JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Brüssel, den 10de Martii. En Skrivelse fra Dieppe af 27de Februarii melder følgende: "Jeg kan nu give Dem sikre Efterretninger og Royalisterne. Deres Tal formerer sig daglig og bestaaer nu af meer end 60000 Bevæbnede, uden endog at regne de mange Rovalister, som paa nogen Tid have begivet sig hiem. Limousin er i fuld Oprør, og man troer, at de Misfornøiedes Hær skal forene sig med Royalisterne i Vendee. J Neder=Normandiet have 7000 Mand grebet til Vaaben, og blive anførte af en erfaren Officeer, Greven af Chr. Endog her paa Stedet skee hyppige Forsamlinger, saasom man ikke kan glemme, at Conventen har ladet Tropper marchere imod os, hvilke dog for det meste desertere eller vægre sig ved at marchere. Alt forkynder en almindelig Opstand.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Paris, den 10de Marts. Endskiønt Giæringen stiger her daglig høiere, er den dog nu ikke udbrudt. Mangelen paa Levnetsmidler tiltager daglig og med samme Misfornøielsen hos en stor Deel af Jndbyggerne. J Conventen er det vel stille i Henseende til Krigen mod Royalisterne; men Privatefterretningerne melde, at samme ikke allene meget have forstærket sig i Vende, men at endog mange Convenst=Tropper ere gaaet over til dem. Man forsikrer, at de fornemste Chefer for samme have indberettet Engelænderne, at de ikke havde nødig at overile sig med deres Landings Expedition, men oppebie en beqvem Aarets Tid. De (Royalisterne) vare nu i Stand til at holde sig saalænge og forskaffe et godt Landingsted.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Fra de nederlandske Grændser, den 12te Marts. Endnu bestandig synes de Keiserlige at have i Sinde et Angreb paa den fiendtlige forskandsede Leir ved Landrech. Den stærkeste Magt trækker sig til Egnen af Onesnoy og Mormaler=Skoven. Pichegen har derimod siden den 7de sat sig i Bevægelse fra Cambray af. Ved Cateau kom det til en Forpostfegtning, hvorved nogle og 40 Fiender bleve paa Pladsen. Garnisonen i Philipperille har foretaget et Streifetog med 200 Mand, men er af sammenløbne Bønder, som komfor at forstærke de Keiserlige Forposter, bleven meget ilde tilreedt. En Afdeling Franske som var trængt ind i det Luremborgske for at plyndre, og allerede havde belæsset mange Vogne med Bytte, er eftertrykkeligen bleven drevet tilbage af General Beaulien. Foruden mange Fiender, som bleve sprengte i Maas gjorde de Keiserlige 130 til Fanger og toge tilbage fra Fienderne det hele Rov tilligemed Vogne og Heste.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Hertugen af York er igien ankommen ved den engelske Armee og bleven imodtaget af Tropperne med megen Glæde. - J Lille ere 16 Emigrerte blevne guillotinerte, som de Franske for nyelig havde gjort ti Fanger. Det heder vel, at den franske General Pichegruls Adjutant er gaaet over til de Allierte med den franske Operationsplan, men denne Efterretning mangler endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Østerrig, den 12te Martii. Frygten for et nær forestaaende Fredsbrud mellem Rusland og Porten bliver stedse større. En Skrivelse fra Jassoi Moldau af 18de Februarii indehol er følgende: "Saa fordeelagtig, som den hidtilværende Tilstand var for vor Han deels og Velstands Befordring, saa synes det dog at viikke længe torde nyde denne Lykke. Keiserinden af Rusland skal have forelagt Porten at vælge: Enten han vilde offentlig erklære sig mod Franskmændene, eller vente ubehagelige Skridt, fra Ruslands Side. Dette er den Gienstand, hvorom der handler; hidtil har Divanet kun stedse søgt Udflugter.