JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-09-30
J Paris havde man den 23de September faaet de samme Efterretninger med en fransk Coureer. Moniteuren anmeldte som en med Telegraphen ankommen Nyhed, at de tyrkiske Befuldmægtigede den 3die September vare ankomne i Adrianopel, og at den første Conferents samme Dag der skulde finde Sted.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Berlin, den 25de September. Vor Statstidende melder fra den tyrkiske Grændse under 13de September: Fra ikke upaalidelige Tilde erfarer man, at Schumle, har overgivet sig til de russiske Tropper under General Krassovski. Det nærmere om denne Begivenhed kan snart ventes. Der tales nu Jntet og Kongens nærforestaaende Afreise, men man paastaaer meget meer, at H. M. for det Første ikke tiltræder den saa meget omtalte Reise til Brussel.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Odessa, den 9de September. Jfølge de Efterretninger, vi have modtaget ved den hertil Gaar fra Jneada ankomne Fregat Mingrelien, der havde forladt hiin Fæstning den 29de August, fortaltes der, at Sultanen, var med Mahomeds Fane dragen gjennem Constantinopel, men igjen vendt tilbage til Seralet, uden at det var lykket ham, at bringe Folket i Begeistring.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Vor Journal melder, at den af Capitain Ragule commanderede Fregat Mingrelien, kommende fra Jneada, er den 8de de M. løben ind til Odessa, og har medbragt den af Russerne indtagne Fæstning Midiats Nøgler. Midia blev, ifølge de med Fregatten indløbne Efterretninger, taget af 5 Kanonchalupper, der vare afsendte fra Flaaden for at recognoscere Kysterne. Tyrkerne havde om Natten angrebet dem og dræbt 4 Matroser, men da de ved Daggryet saae de russiske Skibe komme nærmere, tra de sig tilbage. Det lykkedes derpaa de russiske Matroser, der satte efter dem, at bemægtige sig Fæstningen, hvori man fandt o Kanoner og gjorde nogle Fanger.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Wien, den 19de September. Den østerrigske Jagttager beretter fra Grækenland, at Nationalforsamlingen i Argos har opløst sig, efterat den har overdraget Grev Capodistria en uindskrænket Regjerings=Magt (Dictatur), indtil en ny Sammenkaldelse skeer. Da de directe Communicationer med Constantinopel, efter Overeenskomst med den russiske Overgeneral, nu ere fuldkommen gjenoprettede, saa vil Brevposten derfra af 10de d. M., som sædvanligt, være afgaaet over Adrianopel.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Fra den serviske Grændse, den 9de September. Jfølge Breve fra Brianopel har General Diebitsch sat de til Hovedqvarteret ankomne tyrkiske Commissairer en peremtorisk Frist til at antage hans Souverains Fordringer, med den Erklæring, at han, om denne Frist forløber frugtesløs, ufortøvet vil besætte Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
J Velgrad var den Efterretning udbredt, at et russiske Corps, ankommet fra Adrianopel, havde viist sig i Egnen ved Philippopoli. Tillige forsikkredes, at Russerne i to Afdelinger marschere mod Dardanellerne. Man troede i Belgrad, at de russiske Tropper, der havde viist sig ved Philippopoli, mueligen havde befaling til at sætte sig i Forbindelse med General Geis mar. Paschaen af Belgrad var derover meget ængstelig, og skal have begjært Bistand af Paschaen af Widdin, fordi han frygtede, at det ikke vilde blive muligt for de ham lovede Hjelpetropper, at komme til ham. Det er imidlertid ikke usandsynligt, at Russerne have besat Veien til Philippopoli blot i den