JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Da skiftet efter afgangne Søren Nielsen Tornsætter ved Kobenhavns Festning, bliver sluttet den 14 Jan. 1755, saa indk. des og advares herved den afdødes creditores, debitores og andre som ved dette skifte noget maatte have at bestille eller erindre, anmelde sig forinden ermeldte tid hos Garnisons Auditeure Mecklenborg, logerende paa Nørregaden hos Bryggeren S. Platfus.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Torsdagen den 31 Oct. om eftermiddagen kl. 1. bliver solgt ved offentlig auction paa Vester=Broe hos Sr. Niels Eschildsen 36 sede Stude og 30 feede Kiør, fra en Forpagter her i Siælland, m. 6 ugers credit for dem som ere bekiendte suffisante, men ubekiente betaler paa auctionsstædet. Hvo som maatte behøve en capital af 20 til 30000 Rdlr. publiqve penge imod got og forsvarlig pant enten i jordegods eller huu og gaarde her i byen, vilde behage at melde sig her i Bogtrykkerie. da derom skal gives nærmere anviisning.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Førstkommende Fredag den 8 Nov., bliver ved offentlig auctipaa Børsen imellem 11 og 12 slet, om fornøyelig bud skeer, ved Første auction til de høystbydende bortsolgt: 4re nye actier udi det Asiatiske Compagnie. 2 actier i det almindelige Handels=Compagnie. 1 actie udi Søe=Asseurance=Compagniet.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Hvo som maatte behøve et par smukke graae Vogn-Hopper, re tilkiørte, 6 aar gamle, vilde behage at melde sig her i Bogtrykkeriet, da dem nærmere anviisning gives.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Skifterætten udi Ning herred i Aarhuus stift, lader i de danske aviser 3de postdage efter hverandre indkalde alle credi= og debitorer udi stervboen, efter sal. Mad. Nissen i Omslef, at møde i ermeldte Ormslef præstegaard den 9 Dec. førstkommende, de første for at angive og legitimere deres krav, de sidste for at tilstaae og betale hvad de til stervboen er skyldige. Da enhver skal vederfares ret efter loven. Aarhuus den 3 Oct. 1754. H. Lindegaard.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Extra frisk Siellands Forpagter Smør i Fierdinger saa og Or steens Smør i halve Tønder og god Oxe=Tælle, er at faae til kjøbs i Dronningens Bredgade, udi det første huus paa venstre haand fra Kongens nye Torv.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Hos Hr. Justitz-Raad Knud Gregorius de Klauman som boer paa Amager Torv, er til førstkommende 11 Dec. termin til laans at bekomme den Capital 21 a 2200 Rdlr. courant som er børne penge enten udi jordegods, eller udi huuse og gaarde her i Kiøbenhavn, som udi brand- asseurance casser ere forsikrede. Udi store Strandstræde lige over for bageren, hvor de 6 grønne lys udhenger, kand bekommes gode hvide fælle lys for billig priis. Dentsee.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Copenhagener, Hertungen. Anno 1754. No. 85. Peder Freytags, den 25 October.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Stockholm, vom 11 Octbr. Der Königl. Hof befindet sich noch auf Drottningholm. Da inzwischen Jbro Majestaten neulich die in dem neuen Schlosse prachtig meublirte Zimmer besehen haben, so hoffet man, dasswolste in Ansehung der nenen Ofen nu irgend werden konnen bezogen werden, solches wirklich, obgleich spat, in diesem Herbst geschehen werde.