Jyske Efterretninger, 1819-08-23
Adskilligt. Følgende korte biografiske Efterretninger om den i Fridericia nylig afdøde Generalmajor Wegner, ville vist læses med almindelig Deeltagelse: Theodor Johan v. Wegner var fød i Eutin den 6te Marts 1752. Efter at have begyndt sin militaire Løbebane som Cadet ved Landcadet-Academiet, traadte han 1771 i Tjeneste som Officeer ved Slesvigske Jnfanterie. Regiment og fulgte næste Aar Hs. Durchlauchtighed Landgreve Carl til Hessen som Adjutant til Norge. Under sit femaarige Ophold her i deeltog han i at optage Militær-Kort over Landets vigtigste Egne. Efter at være ansat ved daværende Møenske, nu Oldenborgske Jnfanterie-Regiment gjorde han 1777 Tilbagereisen til Hest igjennem Sverrig, blev Aaret derpaa forfat til det den Gang nye oprettede Fyenske Jnfanterie-Regiment i Slesvig og tillige ansat ved det Slesvig-Holsteenske Canal Anlæg, der bestyredes af hans Fader Generalmajor i Wegner. 1783 kom han til Kjøbenhavn og gik som Capitain ind i det nye oprettede Siellandske Jægercorps, hvorudi han stod indtil 1803. J Aaret 1794 udnævntes han til Medlem af den allerhøist befalede Undersøgelses om Commission angaaende Forslaget til Odense Can sig nal, og udførte alle de ved denne Undersøgelse. er nødvendige Arbeider af Nivellering, Opmaaød ling a. Siden forrestod han i Særdeleshed, ve dette Canal - Anlæg fra 1796 indtil samme ed var heldig tilendebragt og om Efteraaret det er første Skib anløb Bassinet, ved hvilket for - Odense saa vigtige Værk den Afdøde ogsaa her efterlader sig et varigt Minde. Efter den Byen i Nyborg i Aaret 1797 overgaaede ulykkelige Jlredebrand blev han befalet at indtræde i Regulerrings-Commissionen for at bestyre Byens heni sigtsmæssige Opbygning. J Aaret 1801 kom han som Adjutant hos den commanderende General i Nørre-Jylland, Generallieutenant Moltke, hvor han bidrog til Landeværnets se første Indretning, anlagte endeel Batterier, gav i detaillerede og grundige Forslag til Havne-Anlægget ved Fladstrand, ligesom han og i samme e Anledning havde anstillet Undersøgelser ved 3 Bogense og Nestved. 1803 blev han forsat til den Sjellandske Bataillion let Jnfanterie, for i hvilken han 1804 udnævntes til Commandeur, besatte med samme ved Avantgarden under General Ewald endeel af Neutralitets-Cordonen paa Grændsen og bidrog i den saa vanskelige f. Tidspunct 1806 ved sin Condulte og Fasthed til et at holde Landets Grændser frie for fjendtligt, Jndfald, hvorved han vandt vor nuværende allernaadigste Konges Tilfredshed. J samme at Tidspunct bestyerde han, som Medlem af den nedsatte Commission til Undersøgelse af et Capinal-Anlæg imellem Eideren og Elben, Opmaalingen og forrettede selv Nivelleringen. 1807 marscherede han under General Ewalds 5 Commando over Lolland, Falster og Møen til p. Sjelland, da Englænderne der havde gjort Jndfald; men formedelst Kjøbenhavns Capitulation h kom han ikke længere end til Møen. 1808 blev i han udnævnt til Generalqvarteermester, Chef af for Generalqvateermester-Staben og Gulde Corpset, samt Ridder af Dannebrogen. 1809 blev han Generalmajor, Chef for det Fyenske i Jnfanterie-Regiment og Commandant i Fredericia, og blev atter commanderet til Holsteen, er hvor han forblev til 1813 og der førte Commandoen over den saakaldte bevægelige Armediviston. 1813 blev han commanderende General i Nørre-Jylland, efter i Aaret 1811 at have modtaget Commandeur-Corfet af Dannebr. gen som et Beviis paa sin Konges Naade og i Tilfredshed. 1814 blev han udnævnt til Medlem af Commissionen til at regiere Omkostningerne af de fremmede Troppers Nærværelse i de Hertugdømmene. Efter sin Tilbagekomst til 9 Nørrejylland paa sin Post som commanderende li General blev han 1815 benaadet med Dannebrogmændenes Hæderstegn og 1817 udnævnt at til Storkors af Dannebrogen. . Saaledes levede denne daadfulde Mand, hvis Jdræter Tidsalderen, i hvilken han virkede, li kunde skjønne, og Efterslægten skal hædre og velsigne, saalænge ædelt Borgersind og utrætlelig Jver for Landets Vel hædres og velsignes.