JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Berlin, den 25de Febr. Efterat Hertugen af Wellingthon har forladt os, bliver i politiske Kredse debatteret meget over hans Sendelse til Petersborg. Man vil have hørt den Yttring af ham, at hans Regjerings Politik var henvendt paa Fredens Opretholdelse; men de som tage Deel i de ulykkelige Grækeres Anliggender, smigre sig med det Haab, at han vil gjøre Keiseren af Rusland Forslag til deres Nøds endelige Afhjælpelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Leipzig, den 26de Febr. De her i 14 Dage paa hinanden følgende to Fallissementer af de store Handelshuse Reichenbach og Platzmann har rystet vor Handelsverden frygtelig. Det førstnævnte bliver meget beklaget, og fra alle Sider komme store Tilbud, i Tilfælde samme kunde reddes. En Kjøbmand her har saaledes strax tilbuden 50 til 100,000 Rdlr.; selv Kongen og Magistraten skulle være villige til Hjælp. J Marts f. A. skal dette Huses Formue have beløbet sig til 875,000 Rdlr., og nu skal Fordringerne være over 2 Millioner. Det andet Huses Bankerot er 380,000 Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Rom, den 10de Jan. Ludvig Bonaparte har nu forladt Rom og er flyttet til Florents, hvor han vil beboe et af ham kjøbt og meubleret Pallads; men hans aandrige og meget elskværdige Gemalinde er igjen kommen hertil, for at overvære sin Søns Formæling med en Datter af Lucian. Ogsaa Hjeronimus Bonaparte har yttret Ønske om at forlade Rom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Adskilligt. J Brüssel har 3 Jødefamilier ladet sig døbe. Den russiske Greve Sabatowki er paa Reisen fra Warschau til Dresden bleven arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Fastelavns Mandag gav den engelske Gesandt i Wien en yderst glimrende Maskerade, hvortil han i lang Tid havde gjort Forberedelser. Alt hvad Udmærket Keiserstaden havde af Rang, Skjønhed og Rigdom var der tilstæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
En Kone i Mecheln, i Holland, er bleven arresteret for at have falbudt Bøger, der vare stillede imod Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Siden 1819 er i Skotland forefalden 1,186 Bankerotter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
J et Hyrdebrev, som Biskoppen af Lausanne og Gens har udstædt til nogle forstokkede Syndere, hedder det: "Ja, til Eder, J Verdens og Satans ulykkelige Offere! sender Gudmennesket os. Eders Fader er Diævelen, de Fordømte Eders Brødre, en ulykkelig Evighed Eders Arvelod og Eders Fortjenester Mørkets Gierninger, o. s. v. - Det er at tale med Fynd!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Kronprindsen af Brasilien, som er bleven døbt den 10de December, blev kaldet: Pedro de Alcantara JogoCarlos Leopold Salvador Ribiano Francessco Zaviero, di Paulo Leocadio Miguel Gabriel Rafnel Gonzaga. En Barbeersvend, som ved sidste bøhmiske Gods Lotterie vandt et gammelt Slot, er allerede i fuld Gang med at ødelægge samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Den som Digter og Skribent berømte Johannes Falk døde den 14de Febr. i Weimar, hvor han havde oprettet et Jnstitut for at danne fader og moderløse Børn til nytttige Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Blandt de sidste Forfremmelser i den russiske Armee findes ogsaa at Generalmajor v. Rüdiger er avanceret til Generallieutenant og prydet med Alexander=NewskyOrdenen, som er den fornemste russiske Ridderorden. (Laurids Buch von Rüdiger, født i Randers, blev i Begyndelsen af Danmarks sidste Krig annecteret Lieutenant, tjente siden ved Artilleriet og blev i 1812 Ridder af Dannebrogen. Siden gik han i russisk Tjeneste, som Capitain, og blev Adjutant hos General Bennigsen, hvorfra han kom i den keiserl. Generalstab og blev for et Par Aar siden allerede Generalmajor. Han er en Mand paa 40 Aar.) (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Jndenlandsk. Fra Saxkjøbings Toldsted er i Aaret 1825 udgaaede 182 Fartøier og Baade med efterstaaende Varer: 1) Til fremmede Steder. 