JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Den ne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr. No. 189. Landinspecteur Daniel Wesenberg med flere LodsEiere i Nørre Bierth, c. Selveier Ole Pedersen sammesteds; angaaende, at denne formeentlig uretmæssig havde søgt at tiltage sig Eiendoms=Ret og Brug i en Deel af en Tørvemose, Dyndmose kaldet, hvortil han efter skeedte Udskiftnings Forretning ingen Re skulde have, da Citanterne upaatalt i mange Aar skulle have brugt denne Tørvemose, som liggende uden for og paa Jndstevntes eget Forlangende afpælet og ved anlagt Vei adskilt fra den Lod og Deel, Jndstevnte for mange Aar siden ved Mark=Udskiftning skal være bleven tillagt, med videre. Ved Kiendelse af 29 August 1792 har Herredsfogden Raadmand Bull kiendt at det af Citanterne gjorte Forbud ikke kan confirmeres, men den udtagne Stevning, for saavidt den indeholder Saggivelse til Doms og til Forbudets Confirmation, afvises; hvorimod det ikke kan formenes Citanterne, om de finde det for godt, at gaae frem med Vidnesagen, da saadant ved Rentekammerets Resolution af 10 Julii d. A. er tilladt, hvorom deres nærme re Begiering forventes, om de vil have de Jndstevnte Vidner forelagde. Endelig er Jndstevntes Ret til Eftanterne, for den ham ved Forbudet gjorde Hinder i et benytte sig af Dyndmosens Frugt og Grøde, saavelsom for iførte Bekostninger ved Forbudet og Domssagen, herved ham forbeholden. Denne tilligemed de samme Sag forhen passerede Kiendelser er ved den dere for Januarii Maaned 1796.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
efter inden Nørre Jyllands Landstings=Ret afsagde Dom af 4 Februarii 1794 kiendt at staae ved Magt, og Processens Omkostninger ophævet.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr. No. 85, Snedkermester Carl Wilhelm Speer, c. Oberformynderne Peder Jacobsen og Otto Diderich Lorentzer, i Kiøbenhavn, samt Bodil Cathrine Deding, Wilhelm Christensen Lunds Hustrue, betræffende den af Citanten gjorte Paastand om af Oberformynderne at faae udbetalt den Wilhelm Christensen Lund tilhørende og i Oberformynderiet indestaaende Arve=Capital 692 Rdlr. m.v. Ved Hof= og Stadsrettens Dom af 10 Nov. 1794 er kiendt: at Citanten bør være uberettiget til at erholde noget udbetalt af Lunds i Oberformynderiet indestaaende Arvemidler, eller deraf faldne Renter, men de indstevnte Oberformyndere. Jacobsen og Lorentzen, for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være, og ophævet Processens Omkostninger. Dom, Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 112. Eschild Jensen, c. Oberste Arnoldus v. Falkenschiold, angaaende Tilbagebetaling af 70 Rdlr. for et Citanten af Jndstevnte meddeelt Frihedspas af 2 Julii 1788. Ved Siellands Landstings Dom af 24 Julii. 1793 og Hiemtingsdommen af 17 Jan. s. A. var Jndstevnte frifunden for Citantens Tiltale i denne Sag, samt ophævet Processens Omkostninger. Dom, Oberste Arnoldus v. Falkenschiold bør til Eschild, Jensen tilbagebetale de af ham for Frihedspasset af 2 Juli, 1788 urettelig oppebaarne 20 Rdlr. med Rente 4 pro Cento. deraf fra den 16 August 1792 indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Løverdagen den 5 December. No. 291. Procurator Wivet, som befalet Actor, c. 121. Almuesmænd af Clemensker Sogn paa Bornholm; anlangende, at disse den 16 September 1789 har gjort Opløb, og viist Opsætsighed imod Byefoged Gad, og nægtet at iværksætte det forordnede Vei=Arbeide. Ved Bornholms Landstings Dom af 25 Junii 194 er Underrets Dommen af 13 Julii 1792, i Henseende til Morten Pedersen, Peder Larsen, Hans Jørgensen, og Haagen Haagensen, i alt ved Magt kiendt; hvorimod saa mange, som af de øvrige samtlige til Doms Lidelse indstevnte Vei Arbeidere i denne Sag, der trøstede sig til at aflægge deres Salligheds Eed, at de en ten ikke have været nærværende ved Opløbet, eller været med De til Forsendelse med Posten allene priDurchløb 1, Dødfødt 14 Feber 6, Flekfeber 1, Forraadnelsesfeber 11, Galdefeber 3, Gicht 2, Halssyge 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 3, Hævelse 1, Jnflammation 5, Kiøhoste 1, Koldbrand 1, Kopper 14, Krampe 7, Nærvefeber, 3, Orm 1, Skarlagensfeber 24, Slag 27, Svindsot 3, Trødske 1, Tænder 3, Tærende Syge 14, Uangivne Svagheder 20, Vattersot 10.