JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-11-12
Hvad den Handel angaaer, som Europæerne drive med China; da ere der faa Havne, undtagen Canton. Fordum bragte de Klæder, Krystaller, Kaarder, Uhrer, Kikkerter, Speile og andre saadanne Ting dertil; men siden Engelænderne gaae hvert Aar ordentligen dertil, ere disse Ting der bleven lige saa let Kjøb, som i Europa, og Koral lerne som tilforn vare i saa høi Priis, kunne neppe uden Tab blive afsatte. Altsaa kunne vi overhovedet ikke handle fordeelagtig i China uden i Sølv, men finde anseelig Gevinst i Opkjøbet af det Guld, som bliver der bragt til Salg. Vi kunne ogsaa der kjøbe fortreffelige Material=Vahre, adskillige Slags Thee, Guldtraad, Dasmer, kostbare Steene, Perler, Qvægsølv, o. s. v. men den største Handel som Europæerne der drive, bestaaer fornemmelig i laqverede Arbeider, Porcellain og alle Slags Silke=Tøjer. Gaasens Fortrin. An. I levende Kreaturer, som finde i Luften, som render paa Jorden og svømmer paa Vandet, træder frem, og giver en Skabning Fortrinet, som lader sig see i alle eders 3 Ele 3 Elementer. Giver Plads for en Gaas. J Ørner, J. Svaner, J Paafugle, J stolte Luftens Magnater, J Val fiske, J Størrer, I Helleflynder, J Rokker. J anseelige Vandets Mathedorer, J Løver, J Toer, J Elephanter, J Renocerer, J Bjørne, J Markatte, J uregjerlige fiirfødede Herskaber, træder tilbage og giver Plads for en Gaas. Ja; J fortreffelige Monarkiers Armee og Driffiere, J Premier Ministre, J Matresser, J Feldtherrer, J Ambassedeurer at bekjender med Undseelse, at J ofte ikke kan udrette meere end en Gaar. En Gaas er et ringe Kreatur paa 2 Fødder, med en lang Hals, en lille beqvem og maadelig Talegave, visende sin Uformuenhed baade i Gang og Gebærder; men holder dog i Historien et berømmeligt Navn ved Copitolii Redning, og er desuden i saamange Tilfælde nyttig, at Europa uden hende skulde være i stor Betryk. Jeg vil i tale om de mindre Fordele, som Menneskeer have af Gaasen, f. Ex, stægt Gaar Mortens Aften, hvormed mange 1000de Mennesker bliver baade glædede og mattede, Gaaserdres, hvoraf vore Huusmodre veed at lave prægtige Rager og Supper; Gaase, Pølse, som udgjøre en vigtig Arricul i Pølsehistorien; Gaasestruber, hvorpaa Garn med stor Fordeel vindes, især naar et Par Ærter kommes der; Brystorenet paa Gaasen, hvoraf man tildeels kan svaar hvoran Tinteren bliver, deels gjøre Luftspringere derne, for at fornøje vore Børn. Hjerningen som kan næsten opfylde alle en Byrstes Skyldigheder, og holde Meublerne rene. Nøgede Gaasebryst, hvormed Holsten og flere Lande i Fortider glæder sig, og tjener andre Naboers Lækkerhed. Jeg vil ei tale, siger jeg om alt dette; men allene erindre om den Huun og Fjer som Gaasen overlader den menneskelige Slagt.
Viborger Samler, 1787-11-12
J herlige Senge, førend Tyrkiske Topper og Engelske Madrasser bleve opfundne, J fortreffelige Leier for vore Fædres roelige Hviletimer, J ere alle til paa Gaasens Bekostning. Eder have vi at takke for mange af vore Fædres Fornøielser, som maaskee kan have megen Jndflydelse paa os deres Efterkommere. Dog, hvad siger jeg lad os allene tage i Betragtning, Gaasens største Eiendom. En Pennesser. - Man maae falde i Forundring, naar man betænker hvormeget en Pen formaaer.
