JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ved Proclama af 13de dennes, der er læst inden Gjerler Onsild Herreders Ret og snarest mueligt læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Enke Anne Christensdatter og forhen afdøde Mand, Huusmand Jens Thøgersen af Hornum Bye og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet afholdes herpaa Contoiret Løverdagen den 15de October d. A., Kl. 10 Formiddag. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 16de August 1836. Claudi. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjør vitterligt, At Vi, efter Os Elskelig Vor Kammerjunker, Bye og Herredsfoged v. Bardensleth i Vor Kjøbstad Frederikssund i Vort Land Sielland, hans som Skifteforvalter i Kjøbmand Adolph eller Abraham Kaufmanns Fallitboe i bemeldte Frederikssund, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Os elskelig Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged v. Bardensleth ved Proclama sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Kjøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Kammerjunker v. Bardensleth, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 13de August 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged Bardensleth, til, ved Proclama, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand i Frederikssund Adolph eller Abraham Kaufmanns Fallitboe. ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Kjøbmand af Frederikssund, Adolph. eller Abraham Kaufmanns Fallitboe, ved Proclama, som læses inden vedkommende Under- og Overret, indkaldte med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i fornævnte Boe er berammet at afholdes paa Tingstedet i Frederikssund Løverdagen den 10de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, for derved at tage Bestemmelse med Hensyn til Boets Realisation. Frederikssund, den 15de August 1836. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ved Proclama af 20de dennes, som idag er bleven læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i afdøde Candidatus theologiæ Andreas Petersens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for mig, som den testamentariske Universalarvings Befuldmægtigede i denne Anledning; hvilket herved endydermeere bekjendtgjøres, Kjøbenhavn, den 22de August 1836. Flor
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Kongelig Fuldmægtig, boende i Skindergade Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Kirstine Marie Lunds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til heri SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Den Kongelige Lands-Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 22de August 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver tinglæst i ere tingsretten og i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Be Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Borger og Sadelmager Frantz Henri Lemme heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa dette Bo; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 11te August 1836. Engelsted. Brendstrup, constitueret Borgermester.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Kjøbenhavn. Læst, oc ommede Boutiken med Haugeressedenne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
forsendelse. den til Kongerevposter. tiv ege og politiske
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Avertissements. Berlingske idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 26. August. No 204.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
London, den 19de August. – J de sidste Dage har man truffet Forberedelserne til Parlaments-Sessionens Slutning for i Aar, der i Morgen skal forkyndes af Kongen i egen Person; disse Forberedelser, strække sig endog til en Prøvefart med den kongelige Eqvipage. Begge Parlamentets Huse have i denne Tid kun beskjeftiget sig med de allernødvendigste Sager, og ville tilendebringe dem i det sidste Møde i Dag; imidlertid vil der dog, foruden de vigtigere Biller, der nu ere Gjenstande for Strid mellem Over og Underhuset, endnu blive mange Lovudkast liggende, der ikke have kunne gjennemløbe alle Beraadslaaningens Grader. Naturligviis vil intet af de stridende Partier bære Skylden for denne Tingenes maadelige Tilstand, men søger blot at vælte den over paa Modstanderne, hvorved da intet forandres med Hensyn til Resultatet. Paa ingen af Siderne lægger man iøvrigt stor Vægt paa at undskylde sig, og saavel i Over som i Underhuset, i hiint