Mand besidder sjeldne Fattevner, saa er det lykkedes, saavidt at opklare hans Begreber, at han under en forstandig Mands Veiledning i kort Tid har lært at udtrykke sig skriftlig og temmeligt forstaaelig i det tyske Sprog. Af disse skriftlige Optegnelser og nogle vedføiede raae Tegninger, der grund sig paa nogle Kobberstik, forestillende hans foregivne Fødeby, Marseille, synes følgende Omstændigheder at fremlyse At han, efter Foregivende eneste Søn af en Enke i Marseille, af hende er bleven overgiven til en svensk Capitain der har spærret ham ind i et mørkt Hul og foretaget lang ge Reiser med ham; han troer, at Skibet har været i Jndien, og angiver for bestemt, at det har lagt an ved St. Helena, for at indtage Forfriskninger; men ham har den intetsteds været tilladt at komme iland. Efter lang Omkringseilen var han, efterat man havde frataget ham er Gulduhr, betegnet med et af ham opgivet Navnechiffer & bleven sat i en Baad, hvormed han selv havde maattet ro til Kysten. Efterat han her var tagen ind i et Huus, hvor der blev dandset, var han uden Ophold skredet ind af Landet til, og havde saaledes om Aftenen fuldkommen udmattet naaet den til Godset Borstel henhørende Landsby De ring. Herfra, hvor man Natten over havde givet ham Herberge, blev han afleveret til Jnspecteuren paa Godset, og har der fra den Tid af søgt ved allehaande smaa Tjenester at være til Nytte. Samtlige Papirer har man nu sendt til Marseille, og da i dem ikke alene Enkens Huus paa det Nøieste er betegnet efter Gadens Beliggenhed, men tillige de nærliggende Huses Næringsdrift, saa vil det maaske ikke være saa vanskeligt, paa denne Maade at komme efter en fuldstændig Oplysning om hine Angivelsers Sandhed eller sandhed. Ligesaa nøiagtigt som hiint Vaaningshuus har den unge Mand beskrevet det svenske Skib, saa at man derefter allerede har været i Stand til at opspore Capitainens Navn og i Sverrig anstillet et Forhør over ham. Han har vel benegtet nogensinde at have havt et ungt Menneske af denne Art ombord paa sit Skib; men da han ikke har aflagt Eed paa sit Udsagn, er man ikke tilbøielig til at lægge stor Vægt derpaa. - En Omstændighed, der endnu især synes skikket til at vække Mistanke, er, dat i de skriftlige Optegnelser forvexles stedse Bøgstaverne B og P. D og T. saafremt man ikke kan antage, at den ne Forvexling hidrører fra selve Læreren. - Dette unge Menneskes Alder synes at være mellem 19 og 21 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
I det Holstenske er nylig passeret en Begivenhed, som vækker Opsigt og Afsky. Lehnsmand Joh. Abraham i Welt var saa høiligen graveret ved Undersøgelsen angaaende den sidste Jldebrand hos ham, at det syntes saagodt som beviist, at han selv havde været Ophavsmanden dertil, Forleden Dag har han stødt en af sine Tjenestekarle, som havde vidnet imod ham, ud i en Grav og druknet ham og derpaa med en Pistol ihielskudt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Hr. Justitsr. og Toldkasserer Krohn i Frohvn, har, i Anledning af brugte Udtryk, Glubske, Chicaner, Magtsprog, mod Bankdirectionen i et Jnserat i Kbhpst., for at undgaae at sagsøges i Kbh., formedelst sit i Statens Tjeneste svækkede Helbred, sin høie Alder og sine ikke faa Embedsforretninger, valgt at betale 500 Rbd. Sølv til Fredebrikshavns Fattigkasse. Udtrykkene vare foranledigede ved at Banken i 9 Maaneder havde ladet Hr. Justitsraaden vente paa Opgivelse af en 3 Rbd. Seddels Mangler, samt ved at tilsende ham en ganske anden Seddel, end den han havde indsendt, der efter hans Paastand havde Mærket len.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Jfølge, Kbhpst. er en Committee af nogle af vore meest hanseete Kjøbmænd i Begreb med at danne sig, for, efter nærmere Overeenskomst med de Jnteresserede i Sagen angaaende de danske Fordringer i Anledning af Krigen 1807 at indlede den hos Regjeringen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
En gammel Gartner spaaer i Isehoes Ugeblad: at vi ikke faaer nogen stræng og vedholdende Vinter iaar, og grunder denne sin Spaadom paa en mangeaarig opmærksom Jagttagelse af Naturen. Naar Myrerne, siger han, i November Maaned opslaae deres Boliger idetmindste 2 til 3 Fod dybt i Jorden, da er dette Tegn til stræng Vinter, finder man dem derimod paa den Tid temmelig overlig i Jorden og ikke samlede i tykke Klumper, men adspredte og endnu travlt syslende, da have vi kun liden og ikke synderlig stræng Frost at vente. Det Sidste er Tilfældet iaar. De kloge, veirkyndige Smaadyr er dennegang ikke dragne i Vinterqvarteer, og følgelig have vi ingen vedholdende Frost at vente."