Viborger Samler, 1787-11-12
J lærde Mænd, som har oplyst og forvildet Verden, med Eders Skrifter, Alle Bibliothekhylder smille under Enders Arbeide og vidner om Gaasens Fortresselighed! J be betydelige Parlements Herrer og Rigsdags Mænd, ved Ef ders kraftige Nota Memorialer ophøier J Gaasesterens Nytte. J kloge Ministre, J bevise Pennens Maar! Et ene ste Træk af en Pen, har ofte ender de støste Systemmer, stiller de haftigste Krigs Bevægelser, og tvunget de stolteste Folder at aftakle sig. Men hvor vil jeg tænke at kunde beskrive Gaasens og Pennens Egenskaber, naar Folianter ei ere tilstrækkelige dertil Er det ikke meget stort, at en gl. forslidt Pen, i mindre end en halv Time har været Aarsag til dens herlige Betragtning, og at den kan rekommendere samme til en fuldkommen Udførelse af andre, som besidder en større Gaaseforstand.
Viborger Samler, 1787-11-12
Udenlandske Nyeheder. Polen den 27de Octobr. Siden Tyrkernes sidste frugterløse Angreb paa Kin burn, hører man ej til videre Operationer fra denne Egn; men fra flere Sider vil snart indløbe Krigs Efterretninger J Følge Private Breve, har Feldemarschal Romanzon, allerede sat en Armee paa 60,000 Mand i Bevægelse, forat nærme sig Dniesteren, og at aabne Krigens Skueplads. Til hans Armee stode, efter Forlydende, 30,000 Østerrig, ske Hielpetropper under General Clarfair. Fyrst Potemkins Armee bliver 120,000 Mand stærk, og en anden paa 40 til 50,000 Mand skal blive afsendt til Caucasus og Cuban. Feldtmarskal Romanzow har erklæret, at de Russiske Tropper i Pohlen skulle berøie alt contant, og holde god Disciplin. Han staaer ved Berdiczow, og skulde det er komme til nogen Vinter-Compagne, vil han tage Vinterqvarteer i Podolien. Efter et Rygte, maae enhver Borger i Rusland, som selv ejer Huus, levere en fuldkommen eqviperet Mand.
Viborger Samler, 1787-11-12
Landstinget Onsdagen d. 7 Novemb. 1787.
Viborger Samler, 1787-11-12
Jndstevnte Sager. No. 1. Tolder Hedemarck og Søn Lars Falster Hede marck, indstevner til Underkiendelse a. en af Herredsfogder i Horns i Horns Wenneberg Herreder Hr. Byefoged Brychmann, den 27de Augusti sidst paa bemeldte Herredsting afsagt Dom i en Sag, Opbyderen Mads Haugaard Holm i Fladstrand, skal have anlagt mod Appellanterne, angaaende 256 3 Rdlr. D. Courant som han formener at have tilgode hos den ene af Appellanterne Sr. Lars Falster Heedemarck. 2. Birkedommer Lund til Lundsgaard som Exekutor Testamentii efter afg. Jomfrue Anne Kirstine Fogh og Degne for Thim og Wadum Sogner Sr. Hans Brasch paa egne og Medsødskendes Vegne, indstevner til Underkiendelse en inqvisitorisk og formeentlig lovstridig Vion Behandling, forstevnt af Prokurator Timmermann i Ringkjøbing, som committeret for bemeldte Jomfrue Fogt fødte Arvinger, og foretaget den 9de Maji d. A. og efterfølgende Tingdage ved Ulfborg og Hind Herreders Ret af Herredsfoged Fuglsang i Ringkjøbing. 3. Hr. General Auditeur Kalagger paa Thuustrup indstevner til Hjemviisning en Vidne Sags formeentlig ulovlig Antagelse eller Anhængegjørelse, og derunder fra Hr. Appellantens Side formeentlig lovgrundet paastaaet Eragtning, dens Nægtelse, af Underdommeren Birkedommer Huulegaard, inden Dronninglunds og Hals Birketings Ret den 8de Septemb. d. A. passeret, efter en fra Kammerraad Duus paa Halsladegaard fremlagt, og imod fremsatte Protester hæftet Stevning, kontra Appellanten m.m. 4. Jens Hafdrup og Hustrue i Schandrup indstevner til Forandring og lovlig Paadømmelse a en Dom, som ved Ranst Jerlef og Slange Herreders Ret den 17 April