JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Hvad Statssagerne angaaer, saa spørger Sultanen ham til Raads i de vigtigste Ting, saasom naar han vil lade en anseelig Person bringe af Dage, eller naar det kommer derpaa an, at begynde en Krig, eller slutte en Fred; hvilket man gjør af den Aarsag, paa det at han skal desto meere have Anseelse af en billig og andægtig Herre, eller for at bevæge sit Folk til at vise en desto villigere Lydighed. Naar Sultanen spørger Muft til Raads i saadanne Ting, som denne ikke med en god Samvittighed og efter Landsherrens Sind og Ønske kan paakiende og dømme udi, saa foraarsages derved i Forretningerne en Uorden og et Ophold. J dette Fald bliver Mufti berøvet sin Betiening og afsat, og man indsætter et andet Orakkel, som kan hæve og opløse Vanskelighederne paa en Maade, der er meere overeensstemmende med Sultanens Hensigter. Gjør den nye udvalgte det ikke, saa mister han ligeledes sit Embede, som den forrige, og saaledes gaaer det med alle de følgende, indtil der findes een, hvis Kiendelse og Svar stemmer fuldkommen overeens med hans Beherskers Fordele og Hensigter. Denne Betiening, var fordum meget betydeligere, og indrentede meere end nu omstunder. Der blev ingen Krig og ingen vigtig Sag. foretaget, førend man havde spurgt dette Orakkel til Raads; men nu omstunder skeer det meget sparsomt herudi. Man spørger Muft undertiden for et Syns Skyld til Raads; men den almindeligste Maade, at gaae til verk, er denne: at Storviziren, vel tilfreds med sin egen Duelighed og Jndsigt, selv afgjører Sagen, og ofte ligeledes exequerer og udfører det, som han har besluttet; og siden efter bliver Muft spurgt til Raads om hans bifald og om Lovens Mening; hvorefter Mufti da har en vidtløftig og aaben Plan, paa hvilken han finder beqvemme Udlæggelser; thi det er en Grundsætning, som er bleven til en Regel, at deres Lov maa beqvemme og dreje sig efter Tiderne og Omstændighederne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
J øvrigt har den Miliz, som er om Sultanens Person, og som man kalder Capiculy, saavel i Henseende til hans Forfædres Love, som hans egne, den Fuldmagt, som berettiger dem til, at kaste Sultanen i Fængsel, at dræbe ham, og sætte en af hans Brødre eller en af hans Børn til hans Efterfølger. paa Tronen. Dette Krigsfolk kan efter Behag oprette Love, for at beskytte Printserne af Blodet deres Liv imod Sultanernes voldsomme Efterstræbelser, af hvilke mange ikkun have været betænkte paa, hvorledes de kunde conservere sig paa Tronen, ved at myrde alle dem, som have have nogen særdeles Ret til den. Naar det hele Corps af denne Miliz er samlet i Constantinopel under Ulamas Commando (som er en Ret, ved hvilken Mufti præsiderer), saa maa Sultanen, denne uomskrænkede Monark, vandre fra Tronen i det dybeske Fængsel, saafremt man endog ikke skrider til at myrde ham tillige med hans Vizir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
3die Sønd, efter Hell. Konz, prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Dødsfald. Skovinspecteur Hr. Wonsheim, død her i Byen den 9de Januar. Ligeledes Kjøbmand Hr. Mathias Fries den 18de Januar., gammel 60 Aar, 3 Uger og 3 Dage.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Bekjendtgiørelse. Løverdagen, den 28de Januarii førstkommende, bliver vor allernaadigste KronprintsesFødselsdag højtideligholdt paa den borgerlige Skole med en Tale af Hr. Bech, som begynder Kl. 10 og en halv Formiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Proclama. Bonden Niels Olsen, der beboede Tingstedet Gaarden Monset i Ørchedals Tinglang, er ved Døden afgangen, hans Boe taget under lovlig Behandling, og som der befindes, at han har staaet i Handling og videre med adskillige i Tronhjem, saa bliver herved hans Frafald almindelig bekjendtgjort i de privilegerede Adresse=Aviser, til den Ende, at alle og enhver, der reimessig haver noget at fordre i Sterboet, ville behage at indsende til Skifteforvalteren, inden 6 Uger fra Dato, deres Regninger paa den anbefalede Maade, i Følge Forordningen af 27de Novbr. 