JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Efter en nøiagtig Besigtigelse gav Høisamme sin fuldkomneste Tilfredshed tilkjende med de under Major og Canal-Jnspecteur, Ridder v. Lunds Ledelse staaende Arbeider. J Anledning af dette den høie Reisendes naadigste Besøg, erholdt samtlige Arbeidere paa denne Dag dobbelt Arbeidsløn. J Forbindelse med Efterretningen om Kronprindsens Gjennemreise melder oldeslober Ugeblad, at et, som det synes, fra en troværdig Kilde udsprunget Rygte vil vide, at Hs. kgl. Høihed Kronprindsessen skal befinde sig i velsignede Omstændigheder."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Den bekjendte Nathanson skrives der fra Altona - rumsterer endnu i alle Bladene. Han er en urolig Gjæst, i hvis Hoved det maa see underlig ud. Nu tænker han atter paa at udgive, paa Subscription, et almeennyttigt, Skrift, der skal in beholde tidsvarende Forslag og Fingerpeg for Hamborg, Altona, Danmark og Hertugdømmerne. Hr. Nathanson har ogsaa meldt sig til en vacant Politibetjent Post her, og dertil støttet sig paa høie Anbefalinger; men i ethvert Tilfælde vil han offentlig ansættes, og ikke anvendes til hemmelige Functioner. Hans Søns Overgang til den christelige Religion, hvorved han efter sin høie Fadder, Hertugen af Augustenborg, skal erholde Navnet Christian, er atter bleven udsat, da Pastor Grinesen ved Jacobskirken i Hamborg ikke vil foretage Daabshandlingen offentlig, men hjemme i sit Huus, for at undgaae Opsigt; Nathanson, Faderen, hvem det derimod er om at gjøre at vække Opsigt, paastaaer derimod at hans Søn skal døbes i Kirken, og naar saadant ikke kan skee i Hamborg, saa vil han lade samme fuldbyrde af Hr. Pastor Nievert i Altona. (Jtzeh. Ugbl.) Ved en Jldebrand, som i Natten til 18de De, lagde en Borgers Huus i Grønnegade i Altona i Aske, omkom ulykkeligviis et Barn; hvilket er desværre ikke er det første Tilfælde af dette Slags i Vinter. (Dannen.) Den største Gevinst i Klasselotteriets 1ste Trækn. (4,000 Rbd.) skal være kommen til Altona.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
J Dannevirke" læses under Efterlysning: "Efterat Byens Forstand i nogle Aar, som følge af altfor dyb Grandsken i Herman v. Bremenfeldts efterladte politiske Skrifter, ikke var været saa gandske rigtig i Hovedet, er den sidstleden løben aldeles bort Samme var iført en blaa Jakke, rød Vest og hvid Buxer (die Landeskarben), paa Hovedet en tyk Studenterhue, paa Fødderne Træskoe. Den taler gebrokken Tydsk med jydsk Accent. For Anholdelse og Jndlevering loves herved en Douceur af 100 Rbd. i nye slesvigbolsteenske Banksedler, som udbetales af den tie demannske Bank. Haderslev, den 18de Februar 1845. Casper Tanke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Den 16de dennes kom to Damer (?) ind hos en Skræder i Viingaardstræde i Kbhvn, og ønskede at see paa nogle Veste. Der blev viist dem flere, hvoraf de udvalgte en, som de betalte. Jmidlertid bemærkede Skræderen nogle mistænkelige Bevægelser hos Damerne; han tog sig den Frihed, trods deres ivrige Protestationer, at undersøge dem, og mærkeligt nok havde tvende Veste forstukket sig under den Enes Kaabe, saa at Damerne selv ikke kunde begribe, hvorledes de vare komne der. For at Gaaden kunde blive opløst, blev Politiet tilkaldt, der allerede skal have faaet den løst til Skræderens store Tilfredshed. (Ab. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Menneskevennen Capt. Turen i Kbhvn, bekjendtgjør at have uddeelt de ham med Posten tilsendte 50 Rbd. til 8 meget trængende Familier, blandt hvilke han nævner een, som ingen Varme havde havt i 8 Dage, hvorpaa Konen var staaet op af sit Sygeleie, for i den strængeste Kulde, bedækket med en gl. tynd Sirtses Trøie og Skjørt (hendes eneste Kjole stod i Pant for Brød), at slæbe sig fra sin Bolig længst ude paa Christianshavn til Turens Bopæl, for at klage sin Rød. Hun døde 4 Dage derefter. Manden har efterhaanden begravet, foruden sin Kone, alle sine Børn paa eet eneste nær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
