JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Aalborg, den 27de Martii. Vi have nu i nogle Dage havt et behageligt Tøevei, og da Sneen svinder jevnt bort i Jorden, saa haabe vi snart at see Marken har og Græsset komme frem. Denne Vinter har ellers udmærket sig næsten over hele Europa, om ikke just i Kuldens Strenghed, saa dog i dens lange Vedvarende, da man indtil nu kan regne at Jsen i 16 Uger ikke har været af Jorden. Vinteren 1740 (skrives der) var den strengeste i dette Aarhundrede; thi da begyndte det alt at fryse ved Michelsdagstid, den 2. October faldt ellerede stærk Snee og Frosten vedvarede indtil sidst i Mai Maaned. Endnu er Fiorden overlagt og skal paa sine Steder være temmelig tyk, saa de endnu vove paa at kjøre over fra Nørre Sundbye her til Byen, Give Gud at ingen skulde tilsidst derved komme til Skade, som paa denne Aarets Tid kan være meget at befrygte.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Fra det Kongl. Danske Cancellie er under tode Martii d. A. bekiendtgjort, at efter det Kongl. Admiralitets og Commissariats Collegii Forlangende, skal, til at forekomme alt Underslæb ved Søe=Enrollerings Sessionerne, med Svagheds Angivelser, hvor ingen Attester følge, Distrikts-Chirurgi, ligesom ved Land=Milice Sessioner, herefter beordres at møde ved alle Søe Enrollerings Sessioner for at bedømme Svagheds Angivelserne, imod at erholde derfor 1 Rd. daglig i Diæt Penge ligesom ved Land Milice Sessionerne.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Under 27de Februarii sidstafvigte har Hs. Majestæt, allernaadigst udgivet den Orden, hvorefter de Sager, som til Høiesteret i nærværende Aar 1795. ere indstevnte saavelsom og de, som fra forrige Aaringers Høiesteret ere overblevne, skal foretages, og dermed den 5te Martii begyndes. Disse Sagernes Nummere ere i alt 256 deraf Jydske=Sager. Landsdommernes: borg.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Hannover, den 17de Martii. Endnu have Hannoveranerne deres Hovedqvarteer i Osnabruch og heromkring er det forresten ganske roeligt.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Da Hans Kongelige Høihed Hertugen af York er bleven Generalismus over de brittiske Tropper, saa har han nedlagt Commandoen over den allierede Armee og forbliver i London - Her gaaer det Rygte, at General Pichegru skal møde for Conventet i Paris, fordi man er misfornøiet med at han ikke har anseet Holland og behandlet det som et erobret Land. Efter et andet Rygte skal han commandere Rhinarmeen og den derved staaende General skal igien commandere Nordarmeen.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Wien, den 11te Martii. De tvende Officerer af den Ungariske Nobelgarde, der havde myrdet Ritmesteren i Garden Weghely, for at røve hans Penge (See Nr. 16) ere blevne henrettede, og altsaa have faaet deres fortiente Løn uden Persons Anseelse.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Det her værende nye Stats=Lotterie finder megen god Afgang. Man formoder at det skal vorde forhøiet til 12 Millioner. Et andet Selskab tilbød et Bidrag af 6 Millioner men samme blev ikke modtaget. - J Morg skal nogle af de her værende Statsforbrydere have deres Dom.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Lingen, den 15de Martii. Siden nogle Dage har her i Egnen ved Benthem for refaldet meget blodige Optrin. De Franske gjorde en Forsøg paa at ville tilbagedrive de Allierede, men samme lykkedes dem ikke, de mistede mange Mennesker og maatte efterlade 11 Kanoner. Men Dagen derefter angrebe de Franske dem med en anseelig Forstærkning og nødte dem, dog med et stærk Forliis paa begge Sider omsider at vige. Det Hessiske Cavallerie skal have seg tet med stor Tapperhed, men derhos ogsaa lidt meget. Denne Fægtning skal have varet fra om Morgenen Kl. 6 til om Aftenen Kl. 7. I Dag hører man atter igien stærk Skyden og alle Anstalter giøres til Krigens Fortsættelse. Slottet i Benthem skal have capituleret og Besætningen erholdt fri Udmarsch.