Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-06-01
De ældre Lovbestemmelser og Fattigvæsenet, i Kjøbstederne, Kjøbenhavn undtagen, kunne indbefattes i nogle faa trykte Ark; derimod ville de mangfoldige Tillægsbestemmelser som ere til føiede Reglementet af 5 Juli 1803 neppe kunne rummes i en stor Bog. Det kan ikke være min Hensigt at gjøre Læserne bekiendte med den lange Række af Cancellieskrivelser, som siden hiint Aar ere emanerede, og hvoraf nogle synes at modsige hinanden, heller ikke at opløfte, om jeg endog kunne, det Slør, som endnu hviler over Besvarelsen af det Spørgsmaal: "Hvor er det rette Hjemsted?" - Men det Ønske kan jeg et undlade at fornye, som blev udhævet ved Stænderforsamlingen i Viborg 1836, at Reglementet af 5te Juli 1803 maa underkastes en almindelig Revision, og at de mangfoldige senere specielle Bestemmelser maae samles i en almindelig Hovedanordning om Fattigvæsenet. Ligeledes kan jeg ei andet end beklage, at den af Stænderforsamlingen fremførte Petition, at der i Viborg Kjøbstad eller paa dennes Mark maatte oprettes en Tvangs Arbeidsanstalt, hvori modtvillige og usædelige Almisselemmer kunde indsættes, ikke har vundet Hans Majestæts allerhøieste bifald. Skulde jeg iøvrigt yttre mine Tanker og Kjøbstædernes Fattigvæsen i Almindelighed, da vilde mit første Forslag blive, at det maatte gjøres til almindelig Regel, at Fødestedet ene og alene bestemte Forsørgelsestedet.). Man fast I Naturligviis maatte derfra for undtagelse i de Tiltale, som omtales i Stænderpetitionen, og ligesaa med de enkelte Pastorater i Nørre-Jylland, hvor de saakaldte Natmændsfamiliopholde sig ners sioner jeg ikke, at noget kan vor 1) Naturligviis maatte herfra skee Undtagelse i de Tilfælde, for omtales i Stænderpetitionen, og ligesaa med de enkelte Pestorater i Nørre-Jylland, hvor de saakaldte Natmændsfamiler opholde sig. Ellers skjønner jeg ikke, at noget kan væ til Hinder for Reglens Jværksættelse. sætte 5, 10 eller 15 Aar til Tidsrum for Erhvervelse af Hjemstedsret, saa ville Defrandationer fra enkelte ikke velsindede Communer for at eludere Paabudet, og det uendelige Skriverie, som er vore Dages Skødesynd, dog ikke kunne undgaaes. Blev derimod Fødestedet det eneste rette Hjemsted, saa vilde enhver Commune have et aarvaagent Tilsyn med sine Egne, og itide række en hjelpende Haand, for Nøden var forhaanden.). - At saaledes ogsaa megen Tidsbesparelse og Lettelse i Arbeide vilde bevirkes, er indlysende af sig selv. Mit andet Forslag vilde blive, at ethvert Pastorat i de Kjøbstæder, som have 2 eller 3 Sognekirker, fik sit særskilte Fattigvæsen. Den sammensatte Bestyrelse, isærdeleshed den specielle, som omtales i Reglementets 11te 8, kan aldrig føre til noget heldigt Resultat. Dette har allerede Bastholm tilstrækkelig documenteret i sit Skrift: "Theoretisk og praktisk Anviisning til Fattigvæsenets hensigtsmæssige Bestyrelse. Mit tredie Forslag vilde gaae ud paa, at man maatte sørge for, at de Fattige erholdt forøget Naturalunderstøttelse, og at der idetmindste i nogle Vintermaaneder oprettedes Bespisningsanstalter, som overtoges af Private. Endelig vilde jeg ogsaa foreslaae, at der oprettedes særskilte Fattigsskoler for de Børn, som høre under Kjøbstædernes Fattigforsørgelse. Forsaavidt Ribe Bye specielt angaaer, skal jeg siden efter meddele mine Ønsker og Forslag. Med Hensyn til Ribe Fattigvæsens nyere Historie har jeg ikke meget at bemærke. Det vilde kun lidet interressere Læserne at erholde Kundskab om de mangfoldige Skrivelser, som herfra ere expederede, Fattigvæsenet angaaende, og af hvilke de allerfleste i de sidste 12 Aar ere 1) De ved Forordningen af 5te Septbr. 1832 anordnede Skuds 1) De ved Forordningen af 5te Septbr. 193 anordnede Skudsmaalsbøger yde i saa Henseende en sikker Kundskabskilde Naar denne Anordning nøiagtig overholdes, saa indseer jeg ikke rettere end at Jndførelsen i Ministerialbøgernes Af- og Tilgangslister, som aldrig er, eller kan blive nøiagtig i Kjøbstæderne, uden Skade kunde bortfalde. conciperede af mig. De angaae for det meste Betænkninger over indgivne Ansøgninger om Understøttelse, bemærkninger over Regnskabsvæsenet, Modforestillinger mod fremmede Personers Forsørgelsesret heri Byen osv. - Kun en kort Oversigt over nogle af de mærkeligste Foranstaltninger har jeg troet at kunne have Jnterresse for Byens Jndvaanere. Forsaavidt Regnskabsvæsenet angaaer, maa jeg bemærke, at alle Fattigregnskaber fra 1804 indtil indeværende Aar ere blevne reviderede at Stiftsrevisor N. Hanssen, som endnu i en hø Alder er en meget duelig Revisor.