JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Nu har vi og endelig erholdt troværdig Efterretning at Rygtet er falsk som angav at Staden Sant Domingo havde overgivet sig til Dessalines. Negerne har rigtig nok den 5te Maji ladet sig see for Fortet Carlos ved St. Domingo, og faaet Leilighed til, ved et Flinteskud at dræbe en fransk General som spadserede paa Volden. Men den 11te gjorde Fransk mændene et Udfald og dræbte 400 Negere tilligemed deres Anfører. Neger=Armeen har derefter indtagen Port an Plate og St. Jago. De Hvide har gjort den bravest Modstand, men bleve samtlige med Koner og Børn nedsablede af disse Umennesker. Negerne har derved mistet en General og 1800 Mand. Hoftidenden leverer en Depesche fra General Lake ifølge hvilken han, efter en Marsch af 34 engelske Mile, er indtruffen til Furrakbad, overfaldet Fienden, og dræbt mange af hans Folk og Heste, samt gjort hans Bagage og Slagthøveder til Bytte. Holkar tog Flugten, og mange af hans Folk bleve paa Flugten nedsablede. General Murran har i Gebetet af Malmaerobret alle Holkars Besiddelser og var den 30te Novbr. i Maccondro, hvorfra han rykkede videre frem. Tyrkiet. To Bojarer fra Bucharest ere ankomne til de Serviske Jnsurgenteres Hovedqvarteer med et Ferman fra Storherren, hvori de alvorlig blive formanede til Fred og trues i Tilfælde af Opsætsighed med en Armee, som sikkert skal bringe Freden tilveie. CzernyGiørg har derpaa forsamlet alle sine Anførere i Ostronitza, der eenstemmig have besluttet, ikke at føie sig efter denne Ferman, men før vove det Yderste end med Vanære at antage Fred, og med denne Beskeed, er Bojarerne sendt tilbage til Bucharest. Servierne forlanger at en Oberknees, med ligesaa mange bevæbnede Servier, som der er Tropper i Belgrad, skal rykke ind i Festningen Belgrad, og at Paschaen skal lade alle de Fordringer han har paa Servierne, skee i gjennem Oberknesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Blandede Efterretninger. J de engelske Blade læses en Proclamation fra Kongen af Sverria, dat. Stockholm den 8de Mai, hvorefter alle britiske Undersaatter under nærværende Krig, er tilstaaet Ret til at oplægge alle brittiske Manufactur og Colonialvare i Stralsund, enten de komme paa brittiske eller svenske Skibe, imod at de ved Udførselen betale en Afgivet af trefierdedeel Procent af Verdien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Medens man i mange Stater vakler imellem Midlerne til at forebygge de første Fødevares Opskruelse til umaadelige Priser ved Kornpugernes Speculationer, og snart vil have Magasiner og snart ikke, snart forbyder Udførselen, snart tillader den, har Ruslands Alexander valgt det retteste Middel, bestandige Kornmagaziner. Ved nye Afgivter er denne velgiørende Indretning allerede sikret i Archangel. Keiseren har anviist 200,000 Rubler til Magasinholdets Anlæg der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Bekiendtgiørelser. Da Forraadnelsesseber ved enkelte faa Mennesker her i Byen haver yttret sig, som ved Smitte fra den Syge til den Sunde kan forplantes videre, saa anseer jeg mig pligtig til at advare mine Medborgere i Aarhuus for alt hvad som kunne svække deres Sundhed, nemlig Forkiølelse, heftige Sindsbevægelser, Umaadelighed i Mad. og Drikke, og dernæst ikke at lade sig aarelade eller indtage Afføring uden Samtykke af en duelig Læges Raad. Men da Luftens Ureenhed saavel i som uden for Husene kan meddele ellers sunde Mennesker, Anlæg til smittende Sygdomme uden at have nærmet sig slig en farlig Sengeliggende, saa anbefales