4000 Tdr. Byg, 60 Tdr. Erter, 105 Tdr. Hørfrøe, 971 Tdr. Havre, 4,804 Tdr. Hvede; 12 Tdr. Hvedemeel; 16 Tdr. Rugmeel; 65 Tdr. Malt; 1,825. Tdr. Rug; 9 Tdr. Raps og 216 Tdr. Vikker; i Alt 12,083 Tønder. Endvidere af andre Varer. 2,300 Potter Kornbrændeviin, 764 Skpd. Creatur been; 14 Lpd. Sengefjer, 71 Stkr. salte Koehuder; 170 Pd. Hjortetak, 18 Tdr. salt Kjød, 3,000 Stkr. Kalve- og Lammeskind, 86 Pd. gult Vox. 2) Til Hertugdømmene: 2,196 Tdr. Byg, 12 Tdr. Hørfrøe; 9 Tdr. Hampefrøe; 230 Tønder Havre; 200 Tønder Hvede; 17 Tdr. Hvedemeel; 106 Tdr. Rug og 20 Tdr. Vikker, i Alt 2,850 Tønder. Endvidere af andre Varer. 96 Favne Brænde; 294 Stkr. smaae Grise, 23 Tdr. Smør, 66 Stkr. Sviin og 55 Stkr. Lammeskind. 3) Til indenlandske Steder. 1,575 Tdr. Byg, 81 Tdr. Bankebyg, 8,206 Tdr. Hvede, 409 Tdr. Havre, 21 Tdr. Hampefrøe; 108 Tdr. Rugmeel, 80 Tdr. Hvedemeel; 18 Tdr. Bygmeel, 527 Tdr. Rug; 506 Tdr. Raps og 155 Tdr. Vikker; i Alt 11,686 Tønder. Altsaa er i fornævnte Aar udført 26,619 Tønder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Christendommens Jubilæum festligholdes første Pintsedag i den nye Slotskirke i Kjøbenhavn, som da indvies af Biskop Münter. Søndagen derpaa confirmeres, i samme Hs. kgl. Høihed Prinds Christians Søn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Forrige Aar forliste 25 i Kjøbenhavn hjemmehørende Skibe, hvis Mandskab ere deels omkomne og deels have kun bjerget Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Hr. Capitain Georg Gottlob Stage er, ved Stemmefleerhed, antaget til, for det danske asiatiske Compagnie, at føre Skibet Christianshavn, der i Aar skal afgaae til China.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Dr. Heibergs Vaudeville Kong Salamon og Jørgen, Hattemager blev givet den 26de f. M. i det dramatiske Selskabs Locale i Aalborg. Huset, som rummer 600 Tilskuere, var ganske fuldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
J Tiden fra den 7de til den 23de f. M. har været 3de Gange Jldløs i og ved nogle Huse af Aarslev Bye i Sønderup Sogn, i Sjælland, hvilken dog de 2de Gange igjen blev slukket inden den kom til at gribe om sig; men den ene Gang afbrændte nogle Fag Udhuus for en Huusmand. Dennes Kone har tilstaaet, at have alle 3 Gange paasat Jlden og er derfor nu fængslet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Mølleren i Aarhuus, Chr. Th. Guldager, bekjendtgiør under 30te Januar sidstleden, at ingen Landsbye møllere eller andre fra Landet maa føre malet Rug, Byg og andet Korn til Salg i Husene og paa Torvene der i Staden, saasom Aarhuus Mølle har et Privilegium af 18de Marts 1646 (altsaa gammelt nok), som forbyder at gjøre samme Mølles Maling eller Told korns Jntrader Afbræk, og giver Møllens Eier Ret til Anholdelse saavel af Kornet, som af Befordringen, hvormed det bringes, samt at han herefter vil søge at haandhæve disse Rettigheder. - (Ligesom Kjøbstæd Møllere ere, i Hensyn til at udvide deres Møllebrug, givet lige Ret med andre Professionister som ere Kjøbstæd Borgere, kunde de vel ogsaa med Billighed gjøre Fordring paa, at Landsbye=Møllere ikke maatte male for Kjøbstæd-Jndbyggere; thi, hvor sligt foregaaer, synes det dog som om Kjøbstæd Mølleren, der svarer Skatter af sin Næring, lider Jndgreb i denne, og følgelig burde være ligesaa berettiget til at hævde sin, som andre Professionister deres Næring.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Der er i denne Tid, ifølge Vesterhavets Forening med Liimfjorden, indtruffet den Sjældenhed (som i Aarhundrede ikke forhen var Tilfældet), at man i Silde garnene i Sallingsund har fanget en 8 Pd. vægtig Torsk og en Rokke (Skalle); den Sidste var saare uvelkommen i Garnet, da dens Pigge reve det itu Som Beviis paa denne Forvandling ved Vesterhavets Gang, fanges nu og i Liimfjorden, Sønden for Ladepladsen Krik, i Vestervig Sogn, smaae østersøiske Torsk hvilket aldrig for var Tilfældet førend Havet og Fjorden forenedes. Denne Alliance, stærkere end Fastlandets og Søemagternes paa Jorden, synes at ville for bestandig hindre al Samfærsel imellem Thisted og Ringkjøbings Amter, uden ved Baade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