Hensigt, at holde et vaagent Øje med Sophia og de tyrkiske Donaufæstninger. General Diebitsch har hidtil paa det strængeste forbudet de christelige Jndvaanere i Rumelien, at gribe til Vaaben mod Porten. Mahomedanerne selv gaae Russerne allevegne frivilligen imode og modtage dem med aabne Arme. Allesteds udleverer man frivilligen sine Vaaben til de russiske Chefer, endog de, der boe i fjerne Egne, komme til Russerne for at søge Beskyttelse mod deres Landsmænd, Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Adrianopel, den 25de August. (Privatbrev fra Grev Diebitsches Hovedqvarteer.) Ved de russiske Troppers Nærmelse til Adrianopel erklærede denne Stads Jndvaanere den Pascha, som sammesteds commanderede 10,000 Mand regulairt Infanterie og 1000 Ryttere, at, dersom det skulde komme til en Trefning, maatte han levere denne paa aaben Mark, men at man, dersom han blev overvunden, ikke kunde tillade ham at trække sig tilbage i Staden. Denne Anfører har, uden at løsne et Flinteskud, den 8de (20de, August maattet overgive sig med sine Tropper, uden nogen Betingelse. 56 Kanoner, 25 Faner, 5 Hestehaler, flere Tusinde Gevæhrer, og en Mængde andre Vaaben vare denne Dags Trophæer. De Magaziner og Forraad af Levnetsmidler og Krigsfornødenheder, som ligeledes ved denne Leilighed faldt i Russernes Hænder, ere ikke mindre betydelige. Russerne modtages overalt som Befriere. Bulgarerne lægge især en almindelig Enthusiasme, for Dagen, ja endog Tyrkerne ere glade ved, under saadan Beskyttelse, at leve i Fred og Rolighed. Ganske overordentlig har Gudstjenesten, høitideligholdt under aaben Himmel, virket paa disse Folkeslag og viist dem Pragten ved en Cultus, som i Aarhundreder var forsvunden fra denne Egn. De christelige Jndvaanere forlange Vaaben, og vilde angribe Tyrkerne, dersom disse viste Mine til at gjøre Modstand; men dette er saa langt fra at være Tilfældet, at der meget meer dagligen ankomme Deputerede, fra 10 til 12 Miles Afstand rundtomkring, for at bevidne deres Underkastelse; de medbringe frivillig deres Vaaben paa Vogne. Med Undtagelse af Fouragen betale Russerne Alt contant. De righederne vedblive uforstyrrede at føre Bestyrelsen. Ogsaa erklære Jndvaanerne af alle Troesbekiendelser, at de endnu aldrig tilforn have kunnet glæde sig ved en saa stor Frihed og personlig Sikkerhed. Jmellem Jndvaanerne i Adrianopel og Seierherrerne hersker den fuldkomneste Eendrægtighed. De russiske Forposter staae 18 Mile fra Constantinopel, og Veiene til Hovedstaden ere dem uden Sværdslag aabne, thi den tyrkiske Hærmagt er næsten aldeles forsvunden, og Sultanen, hvis militaire Omgivelse synes at indskrænke sig til hans Garde, vil uden Tvivl, kun finde ringe Bistand af sine Undersaatters Fædernelandskjerlighed, thi det holde de lidte Uheld for en Straf, som hans nye Indretninger forskyldte.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
London, den 19de September. Paafaldende er den Omstændighed, at de fornemme Katholiker, vise meget liden Attraae efter at komme ind i Parlamentet. Det nuværende Parlamentsmedlem for Grevskabet Berford, Lord Stop ford, vil efter Sessionen træde ud, og skjøndt der sammesteds boe mange rige Katholiker, saa have dog kun tre protestantiske Candidater i Sinde at melde sig.