Berlingske Tidende, 1780-01-07
Nantes, den 14de Decembr. Følgende er en kort Beretning om Grævd Estnings Forretninger siden hans Afreise fra Martinique: Græv d'Estning afseylede den 15de Aug. fra St. Domingo med 20 Krigs=Skibe, 10 Fregatter og 300 Mand Tropper, hvilke han havde samlet paa Øerne Martinique og St. Domingo, og ankom den 30te ej til Savannah. Den 16de Septbr. landede han paa Kysten af Georgien og leyrede sig ved Minghausen, 2 Miile fra Savannah. Den 22de Septbr. begyndte man at beleyre Savannah, og Natten imellem den 24de og 25de ej bleve Løbe=Gravenne aabnede, samt 27 Kanoner paa 8 til 12 Pund, tilligemed 12 Mørsere og de dertil fornødne Munitioner, som vare blevne udskibede, bragte paa Batterierne. - Om Morgenen, efter at Løbe=Gravene vare aabnede gjorde Fienderne et Udfald med 300 Mand, men bleve drevne tilbage til deres Forskandsninger. Da de vare komne inden for samme, skiøde de fra Redouterne med Kartetsker paa os, ved hvilken Leylighed vi paa vores Tilbagemarch fik 60 Mand Døde og Saarede. Fienderne anlagde derpaa adskillige Batterier til Kanoner og Mørsere, for derved at bringe vores Artillerie til at tie; og dette lykkedes dem saa vel, at vi den 8de Octobr. ey kunde bruge meere end 3 Kanoner, hvilke ikke kunde foraarsage det stærke fiendtlige Retranchement nogen synderlig Skade. - Da nu Beleyringen vedvarede længere, end de 1800 Mand, som fra Charlestown vare stødte til Hr. destning, havde givet ham Haab om, saa begyndte Forraaden at blive knap. Derfore satte han sig selv den 9de Oct. i Spidsen af Grenadeererne; men blev, uagtet det tappre Angreb paa vores Side, saaledes modtagen, at han maatte vige tilbage med et Forliis af 500 Mand Døde og Saarede, Græven selv har faaet to Saar, det ene i Begyndelsen af Angrebet, uden at han derfore forlod sin Post, og den anden paa Tilbagemarchen, hvilken maaskee torde foraarsage ham et stivt Been. - Da dette Foretagende ey vilde lykkes, saa maatte man nødvendig ophæve Beleyringen; og dette saavel som Troppernes Afmarch, lige til Jndskibnings=Stædet, blev med den største Orden sadt i Værk, under Græv Dillons Commando, uden at Fienderne i ringeste Maade satte sig derimod. Vores Forliis for dette Sted, bestaaer i 5 til 600 Mand Døde og Saarede. Jblant de første ere 10 og iblant de sidste ere 30 Officerer. Capitainen for Corps Royal, vor Sance, blev den allerførste Dag ved Beleyringen dræbt at en Kanon=Kugle. - Medens Beleyringen vaerte, have vi borttaget 8 Transport=Skibe, under Bedækning af et KrigsSkib paa 50, og en Fregatte paa 26 Kanoner, som vare bestemte til Savannah, og paa samme forefunden 150000 Livres i Penge, Munderinger, Levnetsmidler &c. for den den værende Besætning: dette kom vore Tropper meget vel til gode, Den 22de var alting igien indskibet, og Græv d'Estning befalede Hr. de Grasse at gaae med 6 Skibe til St. Domingo og Hr. de la Motte Piqvet at seyle med 4 til Martinique. -Der overfaldt Græv d'Estaing i det Øyeblik, da han med Prisen og de øvrige 12 Skibe vilde gaae under Seyl til Frankerige, en saa hæftig Storm, at man maatte kappe Ankerne, og heele Floden blev adspredt. Hans Skib Languedog har og paa Reysen maattet udstaae meget af Stormen, har mistet mange Folk ved Sygdom og Uleylighed, og er ankommen ganske læk til Brest, hvor der siden ere arriverte 3 andre Skide af samme Escadre.