J Torsdags i f. Uge om Eftermiddagen gik en velklædt Herre ved Frederiksholmscanal i Kbhvn., da en halvnøgen, af Kulde zittrende Dreng, kom løbende efter ham og spurgte, om den gode Herre ikke havde tabt en Tegnebog. Manden blev baade forskrækket og glad paa eengang, thi den indeholdt, foruden endeel værdifulde Papirer: 320 Rbd. Jnden han havde sagt ja, var allerede Tegnebogen i sin rette Eiers Hænder. Manden tog nu et Par Sedler og vilde give den ærlige Finder; men hvor studsede han ikke, da den fattige Stakkel takkende svarede, at han ikke turde tage imod Gaven, uden den gode Herre selv vilde give hans syge Møder den, da han frygtede hun ikke vilde troe, at han havde faaet saamange Penge foræret. Den velklædte Mand seer paa Drengen og forundres over at høre Sligt af Armodens Mund. Han følger med. J en af Christianshavns smudsigste Gader laa det Huus, hvor den lille Ærliges Moder befandt sig, sengeliggende, hentæret af Kummer og Sygdom. Den hele Bolig har Armodens Præg To Stole, et skrøbeligt Bord og et paa Gulvet redt Leie var det hele Bohave. Da den Fremmede havde fortalt den fattige Moder om hendes Søns Ærlighed og lagt 20 Rbd. paa hendes Leie, fulgte en Scene, som neppe lader sig beskrive Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Kunst agent Bravo i Rom og kongl. dansk Consul Dalgas, i Livorno til Riddere af Dannebrogordenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Den af det kgl. danske Cancelli mod Horsens Avises Udgiver anlagte Sag for at have optaget Extracten af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotocol er i Mandags i forrige Uge bleven paadømt ved Landsoverretten i Viborg, hvorved Tiltalte blev frifunden for Actors Tiltale, imod at betale Sagens Omkostninger. - Efter Forlydende skal der fra høiere Sted nu være givet Ordre til, at samtlige disse Extract-Sager skulle hæves. (Horf. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
J Hjørringegnen har man søgt at jage en unyttig Choleraskræk i Folk, i Anledning af flere i een Familie i Landsbyen Skallerup hurtigt paa hinanden fulgte Dødsfald, hvorom der i Lægeattesten skal være anført Cholera" som Dødsaarsag. Aalb. Avis gjør i denne Anledning opmærksom paa, at det er en i det medicinske Sprog benævnt Cholera danica, der viser sig i Brækning, Diarboe og Krampe i Læggene, og som i sig selv skal være angribende nok; men ellers i farlig Beskaffenhed Jntet har tilfælleds med sin frygtede og berygtede Navnesøster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Under 8de Januar er Hr. Farver A. P. Wibroe, i Aalborg forundt Bevilling til Anlæggelse af en Tøi fabrik, og Tøifabricant Leisner til Anlæggelse af et Farveri sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
J Rd. Av. Nr. 29 læses følgende med Overskrift, "Efterlysning. Da min Muse, Mette Marie Melpomene, der i 1 1/2 Aar har været i min Tieneste, siden 21de December f. A. har forladt Samme uden min Tilladelse, og senere ikke er vendt tilbage, skulde jeg herved tjenstligst anmode Dhrr. Retsbetjente og behageligst at lade hende efterlyse - hver i sin Jurisdiction - og i Antræffelsestilfælde at lade hende transportere tilbage til R. . . . - Hendes Signalement er saaledes: 45 er Femogfyrgetyve Aar, middel af Høide og Legemsbygning, sort Haar, sorte melancholske noget rindende Øine, et Arr lidt ovenfor Næsen (fik hun af Pegasus, der engang slog op og traf hende mellem begge Øine) og et Arr paa den indvendige Side af den venstre Arm (hvorledes hun har faaet dette skal jeg ikke kunne bestemme; hun er meget mager, rystbaandet, halter lidt paa den høire Been, lider af Tæring; men seer forresten frisk og sund ud. - Ved hendes Flugt var hun iført en hvid Silkekjole, et mørkt Casimirs Shavl, en Krands Co presser som Hovedet, et stort Vadmels Underskjørt, sorte Uldstrømper og Træsko paa Fødderne. - NB.