Jyske Efterretninger, 1767-01-16
mendskiønt det kunde være en Deel af vore Læsere ligemeget at vide, hvad Sago=Gryn (ligesaavel som mange andre Ting, hvilke de nyde til Mad og Drikke ere, hvorfra de komme, hvorledes de tilberedes, naar de ellers kun smage dem vel, og de just ikke finde sig ilde ved dem; Saa dog da der paa den anden Side kunde findes adskillige, hvilke det ikke maatte være ubehageligt at faae Underretning herom, og i Særdeleshed, om disse saa kaldede Gryn ere funde og tienlige, eller usunde og skadelige for deres Legemer; Altsaa vil jeg ikke undlade at melde korteligen noget herom. Zago, Segn, eller som vi Danske nævne det Sago, men Malayerne, og efter dem Portugiserne, som først have indført denne Spise i Europa, Sagn, og de Franske skrive det Sagou, der neppe for 30 til 40 Aar siden var kiendt i Danmark, men nu nydes af en stor Deel af dens Jndvaanere, er af Skikkelse næsten som Gryn, og af Størrelse som Koriander, hvilken nu omstunder tilføres os i temmelig Mængde saasom Aar 1760. 25949 pd., Aar 1762. 18200 pd., Aar 1765. 17749 pd., og i afvigte Aar 1766. 19971 pd.) med vore Chinafarere, og af nogle holdes for ter af andre for det øverste af en Plante, eftersom det i no Raunen af en Fisk, af andre for Marven af et Træe, og at gen Maade ligner det indvendige af Blomkaal, men som man vist veed, hverken at være det første eller det sidste. Det Træe, som Sago faaes og tillaves af, er et Slags og den hedeste og saa kaldede Jndianske Himmel=Egn og Palme-Træe, der allene voxer og bærer Frugt under Linien. Strekning (Tona torrida) da de andre Palme=Træer, saa dre varme Lande, saasom i Persien, Ægypten, Arabien, som de, der hære Datteler, ere frugtbringende udi noget min Syrien; De Lande, hvorudi Sago overflødigst og fornemmeligst findes, ere de, som ligge lige under Linien, og under det 1ste og 2det østlige og vestlige Clima ved den, saasom: Paa Borne, Amboina, de Molukkiske Øer, nemlig, dem nær, hvor ingen andre af Europæerne end HollænderTernate, Ceram, Gicola og Terra de Popous, som ligger ne have Handelen; Ligeledes paa de Manilliske eller Phiden Sago af Chineserne bringes, som vi igien tilkiøbe os lippiniske Øer, Manilla, Mindango, hvorfra uden Tvivl, hos dem (nogle skrive, at den ogsaa voxer i Malabar, paa spinosts pediculis, polppodit solid, saa og Palmam rese Japan og s. v.) Urte=Kiendere nævne den PalmaJaponica, rens arbor, farinifera: J Horto Aalebarica hedder den Fodda panna, og Ridder de Linne kalder den Cocat fronnihuus pinnatie, foliig lineari lanceolatis, petiolis somoss. Flor. Zeilan. 393. Alen høy, og saa tyk, at den neppe kan omfavnes; Det bæ Dette omtalte Sago=Træe har en Bul, som er 10 til 15 rer sine Blade i en Busk, allene oven i Toppen, hvilke ere bærer alleneste eengang Frugt, og derefter uddøer det, naar saa lange, naar de ere fuldvoxne, som heele Bullen; Det det er ungefehr 30 Aar gammel. Naar Bladene paa Træet begynde at blive hvidladne, og ligesom overstrøede med Meel, endnu førend det nogen Tid bærer Blomster og Frugt, da er det skikket til at faae Sago deraf, Man saver det derfor af ved Roden, man afhugger derpaa dets Blade, man over saver saver Bullen i Stykker af halvtredie til 3 Alens Længde, kløver ethvert Stykke i Midten i 2 lige Deele; Enhver af disse Deele legges saaledes paa Jorden, at det inderste bliver opad og øverst; En Karl stiger op paa det, hakker med et skarpt Redskab, gjort af Bambus=Træe, Marven udaf det (heele Bullen, undtagen Barken, som er 2 Fingre tyk, er næsten ikke andet end Marv, som opfylder hvide Rum der ligge imellem sterke Træe-Trævler, hvilke hist og her adspredte fra oven til neden løbe Træet igiennem, og det i saa smaa Deele, som det kunde være Save=Spaaneer. Denne udhakkede Marv kommes derpaa i Truge, gjorte af Sago Træets Bark, hvilke sættes over Bække og rindende Vand; af Vandet øses i Trugene, man rører, gnier, adskiller Marven med Hænderne, at den vel kan komme ud at Trævlene, man lader den, naar den vel er opløst, gaae igiennem en Sie i et mindre Trug, der staaer noget nedrigere paa Jorden. Saaledes og saa længe behandler man Marven, indtil at den er gandske opløst og adskilt, og Trævlene ere allene tilbage.