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Man veed tilforladelig, at Deschorches, som tilforn var fransk Gesandt i Pohien, har et stærkt Tilhæng i det ottomanniske Ministerio, som han ved uhyre Bestikkelser har erhvervet sig. Det af ham vundne Partie i Dinanet søgte altsaa at undvige den engelske, østerrigske og russiske Gesandts ivrige Forestillinger. Men man vil nu snart kunde erfare hvad Ende disse Underhandlinger ville tage. J vort Naboelag staae henved 100000 Russer, som, dersom Porten ikke taler i en anden Tone, snart ville oversvømme Moldau og Wallachiet." – J et Brev fra Choczim, af 21de Februarii heder det: "Den herværende Bassa og Commandant har faaet et Firman fra Constantinopel, om, at sætte Fæstningen i den best muelige Forsvarsstand, og forsyne den med alle Krigsfornødenheder. Dette firman var Bassaen og alle Tyrker, som de selv sige, meget uvelkommen, saasom de vide, at naar saadanne befalinger udgaae, er Krigen ikke mere langt borte. Choczim har i øvrigt tabt meget af sin Fasthed ved det, at Kammer nu er i Russernes Magt. Tyrkerne selv frygte for, at Choczim ved et fiendtligt Angreb neppe vil kunne holde sig i 8 Dage. Vi vide at Russerne i Pohlen have rustet sig den hele Vinter igiennem, og Fredsbruddet er afgjort, saasnart Porten erklærer sig for Frankrig.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Brussel, den 13de Martii. Her læser man følgende Skrivelse fra Paris: "Man har her Breve fra vor Nordarmee, i hvilke der tales om store Uordener, som foregaae ved samme, og som General Pichtgrue paa ingen Maade er i Stand til at stille. Den lider daglig ved Desertion, og Misfornøielse og Elendighed skulle give Anledning dertil. Et Detaschement af denne Armee, hvilket bestod af 12 til 13000 Mand under General Cordeliers Commando, og var bestemme til at forstærke Republikens Armee mod Royalisterne i Vender, skal samtlig være gaaet over til Royalisterne og have forenet sig med deres Armee, under General Charette. Man hører nu slet intet om Robertspierre. Nogle troe, at han har forladt Paris, og man veed ikke, hvor han opholder sig. Andre paastaae, at han endnu er syg. - Conventen taber alt meer og meer af sin Anseelse. Dette mærker man fornemmelig næsten i alle Departementer, hvor Jacobinerne have udbredt Forskrækkelse, men man nu endelig begynder at blive utaalmodig, og skrige om Hevn. En Haab Torveqvinder har tilligemed en Mængde Pøbel forlangt Brød, en Konge og Robertspierres Hoved. - General Pichegru har gandske forandret sin Angredsplan. Den største Deel af de franske Tropper forlader Vest flandern, for at trække sig til Avesnes og Mormaler Skoven, Andenner Armeen skal foreene sig med Nordarmeen, for fælleds at agere med samme. De østerrigske Tropper, som befandt sig i Ostende, og vare bestemte til Vendee, gaae nu ikke derhen, men komme tilbage til vor Armee.