JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Samme Dags Aften blev Liigkisten med Leo den XII. Liig, udtaget af Nischen ved Capelschoret, hvor den efter Skik og Brug var bisat, og i Følge hans egen befaling bisat i Graven under Leo den Stores Alter. Den 6te fandt den anden af de 9. Dages Messe Sted, og om Aftenen bleve de dødelige Levninger af Pius den 8de, med de sædvanlige Ceremonier bisat i den samme Rische, af hvilken forrige Aften Leo den 12tes Kiste varudtagen. Cholera morbus's Udbredelseshistorie. (Sluttet. See No. 97.) Fra Bambay, hvor Cholera fra August 1818. til Februar 1819 bortrykkede 15,000 Mennesker, gik den til Arabien, hvor den rasede i Mascate i Juli 1821 og berøvede henved 60,000 Mennesker, Livet. Derfra udbredte den sig over hele den persiske Havbugt indtil Bossora, hvor 14000 Mennesker døde i 14 Dage, og til det Jndre af Persien, hvor i 5 Dage 16,000 Vennesker omkom deraf i Schiras, blandt hvilke Dronningen af Persien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
J Teheran døde 5000. J September 1819 viste Cholergen sig paa Jsle de France, hvor der i 3 Maaneder døde 10,000. J samme Aar grasserede den i Siam, hvor der alene i Banlok døde 40,000 Mennesker deraf, derfra gik den til Java, Batavia og Samarang, og huserede især gyseligt paa sidstnævnte Sted, hvor 4 til 500 døde hver Dag. Paa Java raste den saa voldsomt, at man talte over 100,000 af dens Offere. J Octbr. 1820 brød den ind i China og begyndte sine Ødelæggelser i Canton. J Sommeren 1821 var den trængt frem til Peking, og forvoldte her en saadan Dødelighed, at Keiseren formedelst Mangel paa Liigkister lod de Fattige begrave paa offentlig Bekostning. Den trængte sig derpaa fremad indtil den, over Kurdistan og Tauris og langs med det kaspiske Hav, i Septbr. 1823 udbrød i Astrakan. J 1826 truede den med at bryde ind i Siberien, efter at have ødelagt mange Byer i Mongolien, men Kulden synes dog her at have standset den paa sin Fart, saa den tog en anden Vei og brød atter ind i China, hvor den endnu huserede 1827. Derfra er den senere spadseret omkring imod Vesten, indtil den i Aar har naaet det europæiske Rusland. Overskue vi nu den Landstrækning, hvori den frygtelige Cholera har raset i et Tidsrum af 10 Aar, saa bemærke vi, at den har udbredt sig næsten 100 Længde og 70 Bredegrader. Paa denne Side Æqvator har den været meest ødelæggende; dens sydligste Puncter vare nærved Nyholland og næsten indtil Steenbukkens Vendekreds (Bourbon og Mauritius; østlig indtil Peking, og nordligst til Mongolien; i det vestlige Asien og Europa til Astrakan og nu senest til Moskau. Den vedvarer sædvanlig 4, 6 a 8 Uger paa eet Sted, iler derefter bort, for at ødelægge paa et Andet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Jndenlandsk. Qvartalscoursen er for Januar, Februar og April 1831 forbleven uforandret, saa at 1 Rbd. Sølvmynt kan betales med 1 Rbd. 3 s. S. T.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Kjøbenhavnsposten indeholder af en Unævne: Dana, til Fyrsteoldingen, Landgreve Carl, paa hans 87de Fødselsdag, hvis Slutning lyder saaledes: Ja, hvis jeg rigtigt Freias Smilen tyder, Skal – for din næste Morgensol frembryder, Det sjeldne, kjære Olderfader Navn Opfylde Dit og alle Danskes Savn!" Fra Aalborg skrives under 27de Dennes, "En temmelig stræng Frost, der allerede har gjor vor Fjord useilbar, og vil vel snart gjøre den fik ker for Passage tilfod, har indfundet sig hos os.