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Kiøbenhavn, den 20de Martii. Efter de af Hans Excellence Hr. Geheimeraad Bülow først i Aaret 1793 udsatte Priser for en Botanfor danske Landmænd, ere tvende Arbeider blevne indleverede til Naturhistorie-Selskabets Direktion, det en med Devise, dest la botanique de som pays anon dole Plus etudret, det andet med Devise: Agerdyrkningen er Rod, er Livs, er Kraftes Kilde for Statens Almeen vel. Efterat den første var tilkiendt Prisen 100 Rdlr., og det andet den næstbeste Priis 30 Rdlr. fandtes ved Sedlernes Aabning, at Hr. Jens Witken Hornemann studerende Lægekonsten, var det førstes Forfatter og Hr. Carl Gotlob Rain, Lærer i Naturhistorien ved Borger dyds Skolen, Forfatter til det andet Priisarbeide. i Morgen. Middag. Aften.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Fredag d. 20 Mart Løverdag den 21de 2 1/2 K. 3 V. i 6 3/4 V. - Søndag den 22de 6 1/2 V. 131 V 1 1/2 s. - Mandag den 23de 6 1/4 V. 2 1/4 Tirsdag den 24de 1 1/2 2 3/4 Onsdag den 25de 6 1/4 K. 2 1/2 Torsdag den 26de 1 Fredag den 27de o 1/4 5 Copulerede. J Budolphi Kirke den 27de Martii Styrmand Johan Daniel Døyge Enkemand og Pigen Karen Marie Andersdatter.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Døde. Den 23de Martii Christen Nielsen Smed 77 Aar. Den 24de Jørgen Møller Sæbekogemester 68 Aar. Af et uhældig Beenbrud.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
At det har behaget den Høieste Livsens og Dødens Her gi ere den 18de Martii, at bortkalde fra det Jordiske til sin himmelske Glæde, min yngste Søn Karl Christian Jdens Mollerup, ved en stille og salig Død efter 5 Dages Svaghed af Kopper, han var fød den 4 Junii 1780; dette skulle jeg herved sørgeligst have den Ære at bekiendtgiøre mine respective Familie og Venner, forvisset om deres ømme Deeltagelse. Ellinggaard den 21 Martii 1795. Karen Wraae Lasen, Enke af Mollerup.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Natten imellem den 23de og 24de Martii er af Tyve i skeet Jndbrud hos afg. Chresten Hyllebergs Enke, hvorved hende er frastiaalen følgende: 2de Sølv Spiseskeeder med Navn O. C. H., 2 dito med Navn T., 6 Stkr. Sølv Theeskeeder, en Sølv Sukkerklemme, et Par 4 kantig Sølv Skoespender, en stor Sølv Snustobaksdaase med Navn A., et Sølv Hovedvandsæg af Facong, et Hierte, en Tegnebog med 5 Stkr. 5 Rdlr. Bancosedler, 40 Rdlr. i 2 Skillinger, 4 Silke broderede Huer med Guld Takker, en dito med Sløv Takker, 3 Stkr. Silke Tørklæder, 5 Stkr. Kramlerrets Tørklæder med Navn J. A. D., 2de blommed Kammerdugs Tørklæder, 3de blommed Kammerdugs Forklæder. Hvem om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, eller forekomme noget af dette her opskrevne og bortstiaalne, vilde behageligst anmelde det for S. T. Hr. Regimentsqvarteermester Bøggild i Aalborg som ikke allene udlover een efter Omstændighederne passende Duceur, men endog deres Navne fortiet om forlanges.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
J Følge Landmilicie Sessions=Plakaten for i Aar 1795 bliver efterkrevne Reserve Mandskab, der er anført ud Lægds=Rullen for Tversted Sogn udi Hornsherred, forrige At u Hiøring Amt, nemlig: Løbe Nummer vide. Opholdsted. Anmærkninger. gammel Nye, Navn. Fødeste Fader Lars Michelsen Søn Peder Kirkkegaard.
