JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Naar der af de under a. betegnede Fabricata tages for 100 Rbd. gives 5 1/2 pCt. Rabat, og for 50 Rbd. 2 1/2 pCt. Bestillinger til Provinserne og Kiøbstæderne i Siælland expederes paa Forlangende fra Kiøbenhavn for Kiøbernes Regning med Skibsleilighed eller forekommende Fragtleilighed, hvilket nærmere maa opgives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Fredagen den 14de dennes, Middag Kl. 12, bliver, ifølge Sorøe Amtmandskabs Ordre, paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Licitation over Leverancen i indeværende Aar af 12,537, Tdr. harpet Gruus til Brug ved Hovedlandeveiens Reparation i Nærheden af Slagelse. Hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende, at Licitations conditionerne, hvorefter at Leverancen af det harpede Gruus vil blive opraabt fra 100 til 1000 Tdr. af Gangen, fra Dato af ligge til Eftersyn paa mit Comptoir. Slagelse den 6te Mai 1836. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Tirsdagen den 24de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og følgende Dag, om fornødiges, lader Kiøbmand Jakob W. Holst i Kallundborg formedelst Bopælsforandring afholde offentlig Auction over endeel Handelsvare, bestaaende af 20 Tylter Tømmer af 5, 6 a 7 Alens Længde, endeel Brædder, nogle Urtekram, Jsenkram= og Manufakturvare, cirka 150 Tdr. Kornvare af Rug, Byg og Malt, 2000 Potter godt dansk Kornbrændeviin, 20 Fierdinger god Spegesild, noget nyt og gammelt Jern, 2 store Bilæggerkakkelovne, endeel Porcellain og Leertøi af forskiellige Sorter, nogle Meierieredskaber, Foustager, Tønder og Ankere, godt røget Flesk og Kiød m.v. Bekiendte vederhæftige Kiøbere erholde Kredit til Mikkelsdag d. A. Kallundborg den 4de Mai 1836. Cederfeld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Fredagen den 13de ds., Formiddag Kl. 10 afholdes paa Borreby Gaard offentlig Auction over 40 til 50 Stk. Qvægshoveder, hvoriblandt endeel Køer, men for det meeste Ungqvæg Hvilket herved bekiendtgiøres. Skielskøer den 7de Mai 1836. Foss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Torsdagen den 26de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, agter Bibelforeningen for Øster- og Vester-Flakkebjerg Herreder, om Gud vil, at holde sit aarlige høitidelige Generalmøde i Qvislemark Kirke. Hr. Pastor Schousboe fra Førsløv holder Prædikenen; Secretairen oplæser Aarsberetningen og efter, at Høideligheden i Kirken er endt, samles de stemmegivende Medlemmer, for at see Regnskaberne fremlagte, og afhandle Foreningens øvrige Anliggender. Bibelsagens Venner her i Egnen indbydes, at overvære dette Møde. Holsteinborg Præstegaard den 3die Mai 1836. Efter Directionens Beslutning J. Holm, Foreningens Secretair. Paa Grevskabet Holsteinborg søges en duelig Dyrelægge. Mænd som ere forsynede med gode Anbefalinger og attraae denne Plads, bedes snarest muelig derom at tilskrive Undertegnede pr. Slagelse til HolsteinborF. A. Holstein.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Det landsekonomiske Selskab for Sorøe Amt, agter at afholde dets Foraarsmøde Onsdagen den 25de Mai Kl. 11, paa Stagelse Raadstue, hvor Medlemmerne bedes at møde. F. A. Holstein. Slagelse Postgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