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Et Par kierlige Forældre (Toldbetjent Fischers der ikkun havde en Søn og en Datter, have igaar havt den store Sorg at miste den Første, der var en haabefuld Dreng paa 11 12 Aar, i Fjorden, i det han løb paa Skøiter paa den usikkre Jis. Der forsøgtes strax paa Redning, men desværre forgiæves. Hvad der forøger de utrøstelige Forældres Bekymring, er, at Liget maaskee ald rig vil tilveiebringes."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Natten imellem den 19de og 20de De., Klokken mellem 3 og 4, bemærkedes i Kjøbenhavn en hæftig Jld ud over den østre Side. Den befandtes at vær paa Østerbro Nr. 99, i den ved Enden af Alleen beliggende Eiendom, hvor et derværende Lysestøberie og en tilstødende Keglebane aldeles lagdes i Aske. Consumtionsforvalter Holk i Skanderborg har, efter forndgangen Angivelse, confisceret endeel Manufacturvarer til Værdie af omtrent 1600 Rbdlr. Vahrerne tilhørte en Jsralit, ved Navn Herefter Sigende fra Ribe. Confiscationen skeete i Landsbyen Røgind, i Gjern Herred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Døde. Kjøbenhavn: Enkemadame Ane Maria Prebiørn, født Tuisen; Jfr. Signe Cathrine Leth; Lauri Aug. Hansen, 17 Aar, Marie Christine Richter, f. Christensen, 43. Frederiksborg: Rector seol, Prof. Bendt Bendtsen, 68 Aar. (J 11 Aar har han været Skolens Rector.) Dreslerte Præstegaard, Jfr. Maria Flindt 35 Aar. Væth: Degn-Enke Johanne Cathrine Borgen, f. Hensemann, 70 Aar. Frederiksdal; Mad. A. Assergf. Bonne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Kjøbenhavns Havnepriser den 18. Decbr. Holst. Hvede 11 Rbd. 3 Mk. - s. a 11 Rbd. 4 Mk. 8 s. Dansk Rug 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2 radet, 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. (De øvrige danske Kornsorter findes denne Gang ikke noterede. Holsteensk Smør 72 a 80 Rbd.; Fyensk Dito 56 a 60 Rbd.; Sjællandsk Dito 588 64 Rbd. pr. Td. i S.. T. Bøgebrænde 11 Rbd. 3 Mk. a 12 Rigsbankdaler pr. Favn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Ved Tallotteriets 1159de 100.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Trækning i Wandsb. udkom 12. 51. 17. 46. 52.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Kjøbenhavns Børs, den 17 December. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 212. Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 154 1/2 a 155. Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg46 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongl. Oblig. 81 1/4 a 82 1/2 Rbd. Sdl. 77 1/4 a 77 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. 4de Febr 1820 101 Rbd. r. S. 106 1/2 i Sedl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Avertissement. Mandagen den 3die Januarii, førstkommende og paafølgende Dag, Klokken 10 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholden offentlig Auction paa Lild Strand i Vester Hann Herred, over det dersteds uden levende Folks Medfølge indstrandede Vrag og Takkelage, hvoriblandt Master, Bjelker og Planker, en betydelig Deel Tougværk, nogle Jernkjettinger eller saakaldte Merseskjøder, 3de svære Ankere, endeel Bolter og Spigger m.v., hvortil Lysthavende herved indbydes. Han Herredernes Contoir paa Aagaard den 21de December 1830. Kjer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
At underskrevne Kongelig allernaadigst beafskediget Artillerie-Lieutenant siden 28de December 1815
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