af Lord Lyndhurst, i dette af Hr. Ewart, har man foreslaaet Fremlæggelsen af en Beretning over de, Statsanliggender angaaende biller, der ere indbragte i denne Session, samt over det Resultat, hvortil Raadslag, ningen over samme har ført. Lord Lyndhurst fremkom i Overhusets Gaarsmøde med sin Motion, og ledsagede denne med en, af Times, roest, men af "Courier, dadlet Tale, hvori han stræbte at retfærdiggjøre det Forhold, Peerernes Majoritet havde udviist under denne Session. Talen udfyldte den største Deel af Mødet, og Peererne fik kun Tid tilat fremme nogle biller af ringere Jnteresse, og til ganske at forkaste den, oprindeligt af Peererne kun amenderede Municipal-Act-Amendements Bill, der nylig gav Anledning til den frie Conferents mellem Husene, derved at den paa Lord Lyndhursts Forslag, med 30 Stemmer mod 14, blev henviist til Committeen; men først efter tre Ugers Forløb, altsaa længe efter Sessionens Slutning, skulde den bringes for samme. – J Overhusets Møde den 17de blev den græske Laane-Bill læst tredie Gang, efterat Hertugen af Wellington Dagen i Forveien havde anerkjendt Nødvendigheden af den forlangte Garanti for Laanet, hvad England angik, men derhos havde yttret den Mening, at det vilde være langt fornuftigere, hvis man kunde finde Midler til at nøde Rusland til den af samme nægtede Garanti. – J Underhuset, der intet Møde holdt i Gaar, vil sandsynligviis Lord John Russell i Aften give Anledning til en ikke unteressant Discussion derved, at han agter at foreslaae Antagelsen af Lordernes Amendements, til Billen om at Defensionsret ikke skulde indrømmes Capitalforbrydere. Dette Amendement, der, som bekjendt, gaaer ud paa, efter Tilendebringelsen, af Kronadvocatens Replik ikke at indrømme nogen Defensor Ordet, er, uagtet den fra mange Sider og i mange af det liberale Parties Blade reiste heftige Opposition, og uagtet en, i samme Anledning med Underhuset holdt Conferents, dog blevet stadfæstet af Lorderne.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Den 16de søgte Hr. Hume atter at bringe Cana das Anliggender, og især Gouverneuren af Over Canada, Sir Francis Heads Forhold paa Bane, men paa Sir George Greys Forestilling, Under statssecretair for Colonierne, tog han sin Motion tilbage. J samme Møde bleve de spanske Anliggender paany omtalte. Hr. G. Price foreslog nemlig Fremlæggelsen af Depescherne fra den brittiske Gesandt i Madrid, angaaende Proclameringen af Constitutionen fra 1812, og søgte tillige at godtgjøre det aldeles Haabløse i Dronningens Stilling, hvis Sag man, ifølge hans Anskuelse, aldrig havde burdet understøtte mod Don Carlos. Lord Palmerston forsvarede den brittiske Regjerings Politik, erklærede det kongelige Statut for den Art af Forfatning, der i Almindelighed meest vilde kunne tilfredsstille den spanske Nation, og yttrede, at Constitutionen af 1812, efter hans Mening, ej var at udføre, og at man, selv omden bragdes til Udførelse og øjeblikkeligt blev anerkjendt af hele Nationen, dog ikke af samme turde vente befæstelsen af en varig Rolighed, forinden den underkastedes store og væsentlige Forandringer. "Dog tilføiede Lord Palmerston – det er Spørgsmaal, der angaae Spanien og Spanierne, og som vi ikke ere kaldte til at opløse. (Hør Hør!) Jeg ønsker oprigtig, at den spanske Nation maa glæde sig ved frie Jnstitutioner. Hvilken særdeles Form, disse Jnstitutioner skulle have, maa man overlade til selve Spanierne at afgjøre, (Bifald.) Derpaa gjentog Lord Palmerston de allerede ofte meddeelte Oplysninger om Don Carlos's foregivne Rettigheder, om Dronning-Regentindens Anerkjendelse fra Stor brittaniens Side, og navnlig ogsaa om den brittiske Hjelpelegions samt de egentlig brittiske Marinesoldaters Forhold til den spanske Regjering. Lord Palmerston foreslog derpaa Forkastelsen af Hr. G. Prices Motion, hvilken ogsaa uden Afstemning fandt Sted, og paa sin Side lovede han sluttelig at fremlægge Udtog af de forlangte Depescher.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Tydskland. Hamborg, den 22de August. – Til den regelmæssige Dampskibsfart mellem Havre og Hamborg bygges nu i Havre et tredie Dampskib: Paris. Fra 1ste Marts næste Aar vil der saaledes tvende Gange ugentlig finde Fart Sted mellem Hamborg og Havre.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Belgien. Hs. Majestæt Kong Vilhelm af Nederlandene er ved Retten i første Jnstants i Brüssel in contumaciam blevet dømt til at betale sytten Millioner med Renter til Societe generale, Banken.