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Den katholske Erkebiskop i Tuam, i Jrland, Dr. Kelly, er efter et Aars Ophold i Rom vendt tilbage til sin Diocese, og har medbragt vigtige officielle Aftstykker fra den pavelige Regjering, Dampskibsfarten mellem England og Ostindien skal nu iværksættes. The Superb, et af de ypperste Dampskibe skal i Midten af førstkommende October afseile fra London til Alexandria. Underveis anløber det Lissabon, Cadix, Gibraltar, Marseille og Malta. Sandsynligviis ankommer det i Alexandria den 8de November. Til Suet kommer et Dampskib fra Calcutta omtrent den 16de November. Passagererne til Ostindien kunne komme til Sues fra Alexandria over Caro i 4 eller 5 Dage Hele Reisen fra London til Ostindien vil paa denne Maade fuldendes i 8 til 9 Uger.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
J samme Aand som hiine franske Politikere, der paastaae, at det Polignaske Ministerium er et Produkt af den engelske Politik, er her nyligen udkommet en Carricatur, hvori Fyrst Polig, nac paa et Fartøi, Times kaldet, forlader den engelske Kystfra hvilken Hertug Wellington, klædt som Lods, støder den bort og raader den Seilende, at styre sin Barke efter hans Exempel. -Men ingen forstandig Mand troer, at vor Regjering skulde blandt sig i Valget af det franske Ministerium og i Styrelsen af Frankriges indre Anliggender; den har dertil for meget at gjøre i det Indre af Storbritannien selv. J Jrland have vel ikke alle de voldsomme Explosioner, som man ikke uden Føje frygtede, fundet Sted, ja Partieraseriet synes endog at være meget aftaget, efterat Episkopalkirkens Primas i Jrland, Erkebiskoppen LordBeresford, ligesaa kraftigen har opfordret til Rolighed og Forsonlighed, som det af Biskoppen Dr. Døyle er skeet fra katholst Side. Den protestantiske Geistlighed i Jrland viser sig i Almindelighed meget tilbøielig til at gjøre Ende paa den gamle Feide Men alligevel finde endnu enkelte vederstyggelige Voldsgierninger Sted. Armoden blandt Bønderne og Haandværkerne, er yderst trykkende og fordrer Lindring. Retspleien trænger aabenbar til Forbedring, og desuden beskjeftiger OConnel sig med en Fortegnelse paa Besværinger, hvis Gjendrivelse eller Afhielpelse fortjener megen Opmærksomhed. Heller ikke er det almindelige Tryk, hvorunder Landet, lider undgaaet Regjeringen, og den vil upaatvivlelgen søge at udfinde Midler til at bringe Statsudgifterne i et nærmere Forhold til Nationens Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Paris, den 22de September. Admiral Rigny har sendt Corvetten Bayonnaise til Farvandene i Nærheden af Tripolis, for at give de Kgl. Skibe der fornøden Underretning. (Man sammenligne Artikelen Marseille i Gaars No. Dagligen tage mange Officerer af den gamle Armee deres Afsted, fordi de ikke ville være den ny Krigsminister, General Bourmont, underordnede.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Efterretninger fra General Paskewitschs Armeecorpses Krigsoperationer indtil den 9de August (n. St.)
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Da General Burzov, der commanderede Detaschementet i Veiburt, havde erfaret, at Fjenden sammentrak et Corps af 10 til 12,000 Mand i Nærheden af Khumisch Khane, en Stad paa Veien til Trapeunt, saa besluttede han ved et pludseligt Angre at forekomme ethvert muligt Foretagende af samme mod denne Stad, der kun forsvaredes af 1 Infanteriecompagnier. J denne Hensigt marscherede Generalen med 5 Compagnier (to lodes til bage i Beiburt) Natten til den 19de Juli til Khumisch Khane, traf i Morgenskumringen Fjenden ved Landsbyen Khart, begyndte modigen Slaget og fordrev Fjenden ud af den dybe Huulvei paa denne Side Landsbyen; men da han nærmede sig selve Landsbyen, fandt han, at hans Modstandere vare ham langt overlegne i Antal. I den Hensigt, at skræmme denne Hob ved en rask Fremrykken, styrtede General Burzov sig med sit hele Detaschement mod Fjenden, hvorved han personligen førte det muselmanske Rytterregiment, han havde hos sig, ind i Træfningen; men Fægtningens Hede traf en Kugle Heltens Bryst og gav ham Banesaaret.