og Kongelig allernaadigst bestalter Landmaaler fra 4de Julii 1815, boer i Thisted fra 16de Junii 1820 og som Huusejer herstæds siden 1ste No. vember 1821 - finder jeg mig foranlediget at bekjendtgjøre; ligesom ogsaa at saafremt jeg skulde finde mig beføiet at fraflytte Byen skal det vorde offentlig bekjendtgjordt. Den 29de December 1830. C. von Sørensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
At et beqvemt Locale i mit Sted vesten Byen, bestaaende af: Dagligstue, Sovekammer, Spisekammer og Kjøkken, samt Plads til Brændsel og tilliggende Hauge, er strax at faae til Leie, fra førstkommende Maidag, bringes herved til Kundskab. Thisted den 29de December 1830. A. Gulev, Muurmester og Blytækker. Tille Thisted Amts Avertissements-Tidende eller den Nord-Cimbriske Ti Fredagen den 31te December. No. 105. er man
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Blandinger. Sultanen har aflagt et nyt Besøg i Bujukdere hos Enke-Baronesse v. Hübsch (Moder til den danske Minister-Resident i Constantinopel. Efterat han havde nydt Kaffe, maatte en af hendes Døttre spille paa Pianoforte for ham. Næste Morgen sendte han to emailleerte Uhre, det ene for Baronessen og det andet for hendes Datter, Det Bal, som den franske General Clauzel, nylig gav i Algier, til Ære for Gesandterne fra Tunis, var noget aldeles Nyt dertillands Gjæsterne vare indbudne til Kl. 8 om Aftenen; de kon ikke i glimrende Eqvipager, men tilfod, tilhest, paa Muulæsler og i Portechaiser. Faa Damet havde imidlertid kunnet benytte sidstnævnte beskedne Transportmiddel, thi der existerer kun tvende Portechaser, i Regentskabets Hovedstad. Det Pallads som Overgeneralen boer i, udmærker sig ved Elegance og Rigdom; dets Zirater vurderes til over 10 Millioner Francs. Hoboisterne af det 15de Linieregiment vare opstillede i den med pavisk Marmor udlagte Gaard Gesandterne kom først Kl. 9, klædte i Costume af den høieste Rigdom. De fornemste Generaler og høieste Officerer vare forsamlede omkring Overgeneralen Ordonantsofficererne vare Ceremontemestere, og gjorde Honcus med største Galanterie, Enhver Dame fik ved Jndtrædelsen en Blomster bouqvet Adjutanterne bøde Damerne Armen, og forestillede dem for Overgeneralen. Uagtet de mauriske Hustruets inderligste Ønsker, at divaane dette Selskab, havde Mændene ikke tilladt det, fordi Generalen ikke havde bragt sin Gemalinde med til Algier. For første Gang havde de jødiske Damet som Generalen havde indbudet, efter flere Dages Conference besluttet sig til at trække Strømper paa; men foruden denne Undtagelse havde de heller ikke gjort nogen Forandring ved deres Costume. Man forestiller sig et Fruentimmer uden Snørliv i en stor Slæbekjole (Robe af sort Silke eller Amatant, der gaaer op til midt paa Halsen, og nu en uhyre høi Hue i Form af en Sukkertop, hvorfra der nedvarer paa Halsen et sørgeagtigt Flor eller Slør, saa man troer at see dette Tagen nedstyrte ved enhver Bevægelse, den liden Deel af Helsen der ikke er bedækket, besaaet med Perler og Diamanter, og Panden ligeledes det belagt med alskens Stene; man tænke sig deri endnu en langsom gravitet ske Bevægelse, saa vil man snart have billedet af en Jødinde paa Ballet hos General Clauzel. Den franske Gallopadevats gjorde især en uhyre Opsigt. Ballet varede ved til Kl. 2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Den fra Frankerigs ældre Revolution noksom bekjendte Able Steyes, er faa Dage siden død i sit 822de Aar. Han havde i sine yngre Aar været Præst, men ombyttede ved Revolutionens Udbrud den geistlige Bane med den Politiske, og blev omsider Medlem af Directoriet, tilligemed BounapatteUnder Processen mod Ludvig XVI. stemte han, ligesom den bekjendte Biskop Gregoire, for den ulykke. lige Konges Henrettelse; han gav sit Votum med og Ord: "La mort et sans phrases!" Han var en Mand af store Talenter, men af en meget plettet Garacteet. Ved Bourbonnernes Restauration blev dan landsforviist, og har siden levet i Brussel. Efter Revolutionen i Julimaaned d. A., da Landsforviisningen for politiske Meninger ophævedes, kom han tilbage til Parts, for at døe der. Han havde nu overlevet sig selv og sin Døgn-Hæder, og efterlader et Minde, som Jngen velsigner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
