Berlingske Tidende, 1769-09-01
Fortsættelse af de Svenske Rigsdags Tidender 1765. fordanskede. (See Augustii Maaneds-Tidende Den 12te Novbr. 1765. Efterat Hs. K. M. havde i Naade behaget at erklære Sig ikke at kunne give sit bifalttil Capitainens i K. Preussisk Tieneste, Carl Fromhold Tall. bergs, i Underdanighed gjorte Ansøgning, om at vorde Commandant paa Cajaneborgs Fæstning, samt at erholde Confirmation paa sin i Preussen erhvervede Capitains Bestalling, saa har bemeldte Capitain vende sig til Rigets Stænder, og anholdet om Forandring derudinden. - J Følge de foreviiste Acter, er Capitain Tallberg Aar 1744 kommen i Hs. K. Msts. Tieneste, men har, efter 15 Aars Tieneste, ikke langet længere end til Underofficier. Aar 1756 har han med K. Msts. naadige Bevilling gaaet i K. Preussisk Tieneste, og blev der Officier 1757. Samme Aar har han bivaanet Feldslagene ved Reichenberg og Prag. Beleyringen sammesteds, Feldslagene ved Collin, Rosback og Leuten, samt Beleyringen for Schweidnitz. Aar 1758 bivaanebe han Dresdens Bloquade, Anfaldet ved Freyburg, Overrumplingen ved Hochkirchen, samt Jndfaldet i Bøhmen. 1759 Actionen ved Asch, Jndfaldet i Bamberg og Bayreuth, Feldslagene ved Frankfurt og Wittenberg, samt Actionerne ved Dresden og Torgau, Katzenberget og Strehle. 1760 Dresdens Beleyring og Actionen ved Strehle, samt Aar 1762 Feldslagene ved Freyburg; ved hvilket alt han 6 gange er vorden ilde saaret. - Saasom det da ikke havde kunnet feile for Capitain Tallberg, dersom han havde Lommet hiem under Krigen, at han jo havde blevet lige deel agtig i Hs. K. Msts. naadige Confirmation, som de øvrig Officiers, hvilke efter Avocatorier igien have infundet sig, det ogsaa er beviislig gjort, at bemeldte Capitain har 2de gange gjort behørige Ansøgninger og Afskeed fra den K. Preussiske Tieneste, men at saadant er vorden ham afslaget, hvorhos han ikke mindre ved saa mange og hædrende militaire Tieneste Aar, som ovenmeldet er, og som, i Følge Forordningen, kunne sammenregnes omtrent til 90 Aar, end ved sine adskillige imidlertid bekomne Blessurer, har gjort sig fortient til Jhukommelse; saa have Rigets Stænder, ved saadanne besynderlige Omstændigheder, fundet billigt, for Capitain Tallberg i Underdanighed at skynde til samme Fordele, som hans Jevnlige i Preussen allerede have nydt, at erholde Capitains Bestalling, med Tour her hiemme fra den Tid han i K. Preussk Tieneste fik Compagnie, eller fra 17de Decbr. 1762, samt at han hos Hs. K. M. i Underdanighed anmeldes til at nyde nogen virkelig Capitains Plads, ved forefaldende Vacance. S. D. Ved Udtog af Protocollen, holdet i Raad Kammeret den 8de Februarii indeværende Aar, har Hs. K. M.i Naade behaget at give Rigets Stænder Kundskab om Hs. K. H. Kronprintsens yttrede Attraa, at uagtet Stats=Secretaire og Ridder Klingenstierna ikke længer, formedelst hans svagelige Tilstand, var i Stand til at gaae Hs. K. H. til Haande, han dog maatte beholdes ved de Lønninger og Fordeele som han besidder, med Forviisning om Pension for hans uforsørgede Børn efter hans Død; samt at Professor Ferner, som nogen Tid har betient Hs. K. H. til Sin høy Fornøyelse, maatte sættes paa stadig Fod, til at opvarte hos Hs. K. H. i bemeldte Stats=Secretairens Sted. - Under det at Rigets Stænder have overveyet denne Sag, har den besynderlige Fortieneste af Lærdom og Kundskab ikke kunnet undfalde dem, hvorved Stats-Secretaire og Ridder Klingenstierna har gjort sit Fæderneland tilligemed sig selv paa en fordeelagtig Maade bekiendte hos andre Nationer Men det, som herved allermeest har opvagt Rigets Stænders Opmærksomhed er, at ved den usparede Flid, hvormed bemeldte Stats=Sicretaire har ganget Hs. K. H. til Haande, har Riget fundet det Haab opfyldet, som det stedse har fæstet paa Hs. K. Høyheds dyrebare Egenskaber, hvilke, ledsagede