Reenlighed og sund Luft i deres Huse, og at lade deres Rendesteene, saavelsom Fortougene holdes reene. Aarhuus den 12 Julii 1805. Hahn, Doctor og Stiftsphysicus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Hos Procurator Wistergaard er at faae gode Blomkaals Planter for 24 s. 100, tilligemed andre Kaal planter af adskillige Sorter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Undertegnede at stille til offentlig Auction, og om antagelig Bud skeer, absolut bortsælge Fredagen den 28de Juni førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 slet, min iboende Gaard og Hartkorn 2 Tønder 2 Skpr., hvortil er saaed 5 Tønder Rug, 2 Tønder Ærter, 17 Tdr. Havre, 18 Tønder 3 Skpr. Byg, 10 Skpr. Boghved, 4 Skpr. Vinterhvede, 3 Lspd. Kløverfrøe og 2 Skpr. Hørfrøe, til samme Hartkorn er god Tørvejord, Ege, Bøge= og Elle Skove, for 10 til 12000 Rdr. Værdie, som ligger midt i Marken ikke langt fra Gaarden. Hartkornets Konge- og Kirke Tiender, samt Kirke Qvægtienden medfølger. Til Gaarden kan avles 50, til 60 Læs Høe. Bygningerne som er 16 Fag Lade bure, 8 Fag Fæehuus, 8 Fag Stald og Brændehuus foruden 13 Fag Stuehuus det er med Fielgulve, og smult indrettet for en honet Familie, og alle Bygningerne murede med brændte Teglsteen, og for 5 Aar siden af nye opbygt, er asseureret i Brandkassen for 2000 Rdr. Grøden af Kornsæd og Kløver seer overmaade godt ud og tegner til en rig Host, der alt tilligemed Gaard og Hartkornets tilhørende kan modtages og tiltrædes, om forlanges 14 Dage efter Auctionen. Naar samme er solgt, bliver bortsolgt endeel Ind- og Udboe, tilligemed nogle Creaturer, som jeg ikke behøver hvor jeg agter at tage nye Boepæl. Det erindres at Gaarden er beliggende i en god Egn, 2 en halv Miil fra Aarhuus og Skanderborg. De Lysthavende ville behage til bemelte Tid og Sted, at møde. Conditionerne skal paa Auctionsstedet nærmere vorde bekiendtgjort. Sønder Galthen i Framler Herred, den 12te Junii 1805. P. M. Porup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
En Bondegaard i Hads Herred, som staaer for Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr., og er af usædvanlig godt Bygning er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Liebhaverne henvender dem til Undertegnede. Den kan, om forlanges, tiltrædes strax. Saavel den lagte Sæds Afgrøde som fornøden Besætning følger med. Saxild Præstegaard, den 9de Junii 1805. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Den 22de Junii førstkommende Kl. 1, Eftermiddag bliver holdt offentlig Licitation over Opførselsen af 2de Broer paa Landeveien imellem Aarhuus og Wiborg, nemlig een ved Søebyevad og een over Svenstrup Aar, tilligemed Leveransen af alle fornødne Materialier m.v. Schanderborg, den 7de Junii 1805. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
af fem Elever, der hos en Præst paa Landet nyde Opdragelse og Underviisning i det tydske, franske og engelske Sprog, foruden de academiske Videnskaber, forlade to hans Huus, til förstkommende Michelsdag for at indtræde i det borgerlige Liv. Disse to ledige Pladser önskede han gierne paa nye besadt med tvende Börn af en Alder mellem 8 og 12 Aar. Forældre der vilde anbetroe ham deres Börn kunde i forestaande Snapsting i Viborg, faae nærmere Underretning desangaaende hos S. T. Hr. Baron v. Juel Ryssensteen til Juliane lyst, S. T. Hr. Generalauditeur Lindahl fra Lemvig og Hr. Boghandser Just i Viborg. Skulle det gives flere Arvinger end de der allerede har anmeldt dem, efter forhen afgangne Huusmand Peder Sørensens nu bortdøde Enke, Anne