sidst af Herredsfogden Hr. Justitsraad Junghans er bleven dømt og afsagt udi en Sag, anlagt mod Appellanterne af Degnen Lauge Høeg i Hjarup for 50 Rdlr. hvilke han efter een aldeeles utilstrækkelig Revers fordrer hos Appellanterne m.v. (Følgende er indsendt. Følelser, avlede i en Vens Bryst ved Efterretningen om Velædle Jomfr. Anne Magdalene Holstes Død i Thisted den 31 October sidst. Den Salig i i hiine Egne, Hvor Fryd og Fred og Rolighed, Og Og Velstand ei i Veestand blegner, Er Dydens Børn til Løn bereed. - Dit Liv, vort Liv en Skygge er, Hvo kjændte Maalet paa sin Dage? Blandt os Du var, du tabtes her, Dig savne vi, som er tilbage. - Ei Ungdom Vid og Munterhed, Ei Dyd, Forstand, et ædelt Hierte, Mod Dødens Bud er Sikkerhed, Dit Støv - os dette lærte. - Frimodighed Din Siæl oplivet, O Sallige! mod Dødens Bud, J Troen stærk, i Haabet fast, Du Livet, Forlod fornøiet i Din Gud. Alfader, saa vi knæle for din Trone, Du som er ene viis og ene evig god, Fra Støvets Land til Livets Krone, Hiemhentet du den Sallige, der os forlod. Lev vel Veninde Ley, Nyd ævig reene Glæder, Vel savnes Du, vor Trøst dog blev, Vi samles kan i Evigheder.
Viborger Samler, 1787-11-12
Dødsfald. Den 22. i Horsens (S. T.) Hr. Prinz Alexius, af Huuset Brunsvig Wolsenbattel, fød d. 9 Martii 1746, omskiftede Tiden med Evigheden om Aftenen Klokken 11 og en halv, efter 9 Dages Svaghed. J Randers den 26de Octobr. Hr. Justitsraad og forrige Amtsforvalter Niels Spliid i sit 80 Aar. J Thisted den 31 Oktobr. Jomfr. Anns Magdalene Holst. J Wirring Præstegd. 5 Novb. Hr. Friderich, Berg, Sognepræst for Wirring og Essenbech Meenigheder, Anno ætatis 70. Han har været Præst for disse Meenigheder 39 Aar, og Provst i Sønderhald Herred i 18 Aar. hvilket sidste Embede han forrige Aar resignerede.
Viborger Samler, 1787-11-12
J Aarhuus den 1 Novbr. Thyge Jesper Schytte i Aar, en Søn af Sognepræsten for Klouborg Thyrsting og Grædstrup Meenigheder Hr. Provst Schytte.
Viborger Samler, 1787-11-12
Bekiendteggjörelse.
Viborger Samler, 1787-11-12
i Følge Hans Majestets allernaadigste Resolution, samtlige den Kongelige Jslandske Handel tilhørende Skibe under Haanden skunte selges til particulaire Liebhabere for særdeles billige Priser og paa saadanne Vilkaar som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiske=Fangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaberne dertil jo før jo hellere, og i det seeneste inden dette Aars Udgang skytligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nermere skulle blive underrettede. Man er og sammesteds villig til at meddeele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Handel til Jsland for Kongelig Regning meere føres, agte at beseile Landet, alle de Efterretninger, som for hvert Sted især hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vide. J hvilken Hensigt man ønsker, at de, som agte at forelage i næste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Jsland, ville i Forveien, og om muligen inden Aarets Udgang angive til bemelte Commission, hvad, eller hvilke Havne, de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som muligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem, som ville nyde godt af den ved Forordningen af 6te Junii 1787 allernaadigst udsatte Premie for Fiskeriets Søgning, vil en saadan betimelig Anmeldelse desuden være fornøden, da Præmie er alene lovet for de første 600 Læster, som derom melde sig.
Viborger Samler, 1787-11-12
Den Kongelige Jslandske Handels Realisations Commission den 11 October 1787.
