Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-11-04
Politiske Efterretninger. De belgiske Anliggender. Den seneste Efterretning desangaaende, meddeles over Hamborg af Londonnerblade under 25de October, hvori det hedder: "J de sidste 24 Timer ere af de russiske, preussiske, franske, belgiske og hollandske Gesandtskaber hersteds afsendt Courerer til deres respective Hoffer, for at overbringe Efterretningen om den Beslutning, som det engelske og franske Cabinet have fattet, med Hensyn til en ufortøvet Fuldbyrdelse af saadanne Forholdsregler, som maae fore en Afgjørelse med sig, af den belgisk hollandske Qvæstion, og gjøre en Ende paa Striden om Antverpens Besiddelse. Depescher af samme Jndhold skulle være afgaaet til den engelske Gesandt i Haag." Fra Berlin skrives under 17de October om den belgiske Sag, Efter Forlydende er udres Cabinet bleven opfordret af Londonner, Conferentsen til at mægle i de belgisk hollandske Anliggender; men det lader sig danskelig troe, at det vil indlade sig derpaa, og vanskelig er det at gjette, hvilke andre Midler der kunne gribes til, for at løse denne Kunde, uden tillige at føre en Krig med sig. Man er i en hvert Tilfælde kommen til det Vendepunct, at det snart vil blive afgjort, om det skal komme til Krig eller Fred. Vores Regjering vil modsætte sig ethvert Tvangsmiddel ved Vaabenmagt mod Holland. Fra det Øieblik af, at de Befuldmægtigede i London ikke mere knu ne enes i det Væsentlige, vil vil Conferentsen, blive opløst, eller i det mindste kun blive fortsat af de Medlemmer, som ere forblevne consequent ilderes Principer og ingen anden Jndflydelse er underordnet, end deres indre Overbeviisning; i dette Tilfælde, hedder det, vil Conferentsen blive forlagt hertil. Fra Paris meldes under 23de October: Det synes, som at Regjeringen nu tænker alvorligen paa at opfylde dens Forpligtelser mod Belgien; dette bekræfte ogsaa de franske ministerielle Blade. Jfølge Bladet Novellisten, ere allerede den franske Armees Etappes fra Valenciennes til Antverpen betegnede, og alle Foranstaltninger trufne for at bortrydde enhver Hindring, der kunne komme i Veien for Armeens hurtige Marsch; og Gazetten tilføier at Nordarmeen kan ikke længere forblive instatu que, da der er udbrudt Sygdomme i den, og 200 Heste ere allerede creperede, – den maa enten fremad eller disloceres. Bladet Messager (som dog ikke altid er paalideligt) siger at den ganske nyligen er meddeelt en Note, ifølge hvilken de franske Armee ikke ville rykke ind i Belgien, førend de i Ancona værende franske Tropper igjen vare trukne bort derfra; ganske nylig skal derfor befaling være afgaaet til at de skulle indskibe sig, da ellers den franske Besætning, i Tilfælde af en almindelig Krigs Udbrud, ville, omringet af saa mange østerrigske Tropper, udsættes forat geraade i Frægenskab. Denne Note - tilføier Messager - er af høieste Vigtighed, vi see deraf, hvortil Expeditionen til Ancona har ledet: med en Demonstration i Belgien, vil man forene en Concession i Jtalien. - Den senere Beretning fra London over Holland, stadfæster nu, at den 23de October om Morgenen, efter en Sammenkomst som varede i flere Timer, er af Fyrst Talleyrand paa den ene, og Lord Palmersione paa den anden Side undertegnet en Tractat, hvorved Operationerne mod Holland ere blevne bestemte. Der er meddeelt befaling til, at de franske Tropper ufortøvet skulle indrykke i Belgien; de franske Krigskibe i Brest og Cherbourg skulle igaar afseile, og man kan derfor imorgen vente at see de forenede Flaader, samlede i Spithead, for at kunne afgaae til Schelden. Efter hvad vi erfare, er det afgjort, at de franske Tropper skulle drage tilbage, saasnart Øiemedet med deres Marsch er opfyldt; dette Øiemeed er Jndtagelsen af Antverpens Citadell og dets Overgivelse til Belgien. Dette mener man vil beskjæftige 50,000 Md. i 12 Dage. Preussen, og de andre Magter, indvige i denne Bevægelse; da de bære Tiltroe til Frankerig, formedelst dets Forhold i Aaret 1831, og den nærværende Udenrigs Minister, Hertugen af Broglie, kan man fuldkommen forlade sig paa, som Mand af Tro og Ære.