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Haag, den 15de Martii. Under mange Skiermydsler og Udfald, med hvilke Odeleggelser og Plyndringer nesten altid ere forbundne, have de giensidige nederlandske Armeer endnu intet foretaget sig, som har afgjort noget af Vigtighed. En af de blodigste Smaa fegtninger er forefaldet mellem Østerrigerne og Fransk mændene ved Cambray. De østerrigske Tropper, som cantonerte ved Ostende, for endnu at være med ved den engelske Landings=Expedition til Royalisternes Understøttelse, ere siden den 10de marcherte til den østerrigske Hovedarmee, og have taget Artillerie og Munition med, som allerede var indskibet. Med denne Omstændighed, ligesom og den Efterretning fra Londen, at Hesserne ere komne tilbage til det faste, Land veed man endnu aldeles ikke at forene nogle offentlige Blades Efterretninger og vigtige Seire, som Royalisterne nyelig skulle have tilfægtet sig over Convents=Tropper, ne, endskiønt det vel kan være sandt, at Conventen i Paris lader mange Beretninger, som de faaer fra Loire og andre Egne, blive ubekiendte.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Helsingøer, den 24de Martii. Fra den 21de hujus til i Dag ere 344 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Kiøbenhavn den 24de Martii. Under 21de Februarii har Hans Majestæt allernaadigst confereret Capitain Friderich Julianus Christian Friess 6te Matros=Compagnie i 4de Division, og ligeledes GeneralAdjutant Capitain Peter Riegelsen 2det Artillerie=Compagnie i 1ste Division som Chefer.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Den 4de October f. A er personel Capellan Hr. Jens Conradi Halse beskikket at være Sognepræst i Nykiøbing og til Anneret Rørvig i Sielland; Studiosus Simon Balck ligesaa at være Sognepræst til Werørns Pastorat og dertil hørende Anner Røst i Nordlandene; den 22de Novbr. er Friderich Nannestad beskikket til at være Cancellie-Assessor; den 6te Decbr. er Studiosus Henning Hensemann confirmeret at være Capellan pro Persona for Alsted og Fienneslefs Menigheder i Sielland; den 20de ejusd. er residerende Capellan Hr. Bastian Koht beskikket at være anden Capellan ved Dom kirkens Menighed i Bergen, samt Sognepræst for Aschøens Menighed; den 27de ejusd. er residerende Capellan Hr. Friderich Pedersen beskikket at være Sognepræst for Bredsteen, Menighed i Ribe Stift. Den 10de Januarii d. A. er Studiosus Søren Georg Abel confirmeret at være Capellan pro Persona for Gierrestads og Veegaardsheyens Sogne i Christiansands Stift; den 17de er Provst og Sognepræst Hr. Christen Føersom beskikket at være Sognepræst for Hygom Menighed i Ribe Stift; Personel-Capellan Hr. Frederich, Müller ligesaa at være residerende Capellan til Ourdals Præstegield i Aggershuus Stift; Examinatus Juris Niels Knudsen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over og Underretter i Danmark og Norge; den 24de er Hører Simon Røst beskikket at være Sognepræst for Hassing og Willerslev Menigheder i Aalborg Stift; den 31te er Personel Capellan Hr. Gottfred Bekker confirmeret at være residerende Capellan for Brenderup og Ove Menigheder i Fyen; Byefoged og Byeskriver Conrad Christian Frederich Brandt beskikket at være Raadmand, Byefoged og Byeskriver samt Veier og Maaler i Moss; Joachim Friderich Winsnes, Copiist ved Finants=Collegii Secretariat, ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Bragnæs.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Den 22de hujus lagde Kongejagten Søe=Ormen ud paa Reden under Capit. Ellebrachts Commando, og skal ligge som Vagtskib paa Beltet.