I Anledning af Sorøe Amts Landoeconomiske Selskabs forestaaende Møde i Slagelse den 25de Mai, har jeg, ligesom forrige Aar, forberedet et Middagsbord; i denne Anledning har jeg herved den Ære at indbyde Dhrr. Medlemmer af ovennævnte Selskab til Deeltagelse i samme. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Staldrum for Væddeløbsheste, er til forestaaende Væddeløb foranstaltet indrettet paa Slagelse Postgaard. De som ønske at afbenytte samme bedes snarest mueligt at underrette Gaardens Eier derom. Bopælsforandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Undertegnede er flyttet fra Hr. Zachariaes Sted paa Gammel=Torv, til noget længere hen paa samme Torv, ligeover for Raadstuen. Slagelse den 29de April 1836. Ærbødigst N. J. Holst, Uhrmager. Alle Slags gammelt samt Affald af Smede=Jern betales med 5 1/2 Rbdlr. Skippundet i Kiøbenhavn i store Torvegade No. 376 af Avernak.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
En Karl, som forstaaer saavel Hjulmands som Tømmer Arbeide, søger Kondition strax i dette Fag, i Mangel deraf som Kudsk eller Avlskarl. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Da jeg har etableret mig som Bogbindermester her Byen, og forfærdiger alt til min Profession henhørende Arbeide, og er forsynet med forskiellige Slags Skolebøger samt Protokoller med og uden Liniering, og forfærdiger tillige alle Slags Pap- og Foutteral=Arbeider. Jeg anbefaler mig herved til Enhver, som maatte behøve saadant, og jeg skal stedse søge ved hurtig Expedition og ved smagfuldt og solidt Arbeide at erhverve mig Vedkommendes Tillid og Tilfredshed, som behageligst maatte forunde mig deres Søgning. Min Boepæl er paa Hiørnet af Rygade og Sveitserpladsen. Slagelse den 2den Mai 1836. P. Brock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
En mørkebruun Han=Hønsehund, med hvidt Bryst og fire hvide Sokke, er kommen tilløbende; Eieren af samme kan lade den afhente hos Giæstgiver J. Jørgensen paa Gammeltorv Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Enhver som har noget tilgode for leverede Materialier til Korsøer og Nyeborg Færgefartøiers Brug, fra 12te Mai 1835 til 12te Mai d. A., bedes behagelig at indsende Regning derover, inden den 18de ds., de ved Korsøer Side til Hr. Kasserer J. Møller i Korsøer, og de ved Nyeborg Side til Undertegnede; da Færgelauget erklærer ikke at kunne tage saadanne Fordringer i Betragtning, som efter den Tid maatte indkomme for bemeldte Aargang. Nyborg den 8de Mai 1836. Beck, Kasserer ved Færgelauget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-10
Hos Kiøbmand H. C. Hellesen i Kallundborg kan bekommes god Aveel, tienlig til Udsæd, til 16 Rbd. pr. Td., saavel i Tønde, som Skieppeviis. Et Partie god, nye, brændt Steenkalk til 7 Mk. 8 s. pr. Foustage a cirka 6 Skpr., kan er holdes hos B. Krenckel Korsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Aarg. Alle No. 39. eller: Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Løverdagen den 14. Mai 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Udtog af en meteorologisk Dagbog April 1836. Veirliget var i denne Maaned meget vaadt; det regnede eller sneede eller haglede i 20 af dens Dage, men den var hverken saa mørk eller saa kold, som man skulde have forventet det ved en saa stor Væde J Henseende til Mørket, saa faldt Regnen for det meeste i Byger, saa at man havde lige saa oft klar som bedækket Luft; kun i 5 Dage var Luften bestandig overtrukken, hvorimod den i 10 Dag var fuldkommen klar. At Veiret ikke var saa koldt var en naturlig Følge af, at de sydlige Vinde havden afgjort Overvægt; thi det blæste i 22 Dage af Sønden og kun i 10 af Norden; men Vindene begyndte hyppigere at kaste sig til Østen i denne end i den forrige Maaned, og man havde dog 14 Dage Østenvind mod 19 