J Randers Avis læses følgende: En høist sørgelig Begivenhed i har Mandags Eftermiddags tildraget sig i Ørsted Præstegaard, i Rongsøe Herred. En Dreng paa 11 Aar var sendt over i et Kammer i Gaarden, for at hente et Jagtgevær, i det han, med Geværet, i Haanden, igien vil træde ud i Gaarden, snubler han over Dørtrinet, og kommer derved til at støde Gevær kolden heftig imod Steenbroen, hvorved Skuddet gaaer af, og rædsomme Tilfældighed! – i det samme rækker just tvende mindre Brødre (en paa 6 og en paa 4 Aar) Hovederne ud af en anden, ei langt derfra værende, Dør, og styrte, trufne i Hovedet af Skuddet, øieblikkelig til Jorden. Det ene Barn var død paa Stedet, og det andet levede kun faa Minuter efter. De ulykkelige Forældre og den ældre Broder, der saaledes er bleven et uskyldigt Redskab i den urandsagelige Skjæbnes Haand, ere utrøstelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 7de Marts Hamb. 2 M. - , a vista 232. Spec. 230. - Specier solgtes til 13 Mk. 15 s. – Bankdisconto 5 Proc. – 4 Proc. kongelige Obligationer (uden Renter) 81 1/2 a 82 1/4 Rbd. Sedler; i Banco 69 1/2 a 70 1/4. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. eller 116 1/2 a 117 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100. Ditto 4000 Bcomk. 99 1/2 a 100. 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101. Nye 4 Proc. Ditto 92 3/4 i Banco. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 201 1/2 a 202 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjæld 55 1/2 a 56 s. Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Bekjendtgjørelser. Det til Addressecontoiret Jndsendte, angaaende ugentlige Hestemarkeder, kan ikke optages i dette Blad, førend Jndsenderen under sit Navn begjærer Jndrykkelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
En Herre eller Dame kan faae tilleie 2 Værelser, og om ønskes Kosten i Huset, paa Prindseholm pr. Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
Auctioner. Jfølge Execution og vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver afholdt 3 offentlige Auctioner over den Gaardmand Jan Rasmussen Thygesen tilhørende Udflyttergaard No. 10 af Veggerløse, af Hartkorn 8 Tdr. 1 Skpe. 2 Fdk. 1 1 Alb. Ager og Eng, med tilhørende Bygninger af 17 Fag Stuehuus og 37 Fag Udhuse, samt tilliggende Jorder af circa 67 Tdr. Land geometrisk Maal, og Gaardens Andeel i Veggerløse Byes Fælledsgræsning, nemlig: 1ste Auction Fredagen den 31te Marts d. A., 2den Fredagen den 14de April d. A. og 3die - Fredagen den 28de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-10
J Gaardens Jorder er nedlagt 6 Tdr. Rug og 5 Tdr. Hvede i Vintersæd, og med Gaarden følger en Besætning af 10 Heste, 9 Køer og en Tyr, 4 Vogne, 2 Plouge, 4 Harver, 1 Tromle og noget Seletøi, Første og anden Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing, og tredie Auction paa Gaarden selv. Auctionsconditionerne ere forinden Auctionerne at erfare hos Procurator Dahlstrøm heri Byen. Hvilket, efter Bestemmelsen i Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 25de Febr. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. fterretninger. Addressecontoirs - Philo Tyvende Aargang. Nummer 21. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, mod Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Udenlandsk. Triest, den 23de Februar. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel har Overbefalingsmanden for den østerrigske Søemagt i Archipel, Hr. Accurti, besøgt hiin Hovedstad og opholdt sig der i 8 Dage. Saavel i Constantinopel som i Alexandrien gjøres atter Udrustninger, for at afsende en nye Expedition imod Grækenland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
