Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-14
Efter forhen, skeete Jndbydelse udsætter Videnskabernes Selskab, i Følge det Grevelig Thottiske Legatum, aarlig tvende Præmier, een paa 60 Rdlr. og een paa 40 Rdlr., hvilke det med Hensigt saavel til Materiernes Vanskelighed, som Udarbeidelsens Fuldstændighed vil uddele for Besvarelser af følgende Spørgsmaale: i Aaret 1788. 1) Den probableste og nærmeste Beregning over Areal-Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, Søer, Moser, Ager og Eng i qvadrat Favne eller decimal Parer af en qvadrat Miil over eet eller fleere Anter i Norge. - Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Carter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Carter ikke findes, saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. 2) Kornarternes forskiellige Sygdomme her til Lands, beskrevne efter paalidelige Jagttagelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Sygdomme; hvad enten de fremkomme af Feil i Vegetationen, af Jnfecter eller af begge Deele; samt de best muelige Midler til at forekomme, eller formindske dem eller nogle deraf. J Aaret 1789. 1) en fuldstændig Afhandling og Forklaring over alle de forskiellige ældre saavelsom nyere Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til got Agerland; tilligemed en Beregning over alle Forbedrings=Omkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og for hver forskiellig Jordbeskaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige occonomiske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Som en Jndledning til denne Afhandling maatte overveyes alle de Hindringer, som i Almindelighed møde mod Jordforbedringens Jværksættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne. 2) Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de danske Provinzer de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed, og eftersom det paa de forskjellige eller mindre frugtbare Jordarter er mueligt at anvende meer eller mindre omhyggelig Dyrkning og Bearbeidning. - Med Afhandlingen maatte følge gode botanisk tegnede Afbildninger af de Havrens Varieteter, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrivter, og enhver Varietæt, efter botaniske Regler, saa fuldkommen og tydelig bestemt, at endog Ukyndige i Botaniken kunde uden for megen Vanskelighed adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrknings Maade maa være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store. J Aaret 1790. udsættes paa Uge Maade fre Præmier, 2 paa 6 R. og 2 paa 40 Rdlr. for følgende Spørgsmaale: 1) Da Erfarenhed har lært, at endog den beste Maade, at forbedre Enge paa, kan af likyndighed om Jordbundens indvortes Naturbeskaffenhed blive anvendt paa det Sted, hvor den, efter udvortes Anseende, synes at maatte kunde giøre Nytte; men ikke des- mindre befindes at gjøre mere Skade, end Gavn. Andre Engforbedringsmaader kan befindes at være af den Beskaffenhed at deres indbringende Fordeele enten ere af saa uberlig eller saa liden Varighed, at Omkostningerne i Forhold dermed overgaaer Fordelene, saa spørges: Hvilke Naturegenskaber skal Engbunden have, eller til hvilke særskilte Classer skal Engene derefter kunde henføres, paa det at hver af de hidtil bekiendte Maader, at forbedre samme, og formeere deres aarlige Afgrøde, kan efter Omstændighederne paa en passende Maade derefter vælges, og Forbedrings Frugten ved det kloge Val tillige blive i Høe og Græsning den overflødigste og varigste, Ved Afhandlingen maatte udførligen forklares ei allene enhver særskilt Maade at forbedre Enge paa, men tillige de Omstændigheder af Jordens Naturbeskaffenhed, og locale Tilfældigheder m.v., som bestemme det klogeste Val af flere forskiellige Forbedringsmaader, og hvad der i Særdeleshed børliagttages ved Anvendelsen af hver især, paa det man der ved kan erholde ei allene den største og beste, men tillige den varigste Fordeel i Forhold med de anvendte Omkostninger. 2) Er den siberiske Boghvede nogensteds i Rigerne bleven ret forsøgt at dyrkes i det Store, Mon det ikke ved Erfaring kunde bestyrkes, at den eller nogen anden Boghvede Art, med større Fordeel i Hensigt til Jordmonnets forskiellige Beskaffenhed kunde dyrkes end den almindelige Boghvede, og hvad Fortrin og Mangler kan den ene tilkiendes at have for og imod den anden? Spørgsmaalets Besvarelse maatte geleides med beviislige og tilstrækkelige Forsøg, og af de forsøgte Boghvede Arter maatte indsendes Planter og Frøe, eller Arterne beskrives med fuldstændige botaniske Mærker. 3) En Fortegnelse efter de botaniske og provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukrud. saasom Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikker o. s. v., hvilke findes blandt de forskiellige Sæde=Arter: Hvede, Rug, Byg, Havre m.v. i nogen af de det Danske Scepter underliggende Provintser, tilligemed en Forklaring, over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udrydde hvert Slags af disse forskellige Ukrudde. - Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Vine, det som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han, foruden sine egne Erfaringer vilde anmærke, hvad han paalideligt eller ikke. af andres Erfaringer og Efterretninger har fundet 4) En Fortegnelse paa de i en frugtbar Egn vild voxende Græs=Arter og Foder=Urter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekomme, samt de beste Forslag til at frembringe de ædlere deriblandt ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. Til at vinde disse Præmier, indbydes alle Kyndige, Selskabets her i Staden værende Medlemmer allene und maa inden ethvert Aars Udgang være indsendte til Sel tagne. Afhandlingerne, skrevne paa Dansk eller Tydsk, skabets Sekretair Conferentsraad Jacobi. J Stedet for at navngive sig, vilde Forfatterne behage at lade følge med Skrivterne een deres Navne og Opholdsted, indeholdende forseglet Seddel, betegnet med et Tankesprog, som ogsaa maatte findes paa Stykket selv. Sel skal saasnart mueligt vorde bekiendtgjort, da de ikke kro skabets Dom over de for hvert Aar indkomne Skrivter, nede Stykker inden sex Uger derefter kan fordres tilbage. vil komme i Betragtning, saa vil Selskabet dog ogsaa Skiønt nu disse Spørgsmaales Besvarelse fortrinlig med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne og lade trykke andre til Agerdyrkningens, saasom Kornavlingens, Engenes og Græsgangenes Forbedring, samt Skovenes Opelskning sigtende og paa Erfaring grundede vel skrevne Afhandlinger.