Viborger Samler, 1787-11-12
Procurator Stabell giver Underretning om en Capital 6000 Rdlr. der imod antagelig Pandt førstkommende Snapstings Termin kan erholdes. Viborg d. 8 November 1787.
Viborger Samler, 1787-11-12
Gode friske og nyelig hiemkomne Sitroner ere at faae til Kiøbs for billig Priis hos Gotfried Bremer & Compagnie i Viborg.
Viborger Samler, 1787-11-12
Hvo som maatte behøve en skikkelig Gartner til første Paaske, kan faae nærmere Underretning hos Rector Hansen i Viborg.
Viborger Samler, 1787-11-19
Dr. Kongelige privilegerede. VIORH.E. R. SAMLER. eto. 47. FEMTENDE AARGANC.
Viborger Samler, 1787-11-19
Mandagen den 19 Novemb.
Viborger Samler, 1787-11-19
Udenlandske Nyeheder. Den 27de October er Freden imellem Engeland og Frankerig bleven sluttet og undertegnet. De i begge Rigerne udrustede Krigskibe blive nu igjen aftaklede.
Viborger Samler, 1787-11-19
Fra Pohlen af 3 November. Man har Efterretning om et 3die Angreb, som Tyrkerne den 12te October ville forsøge mod Kinburn, men som skal have kostet dem 2000 Mand, i det Russerne under General Sumarow lode dem først lande, og endogsaa opkaste nogle Forskandsninger, men derpaa overfaldt dem fra et Baghold, og gave ingen Pardon. Fra Russisk Side skal 217 være dræbte og saarede, og iblant de sidste befinde sig Generalerne Sumarow og Reck. En fransk Offceer som commanderede Tyrkerne skal have sadt Livet tilMan venter endnu nærmere Efterretninger herom.
Viborger Samler, 1787-11-19
Fra Genua melde, af 20de October, at den Russiske Consul i Salonichi er der tilligemed sin hele Familie bleven myrdet af Tyrkerne.
Viborger Samler, 1787-11-19
Af en Skrivelse fra Warschau den 5 November. Det 3die Tyrkiske Angreb paa Kinburn den 12 Oktob. er fuldkommen bekræftet. Efterat dette Angreb allerede 2 Gange var mislykkedes Tyrkerne, saa troede man i Kin burn, at blive nogen Tid i Rolighed; men den Russiske Flode under Admiral Greve von Woynowich maatte formedelst de paa denne Aarstid i det sorte Hav herskende Storme forlade Vandene ved Kinburn, og saasnart Tyrkerne merkede dette, gjorde de Anstalter til det 3die Forsøg, med et Korps af næsten 25000 Mand. Den i Kinbun commanderende General v. Sumarow blev betids underrettet derom, og var i Beredskab at tage mod Tyrkerne.
Viborger Samler, 1787-11-19
Den 12 October kom den anseelige Tyrkiske Flode med en Mængde platte Fartøier paa den Russiske Side af Kin burn, satte deres Troppet i Land, da den fraværende Russiske siske Flode ikke kunde forhindre det, og begyndte samme Eftermiddag Kl. 4 at bestorme Kinburn. Angrebet varede 4 Timer, blev afslaget med stor Tapperhed, dog bleve de 2 Russiske Generaler Suwarow og Reck blesserede paa Haanden. Jlden fra Festningen Kinburn var saa hæftig, at ej allene mange Tyrker derved omkom, men endog mange platte Fartøier med deres hele Mandskab skal være gandske gaaet til Grunde. Natten igiennem tog General Sumarow saadanne Maaderegler, for den følgende Dag at bringe Tyrkerne mellem en dobbelt Jld. Natten over stode Tyrkerne langt fra Muurene af Kinburn.
Viborger Samler, 1787-11-19
Den 13 Octobr. blev denne Plan udført, og Tyrkerne bleve af Russerne attaqverede med saadan Jld, at ikke alene en stor Mængde ere blevne paa Pladsen men endog paa Reciraden til Skibene ere mange druknede. Russernes Tab regner man til 260 Gemeene og 15 Officerer. Russerne havde ikke troet, at Tyrkerne skulde lundet paa den Russiske Side. Kiøbenhavn. (fter Kongelig allernaadigst Forordning om Kornskattens Paabud af 5te September sidst, for Aaret 1788 skal af hver Tønde Hartkorn i Jyllands 4 Stifter svares og leveres 3 Skiepper 3 Fdkr. Rug, strøget Maal, med et Fierdingkar Opmaal paa hver Tønde.