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Den 26de Novbr. afbrændte ved Ildsvaade den hollandske Mølle ved Bavelse. Den simple og hjertelige Aand, som gaaer igjennem nedenstaaende Linier, synes at gjøre deres Optagelse for et større Læsepublicum til Pligt: Ved min Søsters, Sophie M. Kleins Grav. Det brast og sank bag Gravens Leer Det fromme, sosterlige Hjerte, Tak være Gud for Alt som skeer, Han løste nu dog al Din Smerte. En sjelden Taalmod Gud Dig gav, Men proved den i mange Dage, - Hengiven, stille mod Din Grav. Dit Øie saae foruden Klage. Det er saa skjønt at tænke sig, At hist bag Livets Aftenrøde Er der et Hjem i Himmerig, Hvor man de kjære Tabte møde. har jeg nu Længsel her paa Jord Til Dig og forudgangne Kjære, Saa troster mig dog Skriftens Ord: Om liden Stund vi samled eret. Farvel da, fromme, blide Aand, Fra Barndomsfjed min Siæls Veninde! Kold er Dit Stov og kold Din Haand, Men varm i Hjertet her Dit Minde, Din Sjæl har seet bag Skyens Rand Forviisning at paany vi fødes; Lev vel, Lev vel, i Lysets Land Og Hisset snart vi Alle mødes! Kjøbenhavn, den 10de November 1818. Charlotte Frederikke Klein.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
J Randers Avis læses under Jndsendt : Fru Latinas Helsoet. Fru Latina skranter saa saare, og nærmer sig Graven med Fart; Facultetet paa hendes Baare alt tømrer, saa det haver Art. Det gjor mig ret ondt for den Frue, Saamange Hun har hjulpet frem fra Saxo til Candidat Tue; jeg tæller mig selv iblandt dem. Ak, havde Thorlacius levet! Recepter, som Latiums Kok, Han havde paa Kraftsupper skrevet for Fruen, og Lachessis nok: holdt skadefro Søster fra Tenen. Men nu er Hun ganske forladt; thi snarligt Hun træder fra Scenen, og Danmark siger Godat. A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Dr. med. Guldberg; Cand. juriVildsted; Bogtrykker Keller; Student Hersleb; Pastor Qvist, gaard; Hr. Behrendsen; Proprietair Foss, Forv. Hagen; Hr. Kabell; Bogholder Lind; Handelsbet. Hald; Cand. theol. Kühnell, Blicher og Pontoppidan; Exam. jur. Rasmussen, Jensen, Rafn, Brædstrup og Jørgensen; Frøkenerne Wormschjold, Schønheider og Anthon; Cand. juris Løve; Jfr. Pauli, Mad. Bilzing; Fruerne Lumholdt og Ramløse. - Fra Aarh. til Kallundb.: Pastor Flensborg; Fru Opitius; Jfr. Volquartz, Cand. juris Baron J. v. Rosenkrantz; Mad. Volquartz; Forvalter Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Døde. C. M. Lassen, f. Bergen, 62 A.; Niels Petersen, kgl. Rideknægt, 60 A.; Skræddermester N. Andersen, 80 A. ; Jfr. M. Chr. Wulff, Alle i Kbhvn. J. J. Elstner, 72 A., i Nykjøbs p. F. A. C. Keil, f. Wardermann, 36 A., i Sønderburg paa Als. A. K. Andersen, f. Christophersen, 34 A., i Badske Kro M. Petersdatter, 59 A.; Jfr. R. M. Bobjerg, 18 A.; begge Odense. C. D. F. Schulz, forhen Inspecteur ved Kronborg, Geværfabrik, 60 A., paa Geværfabriken. A. M. Kampe, f. Keiemose, 73 A., i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 5te Decbr. P. Egholm f. Engl., best. t. Korsør m. Steenk. J. Andrea f. Christiania, best. t. Nakskov og P.C. Callermann f. Dunkirquen, best. t. Aarh. m. Træl. (udg. de 5te). Chr. Cortzen f. Aalb., best. t. Norge m. Byg. N. Fries og d. 6te: M. Nielsen f. Norge, best. t. Aalb. m. Træl. H. Madsen f. Samsø, best. t. Norge m. Byg. R. Raahauge f. Hull, best. t. Naskov, ball. - Udg. D. 4de: J. Ellingen til Kbh. m. Østers og Fisk. D. 5te: R. Rasmussen og H. A. B. Kromann t. Stubbek. og N. Fries t. Aalb.; Alle f. Norge. J Moos f. Plymouth t. Apenrade. P. Egholm f. Engl. t. Kor før. P. Hansen t. Horsens og H. Lyster t. Aalb. f. Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Aalborg Torvepriser, den 10de Decbr. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; saltet Flesk 13 a 14 s.; fersk Flesk 11 a 13 s.; Herregaardssmør 26 s.; Bøndersmør 16 a 17 s.; pr. Pund. Rug 3 Mk.; Kartofler 12 s. pr. Skpe. Æg 20 sk.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Aalborg Kirker. Tredie Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Fogh, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Dr. Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - I NørreTranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Dr. Hald; i Sønder=Tranders Messefald. - I Hospitalet Kl. 9, Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Døbte. Den 4de Debr.: Corporal A. Aasteds Datter, Jorgine Birgitte Aasted; Fadd. Jfr. Thygesen og Christensen, Capitainerne v. Voss og v. Schaumburg, Regimentsqvarteermester v. Branth, Premierlieutn. v. Gedde, Secondlieutn. v. Monrath.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Begravede. Den 5te December: Gartner H. Beyers Søn, Julius Beyer, 3 U. 5 D. Opsynsmand N. Nielsens Kone, Ane Marie Jensdatter, 35 A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Ved Tallotteriets 1445de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 54. 32. 51. 1. 70.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Bekjendtgjörelser. Det behagede den alvise Gud, ved en rolig Død - efter eet Aars vedvarende Brystsvaghed - den 30te November sidst, at bortkalde til sin Fred min inderlig elskede Mand, Cand. theol. Ditlev Rodsten Schou, Kirkesanger og Skolelærer for Hvidberg pr. Thyholm, i hans Alders 36te Aar. Dette for mig og mine 3de smaa Børn saa smertelige Tab bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse min Følelse af denne smertelige Tilskikkelse forvisser mig. Hvidberg pr. Thyholm, den 3die Decbr. 1836. Else Marie Schou, for Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Aalborg Sparekasse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Fredagen 16de og Onsdagen den 21de December d. A., Formiddag fra 10 til 1, udbetaler Aalborg Sparekasse, Renter, forfaldne til 11te December Termin. Derimod kan man, formedelst Mængden af andre Forretninger, et indlade sig paa at udbetale Renter de sædvanlige Contoir dage, Løverdag den 17de og 24de December; hvilket herved bekjendtgjøres til fornøden Underretning for Vedkommende. Aalborg, den 9de Debr. 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
At jeg ved Hjælp af mine 2de Sønner vedbliver at fortsætte Malerprofessionen efter min afdøde Mand, Malermester Poul Peter Poulsen, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, i det Haab, at de ærede Herrer, saavel inden som udenbyes, hvilke min salig Mand har havt den Ære at Arbeide for, ogsaa nu godhedsfuld ville skjænke mig deres Tillid, anbefalende mig paa det Bedste, Reel og billig Behandling skal være mit Formaal. Aalborg, den 10de Debr. 1836. Johanne Riis, sal. P. P. Poulsens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
At jeg den 16de og 17de December næstkommende agter at være at træffe i mit sædvanlige Logis hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Aalborg, bekjendtgjøres med Anmodning, at Regninger til Grevskabet forinden maatte tilstilles mig uqvitterede. Lindenborg, den 7de Decbr. 1836. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
En ny, blaa Paraplui er forbyttet med en ældre sid 1ste Søndag i Hr. Agent Møllers Gang. Stiftsbogtrykkeriet anviser hvor den kan tilbageleveres mod Eier eens egen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
J Avisen Nr. 193 har I. F. Busmann med Forundring bemærket, at jeg har offentlig bekjendtgjort hans smudsige Behandling imod mig, saa tjener herved til hans Efterretning, at jeg efter hans qvitterede Regning til mig kan overbevise ham, at han har bedraget mig; endvidere kan han ikke negte, at han selv var tilstede og recommanderede det Klæde, jeg kjøbte til Beenklæder, samt at han erholdt det, han forlangte, nemlig 2 Alen, at 2 Alens Bredde, og da jeg ingen Mistanke havde, betalte jeg ham for en Frakke og for Beenklæderne forud, efter hans qvitterede Regning; men, da jeg fik Beenklæderne, vare de sammenlappede af 3 til 4 Slags Klæde. Jeg indseer ikke, hvad Høflighed jeg er slig en Karl skyldig, ikke heller svarer jeg ham oftere, men, naar han behager er jeg villig, som skyldig, at bevise Sandheden af min Jndrykkelse. Kalstrup Mølle, den 7de Decbr. 1836. N. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