Vesten, dog vare ikke Østenvindenne saa skarpe, som de pleie at være i denne Foraarsmaaned, ikke heller vare Vindene meget heftige og man kan ikke sige, at man havde een Dag en egentlig Storm. Den 1ste April (Langfredag) begyndte allerede med Regn; den 4de sneede det hele Dagen, og hele Naturen fik et Vinterudseende; mer Sneen hensvandt snart; den 12te og 13de havde man et deligt Foraarsveir, og Mark og Have begyndte godt at grønnes. Vintersæden tegner ypperligt. Kold og mild Luft afvexlede til Maanedens Udgang. I dens hele Forløb stod Veirglasset lavt og hævede sig kun faa Gange over ustadigt. - J det hele taget kom dog Vegetationen ikke vidt denne Maaned; thi Jorden var vaad og kold, ved Maanedens Udgang var man endnu ikke overalt færdig med at faae Havre og Ærter; Jorden trængte i høi Grad til tørt Veir, for at kunne blive godt behandlet til Bygsæden. - April i Fior besad langt mere denne Maaneds egentlige Karakteer og var langt mere afvexlende i alle sine Forhold end dette Aars April og indeholdt en meget stærkere Blanding af Vinter og Sommer; men var tillige langt mere fremmelig for Vegetationen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
De nubiske Templer og Nutidens Nubler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
(Af Edinburgh Review med nogle Bemærkninger.)De gamle Templer i Nubien ere sandsynligen de meest forhausende Mindemærker, hvilke, som Levninger af en forsvunden Civilisation, findes noget Sted paa Jordkloden. (Af disse er dog Templet i Ysambul det meest frapperende, man seer der store kolossale Statuer af Guder, udhuggede i en Klippe tæt ved Nilens Bred, og man finder et Tempel udhugget i de haarde Klipper, bestaaende af flere Sale og i een af dem otte Kiæmpesigure af Steen; man finder alt dette Forunderlige herligt aftegnet i Belzonis og Gaus Kobberværker; det er blevet opdaget siden de Franske vare i Ægypten, hvilke ikke komtil Nubien.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Ægyptens Templer og Tempelruiner overgaae vel de nubiske i Størrelse og omhyggelige Bygningsmaade (vistnok, især i Theben og Tentyra, hvor de største og herligste Mindemærker forefindes. Theben findes en Sal hvori hele Hovedkirken i Paris kan staae, naar man tager dens Taarne af);men der er en stor Forskiel paa Ægyptens og Nu biens Naturbeskaffenhed, hvorved de store Mindesmærker i dette Land blive saameget beundringsværdigere. – J Ægypten er Nildalen bredere, Folkemængden kunde der være større, man kan derfor bedre begribe at saadanne Bygningsværker kunne der være blevne opførte; men i Nubien er Nildalen smal, Beboernes Antal kan derfor kun have været ringe; man har derfor ondt ved at begribe hvorledes saa mange og saa store Bygninger have kunnet være opførte. Man forestille sig en rødlig brændende heed, klippefuld, uoverseelig Ørken, hvoraf sorte Klippespidser hæve sig, hvilke ligesom med Møie giøre det Flyvesand Modstand, som trænger ind paa dem fra Ørkenen. Jgiennem denne Ørken snoer sig den majestætiske Nilflod, hvis Bredde dog er meget forskiellig. Paa mange Steder blive dens skummende Bølger adskilte af skarpe sorte Klippe spidser (de faakaldte Katarakter); paa andre Steder bliver dens glatte Speil afbrudt af Sandbanker, (de saakaldte Niløer) hvorpaa Krokodiler ligge og gotte sig i Solvarmeen. Hist og her sees langs med Flodens Rand en smal Strimmel Grønt, som sielden er over nogle Hundrede Skridt bred, og be skygges af en uafbrudt Række af Palmetræer. Fra Ægyptens Grændse og til Katarakten (Vandfaldet) i Wadi Halfa