1775, med de Beviisligheder for Kravets Rigtighed, som Loven byder skee bør efter død Mand, da enhver kan vente sig al lovlig Rettes Pleie efter Boets Omstændighed. Ligesom Debitorerne indvarsles, inden Skiftets Slutning at betale hvad de til Boet findes opgiven at være skyldige, saafremt de af Vedkommende vil undgaae Omkostning og Stevnemaal til Gieldens Erlæggelse. Stocke, den 9de Jan. 1786. N. C. Krog. Arvingerne med Fuldmægtig, efter Konen Mali Evensdatter Hoel, i Renneboe Tinglang, saa mange af dem, der inden Skiftet har ventileret Dispute imellem hendes Stedsøn Siver Erichsen Hoel, hvor hun opholdte sig og døde, og Bonden Michel Knudsen Eggen, der, i hendes levende Live skal have havt hendes Eiendeele under Bestyrelse, tilkjendegives paa begge Sider, inden denne Maaneds Udgang at indkomme med videre Oplysning og endelig Paastand, til forventende Decision ved Skiftets Slutning; hvis ikke bliver Skiftet, først i Februarii Maaned her paa min Gaard sluttet, i den Statu uo samme nu befindes, efter de øvrige Arvingers gjorte Paastand. Stocke, den 9de Januarii 1786. N. C. Krog.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Skiftelysninger. Udi Nordmørs Fogderie ere nu følgende Sterboer under Skiftebehandling, saasom af Surendals Tinglang: efter Lars Tollevsen Mogstad og Indersten Erich Olsen Møen; af Smølens Tinglaug og Weyens Fiskevær, efter Christopher Erichsen, Rasmus Conders, Jens Erichsens Kone, Johannes Larsens Kone og Benjammen Nilsen Jostelns Kone, af Wigs Tinglang og Onne Præstegield: efter John Christensen Todal, Horlich Barloupens Kone, Halvor Olsvigs Kone, Størcher Olsen Hordeset, Anders Olsen Botten, Halvor Borstad, Havtor Lesunds Kone, Ole Olsen Kalvelands Kone Torber Knudsen, Øwre Engdalen, Daniel Olsen Fugelvog, Huusmand Ole Rodalshavn og Carl Larsen Wingøren; hvilket herved, til Vedkommendes behagenlige Efterretning, bekjendtgjøres af Stedets Sorenskriver. Øjegaard i Suren dalen, den 21de Decbr. 1785. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
At en ved Navn Erich Christian Jonchans er ved Døden afgangen i Aarfjords Præstegield, Forsens Fogderie og Tronhjems Amt, det bliver herved saavel i Trondhjems Adresse=Contoirs Efterretninger, som og i de Kjøbenhavnske Tidender 3de gange bekjendtgjort, til den Ende, at den eller de, som formene sig at paastaae Arv efter ham, henvende sig til mig, som Stedets Skifteforvalter. Vel haver S. T. Hr. Capit. Casper Fridr. Brodtkord foreviist mig et af bemeldte afdøde Erich Christian Jonchans udstædt skrivt ligt Document, hvorefter han skulle blive den Afdødes Universalarving; men i Anledning af de allerede bekjendtgjorte Jndvendinger, eragtes det for lovligst, at en Skiftesamling, i Hensigt til at bedømme Documentets Gyldighed, bliver foretaget her paa min Gaard Eide i Ørlands Præstegield beliggende, som tager sin Begyndelse den 1te Julii førstkommende; til hvilken Tiid og Sted Arvinger, Debi= og Creditorer, behagenlig ville indfinde sig. Eide Gaard den 5te Jan. 1786. O. S. v. Hadeln, Kongel. Majest, virkelig Cancellieraad og Sorenskriver udi Fosens Fogderie og Trondhiems Amt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Til Kjøbs. Paa Madame Benzens Søebrygge i Jhlen. er mig tilhørende omtrent 100 Tønder Kalk, som jeg vil sælge; men Kjøberne maa selv derfra lade Kalken afhente, efterat derom med mig er accorderet om Kjøbet. Trondhjem, den 17de Januar. 