Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-04-02
Frankrig. De Sikkerhedsforholdsregler, som træffes i Tuillerierne, ere større end nogensinde. Foruden de talrige Detaschementer, som med skarpe Patroner staae paa alle Hjørner af Slottet, opstilles endnu daglig Cavalleriepiketer af 30 Mand, som maae holde sig marschfærdige i den ligeover for liggende Kaserne. - J Pairskamrets Møde den 24de Marts angaaende befæstningen var næst efter Moles og Soults Taler General de Caurs den betydeligste. Han talede imod Regjeringens Forslag, Om Paris end faldt, var Frankrig endnu ikke forloren. Tredsindstyve Departementer vilde hæve sig for at tage Paris tilbage. Det var meget vigtigere at have et befæstet stort Depot i Syden, for at vise Europa, at ikke Alt var tabt, naar Paris faldt, Den 25de blev Mødet aabnet af Grev Castellane: han udtalede sig baade af militaire og politiske Grund imod Lovforslaget. Efter ham talede General Dod de la Brugerie for befæstningen og den bastionerede Ringmuur. Hertugen af Noailles talede imod Ringmuren. Finantsernes Tilstand var foruroligende, og man vilde kaste uhyre Summer i en Afgrund hvis Bund man ikke kunde see, imedens man paa en langt nyttigere Maade kunde anvende Pengene til Grændsens befæstning, Reservens og Cavalleriets Forbedring, til Jernbaner og Dampbaade, som havde de fortræffelige Egenskaber at berige Landet i Freden og forsvare det i Krigen. Mødet den 26de udmærkede sig ved en Tumult, som blev fremkaldt ved et Yttring af Hr. Pertil, der, idet han talede for Befæstningen bemærkede, at iblandt befæstningens Modstandere befandt sig ogsaa Legitimisterne, fordi Prætendenten, hvis Tilhængere de ere, engang kund edragederind med fremmede Regimenter. Derimod forlangte Hr. de Dreur Breze Ordet, for i en Prindses Navn, der blev fornærmet ved en saa uværdig Beskyldning, at protestere imod en saadan Umulighed. Herpaa fulgte Raabet: "Til Orden!" og flere Taler reiste sig; Hertugen af Orleans søgte at bevæge sig, men satte sig igjen. Hr. de Dreur-Breze yttrede: "Turde han ikke i Prindsens Navn, saa vilde han tale i et agtbart Parties Navn." Hr. Merilhou; "Der gives kun et Partie her. Chartet og Loven, Hertugen af Frensac var imod, Hr. Cyr=Ragnes for Lovforslaget. Jmedens Discussionen saaledes gaaer for sig i Pairskamret og sandsynligviis ikke vil blive sluttet førend om nogle Dage, skulle Hofintriguerne for at erholde den ønskede Majoritet (der tales om 3040 Stemmer) drives med stor Virksomhed. Hr. Guizot har opfordret Pairerne til at antage Lovudkastet uden Amendement. Han opregnede alle de Ulykker, som vilde blive en Følge af Lovens Forkastelse, og han erklærede, at befæstningen af Paris var langt fjernet fra at bære Charakteren af en krigersk Demonstration, men den var derimod Borgen for Fredens Vedligeholdelse; heller ikke ansaae Europas Magter denne Forholdsregel som en Fjendtlighed. - En telegraphisk Depesche, dateret Marseille den 24de Marts, til Ministeren for det Jndre melderAnarchisterne af de laveste Klasser have i denne Nat forsøgt en Bevægelse; vi vare paa vor Post. Tolv til femten Jndivider, hvoraf de fleste havde Vaaben og Patroner hos sig, ere hæftede. Justitsen undersøger. Alt er fuldkommen roligt." En telegraphisk Depesche af 25de melder fra Marseille: "Den retlige Undersøgelse bliver fortsat med stor Jver. Tallet paa de Fængslede er 21. Dette taabelige Forsøg, har ikkun fremkaldt Vrede og Jndignation. Alt er fuldkomment roligt." Commerce mener, at Bevægelsen har været en reformistisk Demonstration.