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 30te Januarii af Patienter indkomne 187, udgaaet 165. døde 20. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Matros forslaaet af en Bielke; en Jøde=Enkligeledes af et Stykke Muur, som faldt ned, en Arbeidsmand nedfaldet og dødelig forslaaet sig; en Husar brækket et Laar en Pige forbrændt Ansigtet; en Karl forvriet en Fod; en af skediget Soldat faldet og brækket en Arm; en Karl nedfaldet fra et Loft og forslaaet sig; en Pige skaallet sig; en Arbeids mand nedfaldet af en Trappe og forslaaet Hovedet; en Soldat ligeledes forslaaet sig; en Pige faldet med en Flaske og skaaren den ene Arm; en Pige brækket det ene Laar ved en vil. Kiøbh. Maaned. Stats=Tidender &c. Rulle, som løb ned paa hende ; en Muurdreng nedfaldet fra en Bygning og meget forslaaet sig; en Tømmerlærling hugget sig det ene Been, en Mand nedfaldet i et opgravet Hul og forstaaet sig; en Muursvend nedfaldet med et Stellage og ligeledes forstaaet sig; en Arbeidsmand ved at opgrave en Vandrende dødelig forslaaet af et Stykke Jord, som faldt paa ham; en Kone nedfaldet paa en Trappe og staaet et Side ben le AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschovs=Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøimod Dødens Stræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reiersen, 3 Deele, 4 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
J. A. Unders medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, i Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 5 Mk. - s. Dansk, Td. . 4 Rd. 1 a 3 Mk. - s. Hvede, Holstensk, Td. - 7 Rd. 4 Mk. - s. Lollandsk, Td. - 6 Rd. 4 a 3 Mk.. s. Siellandsk, Td. . 7 Rd. 1 Mk. - s. Byg Td... 2 Rd. 4 Mk. 4 a 8 s. Bog=Gryn Td. . 8 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Malt Td... 3 Rd. 3 Mk. - s. Havre Td. . . 2 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Havre=Gryn Td. . 9 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Erter Td. . . 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Kiøbenhavns 5 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. 3 Rd. - Mk. Brænde. Rd. - Mk. Et Bonde=Læs. 2 Rd. - Mk. s. Et Læs Tørv. 2 Rd. - Mk. - s. 60 a 30 Rd. 1 Kul Td. . . - Rd. 3 Mk. 3 a 8 s. 50 a 700 Rd. Forring. 60 a 900 Rd. Høe et stort Læs 9 a 11 Rd. - Mk. - s. 50 a 80 Rd. et mindre dito = 5 a 6 Rd. - Mk. - s. 300 a 60 Rd. Halmet Læs. 3 a 6 Rd. - Mk. - s. 300 a 500 Rd. Høns og Fiederværk. 30 a 900 Rd. Kalkunske gamle Parret, 2 Rd. d. 2 s. 60 a 700 Rd. unge Parret." 1 Rd. 5 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 3 Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. - s. 5 Rd. - Mk. - s. unge Parret = 3 Mk. - s. 15 Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par . . Mk. - s. Giæs levende Stk. . 1 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Slagtede Stk. Rd. 5 Mk. - s. 5 Rd. 3 Mk. under et var Rd. 5 Mk. - s. Rd.) efter dens Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. 6 Rd. 2 Mk. - s. Pommersk Ell. 6 Rd. 2 Mk. - s. pommersk Bøg. . 6 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk Bog 6 Rd. 4 Mk. - s. Jydskenkelt. 6 Rd. 4 Mk. - s. Fyensk., Rd. - Mk. - s. Birk .. Rd. - Mk. - s. Essiste. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Haand. Et Bonde=Læs. 2 Rd. - Mk. s. Et Læs Tørv. 2 Rd. - Mk. - s. 1 Kul Td. . Rd. 3 Mk. 3 a 8 s. Forring. Høe et stort Læs 9 a 11 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = 5 a 6 Rd. - Mk. - s. Halm et Læs. 3 a 6 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkunske gamle Parret, 2 Rd. Mk. - s. unge Parret." 1 Rd. 5 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 3 Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. - s. unge Parret = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par . . Mk. - s. Giæs levende Stk. . 