Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-06
At der i Jylland og flere Steder i Provindserne, ja endog her i Hovedstaden, hvor Circulationen mindre standses, er Mangel paa Penge, derom er kun een Mening, og den høie Rente af 20 til 30 Procent, som almindelig gives mod fuld Sikkerhed, stadfæster denne Mening. - Denne Pengemangel og deraf flydende høie Rente, formenes at være ødelæggende for Almeenvelstand, Jndustrie, Handel og anden Næringsdrift. Dovent Pengepugerie oplives, imedens virksom Næringsdrift, dræbes. Denne Virkning er almindelig, den strækker sig saavel til Laaneren, som Udlaaneren. Hvilket Jndustrie, Handels= eller Næringsforetagende, kan, uden Skade for det Almindelige, afgive en saadan Fordeel, at den, der udfører samme, kan vedstaae at betale 30 Procent af den Capital dertil behøves, Thi enhver regner at han bør fortjene i det mindste 30 pCt. af den Capital, der anvendes til en Entreprise, eftersom han, uden Risico, kan have 30 pCt. af samme Capital ved Udlaan, Følgen heraf, fra dens gode Side betragtet, er at den Mand, der ikke selv sætter sine Penge i Næringsdrift, men bruger dem til Udlaan, nu kommer ligesaa langt med 10000 Rbd. til 30 pCt. som forhen med 60000 til 6 pCt. og har ingen videre Uleilighed, end at paasee at hans Vexel=Obligationer og Beviser paa den bestemte Dag blive fornyede. Derimod er følgen, fra den modsatte Side betragtet, unægtelig denne at mange nyttige Foretagender, til Almeenvelstands Befordring, Jndustriens, Handelens og andre Næringsveies Opkomst, standses, eller i det mindste lammes. Hvilken Landmand, eller i det mindste hvor mange, tilkjøber sig nu een ved hans øvrige Eiendom beqvemt beliggende Gaard eller ikkun et tilgrændsende Stykke Jord? Hvo eller hvormange udvide deres Gaarders Bygninger ved nye Bygningers Opførelse, uagtet begge Deele til Beqvemmelighed og Nytte burde skee? Hvor ere de nye Fabriqver, jeg taler ei om Blomster= og Hatte fabriquer, der siden 1813 fremstode? Hvor de nye Handelscompagnier eller blor Handelshuse, der siden den Tid opkom, for at ballancere med dem, der ophørte at virke? Er dette alt en Følge af Pengemanglen, saa er vel intet for Øieblikket vigtigere, end det Spørgsmaal, hvorledes kan denne Mangel, uden andre og nye skadelige Følger, afhielpes, Thi Rigsbankseddelmassens Forøgelse, strider imod Fundationen og dens skadelige Følger vilde ikke udeblive. Til Besvarelse af dette Spørgsmaal fører kun en lige Vei, men mange Kroqveie. Den lige, naturlige Vei viser, hvad Staten skal gjøre, naar den trænger til Penge - det samme nemlig, hvad hver Privatmand giør, trække paa sin Credit. At baandlægge Crediteen, er for den som behøver den, Privatmand eller Stat, det samme, som at berøve Patienten den eneste Medi ein, som kan helbrede ham. Staten, thi med den have vi her allene at bestille, afbenytter sin Credit ved at trække Vexler. Fri og utvungen Afbenyttelse af denne Credit, saaledes som det skeer overalt, maae man indrømme, er et gavnligt Middel til igjennem Handelen, at lade de øvrige Næringsveie tilflyde udenlandsk Credit og derved at lette Circulationen til Almeen velstands Befordring, med mindre man vil antage at hele den commercerende Verden bærer sig galt ad og at den Stat, som følger en modsat Grundsætning allene handler klogt. Den fuldstændigste Løsgivelse af Vexel=Handelen, hvis dette ei endnu hos os maatte være Tilfældet, ansees derfor som Middel til at afhielpe Pengemanglen uden Rigsbankpengenes Forøgelse. Forfatteren til disse bemærkninger, beder sig frikiendt for al Egennytte. Han er ligesaalidt Kjøbmand som Capitalist, ei heller i det Tilfælde, at han for sit eget Vedkommende behøver at anke over Pengemangel. Hvad han ønsker at være, er at han ved disse Linier maatte fortjene Navn af at være Patriot. Sr. Om de til andet Aar efter Freden forfaldne Capitalers Udbetaling.