Marie Andersdatter af Lemmer, under Stamhuset Estrup Gods, ville de inden 12 Uger fra Dato anmelde og legitimere dem, og inden samme Tids Forløb, ville ogsaa Stærvboets Credi og Debitorer give Møde og afgiøre deres Mellemværende. Estrup d. 10de Junii 1805. Mønster, Auction. Den 20de Junii næstkommende, agter S. T. Hr. Kammerjunker v. Benzon til Thyrsbech, ved offentlig Auction at lade bortsælge endeel af Thyrs bech Hovedgaards Marker, omtrent 100 Tdr. Land af Agerjord, Hogholt og Harmose Marker kaldet, der grændser til Breballe Mark mod synden, til Bredahl Marker mod vester, til Parcellist Søren Møllers Eiendomme mod nord og til øvrige Thyrsbech Skove mod øster, hvilke Jorder er inddeelt i 12 Parceller. Samme Tid opraabes tillige et Stykke Skov med Grund langs med Agerparcellerne beliggende, inddeelt i 10 Parceller og saaledes citneret, at til enhver af de 10 Parceller Agerland kan tillægges en Skovparcel. Videre falder en Torvemoese ved vestre Ende af Harmoese Marken inddeelt i 8 Parceller, og beqvemmelig kan benyttes til disse Parceller. Endvidere opraabes samme Dag 2de Huuslængder af 52 Fag, beliggende ved Thyrsbech Ladegaard, til Bortflyttelse paa Parcellerne. Conditionerne kan 8 Dage førend Auctionen, erholdes til Eftersyn hos Hr. Kammerjunker Benzon i Odense og hos Forvalter Reineche paa Thyrsbech, hvilken sidste tillige foreviser Kartet, Beregninger, Eiendommene og Parcellernes Jnddeeling. Det tiener tillige til Liebhabernes Underretning, at Markerne ere besaaede med Klever og at samme tiltrædes til 1ste Mai 1806. Forbemeldte Parceller og Eiendomme opraabes først separat og siden samlet under eet, samt at der kan blive staaende i Eiendommen paa 2 a 3 Aar, totredie deel af Kiøbesummen, og ansees Kiøberen suffisant, eller stiller antagelig Caution, kan hele Kiøbesummen ogsaa uopsagt forbemeldte Tid blive staaende i Eiendommene. Bemeldte Eiendomme ere beliggende trefierdedeel Miil fra Weile og 3 Mile fra Horsens Kiøbstæder, ligesom overalt fortrinlig gode. Auctionen foretages paa Thyrs bech Hovedgaard, Formiddagen Kl. 10. Auctionsbudet staaer til Approbation 2 Timer efter, i hvilken Tid Overbud ei antages. Boller, den 21de Mai 1805. N. Borch, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Et ungt Menneske som har lært Kiøbmandshandelen, ønsker sig en Condition enten ved Handelen eller og saa paa en Herregaard. Nærmere Efterretning faaes paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-12
Paa Skolegaden tæt ved Kronprindsens Klub, hvor Apotheker Bierring nu boer, er anstændig Boepæl for en honet Familie til Leie førstkommende Michaelis Flyttetid, naar Vedkommende derom melder sig hos Procurator Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Indenlandsk. Med Fornøielse erfarer man at Hs. H. Kronprindsessen vedbliver at befinde sig saa vel, som hendes Tilstand kan lade vente, og at den nyefødte Prindsesse, for hvis Sundhed man havde frygtet, nu synes at være uden Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Den 10de Junii lagde Epolutions Eskadren ud giennem Bommen. Den 11 Jun. Kl. 5 heisede Admiral Skibet sit Flag og efter det de øvrige Skibe af Fløtillen. I Løverdags den 8de Junii brød Kongens Regiment efter befaling op fra Helsingøer, for at marschere til Kiøbenhavn, hvor det skal bivaane Spesiel= og KongeMynstringer. Den første Bataillon af benævnte Regiment skal kampere paa Nørrefælled, og den anden kantonere paa Vesterbroe, i Frederiksberg og i Valby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Den 7de blev Marineregimentet