En Operasanger i Brunsvig, der havde en meget smuk Kone, stod i høi Gunst hos Ex-Hertugen; men da han fang slet og spilte elendigt, modtog han, hver Gang han optraadte, de stær reste Prøver paa Publikums Mishag. Endelig kunde han ikke længere udholde denne Behandling, og anbolet om sin Afskeed, fordi, som han yttrede, han nok kunde mærke, alle Folk vare misfornøiede med ham." Hertugen, til hvem han personlig henvendte sig, klappede ham fortrolig paa Ryggen og sagde: "Vær dog ingen Tosse, Alle Folk ere ogsaa misfornøiede med mig; men jeg gaaer ikke min bet for det Jfølge Malte Bruuns Tablenu de la Pologne ancienne et moderne bestaaer Russiske Polen af det gamle Lithauen, Samogetien, Hvide-Rusland, Wolbynten, Podolien og polsk Ukraine; det indeholder en Overflade af 7,600 Mile, med en befolkning af 8,800,000 Jndvaanere, hvoraf med Hensyn til Sproget, 700,000 ere Polakker, 880,000 Lithauer, 5520,000 Smaae Russer, 180,000 Russer, 50,000 Tataret, 120,000 Letter, 50,000 Moldauer og 1,300,000 Jøder; men med Hensyn til Religionen ere 2,400,000 Romerske Catholske, 1,640,000 Græsk Catholske, 3,230,000 Orientalsk Græske, 180,000 Roskoliks (Gl-Russer), 50,000 Mahomedaner og 1,300,000 Jøder. Da de saakaldte Smaae Russer, saavel i Sprog som Nationalitet næsten slet ikke ere forskjellige fra Stor-Russerne, saa udgjør den russiske Befolk ning i hine Provindser følgelig en Masse af 5,700,000 Sjæle.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Den 8de Dennes blev der ved Indgangen til Overhuset i London arresteret et galt Menneske som aftrykkede en ladt Pistol paa en af Betjenterne; men tillykke klikkede den. Han ansaae sig af Forsynet kaaret til at rydde en eller anden stor Mand af Veien. Hr. Thomas, Overopsynsmand for det ny Politie, fik af en anden, formodentlig ikke gal Person, der vidste at undslippe, et dog ikke farligt Dolkestik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
J Literary Gazette fortælles følgende curieuse Anecdote om en af gor Tids Ex-Regenter. Da hans kongelige Broder laa paa Sottesengen, fortalte Skriftefaderen Arveprindsen, at hans Broder, skulde døe, og han bestige Thronen, hvis han vilde aflægge det Løfte at gjøre en Pilegrimsvandring til den hellige Grav. Han aflagde dette Løfte hans Broder døde, og han besteeg Thronen. Men da den Tid kom, at han skulde opfylde Løftet, fandt han, at hans Regenepligter og Legems skrøbelighed gjorde det umuligt. Efter megen Discussion mellem Skriftefædrene jevnedes Sagen, nu paa den Maade, at han lovede at krybe paa sine bare Knæ frem og tilbage i det store Gallerie i sit Pallads visse Timer hver Dag, indtil hanhavde tilbagelagt en Vei, der var ligesaa lang som Veien fra hans Hovedstad til Jerusalem. Hs. Majestæt havde alt udført en stor Deel af dette Konststykke, da han uheldigviis blev afbrudt af sine oprørske Undersaatter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Den 15de De forsøgte Tugthuusfangerne i Staden Werden, i Vestphalen, at bryde ud. Tre bleve skudte og 2 saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Jndenlandsk. J