Viborger Samler, 1787-11-19
Domme afsagt udi Høieste Ret. Torsdagen den 4 October 1787.
Viborger Samler, 1787-11-19
Nr. 268. Ober Auditeur Rosenstand efter Kongelig Befaling, contra Delinqv. Hans Nielsen Brand Hans Nielsen Brand bør miste sin Hud i Fængsel, betale Tvigield med 4 Rdlr. 1 Mk. 4 Skl., samt have sin Hovedlod forbrudt. J Henseende til Underdommeren og Actor bør Landstingsdommen ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1787-11-19
Tirsdagen d. 9 Octob. No. 282. Proc. Schmidt efter Kongl. Befaling, contraDelinqventinde Karen Poulsdatter. Karen Poulsdatter bør miste sin Huud i Fængsel, betale Tvigield med 7 Mk., samt have sin Hovedlod forbrudt; Saa bør hun og hensettes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 4 Aar. (mere følger.) Lands Landstinget Onsdagen d. 7 November 1787.
Viborger Samler, 1787-11-19
Paadømte Sager. No. 1. Afg. Hr. Christen Linde Friedenreich, kontra Sr. Rasmus Rasmussen Nielef.
Viborger Samler, 1787-11-19
Det paaankede Tingsvidne ført inden Liusgaard Hitz Herreders Ting af Begyndelse den 29de Julii og sluttet Dagen derpaa den 30de Julii 1783 bør i alle Deele ved Magt at stande, hvornæst Appellanten afg. Christen Linde Friedenreichs Stervboe pligtig kjendes til Rasmus Rasmussen Nislef at betale 16 Rdlr. udi nogenledes Erstatning for de ham ved denne Jndstevning forvolgte Omkostninger alt inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Nam og Executions Tvang efter Loven, og endelig bør bemeldte Stervboe paa lige Maade for unødig Jndstevning til Justitskassen betale 16 Rdlr. 4 Mk. og her til Landstings=Domhuuset 2 Rdlr. 4 Mk. i Følge den Kongelige Plakats allernaadigste Bydende. 2. Sr. Wartmann i Vestergaard kontra Birkedommer Lund og afg. Otto Christian Høst paa Flansmoeseged, Det ved Rysensteens Birketing den 5te September 1783 førte Tingsvidne, bør som uefterrettelig i et og alt at ansees, og den af Birkedommer Søren Lund derunder afsagde Kiendelse frafaldes; derimod bør Birkedommer Lund paa sin egen Bekostning forfriske denne Sag ved Hjemtinget paa lovlig Maade naar forlanges, ligesaa bør han og for sin partiske uretvise og lovstridige Adfærd betale 2 Rdlr. til Justitskassen og han tilligemed afgangne Otto Christian Høstes Arvinger betale denne Sags Omkostninger een for alle og alle for een med 24 Rdlr. til Vartmann, samt til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk. som efterkommes inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang, paa lige Maade betaler de strax her til Domhuuset 2 Rdlr. 4 Mk. og Dommeren desuden for sig 20 sk. efter allernaadigst Plakaten. 3. Magistraten i Viborg, kontra Herredsfoged Hjorth. og afgangne Hr. Friedenreich. Herredsfoged Hjorth bør for Citanternes Tiltale i denne Sag aldeles frie at være, da den indstevner Udlægs og Auktions Forretning i alle Deele ved Magt kjendes og Kiersholms Administrateur henvises til paa lovlig Maade at søge deres Krav hos Bønderne Jens Sørensen i Thorning, Anders Søren sen Bødker ibom. Knud Christensen ibom. Michel Jensen, i Almtoft Niels Pallesen og Søren Smed i Vattrup samt Mads Jensen i Fuglemoesegaard og afgangne Friedenreichs Stervboe for saavidt de 2 sidste Mænd angaaer, Processens Omkostninger ophæves. 4. Dito kontra Dito.