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Fra den 17de til 24de hujus ere indkomne og udgaaede: Capit. J. Bouman til St. Croix i Vestindien med Cargaison, og Provisioner; Capt. J. C. Dahl, C. Amundsen, R. S. Wulf til Lissabon og L. Rudebeck til Genua, alle 4 med Hvede; 12 Skibe fra Engeland og Skotland med Steenkul; Capit. H. H. Wulff fra St. Croix med Sukker, Kaffe, Tobak og Fustiktræe; Capit. B. Henderson fra Salem i NordAmerika med Sukker, Kaffe og Bomuld; Capit. J. A. Munk fra Cadix med Salt; Capit. P. H. Dahl til St. Croix med Cargaison og Provisioner. "Tirsdag Morgen, den 1ste April, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir. Barom. Therm. Vinden. 17 Martii. 28 3. 6, 7 3/4 Varme. V. 7 - - S. S. V. 19 - - 28. 2. o. 8 1/4 - - S. S. O. 20 - - 28. 4. 9. 51. - - N. V. 21 - - 28. 7. 4. 6 - - N. V. 22 - - 28. 6. S. - 6 1/4 - - V. N. V. 23 - - 28 6. 2. 7 1/2 - - N. V.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Vexel=Cours, den 21de Martii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 83 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 122. 14 Dages Sigt 122 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 14 Dages Sigt 1 pr. Cent. Hamburg 2 Maan. Dato 130,14 Dages Sigt 131 Species=Coursen den 24de Martii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 31 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
AVERTISSMTS. Fra den 17de til 22de Martii 1794 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Arendal = = = 1 1/ - dito til Callundborg - dito til St. Croix = = =- dito til Lissabon = = = 5 1/2 - dito til Kønigsberg & Retour =- Middelhavet til Kiøbenhavn = = 6 - London til dito = = = 2 1/2 - Holbek til dito = = = =- Flinsborg til St. Croix = = 5 - Hamborg til Cadix = = =- dito til Livorno = = = = 5 1/2 a 8 - Pernau til Port a Port .- Messina til St. Petersborg - Coves til Rotterdam. - Dragøe til Malmøe og Rotterdam - Bergen til St. Sebastian - Christianssund til Bilbao .- Arendal til Harlingen = = 2 1/2 Jydens og Retskaffenhedens troe Tienerinde, den ømmeste Moder og kiærligste Ægtemage, min uforglemmelige kiære Kone, Maria Michelsen, behagede Alfaderen ved Døden at bortkalde fra mig og 8 smaae uopdragne Børn i hendes Alders 34te Aar, kort efter at hun var forløst med en Sønden 15de hujus om Aftenen sildig, hvilket for mig og mine Børn høistbeklagelige Dødsfald herved sørgeligst bekiendtgiøres for Paarørende og Venner, forvisset paa, at vores Uhæld opvækker en oprigtig Medlidenhed hos enhver, uden skriftlig Bevidnelse. Braabye, den 18de Martii 1794. A. G. Beck.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Efter en lang Brystsvaghed behagede det Livets og Dødens Herre ved en stille og sagte Død at hiemkalde til de evige Boeliger, Onsdagen den 12te hujus om Morgenen Kl. 7 Slet, min elskelige Moder Karen Rolff, fød Fielschow, i sit Alders 74 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres nærværende og fraværende Slegt og Venner. P. Rolff.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Til Efterretning for mine fraværende Venner bekiendtgiøres herved, at min eiegode Kone Bodil Kirstine Ørn, fød Appeldørn, den 17de d. M., omvexlede Tiden med Evigheden efter 10 Aars vedvarende Svaghed. Forvisset om mine Venners Deeltagelse, frabedes al Condolation. Faaborg, den 21de Martii 1794. F. C. Ørn, Kongel. Told- og Conf. Jnspecteur, (Med dette Nummer følger et Tillæg.) tilkiendte og tildeels uddeelte for udviist Flid og miemøde den 6 Februarii sidstleden. (See Tillæg 70. J Anledning af de for Poppelpiles Plantning udsatte Premier, har Smeden Anders Nielsen i StorrordeBye og Sogn, Aalborghuus Amt, Wiborg Stift, anmeldt og beviist, at han i Aaret 1789 har plantet 550 Stkr. af bemeldte Pile. Desuden har han ved at opfylde endeel Sandgrave med et gammelt Jorddige 168 Alen langt, 4 Alen bredt, og 2 1/2 Alen høit, gjort 4 Skpr. tilforn ubrugbart Land dueligt til Dyrkning. Omkring dette Stykke Jord har han opsadt et Jorddige 85 Favne langt, hvorpaa bemelde te Pie ere plantede. Ham blev tilkiendt en Belønning af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