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Dhrr. Poeter, der, ved enhver nok saa ubetydelig Persons Død, fylde Aviserne med de meest bjærtebrækkende Elegier, bedes især lægge Mærke til Følgende: Hvis hun som jeg desværre maa befrygte skulde være omkommen paa Marken i den strænge Kulde, udlover jeg herved en Belønning af 50 Rbd., siger og skriver Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sedler og Tegn, til den, der i de meest jammerfulde Vers planter en stille mellancholsk Mindeblomst paa hendes tause Hvilested. Kun maa Jorden, hvori Blomsten sættes, sammenæltes med Livets Ustadighed, Dødens Grusomhed, Venners mageløse Smerte &c.; denne Deig maa krydres med Mindets føde Sallighed, Haabet om Gjenmødels Blidhed og Udødelighedens Uendelighed. Midt i denne vel tillavede Jord sættes hendes evige Mindeblomst. Jeg behøver vist næppe at tilføie, at Blomsten maa plantes i en Avis; Publicum faaer derved Leilighed til deels at indsuge dens veemodsfulde Duft, deels lærer det ogsaa at kjende den forundringsværdige geniale Gartner. R., den 6te Febr. 1845. L. P. Th. p. (Som mange Andre Poet i egen Jndbildning.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Hestemarkedet for. Mandags og Tirsdags i Nørresundby var talrig besøgt, dog uden betydelig Omsætning, da udenlandske Kjøbere manglede. Gode Heste betaltes med 100 til 120 Rbd., Arbeidsheste fra 50 til 70, ældre dito 25 til 40 Rbd. - Hestemarkedet i Horsens var besøgt af mangfoldige fremmede Hestehandlere, som kjøbte en betydelig Deel af de bedste Heste, til en Priis fra 100 til 115 og 130 Rbd. Stk., Udnævnelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Under 15de d. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Capitain af Livcorpset A. F. Holstein til Postmester i Nykjøbing i Sjælland fra 1ste April d. A. at regne, mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne. - Under 20de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket personel Capellan for Veiløe- og Vester-Egitsborg Menigheder i Sjælland M. Melbye til Sognepræst for Asserup og Reerslev Menigheder i Fyen (Besidderen af Stamhuset Hindsgan, Kammerherre Føns, udøver jus proponendi til dette Kald) og Cand. theol. C. F. C. Lehn til personel Capellan paa eget An= og Tilsvar hos Sognepræsten for Steenmagle og Steenlille Menigheder i Sjælland G. F. Bendtsen. - Under 21de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Patroullebetjent ved Toldgrændsen mellem Nørre-Jylland og Slesvig, F. C. Plum, til Controlleur ved bemeldte Toldgrændse. Under 20de d. M. har Hans Majestæt i Naade og med Pension entlediget Chefen for Correspondencecontoiret ved Tallottoet i Altona, J. H. Wasserfall.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Ledige Embeder. Thyregod og Vester Sognekald i Ribe Stift; gl. Angivelse 200 Rd. Dette Kald er iblandt dem, der nyde særdeles Lettelse i Skatter, (Opslaget vacant den 20de Februar) Thisted, Den Misfornøielse flere Reisende have yttret med Gjæstgiverstedet Pinens" slette Tilstand, foranledige deden i Nr. 26 af Thisted Avindførte Anke; det er derfor Redactionen særdeles kjært, at kunne underrette Publikum, om, at denne Mangel snart kan ventes afhjulpen, hvilket sees af efterfølgende Meddelelse, derfra en aldeles officiel Kilde er bleven Redacteuren, godhedsfuld tilsendt: J Anledning af det i Thisted Avis Nr. 20 indrykkede Jnserat, betræffende Gjæstgiverstedet Pinen ved Sallingsund, bedes Redactionen om at underrette Publikum om, at Ønsket og Amtets Jndseende med bemeldte Gjæstgiversted er forlængst opfyldt, i det der i Erkjendelsen af dets overordentlig stette Tilstand, er for 4 Maaneder siden fra Amtet gjort Jndstilling om et nyt Gjæstgiversteds Oprettelse i andre Hænder, hvortil der nu er Leilighed, da Stedets nuværende Besidder intet Gjæstgiver Privilegium har og efter sin Alder vel neppe vil erholde saadant. Men netop fordi der for Tiden intet privilegeret Gjæstgiverie findes i Pinen kan der fra Autoriteternes Side intet foretages i Anledning af Stedets slette Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Døde, Kjøbenhavn; Secretair og forhenværende Kasserer ved Stadens Hovedkasse, Ove Høegh Lybecker; Viinhandler P. L. R. Hansens Enke, Christine Cathrine, f. Hansen; Ane Marie Petersen, Enke efter forlængst afdøde Overauditeur, Raadmand, By- og Raadstueskriver i Aarhuus, Christoffer Andreas Petersen; Anna Elisabeth Plum, Enke efter kgl. Jagtberider F. C. Bruun; Emilie Marie A. Mortensen; Johan Christoffer Hermandsen; Marie Sophie Arentsen; Sophie Louise Goldschmidt; forhenværende Rugbager og Meelhandler Andr. Truelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