er den frugtbare Nildal ikke over 1 af en geographisk Miil bred, og høiere oppe i en Strækning af 12 geographiske Mile forsvinder næsten al Plantevært (det er vistnok høist forbaufende at see den ene Ruin af store Bygninger i en kort Afstand, fra den anden paa et saadant Terrain, som kun kan have været beboet af meget faae Mennesker; hermed forbinder sig et andet sørgelig Syn, Levninger af mange kristelige Kirker, som ere blevne ødelagte efterat Kristendommen var bleven fortrængt af Mahomedanismen). Hist og her finder man smaae Templer indhuggede i Sandsteensklipperne, som adskille Ørkenen fra Floden, hvilke vidne om et omhyggeligt Arbeide og megen Fuldkommenhed, Henseende til Konsten, endskiøndt de aabenbart ere ældre end de store ægyptiske Konstværker (det samme er den berømte Architekt Gaus Mening, Kulturen er udentvivl indvandret fra Nubien og Meroe til Ægypten. Man seer ogsaa i Nublen Templer, som opklare os om hvorledes Ægypterne kunde falde paa at bygge saa svære Steentempler; da man seer i dette Land Huller, som de ved at forsyne med Søiler og ved at tilhugge, have omdannet til Templer). Disse pragtfulde Bygninger og de kolossale Figure, som findes udhuggede i dem, stikke forunderligt af modden øde og vilde Ørken, som omgiver dem: de fleste af disse Templer ere opførte paa den vestlige Side, hvor Flyvesandet fra Ørkenen er stærkest; og for at skaane den smalle frugtbare Nilbred, som bliver oversvømmet af Floden ere de opførte udenfor Nildalen; men tæt ved den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Det mærkværdige Folk, som engang i den ubekiendte og forglemte Oldtid opførte disse beundringsværdige Bygninger, er forsvundet, De nærværende Beboere af den nubiske Nilhal boe nu i de usselste Hytter af Straae og Leer, som ofte ere byggede lige tæt op til Mindemærkerne og neppe kunne skilles fra Grusdynger. De besidde ingen Sagn om disse koldsale Bygninger, og kunne vist ikke tænke paa at det var muligt for dem at opføre saadanne. Paa hele Strækningen fra Philæ og tilDongola, findes ikke en eneste Bygning af nogenlunde Anseelse, som er opført af Nubiens nye Beboere; disse Mennesker ere Udlændinge, som have nedsat sig i Landet; de nedstamme ikke fra de gamle Æthiovier, som i Oldtiden beboede det; men ere en Blanding af asiatiske Arabere og africanske Negere; at dette forholder sig saaledes, kan man see af Monumenterne, hvorpaa de gamle Jndvaanere findes aftegnede med deres Hudfarve; denne var mørkerød; de nærværende Beboeres er sort og ligner Negernes. (Man finder paa de ægyptiske Monumenter, især i Kongernes Grave, Negere fortræffeligt aftegnede. – Alt er forandret i disse forunderlige Lande: den Religion som fremgik af en phantasiefuld Betragtning af Naturen, er gaaet under; det originelle, virksomme, konstrige og besynderlige Folk, som engang beboede den lange Nildal, findes nu kun i sine Grave; dets Aand er for længe siden forsvundet; med det vidste at arbeide for den sildige Efterslægt; dets Viisdom udbredte sig ved Moses og igiennem hans Skrifter til hele den kultiverede Deel af Jordkloden, og har derved havt den største Jndflydelse paa hele Menneskeslægtens Kultur. De opførte Bygninger og Konstværker, som have trodset Tidens Magt, og det vidste ved at balsamere de Afdøde, at konservere deres jordiske Levninger ved Siden af deres Hænders Gierninger. Nildalens Beboere have bevaret deres Aand og deres Værker, og paa en vis Maade sig selv.