Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-02-27
Vi indbyde desaarsag hermed offentlig de unge Mennesker, som føle Beqvemhed og Lyst til at nytte Underviisningen paa Seminariet, for at dannes til Skolelærere, jo før jo hellere og i det seeneste inden Medio April skriftlig at ville anmelde dem for Seminarii Direction a Odense. Og til deres med Forældres og Formynderes fornødne Efterretning, undlade vi ikke herved at giøre dem bekiendte med de allernaadigste Bestemmelser, der ere ufravigelige Forskrifter, ikke mindre for dem end for os: a) Seminaristernes Antal er bestemt til 32. Til næstkommende Majdag optages dog ikkun et Antal af 8, og i de følgende 3 Aar forøges dette Antal hver Majdag ligeledes med 8, indtil der med Aaret 1799 af Seminariet kan hvert Aar dimitteres 8 fuld-duelige Skolelærere, og i uafbrudt Kiæde 8 igien i de Udgaaendes Sted optages. b) Enhver, der vil antages paa Seminariet, maa have fyldt sit 18de Aar, og, da Directionen tør haabe, at ingen uden efter modent Overlæg vil tage en saa vigtig Bestemmelse; tør den heller ikke frygte for, at nogen skulde anmelde sig, som ikke med en sund Siæl i et sundt Legeme føler sig stærk nok til den vedholdende Arbeidsomhed, Munterhed og Lyst, som dette hans Kald fordrer. e) Enhver, der vil antages, maa have en nogenlunde god Kundskab i vor christelige Lærdoms første GrundSandheder, skrive en læselig Haand, og regne de 4 Species med Regula de tri i hele Tal, og medbringer desuden 2de Attester, baade fra den Skole, hvori han har faaet Underviisning, saa og fra den 5 Præst, af hvem han er confirmeret, eller i hvis Menighed han tilsidst en Tid lang har opholdt sig: Hiin vidner om hans Fattevner og Flid under Skolegangen, og denne derforuden om hans Kundskaber og moralske Opførsel. d) Ved Anmeldelsen maa han endnu nærmere underkaste sig en Prove af Seminariets Lærere, og dersom denne svarer til de ham meddeelte Attester, saa antages han vel paa Seminariet, dog for det første ikkun et havlt Aar paa Prove, da hans Forhold og Fremgang i ommeldte Prøve halve=Aar eene og allene bestemmer, om han kan antages til virkelig Seminarist. e) Naar det første halve Aar er til Ende, maa han atter underkaste sig Lærernes nærmere Prøve, efter hvilken han meddeeles et Skudsmaal, ikke allene om hans befundne moralske Caracteer, men endog om, hvorledes han har nyttet og anvendt sit Pund i bemeldte Halvaar, der, som forommældt, var ikkun Prøve=Tiden; viser han under denne Prøve=Tid et got Haab, forbundet med Duelighed og Application, da ansees han fra den Tid af som den, der fremdeles kan vedblive og nytte Jnstitutet; men i modsat Fald hiemsendes han sine Forældre eller Formyndere, som den, der bør søge sit Brod paa en anden Vei f) Det halve Prøve=Aar iberegnet, opholder han sig 4 fulde Aar paa Seminariet, og nyder al fornøden Underviisning, der ved Hielp af egen anvendende Flid vil kunne danne ham til en duelig Skolelærer. 3) Enhver, som indtages paa Seminariet, betaler her, ligesom paa de øvrige oprettede Seminarier i de Danske Stater, aarlig 40 Rdlr.; hvilken Betaling strax fra Begyndelsen af, og siden bestandig fra et halvt Aar til andet, forskudsviis erlægges med 20 Rdlr. Hvorimod han under sit Ophold paa Seminariet ei ellene nyder Underviisningen, men endog alle Livets Fornødenheder, Kost, Huusværelse, Varme, Lys, Seng, Tvæt, de fornødne Bøger, Skriv=Materialier, og Pleie i Sygdoms Tilfælde i m.v frit og uden nogen videre Betaling, dog blot undtaget hans Klæder, dem han selv anskaffer og vedligeholder, samt fiin Vask og trættelige Underklæder, dem han kun for Betaling kan faae vaskede; 6 da Directionen tillige sørger for, at den daglige Spiisning ikke allene skal blive tilstrækkelig og til Mættelse, men endog god, sund og vel tillavet. b) Opfylder han Seminarii Forventning, saa dimitteres han efter de 4 Aars Forløb, og efter udholdet offentlig Prøve, med et Vidnesbyrd om hans Beqvemhed til Skolelærer-Embedet, der tillige bliver den Anbefalelse, som let vil aabne ham Veien, til en Skolelærer-Tieneste, hvor han med Lyst vil kunne virke til det almindeliges Vel. Landsfaderens, hans værdige Thronfølgers, og Deres vise Raadgiveres uafbrudte Jver saavel for Skoler, nes Opkomst, som for Skolelærernes Vilkaars Forbedring sikkre vist nok den sig saaledes dannede Ungdom det opmuntrende Haab, ei allene under sin Dannelse paa Seminariet ikke at kunne bortrives til anden Bestemmelse, men endog efter fuldendet Løbebane sammesteds at være vis paa hastig og god Befordring til et Skole- og Degne-Embede i de Danske Stater. Ligesom den oplyste Tænkemaade, der besiæler de af vore agtbare Medborgere, i hvis lykkelige Lod det faldt at kunne enten foreslaae, vælge eller befordre duelige Skolelærere, er os en behagelig Borgen for, at de seminaristisk dannede Skoleholdere ville til sin Tid ikke savne Leilighed til at gavne med deres forhvervede Evner og Jndsigter: Og i dette Haab anbefale vi denne Plante=Skole til vore tænkende Medborgeres Yndest og Velvillighed, Directionen for det Fyenske Seminarii Direction den 25de Februari 1795. Buchwald. Reventlou. Rosenørn. Bloch, Dr. Clod.