London, den 28de Febr. Fra 15de Decbr. f. A. til 1ste Febr. d. A. har det rothschildske Huus alene bragt 2,100,000 Sovereigns i Banken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Den 24de dennes er i en Forsamling af Menigheds raadet i City, under Lord-Majorens Forsæde, besluttet at overrække Parlementet et Bønskrivt om en Forandring i Kornlovene. Det bør bemærkes: at Bøn skrivter fra Magistraten i London, som Rigets første Corporation, have stedse i National-Jnteressens Anliggender en vigtig Jndflydelse, og kunne betragtes som Forbud paa et godt Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Man troer nu, at Banken vil give Forskud paa Varer, og Regjeringen gaae i Caution for det mulige Tab, ja den skal endog ville afbetale endeel af sin Skyld til Banken. For at Jngen skal undsee sig ved at ansøge om saadanne Forskud, har Commissairerne for samme aflagt Eed paa, at holde ethvert Andragende i saa Henseende hemmeligt. Jsær skulle Manufactur-Districterne i det Jndre betænkes, for at afhjælpe Miscrediten og forebygge Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Efter Breve fra Zante er den 28de Januar ankommen 18 græske Brigger til Patras, og man ventede snart 70 bevæbnede Skibe, for der at angribe den tyrkiske Flaade. Tirsdagen den 14 Marts 1826.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Til Guadelaxara skal med en Coureer være kommen den Efterretning, at Callao og Teper have overgivet sig. Ogsaa i Cumana gik Rygtet og Callaos Overgivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Madrid, den 16de Febr. Statsraadet har berettet Kongen: "at det er overbeviist om, at den nye Armee bestaaer for største Deelen af Revolutionaire, om hvilke man kan antage, at de ere meer imod end for Tronens og Religionens Sag, og flere Generaler synes at have til Øiemeed, at opløse de troe og tappre Frivillige. Raadet var derfor af den Mening, at det var uundgaaelig nødvendigt, at opløse Linie-Armeen, og derimod udvide de Frivilliges Corps samt opbyde National Milicen." Derover opstod i Gaar og i Dag meget stormende Forhandlinger i Statsraadet, hvor Kongen havde henviist Sagen. Krigsministeren søgte at godtgjøre, at ved Armeens Opløsning stod Statens Sikkerhed i Fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
J den senere Tid har den engelske Gesandt havt hyppige Conferencer med Premierministeren, Hertugen, af Jnfantado. Længe syntes han blot at spille Jagttagerens Rolle, men nu er det anderledes. Velunderrettede Folk paastaae, at hine Conferencer angaae Americas Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Paris, den 28de Febr. H. kgl. H. Madame, Hertuginden af Berry, havde i Gaar paa en Kjøretour til Rosny den Ulykke, at Hestene bleve skye og løbske ved St. Germain, Vognen veltede, men lykkeligviis slap Madame og begge Hofdamerne med lette Contusioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Hertugen af Orleans skal til Foræring have erholdt den græske Kriger Nikitas Stridsøre, med hvilken denne i en Fægtning dræbte 150 Tyrker, og derfor fik Tilnavnet: Tyrkeæderen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Fordi en Landmand i Provindsen Artois ikke for sin Død blev betjent med Sacrammentet, bleve de kirkelige Begravelsesceremonier ham nægtede; men uagtet Geistligheden, som i Frankrig gjerne vil bruge Magtsproget, vedblev at nægte Begravelsen, bragte den Afdødes Sognemænd Liget til Jorden. Til dette Triumphtog stødte saamange andre Sognes Beboere, at Liigfølget udgjorde over 4000 Personer. Geistligheden, som (efter deres Maade at anskue Sagen paa rimeligviis ærgrede sig over en saadan tagen Frihed, nægtede Klokkeringning; men istedet derfor betiente Følget sig af endeel Sogne trommer, sang de behørige Psalmer og udførte Begravelsen med megen Høitidelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Efter en Skrivelse fra Triest af 12te Februar skal Grækerne have stukken 30 tyrkiske Fartøier i Brand, og Colocotroni og Londo fuldstændig slaget