For Kartoffelavl i Norge, i Følge Premie=Listen for 1792, bleve tilkiendte følgende Premier, nemlig: Søndenfieldske. 71. Bonden Lars Olsen paa Gaarden Schie i Rommedals Præstegield, paa Hedemarken Amt i Aggersh. Stift, har i Aaret 1792 plantet 2 1/2 Td. Kartofler og derefter avlet 47 3/8 Tdr. Han har overlade Almuen der i Egnen Kartofler til Udplantning og ved alle Leiligheder opmuntret dem til at lægge Vind derpaa, hvorved Kartoff lavlen der i Egnen er kommen i god Drivt. Hom blev herfor tilkiendt en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 72. Odelsbonden Tiøstil Pedersen paa Gaarden Aas i Wegaardsheyens Sogn, Raabøygdelaugets Amt, Christiansands Stift, har i Efteraaret 1791 og Foraaret 179. af øde og udyrket Jord optaget 767 gavne Agerjord, hvorpaa han efter 3 Tdr. Kartoflers Udplantning i Aaret 1791. har avlet 30 Tdr. Kartofler, hvorfor ham blev tilkiendt en Premie af 15 Rdlr. Nordenfieldske. 73 Huusmand Klement Torgensen paa Pladsen Bockonnet under Gaarden Rønningen i Lade Sogn, ved Trondhiem har i Aaret 1792 plantet 1 1/4 Tde. Kartofler, og derefter avlet 24 Tdr., hvorfor ham tilfaldt en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Førend venne Premie kan blive ham udbetalt, maae han indsende Attest om at han ikke ved noget andet Selskab har søge Belønning for samme Sag. 74. Af de for Haugedyrkning i Dannemark, i Følge Premie=Listen for 1791, udsatte Premier, tilkiendtes Huusmand Henning Christopher Widt i Taarentved Bye, Jnderup Sogn paa Holbeks Amt, en Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Ved anvendt Fliid paa at dyr get Nr. 22.) ke den til hans Huus hørende Hauge, 59 Alen lang og 36 Alen bred, har han derudi i Aaret 1792 avlet 10 Tdr. Gulerødder, 5 Skpr. Rødløg, 200 Stkr. Hvidkaals Hoveder, 4 Skpr. Kartofler, 1000 Stkr. Porrer, 1000 Stkr. Peterfillerødder, samt Ti nian og Merian. For Flid i Haugedyrkning i Norge, i Følge Premie, Listen for 1791, blev tilkiendt: 75. Odeisbonden Tiøstil Pedersen paa Gaarden Aas i Wegaardsheyens Sogn, Raabøygdelangets Amt, Christiansands Stift, har i Efteraaret 1791 anlagt en Have af 2663 Qvadrat=Alens Jndhold, paa et Sted, som han forud har gjort dueligt dertil ved Rydning, og ved at paaførdet 1000 Læs Jord. J denne Hauge har han avlet 600 Stkr. Kaalhoveder 6 Tdr. Kolrabi, foruden en stor Deel andre Hauge Vexter af Sukker=Efter, Bønner, Gulerødder, Kaal. Rødebeder. Salat m. m. og desuden plantet 50 Stkr. Frugttræer af forskjellige Sorter, og indhegnet Haugen meet Steengierde. For denne Fliid i Haugedyrkning blev ham tilkiendt den største udlovede Premie af 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Selveierbonden Svend Nielsen paa Gaarden Kingsstad i Findøe Præstegield, Ryesolche Fogderie, har vel anlagt 2 Haver, samt plantet nogle Frugttræer; men da han ikke har meldt, hvad Tid Anlægget er skeet, saa har han ikke kundet komme i Betragtning til Premie, endskiønt hans Flid er roesværdig. Deruden have meldt sig fra Jsland; 76. Madame sal. Angels Enke i Reikevig, som har anlagt en nye Hauge, der er indhegnet med 53 Favne Gierde og inddeelt i 6 Qvarterer, hvori er plantet og avler Kartofler, Sukker=Erter, Hvid Savoi Grøn= og Blomkaal Røde beder, Pestinakker, adskillige Slags Roer og Rødder, Salat, Spinat, Timian, Merian, Petersillie, Port m. m., som hun deels selv har brugt, deels solgt til Jndbyggerne der paa Stedet og Søefarende. Til Vandets Asledning har hun anlagt en stor Steenrende, 26 Alen lang. For denne Flid i Haugedyrkning blev hende tilkiendt en Belønning af den anden Sølvmedaille. 