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Petersburg, vom 1 Oct. Den 23sten dieses Nachmittags um 2 Uhr wurde in allerhøchster Gegenwart Jhro Kayserl. Majest. und Sr. Kayserl. Hoheit des Gross-Fürsten ein nenerbauctes Kriegs-Schiff von dem hiesigen Stapel ins Wasser gelassen, woben nachsolgende Ceremonien vorgegangen. Sobald JhroKayserl. Majest sich den Festungs-Werken der Admiralitat genhert hatten, soliesen sich auf dem Admiralitets-Thurn Trompeten und Paucken horen, und bey Allerhøchst-Deroselben Ankunst inder Admiralitat wurden die Kanonen von den Bastionen abgefenert, und die bey dem Schiff in Parade augestellten Cadets des adel. See-Cadet ten Corps præsentirten unter Rübrung der Trommeln, das Gewehr. Auf dem neugebauten Schiffvurde hierauf das Te Deum gesungen, und ihm der Name St. Nicolaus beygelegt, worauf es unter Abbrennung des Groben Geschutzes glücklich ins Waser ablief. Jhro Kayserl. Majestat geruheren bey dieser Gelegenheit, zu Bezeigung Dero allerhøysten Wohlgefallens, den Surveyer, Gaweila Okunew, welcher dieses Schiff gebauet, mit Brigadiers-Rang und einer Summa Geldes zu begnadigen, und sich hierauf wieder nach Dero Sommer=Palais zu erheben. Sowol die Geistlichket als eine grose Anzahl vornehmer StandesPersonen vurden auf dem neu agelassenen Schiffemit einer herrlichen Mahlzeit bevirtet, und die hohen Gesundheiten jedesmal, unter Abseurung der Kanonen von den Admiralitets=Bastionen, getrunken.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Fortsesung des Journals von dem Reichstage zu Warschau.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Den 3ten Octbr. nach Eroffnung der Session, nahm der Landbothe von Vilna das Wort, zu er klaren, dasser für dieses mal von dem des Tages vorher für seine Woymodschaft geforderten Vor gange; War abgienge, aber auch verlangte, das die Puncte seiner Jnstruction in die nenen Constitutionesebracht werden mochten. Nachdem hier auf einige andere Landbothen, namentlich die von Mojyra, zu reden begeret, præsentirte sich ein Edelmann, welcher sie daran hinderte, und mit Ungestum anführte, das er wider ihre Wahl Beweisthumer in Handen hatte. Hieruber entstund in der Landbothen-Stube Unrube, und man ward genthiget, aus einander zu gehen, one etwas gethan zu haben. Am 4ten gab der Director der Landbothen Stube zu erkennen, das die Tage unvermerkt verliefen, opne das man noch den geringsten Schritt gethan, die Berathschlagungen des Reichstages anzufangen, und er wollte dem Landbothen von Cracau das Wort zu reden geben, um die Stimmen zur Wahl. eines nenen Marschalls zu sammen. Hieraufverlangten die Landbothen von Mosyra, das ihnen vor allen Dingen wegen des Zufalls vom vorigen Tage Satisfaction gegeben wirde. Einige andere Landbothen brachten die Sache wegen der Ordination von Ostrog wieder aufs Tapet, und woll ten, das sie geendiget würde, ene man zu etwas weiter schritte, also, das die Session biszum andern Morgen abermal fruchtlos limitiret vard. Am 5ten hielt der Director der LandbothenStube bey Erofnung der Session eine Aurede, darin er den Landbothen zu versteden gab, mie sehr St. Königl. Majest. wunschten, das man bald zur Wahleines nenen Marschalls kommen mochte, Gleich hierauf nahmen die Landbothen von Mojyra das Wort, unddrungen stark auf eine nachdrück liche Satisfaction wegen der ihnen in vorhergehenden Sessionen durch den Edelmann widerfarnen Beleidigungen, welcher, da er selbst ein Decret wider sich hatte, so gar verwegen gewesen, ihrer Wahlzu widersprechen. Einige andere Landbothen unterstügten folche Forderung, da immittelst andere begehrten, das man ste bis nach der Marschalls Wahl ausgesest seyn lassen sollte. Nach dem nun uber diese Materien sowol als andere, welche auf die Bahngebracht wurden, noch einige Zeit gestritten worden, gieng man nochmals auseinander, ohne etwas vorgenommen zu haben.