præsenteret for Hs. K. H. Kronprindsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Den Kongebaad som for nogen Tid siden meldtes at være strandet sønden for Alde i Lolland, er igien ubeskadiget kommen af Grunden. Forretningstiden paa Havnecontoirerne i Kiøbenhavns Havne er i Januar, Februar, sidste Hælvt af Novbr. og hele December, om Formiddagen Kl. 8 til 1, om Eftermiddagen Kl. 3 til 4; i Marts, October og første Hælvt af Novbr. Formiddagen Kl. 7 til 1, Eftermid. Kl. 3 til 5, i de 6 øvrige Maaneder fra 1ste April til 1ste Octbr. Formid. Kl. 6 til 1, Eftermid. Kl. 3 til 7. Paa Toldboden mødes kun Mandag, Onsdag og Fredag, saalænge Soen er tillagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Den yndede Skuespillerinde Jfr. Winther har søgt og erholdet Afsked fra Theatret formedelst Svaghed. Rygtet siger og at for Eftertiden skal enhver Officeer skiænkes et Telt med dertil hørende Feltseng, Bord, Stole, og Madkurv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Efter Rygte skal der forsattes en nye Rangforordning. efter hvilken alle Kongel. Betiente skulle faae Rang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Et 4 Aars Barn faldt den 7de ud fra 4de Etage i Myntergaden i Kbhvn, med et Glasblækhuus i Haanden, uden at slaae sig ihiel. for nogle Dage siden, da den sidste Nordvest raste, sprang begge Ankertov lige for en americansk Brig paa Reden af Helsingøer. Capitainen, som jost havde en Lods ombord, satte et Par Seil til og løb herned, og da han intet Toug mere havde, satte Briggen med fuld Fart ind paa Grunden i Kalkbrænderiebugten. Da det just var Høivande frygtede man for at den ikke igjen kunde komme af, men ved Høivandet Dagen efter tog et stærkt Vindkast saaledes i Takkelagen, at den kom af. Man fik igjen et Seil løs og da den begyndte at faae formeget start og op med den paa Grund ved Kastelspynten. Herfra blev den atter ved et andet Pust blæst slot og tørnede saaledes paa denne usædvanlige Maade endelig uden alt for stort Fart op ved Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
En anden i disse Dage holdet Tildragelse, som ogsaa der i Havnen giør Opsigt, er denne. En engelsk Captain, der fandt sit Skib beskadiget, oplagde noget af Ladningen i Helsingøer, og noget i Skaane, og løb til Kiøbenhavn for at udbedre det. J disse Dage lagde han udfor at gaae til Skaane. Han havde givet Styrmanden, Ordre at selle sort, da han strax kom efter i en Baad. Han nølede imidlertid saalænge, at Skibet var nede mod Høren inden han med sine Sørkort og Skibspapirer og et Par Flasker Brændeviin kom til Tolboden. Der fik han nogle Færgefolk til at seile ud med ham for 100 Rd. Da har kom til Borde, sterg han op og tog Flaskerne med. Folkene forlangte deres 100 Rd., men han vilde aftinge, og endelig befoel han i Vrede at kaste deres Fangelinie los og lade dem delse uden Penge. Færgefolkene gik altsaa tilbage med Kort og Documenter, som Capitainen i sin Bisterhed ikke havde husket paa, og som de ansaae som got Pant for 100 Rdr. Da Skibet kom til Skaane, gik Capitainen der i Land. Den haarde Nordvest kom paa. Skibet forliste Ankerne og maatte seile til Kbhvn, hvor det med Fare nok optørnede ved Bommen. Capitainen er imidlertid i Sverrig, Ankerne i Strømmen imellem Skaane og Hveen, og Skipepapirerne i Færgefolkenes Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Docter Kastberg har fra sin Reise hiembragt den Nyehed, at Geheimeraad Hermstædt nu har opfundet en Methode, hvorved han af hundrede Pund Pudersukker, af Roer eller Runkelryden kan frembringe 80 Pd. kande ret eller dækket Sukker, da Achard tilforn kun af 100 Pund kunde frembringe 15 Pund kanderet Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