77. Madame sal. Bruuns Enke sammesteds, har anlagt en Hauge som paa 3 Sider er indhegnet med 39 Favne Jorddiger, og i samme planter Kartofler, Roer, Grøn=Hvid= og Savoi-Kaal, foruden andre Kiøkken=Væxter, som alt stod i god Væxt, hvorfor hende blev tilkiendt en Belønning af den 3die Sølvmedaille. 78. For Frugttræeskolers Anlæg i Dannemark, i Følge Premie Listen for 1788, blev tilkiendt Gartner Johan Christian Bursche ved Ulstrup i Wenge Sogn, Halds Amt, Wborg Stift, den høieste udlovede Premie af den 2den Guldmedaille eller 50 Rdlr. Han har, nemlig, i Aarene 1787, 88 og 89 af Kierner anlagt og opelsket er Frugttræeskole, bestaaende af 910 Stykker Æble, Pære, Kirsebær og Blommetræer, som ere i god Grøde og store noktil at udplaates af Skolen. J Aarent 1790 91 og 92 ere Træerne okulerede. Desuden har han opelsket 950 Stkr. brgre Frugttræe Planter og 800 Stkr. saakaldte vilde Træer. Til Bønderne der paa Godset har han uddeelt 80 Stkr. Frugttræer, ligesom han og har uddeelt endeel Kartofler og underviist dem i Behandlingsmaaden, samt i andet til Haug væsenet henhørende. 79. For Frugttræeskolers Anlæg i Norge blev Borden Ole Frandsen Pan ingen i Totens Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, som i Aaret 1788 af Kierner har anlagt og oppelsket en Frugttræeskole bestaaende af 214 Stkr. Æble=Træer, hvoraf han har bortgivet 77 Stkr., der vare store nok til at udplantes af Skolen, til Bønderne i de nærmest liggende Bøygder, og desuden bekiendtgjort blant Bønderne, at de hos ham kunde faae Planter for intet, tilkiendt den udlovede største Premie af 300 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Af de for Frugttræers Opelskning i Dannemark, i Følge Premie=Listen for 1785 udsatte Premier, bleve tilkiendte: J Sielland og Møen. 80. Gaardmand Mads Pedersen i Nyborre Bye, Børre Sogn, paa Møen, som for 5 til 6 Aar siden selv har plantet og ympet 150 Stkr. Æble=Pære- og Kirsebærtræer, hvoraf den største Deel i 1791 bar Frugt, den høieste udsatte Premie af 30 Rdlr. 81. Huusmand Mathias Hansen i Hornebye Bye, Tikiøb Sogn, paa Cronborg Amt, har opelsket og podet 3 Stkr. forskiellige Sorter Æbletræer, samt Pære= og Kirsebærtræer, hvoraf 15 Stkr. ere frugtbærende, alle fra 6 til 9 Aar gamle. Desuden har han opelsket 72 Stkr. andre Frugttræer, som ere blevne podede i Aarene 1791 og 92 J 8 til 10 Aar har han uden Betaling gaaet over 60 andre Haugeeiere tilhaande i at pode, fløtte, rense og beskiære deres Frugttræer, og derved meget udbredet Frugtavlen. For denne roesværdige Flid tilkiendte Selsket ham en Premie at 15 Rdlr. og desuden et Agtelses=Tegn af den 3die Sølvmedaille. 