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Rom, vom 29 Septbr. Der Handel mit den beyden Gebrudern del Monte, welche ein sogrosses Gerausche gemacht, das man befürchtet, der Pabstliche Hof werde mit Sr. Majestat dem Romischen Kayser, als Gross-Herzogen von Toscana, in einen kleinen Zwist gerathen, ist uunmebrogeendigt. Es hatten namlich dieselben ihre Zuflucht in den Kirchen Staat gemisbraucht, und hatten sich mit 25 Wagehalsen auf das Toscanische Gebiete gewagt, wo sie eine Art eines kleinen Krieges erhoben. Die Regierung von Florenz hielt auch schon bey Sr. Heiligket an, seldige entweder aus eigener Gewalt in Verhaft nehmen zu lassen, over zu erlauben, dasein Corps Gross-Herzoglicher Truppen ste ver følge, und sich ihrer in den Kirchen=Staat bemachtige, jedoch ein dritter Marquis deel Monte, welcher an den Streichen und der Bewaffnung seiner beyden Bruder keinen Theil gehabt, als von welchen der eine, der ein Dominicaner gewesen, aus dem Kloster entwichen, und sich bey seinem Bruder augehalten, har von dem General der Dominicaner ihmeinen Pardon Brief ausgewirket, auf welchen der Entwichene wieder in sein Kloster nach Viterborgegangen ist, den andern und weltlichen Bruder aber har er als Officier in des Königs von Sicilien Dienste gebracht, nach dem er ihm vorher genugsame Scherheit geschaft, woran es im seit den vorgegangenen Handeln gemangelt. Den Eigenthumern, welche an derSeitte des Adriatischen Meeres wohnen, ist die freye Aussuhr des Getreydes erlaubet worden; diesenigen aber, welche an der Mittellandischen See wohnen, haben diese Erlaubnis noch nicht erhalten konnen, weil die Berechnung des Vorraths, und wie viel davon entbehret worden kan, noch nicht gemacht ist. Se. Helligket haben die 1000 Tha ler, welche der verstorbene Herr von Labuer oder de laboisse ihnen vermacht, dem Nonnen=Kloster des heiligen Francisci von Salos geschenkt.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Gibraltar, vom 7 Septbr. Der Commandeur Edgecumbe, unter dessen Befehle die Englischen Kriegschiffe steben, som auf der Hohe von Salee krenzen, ist den 1sten dieses allhier angelanget, um die für den Prinzen von Marocco Sidy Mahomet, bestimmen Geschenke bereitzu machen, nach deren Uberlieferung er unfelbar bessern Eingang wegen des mit den Englandern vorgeschlagenen Vergleichs finden durste Weil die Hollander auch nicht wissen, woranske mit gedachtem Prinzen sind, so lassen sie bestandig einige ihrer Kriegschiffe auf der Hobe von Salle krenzen, bis ihnen der Prinz Sidy Mahomet auf die ihm gethane Propositiones eine hinlangliche Antwort ertheilet haben wird. Sieverlangen namlich, dats alle Haven und See-Provinzen, die zu dem Reiche des Kaysers von Marocco gehøren, in den Conditionen des FriedensTractats, so wischen den General-Staaten und dem Kayser Abdallaherrichtet worden, eingeschlossen seyn sollen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Lissabon, vom 13 Septbr. Von Lagos wird untere 3ten dieses gemeldet das allda eine Franzosische Escadre von 9 Schiffen, eingelausen, um frisch Wasser einzunehmen, und auf der Hohe von Cap St. Vincent sind noch 11 andre Schiffe seldiger Nation wargenommenworden, welche sich vermuthlich mit genen vereinigen dursteen. Niemand har aber erfaren konen, wohin diese Schiffe ihren Laufnehmen sollen. Jn dessen kommen die Franzosen allda taglich uber 400 Mann stark ans Land, lausen die Stadt burch und wieder durch, und streiffen auf dem platten Landeherum, um die erforderlichen