At Skifterne efter: 1. Aftægtsmand Niels Andersen af Mølholt i Hals Sogn 2. Gaardfæster Christen Knudsen af Gaaser i Østerhassing Sogn; og 3. Ungkarl Peter Olesen af Stopbrohede i Hammer Sogn, nu ere sluttede; og at den Johanne Marie Pedersdatter ved Skifte, sluttet 4de Mai 1816, efter Moderen Maren Jørgensdatter af Lindholm, i Sundby Sogn, tillagte Arv, med senere oplagte Renter, som udbetalt fra Fonden ad usus publicos, er, efter Fradrag af Skifteomkostningerne, deelt imellem hendes Broder, Skolelærer Knud Pedersen i Lindholm, og Søster. Bodil Pedersdatter, Enke efter Skipper Christian Kæstel i Sønderborg, ved Skifte forhandling Dags Dato, bekjendtgjøres herved. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 3die Decbr. 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
En Hovedgaard paa Jyllands østre eller nordre Egn ønskes i Forpagtning til 1ste Mai 1837, helst med Besætning af 100 til 150 Hoveder. Herpaa Reflecterende behage til Adressecontoiret at opgive Eiendommens Beskaffenhed &c. og de omtrentlige Vilkaar i en forseglet Billet, mk. Forpagtning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Hos Skipper Gulstoff, boende i Mad. Thyge, sens Gaard ved Østeraa, sælges fiin holstensk Frugt, saasom: Gravenstener, Pigeoner, Rainetter, Krigsæbler, &c., til billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Beste Schiedammer Generer i røde Kjældere samt potteriis faaes billigt hos L. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Undertegnede er bleven forsynet med en Deel hvidt og coul. Steentøi, slebne og uslebne Glasvarer, Chrystalvarer, fransk Porcelain, pletteerte Lysestager, lakerede Præsenteer=, Brød= og Lysebakker, foruden en Deel Jsenkram varer, holl. Munke og Smørkrukker, Regnetavler og Griffel; ligeledes nye og gode Urtekramvarer, Farver= og Malervarer, Punschextract, St. Croix Rom og Kbhvns. Brændeviin, m. fl. til min Handel hørende Artikler, som sælges til billigste Priser. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
En skikkelig Dreng kan antages i Lære hos Dreie Christensen paa Søndergade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Klæder af alle Couleurer og Fiinheder, Diffel, Ka muk, Petersham, Booksking, Cassimir, coul. Flaneller, ægte, kjøbenhavnske Bomuldstøier, 3/4 og 3/4 moderneste coul. Thibet, alle mulige Slags hvide og Silke=Varer, Lærreder, Haandklædedreiser, med mange andre Artikle sælges til billigste Priser muligt hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Gaarden Nr. 604, beliggende paa Nørregade, med indbringende Frugthave, og for en honnet Familie indrette særdeles beqvem, kan strax eller til førstkommende Flyttetid, paa flere Aar, erholdes i Leie. Reflecterende behage at henvende dem til Bødkermester J. F. Kohsel, boende i Kattesundsgaden, Nr. 174.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Da Muursvend Peter Nielsen Giert i disse Dage imod min Villie og uden mit Samtykke, samt uden at være forsynet med de anordningsmæssige Beviisligheder, har absenteret sig her fra Byen, saa opfordres han herved til, i Henhold til Placaten af 6te April 1813, den 3 15, uopholdelig at indfinde sig, ligesom og Enhver advares om, ikke at huse formeldte Peter Nielsen Giert, mindre at tage ham i Arbeide, forinden han paa lovlig Maade er dimitteret af mig. Aalborg, den 6te December 1836. H. Marodt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Alle Sorter Vildtskind kjøbes til de høie 1ste Priser af L. M. Jacoby. i Bispensgade. God, stor Peberrod, 8 s. Pundet, og lispundviis bedre Kjøb, samt smaat Peberrod til Heste, 2 Mk. Lispundet, faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. J Nr. 123 paa Gravensgade bliver en Beboelsesleilighed til Paaske at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Mandagen den 12te December, om Formiddagen Klokken 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue, til Bortforpagtning paa et Aar, fra 1ste Januar førstkommende, Feiningen af Byens Torve, Broer, Porte Vandsteder og bedækkede Render m.m., saavelsom Renvationen af Latrinerne ved Raadstuen, Hovedvagten og det militaire og civile Sygehuus, efter Conditioner, som fra i Dag af ligge til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir ; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg Raadstue, den 7de December 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-10