AVERTISSEMENTS. Med inderlig dyb Veemod bringes herved til deeltagende Slægtninges og Venners Kundskab at vores hjertelig elskede fromme Moder og Svigermoder, Enkefrue Ane Cathrine sal, Kierulfs föd v. Littichau paa Aldershvile i Westes Sogn, ved en blid og rolig Død, i Nat Kl. 1 1/2 er vandret over i Evigheden, i hendes 70de Aars Alder efter nogle Aars Svagelighed og 2 Dages Sygeleie, hvor hisset hun modtages af hendes tidligere afdøde Mand og 2de Børn. I det vi af Hjertet begræde Tabet af den Hadengangne og taknemmelig velsigne hendes Minde, ere vi forvissede om, at hun hisset vil nyde Lønnen for alle hendes gode Gjerninger herneden. Fred over hendes Støv Weslesgaard pr. Thisted den 23de Februar 1845. Elisabeth Kjerulf. P. L. Kjerulf. født Svindt
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver det Dreier P. Smith tilhørende paa denne Byes Westergade under gl. Brand Nr. 45, nye Nr. 14, beliggende Huus med Grund, Hauge og Grundsted stillet til 3de Auctioner til Bortsalg, hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen heri Byen og den 3die i den sælgende Eiendom nemlig: Tirsdagen den 11te Marts, af den 25de f. M. og den 8de April, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditioner til Salget ligge forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817. Nykjøbing paa Mors, den 24de Febr. 1845. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-02-27
Auction. Efter Begjæring af Hjardemaal Sogneforstanderskab, bliver Onsdagen den 12te Marts næstkommende Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction over et Fattigvæsenet tilhørende Huus i Hjardemaal klit, af Hartkorn 5 Skpr. 1 1/4 Alb., der for Tiden beboes af Fattiglem Niels Juul. Auctionen afholdes hos Strandfoged Christen Smed i Klitten. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted den 19de Februar 1845. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Aar 1845. Nr. 26. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, g Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 1ste Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Udlandet. De schweitserske Anliggender begynde at faae et meget uroligt Udseende: i Canton Waadt i Lausanne har det antesuitiske Folkepartie faaet Overhaand, de forhenværende Authoriteter have været nødsaget til at tage deres Afskeed, og en ny Bestyrelse er indsat; den hele Revolution har fundet Sted uden Blodsudgydelse, og Roligheden, er igjen aldeles tilveiebragt. J Luzern saae det den 17de Febr. meget krigerigsk ud, 500 Md. vare indkaldte i Staden, og man ventede et Anfald af det antijesuitiske Partie. J Gens havde ogsaa Uroligheder fundet Sted, paa Efterretning om Folkebevægelsen i Canton Waad- og Regjeringen havde forsamlet et Troppecorps i Staden, der skulle bevogte det Jndre af Raadhuset, en stærk Patrouille under en Capt. Viollier drog igiennem Gaderne, og dat kom til smaae Sammenstød mellem Tropperne og Folket Capitainen ville giøre Brug af Sabelen, men blev afvæbnet, tilligemed 3 Soldater, der ville ile ham til Hielp; og deres Gevæhrer, Sablev og Dolke bleve kastede i Rhonefloden; herpaa blev der opplantet 2 Kanoner, hvorpaa Tumulten tiltog, da Militserne selv toge Partie; dette foranledigede at Regjeringen ikke torde lade slaae Generalmarsch; den indskrænkede sig blot til at sende tvende Herrer, der skulle formane Folket til Rolighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