1 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Slagtede Stk. Rd. 5 Mk. - s. under et var Rd. 5 Mk. - s. Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Æg en Snees 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Constantinopel, den 10de November. Den engelske Gesandt, Chevalier Liston, er den 4de hujus, Freist herfra uden at tage Afskeed med Storvisiren, hvoraf kan slutter sig til en Misforstaaelse mellem hans Hof og Porsn. Denne Formodning grunder man fornemmelig paa det dløbne Besværinger fra den tyrkiske Gesandt i London, at an der viser kun liden Opmærksomhed imod ham. Jmidlerskal dog Hr. Liston ved sin Afreise have faaet en prægtig med liamanter besat Tobaksdaase. - Den russiske General Ko af, som sædvanlig opholder sig i Kodgiabey, har for nylig væ at her i 6 Uger. Man formoder, at han har villet under de Egnen her, og indhente Efterretninger om den Tilstand, hori vore langs Kanalen liggende Forter og Slotte befinde sig.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
en nu værende russiske Havn Kodgiabey var forhen blot en ben Rhede, men nu have Russerne anlagt Verfter der forfore Krigskibe, og Havnen kan nu tiene til en Samlings hids for alle Skibe, som komme fra Havnene i Crim. lenne Havn ligger ikke længere herfra, end at man i 2 Gan 4 Timer kan afseile derfra til Constantinopel. Det er roligt, med hvilken Jver Krigstilberedelserne fortsættes.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Man har intet Exempel paa, at Porten i Fredstider har anndt saa mange Penge og saa megen Omsorg derpaa. Det ges, at den vil overgaae de største Magter til Lands og inds. Da alting bliver indrettet paa europæisk Fod, saa Onkostningerne saa meget desto betydeligere. - Den ottoManiske Ambassadeur i London har faaet Ordre at formaae alle vandrede franske Officerer, naar de besade Duelighed og tigserfarenhed, til at træde i Portens Tieneste, og tilbyde Hun en meget anseelig Gage.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Cadix, den 12te November. J det her værende Marinedepartement befinde sig paa ærværende Tid 240 Krigsfartøier, af hvilke 76 Skibe ere af Alen og 33 Fregatter. Regner man hertil endnu dem, Madsret. Departementet i Cartagen og Ferrol, de paa Riset og Commission for Jndien værende Krigskibe, den i Catalonien stationeerte Eskadre under Don Gravinaac., saa kan man let indsee, i hvilken respectabel Tilstand vor Søemagt, befinder sig.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Turin, den 7de December. Den Bekymring, som de sidste ubehagelige Efterretninger om en ufordeelagtig Fegtning med de Franske foraarsagede, er nu forsvunden. Man har endog opsat de Troppers March, som vare bestemte til de meest truede Stæder. Ceva var Maalet for de fiendtlige Progresser. Commandanten i dette Sted, har paa Opfordringen til Overgivelse svaret som en Mand af Ære, og da de Franske saae vore Troppers Mod, have de forladt Garresio Bagnasco og de hosliggende Høie, og indtaget den samme Position, som de havde forrige Aar, undtagen at det stærkeste Corps er i Savon og Finale. Vi ere og paa den venstre Fløi, ihenseende til Monte Zimolo og Meflisimo, uden Bekymring; de 6000 Mand, som General Wallis har sendt derhen, have fundet Posterne forladte, saa at man paa nærværende Tid kan være fuldkommen rolig.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Venedig, den 8de December. Greven af Provence, som hidtil har opholdt sig snart her snart i Verona, er i Begreb med at forlade gandske den venetianske Stat, og reise, som man troer, til Tydskland til Prindsen af Condels Armee. - Den hertil fra Basel bestemte Brevpostillon er bleven funden myrdet mellem Basel og Lugano. Brevsækken laae aaben ved Siden af ham.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Neustadt, den 11te December. Man siger, at de Franske have en Mængde Elsaser=Bønder hos sig, og i dette Øieblik indbringes 60 som Fanger. Man vil og vide, at de Franske i 4 Dage efter hiananden ville angribe, i Dag var det den 3die Dag. I Gaar bleve paa Østerrigernes Side mange Mennesker, hvoriblandt tillige mange Officerer. I Dag Morges ankom Forstærkning. Telegrapherne, som de Franske i et Par Aar have betient sig af, ere nu ligesom Luftmaskinerne i Brug igien ved Armeerne.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