af en saa om og erfaren Haand, allerede have overgaaet alles Ønsker. - J Henseende hertil have Rigets Stænder været betænkte paa, i giørligste Maade at give Stats-Secretaire Klingenstierna noget saadant Tegn paa deres Erkiendtlighed, som ved Rigets nærværende Tilstand, kunne afsted kommes, og kunne svare til den naadige Anbefaling, som Hs. K. H. for ham har behaget at give; med da han nu er ved Døden afgangen, saa at Leylighed til at efterkomme saadan Rigets Stænders Absigt er dem betaget; saa har intet andet for Rigets Stænder staaet tilbage, end, til meerbemeldte Stats=Secretairs og Ridders velfortiente Hæde Hæder og Berømmelse, i Underdanighed at give Hs. K. M. alt saadant tilkiende, og i øvrigt at overlade til Hs. K. Msts. Naade, at lade hans uforsørgede Børn nyde al den Jhukommelse, hvorom Børn efter velfortiente Embedsmænd ere forsikrede i Følge Hs. K. Msts. Forordninger. - Hvad angaaer Professor Ferner, da have Rigets Stænder ikke andet kunnet, end med største Fornøyelse erfare Hs. K. Høyheds ved denne Leylighed yttrede Kiærlighed til Studeringer og Videnskaber. Udi Hs. K. Høyheds naadige Attraa efter at have daglig Omgang med lærde og vittige Mænd, erkiende de den ham medfødde høye Tilbøyelighed til, altid at forøge sine Jndsigter og Kundskaber, som et iblant de sikkerste Midler til at erhverve og beholde Nationes Ærbødighed og Hengivenhed. Derfore og da det paaligger Rigets Stænder, at de paa giørligste Maade befordre et saa værdigt Øyemeed, og Hs. K. Høyheds Valg, til saadan Tieneste efter Stats Secretaire Klingenstierna at forrette, er, med Hs. K. Msts naadige Samtykke, faldet paa en Mand, om hvis prøvede Flid og Duelighed Publicum er overbeviist, saa have og Rigets Stænder anseet at være nødvendigt, at sætte Profesfor Ferner i de Omstændigheder, at han, uden Bekymring for sin Velfærd i Fremtiden, maa kunne opofre sig ganske og aldeles til Hs. K. Høyheds Tieneste, hvad enten saadant skulle ham paa kortere eller længere Tid anbefales. - J hvilken Henseende, og da Nødvendigheden tillige udkræver, at den i Carlscrona værende nyttige Indretning af en Cadet Skole saaledes vedligeholdes og hærdes, at den ikke skal savne en anden duelig Mand i Prof. Ferners Sted; have Rigets Stænder eragtet for got, at Prof. Ferner erholder, i Steden for hans nu havende Løn, aarlig 2000 Daler Silsmt. af Extra-Udgiftsmidlerne, samt tillige, saa længe han forbliver ved Opvartningen hos Hs. K. H. Kronprintsen, 4 Dal. Silfmt. daglig i Dag Tractement; dog at bemeldte Dag Tractement kommer til at ophøre naar han vorder entlediget fra Opvartningen, hvorimod han beholder Lønnen selv, de 20000 Daler Silsmt. aarlig, indtil han nyder virkelig Befordring, og til nogen anden Løn vorder forhiulpet." - Saasom da Professor Ferners hidindtil i Carlscrona hafte Professor Embede, med den dertil hørende Løn, herved vorder ledigt saa have og Rigets Stænder i Underdanighed anholdet, at det maatte behage Hs. K. M. i Naade at foranstalte saaledes, at samme Vacance maa igien efter Forfatningernes Tilhold besættes. S. D. Jndvaanerne i Carbennings Meenighed udi Westeraas Stift have hos Rigets Stænder ved sidstl. Rigsdag ført Besværing derover, at dem skal paalegges at tage Deel i en fornøden befunden Tilbygning paa Vestre=FerneboKirke i samme Stift, omendskiønt at Carbennings Meenighed har paastaaet sig at være dertil Anner, men ikke Capel; hvorfor Carbennings Sognemænd, paa Grund af adskillige andragne Aarsager og Omstændigheder anhulde om, at deres Meenighed maatte ansees som et Annex til Vester=Fernebo, hvorved de kunne undgaae at vorde i denne Sag videre foruroligede af sidstmeldte Sogns Beboere. - Efterat alle Vedkommende ere vorden hørte, samt have indkommet med deres Erklæringer og Erindringer, have Rigets Stænder taget denne Sag i