1786. Benedicta sal. Benjamin Bergs. Beste Sort Potettes, som forgangen Sommer ere avlede i god Jord inde paa Lademøen, som ere tjenlige til Sæd, samt Peberrod, kan bekommes for billig Priis hos Hans Løche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Bortkommet. J Mandags er tabt paa Gaden 12 Alen hvide i Bunden skildrede Baand med graae Lister; hvo samme haver fundet, ombedes at levere dem paa Adresse=Contoiret imod en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Bøger. Hos mig faaes tilkjøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters sjungende Andagter over Søn og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhofts et Guds Barns Fornøielse i Gud, tilligemed Jesu Pines og Dødshistorie, Th. Kingos Morgen og Aftensange, Bruuns sjungende Tidsfordriv, L. Beichs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harpe, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Siælens Opmuntring til Ponitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hjertesukke, Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, Abe Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-20
Nogle Exemplarer af Hr. Kancellieraad von Løvenschiolds Beskrivelse over Bradsbjerg Amt og Scheens Bye med sine Forstæder ere til Forhandling paa Adressekontoiret indlagte, for 48 Skill. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Anmærkning om den Engelske Bogtrykkerfrihed. Jntet Folk kan være mere ømt over sin Frihed, end det Engelske. De yttre den i alle deres Foretagender, endog i deres Tænkemaade. Skrive- og Trykkefriheden ansees i Engeland som den sikkerste Formuur for den borgerlige Frihed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Man har, i Henseende til den Misforstand, som ofte er opkommen imellem Regjeringen og Folket, befrygtet en Jndskrænkning i Trykkefriheden, og at Regjeringen skulde være sindet, at paabyde Censur over de udkomne Skrivter. J een af Engelands Tidender, The Public Ledger kaldet, læser man følgende mærkelige Tanker. Man troer (siger den ubekiendte Forfatter) at Nationen er i Fare for at tabe sin Bogtrykkefrihed. Det er da Tiid at tale. Nogle turde maaskee tænke, at saadan Frygt var uden Grund; andre, at Censuren ikke er saa nær, som den synes. Hvad det første angaaer, saa svarer jeg, at Folkets Friheder burde være, som Cæsars Gemahl, ikke alene ubesmittet, men endog uden al Mistanke, at blive besmittet. Og angaaende det sidste, saa siger jeg, at om end den befrygtende Skjebne ikke skulde indtræffe, førend efter 10 a 12 Generationer i Fremtiden, saa skulde det dog være vor Pligt, i Tide at forekomme dette Onde, og handle saaledes, som vore Forfædre have handlet. Det er den største Forurettelse, som kan tilføies Folket, om man raader til at svække Trykkefriheden. Man taler og en Jndskrænkning? Har vi ikke Tvangsmidler nok endda Vil man igjenkalde de Tider, da en Stubbsblev afhugget Haanden, en Layton afskaaren Næsen, og en Prynne samt en Bastwick gruelig bleve medhandlede: Har man ikke Gabestokke, Pengeboder, og Aarsarrester, Vil man endnu have mere, Skrive- og Trykkefriheden er allerede meere end nok indskrænket; vi vil ikke gandske miske den. Om nogen herefter besværer sig over en Ministers slette Forhold, over en Embedsmands, en Præstes, o. s. v., forsømmelige Opførsel, saa skulde saadanne Personer strax anføre Klagemaal imod dem, som opdagede deres Fejl, førende Censor vil skrive noget Jmprimatur. En selvraadigt Miniskerium, et underkjøbt Parlement, en fordervet Øvrighed, et ukyndigt Præsteskab, en Søemagt uden Styrke, en forsvækket Armee, et vildt Folk, skulde blive de Følger, som deraf vilde flyde. Man vil forbyde os at sukke højt, til den længe underholdte Hevnens Jld omsider udbryder i fulde Luer, og fortærer baade Censores og deres Overherrer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