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Berlin berettes under 6te Mai. Vi kunne fra en sikker Kilde meddele følgende Efterretninger: Hendes Majestæt Keiserinden af Rusland har, efterat ogsaa en tydsk Læge er bleven konsuleret, besluttet at bruge Brønkuren i Ems, og Høistsamme vil i de første Dage af Juni begynde Kuren. Dronningen af Holland og Kurfyrstinden af Hessen forventes den 9de til vor Hovedstad. Hertugerne af Orleans og Nemours tilbringe Natten imellem den 13de og 14de i Magdeborg og ankomme den 14de til Potsdam, hvor paa samme Tid en Deel af den Kongelige Familie opholder sig. Om Morgenen den 15de vil Garnisonen i Potsdam, førend den afmarscherer til Foraarsmancuvren til Berlin, giøre Parade for de høieste Herskaber. Man omtvivler Fyrsten af Talleyrands Ankomst; men bringer Fyrsten af Metternichs Reise til sit Slot Johannisberg dermed i Forbindelse. Om man endog ikke vil tilskrive de franske Prinsers Reise nogen politisk Hensigt, saa kan der dog ikke være nogen Tvivl paa, at den hiertelige og venskabelige Modtagelse, som de ville erholde hos vor Monark og hans Familie, ikke kan blive uden Følger; da Sønnernes Modtagelse vil lede til en Slutning om den høie Agtelse, som deres Kongelige Fader har erhvervet sig ved sit værdige Forhold og den faste holdning paa Thronen, til hvilken Nationen har kaldet ham, og selv i de Lande, hvori Forbindelsen imellem Regenten og Folket finder Sted under andre Former og Forhold. Til Adjutanter og Ledsagere hos Prinserne ere udvalgte hos Prinsen af Orleans General v. Røder, som kommanderede den Afdeling af Tropper, som var i Kalisch, og Hr. v. Brandt, Major i Generalstaben, berømt af sin Beskrivelse over Feldtoget i Spanien; og hos Hertugen af Nemours Generalmajor og Brigadeer v. Neumann og Majoren i Generalstaben, Hr. v. Moliere, en Svoger, til Ministeren Ancillon. – Den 2den Mai Kl. 3. om Eftermiddagen afreiste Hertugerne af Orleans og Remours, ledsagede af Generalerne Boudrand, Colbert og Marbot; Hertugen af Elchingen, Marskal Neys anden Søn, Hr. v. Monguyon og Hertugen af Valencey til Tydskland; de ankom til Trier den 5te, og den 6te til Koblenz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Den 1ste Mai var det de Franskes Konges Navnedag, paa hvilken de sædvanlige Høitideligheder, og Lykønskninger fandt Sted. Folkets Forlystelser, bleve meget forstyrrede ved den skyllende Regn og ved et koldt og stormende Veirligt; dog havde mange Mennesker indfundet sig i Tuilleriernes Have forat være overværende ved den Koncert, som da pleier at opføres. Kongen og Prinserne lode sig see en heel Time paa Altanen, uagtet det slette Veir, og bleve modtagne med et Hurrahraab. Den offentlige Rolighed blev ikke forstyrret; men vel den legislative Rolighed indenfor de Deputeredes Kammers Dørre. Præsidenten for dette Kammer havde i Spidsen for den Deputation, som skulde overbringe Kongen dets Lykønskning, holdet en Tale til Hs. Majestæt, hvori han skildrede de haabefulde Udsigter og Factionernes Betvingelse, og lod derved indflyde de Ord: at Landet vil hverken lade sig imponere af Torvets Tumult og Raaben, eller overgive sig til en Systemsaand, som byder Kiendsgierningerne Trods, og som meget ofte skiuler uheldbringende Doktriner og fordærvelige Tanker under en klogt beregnet Mysticisme af hemmelighedsfulde Theorier. - Denne aabenbare Hentydning paa det doktrinaire Partie opbragte dette paa det høieste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
