Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-27
J det Engelske Overhuses Møde den 12te Mai gjorde Grev Grey sin forhen forkyndte Motion angaaende den udenlandske Politik, og sagde i den Anledning: Jeg forlanger at de Dokumenter skulde fremlægges, som kunne opklare hvorvidt Hs. Majestæts Ministre have havt Kundskab om de med de Franskes Jndbrud i Spanien forbundne Omstændigheder, og hvilken Jnterresse de have taget derved. Derpaa ønsker jeg Oplysning om Borttagelsen af et Spansk Skib af en Fransk Krydser i aaben Søe dengang de Franske endnu ikke vare indbrudte i Spanien. Ligesom ogsaa over en Act, som er udstædet af den provisoriske Regiering i Spanien, hvilken er oprettet af Hertugen af Angouleme og hvorved alle den Spanske Regierings Acter siden Aaret 1820 erklæres for tilintetgjorte; men iblandt disse Acter er der nogle, som angaae Storbrittannien, hvoriblandt ogsaa den hvorved Spanien har tilsikkret os Godtgiørelse for den Skade, som er tilføiet vor Handel i Vestindien. Man maae spørge hvilke Modforestillinger have vel Ministrene gjorte imod denne Proclamation. Videre ønskede jeg at erfare om Frankerige ved sin Krig mod Spanien maae betragtes som allieret med de Monarker, som udgjorde Kongressen i Verona, eller om Frankerige har begyndt Krigen, paa egen Haand. Nu søgte Greven at bevise i et meget udførligt Foredrag, at hans nærværende Yttringer stemmede fuldkommen overeens med de han havde anstillet i Aarene 1810 og 12. Hr. Canning derimod, sagde han, havde ikke viist sig conseqvent. Derpaa spurde han, om det var sandt at Rusland samlede en Armee ved Veichsel paa 120,000 Mand, og hvad den kunde have foren Bestemmelse. Frankrige allene, sagde han, vil ikke udrette meget imod Spanien; hidindtil har ingen Spanier af Jndsigter forbundet sig med de Franske; men skulde det lykkes dem at bringe en Contrarevolution tilveie, hvorved Ferdinand den VII igien kom til at erholde en uindskrærket Magt, saa vilde han, omgivet af Franske Armeer, blive et vigtigt Medlem af Alliancen og et Redskab for dens Hensigter. – Lord Greys Anklage imod Ministrene blev igiendreven af Grev Liverpool ved den i forrige Blad anførte Tale og hans Forslag blev forkastet uden at Huset havde nødig at stemme derover. – Samme Dag bragte Hr. Goulbourn i Forslag i Underhuset, at Jnsurektions=Acten imod Jrland maatte forblive i sin Kraft, hvilket blev antaget med 162 mod 8 Stemmer. Ved denne Leilighed bleve mange mærkværdige Efterretninger meddeelte om de insurgerede Distrikter i den sydlige Deel af denne ulykkelige Øe. Den Fattige kjæmper ikke alleene der mod den Rige; men ogsaa beele Folkemængden har væbnet sig imod Loven. De Ordrer, som Anførerne for Oprøret have udstædet, blive paa det nøieste efterfulgte, og de straffe strengere og med et større Eftertryk end Lovene selv, Folket sørger for, at Forbryderne blive ustraffede og al Retspleie er tilintetgjort, ingen vover paa at optræde som Vidne for Kronen. Ved den sidste Undersøgelse i Cork maatte man give mange frie, da ingen vovede paa at vidne mod Anklagerne af Frygt for Rebellerne. Mord paa Regieringens Tilhængere er bragt i et formeligt System. Oprøret bryder snart stærkere ud i dette og snart i hiint af de sydlige Grevskaber, det er især Grevskaberne Cork, Limerick og Clare, som blive hjemsøgte af de indvortes Uroligheders Plage. J Parlamentet blev denne skrækkelige Tilstand tilskrevet Folkets Uvidenhed og Skolevæsenets slette Tilstand i det sydlige Jrland.