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Ungarn. Pressborger-Tidenden melder Følgende: "J Følge Efterretninger fra Grosswardein i Erdelyt Hiradsblev den store Brand der tvende Gange paasat af Drenge; den første Dag ved en Lærredreng, som fordi han havde stiaalet 5 Gylden C. M. fra sin Mester, med Ret blev tugtet af sin Fader, og af Hevn satte Jld paa sin Fædrenebolig; men den anden Dag af en Skoledreng, som Læreren den første Dag ikke vilde give Lov af Skolen, for at see Jlden, og som af Begjærlighed efter at see en stor Jldebrand, Dagen derefter satte Jld paa, efterat han iforveien havde forkyndet sine Skolekammerater, at det Dagen efter vilde brænde. Svejz.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Et Svejzerblad skriver: "Garnier, en tydsk Flygtning, som, da han opholdt sig i Elsas, vilde i en lille Afhandling give nogle Oplysninger om Kaspar Hauser, er blevet myrdet i London, og man har Formodning om, at dette Mord har kunne staae i nogen Forbindelse med det Lessingske. Africa.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Jfølge Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, var Cafferhøvdingen Hinza, der som Gidsel befandt sig i Colonial-Regjeringens Hænder, paa Veien til Cafferlandet, hvor han skulde bidrage til Udleveringen. af det fra Colonisterne røvede Qvæg, blevet dræbt af den engelske Escorte, da han, som det fortælles, forsøgte at flygte. Lord Glenely, Colonial-Ministeren i London, synes ikke at skjænke denne Jndberetning om hans Dødsmaade fuldkommen Tiltro, og har befalet Gouverneuren paa Cap, at undersøge Sagen, for at hævde det engelske Navns Ære fra Beskyldningen for et Mord paa en værgeløs Fange.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
America. Breve fra Ny-York, af 20de f. M., stadfæste Efterretningen om, at de teranske Officerer, der skulde underhandle med Mexicanerne om Fangernes Udverling, ere tagne til Fanger, og melde tillige General Urreas Marsch mod Texas i Spidsen for 7000 Mand. Texanerne rustede sig til fortvivlet Modstand.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
J Philladelphia havde et Opløb fundet Sted, foranlediget ved en Englænderindes, Fanny Wrightsubesindige Optræden mod Pensylvaniens nye Bank, Med Nød og Reppe lykkedes det Øvrigheden at be vægge de 36,000 Mennesker, der havde forsamlet sig, og som truede med, i Gierningen at yttre deres Uvillie mod denne qvindelige Demagog, til at gaae fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Fra Montreal haves Efterretninger indtil den 16de f. M. Ved Valgene til Colonial-Forsamlingen var Regjeringens Parti gaaet af med en fuldstændig Sejr. Den talte nemlig 46 Medlemmer i Colonialhuset, medens det democratiske Parti kun havde fjorten.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Norge. Egvaag ved Fahrsund, den 12te August. – Efterat Dampfartøiet "Constitutionen" var afgaaet fra Fahrsund idag Kl. 2 Eftermiddag, og havde erholdt den af Jndroullerings-Chefen anbefalede og af Alle her paa Stedet erkjendte duelige og ordentlige Lods fra Egvaag, Nicolai Askelund, der tvende Gange forhen havde lodset Fartøjet i det temmelig farlige Farvand, der er fuldt af skjulte Skjær, indtraf det Uheld, at Fartøjet kom paa Grund omtrent en Fjerdedeels Miil vestenfor Eegvaag. Fartøjet stødte med temmelig Fart, og blev staaende i tre Timer; med megen Anstrengelse og med 20 Lodsers Hjelp lykkedes det at faae det fra Grund. Saavidt det efter Omstændighederne kan bedømmes, bestaaer Skaden i, at 4 til 5 Fod af Straakjolen ere borte, samt 5 til 6 Kobberplader, hvorved Fartøjet vil tabe Noget af sin Hurtighed, men kan med fuldkommen Sikkerhed, fortsætte Reisen til Bergen, hvor Ankomsten vel vilblive senere, da Fartøjet maa opholde sig i Egvaage istedetfor i Egersund, Natten over. Vejrliget er i Dag godt, men i denne Eftermiddag blæser det stærkt, og synes at forkynde Storm af Nordvest. Dampskibets Chef, der havde kjendt Mand med fra Christiansund, medtog desuagtet Lots fra Districtet selv, fordet farlige Farvands Skyld, da hverken Fartøiets Chef eller den paa Østlandet bekjendte Lods, Ole Sanede, tilstrækkeligen vare det bekjendt. Lodsen stod, da Uheldet skeete, paa Hjulkassen, men tog feil i Afstanden fra Landet, thi to eller tre Fod nærmere Land var Skibet gaaet aldeles frit. Bergen, den 16de August. – Jkke uden Ængstelighed ventede vi Dampskibet Constitutionens Ankomst fra Christiania en heel Dag. Omsider kom det henimod Kl. 8 i Gaar Aftes, men medbragte ikke mange Passagerer. Som formodentlig allerede bekjendt, havde et Uheld rammet det, der letteligt kunde blevet farligt, da for nogen Tid siden et Coffardiskib strandede paa samme Skjær og gik under med Mand og Muus; men det er en aldeles ugrundet Frygt, hvis den ubetydelige Skade, som Skibet har faaet, har afholdt Passagerer fra at følge med Fartøjet fra Stavanger, hvilket man næsten skulde være tilbøielig til at troe, da ikke faa Personer, der ventedes hertil ere udeblevne.