J Kbhvns Skilderie fortælles, at Slagteren paa det af den afdøde Capit. Sebbelov førte Skib, dræbte i en Havn ikke langt fra Frideriksnagor med et Knivstik den vagthavende Styrmand, og blev, da han bestandig nægtede Gierningen, og Capitainen ikke skiøttede om, at føre et saadant forvildet Menneske hiem til Europa, af den engelske Regiering i Calcutta dømt til 2 Aars Arbeide i Lænker paa Willians Fort : en Straf, som ingen Europæer lettelig skal kunne udholde i saa lang en Tid. Stadsbøigden, den 24de Mai. I Gaar, Kristi himmelfartsdag, tildrog sig her den sørgelige Begivenhed, at en Kirkebaad med 14 Menneskeer i, fra Leinsvigen, kantrede paa Fiorden, hvorved 8 Personer druknede; klandt disse var et Barn, som havde været til Daaben, og dets Fader, Husmand Benjamin Knudsen Jndergaardsberget. Han var allerede selv kommen op paa Hvelvet; men i det han skulde gribe efter sin Søster, som havde baaret hans Barn til Daaben og endnu i Vandet holdt det i sin Arm, gled han ogsaa selv i Vandet og druknede. Atter et nyt Beviis paa, hvor nyttigt det vilde være, om Svømmekunsten overalt blev en Deel af Opdragelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
J næst forrige Uge fandtes en druknet Mand i Fridericia Voldgrave og den 4de d. M. kantrede en Baad der i Belter med 2 Mænd fra Lyng, som begge druknede og endnu ei ere fundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Jndkomne Skippere. Fra den 12te til i Dag: N. Bech fra Weile, Niels Jensen fra Horsens, R. Jørgensen fra Slaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Udgaaede Skippere. J. Nyrup til Rostoch, B. Hansen til Riga, J. C. From til Sønderborg, J. Møller til Eddeltoft, J. Alrøe, til Lybech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Med Skipper Jmobsens makke er afsendt Heste tilhørende S. Larsen, med Skipper F. Darenes kiste, tilhørende N. Møller, med Skipper Hansen Heste tilhørende M. Leming, med Skipper Hasle Heste og Sviin tilhørende A. Christensen, med Skiødes Jversens Smakke Køer og Stude tilhørende N. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Skipper Jacob Rasmusen agter og 6 a 8 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn med Skipper Søren Bug trups forhen førende Jagt, og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Udenlandsk. Frankrig. Den 26de Maji blev Keiser Napoleon, kronet til Konge over Jtalien, i Cathedralterken i Mayland. Fra Palaiet til Kirkens Hoveddør var indrettet et Gallerie, der oventil var lukket som et Telt, men ag den paa begge Sider, saa at enhver kunde see Processionen. J Midten af Kirken stod den Keiserlige Throne 25 Trin høi, og Baldachinen over den, blev haaren af 4 forgyldte Seirsaudinder. Kirken var betrukken med Karmosinrødt Silketøi og kantet med Guld og Sølvtresser og blev oplyst af 40 Lysekroner og ligesaa mange paa Seulerne fastsatte Candeladrer. Paa høire Side af Tronen havde Keiserinden Prindsesse Elisabeth og Prinds Engen sin Loge, Paa venstre Side det Lovgivende Korps og de fornemste Fremmede. Kl. 11 tog Erkebiskoppen med de andre Biskopper til Kirken, en halv Time derefter Keiserinden og Kl. 12 forlod Keiseren Palaiet, under Kanonernes Affaring, med Keiserkronen paa Hovedet, holdende det Keiserlige Zepter og Retfærdighedshaanden i Hænderne. Forved ham blev af Rigets første Embedsmænd, baaren, Carl den Stores Krone, Zepter, Sverd, Jtaliens