Lebensmitteel aufzukauffen und nach ihren Schiffen zu bringen, wodurch ste eine grose Theurung machen Als die Escadre in dortigen haven einlief, lagen 4 von unsern Kriegs-Schiffen, die von hier gegen diebarbarischen Rander qugelauffen sind, auf dortiger Rhede. Da nun der Commandeur der Franzosischen Escadre wuste, das sich Don Juan, naturlicher Sohn des Jnfanten Don Francois, anderen Bord befand, so ersuchte er um Erlaubnitz, ihm die Auwartung machen zu dersen, und det Prinz machte ihm hiernichst das Gegen-Complimeent, bey welcher Gelegenheit die Franzostichen. Schiffe eine dreymalige Salve mit 21 Kanonen, geben musten, worauf unsere Schiffe allemal so start antworteten. Nach den Visiten tractirten sich beyde Herren an Bord ihrer Schiffe, bey welcher Gelegenheit die hohen Gesundheiten ihrer Principalen unter dem Donner des Geschulzes getrunken wurden. Den 12ten har unsere Escadre von dar wieder absegeln wollen, umauch die Kanonen gegen die Africanischen Feinde zu gebrauchen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Berlin, vom 17 Octobr. Briesen ans Petersburg zu solge, sin JbraKayserl. Hoheit, die Gross-Fürstin von Rusland, den 1sten dieses von einem jungen Prinzen glücklich entbunden worden.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Hamburg, vom 22 October. Den 19ten dieses, Nachmittags um halb füns Uhr har die hiesige Stadt in der Person Sr. Magnificenz, des Hochedelgebohrnen und Hochweisen, Herrn, Conrad Widow, J. U. L., welcher set dem 1sten Decbr. 1742 die Bürgermeister wirde mit dem Ruhm eines redlichen und einsichtsvollen Patrioten, und mit einer allgemeinen Hochachtung bekleidet hat, einen höchstschmerslichen Verlusterlitteen, da derselde im 69sten Jahre seines ruhmvollen Alters nach einer stebentagigen. Krankheit in die Ewigkeit gegangen ist. Er wurde bereits im Jahre 1718 den 4ten Junii zu Rath erwählt. Sein Andenken mus denen undergeslich und verebrungswürdig bleben, welche ihr Vaterland lieben, und wahre Verdienste zu schäzen wissen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Bey der Holmens Brücke sind frische Holsteinische Austern angekommen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
AVERTISSEMENS. Freytags den 8 Novbr. werden durch offentl. Auction auf det Børse, zwischen 11 und 12 Uhr, mosern genglich geboten wied, durch erste Auction an die Meistoretende verkast werden 4 nene Actien in der Asiatischen Compagne, 2 Actien in der Handels=Compagnie, eine Actie in der Assurance-Compagnie. er eines Capitals vom 20 bis 30000 Rthlr. publiqven Seldern, gegen gut undverantwortlich Pfandentweder inLandanternoder Hauseen und Høien hier in der Stadt beudtiget ist, kann hier in der Buchdenckere, nahere An ning bekommen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Jn des Schneiders Sr. Kammermeyers Hanse auf den Osterstrasse, in der Porcelains=Boutique, sin extra gute St. Petersburger Talglichter von verschiedener Grosse, mit und ogne haummollenen Tochten, imgleichen dito Nachtlichter samt Talg in Fassern, zu bekommen. Bey dem Hen Justice-Rath Knud Gregorius de Klan mann mohnhaft anf dem Amacker Marckt, ist an nechstkünstigen 11 Dec. ein Capital von 21 bis 2200 Rdlr. Courant Kindergelder, entweder in Landgater, oder in Hauser und Höke hier in Copenhagen, die in der BrandCasse versichert find, zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1754-10-25