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Oberst Lindenfeldt overtog nu Commandoen. Han overveiede imidlertid Misforholdet imellem hans og Fiendens Stridskræfter, thi denne erholdt uophørligen friske Forstærkninger, og havde tillig en fordeelagtig Stilling. Obersten fattede derfor den Beslutning, at vende tilbage til Beiburt.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Saasnart General Paskewitsch den 1ste August erholdt Underretning om denne Fægtning, befalede han endnu samme Dags Aften General Muraviens Colonne i en forceret Marsch at begive sig til Beiburt, og drog selv sammesteds hen den 3die, for at tilintetgjøre den sig samlende Fjende. De tyrkiske Tropper besatte imidlertid 8te Landsbyer, som, i en Afstand af noget over een Miils Vei, laae omkring Beiburi en Halvkreds, saa at det var Fjenden mueligt, at concentrere sine Kræfter hen til ethvert Punkt, hvor han end maatte blive angreben. I Chart havde 2000 af de meest forvovne indsneget sig, de havde gjensidigen lovet hverandre, med deres Liv at forsvare deres Post, og som Tegn paa denne deres Jndvielse til Døden, efter østerlandsk Skik, iført sig Liigsskjorter. Den forhenværende Pascha af Anapa, Osman Schatyr Ogly, som ved hiin Fæstnings Erobring var bleven gjort til Fange og siden, som frigiven, vendte hjem, stod 10 Verster hiinsides den omtalte Landsbye med et Corps af 4000 Mand, som Baghold.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Den 27de angreb General Grev Paskewitsch Landsbyen, Chart, hvor Fienden stod bag velbefæstede Skandser, og hvor han den følgende Nat endnu blev forstærket med fire til fem til komne Detaschementer. Da vore Tropper nærmede sig, strømmede talrige Fjendehobe uafbrudt ned fra Bjergtindene og dannede to stærke Baghold paa Siden af og bag ved os. Saasnart vort Artillerie havde begyndt at skyde paa de forreste Skandser, afsendte Overgeneralen den grusiniske Grenadeer-Bataillon og en Bataillon af Jnfanterieregimentet Grev Paskewitsch=Erivanskifor at tilintetgjøre Bagholdet. De røgtede dette Hverv og trængte med fældet Bajonet Fjenden ud af hans Position. Skandserne, som imidlertid af vort Artillerie vare bragte til Tavshed, lagde nu ikke længere nogen Hindring i Veien for vore Krigere, som efterhaanden besatte de i Nærheden liggende Høje og omringede Landsbyen. Nattens Mørke afbrød nu Operationerne; vel ilede friske Tropper Landsbyen til Hielp og angrebe vor høire Flanke, men de bleve efter en haardnakket Fægtning tilbageslagne og drevne paa Flugten. Da Fjenden, som endnu var tilbage i Byen, faae sin Fordærvelse for Øine, listede han sig ved Nattens Hielp bort i smaae Hobe. De tabte dog alligevel mange Folk, og vore Tropper fra toge dem ogsaa tre Faner. Landsbyen Chart blev endnu før det gryede af Dag besat af vore Skarpskyttet. Kl. 6 om Morgenen sendte General Paskevitsch det regulair Cavallerie og to tartariske Regimenter med fire Kanoner ud, for at recognoscere Landsbyens Omegn. Dette Detaschement, der deelte sig i to Partier, traf en fjendtlig Hob paa 800 til 1000 Mand, der, uden at oppebie Angrebet, drog sig tilbage op ad de steile Høie, og adspredte sig. Jkke langt fra Landsbyen Baladhar opdagede vort Octaschement i en Huulvei Osman-Pascha Leir. Hans Styrke bestod af 3000 Mand. Her