Politievennen læses et velgrundet Forslag til en almindelig Creditkasse for Kjøbstæderne, hvortil Trangen er langt større end til de saakaldte Sparekasser. Meget rigtigt viser Forfatteren, hvilke Hindringer Pengemangel lægger i Veien for Agerbrug, Qvægavl, Handel og Skibsfart, hvorved dog Staten ene skal bestaae og blomstre. Hvad nytter det, at Bonden har villie, og hans Agerbrug kan modtage Forbedringer, naar han ikke har Midler til at iværksætte dem, Saare Faa kunne faae Hielp, fordi baade Privatmænd og de offentlige Kasser foretrække at sætte deres Penge i Statspapirer Men skal Landeiendommenes Forbedring, og nyttige Jndustriegrene have Varighed, da er det ubetinget nødvendigt, at sætte dem i den Tilstand, at deres Eiendomme og Forbedringer vedligeholde deres sande Værdie, og dertil hører, at det bliver gjort beqvemt for Landmanden, Kjøbstædbeboeren, og Enhver, som middelbar eller umiddelbar bidrager til Productioner, at erholde Prioriteter i deres Eiendomme, i Forhold til disses virkelige Værdie. Disse ere nu heel vanskelige at bekomme, og ved de jævnlige Omsætninger forbundne med store Omkostninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
En Christen Møller, Styrmand, klager i Politievennen selv over, at han ikke har faaet den ansøgte Belønning for at have med megen Anstrængelse trukket et Menneske af Vandet, medens en Barbeer, som var behjelpelig med et faae det tillive igjen, har faaet en Belønning af 12 Rbd. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Fra 4 af Horsens latinske Skoles Lærere, Dhrr. Adjuncter Storm, Schmidt, Hildach og Balle, samt Hr. Pastor Brøchner i Elbech, som Alle have været afdøde Prof. O. Worms Disciple, skal i denne Tid udgaae en Jndbydelse til hans samtlige Disciple i Landet, angaaende Opførelsen af et Minde paa den Afdødes Grav, hvilket for en sildigere Slægt skal vidne saavel om Mandens Værd, som om hans Disciples Taknemmelighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-12-31
Den til det chlerske Skuespillerselskab forhen hørende Lars Søborg er, ved Høiesteretsdom af 19de October, som stadfæstet Grevskabet Knuthenborg Extraretsdom, anseet med Arbeide i Moens Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder, for første Gang begaaet Tyverie. Herren var forhen dømt for bedragersk Forhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Den 1ste Januar!. Brat det gamle Aar henrandt Rigt paa Scener, mørkt det svinder, Mon din Lige Du vel finder J den Krands dit Sekel bandt? Som fra Proserpinas Skjød, Fra dit Arra Tvedragt sendte Lumsk sin Fakkel - Luen tændte, Og udspredte Kamp og Død. Mørk Europa lænner sig Paa de brudte Troskabsminder, Heed en Taare sagte rinder, A, hun skuer Blod og Krig!!! Hvo kan tolke Skjæbnens Gang, Hvem veed, hvad det ny Aar bringer, Om sig Oprørsfaklen svinger Der hvor Fredens Harpe klang. Lad, o Gud, din Almagts-Haand Huld beskjerme Danmark Rige, Sign vor Konge – aldrig vige, Fra os - Eendragts skjønne Aand Fra Pallads til lavest Boe Evig Troskabsfuglen bygge, Under Frederiks Zepter trygge Glædens Myrther stedse groe, 1 L.