J Kammerets Møde den 2den Mai, havde 350 Medlemmer indfundet sig, der skulde forhandles om Toldlovene; men flere Medlemmer reiste sig og forlangte, at de Taler, som vare holdte til Kongen, skulde oplæses, andre erklærede at denne Oplæsning var ufornøden, da Talerne vare allerede trykte i Moniteuren. Hr. Jaubert forlangte Ordet for at indstille det til Kammeret, om det fandt Præsidentens Tiltale at være passelig; Præsidenten erklærede at det var imod Reglementet at oplæse Tiltalen til Kongen, kun Hs. Majestæts Svar pleiede at oplæses. Hr. Jaubert sagde, at han vilde aabne en Leilighed for Præsidenten til at fralægge sig den Beskyldning, at havde sigtet til visse Afdelinger af Kammeret. Præsidenten svarede, at han ikke vilde indvilge i nogen Koncession, ikke tage et Ord tilbage; imidlertid afgav han dog den Erklæring, at ham med de anførte Ord havde blot sigtet til Faktionerne i Almindelighed, hvormed Hr. Jaubert var tilfred. Han blev imidlertid paa nye heftigt angrebet af Dr. Girand, Napoleon Duchatel og Piscatori, men selv den doktrinaire Exminister Guizot tog Præsidentens Partie, og Kammeret gik med en stor Majoritet over til Dagens Orden. Alle Talere vare imidlertid enige i at prise Kongens vise Svar, hvorved han ikke tog Hensyn paa disse Ord, af Hr. Dupin, og hvori han saa smukt sagde: at han kun havde besteget Thronen for at vedligeholde Enighed imellem de tre store Grene af Statsmagten, og for at sikkre Landets Frieheder, Lovenes Herredømme, og den fuldkomne Udøvelse af alle nationale Rettigheder. De Franske begynde efterhaanden at fatte Ludvig Philips Værdie, som en konstitutionel Konge, hvilken Europa længe har begrebet, og som kun Anarchisterne, hvilke rende fra Dør til Dør i Revolutionsmændenes Huse for at opfange tomme Rygter og politisk Sniksnak, miskiende. - Den østerrigske Ambassadeur, Greven af Apponi, som holdt Lykønskningstalen paa det diplomatiske Korpses Vegne udtrykte denne Europas Paaskiønnelse af de Franskes Konges store Værd som Regent, og betragtede den som en Borgen for den almindelige Freds Vedligeholdelse, en Yttring hvori Hs. Majestæt levende deeltog i sit Svar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Hs. Majestæt den østerrigske Keiser har tilligemed Keiserinden begivet sig til Presburg for at slutte den ungarske Rigsdag med de sædvanlige Høitideligheder. Den 1ste Mai holdt Deres Majestæter deres Jndtog i Staden. Man vil vide at et nyt Ministerium i Portugal. er blevet saaledes konstitueret: Hertugen af Terceira Konseilspræsident og Krigsminister, Silva CarvalhoFinantsminister, Greven af Villa Real Udenlandsk minister, J. A. Freire Jndenlandskminister, A. d'Aquar Justitsminister og Gonzales de Miranda Marineminister; Hertugen af Palmella var speciel udnævnet for at underhandle med de udenlandske Magter. Prins Ferdinands Fordringer paa Overkom manden over Armeen skal give Anledning til store Forviklinger, da de Kortes have hidindtil ikke villet give sit Samtykke dertil. – Den sidste Efterretning om det spanske Ministeriums Organisation er ikke bleven bekræftet; men nu vil Bladet Times vide, at Kabinettet er endelig blevet saaledes organiseret: Hr. Mendizabal Konseilpræsident og Finantsminister, Greven af Almodovar Minister for de udenlandske Anliggender; General Rodil Krigsminister, Ferrer Marineminister, Justitsministeren Gomez Bercera og Jndenlandskministeren Martin de los Heros forblive i deres Poster. Det mendizabalske Ministerium har tilfægtet sig en nye Seier, da de Prokuradores Kammer har med 216 Stemmer mod 2 opfordret Regieringen til at fortsætte sine Forholdsregler for at ophæve alle geistlige Ordener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Spaniens