kom det nu til en blodig Træfning; omsider blev Fjenden kastet, dreven paa Flugt og i alle Retninger, saavidt muligt, forfulgt ind i Bjegene. J Seierherrernes Hænder faldt Fjendens to Kanoner, en Fane, Osman=Paschas hele Leir, mange Bagage-Vogne med endeel af Landsbyens Eiendom, hvis Jndvaanere vare flygtede ind imellem Bjergene, over 5000 Artilleriepatroner, et stort Forraad af Krudt, en Mængde Qvæg og næsten alle det fjendtlige Cavalleries Heste, som dette havde ladet i Stikken, for deste lettere at kunne undflye mellem Bjergene. Fjenden tabte i denne eneste Fægtning 300 Døde og 150 Fanger. Vi have den 27de og 28de mistet ser Gemene, saarede bleve, een Stabsofficeer, tra andre Officerer og omtrent 60 Simple. Saaledes bleve Paschaen af Trapezunts Tropper og Fjenden øvrige Stridskræfter, der havde forenet sig imod vore Tropper, høire Flanke, aldeles adspredte og forjagede langt ind i Bjergene, Til almindelig Bedrøvelse er General Burzov den 23de Juli død i Beiburt af sine Saar.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Nord=Carolina, den 18de August. Nogle Bevægelser blandt Jndianerne, der nyelig have fundet Sted, og bare Præg af en fjendtlig Charakteer, have her opvakmeget Bekymring. Blandt Creckerne ere flere hemmelige Beraadslagninger blevne holdte, og, som man troer, i den Hensigt, at gjøre Aftale om krigerske Operationer mod Grændse-Colonierne Foruroligede herover besøgde nogle af vore Medborgere for faa Dage siden de forenede Staters Agent hos Creckerne, Oberst Crovley i Fortet Mitchell, for herom at indhente nærmere Oplysning. Angaaende Resultatet af dette Besøg berettes Følgende Bemeldte Agent sagde os, at flere hemmelige Deliberationer havde fundet Sted mellem Stammens Høvdinger, at han af forskjellige Jndianere havde erfaret, at Creckerne, som Præsidenten vilde anvise et andet Landskab til Bopæl, havde fattet den Beslutning, at leve og døe i deres Fødeegn, og at dræbe Agenten at begynde en Ødelæggelseskrig ved Grændserne; at myrde alle vestlig for Flintstrømmen boende Hvide, og dersom Tropper udsendtes mod dem, da at trække sig tilbage i Sumpene, og der fægtende for deres og deres Forfædres Hjem, at døe. Disse Efterretninger, der ikke forekom Agenten meget sandsynlige, havde ikke synderligen foruroliget ham, før en gammel agtværdig Creekerhøvding, hvem han bestandigen havde skienket sin fulde Tillid, og som stedse havde viist hom det største Venskab, kom til ham, bekræftede hine Efterretninger, og tilføiede, at han selv havde bivaanet det hemmelige Raad, i hvilket den ovennævnte Beslutning var fattet, og at ogsaa han hertil havde givet sit Samtykke, men dog følte for megen Venskab for Agenten, til at han kunde forsvare det mod sin Samvittighed, at see ham opoffret uden forinden at advare ham. Derefter fortalte han Agenten, at Deputationer vare afsendte til Cherokeserne, Chotarerne og Semilonerne, for at opfordre dem til at tiltræde denne Beslutning men at man hidtil kun fra Cherokeserne havde modtaget et samtykkende Svar. Han sluttede sin Beretning med den Efterretning, at Creckernes Overhoved, Ross, havde udarbeidet en Talle til Nationen, hvori han gav det Raad, aldrig at forlade dens Land, og at dræbe enhver Hvid, der overskrider Grændselinien.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Stokholm, den 23de September. Jfølge den svenske Statstidende var Antallet af samtlige ved Universitetet i Upsala til Sommerhalvaaret indskrevne Studenter, 1443, af hvilke 838 vare nærværende og 605 fraværende. Af hiint Antal vare 11 under 15 Aar, 10 imellem 35 og 10 Aar, og 7 over 40 Aar, Blandt de Studerende vare 143 Adelige og 229 Bondesønner. Ved Universitetet i Lund var de til samme Tid Indskrevnes Tal 613, deraf vare 408 nærværende og 205 fraværende. 