JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-06-18
Ved Skiftets Holdelse den 3die Febr. indeværende Aar paa Gaarden Fladtland, Jndre Sogns Sorenskriverie og Bergen Stift efter afdøde Dreng Hans Olsen, er blant andre Arvinger opgiven, en Broder Eilef Olsen, som skal boe i Bergen, en Broder Niels Olsen, som skal boe paa Sundmør, samt en Broder Halvor Olsen, som skal opholde sig i Danmark, vides ey hvor Ligesaa er ved Skiftets Holdelse den 9de Martii indeværende Aar paa Gaarden Grow i Jndre Sogn, Justedahls Skibrede, efter afdøde Giertrud Ols Datter Grow opgiven blant fleere Arvinger en Broder ved Navn Lars Olsen der skal være Skoleholder, og boe i Christiansunds Bye paa Nordmør, thi indkaldes samtlige disse Arvinger, inden den i Loven foreskrevne Tid, at møde for competente Skifte=Forvalter her i Indre Sogn i Bergens Stift, enten selv personlig eller ved Fuldmagt deres Tarv at paasee, da de kan haabe at skee den Ret Loven og Boets Tilstand giver, men ved Udeblivelse maae de tilskrive sig selv derved flydende Uleylighed, den 5te Mai 1779. Skræder Johan Schrøder jød ved Bergen i Norge er død i Røgen Præstegield uden Livs=Arvinger, hans Efterladenskabet. ere taxerede, og paa beløbet gjort meere end dobbelt Pretention Han skal have efterladt sig Sødskende i Bergen, men deres Navne vides ikke, de indkaldes 3de Postdage efter hinanden, at ind sinde sig hos mig som Skifte=Forvalter inden lovlig Tiid med hvad Paastand de maatte have. Komme de ikke selv eller ved Fuldmægtig, bliver Skiftet sluttet efter Omstændighederne uden andet Proclama som dette ringe Boe ikke taaler at bekoste. Bragnes, den 6te Mai 1779. D. M. Thams, Cancellie=Raad og Sorenskriver. Efter afdøde Ingevor Henrics Datter von Mærl, som var i Ægteskab med Klokker Christen Weinwich i Sogndahls Præstegield i Bergens Stift, er angivet Arvinger, at være en Broder, Søn Henrich Frederich von Mærl i Bergen, og hans ene Søster, Christiansands Stift, om hun lever, og anden Søster Kirsten, Henrichs Datter von Mærl i Bergen, hvilke 3de gange efter hinanden indkaldes med 12 Ugers Varsel, samt Dedi= og Creditorer, at møde eller møde lade ved Skifte=Retten, som holdes og sluttet den 19de Julii førstkommende, da det sees, at denne Stervboes Gield langt overstiger dens Beholdning. Hafsloe Præstegaard, den 26de April 1779. Olaus Mauritius Schweder, Provst i Sogns Herred og Sogne=Præ i Hafslve Præstegield. Casper Aagesen Lehn af Frostens Præstegield, som for nogle Aar siden er reyst til Dannemark, og p. t. siges at være i Tieneste hos Hr. General=Major von Pentz, indkaldes herved, uopholdelig at afhendte eller lade afhendte, imod lovlig Afkald, sin hos mig som hans Formynder, indestaaende Arv, da han allerede har opnaaet den Alder at han samme kan modtage. Skulle han saadan forsømme, faaer han tilskrive sig selv den heraf flydende Skade, da jeg ey længere vil være ham ansvarlig for Renter. Jacob Lyng, af Wærdahls Præstegield, Stør og Wærdahls Fogderie i Trundhiems Stif
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Brest, den 2den Junii. Det nyelig ommeldte Slag, som skulde være forefaldet ved St. Lucie, har været ugrundet. En Coureer var virkelig ankommen, men af hans medbragte Efterretninger er intet bleven bekiendt. Der ere og komne Coureerer fra Hoffet; men hvad de har medbragt, holdes ligeledes hemmeligt. De Tropper, som skal indskibes paa den store Flode, ere for den største Deel her. J Morgen ventes de sidste. Saasnart de ere ankomne, skal Floden efter al Anseende løbe ud. Man troer, her af adskillige Grunde, at den skal foreene sig med den Spanske Flode. J Dag have alle de, som ere ved Marinen, begyndt at bære røde og hvide Cocarder.