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Christiania, den 22de August. – Endnu i Eftermiddag Kl. 5, da vort Blad lagdes under Pressen, var Dampskibet Prinds Carl ikke ankommet fra Kjøbenhavn, saa at vi aldeles fattes Efterretninger fra Udlandet. Naturligviis gaae her nu Rygter om, at Dampskibet skal være forulykket; men da der imidlertid i de sidste Dage skal have været haardt Vejr i Søen, saa er det rimeligt, at Dampskibets forsig tige Chef ei endnu har villet gaae ud fra Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 23de August. - Efter afholdte Vaabenøvelser mønstrede Borgervæbningens samtlige Corpser for Stadshauptmanden, Hr. Brodersen, i Fredags. Jgaar passerede Hr. Professor Schouw, efter sit hæderlig endte Hverv, som Præsident i den jydske Stænderforsamling, her igjennem paa Tilbagereisen, til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
En stor Mængde Tilskuere bivaanede de afholdte Væddeløb, som ogsaa beæredes med de herværende fyrstelige Personers Nærværelse. Jgaar begunstigedes denne Folkefest af et godt Veir, hvorimod den idag forstyrredes saaledes af en gjennemblødende Regn, at de fleste Tilskuere maatte vende tilbage inden Løbene vare tilende.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Kieler Correspondenz-Blatt, melder den før gelige Efterretning, at Ritmester, Grev v. Luckner, i Pløen er afgaaen ved Døden ifølge et ulykkeligt Vaadeskud, som han bibragte sig selv ved at lade sin Flint paa Jagten.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Paa Harborestrand i Nærheden af Lemvig er funden en med Blyant skreven Seddel, saalydende: Vi seile med stiv Kuling og svær Sø af N. N. V. i Nordsøen den 19de Juni 1836 til Albert Mohr & Sønner i Bergen" Formodentlig har denne Seddel været indbragt i en Flaske, som ved at drive ind imod den jydske Strand er slaaet istykker.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
I Anledning af de høikongelige og højfyrstelige Herskabers Ophold her i disse Dage, havde Kammerjunker Chr. v. Benzon iaftes foranstaltet en Fest i et af gammeldansk Gjæstfriheds sande Pauluner, det nærliggende Herresæde Christiansdal, hvortil 2300 Gjæster vare indbudne, og som Hs. kgl. H. Prinds Gouverneuren med Gemalinde og Søn, og Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg med tvende Døttre hædrede og oplivede med deres høje Nærværelse. Vel kunde Festen, paa Grund af den stedfindende Hofsorg, ikke bære det Præg, der oprindeligen var den bestemt, men selv inden de Skranker, som det uventede Sørgebudskab saaledes havde paabudet, kunde dog det Sted ei fornægte sin Natur, om hvilket Oehlenschläger sang: Her er jeg hos en kraftig Æt, Man kjender den paa Trækket let; Thi Minen der er skjælmsk og snild Og Munden smiller venlig mild. Opgangen til det store, skjønne Locale var saa rigt og smagfuldt decoreret med Blomster, at hver Jnd trædende, hvis Hjerte er aabent for det milde Jndtryk af Floras yndige Gaver, strax maatte gribes af den blide Stemning, som saa skjønt characteriserede denne Aften. – Efter Spiisningen tolkede Forsamlingen sin Glæde over de høie Gjæsters Nærværelse ved at afsynge Fædrelandssangen: Der er et Land, dets Sted er højt mod Norden, hvorpaa Hr. Kammerjunkerens alderstegne Fader, Kammerherre F. v. Benzon, med Fyrrighed udbragte. en Skaal for Stiftets elskede Gouverneur med høje Gemalinde og Søn, hvilken Hs. kgl. H. Prinds Christian Frederik besvarede i de naadigste og hjerteligste Udtryk. – Først efter Kl. 1 forlode Deres kongelige Høyheder Selskabet.