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
Aalborg har Amtmd. Pa Berthel KirkegaKiersmølle har Amtmd. Pa Fader Jens Andersen. Søn Niels Øster Rekrut N. L. R. 1788, ikke været. hiemme siden sid 1ste Mynstring. Christen Vogn, i Christen, ornum stegaard. iels Pedersen, Christen. Vester Hald gift og Smed i Byen. farslede til at møde paa Hiøring Raad Sessionen over Tiersted Sogn, som begyndes førstkommende 18de April om Formiddagen Klo Nørre-Elkier den 13de Martii 1795. Paa Største Lodseieres Vegne. N. R. Kiølbye. 1 Rdlr. forlanges til Laans til førstkomhvad hun paatager sig og er vel øvet i sligt. Nærmerg mende Snapsting, imod forsvarlig Pant Anviisning gives fra Bogtrykkeriet. og lovlig Rente; Anviisningen gives fra Bogtrykkeriet. Ja mig er berettet at det Huus i Fladstran som Chri Da Hans Majestæt har forundt mig Bevilling paa at sten Basballes Enke Marie Basballe tilkiøbte sig i være Parykmagermester, og jeg haaber at enhver Aaret 1788 af Soldat Jens Nielsen Dreier i meget fark falder, og hun nu i en lang Tid har været borte derfra og skal kunde finde sig fornøiet med mit Arbeide i denne min Egnen. Saa seer jeg mig beføiet til offentlig at indkalegentlige Profession, saa vil jeg herved ærbødigst og de hende, hvilket saaledes og herved skeer med 12 Ugers tienstligst have mig recommenderet til samtlige mine Vel Varsel i seeneste inden saadan Tiidsforløb har at indfinde yndere og Venner, at de behagelig vilde henvende dem til mig, saavel om nye Parykkers Forfærdigelse, som de sig for at betale mig det hun er mig skyldig, og hvorfor Hun som et hypothek har ihændegivet mig sit paa bemeldtes gamle at accommodere. Gotfried Petersen Eeg, Huus havende Skiøde. Thi i manglende Fald lader jeg Parykmanger og Haarskierer i Aalborg. samme Huus paa hendes Gevinst og Forliis ved offentlig
Jyske Efterretninger, 1795-03-27
J Følge allernaadigst Proclama af 14de Martii 179. Auction bortsælge. Biørenkier, den 2den Martii. J blive alle og enhver som formeene sig at have noget 1795. Jørgen Bragaard. at fordre efter den ved det 3die Jydske Jnfanterie Re Da Skiftet efter afg. Madame Kirsten Christensdatgiment standne, nu ved Døden afgangen Major Chri ter, Enke af afdøde Søren Hauerslev, forhen Kiøbs stian Friderich von Didrichson, herved indkaldede 3de og Handelsmand i Lykken, udi Fuurebye Sogn, HiørGange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui ring, Amt, er fastsadt at foretages til endelig Slutning hilentii med trende Maaneders Varsel at melde sig hos den 27 April førstkommende, udi Stervboehuuset i Lykos underskrevne allernaadigst befalede Skiftecommissarier, ken, saa vorder saadant herved med 6 Ugers Frist be med saadanne deres formeentlige Fordringer og beviiskiendtgjort, til hvilken Tid og Sted Arvingerne, eller liggiøre samme, alt inden foreskrevne Tidsforløb. Til hvem som paa deres Vegne kan have noget at erindre, tilliden Ende er og Skiftesamling berammet at holdes den gemed andre Vedkommende, vilde behage at indfinde 26de Mai og 7de Julii i Raadmand Tops iboende Gaard sig. Sæbye den 11te Martii 1795. R. Brorson. her i Byen. Aalborg, den 19de Martii 1795. os Forpagter Søren Holst paa Restrupstaaer 56 Hornsyld. Top. 1) Stkr. gode 4 a 5 Aars Stude usolgte. Et honet Fruentimmer søger at erholde en fordeelagTorpagter Holst paa Restrup kan i anstundende Som tig Condition som Huusholderske, hun forstaaer O mer modtage 50 Stkr. Stude paa Græs. .