24 Studerende vare under 15 Aar og 3 over 40 Aar. Ved Universitetet i Lund studerede 130 Bøndesønner. I det Franske Videnskabernes Academies sidste Sammenkomst oplæste Hr. Dulong et Brev fra Professor Berzelius, i hvilket denne navnkundige Svenske Chemist meddeler Opdagelsen af et hidindtil ubekjendt Mineral, som skal have næsten alle Egenskabet af Thorjord (Thorine). Dette Mineral, melder Prof. Berzeliusforekommer paa en Øe i Egnen ved Brevig i Norge, og er den blevet opdaget af Pastor Esmark, en Søn af Professor ved Universitetet i Christiania, Esmark. Denne Sidste har til Profes for Berzelius deraf indsendt en Prøve, for at undersøges, og Hr. Bergelius har, ved Beskrivelsen deraf i Videnskabernes Akademie, benævnet samme Thorit.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Christiania, den 22de September. J indeværende Maaned have til theologisk Embedse Examer, ved Universitetet fremstillet sig 8 Candidater, af hvilke 2 erholdt Charakteren laudabilis, 4 haud illandabilis og 2 non contemmendus. - Til Præliminair=Examen havde i samme Maaned fremstillet sig 20 Candidater, af hvilke 6 erholdt Charakteren Rosværdig og 14 Antagelig. Skien, den 16de September. - Den 10de og især den 11te dennes led denne Egn meget af Oversvømmelse, og den stærke og vedholdende Regn bragte alle Elve og Bække til at stige ganske overordentlig, hvorved de fleste Broer og Møller ødelagdes. Jsær var Oversvømmelsen stærk ved Fossums Jernværk, hvor 2de Bjergelve støde sammen, og hvor, uagtet flere Hundrede Menneskers Anstrengelser for at redde, i et Øieblk bortreves 4 store Broer, hvoraf den ene, nylig opført, bortskylledes med massive Steenkar, omvundne af Jern; Lændser knækkedes, og brændende Kulmiler udflød i lys Lue med en Mængde Veed og Tømmer. En Lykke baade for Værket og en stor Deel af Omegnen var det, at Hoved=Lændserne ovenfor Værket holdt; men man er endnu ikke i den Henseende rolig, da Vandet vel har aftaget noget, men dog i sidste Nat igjen steget 1 1/2 Fod. Ved Laurvig skal Faren og Ødelæggelsen have været endnu større.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Stangvigen i Romsdals Amt, den 30te August. -
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Torsdagen den 16de Juli sidstleden rasede her i Egnen et frygteligt Uveir. Omtrent Kl. 4 Eftermiddag udbrød et mageløst Tordenveir, der gik fra Sydvest til Nordost. Det ene Tordenbrag fulgte næsten øieblikligen paa det andet, og Lynene, der lignede Jldstøtter, sloge paa flere Steder ned i Jorden. En Skylregn, der nærmede sig til et Skybrud, ledsagede i mere end een Time dette Tordenveir, dog foraarsagede dette ingen synderlig Skade, naar undtages, at de opsvulmede Bække og Elve med Gruus og Sand overskyllede de lavere Hømarker. Nogle af dette og Nabsognet Tingvolds Gaarde maatte imidlertid friste en haardere Skjæbne, da de paa samme bleve hjemsøgte af et frygteligt Hagelveir, der overalt i det Strøg, hvor det gik, anrettede stor Skade, og paa nogle Gaarde aldeles tilintetgjorde den rige Velsignelse, hvormed Ager og Eng prangede. Dagen efter dette Uveir blev et Øsekar, fyldt med Hagelkorn, bragt til Thinget, og, uagtet disse i det daværende varme Veirligt vare bragte mere end 1/4 Miil, veiede dog de enkelte Hagelkorn 2 Lod. Straact paa nogle Agre blev aldeles forvandlet til