London, den 18de December. I Gaar ventede man, at Kongen personlig eller ved en Commission skulde have givet sit Samtykke til de 2 Biller, som have foranlediget saa megen Giæring og Partiesyge. Mange 1000 Mennesker havde af den Aarsag forsamlet sig i Park, og Soldatvagterne bleve forstærkede; men hidtil er det Kongelige Samtykke endnu ikke givet. Kl. 2 kjørte Kongen fra Buchinghamhouse til St. James's Palais. Denne Omstændighed bestyrkede Folket i den Troe, at Kongen vilde kjøre til Parlementet. De Nysgierriges Antal blev derfor bestandig større, men tilsidst gik de dog alle roelige fra hinanden, da Kongen ikke begav sig derhen. Paa Veien til St. James hørte man nogen Pibning og Murren. Man taler nu stærkt om en nær forestaaende Ophævelse af Parlementet, og troer, at Ministeren derved har den Hensigt, medens et nyt vælges, at slutte paa sine egne Vilkaar en Fred, uden at være i den Nødvendighed, at spørge Parlementet til Raads derom. Gemytterne blive allerede hist og her i Landet stemmede til, ved et saadant Valg at give deres Stemmer blot til uafhængige Mænd og Folkevenner. - Hr. Pitt og Taleren i Underhuset, som i Gaar kom fra Hoffet giennem Park, bleve heftigen udpebne og insulterte af Pøbelen.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Paris, den 18de December. I Gaar Aftes er nu, som de offentlige Blade forsikre, den toscanske Gesandt, Grev Carletti, paa igientagen befaling af vor Regiering endelig reist herfra. Han skal have taget Veien til Basel. - Tidenderne fra Nantes af 9de hujus melde blandt andet følgende: "Den republikanske Armee har ikke lidt noget Nederlag, som de Jldesindede havde udspredt. Tvertimod har den gjort en almindelig Bevægelse, for bestandig at tilintetgiøre Forbindelsen mellem Generalerne Sapineau og Charrette, og oprette igien de væsentligste Punkter af vor Communication. Sapineau angreb for nogle Dage siden en af vore Poster med 1000 Mand, men blev af 200 Mand dreven tilbage med et betydeligt Forliig Den her værende Amerikanske Gesandt er bleven anmodes om at indlevere inden 3 Dage en Liste paa alle de Amerikanere, som opholde sig i Paris. Det samme siges at være skeet med alle andre fremmede Magters Gesandtere, saasom vor Regiering vil have en fuldstændig Optegnelse paa alle de Fremmede, som opholde sig i Paris. - Da Agioteurerne dreve deres slette Handlinger paa den her værende Børs bestandig videre, saa har Directoriet endelig seet sig nødt til at lade Børsen til lukke. Over denne Tillukkelse skrige vel disse Blodigler, kalde denne en despotisk Handling, og forsamlede sig igien i Palais Royal; men saasnart Regieringen fik dette at vide, lodden beordre Tropper til Palais=Royal og de fornemste Kaffehuse, og arrestere mange Agioteurer. - J Lyon er ogsaa Børsen bleven lukket.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Wesel, den 18de December. Den i Courier du Bas Rhin indeholdte Efterretning, at Coblenz var i Østerrigernes Hænder, var for tidlig. Jmidlertid forsikre nyere Efterretninger, at Dilsseldorf næsten gandske var forladt af de Franske, og at man med næsten overordentlig Virksomhed arbeidede paa at sætte Venloo i Beleiringsstand. - Fra Colln meldes: at der giøres Anstalter til at pakke ind, og at de Keiserlige paa den anden Side af Rhinen ere i en saa betænkelig Bevægelse, som røber et Anslag af det under Prindsen af Würtemberg staaende Corps paa Disseldorf.