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Udenlandsk. Spanien. Foranstaltningerne til de Høitideligheder som Municipalitetet i Madrid havde anordnet til Ære for Hs. M. Dronningens Kirkegang, ere ved Efterretningen om H. M. Kongen. af begge Siciliernes Dødsfald blevne afbrudte. De allerede paabegyndte Festiviteter havde, med Jndbegreb af Balsalen, kostet Kæmnerkassen, 7,500,000 Realer. Kongen skal være bleven meget fortrydelig ved Efterretningen om disse store Udgivter. Da Ballet og Soupeen nu ikke længere skulle finde Sted, saa ere alle Spisevarene blevne solgte; for Stegene, som havde koster 65,000 Regler, har man kun erholdt 7000 Regler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Rusland. Den 7de Decbr. om Morgenen, laae i Moskau 354 Personer syge Cholera, hvoraf der var stort Haab om de 205 Helbredelse; samme Dag bleve 23 Personer syge, helbrededes 36 og 9 døde. Den 8de bleve 15 Personer syge af disse og de foreløbige Syge helbrededes 14 og 6 døde. Den 9de bleve 17 Personer syge, samme Dag helbrededes 46, og døde 8. Den 10de bleve 16 Personer syge, 26 helbrededes og 13døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Den 11te bleve 10 Personer angrebne af Sygdommen, 15 kom sig og 7 døde. Den 12te bleve 10 syge, 27 kom sig og 8 døde. Den 13de om Morgenen laae 229 Personer syge, blandt disse var der Haab om de 142 Helbredelse. J hele det russiske Rige ere omtrent 24,000 Mennesker blevne anfaldne af Cholera, hvoraf noget mere end den Halvedeel ere døde; en stor Deel, over 10000 Mennesker, ere helbredede, og de Øvrige ligge under Cuur. Paa mange Steder i det russiske Rige, er Cholera nu ophørt. - En tydsk Pr. Schubert har i sit Skrift: "uber Heilung undVerhutung der Cholera Morbus" villet bringe os den ubehagelige Vished, at hiin morderiske Sygdom inden et eller 2 Aar vil hjemsøge vore Egne; imidlertid staaer dette vel ikke i hans Magt at bestemme: - Mennesket spaaer, men Gud raader. Professor Engelhardt i Dorpat, foretager igjen Reise i Uralbjergene for at søg efter Diamanter, da denne Ædelsteens Leie, skal være en sort Dolomit, som findes mellem Skifer lagene i Bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Frankerig. J Rhonemundingens Departement huserer en farlig Røverhøvidsmand, som man har givet Navn af Quatre-Bataillons, hvem Gensd'armerne under denforrige Regjering bestan- og forgjeves har bestræbet sig for at fange; den 12te Decbr. var Præfecten i Rimes med en heel Mængde Tropper udrykket mod ham, og endelig blev hans Smuthul, et enkelt liggende Bondehuus, opdaget og omringet. Næppe var dette skeet, da faldt 8 Skud ud af Vinduet som strakte en Underofficeer af Gensd'armerne død til Jorden; Tropperne beslutte nu at storme Bondehuset, da de pludselig blive hilsede i Ryggen fra en tyk Tornebusk med Gevæhrkugler, deres Opmærksomhed henvendte sig nu paa dette Punct, Døren aabner sig og Quatre-Bataillons løber sin Vei, to af hans Selskabsbrødre bleve fangne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Belgien. Blandt de mange Rædselscener, den belgiske Revolution har at opvise, er ingen afskyeligere, end det, som historisk fortælles, paa Major Gaillard i Løven udøvede Mord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Det overgaaer næsten endnu Prindsesse Lamballes i Græsselighed. En i Løwen boesat Mand fortæller det saaledes: Den forrige Commandant i Löwen, Major Gaillard, havde paadraget sig Pobelens Forbittrelse derved, at man gav ham Skyld for at have fordulgt den Vaaben og Krigsforraad. Han havde desaarsag begivet sig til Antverpen, for, som indfødt Belgier, at begjære sin Afsked af den hollandske Tjeneste, og befandt sig just dermed paa Veien til Brussel, da han i Mecheln blev anholdt af 150, til hans Paagribelse fra Løven udmarscherede smudsige og pjaltede Karle, som tvang Commandanten i Mecheln til at give Major Gaillard en Marschroute til Løwen. Paa en Trækskøite forlod han, tilligemed sin Kone, Mecheln, og ankom om Aftenen Kl. 7 til Løwen, hvor man