Viborger Samler, 1787-11-19
Den af Herredsfoged Hjorth den 15 Aug. 1785 af sagde Forbuds Dom frafaldes og bør uefterrettelig at være og Friedenreichs Stervboe tilpligtes at betale Magistraten i Viborg lovlig Rente 4 pr. Cento af den Capital 144 Rdlr. 5 Mk. som urettelig er gjort Forbud paa fra 16de April 1785 til dato; for sit uretvise Forhold under denne Sag tilpligtes Hjorth at betale 2 Rdlr. til Justitskassen, saa betaler han og afgangne Friedenreichs Stervboe en for begge og begge for een denne Processes Jndstevning med 24 Rdlr. til Magistraten i Viborg, som efterkommes inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Nam og Exekution efter Loven. Ligesaa betaler de og strax til Domhuuset 2 Rdlr. og Dommeren end videre for sig 20 sk. efter Plakatens Byden. de og dependerer det af Rentekammerets afgivne Resolution, om Dommeren for sin Forseelse med det stemplede PapiireBrug videre skal ansees. Angaaende de Huus=Armes Blok.
Viborger Samler, 1787-11-19
Den 13 Novb. vare Byens Sognepræster tilligemed Hr. Forstander Bertelsen efter nogle Maaneders Forløb forsamlede til Blokkens Aabning, hvorudi ei fandtes meere end Men til Hr. Hospitals-Forstander Bertelsen, 3 Rdlr. var indsendt fra en ubekiendt Velgiør, 10 Rdlr. Er 13 Rdlr. Hvilke Penge bleve uddeelte blant 36 Byens Fattige foruden nogle smaae Børn. Vi takke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst; men da Vinteren med dens Følger nu tiltræder, maa vi forbinde vor Taksigelse med igientagne Forbønner, at ald Barmhiertighedens Gud vil bevæge mange Hierter at komme vore Fattige og Elendige til Hielp. Kiøb Slutning.
Viborger Samler, 1787-11-19
Hr. Wilstrup har kjøbt Tarschou Mølle for den Summa11400 Rdlr.
Viborger Samler, 1787-11-19
Bekiendtgiørelse. - Efter at Hr. Justzraad Niels Spliid ved Døden den 26 Octobr. var afgangen, der hans Boe strax af underskrevne Borgemester Carøe her af Byen og Forvaltet Friis fra Frisenvold som beskikkede Executores Testamentii antaget til lovlig Behandling, samt videre Samling udsadt til den 17 Decemb. om Formiddagen Kl. 10 slet. Berørte 17de December førstkommende vorder dernæst om Eftermiddagen Kl. 2 slet Auction over Boets efterladte Effecter begyndt, hvorda bortsælges: Stervboets ejende, anseelige og store Gaard, med tilhørende Magaziner, beliggende paa denne Byes bedste Gade. 2. En betydelig Eng, staaende for Hartkorn HovedgaardsTaxt 1 Td. 1 Skp. 2 1/2 Fdk. 3. 7 Agere paa Byens Marker. Og 4. Løsøre Effecterne bestaaer de af endeel Myndt Sorter, Guld, Sølv, Meubler, Sengeklæder og Linnet, med videre hvad der til en complet og stor Gaards Besætning behøves, saaledes som det nærmere kan erfares af de trykte Catalogusser der bliver at bekomme paa Bogtrykkeriet i Viborg, og hos os i Randers og paa Frisenhold. Randers og Frisenvold d. 13 Novbr. 1787. J. F. Carøe, O. Friis.
Viborger Samler, 1787-11-19
Da ingen Fordring er indkommen i Skifteretten, P.M. - som holdes efter afgangne Mad. Duch her i Viborg, averteres endnu denne Gang, at Skiftet bliver optaget til Slutning den 5 Decembr. førstkommende, efter hvilken Tid ingen Slags Fordring bliver antaget. Viborg den 17 Novembr. 1787. Astrup.
Viborger Samler, 1787-11-19
For nogen Tid siden, er i dette Efteraar bortkommen fra undertegnede en blakhiælmet lidet hvid broget Stud. med høje Horne 4 Aar gl. brændt paa venstre Horn R. S. og med Mærke paa venstre Side R. hvem som kan give Oplysning om samme Stud, skal blive erstattet alle paagaaende billige Omkostninger, foruden en Douceur for Uleiligheden. Kierbyegaard ved Aar, huus den 14Novbr. 1787. Ancher Jørgen Secher.
