Politivennen, 1804-01-01
Præsten Holms Forslag om Kirkesangeres Stuehuses Vedligeholdelse, m. m. Mange Degnekald ere nu nedlagte i Sjælland, disse Kalds Jndkomster fordeelte paa Skolelærerne i de Sogne, som hørte til Degnekaldene, og Degnebeligerne med dekes Jorder ere solgte; ved dette Salg har den gejstlige Enkekasse faaet den Kapital igjen som stod i Degneboligerne, hvor disse vare pantsatte, og Overskuddet eller en Deel deraf er brugt til at opbygge Stuehuse for Kirkesangerne, paa de Steder, hvor Degnene tilsorn vare tillige Skolelærere, en nødvendig Udgift, da den ved Degneboligerne opførte Skole bestod blot af nogle af Fag Huus, som indeholdt Læsestuen kaldet Skolen, et Fag til Skorsteen og Jndgang til Skolen og i eller 2 Fag til Tørvehuus for Skoletørven, men intet Værelse for Skolelæreren, som da ikke heller var nødvendigt, da Degnen som var tillige Skolelærer, beboede Degne Boligen. Vi have da Stuehuse for Kirkesangerne, men endnu ingen Anordning, som fastsætter, hvo der for Eftertiden skal vedligeholde og opbygge disse Kirkesangeres Boliger, om de enten ødelægges ved Jldsvaade eller i Tiden forældes og nedfalde, og dog er saadan Anordning højst nødvendig. Den som kjender Tingenes sædvanlige Gang, veed at man ofte ikke uden Vanskelighed faaer det gjort, som dog ved Anordningen nøjagtigen er bestemt, man slutter altsaa letteligen, at det vil blive meget vanskeligere at faae Kirkesangernes Boliger vedligeholdte, naar det ej forud er fastsat, af hvem de skal vedligeholdes. Som Lodsejer har jeg selv givet mit Bidrag til en Skoles Opbyggelse, og ved denne Lejlighed har jeg seet saa mange Vanskeligheder opstaae, at jeg af mit Hjerte ønsker, at de gode Kirkesangere, som ej have meere at leve af, end det de behøve, maatte befries fra at vedligeholde deres Vaaningshunse, da denne Byrde deels vilde blive dem for tung, deels og synes ikke med billighed at kunne paalægges dem. For at sætte i et klarere Lys hvad jeg troer billighed her fordrer, tillades det mig at gjøre følgende Anmærkninger. 1) At Kirkesangere ere tillige Skolelærere og synes derfor at burde nyde den samme Fordeel, som enhver anden Skolelærer har, jeg mener at have frie Belig, og denne Boligs frie Vedligeholdelse. 2) At nogle Kirkesangeres Lønning, alt i alt be, regnet, er ej større, end de andre Skolelæ, reres, i det mindste er dette Tilfældet i Kirke Helsinge, hvorfor og Kirkesangerne ere ligesaa trængende til fri Bolig og Boligens Vedligeholdelse, som de andre Skolelærere. Jeg troer derfor, at det efter anførte Grunde vil findes passende, at den eller de, som vedligeholde den Skole, i hvilken Kirkesangeren læser som Skolelærer, burde tillige vedligeholde Kirkesangerens Stuehus, da denne ligesaalidet kan undvære Hus og Husets Vedligeholdelse, som en anden Skolelærer. Antager man disse Grunde, som jeg haaber, da der neppe vil findes Grund for det mod, satte, kunde man for Eftertiden, ligesom hid, indtil har været brugeligt, lade største Lodsejer besørge disse Kirkesangeres Stuehuse vedligeholdte, ligesom han besørger de øvrige Skolelæreres Boliger, tilligemed disses Skoler vedligeholdte og igjen opbyggede, i Til, fælde af deres Fald af Ælde, eller Ødelæggelse ved Jldebrand, og siden lade sig igjen betale af samtlige Lodsejere ved at fordele Omkostningen paa dem i Forhold til enhver Lodsejers Hartkorn, som er henlagt under dette Skoledistrikt. For at spare Lodsejerne de større Udgivter, som disse maae udrede i Tilfælde af Jldsvaade, vilde det være nyttigt, om alle Skoler og Skolelæreres Boliger, Kirkesangernes iberegnede, siden disse tillige ere Skolelærere, bleve assurerede i Brand-Cassen paa samtlige Lodsejeres Bekostning; en Udgivt, som ej blev stor, da den blev fordeelt paa saa mange, og som i Tilfælde af Jldsvaade betalte sig igjen, ved den Summa man af Assurence Cassen fik til Skolens eller Skolelærerens Stuehuses Opbyggelse. Kirke Helsinge d. 20 Julii 1604. allerunderdanigst, J. Holm.