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Gibralter den 7de Mai. Paa de herværende Fæstnings=Verker bliver stærk arbeydet.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Gouverneuren har ladet anlægge paa den saa kaldte Røde Sand et Batterie af 30 svære Canoner. Dette Batterie commanderer Bayen saaledes, at det skal være umueligt for ethvert Skib at vove nogen Landgang sammesteds. Saadanne Anstalter ere saa meget nødvendigere, som der for nærværende Tid er ingen Engelsk Escadre i det Middellandske Hav. J vor Havn ligger 5 Fregatter, af hvilke nogle Tid efter anden ere udløbne for at krydse i Strædet. Siden de Afrikanske Magt ter indgiken nærmere Forbindelse med Engelland, gaaer deres Kaperier meget lykkeligen for sig. Algiererne have taget et Spansk Skib, som kom fra de Canariske Øer, og var værd 300000 Piaster.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Madrit den 20de Mai. Der afgaae idelig Courerer herfra til Cadix, hvor alting eri Bevægelse. Dette vide vi sikkert; men om Floden har faaet Ordre til at løbe ud, derom har man endnu ingen Vished. Nogle meene at alt Mandskabet paa samme endnu ikke fuldkommen er bragt tilsammen; dog, om dette endog var sandt, saa kan det dog nu ikke meer vare længe inden den udløber, saasom der for nyelig er gjort et almindeligt Beslag paa alle andre Skibe, og deres Matroser skulle blive tagne til Krigsfloden.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
London, den 4de Junii. Der forsikres i alle vore offentlige Blade, at den Spanske Ambassadeur, Fyrst af Masserano, allerede den 2den hujus har givet befaling til sit Tøys Afsendelse til Dower, og at han selv vil afreise midt i denne Maaned. - Lord North skal og, som man skriver, da man den 4de hujus ved Hoffet spurgte ham, om vi fik Krig med Spanien, have svaret: Spanien er allerede i Krig med os. Hvad Opstanden i Jrland angaaer, da nægtes det vel ikke af Hof=Partiet selv, at man der har grebet til Vaaben; men det skal allene være skeet til den Ende, at drive de Franske tilbage, hvis de skulde vove at foretage en Landgang der. - Admiral Darby, som har geleidet Admiral Arbuthuot indtil paa en vis Høyde, er med sine 10 Skibe igien kommet tilbage. Hoffet har derpaa sendt befaling til Admiral Hardy til Portsmouth, at han med allerførste skal gaae i Søen med sin af 30 Krigskibe bestaaende Fløde, for at observere Floden fra Brest. - Vi ere meget troværdig underrettede, at den Spanske Søemagt hverken er saa stor eller saa complet, som man har angivet den. - Spanierne skal i Mexico have opdaget en nye Sølv=Mine af saa umaadelig Riigdom, at man troer at samme i Fremtiden vil oversvømme Europa med Sølv, som med en Flod.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
London den 8de Junii. Det nylig ommeldte Rygte om Opstanden i Jrland bekræftes desværre, og Sagen skal være alvorligere end man har forestillet sig den. Uroligheden skal i Besynderlighed herske i de nordlige Grævskaber. Folket skal der paa adskillige Stæder, have opbrudt Korn=Husene, og nedrevet de Personers Huse, som de holdte for Tilhængere af det ministerialske Partie. Det værste er, at Oprørerne ere ikke blot en sammenløbende Band af Pøbel, som uden Valg og Jndsigt gaaer til Værks, men have, som man forsikrer, Folk af Anseelse til Anførere. Jmidlertid ere de egentlige Omstændigheder ved dette Oprør endnu ikke blevne bekiendte.