Bey Mad. Buus in der Farvenstrasse sind verschiedene Sorten Chinesische Seidenzeuge zur Verhandling angeleget, als Pordesoyen, illustring, Sattonen, Poestes Damast, gestreifte Taften, seidene Schnoftacher und Nanquius, im gleichen ein Theil Porcelain, besteend in Tasel=Servicen, Thee dito, Terrinen, Salzirkenen, Caffe=Tassen, Thee dito, Topsen, Punce-Kummen, Spidskummen und slachen Tellern, wie auch eine Theil Ostindische Waaren, von Sirzen, Schnupstücherne alles de civile Preise.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
II denne No. 86. 22de Danske Kiøbenhavnske vender. ByskMandagen, den 28 Octobr.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Petersborg, den 8 Oct. Den 1ste hujus, om Formiddagen Klokken 10 Slet, er ved den almægtige Guds Naade Hendes Keyserlige Majestet, vores Allernaadigste Monarchinde, og dette heele Rige bleven sat i den allerstørste Glæde formedelst en usig Store Fyrstes Fødsel, hvormed Gud har velsignet Deres Keyserlige Høyheder, og som har faaet det Navn PanPetrowitsch. Denne almindelige Glæde blev end samme Dag ved 201 Canon=Skud af Stadens Fæstnings-Verker bekiendtgjort, og om Aftenen skeede hos Hendes Keyserl. Majestet af de ved Hoffet forsamlede fornemme StandsPersoner af begge Kiøn de allerunderdanigste Lykønskninger til denne lykkelige og med største Længsel forønske Fødsel. Dagen derefter, om Formiddagen, blev af meenige Clericiet en solenne Taksigelses Fæst holden, og om Aftenen bleve attet hos Hans Keyserlige Høyhed, Store Fyrsten, de underdanigste Gratulationer aflagte, samt samme Dag givet den ved dette Hof værende Romersk Keyserlige Ambassadeur, Græv Esterhas, ved Ober=Ceremonie=Mesteren, Græv Santi, formerlig Efterretning derom, med det Tillæg, at Hendes Keyserlige Majestet, vores Allerdurchlauchtigste Monarchinde, var findet, at invitere begge Romersk Keyserlige Majesteter, at være tillige med Hendes Keyserlige Majestet de høye Faddere ved denne nyfødte Store-Fyrstes Daab. Den 2 hujus blev denne høyst glædelige Fødsel ved Ceremonie=Mesteren Olsuffiew ogsaa de øvrige her værende udenlandske Ministrer kundgjort. Den 6te skeede Døbe=Acten med høybemeldte nyfødte Støre=Fyrste, som fra Hendes Keyserlige Majestets Gemakker blev med en prægtig Stads baaren til det store HofCapelle. Processionen selv skal en anden Gang beskrives.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Her vil vi ikkun melde, at den nyfødte Store-Fyrste blev baaren til Hof=Capellet af Fyrstinden af Hessen-Homborg. Døbe=Acten forrettede den Keyserlige Skrifte=Fader og Protopresbyter Dubænski. Hendes Keyserlige Majestet iførte den nye døbte Store-Fyrste Ridder-Ordenen af St. Andreas. Med Hendes Keyserlige Majestet spiiste Hans Kongelige Høyhed, Store-Fyrsten og Fyrstinden af HessenHomborg, Hof=Mesterinden, Stats=Damerne og alle Personer af de første Classer med deres Fruer. Over Tafelet behagede det Hendes Keyserlige Majestet, at udbringe med en Pocal Store-Fyrstens Paul Petrowitsches Skaal, hvorved 51 Canoner bleve løsnede. Derpaa udbragte Hans Keyserlige Høyhed, Store-Fyrsten, efter udbeden Tilladelse, Hendes Keyserlige Majestets Allerhøyeste Skaal, hvorved 101 Canon=Skud skeede. Hendes Keyserlige Majestet drak siden begge Deres Keyserlige Høyheders Skaal under 41 Canoners Løsning, og besluttede med alle troe Undersaatters Skaal, hvorved 31 Canoner bleve løsnede. Samme Dag behagede det hendes Keyserlige Majestet, at forære Store-Fyrsten 100000 Rubler, og Store-Fyrstinden ligeledes 100000 Rubler, tillige med et prægtigt Hals=Smykke og Øre=Hængeler af Brillanter, samt at befale, at der skulde uddeles til hver Soldat af Garde-Regimenterne 2 Rubler, og til hver Soldat af de øvrige Regimenter saavel som til hver Matros 1 Rubel.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Turin, den 5 Oct. J denne Morgen, Kl. et Qvarteer til 2, er hendes Kongel. Høyhed, Jnfantinde Hertuginden, bleven lykkelig forløst med en ung Prinz, som har faaet Titel af Hertug af Monterrat. Denne nyefødte Prinz blev Kl. ved 11 Slet døbt, og af Hans Majestet, Kongen, og hendes Kongel. Høyhed, Princesse Felicitas, holdt over Fonten, hvilke have givet ham de Navne Amadens Alexander Maria.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