Efter Begjæring af Hr. Consul Risson heraf Byen bliver, Torsdagen den 22de December førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, foretaget offentlig Auction hos Strandfoged Christen Smed i Hjardemaal Klit (omtrent 3 ½ Miil østen for Thisted) over circa 100 Skipp. svensk, fladt Stangjern og over nogle Planker, hvilke en videre er bjerget af Ladningen af den for Madsbøl den
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Nyeste Postefterretninger. Spanien. De eneste Efterretninger af nogen Jnteresse dreie sig om Bilbaos Beleiring. Det synes vist, at den er bleven fortsat endnu, da de sidste Meddelelser afgik derfra, nemlig henimod 1ste December. Den 22de November havde Carlisterne vovet en Storm, men bleve slagne tilbage med Tab, et lignende uheldigt Udfald havde et nyt Forsøg paa at stor me den 24de, og dennegang skulle Carlisterne endog hav mistet deres Høistcommanderende, Casa Eguia. Espartero, som den 26de, i Spidsen for 15000 Mand, var indrykket i Portugalete, ventedes Dagen derpaa ved Bilbao men dette Haab blev skuffet. Carlistgeneralen Villareakastede sig ham imøde med et heftigt Angreb; Christinernes Colonne maatte med Tab af en Deel Bagage og noget Skyts trække sig tilbage til Portugalete, og Undsætningen glippede altsaa dengang. Det var Espartero umuligt at forcere Broen, som fører til Bilbao. Man seer, at de 2 uheldige Forsøg paa at storme Staden, ikke have nedslaae Carlisternes Mod. Under Træfningen med Espartero bemægtigede en anden carlistisk Division sig et Augustinerkloster udenfor Staden, i hvilket den gjorde 80 Fanger. De Christinerne saae, at de ikke kunde holde sig i Klosteret satte de Jld derpaa. Efter en anden Beretning skal den største Deel af Klosterets Besætning have maattet spring, over Klingen, og hine Fanger kun været en liden Deel af samme. Om Gomez ere Efterretningerne forvirkede som sædvanligt, men paa Benene er han endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Under 1ste December har Telegraphen i Toulon indberettet, at man i Bona i Africa den 17de November var underrettet om, at Expeditions=Armeen til Constantine i bedste Tilstand var indtruffen i Guelmar; af Levnetsmidler og Fourage var der Overflødighed og de arabiske Stammer, derkastede sig, den ene efter den anden. Hertugen af Nemours var vel, og Soldaternes Sundhedstilstand havde Jntet lidt ved Regnen. Efter al Sandsynlighed maattet Armeen den 19de kunne holde sit Indtog i Constantine. Den 14de var den kun 8 til 9 Mile derfra uden at have stødt paa Hindringer, da Achmet Bey med sine Troppers trak sig tilbage og lod til først at ville holde Stand under J Stadens Mure. Joderne, som ere fjendtligt stemte imod Beyen, søge at stifte Tvedragt i hans Hær og at forlede hans Tropper til Desertion. Dette lykkes dem efter Ønske, og Araberen Jussuf, Chefen for de Franskes Hjælpetropper, blandt de Indfødte, som besidder Marschal Clausets Tillid i høi Grad, seer daglig Antallet af sine Tropper formeret ved Overløbere. Om Marschallens Hensigter med Constantine (naar han først har den) veed man endnu Intet, og det er uvist, om den faaer fransk Garnison, eller ikkun bliver besat af Jussuf med hans Arabere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Blandede Efterretninger. Polakkerne have i Paris feiret deres Revolutions sjette Aarsdag; men da Politipræfecten havde ladet dem vide, at hvis en eneste fransk Undersaat ved denne Leilighed førte Ordet, maatte samtlige Polakker forlade Hovedstaden, fremtraadte ikke Odilon-Varrot, der ellers skulde have forrettet dette Embede. J Brussel festligholdtes Dagen, men af samme Grunde, af Polakkerne en famille. Et Rygte om, at Pesten skal være brudt ud i Wien maa man, Gud være lovet, ansee for altfor lost, til endnu at ængste sig derover.