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Frankfurt, den 19de December. Den østerrigske Armee rykker endnu bestandig fremad, og man haaber med det første den Efterretning, at Coblenz var bleven forladt af de Franske, hvar meget de endog blive ved at føie Anstalter, som lade formode, at de ville forsvare sig der General Starray, som paa nærværende Tid befinder sig i Rastadt, skal, som man almindelig formoder, have den Hensigt, at gaae over Rhinen sammesteds, for at tournere Weissenburgerlinien. Det Condeske Corps trækker sig ogsaa nedad Rhinen, og er allerede ankommen til Brücksal. Fra Manhem melder man, at de Tydske endnu bestandig arbeide med Jver paa Linierne til deres Sikkerhed. Den første strækker sig fra Mundelheim over Oggersheim indtil Oppar- og Frisenheim; den er den samme, som de Franske havde til deres Sikkerhed, og altsaa meget let kan forandres. Den anden, som er gandske nye anlagt, strækker sig fra Mündelheim over Manbach indtil Rebach. Begge blive desuden forsynede med en 30 Fod bred Grav. Paa Rhinskandsen arbeides med største Jver, for at sætte den i god Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Wien, den 19de December. Privatberetningerne fra Jtalien ere vedvarende ugunstige. Skulde det blive bekræftet, at de Franske have bemægtiget sig Staden Ceva, saa vilde derved Turin, Alexandria og Tortona paa engang blive truede. General de Vins skal have søgt sin Dimision, og faaet den. - Efter de nyeste Officialberetninger fra det italienske Hovedqvarteer, Acqui, af 7de December, var Staden Ceva endnu i de Keiserliges Hænder, De Franske stode endnu bestandig posterede i Dalen af Tanacoved Bagnasen i Appenninbiergene for Ceva, og langs denne Biergklæde indtil Udspringet af Erofloden, og deres Hovedmagt stod ved Finale. General Colli stod med det allierte Hovedcorps mellem Ceva og Mondovi, og havde besat den forskandsede Leir bag Ceva, og detacheret lette Tropper til Monte Zemola.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Haag, den 22de December. Man arbeider med største Jver paa de Anstalter, som skulle føies til at forsvare vor Republiks Grændser, besynderlig paa Siden af Arnheim, hvorhen General Mor til har forflyttet sit Hovedqvarteer. Man taler endnu bestandig om, at et Corps af vor Armee skal støde til den franske Sambre= og Maasarmee, saasnart de bevæbnede Borgerskaber paa alle Steder i vor Republik behørigen blive organiserte. Churfyrsten af Pfaltz Bayerns Charge d'Affaire er bleven tilkiendegivet, at der ved en Nationalconvents Oprettelse ikke skal blive tilføiet Hans Churfyrstelige Durchleuchtigheds retmæssige Prærogativer, som Marquis af Bergen og Zoom, nogen Skade.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
London, den 22de December. J Fredags fik begge Billerne, saavel den som tiener til Kongens større Sikkerhed, som den mod oprørske Sammenkomster, det Kongelige Samtykke ved en dertil forordnet Commission, som bestod af Erkebiskoppen af Canterbury, Storkantzleren og Hertugen af Dørset. Commissionen an som noget sildig fra Windsor, hvorhen Kongen var reist paa Fagt. Hvad Følger dette nu vil have, maae Tiden lære. Saa meget er vist, at en stor Deel af Folket, som holder med Ophositionspartiet, indbilder sig, at den brittiske Frihedssvel er derved bleven formørket eller er gaaet under. - Whigkiubben, til hvilken mange af Rigets Store høre, holdt strax Dagen Efter, at Billerne havde faaet det Kongelige Samtykke, en Forsamling i Kron= og Ankertaverne, hvor Hr. For præsiderat, og Hertugen af Bedford igien spilte en Hovedrulle. samme kom man til den Beslutning, at der over hele Riger, skulde oprettes en Association, for paa en retmæssig Maade, et udvirke en Tilbagekaldelse og Ophævelse af disse Biller, og da Antallet af de Personer, som efter den nye Bill maa formmle sig under en Fredsdommers Opsigt, ikke maa beløbe sig til over 50, saa raadte Hr. Erskine, for at undgaae Loven, At denne Asseciations Committeer ikke skulde bestaae af meer end 19 Personer; thi, sagde han, vi maa, saa længe indtil det bliver bedre, tage til Takke med den Ret af sønderhugget Frihed, som Ministeren behager at dække op for os. Den nye Ulykke, som vor til Vestindien bestemte Flaade, under Admiral Christian har lidt ved en Storm den 14de, ikke langt fra Scilly, er større end man i Begyndelsen troede. Nogle Skibe ere siunkne og andre blevne meget