Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-12-27
Oberst Tscherning har til Rigsforsamlingen og dens Værnepligskommittee indgivet de af ham i Forestilling til Hs. Maj. Kongen under 15 Juni d. A. foredragne foreløbige Grundtræk til en Organisation af Folkevæbning, der under 19 s. M. approberedes med bemyndigelse til derefter at foretage de fornødne indledende Skridt til denne Ordnings Jværksættelse. Efter denne Plan for en ny Ordning af Væbningsvæsenet tillands, vilde Jnfanteriet blive gjort til Grundlag for den hele væbningsindretning Landet skulde næmlig deles i Bataillons-Distrikter, og, for strax at have gode Kjærner, hvorom den nye væbning kunde danne sig, skulde foreløbig indrettes saa mange Distrikter, som der haves halve Batailloner i Linien. Hver Halvbataillon skulde være Kjærne for en ny Heelbataillon, saa at hver Bataillon, ved at gaae over til fredelige Forhold, strax rykkede ind i Udskrivningskredsen. J Provindsen Danmark vilde paa denne Maade blive omtrent 29 Bataillonskredse. J hver Kreds skulde man begynde med at danne een Bataillon paa 1200 Mand, næmlig 800 Md. Jnfanteri, 150 Md. Jægere og 220 Md. Artilleri, Kavalleri, Jngenieurtropper, Train kudske, Reservemandskab o. s. v. Man fik saaledes en Hær (Jnfanteri 23,200 Md., Jægere 4350 Md., Kavalleri 2420 Md., Artilleri og Train 2680 Md., Jngenieurer 800 Md., Reserve 1450 Md. ialt 34,800 Md. Ved Hjælp af Hæren i dens nærværende Stand vilde denne Hærstyrke være formeret i fortrinlig kampdygtig Stand i 3 Maaneder. De i Distrikterne kantonnerende Kadres kunde derpaa med Lethed, benyttes til at indøve og danne en lignende Bataillon i hvert Distrikt, hvoraf dog ikke skulde afgives til Kavalleriet, men kun til Jnfanteri, Jægere, Artilleri train og Reserver, nemlig: 29 Batailloner Jnfanteri 23,200 Md., 29 Kompagnier Jægere a 150 Md. er 4340 Md., Artilleri, Train, Sygevogtere a. 4350 Md., Reserver 2900 Md., talt 31,800 Mand. Denne Styrke vilde kunne være til Udrykning inden 6. Maaneder derefter. J et Aar vilde den hele Jndretning endog være i temmelig god Orden. Den danske Hær vilde da samlet udgjøre omtrent 70,000 Md., hvoraf paa den sjællandske Ogruppe henved 26,000, i Jylland og den fyenske Ogruppe 44,000 Md. - Garnisoneringerne skulde bruges som Skoler, for befalingsmænd og dertil tages af Gangen 100 Md. pr. Bataillonsdistrikter eller 2900 Md., samlede i Marschkompagnier og Batailloner, der afløses halv aarlig. – Efter første Aars Forløb kunde man allerede henvende Opmærksomheden paa Opdragelsen fra Barn af til Krigstjeneste og inden 8 Aar vilde man være saa vidt, at det store Fleertal var voxet op til Vaabendygtighed. – Ved foreløbig at beholde nærværende Officeers og Underofficeers Kaders, vilde man være istand til at give disse Folkevæbningsafdelinger en ikke ringe Fasthed. Alt eftersom Krigskyndighed blev Almeenere, kunde Antallet formindskes. - Det er en Selvfølge, at Jndretningen skulde gjøres saaledes, at Bataillonerne ved Udrykningen fra Distrikterne kunde medføre sit eget Train væsen, Lægevæsen, Forpleiningsv. o. s. v. - Landet skulde inddeles i Militairprovindser og Brigadeinspektioner. Til Øvelse skulde, med passende Mellemrum, holdes Troppesamlinger paa Krigsfod. (Aalb. Av.) Flposten vil have modtaget et Brev fra Paris, hvori yttres, at Cavaignac allerede i Januar reiser til Danmark for at kommandere den danske Armee. Manden er jo rigtignok snart uden Tjeneste og skal vel have ifinde at forlade Paris nogen Tid, men hvor ønskeligt det vistnok kunde være at faa en saadan Mand i Spidsen for vor Armee, saa trænger dette Rygte høiligen til Stadfæstelse.