Københavns Adresseavis, 1773-02-23
Bekiendtgiørelser. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge" til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst. Giøre alle vitterligt, at, eftersom herOs allerunderdanist er bleven ansøgt og begiert Vores allernaadigste Confirmation paa efterskrevne Forskrivelse, lydende Ord efter andet som følger. Da Jeg Ahrent Knudson paa nærværende Tiid mig opholdende paa Collerup, bærer paa et formedelst lange, Søe=Reiser og 70 Aars Alder svagt Legeme, saa finder jeg, at det nu er Tiden, jeg bor forestille mig, at Fraskillelsen nærmer sig og uagtet jeg ikke føler nogen særdeles Sygdom, holder jeg dog for, at jeg bor tilkiendegive de Efterlevende, hvorledes jeg ønsker mine Efterladenskaber efter min Død anvendte, og til den Ende giør jeg herved min testamentariske Disposition, udi hvilken jeg finder det baade christeligt og billigt, at mine Velgiørere Sr. Sielle og Kiereste med Familie, maae, skal og bør være min Erkiendtligheds Formaal, hvorfor jeg ogsaa med sund Fornuft, god Overlæg og frie Villie herved fastsætter og bestemmer mit Testammente og sidste Villie udi følgende 6 Poster: 1) Naar jeg ved Døden afgaar, skal Sr. Anders Sielle, pro tempore Forpagter paa Collerup, og hans kiære Hustrue Madame Charlotte Amalia Helmer være mine eneste Arvinger til alt hvad jeg efterlader mig, det være sig reede Penge, Obligationer, Klæder, Meubler, eller levende Kreaturer, intet ud nogen Maade undtagen, og til samme mine Efterladenskaber træder de uden at nogen Skifte=Forvalter eller Rettens Middel derved haver nogen Forretning, enten i Henseende Forseigling, Registering, Vurdering eller Deeling; Herimod paalægger jeg fornævnte St. Sielle og Hustrue efterfølgende Forbindtligheder; 2) Først beser ger de min Jordefæhr paa en saa anstændig Maade, at enhver kan have Aarsag til at dømme, at jeg ikke mindre haver været elsket af dem end de af mig. 3) Aars=Dagen efter min Døds=Dag, udbetaler de til da værende Høygrevelige Herskab paa Friissenborg, 400 Rdlr. siger Fire Hundrede Rigsdaler, imod det høye Herskab, giver derfor dets Beviis af den Jndhold: At den aarlig Rente 16 Rdlr. skal aarligen uddeeles hver Aars Fierde Advent Søndag til 16ten af de fattigste Menneskeer udi Hammel Sogn, hvilken Uddeeling skeer ved Præsten i Hammel, som den foregaaende Tredie Advent Søndag udnævner fra Prædike=Stolen deres Navne, han holder værdige til, at tage Deel udi denne liden Almisse. Det en altsaa ikke nok, at Sr. Sielle og Hustrue udbetaler forflevnte Penge, men forend Udtælgning deraf skeer, skal de see, at Beviiset bliver af det Høygrevelige Herskab givet overeensstemmende med anførte min Villie og derefter leverer de det til Forvaring udi Stifts Kiisten. 4) Skulde derefter min Død findes nogen udi Live af min Sødskende eller Sødskendes Børn, da skal Sr. Sielle og Hustrue til dem samtlige et Aar efter min Død udbetale, som en Gave fra mig den Summa 800 Rdlr. siger Aatte Hundrede Rigsdaler, hvilke de deeler imellem mine Arvinger, uden nogen Tilstædeværelse af Rettens Middel paa den samme Maade, som de ellers efter Loven skulde arve mig, dog skal mine Beslegtigede først paa behørig Maade legitimere sig og derefter, naar Udtælgning er skeet, give Askalds Qvitteringer; men paa det min Død og sidste Villie kan blive mine Beslægt gede (om de ere til, bekiendtgjort; Da haver Sr. Sielle og Hustrue strax efter min Død udi de til Afsendelse med Posten allene priviligerede Aviser Ord til andet at publicere dette mit Testammente, saavelsom ved Particulair Skrivelse til Stift befalingsmanden over Bergens Stift, at anmelde mit Dødsfald, og sidste Villie, da det formodes, at mine Beslægtigede der under Stiftet skulde opholde sig. Skulde ingen enten af mine Sødskende eller Sødskendes Børn være udi Live, naar jeg ved Døden afgaar, da gaar denne anførste Donation af 800 Rdlr. til Sr. Sieller og Hustrue, 5) Naar Sr. Anders Sielles og nu værende Hustrues sammenauvlede Datter, navnlig Chrestine Sophia, fød den 10 Martii 1770, skulde med sine Forældres Samtykke indtræde ud lovligt Ægteskab, udbetales hende af Forældrene, som en Gave fra mig 1000 Rdlr. siger Et Tusinde Rigsdaler; men skulde hun enten bortdøe ugift, eller ogsaa gifte sig anstændigen imod Forældrenes Villie, da hiemfalder disse benævnte 1000 Rigsdaler til Forældrene. 6) Naar det har behaget Deres Majestæt allernaadigst at confirmere dette mit Testamment, skal samme udi en forseiglet Couvert blive Sr. Sielle og Hustrue leveret af mig til den Ende, at de første Tings Rettes Dag efter min Død lader samme paa Fryssenborg Birke=Ting lydelig oplæse, udi Protocollen indføre og Originalen paategne. J øvrigt paatvivles ikke, at jo denne min Villie bliver udi alle dens Ord og Clausuler opfyldt af fornævnte mine Venner, som har viist al Kierlighed og Omhue formig nu udi 7 Aar. At derfore dette mit Teflamment haver sin tillige bevægende Aarsag, veed baade jeg selv og enhver, som kiender Sr. Sielles og Kiærestes Omhue for mig udi min skrøbelige Alderdom, og altsaa kan ingen paatvivle, at samme jo med god Overlæg er slutted, dog til desmeere Forviisning haver jeg ikke allene dette mit Testamment med egen Haand undertegnet og sædvanlige Zignet forsynet; men end og ombedet Hr. Corfitz Schuurman Bang udi Galthen Præstegaard og Monsr. Niels Behr paa Schaf føegaard til Vitterlighed dette Document med mig at undertegne, Ahrendt Kundsøn. (L. S.) Collerup den 8 Januarii 1773.