4de Sønd. efter Hell. 3 Kong, prædiker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Bekjendtgiørelse. Mandagen den 30te Januar højtidelig holder det Kongelige Norske Videnskabers Selskab Hans Majestæt Kongens Dagen forud indfaldende høje Fødselsfest, ved en Tale af Selskabets Vice-Præses, Hr. Doctor Hagerup, i den gamle Letinskole Kl. 10 1/2 Formiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Førstkommende Onsdag den 1te Febr. bliver paa Raadhuussalen opført Concert, som begyndes Kl. 5 1/2 Slet. Billetterne kan afhentes hos Hr. Stadsmusicant Grundt, som koster 1 Ort 8 sk. Stykket, og afleveres ved Indgangen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
J Sterboet efter afgangne Sognepræst Hr. Sebastian Pristroph er berammet en Skiftesamling paa Edde Gaard til Tirsdagen den 14de Februarii førstkommende. Til samme Tiid ville de respective Arvinger og Creditorer, alle, nogle, eller en for flere, behagenligen møde, for at høre, hvad forhen ved Registeringen er tilfort af Ind- og Udgield, samt hvad der videre besluttes til Boets Beste. Skulde nogen have endnu uanmeldte Fordringer, ønskes samme strax indgivne med fuldstændig Beviislighed, at man des før kunde slutte sig til Boets Tilstand og derefter bestemme dets videre Foretægt. Til betimelig Efterretning for Lysthavende bliver her forud bekjendtgjort, at Gaarden Edøe bliver formodenlig hen mod Foraaret ved offenlig Auction bortsolgt, tilligemed Skibshavnen Arnøen, den gode Plads Hestøen, og flere tilliggende Herligheder, enten samlede, eller hver for sig. Edde er af 3 Spands Leie, en god, smuk og beleilig Gaard, er tilstrækkeligen, endog til Overflød, forsynet med Husebygninger, hvorhos og af Edøe Sogns Almue lægges aarligen 5 Rdr. til Borgestuens Vedligeholdelse. Videre Conditioner, saavelsom Auctionens Tiid og Sted, blive i sin Tiid fra Vedkommendes Haand bekjendtgjorte. Qværnæss, den 9de Januar. 1786. J. Lemvig Bull.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Proclama. Bonden Niels Olsen, der beboede Tingstedet, Gaarden Monset i Ørchedals Tinglang, er ved Døden afgangen, hans Boe taget under lovlig Behandling, og som der befindes, at han har staaet i Handling og videre med adskillige i Tronhjem, saa bliver herved hans Frafald almindelig bekjendtgjort i de privilegerede Adresse=Aviser, tilden Ende, at alle og enhver, der reimessig haver noget at fordre i Sterboet, ville behage at indsende til Skifteforvalteren, inden 6 Uger fra Dato, deres Regninger paa den anbefalede Maade, i Følge Forordningen af 27de Novbr. 1775. med de Beviisligheder for Kravets Rigtighed, som Loven byder skee bør efter død Mand, da enhver kan vente sig af lovlig Rettes Pleie efter Boets Omstændighed. Ligesom Debitorerne indvarsles, inden Skiftets Slutning at betale hvad de til Boet findes opgiven at være skyldige, saafremt de af Vedkommende vil undgaae Omkostning og Stevnemaal til Gieldens Erlæggelse. Stocke, den 9de Jan. 1786. N. C. Krog. Arvingerne med Fuldmægtig, efter Konen Mall Evensdatter Hoel, i Regneboe Tinglang, saa mange af dem, der inden Skiftet har ventileret Dispute imellem hendes Stedsøn Siver Erichsen Hoel, hvor hun opholdte sig og døde, og Bønden Michel Knudsen Eggen, der, i hendes levende Live skal have havt hendes Eiendele under Bestyrelse, tilkjendegives paa begge Sider, inden denne Maaneds Udgang at indkomme med videre Oplysning og endelig Paastand, til forventende Decision ved Skiftets Slutning; hvis ikke bliver Skiftet, først i Februarii Maaned her paa min Gaard sluttet, i den Stati go samme nu befindes, efter de øvrige Arvingers gjorte Paastand. Stocke, den 9de Januarii 1786. N. C. Krog.