Hakkelse, Engen ligesom oversaaet med Sand og Gruus af de i Jorden dybt indslagne Hagel, Træernes Blade bleve iturevne og fingertykke Qviste afslagne. De af Husenes Vinduer, der vendte imod Vesten, bleve øieblikligen indslagne, og selv Blyet, hvori Ruderne vare indfattede, søndersplittet. Lykkeligviis fandt det paa Marken værende Qvæg Ly i en Tykning af Skoven, saaat Creaturene, skjøndt slagne blodige, dog bleve reddede. Mærkeligt er det, at Hagelbygen ikke havde en Brede af mere end omtrent 2000 Alen, og at dens Grændse var saa skarp, at der kun vare faa Skrift imellem total ødelagte og aldeles ubeskadigede Agre.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Efterretninger af blandet Jndhold. Den bekjendte Hr. von Haller har tilligemed sin Familie taget Boepæl ved Salothurn. Hans yngste Søn skal begive sig til Rom, for der at fortsætte sine theologiske Studier. Oberst Gustavson har forladt Leipzig og begivet sig til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
J Neapel har Hr. Ceroni opfunden en ny JldslukningsMaskine for Theatre. Vandet gaaer gjennem Blikrør imellem Coulisser og Kortiner; et eneste Tryk aabner over 300 Slusen, Kongen har sendt Opfinderen en Gulddaase,
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 29de Septbr. 1829. Hamborg 3 Mk. - a vista 206. - Species 208. Disconto 6 Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bomk. 88 3/4 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a 92 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 106 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 pC. 104 1 a 104 3/4. Dito dito til 4 pC. 97 1/2 a 98. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 97 ½ a 98. 4 pCt. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species 61 1/2 a 62 Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp 68 1/2 Rbd. Norske Speciessedler 148, a 149 Rbd. Svenske Sedler 2 Mk. 31 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Kjøbenhavn, den 30te September. Dampskibet Prindsesse Wilhelmine, Milder : Hauptmaan, Mad. Limann, dr. Boye, Cand. forte Soldenfeldt, med Frue, Professor Heth, Mad. David perussisk Opera Sangerinde Mad. Den 30te September. Ankom: Architter, Ridder, Dr. A. Schønder, Grosserer Petzholdt, - Kiøbmændene Bjørck, Zrigler, Fiink og Obrien, Com Boghandler Soldenfeldt, Kiøbmændene Hefte, Tofte, Stickstad, Werner Conditor Henning, Particalier Solerv og Kok Vinert, Tjener Andersen. mis Sylling, Frue Holbek, Chirura Dingrewe, Forstraad Schade med Barn, At Slagtertiden for indeværende Aar er bestemt til at regnes fra 1ste November og indtil samme Maaneds U gang; bekiendtgiøres herved til fornøden Efterretning for alle Vedkommende. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te September 1829. Ved Tallotteriets 1318 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 26. 50. 52. 39. 27.
Berlingske Tidende, 1829-09-30
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 21de September 1129 indkomme følgende Skippere: M. A. Sovelins fra Brahestad, J. W. Køster fra Danzig, J.B. Kraft fra Stralsune, S. Davidsen fra Danzig, J. Kruger fra Stettin, J.M. Jensen fra Laurvig, W. maaskmann fra Petersborg, N. Nielsen fra Hull, Al Tdr. Tjære, 250 Birkehaandspagttræer, 22 Stkr. Oste, 44 Læfter Rug, 21 Læster, C. Høe Ce fra Danzig, N. Jeppesen fra Kønigeberg, med følgende Vare: 1470 Hvide, 243 Tdr. saltede Sild, 26 Blikke og 2 Kister Sæbe, 50 Trosser Tougværk, 53 Fade Potaske, 60 Stkr. Havndug, Stykgods, 55 Scheffel Gug, 4vCentner Egebark, Trælast, 610 Tdr. Aug. Keteratur.