Viborger Samler, 1813-08-07
1) Rigsbanken skal gaae over til at blive privat, under et national Jnteressentskab, og sættes under dettes Forvaltning og Beskyttelse. Til at indtræde som Jnteressentere skulle alle de have Adgang, hvis Hæftelser til Banken beløbe sig til 100 Rbdlr. og derover, saa og de, som, naar de skylde mindre, ville tillægge indtil 100 Rbdlr.; endvidere de, som ved flere mindre Summer ville forene sig til en saadan Sum; og endelig de, som, uden at skylde, frivilligen ville indskyde indtil 100 Rbdlr. eller derover. 2) Beløbet af de 6 Procent, som for Rigsbanken, ere hæftede med 1ste Prioritets Ret i alle faste Eiendomme, og som forrentes til Banken med 6 1/2 pCt. aarlig, vedbliver at være Bankens Grundfond, men saaledes, at det, som enhver deraf skylder eller har betalt i Forhold til sin faste Eiendoms Værd, skal være og blive ham tilhørende som hans Jndskud i Banken, af hvilket Indskud han i Tiden kan vente sig Udbytte naar Udbytte ved Siden af de Forpligtelser, som Banken paalægge, kan gjøres muelig, og dette Udbytte da først mindre, siden fremgaaende større indtil 4 pCt. kan opnaaes. Videre Jndskud end bemeldte 6 pCt. af faste Eiendommes Værd eller hvad ellers frivilligen tilskydes, skal ikke kunne paalægges nogen i den Egenskab af Bank-Jnteressent. 3) Rigsbanken, saaledes overgivet til Statens Grundeiere, som Hoved=Interessentere, og grundfæstet paa Statens faste Eiendomme, skal dele sig i 3de Hoved=Afdelinger: den danske i Kjøbenhavn, den norske i Christiania, den slesvigeholsteenske i Kiel. De skulle staae hinanden fuldkommen ved Siden; enhver, paa Stedet hvor de ere, have sine specielle Bestyrere, som paa eget Ansvar forvalte de enhver Bank afdeling anbetroede Midler, og forestaae de daglige Forretninger efter lige Regler, og for dem alle skal være een Overbestyrelse, som skal have almindelige Oversyn over det Hele. Saavel de specielle Bestyrere, som Overbestyrerne skulle, i den Orden, som nærmere bestemmes, vælges af Jnteressenterne, saasnart som det er opgjort for hvormeget enhver interesserer og Actierne derefter ere udstædte. Jmidlertid vedbliver Rigsbankens nuværende Bestyrelse at forestaae og udføre de den paalagte Forretninger, og dens Medlemmer aftræde siden efterhaanden, da de af Jnteressenterne valgte Bestyrere indtræde i deres Sted. 4) Rede Sølvmynt, som hvilken ogsaa kan ansees og antages Banksedler, der altid paa Anfordring kunne vexles med rede Sølvmynt, skal være Grundbetalingsmiddel, og saasnart det er mueligt, blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, i samtlige Vore Riger og Lande. Rigsbanken skal igjennem alle dens 3 Afdelinger medvirke til, at dette Øiemeed kan fremmes, og til den Ende søge at anskaffe og modtage Sølv og Mynt, hvorpaa kan udstædes og hvormed paa Anfordring kan vexles de Sedler, som den paa Sølv har udstædt. 5) I Hertugdømmen, hvor Sølvmynt er i Omløb, og hvorfra gientagne Ønsker ere yttrede om at det der maatte blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, skal dette være tilstaaet og ved nærmere Anordning ufortøvet vorde bestemt. 6) J Rigerne, hvor samme Øiemeed tilsigtes, men ikke lige hastigen kan opnaaes, skulle imidlertid efter Forordn. af 5te Jan. d. A., alle hidtil i Omløb værende Courantsedler indløses med de i bemeldte Forordn. nævnte Rigsbanksedler, hvis Værd hviler paa Bankens Fond i de faste Eiendomme; men disse Rigsbanksedler, ligesom de Courantsedler i hvis Sted. de indtræde, skulle i Tiden inddrages efterhaanden med rede Sølv, eller med Sedler, som vexles med rede Sølv paa Anfordring. 7) Jndtil den Tid kommer, at rede Sølvmynt og Banksedler, som paa Anfordring kunne vexles med rede Sølv, blive eneste Betalingsmiddel i Rigerne, som i Hertugdommene, vedblive alle de i Rigerne til Omløb autoriserede Betalingsmidler at gaae og gielde i alle Betalinger som Rigsbankpenge, deels efter Sølv=Værdie og deels efter Navne=Værdie, ifølge de i Forordningen af 5te Januar d. A. fastsatte Vestemmelser. 8) Den Cours, som Rigsbanken sætter for Rigerne til de tvende bestemte Tider om Aaret, er egentlig Regel for de Betalinger, som Forordningen af 5te Januari d. A. har bestemt i Sølv=Værdie; men ligesom det efter bemeldte Forordning staaer enhver frit for ogsaa at contrahere og afslutte Penge handeler i Almindelighed efter Navneværdie, saa henføres denne sidstnævnte Betalingsmaade især til den daglige Handel og Vandel, hvor sælges og kiøbes imod contant Betaling, samt i saadanne Betalinger, som betinges dagviis, ugeviis og maanedsviis. Sedlernes Sølv Værdie er Forandring underkastet efter Coursen, men deres Navneværdie staaer altid uforandret, saaledes som bestemt ved Forordn. af 5te Jan. d. A., at nemlig en Rigsbankseddel gaaer og gielder i Navneværdie efter Summen, hvorpaa den lyder, og danske og norske Courantsedler alle Slags, for 6 Rd. Courant mod en Rigsbankdaler.