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Fra Wien meldes, at Hertuginden af Berry, langt fra at ville bemestre sig sin Søns, Hertugen af Bordeaux Opdragelse, kun er fremkommen med det billige Forlangende, at der forsaavidt igjen maatte indrømmes hende en Moders Rettigheder, at hun i Fremtiden, saa ofte hun ønskede det, maatte see sine Børn; hvilket Ønske Fyrst Metternich skal have fundet saa ganske overeensstemmende med Billighed, at han havde lovet at ville interessere sig for Sammes Opfyldelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Marschal Clauzel har under 4de Novbr. fra Bona udstedt følgende bombastiske Proclamation: "Jndvaanere at Constantine. Jeg drager imod Eders Stad, for at bemægtige mig den og plante den franske Fane paa dens Mure. Saaledes lyder Kongens, min Souverains, befaling, og den vil vorde fuldbyrdet. Forbliver rolige i Eders Huse, og forsvarer dem ikke imod mig, som ikke vil angribe dem; men imod Bonas Ødelægger, der ogsaa vil søge at styrte Eder i Fordærvelse, fordi han vil blive nødt til at tage Flugten. Den franske Hær under min Commando vil respectere Eders Religion, Eders Personer og Eders Eiendomme; den vil Intet affordre Eder; ingen Skat paalægge Eder. Soldaten skal blive indqvarteret for sig selv, og den største Orden herske i Constantine, saafremt vort Indtog finder Sted uden Modstand fra Eders Side. Ach met Bey selv kan finde Sikkerhed i ubetinget Underkastelse; men han ophører at regjere og at befale, hans Magter brudt, og I tilhøre herefter Frankrig. Hs. kgl. Høihed, Hertugen af Nemoures Nærværelse ved Expeditionshæren, er et nyt Beviis paa den levende Deeltagelse, de Franske Konge føler for de Jndfødtes fremtidige Existence i hele Regentskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Man vil i Brussel have Efterretninger fra Lissabon, ifølge hvilke Dronningens Gemaal, Prinds Ferdinand at Coburgs Stilling skal, efter de sidste Begivenheder, være bleven saa ubehagelig, at han ikke engang kan vise sig offentlig, uden at risquere at blive insulteret. Efter den engelske Gesandts Raad skulde han derfor have bestemt sig til, under Paaskud af Familieanliggender, som han personlig maatte ordne med Kong Leopold, at begive sig til Belgien, for imidlertid at give Forbittrelsen Tid til at bortdampe. Man mener, at han vil blive en 3 til 5 Maaneder borte. Dronningen vover ikke, siden Begivenhederne i Belem, at lade sin engelske Kudsk kjøre for sig, saa forhadte ere Englænderne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Hertuginden af St. Leu, der, som en Følge af de Sindsbevægelser, hun senest har lidt, var bleven syg, begynder nu at komme sig. Hun bliver ved sin Bestemmelse at ville reise til Amerika efter sin Søn, men hun har endnu ikke fundet nogen Kjøber til sit herlige Gods Arenenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
Atter er et amerikansk Dampskib opbrændt. Det var Royal Tark, med circa 100 Passagerer, et heelt Menager, og mange rede Penge ombord. Omtrent 30 af Passagererne satte Livet til; Elephanten og Kammelen sprang overbord. Ulykken skete den 25de Octbr., i Nærheden af For Island.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-12
London er bleven skrækkelig rystet. Ved Uforsigtighed at den Mand, som har Opsigt med Gasanstalten, hvorved Stadens Gader blive oplyste, skeete nylig en frygtelig Explosion, saa Bygningens Tag, der var af Jern og uhyre svært samt dens tykke Mure, sprængtes og kastedes saavidt omkring, at Stykker deraf fandtes i 1500 Alens Afstand, Døre og Vinduer sprang op, og ikke en Rude blev heel i en meget viid Omkreds. Og ved det øieblikkelige Mørk blev der en grændseløs Forvirring. Man troede, at Krudt, møllerne vare fløine i Luften. Adskillige Mennesker mistede Livet derved.