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Altona, den 19de August. – Med Opførelsen, af Telegraphlinien mellen Hamborg, Altona og Cuxhaven gjøres en Begyndelse, og jo fortroligere Almeenheden bliver med Gjenstanden, desto meer interesserer den sig for dette Foretagende, hvis Grundvold egentlig skyldes den fortjenestfulde Stræben af vor ærede Over-Præsident, Hs. Exc. Hr. Grev Blücher-Altona, hvem Befordringen af almeennyttige Formaal stedse ligger saa meget paa Hjerte, men Sagen finder ogsaa Understøttelse af Magistratens Medlemmer og af flere agtværdige Personer i vor Stad. Altona og Blankenese ere de tvende første Stationer, paa hvilke en Telegraph opføres, og medens denne giver Telegraphisterne Lejlighed til at øver sig, fuldendes Opførelsen af de øvrige. Ved deres høje Beliggenhed begunstige disse tvende Punkter ganske fortrinligt Anlæggelsen af Telegrapher; deres Stationsstrækning hører ogsaa til de korteste og de frembyde derfor i enhver Henseende de færreste Vanskeligheder.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Kjøbenhavn, den 26de August.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Befordringer og Afgang. Under det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegium. Den 31te Julii 1836 er Divisionschirurg ved første Division F. W. Mansa tillagt Rang med Capitainlieutenanter i SøEtaten.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Under samme Dato er Garnisonschirurg paa Fæstningen Christiansøe J. F. Asmussen, efter Ansøgning, og formedelst Svagelighed, forundt Afskeed i Naade, med Pension.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Den 14de August er Candidatus Chirurgiæ A. G. Drachmann meddeelt Reservechirurgs Characteer.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Kjøbenhavn, den 26de August. Posten ankom i Morges Kl. 4 3/4. De deeltageligste Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Frankerig. – "Journal de Paris" yttrer Følgende: "Flere Journaler melde, med større eller mindre Tilnærmelse til Sandheden, Adskilligt om, hvad den med Hensyn til Spanien er foregaaet i Conseillet i de sidste Dage. Vi føle os ikke kaldte til at berigtige alle deres Vildfarelser, men ansee det imidlertid for hensigtsmæssigt at gjendrive nogle af deres Paastande. Aldrig har der nemlig været Tale om at drage til Feldts mod Constitutionen af 1812, det er at sige mod nogen Afdeling af det liberale Parti. Paastandene desangaaende ere grundfalske. Jdeerne over denne Gjenstand vare meget meer følgende: En af Hovedanledningerne til Gemytternes Exaltation i Spanien var øiensynligt Frygten for at see Don Carlos triumphere. Gemytterne vilde være blevne roligere, naar blot Jnsurrectionen i Navarra var blevet dæmpet. Der laa altsaa det egentlige Vendepunkt for de spanske Anliggender. Denne Vanskelighed vilde nu sikkerligt ikke have været saa svær at løse, som man hist og her paastod. Har man dog seet Fremmed=Legionen, uagtet dens ringe Antal, bibringe General Villareal et Nederlag. Havde altsaa den spanske Armee opereret noget virksommere, vilde Alt have faaet et andet Udseende. Destoværre er dette ikke skeet. Derfor vare de, med den spanske Regjering forbundne Magter betænkte paa, at yde denne en virksommere Bistand, da hine nye Begivenheder bragde de spanske Anliggender i en fuldkommen Forvirring. Vil man nu, under de forandrede Omstændigheder, være istand til at skaffe flere Soldater, og Penge tilveje mod den carlistiske Contra-Revolution, Vi vide det ikke og ville vente indtil vi kunne fælde en tilforladeligere Dom. Jmidlertid vil Frankerigs Jnteresse for en Dronning, som det har anerkjendt, og som repræsenterer en saa stor og ædel Sag i Spanien, sikkerligt ikke aftage." Saaledes taler dette ministerielle Blad. Hvis man blot nogenlunde kan stole paa dets Forsikkringer, er der under de nuværende Omstændigheder slet ikke at tænke paa nogen Jntervention. Den ministerielle Crise skal iøvrigt endnu ingenlunde definitivt være forbi. Jnden de sidste telegraphiske Depescher indløb, synes man at have været villig til at lade General Bugeand enten virkelig rykke ind i Spanien, eller dog betroe ham Over-Commanden ved Grændsen, istedetfor den skrantende General Harispe. J det mindste er General Bugeand pludselig ankommet til Qvarantainen i Marseille, skjøndt det heed, at han endnu havde nok at bestille i Africa. Nu skal endog Telegraphen have underrettet ham om, at han under saaledes forandrede Omstændigheder just ikke skal paaskynde sin Ankomst hertil.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
"Moniteuren" af 19de d. M. bekjendtgjør en Ordonants, ifølge hvilken Hr. Serrurier, den tidligere franske Gesandt i Washington, forsættes til Rio, og den hidtilværende franske Gesandt i Rio, Hr. Pontois, til Washington, for saaledes at undgaae Alt, hvad der kunde erindre de nordamericanske Fristater og tidligere Stridigheder.