Jbrahims forskjellige Corpser i Peleponnes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Vore Blade ville vide fra Rusland, at det russiske Folk er meget tilbøieligt til Krig med Tyrkerne, og Geistligheden understøtter og opluer denne Stemning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Mexico, den 15de Januar. Den 1ste Januar har Præsidenten Bittoria høitideligen aabnet den mexicanske Congres. J den derved holdte Tale udkastede han et meget glædeligt billede af Republikens blomstrende Tilstand. Lovenes nøiagtige Opfyldelse i det Jndre har havt de lykkeligste Følger. Statens Jndtægter overstige Udgivterne, og Landets Handel vinder bestandigt større Udvidelse. Præsidenten tænker med den gladeste Taknemmelighed paa den saa lykkelig knyttede Forbindelse med Storbrittanien, og tilkjendegiver, at samme vil skee med Frankrig og Nederlandene, en Handels agent er udnævnt for Preussen, Republiken har erholdt de venskabeligste Forsikkringer fra Danmark og Sverrigs Sider, Rusland har heller intet aabenbart fiendtligt Sindelag, og Alt lader formode, at vor Gesandt i Rom vil finde god Modtagelse af Paven. Om Nordamerica og dets venskabelige Forhold bliver talt med Enthusiasme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Adskilligt. Den i Stockholm blandt Hestene forrige Aar grasserende Sygdom har nu atter viist sig der i Staden paa en meget allarmerende Maade. Omtrent 50 Heste, tilhørende Private, ere i faa Dage førte til Veterinair=Indretningen for at cureres for denne Sygdom, og man befrygter, at et endnu større Antal befindes hjemme i Husene smittet deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
J Ancona skulde nylig været opkjøbt Korn til Grækerne for 8000 falske Pjastre; men Bedrageriet blev opdaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Paven skal nu for det meste være sengeliggende, og tage sig det meget nær, at man allerede i hans levende Live kaster Lod om hans Kjortel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
For 50 Aar siden forfattede Göethe et Bryllups vers til et Par af sine Venner. Den Gang kom det for sildig. Nu derimod er det brugt til samme Pars Guldbryllup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Times paastaaer, at den engelske Regjering vil, at Grækerne skal have en constitutionel Konge, som ikke maa staae i Forbindelse med de større Magter, og at Grækenland herefter skal beskyttes af England, Østerrig, og Rusland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Kongen af Bayern, der bestandig vedbliver at indføre Besparelser, har nu befalet Militairskriveriernes Personale, ikke at bruge et heelt Ark Papir hvor et halvt Ark kan være nok.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
J Storhertugdømmet Posen fødte en Kone forrige Aar et kun 7 Maaneder baaret Barn, der 14 Dage efter Fødselen som i samme Stilling som i Moderens Liv. Derefter blev det rask, og befinder sig nu ligesaa vel som ethvert andet fuldbaaren Barn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
J Hamborg opholder sig i denne Tid en Kunstner, som tillige er Mester i at formere Verden; thi med 2 Koner har han avlet 34 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
En gammel Snedker i Hamborg kom en Aften, for faa Uger siden, temmelig perialiseret til sin Bolig i 3die Etage. Jstedet for at gaae ind i Stuen, gik han, med Stok og Pibe i Haanden, ud af en Luge og styrtede ned paa Jorden, hvor han kom til at staae opreist uden tilsyneladende Skade. Han døde dog 9 Dage efter Faldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Brusseler-Bladet Orakle paastaaer, at MalteserOrdenen opbyder i Paris alt Muligt, for at erholde Godtgjørelse for Tabet af Malta. Ordenen skal have Øie paa den skjønne Øe Cypern. Ogsaa vort Aarhundrede har seet Dommedagspropheter at fremtræde, dog har ingen af dem funden saa almindelig Tiltroe som hine i det 16de Sekel. Saaledes havde en Magister, ved Navn Michael Stiefel, Præst i Holsdorf og Lochan ved Wittenberg, deels ved egen Udregning af Quadrattal, deels endnu ved 21 andre Grunde, opdaget, at Verden skulde forgaae i Aaret 1533, den 3die October, om Morgenen Kl. 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