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Begreb om det engelske Juri.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Et Jury bestaaer af tolv Personer af Borgerstanden, hvilke ubekymret om Lovene, bestemme ved Vidnernes offentlige Afhøring, ved Omstændighedernes Undersøgelse, om den Anklagede virkelig har begaaet Gierninligen. De maae enstemmig kiende ham skyldig, dømme uden alle Love, blot efter deres Samvittighed og Eed, og have tillige med Rette Hensyn til den Anklagedes forrige Levnet. De engelske Love ere strenge, straffe enhver Misgierning med Haarhed, og et ulykkeligt Øieblik overveie paa deres Vægtskaal et mange Aars dydigt Levnet. Men denne Indretning af en Juri forbedrer nogenlunde Lovens alt for store Strenghed. Ethvert Tyverie for Exempel paa 10 Rigsdaler skal straffes med salgen. Men Jury, som i Mandens foregaaende Levlemet finder den retskafne Borger, som erkiender Aarsagen til Tyveriet i en ulykkelig Families Trang og Lidelser, som maaeske meere tilskriver det ulykkelig Øiebliks Jnd Fortvivlelsen end Ondskaben, erklærer ham endog ved de meest overtydende Beviser for uskyldig, og giver den lidende Familie sin egentlige Støtte tilbage igien. Ju sy kan ogsaa nedsætte de stiaalne Sagers Værdie, om den sind var nok saa stor, under to Pund, saa at Tyveriet, lingen Dødsstraf fører med sig; eller de kan endelig anbesale den Anklagede til Kongens Naade; hvilken da sikster kan giøre Regning paa Benaadelse. Endelig afsiger Dommeren, naar den Beklagede er funden skyldig, Kiendelsen over ham; Juri finder ham Skyldig, Domme len derimod bestemmer den Straf, hvilken efter Lovene, er sat paa denne Gierning.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Westphalen, den 10de Martii. Ved den i Holland paafulgte Revolution har det Løhenstein Wertheimske Jægerkorps udmærket sig ved sit Tilbaget og fra Holland paa en Maade, som fortiener at bekiendtgiøres. Dette Korps blev i forrige Aar givet af Fyrsten til Løvenstein Wertheim i hollandsk Sold. Sammes Commandeur, Oberstleutenant von Schlammersdorf, blev formedelst sin tapre Opførsel gjort til Commandant i Fortet St. Andre. Hvor tappert han her forsvarede sig, og hvor mange Storme han afslog, er bekiendt. Endelig fik han Ordre, at forlade Fortet. Han slog sig paa den tilfrosne Waal igiennem de Franske. Amsterdam var allerede besat af de sidste, da Schlammersdorf den 19de Januarii endnu stod med sit Korps ved Gorcum og der underhaanden blev bekiendtgjort, at den hollandske Armee maatte strække Gevær. Schlammersdorf, som havde været med i 7 Aars Krigen, kunde ikke beslutte sig dertil. Han trak sine Jægere tilsammen, marcherte over Leiden og Harlem ligge til Enckhuusen, slog sig næsten ved hver Landsbye igiennem de allerede i fuld Jnsurrection staaende hollandske Patrioter, omringet desuden af de fiendtlige Coloner, og gik ved Enkehuysen 12 Miile i et fort paa Jisen til Fods foran sine Jægere i den strængeste Kulde over den tilfrosne Zunder Søe, paa hvilken Marsch 20 af hans Folk faldt død frosne hen. Han mistede nu vel sin heele Eqvipage, og alt hvad han eiede. Hans Heste kunde ikke følge med paa Jisen, men faldt i Fiendernes Hænder og Knegte ne bleve hugne i Stykker. Men han kom dog den 22 Januarii lykkelig til Zwoll, og føiede sig til den engelske Armee, i hvis Sold han nu er traadt, og staaer nu med sit Korps i Ostfriesland. Dette Korps er det eneste, som af den hele hollandske Armee har reddet sig.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Paris, den 6te Martii. I Dag ere adskillige vigtige Efterretninger indløbne: Det bekræftes, at Freden er sluttet i Vendee paa den ærefuldeste Maade; at der i Forgaars er afgivet en Ra port fra Commissionen over Barrere, Collot, Billand, og Wardier, som just ikke skal være til deres Fordeel, saa at de derfor ere nu forkyndede Huusarrest til videre, deres Forbrydelser blive vel paa det skarpeste undersøgte, dog troer man, at de endnu vil forsvare sig, da de have mange vigtige Grunde og Beviisligheder som de anføre til deres Forsvar. Man læser en Beskrivelse over Tildragelserne i forrige Aars Feldttog, som vist maae opvække Forundring; thi i en Tid af 17 Maaneder hørte Fiendtlighederne ikke op, man giør Beregning over 17 vundne Feldtslag 120 Fegtninger udfalden til vor Fordeel, 80,000 Fiender dræbte, 91,000 Fanger, 200 erobrede Pladser, 3000 Kanoner, 70,000 Gevæhrer, 191,000 Pund Krudt og 90 erobrede Fahner. Men mon denne Beregning ikke er alt for overdreven? - Nok, det staaer paa Papiret, og at stryde koster mindste Umage. Den Aften da Barrere og de andre vare areste rede, var der overalt i alle Selskaber almindelig Glæde, - O! hvor er dog Folkestemmen mindst at forlade sig paa, den dreier sig næsten efter hver Vind.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