Overveielse. Og eftersom 4 s. i Hs. K. Msts. Resolution af 14de Sept. 1720 paa Præsteskabets almindelige Besværinger, tydelig indeholder, at de Sognemænd, som for deres Beqvemmeligheds Skyld have faaet Frihed til at bygge sig Capel, bør ikke desmindre, tilligemed at vedligeholde samme Capel, ogsaa svare til Bygningen ved Sognekirken, som de gjorte førend Capellet blev bygget; den 105. i den K. Resolution af 14de Junii 1731 paa Præsteskabets Besværing ogsaa stemmer hermed overeens, og fastsætter, at Capeller og Capels Meenigheder ey maa afsondre sig fra Sognekirken, men at det skal forblive ved det, som fra gammel Tid har været sædvanligt; ligesom og den K. Resolution af 12te Decbr. 1734, paa Almuens almindelige Besværinger, dens 2 s. forbyder, under Capel=Frihedens Forliis, paa nogen Maade at unddrage sig fra den sædvanlige Kirke og Præstegaards Bygning; eftersom og de sig besværende Carbennings Sognemænd ikke derimod have beviist, at den Bergs Fierding i Wester=Fernebo Sogn, som kaldes Carbenning, nogensinde har været et særskildt Sogn eller Anner til Fernebo; de ey heller have kunne foreviise nogen særdeles med Fernebo Meenighed indgangen Forening, i Kraft af hvilken den, som fra umindelige Tider har med flere Fierdinger udgjort et Sogn under det Navn Fernebo, og lige indtil Aaret 1653 brugt een Kirke tilfælles med dem, men da først, formedelst dens Langtfraliggenhed fra Sognekirken, erholdet Bevilling at bygge eget Capel, den skulle derfor være befriet fra Kirkebygning i Fernebo; men alle de om dette Capels Bygning indgangne Foreninger, som ved Besværingsskriftet og Forklaringerne ere billagte, saasom af 3die Decbr. 1653 og 14de April 1686, samt Extracten af den i Vesters den 21de Jan. 1687 holdte Commissions Protocol, de tvertimod indeholde, at paa det at Carbennings Sognemænd maatte saa meget des hellere bevilges at opbygge eget Capel, og derved holde egen Præst, have de udtrykkelig erklæret for sig, deres Børn og efterkommende Besiddere paa de der beliggende Gaarde, at de aldrig i nogen Maade ville tænke paa eller forsøge at vorde afsondrede fra Fernebo Meenighed, og saaledes ikke unddrage sig fra, men frivillig yde deres sædvanlige, eller andre med billighed paaleggende, nødvendige Kirke= og Præstegaards Bygninger ved Sognekirken; altsaa have Rigets Stænder eragtet, At Carbennings Meenighed bør ansees som et Capel, og saaledes, i Følge de indgangne og sluttede, samt ikke inden lovlig Tid af dem paaankede Foreninger, saavelsom i Følge de K. Resolutioner af Aarene 1720, 1731 og 1734, bør tage Deel i Sognekirkens Vester=Fernebos Bygning, hvorved Rigets Stænder, ikke have befundet at nogen Forskæl bør giøres, hvad enten det angaaer Kirkens Bygning af ny, dens Forbedring eller Udvidelse, efterdi Carbennings Capels Meenigheds Mænd, i Følge ovenmeldte af dem givne Forsikringer, have forbundet sig til at udrette alle fornødne Kirke= og Præstegaards bygninger ved Vestre Fernebo, hvoriblant den nu under Spørsmaal værende Tilbygning paa Vester=Fernebo Kirke følgelig bør med indbegribes." - Og da Carbennings Meenigheds Jndvaanere saaledes, uden gyldig Aarsag, have søgt at vorde frikiendte fra at tage Deel i Kirke=Bygningen ved Vestre=Fernebo, hvorved, saavelsom derved at Biskoppen i Westeraas, Doctor Lars Benzelstierna, ved sidstl. Rigsdag har udi Rigets Stænders Kammer=Oeconomie= og Commerce=Deputations Forordnings=Utskot udtagen. Acterne til Giennemsyn, men ikke leveret dem tilbage førend ved indeværende Rigsdag, Vestre=Fernebo Meenighed nu paa 4de Aar er vorden hindret fra at iværksætte den tiltænkte Tilbygning ved sin Kirke, saa have Rigets Stænder tillige anseet billigt, At lade det staae Vestre=Fernebo Sognemænd frit fore, for den vedkommende Ret at søge lovlig Erstatning derfor, dersom de dertil befinde sig beføyede."