allerede var forberedt paa hans Komme. Da det var mørkt, havde man antændt Beegfakler langs med Flodbredden, og neppe var Trækskøiten landet, for den mordlystne Bande styrtede over i Skibet, og bemægtigede sig sit Offer. Forgiæves vare de Bønner, hvormed Fru Gaillard anraabte Uhyrerne om at skaane hendes Mands Liv, man styrtede hende tilbage i Skibsrummet og kastede Majoren iland over Jern-Rækværket. Under denraa Mængdes jublende Skrig: "W. hebben hin!" gik Toget til Pladsen foran Raadhuset, hvor det nys henplantede Frihedstræ stod. Paa hele denne, forsættelig forlængede Vei, blev den uskyldige Mand paa den meest cannibalske Maade mishandlet baade af Qvinder og Mænd. Man gav ham Nævepus, sveed ham med Faklerne Haaret af Hovedet, brændte ham det ene Øie ud, og slæbte ham i denne ynkelige Tilstand omsider til den betegnede Plads, hvor man, for endnu at forlænge hans Qvaler, ophængte ham ved Armene paa Frihedstræet. Som bekjendt, brak Grenen, og Gaillard styrtede, endnu levende, til Jorden, hvor han blev traadt ihiel. Hans Forfølgeres Umenneskelighed gik saa vidt, at de, for langsomt at pine ham til Døde, hentede Børn paa 7 8 Aar, som maatte trampe paa ham med Træskoe. Efter at Liget var slæbt omkring i Gaderne og, under de raaeste Forhaanelser, opstillet i Skilderhuset udenfor den Ulykkeliges eget Huus, henslængte man det paa Raadhuuspladsen. - J de fire September-Dage, hvori Hollænderne uddreves fra Brussel, bemærkede man 38 til 40 Personer, alle klædte i sorte Blouse=Kitler og med sorte Silkehuer paa Hovedet. De blandede sig aldrig i de tykke Hobe; men holdt sig paa Husenes Tage, hvorfra de underholdt en overordentlig morderisk Jld paa de hollandske Tropper. Deres sværtede Ansigter lod ikke kjende en eeneste af disse besynderlige Stridsmænd; men det skal være vist, at man tildeels har disse Sorte at takke for Kampens heldige Udfald. landsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Under 11te Decbr. f. A. er udkommet en Plakat for Danmark, hvorefter den sidst ved Plakat af 17de Januar 1828 midlertidigt tilstaaede Afgiftsfrihed og Godtgjørelse af den erlagte fulde Jndførsels-Consumtion for indenlandske Producter, som udførtes til de dansk-vestindiske Øer, maa være gieldende indtil videre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
J Ribe Avis læses Følgende: "Da Tiden nærmer sig, inden hvilken der skal indgives Beretning om de Skoler, i hvilke indbyrdes Underviisning ikke er indført, og det derefter, ifølge Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 26de Novbr. 1828, nærmere skal tages under Overveielse, hvorvidt der maatte være Anledning til at befale denne Methodes Jndførelse, hvilket hidindtil ikke er skeet; saa var det at ønske, at Mænd af Jndsigt og Erfaring vilde med Frimodighed yttre deres Tanker om, hvorvidt de Besværinger kunne ansees grundede, som ofte høres over de store Vanskeligheder, som ere befundne med Methadens nøiagtige Udførelse efter Bestemmelserne, isærdeleshed forsaavidt Regnetabellerne og Journal førelsen angaaer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-04
Committeen i Foreningen til Hesteavlens Forbedring i Jtzeboe har besluttet, at der foruden de sædvanlige Løb i indeværende Aar skal finde et Trav-Løb Sted, hvortil dog ingen Fuldblods men alene Heste, som ere fødte i Hertugdømmene, tilstades. Som en Regel fastsættes, at enhver Travet, som under Løbet sætter i Gallop, tabet al Ret til Præmien. Dette Trav-Løb vil blive et Sweepstake, d. er enhver Hestes Eier indsættet 8 Species, og den Vindende faaer samtlige Jndskud.