London, den 11 Oct. Fra Philladelphia bliver under 9 Aug. følgende berettet: "Vores Colonie er paa nærværende Tid udi stor Allarm. De Franske have fra Frankerige erholdt alle behøvende Krigs=Fornødenheder. Man hører her til idelige Skiermysseler, hvori de Franske stedse vinde Seyer. Allernyligst har man erholdt den Tidende, at vi have mistet 60 af vare beste Folk., Fra Rhode-Island haves under 12 August. følgende Relation: "Omtrent for 14 Dage siden arriverede her et Skib med CampecheTræ, som for nogen Tid siden tilligemed 13 Seylere var fra Bayen udseylet; de have kuns efterladt 5 Skide i Bayen, et af dem er sluppen for Fienden, men de 4 andre ere, saa snart de kom uden for Bayen, faldne i Fiendens Hænder, saa at nu ikke et eneste Skib er der. De som fælde Campeche-Træet have forladt alle deres Establissemens udi Bayen, og flyttet deres Negres og Effecter til Kysten af Musqveto. Aarsagen dertil har været den Entreprise, som Spanierne udi afvigte May-Maaned imod Bayen og Establissementerne paa Kysten af Musqveto have foretaget. Fra Williams borg i Virginien bliver under 29 Jun, berettet, at OberstJnnes var sammesteds ankommen, og at han havde forladt Lævningerne af de Caroliniske Tropper paa deres Marche til Hampton. Efter nogle Dages Forblivende i Williamsborg, er han reyst derfra, for at antage Commando over alle de Tropper, der ere samlede til denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
J denne Morgen, heder det i Brevet, ere 100 Stykker, Gevær, tilligemed Ammunition, bleven sendt til Hamp ton, for der at indskibes og føres til Alexandrien til de Nord=Caroliniske Troppers Behov. Disse Tropper skal udgjøre 400 Mand. Fra Lissabon haves den Tidende, at Orlogs-Skibet, Eenhiørningen kaldet, var sammesteds fra de Saleiske Kyster ankommen, og havde berettet, at ikke Jndbyggerne i Salee, men i Saffia og Larache, som staae under den Maroccanske Prinz Side Mahomet, havde Krig med de Engelske, og at de havde udsendt et Skib, som skulde optage alle de Engelske Skibe, der maatte møde dem.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Kiøbenhavn, den 28 Octobr. Den 27 Sept. er Josias Frandsen Holst Allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Norup Meenighed i Fyen i Embedet adjungeret og hannem at succedere. Hr. Peder Brock er Allernaadigst beskikket til at være residerende Capellan i Stange Præstegield. Søren West Lindberg at være Vice- og siden virkelig Raadmand i Fridericia. Mouritz Høyer er Allernaadigst confirmeret at være Birkedommeren til Holckenhavns Birk i Embedet adjungeret og omsider at succedere. Den 4 Octobr. er Hans Pedersen Høyer Allernaadigst beskikket til at være Sognepræst til Aggersøe og Omøe Meenigheder under Sielland. Peder Høyer ligesaa at være Sognepræst til Oddum Meenighed. Simon Wulff er Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Strindens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 11 Oct. er Hr. Frederich Cimber Allernaadigst kaldet til at være Sognepræst til Lysters Præstegield i Bergens Stift. Hr. Jens Bruun ligesaa til Ourdals Præstegield. Hr. Jens Borchsenius ligesaa til Næs Præstegield. Mag. Michael Foste ligesaa at være nederst Capellan til St. Mortens Kirke i Randers. Niels Albeck ligesaa at være Catecheta til St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn. Byefoged Jørgen Jacobsen Friis er Allernaadigst confirmeret at være tilligemed Birkefoged ved Skioldenesholms Birk. Den 18 Oct. er Studiosus Nicolai Knub Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Holdens Præstegield i Aggershuus Stift, Den 19 Oct. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Cammerherre og Oberst Hr. Frederich Ludvig Græve af Danneskiold og til Laurvigen til at være Ober Staldmester. Den 21 Oct. er Hr. Conferenz-Raad Christian von Ahlefeldt til Lille-Colmar, Allernaadigst bleven confirmeret til at være Vorbitter for det Adelige Kloster i Jtzehoe. Hr. Joseph Habela er Allernaadigst bestilt til at være Kongelig Agent paa Øen Maltha. Den 25 Oct. er Johan Collet Allernaadigst beskikket til at være Secreterer i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
J Løverdags behagede det Monarchen, at giøre en uformodentlig Tour til Citadellet Frederichshavn, hvorfra Hans Majestet retournerede om Aftenen under Canoner nes Løsning af Citadellets Volde.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
I Dag behagede det Hans Majestet, som sædvanlig, at tage ud til Jægersborg; og de 3de Kongl. Princesser giorde en Promenade en Carosse.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Om den prægtige Festin, som vores Allernaadigste Monark til Ære af den Kongel. Franske Ambassadeur den 23. hujus paa Emmedrup Gaard var anrettet, ere endnu følgende Omstændigheder at melde. Tafelen bestod af 16 Couverts, og alting var paa det allerprægtigste og overflødigste indrettet. Frue Ogier, Ambassadeurens Gemahl, sad hos Monarkens høyre Side, og Ambassadeuren ved den venstre. De øvrige Pladse vare for de høye Kongel. Ministrer og Herrer af Hoffet. Festen endtes med et Fyrværkerie. Decorationen bestod af en stor TriumphBue, omtrent 45 Fod høy, hvor oven over stod Hans Kongel. Majestets Allerhøyeste Navn en Chiffre, med følgende Jnscription: FRIDERICO V. PIO FELICI P. P. OTIMO PRINCII. Fra begge Siderne af Triumph=Buen undgik et langt Fodstykke, som bar 10 store Pyramider, 5 ved hver Side, som hængde sammen ved store Festons af Løv=Værk, og bare hver en Cartouche, med Sind=Billeder, hvoraf samme forestillede Deres Majesteters fornemmeste Dyder, og somme alluderede til de Establissemens, som Monarchen har stiftet til sine Undersaatters Velfærd, til deres CommerciForøgelse, og til Kunsters og Videnskabers Perfection. Jmellem Pyramiderne stode store antiqve Vaser. Fyrværkeriet indtog heele Længden af denne Decoration, og af dets Midte og begge Ender sprang en stor Jld-Fontaine, og igiennem Triumph Buen faldt en Perspectiv af Blusse, udi Øynene, som gik 300 Skrit langt igiennem Haven, og gav en meget prægtig Udsigt fra Gaarden af.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
Det sidstleden ommeldte det Asiatiske Compagnie tilhørende Skib, Ebenezer kaldet, er i Dag først lagt ud paa Rheden, fra Compagniets Havn, hvor Mynstringen sidste leden blev holden; Og paa Onsdag skal Mandskabet paa Skibet, de 3 Princesser kaldet, annamme de sædvanlig Udrednings Penge.
Berlingske Tidende, 1754-10-28
De Wallachiske Deputerede, have erholdt Allernaadigst Tilladelse til en Collect udi Kirkerne, hvormed blev begyndt den 23 hujus, som var Taksigelsens=Fest for den store Jldebrands Dempelse, som udi Aaret 1728. ødelagde den største Part af denne Hovedstad.