Krone, Zepter, Retfærdighedshaand, Ring, Sverd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Ved Kirkedøren blev han modtaget af Cardinal Erkebispen, som førte ham til en liden Thinne i Choret. Riqvinsionierne bleve lagte paa Alteret, og efterat de vare indviede af Erkebispen, blev Keiseren ført til Alteret og Jnstanierne ham overleverede af Erkebilsen. Kriseren forrettede derpaa knælende sin Døn, neeg og til Alteret, tog Jernkronen i Haanden, og satte den nogle Øieblik paa sit Hoved, leverede den det paa til Erkebliven, og fatte derpaa den Kongelige Krone paa sit Hoved i det han satte den inden i Keiserkronen. Han gik derpaa tilkaar til Thronen og Erkebispen forrett de Ses tienesten medens Storalmesenteren overrakte Keiseren E vangen togen til at koffe. Herpaa begav Kirsen og fra Thronen til Alteret for at offre. For ved ham blev Offret kaaren som bestod i et Vorlys med 13 ineralitte Guldmyndter, et Sølv Brød og et Gald Brød, samt et ind, hvorpaa paa vendte tilbage til Thronen. Herpaa blev Fingerriginaren ham bragt, og han udsagde siddende, med Kronen paa Hovedet og Haanden paa Evangeliebogen, følgende Eed. Jeg værger at baandthæve Kongerigets Jntegritet, Statens Religion, dens politiske og borgerlig Friehed, respectere og lade respectere Uigienkaldeligheden af de solgte Nationalgodser, ikke at hæve eller indføre nogen Afgivter, uden i Kraft af Lovene, og kun realere for at befordre det Jtalienske Folkes Fordeel, Lyksalighed og Berømmelse. En Vaabenherrold udraabte derpaa med høi Røst: "Den meget ærede og meget ophøiede Konge Napoleon er kronet og inthroniseret, Keiseren og Kongen leve." En Artilleriesalve forkyndte derpaa at Kronningen var forbi, og Toget gik for sig fra Kirken til Palaiet. Om Eftermiddagen Kl. 4 begav Keiseren og Keiserinden sig, efter de forrige Regenters Skik, til Ambrosinskirken, forat forrette deres Bøn. For at udmærke sin Thronbestigelse ved Naade, har Keiseren ladet bekiendtgiøre Pardon for alle Desserteurer og opsætsige Conscriberte i Mayland. For at opfylde Genuesernes Ønske, reiser Keiseren paa nogle Dage til Genug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Den til Rochefort hiemkomne Eskadre under AdmiralMissicssi, har været 4 Dage underveret paa Henreisen, til Martinique og 57 Dage paa Hiemreisen fra St. Domingo til Oen Aix. J disse 98 Dage har den ikke seet nogen fiendtlig Flaade, imen saae blot paa Hiemreisen en fiendtlig Corvette. Nogle Dage før dens Hiemkomst havde der krydset en stærkere engelsk Eskadre for Rocheforts Havn. Officielberetningen om Admiral Missleests Expedition, melder blandt andet, at han paa Dominica har gjort 60 Kanoner til Bytte, alle Maganner, Skibe, Vaaben og gjort 8 til 900 Mand til Langer. Jlden i Staden Rostan, siger han, er opkommen ved Engelændernes egen Uforsigtighed, og at de er opbrandte Maganner vare mere værd end de 100 Stede, man der tog fra Engtlænderne. Den 23de Martii kom han til St. Domingo, som den Tid havde været bleqveret i 30 Dage af 8000 Negere. General Lagrange satte det strax Tropper, Munition, og alle de Levnetsmidler i Land som han havde kunne forskaffe sig paa de antilliske Øer. Han lagde endnu til en Deel af sine egne Stalrigsbakker, og da hans Proviant dermed blev bety deel gjermistet, besluttede han at sene hiem til Frank ti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Niceadmiral Willaret Jeyense melder under 22de Martii at Colonien Martiniqve er i den bedste Tilston og har intet at befrygte af Fienden, den er forenet med Livnetsmidler paa 18 Maaneder, et talrigt Artillerie og har flere Tropper end den nogen finde har havt. Militsen var for slet bevæbnet, men de af Admiral Missiesst overbragt 5000 Gevahrer, har afhiulpen denne Mangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