82. Skoleholder Niels Striboldt paa Svinøe i Kiøng Sogn under Wordingborg Amt, har siden 1782 af Kierner, op sker 67 Stkr. Æble=Pare=Kirsebær= og Blommetræer samt et Mandeltræe, hvoraf nogle ere frugtbærende. Ham blev tillagt en Premie af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Gaardmand Jens Torpensen i Haarsløv Bye og Sogn, Tryggevelde Amt, har i en Have, som for 16 Aar siden er indhegnet, deels af Kierner, deels ved Omflytning fra andre Steder opelsket 220 Stkr. Kirsebærtræer; men da man ikke kan erfare Træernes Alder, og Æsningen desuden ikke behørigen er attesteret; saa ha han ikke kundet komme i Betragtning til Premie. Gaardmand Christian Rasmusen i Smidstrup, Blidstrup Sogn, paa Cronborg Amt, har opelsket 80 Stkr. Frugttræer; men da han hverken har meldt Tiden, naar Træerne ere plammede eller om de ere i god Væxt eller frugthørende og s. v., saa har han ikke kundet komme i Betragtning. J Fyen, Laaland og Falster. 83. Selveier Peder Jensen til Lykke=Gaard, Slellerød, Bye, Fielsted Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, har af Kierner opelsket 149 Stkr. Æble= og Pæretræer, der ere podede for 7 Aar siden, som ved det derover tagne Syn befandtes frugtbærende, hvorfor ham blev tilkiendt den høieste udlovede Premie af 30 Rdlr. 84. Huusmand Jørgen Jensen, boende i Huset Berlin kaldet, i Harndrup Sogn, under Hindsgauls Amt, som siden 1782 i en Hauge har plantet 70 Stkr. Æble= og Pære træer, der ere frugtbærende og desuden siden 1782 plan, ter 622 Stkr. Pile-Aske Kirsebær Blomme=Ribs= og Stikkelsbærtræer, til Lye om bemeldte Frugthauge og 186 1/2 Favne levende Gierder, samt opbygt et Huus af 31 Fag, blev tillagt en Premie af 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Bonden Hans Jensen, Udflytter fra Sønderbye, under Assens Amt, har i de sidste 15 Aar plantet 231 Stkr. Frugttræer, samt 340 Stkr. Elme Aske og Piletræer. Bonden Jørgen Rasmusen Lunde, Udflytter fra samme Bye, har siden 1777 plantet 164 Stkr. Frugttræer Men da disse 2 Mænds Plantning er for gammel, saa have de ikke kundet komme i Betragtning til Premie, skiønt de for deres Flid fortiener at roses.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Huusmand Jens Erichsen i Lille Liutved, Steenstrux Sogn, Nyborg Amt, har plantet 32 Stkr. Frugttræer, men da han hverken har meldt Træernes Alder, af hvad Slags de ere eller om de ere frugbærende; saa har han ikke kundet komme i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1794-03-24
Huusmand Mads Sørensen i Ullemose Huus, Wissenberg Sogn, Rugaards Amt, har i de sidste 3 Aar plantet 32 Stkr. Frugttræer; men da han ikke har meldt, af hvad Slags de ere, og Plantningen desuden er for ung, saa har han ikke kundet komme i Betragt ning. Af de for Heste-Avlen i Island, i Følge Premie=Listen for 1786, udsatte Premier, bleve tilkiendte: J Nord= og Øster Amtet. 85 Biarne Cinarsen paa Stringstødum i Hunnevands Syssel, har siden 1784 af 2 Hopper tillagt 10 stkr. gode Heste, hvoraf han deels har solgt, og deels bortgivet til Bønderne der i Sognet 5 Stykker, den første udlovede Premie af 20 Rdlr. 86. Enken Sølvig Olafs Datter, paa Gudløgstader i Svinevands Rep, som siden 1787 har tillagt 6 Stkr. Heste, som ved Attestens Udstadelse vare i god Stand, en Premiaf 6 Rdlr. 87. Bonden Magnus Gamalielsen paa Hammer i Huus vands Syssel, har siden 1787 tillagt 6 Heste, og dermed været andre behielpelig i Reppen, ligeledes en Premie af 6 Rdlr. 88. Thorstein Jonsen paa Gilhage i Skagefiords Syssel, som i 1787 har tillagt 3 Heste, af hvilke han har laant 2de til Brug for trængende Folk, blev tillagt en Premie af 5 Rdlr. Repstyr Thorlak Halgrimsen paa Skride, har opilsket 3 Heste, men har derfor i Ligning med foranførte, ikke kundet komme i Betragtning til Premie.