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Skiftelsninger. At en ved Navn Erich Christian Jonchans er ved Døden afgangen i Aaefjords Præstegield, Forsens Fogderie og Tronhjems Amt, det bliver herved saavel i Trondhjems Adresse-Contoirs Efterretninger, som og i de Kjøbenhavnske Tidender 3de gange bekjendtgjort, til den Ende, at den eller de, som formene sig at paastaae Arv efter ham, henvende sig til mig, som Stedets Skifteforvalter. Vel haver S. T. Hr. Capit. Casper Fridr. Brodtkord foreviist mig et af bemeldte afdøde Erich Christian Jonchans udstædt skrivtligt Document, hvorefter han skulle blive den Afdødes Universalarving; men i Anledning af de allerede bekjendtgjorte Jndvendinger, eragtes det for lovligst, at en Skiftesamling, i Hensigt til at bedømme Documentets Gyldighed, bliver foretaget her paa min Gaard Eide i Ørlands Præstegield beliggende, som tager sin Begyndelse den 1te Julii førstkommende; til hvilken Tiid og Sted Arvinger, Debi- og Creditorer, behagenlig ville indfinde sig. Eide Gaard den 5te Jan. 1786. O. S. v. Hadeln, Kongel. Majest. virkelig Cancellieraad og Sorenskriver udi Fosens Fogderie og Trondhjems Amt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Auction. J Følge Requisition fra Niels Tuff paa Tutterøen bekjendtgjøres herved til almindelig Efterretning: at Tirsdagen den 28de Februarii, Kl. 2 Slet Eftermiddag, bliver paa LeerfaldsTingstue i Wærdalen til offenlig Auction exponeret og, om antageligt Bud skeer, den Høistbydende, uden flere ganges Auction, tilslagen en Deel ham tilhørende Eiendomme, i Wærdals Præstegield, Stør= og Wærdals Fogderie, beliggende, saasom: 1) Nedre Houchaal Saug, hvis Qvantum, efter Kongelig Bevilling af 15de October 1768, er 800 Bord. 2) Øvre Houchaal=Saug, som efter Bevilling af 19de Novbr. 1770 har 1488 Bord Skuur. 3) Gaarden Tuffet, der skylder med Bøxel 2 Øre 6 Mkl.,men hvoraf Landskyld svares til Stiklestad Kirke. Denne Gaard har skjøn Skov til Saugtømmer, er kornvis, kan føde 8 a 9 klavebundne Nød og 2 Heste med videre. Thi ville de Lysthavende sig foranførte Tiid og Sted indfinde, da de nærmere Conditioner skal blive bekjendtgjorte. Eggen, den 20de Januar. 1786. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Til Kjøbs. Paa Madame Benzens Søebrygge i Jhlen er mig tilhørende omtrent 100 Tønder Kalk, som jeg vil sælge; men Kjøberne maa selv derfra lade Kalken afhente, efterat derom med mig er accorderet om Kjøbet. Trondhjem, den 17de Januar. 1786. Benedicta sal. Benjamin Bergs En gandske ny Finnemudde, smuk, og ved hæret, haves til Fals. Sælgeren opgives af Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Til Kiøbs forlanges. Badens Grammatika Latina forlanges til Kjøbs, om den end skulle koste noget over sædvanlig Priis. Kjøberen anvises fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Til Leje. En stor Stue med Kammer, og Møbler i, samt et Kammer oven paa, er til Leje, kan og bekommes Middags- og Aftensmaaltid; som anvises fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Bøger. Hos mig faaes tilkjøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters sjungende Andagter over Søn og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhøfts et Guds Barns Fornøielse i Gud, tilligemed Jesu Pines og Dødshistorie, Th. Kingos Morgen og Aftensange, Bruuns sjungende Tidsfordriv, LeBeichs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harpe, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Siælens Opmuntring til Ponitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hjertesukke, Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, Abe Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Justitsraad Nissens Extract af og Register, over Forordningerne og Rescribterne med mere fra 1670, med et alphabetisk og cronologisk Register, alle 4 Dele 3 Rdlr., 3die Deel alene 3 Ort, og 4de Deel 1 Rdlr.: Tre juridiske Afhandlinger, 1) om Lovene i Almindelighed, 2) om de Danske og Norske Love og deres Kilder, og 3) om Herredømme, for 16 sk., Theoretiske og practiske Underretninger og Agerdyrkningen med mere, som til Landvæsenet henhører, for 2 Ort, 16 s.: Det juridiske Collegium, forsaavidt Danske og Norske Lovs 1ste og 5te Bogbekræffer, 3 Ort: Tractatus philosophico ju ridicus de Juramento 12 sk.: og Comoedien. Jomfrue Pecunia 12 s., faaes til Kjøbs paa Adresse Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs følgende Bøger: S. Wolfs Prædikkener til Neligionens Forsvar, 24 s., indbunden 32 s. Historisk Efterretning om de Medfarendes Skjebne paa Skibet Jomfrue Christina fra Trondhjem, med Anhang om Staden Algier, 12 s. Historie om den lykkelige Richard Witington, som ved en Kat eialene forhvervede overflødig stor Rigdom men endog kom til stor Ære og Værdighed, 4 sk. Lerches Eftertanke om den Russiske og Tyrkiske Krig, 12 s. Samtale imellem en Kræmmersvend og en papistisk Præst, 4 sk. En smuk lystig Historie om Melusina, 4 s. Naturens Navnedag, ved J. N. Brun, 4 sk. En Historie om en Kiempe som kaldes Kong Laurin, som var kun 3 Spand lang, 4 sk. Den Nordenfieldske Vinter, 8 s. Zorvaster og Zelimt, en Østerlandsk Fortælling, oversat af Mentor, 12 sk. Mester Lusidarius, eller Samtale imellem en Mester og en Discipel, 4 s., indb. 6 s. Rigtig Vei til den sande Fornøielse, indb. 16 s. Trøstskrift om de fire Complexioner, indb. 16 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-27
Om det overnaturlige Liv i en Samtale imellem en Mester og en Discipel, indb. 16 s. Brenners sidste Tale paa sit Rettersted, indb. 6 s. nyttig og absolut nødvendig Betænkning om Fricrie og Giftermaal, indb. 6 s. Trojels Afhandling om Kartofler, indb. 8 s. Ole Jrgens Taler, holden den 21de Octobr. 1774, og den 29de Januarii 1775, indb. 6 s. O Jrgens Tale holden den 12te April 1774., indb. 4 s. Wolfs Lovtale over Nannestad, indb. 12 s. Daglig Sangværk, indb. 6 s. Sielens siungende Opmuntring til Poenitentze, Skriftemaal og værdelig at comunicere, af M. Resen, 6 s. indb. Davids Harpe paa 10 Strænge udi 10 Duesange, indb. 6 s. L. Smiths Prædikkener holden i Domkirken, 12 s. C. Gartners Havebog, 12 s. Jubelprædikken holden den 16de Octobr. 1760. af J. E. Gunnerus, 4 s. Christnes Skyldighed at give gode Exempler for andre, i en Jndtrædelsesprædikken af H. Hammond, 4 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-02-03
Om Jesuiter-Ordenens Oprettelse Love og Regjering.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-02-03
et Aar 1540 er mærkværdigt ved Jesuiter-Ordenens Oprettelse, hvis Jndflydelse har været saa meget vigtig i geistlige og verdslige Sager. Naar man betænker de hastige Skridt, med hvilke dette Selskab har nærmet sig til Rigdom, og Magt, den forundringsværdige Klogskab, med hvilken det er regjeret, og den utrettelige systematiske Aand, med hvilken alle dets Planer ere udførte, saa kan man let blive bragt dertil, at tilskrive Opfinderen af denne besynderlige Indretning er overordenlig Forstand, og at sætte forud, at han maa have anlagt og forfærdiget. Planen med den dybeste Politik; men Jesuiterne have dog alligevel, som andre Munke-Ordener, ikke Stifterens store Forstand, men hans Enthusiasmus, at takke for det de ere. Jgnatius Loyola, Stifteren af JesuiterOrdenen, var en Biscayisk Adelsmand, og havde en Tiid lang tjent i Krigen.