beskadigede paa Masterne og adspredte. De fleste af disse Skibe ere allerede komne tilbage i vore Havne, for at blive reparerte igien. Saa mart man i Cork i Jrland fik Underretning om denne Ulykke, bleve 4 Fregatter afsendte for at krydse til de adspredte Skibes Beskyttelse. Nogle af Krigskibene have maattet kaste deres Kanoner over Borde. Det Rygte, at Linieskibet the Jllutrions paa 74 Kanoner var siunket, synes ugrundet. Nogle Transportskibe ere blevne forfulgte af franske Capere, men hade lykkelig reddet sig. Admiral Christian har imidlertid fort at sin Reise til Ostindien med den øvrige Deel af Flaaden. -¬
Berlingske Tidende, 1796-01-01
De Franske skulle have fundet Leilighed til at afsende 4 Linieskide samt 6 Transportskibe med Tropper til Vestindien, saa at de formodentlig komme der, førend vores Flaade. J Plymouth ere Hr. Douglas's Skibsverfter geraadede i Brand, og Forliset regnes for 30000 Pund Sterling. To Danske Skibes Ladninger med Musliner, Camfer, Porceling, som befandt sig der i Pakhusene og beløb sig til nogle 1000 Pund, ere for det meste tillige opbrændte. – Admiral Cornmallis er med sin Eskadre lykkelig ankommen til Portsmouth, og Eskadren ved Jsle Dien ventes med det forske. – J Gaar Aftes blev der afsendt Depecher til Hofferne i Berlin og Madrid. Deraf, at Grev Butte er ankommen til Madrid uden Familie, og den spanske Gesandt, de la Casas, til London uden Gemalinde, vil man slutte, at disse Gesandtere ikke ere sikre i Henseende til et Fredsbrud Af Omstændighedernes Conjunctur lader det sig dog langt hellere slutte, at en Fredsunderhandling er i Værk, i hvilken, som man siger, nu ogsaa, foruden det danske Hof, som Keiseren sidst i August anmodede om Megling, Preussen og Sverrig skulle tage Andeel. - Desværre vedvarer dog endnu Calais det strængeste Forbud, at lade nogen Engelænder komme i Land, hvilket er intet godt Tegn paa de Franskes Beredvillighed til at benytte sig af vor Regierings nylige Declaration, som erkiendte deres Regiering for Underhandlingsdygtig. Dog formedelst Sandsynligheden af en nær Fred har Matros presningen gandske ophørt, og de offentlige Fonds stige i Forhold til denne Sandsynlighed.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Frankfurt, den 22de December. J Forgaars er Feldtmarskal von Clairsalt selv afreist til Egnen ved Coblenz, for at tage Sagernes Forfatning der i Egnen i Øiesyn. - Prindsen af Würtemberg og General Boros giøre Anstalter til et Angreb paa de Franske i Coblenz. - De Keiserlige ere ikke allene i Trier, men deres Forposter staae allerede paa hin Side Mosel. Den største Deel af den franske Jourdanske Armee er allerede gaaet tilbage over denne Flod, og den hele øvrige Armee under Feldtmarskal von Clairfat er i Anmarch mod Mosel. Den høire Fløi af samme er allerede rykket frem indtil nogle Mile fra Coblenz. - De Franske giøer endnu ingen Mine til at trække bort, omendskiøndt de næsten ere afskaarne. Tvertimod have de i bemeldte Stad gjort alle Slags faste Anlæg til deres Forsvar. - Ved Anweilerdalen have de Keiserlige besat en vigtig Post, og staae nu tæt for Landau. - Den 16de blev et fransk Corps, som stod ved Dornbach, angrebet af de Keiserlige, slaget, og trængt tilbage til Mosel. Fegtningen varede fra om Morgenen Kl. 10 til om Eftermiddagen Kl. 4, og først efter 4igientagne Bestormelser lykkedes det Østerrigerne at trænge igiennem de Franskes Centrum, og tvinge dem til at rykke tilbage. De Franske have lidt et betydeligt Forliis, blandt andet ogsaa af Fanger. J Trier have de Keiserlige forefundet betydelige franske Magasiner. - De østerrigske Tropper i Trarbach ere betydeligt blevne forstærkede. - General Jourdan har sendt sit svære Artillerie og Bagage &c. tilbage til Luxemburg.
Berlingske Tidende, 1796-01-01
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 22de December. Strax paa den Efterretning om Staden Triers og andre hidtil af de Franske indehavre Stæders Besætning med Keiserlige Kongel. Tropper, følger her en anden, som i dette Øieblik er indløbet fra Maynz.