General Moreau, som nu i Pichegrus Sted, skal commandere Nordarmeen, er den samme, som erobrede, Sluis i Flandern paa den Dag, da man guillotinerede hans Fader i Paris. - Bombarderingen for Luxenborg, er begyndt med saadan Eftertryk at man venter den snart maae overgive sig.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Westphalen, den 15de Martii. J en Tid af nogle Dage vil man vide, at de Franske vende sig med deres Hovedmagt imod det Münsterske. De Allierte have oprettet mange Batterier i Egnen ved Rhinen. Fra Osnabrich er Regieringens Archiv afgaaet og det der værende Domdechanat og nogle Domherrer have begivet sig bort, men Greven af Artois er endnu tilbage. J Forgaars lod 1000 Franske med 3 Kanoner, sig tilsyne ved den røde Broe imellem Anholt og Buchholt i det Münsterske, men de bleve ved Østerrigernes Jld nødte at vende tilbage. Den Østerrigske Garnison som udgiør 1200 Mand i Buchholt holder et vaagent Øie med Fienden, da man troer at han vil forcere Overgangen over Aa. Fra det Bentheimske er endeel af de Alliertes Artillerie kommen igien til Osnabrich og 4000 Mand Franske skal staae paa denne Side af Bentheim.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Kiøbenhavn, den 23de Martii. Fra det danske Postcomtoir i Hamborg er indberettet, at de sammesteds fra den 10de Januarii sidstleden, afsendte danske Breve ere ankomne til London, hvorimod de den 13de, 17de og 20. Januarii afsendte Breve efterligge endnu i Holland, hvorfra de skal blive reclamerede, samt at de Breve, som skulde afgaae den 24. Januarii og efterfølgende Postdage, ere afsendte over Cuxhaven; hvilket saaledes herved til Publici Efterretning bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Aalborg, den 30te Martii. I Gaar kjørte her endnu 2 Vogne over Fiorden, men nu er der begyndt paa at sauge Jisen for Færgens Gang. Ved Løgstøer skal der være aaben Vand, og ligeledes imellem Hirtholm og Fladstrand.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Efter Beretning i de udenlandske Tidender, skal Hans Excellence Hr. Generallieutenant v. Numsen have ansøgt og erholdt sin Afskeed af Hendes Russiske Keiserlige Majestæts Tieneste, hvor han paa 8de Aar skal have staaet og ved adskillige Leiligheder har udmærket sig.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, d. 17. Mara Den Polske Grev Pot en har leiet den prægtige Be lig med dertil hørende Bygning paa det ikke langt fra Kiel beliggende Gods Schirensee som tilhører LandraaBaron von Brokdorff hvortil han med sit talrige Følge allerede er ankommen.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Ved Tallotteriets 585 Trækning i Altona den 24de Martii udkom: No. 32, 51, 30, 23, 42.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Til den forestaaende 586 Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 6 April.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Copulerede: J Budolphi Kirke den 29 Martii til Froprædiken, Grenadeer Knud Pedersen af 1ste Compagnie og Pigen Elisabeth Nielsdatter. Musqveteer Jens Christensen Steerup af 6te Compagnie og Else Thomas, datter.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Død: Den 28 Martii i Skolegadens Fattighuus Maren Schavenius, 68 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Avertillements. di Apotheker og Kiøbmand Johan Ludvig Hartman Li Opbudsboe er en Skiftesamling bestemt at foretage i Boets Gaard her i Byen Løverdagen den 11te April førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag for at modtage de Hr. Creditorers Betænkning i en for dem og Boet vigtig Begivenhed. Creditorerne anmodes derfor at ville enten selv eller ved Fuldmægtig bemeldte Tiid tage Møde, da man i øvrigt anseer de Udeblivende at være enig i det, som de fleeste eller største Creditorer deels allerede ved Skiftesamlingen i Dag have besluttet og ved forestaaende Møde vilde resolvere til. Aalborg, den 26de Martii 1795. Gleerup. Bøggild. Nauction bliver foretaget den 22de, 23de og 24de April Al førstkommende Kl. 9 Formiddag over Apotheker og Kiøbmand Johan Ludvig Hartmands Opbudsboes Gaard med tilliggende smukke Frugthauge, beliggende her i Byen ved Bleggaards Port. Naar 3die Auction over Gaarden den 24de April er tilendebragt, fortsættes Auctionen over Boets Jndboe og Effecter, en betydelig DeelFayance og Kramvare, bestaaende af Silketøier, Sirtser og Kattuner, Ostindiske og andre Tørklæder, Silke og andre Baand med mere. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg, den 26de Martii 1795. Bøggild. Dit paaboende og fra Leerbech kiøbte Sted Vestergaard Øl. i Qvissel udi Aasted Sogn, Hartkorn 3 Tønder, med dets Bygninger, Besætning og tilhørende Eiendomme, er underhaanden at saae til Kiøbs, hvorom accorderes med Jens Haarup paa Lindet, forinden gen 26de i dette Maaned, thi ellers bliver denne Gaard med sammes Tilhørende bortsolgt ved offentlig Auction som holdes i Qvissel Fredagen den 10de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Bliver Gaarden solgt underhaanden skal det betimelig vorde bekiendtgjort i Avisen. Qvissel, den 2den Martii 1795. Jørgen Thomsen Vestergaard.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Sine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedskrivterne Minera og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivter, tue til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Expressen, og hvor disse ikke gaaer, med Brevposten; Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Expresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthavende uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds Postcomtoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade udleveres, og bliver da Aargangen der at betale, af Maanedsskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skilling, og at Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongl. Resolution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øvrigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler det, som til Post-Kassen for Befordringen, er bestemt. Kiøbenhavn den 28 Februarii 1795. Joh. F. Schultz.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Formedelst forrige Sognefoged for Storebinderup Sogn, e) i nye Aalborg Amt, Thomas Pedersens Gaards Udflytning af Byen, boer han ubeqvemt til nu at forrette Embedet, og er desaarsag efter Ansøgning bleven entlediget derfra, hvorimod undertegnede Lægdsmand Christen Cristensen i Lillebinderup udi samme Sogn, tet ved Landeveien imellem Wiborg og Aalborg boende; af Amtets høie Øvrighed igien er beskikket at være Sognefoged for berørte Sogn; hvilket til de Reisendes og andre vedkommendes Underretning, 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efteretninger bekientgøres. Lillebinderup den 24de Februarii 1795. Christen Christensen.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
di Schiæve Præstegaard under Børglum Herred i i Vensyssel, er sidstleden 12 Martii ved Døden afgaaet Hr. Henrich Kampmand forrige Sognepræst til Schiæve Meenighed; Hans efterladte Stervboe er af mig som Skifteforvalter (strax Dødsfaldet blev bekiendtgjort) forseglet og registeret; og da 30te Dagen indfalder Mandagen den 13 April førstkommende, saa ind kildes herved de fraværende respective Arvinger til samme Tid at vilde tage Møde ved Boets Aabning, saavel for at erfare sammes Tilstand, som hvad videre Messurers Tagelse, deraf kan dependere, foruden disse ind tildes enhver anden, som dette Skifte, enten i Ha seende til Krav eller Skyld i nogen Maade kan interessere. Wolstrup Præstegaard den 16 Martii 1795. Rafn.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
Førstkommende 26de Martti og paa følgende 3de og 7) 21de April foretages Auction over afg. Major von Boches Stervboes Gaard udi Mariager, beliggende paa Byens Østergade, sær beleilig for en Handlende, bestaaer af 62 Fag, 1 Etage Bindingdværk med muurede Vægge, for det meeste Teglhængt, og for faae Aar siden af nye opbygget, samt vel vedligeholdt, og til Brandforsikring Taxeret for 2260 Rdlr., er beqvemmelig indrettet med større og mindre Værelser, Giæstekammer, Fadebord, Spisekammer, Kiøken, Bryggers, Jordkieldere, Vognremisser, Heste- og Kostald, Lade og Korngulv, Brændehuus med fleere Beqvemmeligheder. Ved Gaarden haves anseelig Gaardsrum, godt Pumpevand og en vel anlagt Hauge, hvorfra den behageligste Udsigt til Fiorden og omkring liggende Eng, hvilket alt Liebhaberne som behage at tage samme i Øiesyn nermeere vil befinde, og tiener til Efterretning at Auctionen til de bestemte Tider tager sin begyndelse hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. Mariager den 2den Martii 1795. H. Tetens.
Jyske Efterretninger, 1795-03-30
J Følge allernaadigst Proclama af 14de Martii 1795 J blive alle og enhver som formeene sig at have noget at fordre efter den ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment standne, nu ved Døden afgangen Major Christian Friderich von Didrichson, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, lub pæna præclusi & perpetui silentii med trende Maaneders Varsel at melde sig hos os underskrevne allernaadigst befalede Skiftecommissarier, med saadanne deres formeentlige Fordringer og beviisliggjøre samme, alt inden foreskrevne Tidsforløb. Til den Ende er og Skiftesamling berammet at holdes den 26de Maj og 7de Julii i Raadmand Tops iboende Gaard her i Byen. Aalborg, den 19de Martii 1795. Hornsyld. Top.