konsoliderede Statsgield udgiør 1552. Millioner Realer; deraf den indenlandske 1051 Millioner; den konsoliderede Statsgield bliver nu forøget med 175 Millioner Realer, eller af den ikkekonsoliderede Statsgield, som ved et Dekret skal gaae over til den. – Den 27de April fyldte Dronning Regentinden sit 30te Aar; da hun paa den Dag kiørte ud blev hun hilset af Folket med megen Jubel. – Regieringen har sendt 2 Batailloner og 2 Mill. Realer til Gen. Rotten i Neder-Arragonien. – Den 26de April har Gen. Bernelle, Chef for den udenlandske Legion, drevet et Angreb af et overlegent Antal Karlister tilbage med et Tab af 60 Døde og 200 Saarede; hans eget Tab var 17 Døde og 30 Saarede; han blev selv let saaret derimod sige karlistiske Efterretninger, at 8 karlistiske Batailloner under Egnia have slaget 12 kristinske under Espaleta med et Tab af 800 Mand, imedens de selv mistede kun 120. J Katalonien har Nationalgarden angrebet og adspredet flere karlistiske Bander i Biergegnene, nogle Munke bleve paagrebne og strax skudte. Der begynder at indfinde sig Brødmagel i hele Fyrstendommet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Prinsen af Capua har i London ladet andrage forKonsistorialretten om bemyndigelse til at lade sig vie til Mis Penelope Smith; men Begiæringen er bleven afslaget ifølge Modsigelser fra den neapolitanske Gesandt Greve Ludolf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Prinsen af Oranien og hans to Sønner, Prinserne Wilhelm og Alexander, ere ankomne til London. Prinsen havde strax en Samtale med Hertugen af Wellington og begav sig derpaa med den nederlandske Minister i en Stadsvogn til Paladset; han var iført en brittisk Generals Uniform, og seer meget frisk ud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Underhuset har i Mødet den 3die Mai besluttet med 132 mod 90 Stemmer, at Damer maa have Adgang til Møderne. - Da Kapitalisterne i England ere forlegne med hvorledes de skulle giøre deres Kapitaler frugtbringende, saa opstaaer det ene Actie selskab efter det andet; saaledes er en Forening for Runkelsukker=Fabrikationen for de forenede Kongeriger bragt i Forslag. - Det store Kompagnie for at kolonisere Syd=Australien, begynder sin Virksomhed, og den nye Gouverneur Kaptain Hindmarsch er i Begreb med at afseile dertil med en Deel frievillige Kolonister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-14
Fra Konstantinopel berettes under 15de April, at de religiøse Ceremonier ved Formælingen imellem Sultanens Datter, Prinsesse Mirimah og Said Pascha ere blevne fuldførte med stor Pragt i det gamle Serail. Kislar Aga eller Chefen for de sorte Gildinger repræsenterede derved Bruden, da hun efter den orientalske Etikette ikke maa være Vidne til Høitidelighederne førend hun er indført i sit nye Palads. Først naar Harems Porte ere lukkede efter hende, maa hun lade sig see for sin Gemal Jernbanen fra Antwerpen til Brüssel blev heldigt aabnet den 3die Mai. Toget afgik Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen fra Brüssel, og ankom en Timeret, derefter til Antwerpen, næsten alle Jndvaanerne, og foruden dem mange Franskmænd, Englændere og Tydskere, havde begivet sig udenfor Stadsportene. Toget afgik i to Konvoyer; i den første sadde Ministerne, Senatorerne, Repræsentanterne, Embedsmændene og sv. J den anden de øvrige Jndbudte. De afreiste under en stor Folkejubel; men vare forsvundne i et Øieblik. Kongen af Belgien med Dronningen og den franske Prinsesse Marie havde i Forveien begivet sig til Antwerpen.