J Cherbourg er man beskieftiget med at besætte Fortet Napoleon paa den fængteligste Maade med store Hantbitser og Kanoner, hvorved den derværende Ryedbliver gjort uovervindelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
To engelske Spioner ved Navn Dubue og Gisse lin, som siden den 17de Novbr. forrige Aar ha opholdte sig i Frankrig, ere grebne og arresterede i Paris. Dubur har fra den 23de Novbr. til den 23de Febr. sendt 7 Breve til England. Begge disse Spioner har for tient ved den franske Marine og deres Cortespendent i London en Daron Jmbert har og før tient ved samme som Capitain. Blandt andre Ting skulde de og skaffet ham at vide naar den Rochesorter Flaade skulle løbet ud. De er begge dømte af en Militaircommission, og bleve den 1ste Junii skudte paa Sletten ved Grenelle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Blandede Efterretninger. Efter Moniteuren har Keiser Alerander erklæret: at han ikke vil afvige fra sit Neutralitets=System; at han hverken vil giøre fælleds Sag enten med England eller Frankrig: at han paa beste Maade vil søge at tilveiebringe Freden; men kunde imidlertid kun for saavidt bevilge sin Mægling, som maa fra begge Sider vilde vise en lige Møderation og giensidig frasige sig alle Prætensioner paa Auperioritet. Freden kunde endelig tilveiebringes naar man har consacrert Fyrsternes Soureranttets Grundsattil Lands og Vands. J Følge denne Disposition, har Keiser Alexander, som man forsikrer, skreven til Keiser Napoleon, og Hr. von Novofitzoff vil aftelse til Mayland eller Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Deres Svenske Majestæter og Kronprindsen er den 2den Junii indtruffen til Leiren ved Bonapshed i Skaane, der bestaaer af 10,000 Mand og er deelt i 2 Colonner, hvoraf den ene bliver commanderet af General Toll og den anden af General Cederstrøm. Dronningen logerer i Herrewads Kloster. Den russiske og engelske Gesandt, besøger Leiren efter Kongel. Jndbydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
J den 715de Trækning i Wandsbech er udtrukken, følgende Nommere: 86. 39.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Bekiendtgiørelser. Atter er jeg bleven forsynet med friske Citroner og Appelsiner, de saalænge savnede sine Tegnepenster og Bryssiglas med mange flere Vahre. Køller. Til de Spørgendes Underretning meldes, at SheusRegister for 1804 ventes ikke færdig for 1 Julii M.;men derimod ere de samt Forord, for 1804 nu hidsendte til Afsættelse og koster her vil heftede 14 Mk., tillige med andre i Kbh. ny udkom. Skr. ere stedse at faae i Aarh. hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Til Michaeli Fløttetid er for en honet Familie at faae til Leie et nyt Sted paa Broberg, med Gaardsrum, Stalderum og Haugeplads. Samme Sted kan ogsaa faaes tilkiøbs, man henvender sig til Eieren Peder Laursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Talg forfærdiger Vindues Rullegardiner, efter nyeste Maade, af forskjellige Coleurer, og for antagelig Arue, saa har jeg den Ære, at anbefale mig til de Herskaber, der ønsker sig saadanne. Aarhuus, den 12te Junii 1823. Karlos, logerende hos Hr. Kiøbmand Jordan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-15
Til behagelig Efterretning for alle Vedkommende har jeg herved den Ære at melde, at mit Opholdsted, er i Mariager. Peerstrup, Orgelbyaaer.