J Følge de sidste Efterretninger, der vare ankomne fra Algier af 10de Febr., havde et nyt Angreb fundet Sted af de Jndfødte paa den franske Leir ved Redouten ved Siri=Bel-Abbes. Medens den franske Commandant var uddraget med Cavalleriet paa en Recogniscering, nærmede sig 60 Arabere tilligemed nogle Børn, hine vare tilsyneladende ikke bevæbnede, men havde Vaaben skjult under deres Mantler og angrebe dermed de ubekymrede Soldater; men Generalmarschen blev da slaaet øieblikkelig og alle Udgange lukkede, og efter en fortvivlet Fægtning, som varede i en Time, laae alle 60 Arabere døde paa Jorden, men med dem ogsaa 30 Franskmænd. Commandanten Vinov, der ved et Kanonskud fra Redouten var underrettet om et Overfald, ilede strax tilbage og traf Angribernes Qvinder og Børn, som han tog tilfange. - En Marabouhavde fanatiseret 2de Araberstammer, og faaet dem til at vove Angrebet, der havde havt et saa uheldigt Udfald til Følge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Ogsaa i Frankerig klages der og arbeides der imod Jesuitternes Anmasselser; en Abbed Souchet, Domherre i St. Brienz var indstævnet, for Assiseretten i Calvados for at have udgivet en Brofthure et Opraab til alle Forældre, til at vogte sig for de Farer, som Universitets Underviisningen truede deres Børn med. Abbeden, blev for Jurien anklaget for at have gjort sig skyldig i, at have villet ophidse de forskjellige Classer af Statsborgere til Had mod hinanden, og blev dømt til 13 Dages Fængsel, 100 Frankers Mulct, og til Confiscation af Broschuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
J Berlin er den 15de Febr. i Universitetslocalet holdt en Mindetale for et talrigt Auditorium i Anledning af den afdøde Hr. Professor Steffens, hvis Fortjenester deri, som Digter og Philosoph bleve fremhævede og anerkjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Fra Posen skrives under 11te Febr. at i Følge en blandt Bønderne i Polen opstaaet Tumult er en catholsk Geistlig af Gouvernementet Lublibleven hængt, ingen Biskop ville nedlade sig til at give ham den sidste Olie, som maae skee forend en Geistlig bliver henrettet: endelig bestemte Biskoppen af Kalisch sig dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Den lærde tydske Professor Rosenkrantz betegner Kønigsberg og dets Virken med Ordet: "Næsten", Tydskland derimod endnu mindre; nemlig halv, Justitssen halv offentlig, halv hemmelig, Pressen halv frie, halv under Censur, Sindelav halv liberalt, halv modsat; Politisk Stræben halv Frem= og halv Tilbageskridt, o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Fra Petersburg skrives under 11de Februar, at den nyeste Lovbulletin indeholder et allerhøieste Lovbud, i Følge hvilket alle i det russiske Rige boende Jøder, ikke meere skulle høre under den hidtil blandt dem existerende Forfatning, men skulle saavel paa Landet, som i Stæderne være underkastet den almindelige Statsforfatning, dog undtages derfra de i Riga og andre Steder i de østersøiske Provindser boende Jøder, og de i Siberien bosatte Jøder, der have deres egne Privilegier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Paa Børsen i Berlin forefaldt den 13de Februar en temmelig lang Pryglescene imellem 2 Speculanter i Jernbane-Actier, hvoraf den Erne havde undslaaet sig for at opfylde sine indgaaede Forpligtelser. De flere hundrede Børsmænd, vare saa langt fra at lægge sig forsonende imellem de Kæmpende, at de meget mere forøgede Skandalen ved at tage Parti i Sagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Damerne i Paris bære nu Mandsbeenklæder. Under sidste strænge Frost have de næmlig ombyttet de hvide Permissioner med sorte Everlastings, der tage sig heel comisk ud naar de holde lidt op," som det hedder. Jmidlertid er Moden occonomisk og finder Efterlignere. Frimurerlogen Udholdenheden" i Antverpen, har eenstemmig fattet den Beslutning at tilstille Hr. Engen Sue en Guldpen, som en svag Anerkjendelse af de i hans evige Jøde" fremdragne Sandheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
