Jyllandsposten, 1839-07-16
J Foraaret 1834 paatog Forvalter Holbech sig, ved Licitation, at anlægge en Vei over et Hjørne af Bygholms Mark for 2060 Rbd. Veiens Længde var 1669 Alen, og Arbeidet bestod i almindelig Grøft ning og Gruuskjørsel. At nu 2060 Rbd. var en enom Betaling for dette Jordarbeide, er uden for al Tvivl, det var ikke ubetydeligt høiere end Overslaget, skjøndt dette var meget høit, det var vist 4 Gange saa meget, som et tilstødende og lignende Stykke Vei over Horsens Mark paa samme Tid kostede at anlægge, og det er notorisk, at Forvalteren havde i Forveien accorderet med nogle Grøftegravere, om at udføre hele Arbeidet for 600 Rbd., imod at levere dem de dertil fornødne Heste og Vogne, som dog neppe kunde anslaaes til 300 Rbd. Men i Licitations=Conditionerne hedte det, at et Stykke af Veien skulde være passabelt inden Udgangen af Mai f. A., og det Hele være fuldt færdigt inden 1ste August, under en Afkortning af 10 Rbd. Sølv i Betalingen, for hver Dag Udførelsen gik over disse Terminer, og skjøndt Opfyldelsen af denne Clausul ingenlunde var nogen Umulighed, saa er det dog sandsynligt, at samme afskrækkede flere Liebhavere og forvoldte, eller i det mindste bidrog betydeligt til, hiin enorme Betaling. Men Forvalter Holbech kjendte Raad derimod. Af de Udtryk i Conditionerne, at Fylding og Gruus kunde Entrepreneuren tage, hvor det beqvemmest kunde findes, tog Forvalteren Anledning til, da han havde paataget sig Arbeidet, at gjøre Forsøg paa at tage samme paa Horsens Kjøbstads Mark, (egentlig paa den udlagte og planerede Exerceerplads, hvor han naturligviis maatte indsee, at der vilde møde ham Modstand, saa meget mere, som han ikke gik frem paa den Maade, der er befalet, naar man vil søge Gruus paa Andens Eiendom. Der vare Gruus grave nok i Nærheden, hvilke han ogsaa senere maatte søge til, men disse behagede ham nu ikke. Derimod lod han Veiarbeidet beroe, og i det Sted anlagde han Sag imod de Vedkommende i Horsens, fordi de havde nægtet ham Fylding og Gruus paa Exerceerpladsen, og fordrede af disse en Erstatning ei mindre end 5. 1700 Rbd., hvilken Sag han dog, baade i Under- og Overretten tabte saa totalt, at han maatte udrede Mule ter og Omkostninger. Disse Omveie af Hr. Holbech - vistnok det mildeste Udtryk – forvoldte un at der hengik henimod eet Aar over den fastsatte Tid inden Veien blev færdig; og det var derfor, at det Offentlige havde anlagt Sag imod ham. Proceduren kjender man ikke, men vist er det, at en udtrykkelig Betingelse blev ikke opfyldt, og var det nødvendigt at bestemme Denne, synes det og nødvendigt at lade den exeqvere. Men denne Veis Historie er endnu ikke hermed endt. Eieren af Bygholm, Forvalter Holbechs Principal, skulde have Betaling for den til Veiens Anlæg afgivne Jord, der efter Opmaaling udgjorde omtrent 2 Tdr. 3 Skpr. Land, hvilket kun var middelgod, tildeels endog maadelig Jord, og efterat flere særegne og modstridende Taxationer vare afholdte, fik han derfor en Betaling, saavidt vides, af ei mindre end 2400 Rbd. Naar nu tillægges den Sum, som Forvalteren fik, og hertil kommer hvad en liden Broe og et Par smaae Steenkister kostede, saa har det omhandlede Veistykke, der ikke fuldt udgjør en syvendedeel af een Miil, kostet omtrent 5000 Rbd., som vil vorde Skanderborg- og Veile-Amter paalignet. Med alt dette er Veien dog meget simpel, og har allerede flere Gang trængt til Reparation. Hvor ønskeligt og almeengavn ligt det end vilde være, at Veiene overalt bleve istandsatte, kunde man dog snart fristes til at ønske, at intet i saa Henseende foretoges, naar nemlig simpel Grøft ning og Gruuskjørsel, eller en Vei af den Beskaffenhed, skulde pr. Miil medtage en Sum af henved fyrgetyve Tusinde Rigsbankdaler.