Viborger Samler, 1787-11-19
Dersom nogen behager at lade sig informere i Dan ville behagentlig melde sig hos Hr. Bantsmester Viberg, da han ellers relser ud paa Landet. N. B. En rød Tegnebog er d. 17de d. M. mod Aften tabt imellem Viborg og Halds Skovhuus; Finderen ombedes, at melde sig med den paa Bogtrykkeriet imod en billig Douceur
Viborger Samler, 1787-11-26
En større Flid i Agerdyrkningen, særre og bedre Præster, gode Veie og vel priviligerede Fabriker, ville sætte Landet i den høieste Grad af Fuldkommenhed.
Viborger Samler, 1787-11-26
Foruden Muurmestere, Vaabensmedde, Bagere og Skomagere, er der næsten intet Haandværk, som Spanierne drive. Alt hvad der udfordres til Landets Beqvemmelighed, forskaffe og forfærdige de Fremmede, som for de stærke Paalægs Skyld sælge dem det i høj ste Priis. Hoffet indseer det meget vel, men hidindtil have endog selv de derpaa anvendte Bekostninger været forgiæves, hvori Nationens indgroede Fordom er meest Aarsag. Jngensteds drives ellers Snighandelen stærkere, endskjønt den er ingensteds stærkere forbuden end i Spanien. Man slipper langt lettere derfra, naar man har dræbt et halv Dusin Mennesker, end naar man bliver antruffen med 1/2 Untze Fremmed Tobak. J hint Tilfælde tager man sin Tilflugt, ind i et Kloster, og tiltæller Præsterne en god Kostpenge, i sidste Fald derimod maae man uden al Barmhiertighed leve i Elendighed som Slave i Amerika. Dog ere, alt dette uagtet, Midlerne til at drive Snig handel utællelige, og blive sikkerst udøvede ved Garderne og de Geistlige. Jblandt disse sidste finder man over overhovedet de Mennesker, som have Grunden i sig til de fleste Forbrydelser i Landet, og det, jeg har at fortælle om dem, er hverken grundet i dum Religionshad, eller i matte Fordomme, men i saadanne Efterretninger, som jeg har af en Munkes og troeværdige Personers Mund. Disse Mennesker fortære, uden at arbeide, de bedste Frugter af de menneskelige Bemøielser, og mæske sig i den skjendigste Lediggang ved Landets Marv. De bygge Overtroen Aftere, og kalde det Religion, som kan befordre deres Medmenneskers Dumhed, og berøve den sunde Fornuft sine herligste Egenskaber. De have unddraget sig den verdslige Jurisdiction, for at kunde ustraffet begaae alle de Synder, som man ikke noksom kan sætte Love imod. Alt driver og forøver de under det hellige Skin af Religionen, men hvorunder Ryggesløsheden saa ofte ligger skiult, som den dødelige, hvormed de fleste fremkomme, bevæbnede under deres Kapper. Hvor de skulle prædike den Christelige Kjerlighed, forføre de det andet Kjøn til Utugt, og ere mestendeels hverken Gud eller deres Konge troe. Saasnart de komme i et Selskab af Fruentimmer, række de dem deres venstre Haand at kysse, og med den høire gjøre de Kors over deres Hoved. Mange prædike paa Gaderne, og skrige sig bruune og blaae om skeete Mirakier, uden at tale et Ord om en moralsk Dyd. De som troe at besidde en besynderlig fortrinlig Lærdom, gaae paa Gaderne med Briller paa Næsen. Med et Ord, deres meeste Forhold er et helligt Gøglerie, som efter min Meening er ugudeligere, end den udøvede Ondskab af en ryggesløs Pøbel, hvoraf de ere Afskummet. Af alt dete sees saameget, at end- og i de sundeste Dage er der i disse Dage liden Fornøielse at finde for en Fremmed, som ikke handler.
Viborger Samler, 1787-11-26
Udenlandske Nyeheder.