J Lübeck er sammentraadt endeel Borgere, forat grundlægge en Redningsanstalt for den forførte Ungdom, efter samme Mønster, som det bekjendteraube Haus", ved Hamborg. Til Paaske haaber man allerede at kunne aabne denne velgjørende Anstalt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Indenlandsk. J bergedorfer Ugeblad læses følgende Beretning fra den lauenborgske Grændse af 17de Febr.: "Jgaar blev der i Friederichsrube, i Nærværelse af Amtmanden fra Schwarsenbeck, gjort Afregning med Jernbanearbeiderne. Det fortiden i Schwarzenbeck garnisonerende Militair var for denne Dag consigneret i en Bagstue af den Bygning, hvori Jngenieur-Bureauet er. Alting gik nu vel af uden Rolighedsforstyrrelse; men betænkelige Symptoner viste der sig dog, og Jngenieuren S. ansaae det for raadeligst at forsyne sig med ladte Lommepistoler. Paa Grund af Veirets Beskaffenhed blev en Deel af Arbeiderne entlediget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Af de i Schwarsenbeck, i Anledning af de sidste Uroligheder, arresterede Arbeidere ere, efter endt Undersøgelse, 7-8 blevne løsladte; hvorimod der med Hensyn til de Øvrige først skal indhentes nærmere Jnstrux fra Kjøbenhavn. Ved disse Uroligheder har det viist sig, at Grændse-Formaliteterne vare meget til Hinder for den raske Dæmpning, og at flere end eet Menneskeliv vilde være bleven sat paa Spil, naar Man ikke havde paataget sig det Ansvar, i Farens Øieblik at tilsidesætte dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
J forrige Uge fik en Jordemoder i Kbhvn. et Besøg af en Mand og dennes Datter, som befandt sig i velsignede Omstændigheder, og ønskede at nedkom me i hendes Huus. Jordemoderen nægtede at modtage hende, da hendes Leilighed ikke tillod Sligt, men hun blev bien ou mal nødt dertil, thi under Samtalens Løb fik den unge Dame ondt, og nedkom kort efter. Dette kan kaldes ikke alene at falde med Døren, men ogsaa med Børn ind i Huset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-03-01
Den seneste Mordhistorie i Kjøbenhavn afgiver et rystende Beviis paa de Ulykker, Brændeviins drikken har i Følge med sig, ligesom den inqvisitoriske Undersøgelse, Mordbegivenheden har fremkaldt, indeholder lærerige Bidrag til at bedømme den kjøbenhavnske Almues lave moralske Standpunct, idet det navnlig af Sagens Acter erfares ikke at være usædvanlig Tidsfordriv om Søndagen for de mange saakaldte Arbeidsmænd, der have Bopæl i den Deel af Byen, der støder op til Nyboder, at begynde denne Hviledag i den tidligste Morgenstund med en Beruusning, og saaledes hendrive Dagen under en Af verling af Brændeviinsdrikken hos den Mængde Brændeviinsbrændere og Høkere, hvoraf det vrimler i den Kant af Staden, og den valeagtige Søvntilstand. Fuldskaben maa medføre. En saadan Arbeidsmand var netop Morderen Erik Jensen. Søndagen den 20de October f. A. stod han og Kl. 56 om Morgenen, begav sig til en Høker, hvor han indkjøbte en Pægel Brændeviin, og derpaa til en anden Høker, hvor han drak et Par Snapse. Med det indkjøbte Brændeviin forføiede han sig bjem, og deelte det tilligemed en Kommenskringle med sin Kone, som derpaa gik bort, for at gaae paa Arbeide paa Papiirfabrikken. Selv forlod han kort efter sit Hjem og gik til en Høker, hvor han atter nød et Par Snapse, og derfra til en Brændeviinsbrænder, hos hvem han indkjøbte en Pægel Brændeviin, med hvilken han begav sig hjem omtrent Kl. 8. Kort efter kom ogsaa hans Kone hjem, efter Erik Jensens Forklaring i beruset Tilstand. Alligevel deelte Erik Jensen den sidst indkjøbte PæglBrændeviin med hende, da hun bad ham saameget derom, og da han tænkte, at, havde hun været fuld de foregaaende 5 Dage, kunde hun og være det den 6te med. Konen blev nu, ifølge Erik Jensens Udsagn, aldeles beruset, lagde sig i Sengen, og da hun paa Erik Jensens Begjæring, at hun skulde staae op og feie Gulvet, svarede: "Nei, det gjør jeg ikke, om Du saa slaaer mig ibiel!" opstod der et Skjænderi mellem dem, under hvilket Erik Jensen blev saa opbragt, at han greb en Øre og slog hende med Bagen deraf saaledes i Panden, at hun døde uden at give en Lyd fra sig. Da han havde overtydet sig om, at Konen var død, begav han sig, efter at have anbragt Øren i den Dødes Haand, saa at det kunde faae Udseende af, som om hun havde ombragt sig selv, strax indtil sin Vært, en Brændeviinsbrænder, for atter at drikke Brændeviin, og hermed vedblev han hos Høkere og Brændeviinsbrændere bele Dagen, indtil han om Aftenen, da Misgierningen var kommen til Politiets Kundskab derved, at han havde fortalt den til flere af sine Kammerater, blev anholdt.