- Magister Stiefel havde Ord for at være en from og lærd Mand, og hans Menighed troede ham. Mere end eengang forkyndte han Bønderne fra Prædikestolen sin Opdagelse, lod ogsaa en Bog trykke derom; de fæstede Lid til deres Siælesørgers Ord, lode deres Arbeide ligge, og satte Alt, hvad de eiede, til. Han selv gav dem, som ikke troede ham, sit Huusgeraad og sine Bøger. De sidste Dage kunde Magister Stiefel, ikke gjøre andet, end sidde i Skriftestolen. - Ei alene fra alle Naboegnene strømmede Folk til ham, for inden Verdens Undergang, at opbygges ved hans Tale; men endog fra Schlesien og endnu fjernere Provindser reiste vildledte Siæle hid. Den fastsatte Dag kom: Magister Stiefel lod ringe til Kirkegang, besteeg Prædikestolen, og opmuntrede Tilhørerne til at være beredte. - Han prædikede og prædikede, holdt inde et Øieblik, saae til uhret, gjennem Vinduerne op mod Himmelen, prædikede igjen, og meente ikke Andet, end at ethvert Ord skulde blive det sidste. Klokken slog slog otte, og Kirken stod endnu. Magisteren kunde ikke undertrykke en urolig Bevægelse. Da trak et Uveir op paa Horizonten. – Nu fik han nyt Mod, opløftede atter sin Røst, sikkrere og kraftigere end for, og erklærede: nu var det sidste Øieblik forhaanden. - Uveiret gik imidlertid over. Man saae ret veemodig efter det, stak Hovederne sammen, ventede og ventede. Endelig blev Tiden de gode Bondemænd for lang. Nogle vovede at stikke Hovedet ud af Kirkedøren; de fandt Himmelen reen og klar. Det løb fra Mund til Mund, der kom igjen Liv i den halvhensovende Menighed Scenen forandredes. Nu begyndte nemlig Bønderne at prædike. De udskjeldte deres Siælesørger, reve ham ned af Prædikestolen, bandt ham med Strikker og slæbte ham til Wittenberg for Retten. De forlangte Skadesløsholdelse, da de, forledte af ham, havde forødt Alt hvad de eiede. – Ved Luthers Anseelse og Øvrighedens Mægling stilledes de nogenledes tilfreds. – Omsider blev Magister Stiefel forflyttet til Landsbyen Staberstrøm, ei langt fra Königsberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-03-14
Jndenlandsk. Under 22de Februar er fra Cancelliet udfærdiget følgende Placat. F. 1. Enhver, som for Fremtiden maatte vorde beskikket til Præst i Danmark, eller forflyttet fra et geistligt Embede til et andet, skal være forpligtet til at forsikkre sin eventuelle Enke en aarlig Pension i den almindelige Enkecasse, liig en Femtedeel af den Sum, hvortil Embedet efter de ældre Angivelser, af 1768 er anslaaet, dog saaledes, at ved de mindre Præstekald, som i disse Angivelser ere ansatte under 200 Rbd., den Pension, der maatte være den eventuelle Enke forsikkret i den geistlige Enkecasse, skal komme til Afdrag i den Pension, som Embedsmændene, efter den ovenfor bestemte Maalestok, ellers vilde være forbundne til at forsikkre ved Jndskud i den almindelige Enkecasse. H. 2. Enhver Embedsmand udenfor den geistlige Stand, som nyder uvisse Embedsindtægter, og hvis Forpligtelse til Jndskud i den almindelige Enke casse ikke ved særskilte Lovbud er bestemt, bør, foruden den Pension, som han, efter sin faste Gage, maatte være forpligtet til at forsikkre, gjøre et saa stort Jnd i den almindelige Enkecasse, at hans eventuelle Enke derfra erholder en aarlig Pension, der svarer til en Tiendedeel af de ham tillagte uvisse Embedsindtægter. S. 3. Saafremt nogen Embedsmand ikke, efter foregaaende Opfordring, melder sig hos Directionen for den almindelige Enkecasse, for at gjøre det pligtige Jndskud i bemeldte Casse, skal det paaligge det Collegium, hvorunder han sorterer, efter Anmodning fra Directionen for den almindelige Pensionscasse, at foranstalte, at han, enten ved Suspension eller Mulcter, tilholdes inden en vis Frist at opfylde denne sin Forpligtelse.