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Venedig den 2den Junii. Man har Underretning med Skibe, som i 20 Dage ere ankomne hertil fra Corfu, at Avantgarden af de Tyrkiske Tropper, 7000 Mand stærk, allerede er ankommen i Morea. Da den marcherte forbi Salona, fornam den over samme commanderende Officeer, at 70 Albaner havde forsamlet sig i et Huus, og sat sig i den Forfatning at forsvare sig; men efter som han indsaae, at det vilde koste ham alt for mange Folk at angribe og erobre dette Huus, lod han stikke Jld paa det, saa at de 70 Albaner ere tilligemed deres Effecter opbrændte.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Paris den 11te Junii. Ridder de la Luzerne giør alle Anstalter til sin Afreise til A. merika. Det holdes yderlig hemmeligt fra hvilken Havn og paa hvilket Skib han skal giøre denne Reyse, paa det at Engelænderne ikke skulde giøre Jagt efter ham. - Marquis de laFayette er allerede for nogle Dage siden afreyst, og, som han sagde, til sit Regimente. Men man troer at han skulde følge med Hr. de la Luerne til Amerika, og at dette hans Forehaven, de ligeledes af forommeldte Aarsager bliver holdet hemmeligt.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
- Kongen har nu udnævnt de samtlige Generals-Officierer, ved den Armee af 20000 Mand, som Hr. Vaux skal commandere. Man troer i Almindelighed at disse 20000 skulde blive indskibede i St. Malo for at giøre en Landgang paa Jrland. -
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Foruden de Tropper, som allerede befinde sig paa Kysterne af Canalen, marchere endnu bestandig fra alle Sider fleere Regimenter derhen.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Neapolis den 25de Mai. I Breve fra Corfu af 9de hujus meldes, at 6 Galeerer af Capitain Paschas Flode ere ankomne til Patrasso, og 12 andre Skibe til Modone med en stor Mængde Tropper, for at bringe Dulcignotterne og Albanierne, som allerede i lang Tid have anrettet store Ødeleggelser i Morea, til Lydighed. -
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Den 22de om Aftenen udbrød Vesuvius paa nye, men dog hidindtil ey meget stærkt.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Dresden, den 7de Junii. I Gaar, som var Freds=Festen, have Meenighederne: Nydorf paa Landet og nogle andre Landsbyer, som ligge under Sogne=Kirkerne i Dresden iført deres unge Drenge og Pigen eens Klæder, og sendt dem i Procession til Kirkerne her. Drengene vare i grønne Klæder med Blomster=Buketter paa Hatten, og Fyrre=Qvister i Haanden; Pigerne i hvide besat med røde Baand og Blomsterkrandser paa Hovedet. Weysenhuus Børnene, ligemaade Børnene fra Politie=Skolen og andre offentlige Opfostrings Anstalter, vare ligeledes pyntede med Krandser, Blomster og Baand. Alle Kirkerne vare gandske fulde, og Collecterne for de forulykkede Grændse=Stæder har ikke bedraget den Forventning, man giorde sig om samme, men meget meere overgaaet den i høy Grad. Klokken 11 lode Canonerne sig høre. 12 Canoner bleve to Gange løsnede fra Zwinges. Volden, og bleve hver Gang besvarte med en Salve af Livgarden, som stod posteret ved den Catholske Hof=Kirke. Derpaa tordnede 100 Canoner rundt omkring heele Gammel Dresden, og en Salve af det smaae Gevæhr gjorde Beslutningen. Det te varede en fuldkommen Time, og ligesaa længe blev der ringen med Klokkerne fra alle Kirker, hvorved der paa Frue KirkeTaarn lode sig høre Trompeter og Pauker. - Om Middagen var til Høve stor Tractement og samtlige til Hof=Staten henhørende Personer, fra den Høyeste til den Ringeste, lode sig see i største Galla. Om Aftenen efter Solens Nedgang havde nogle musikalske Venner efter Aftale forsamlet sig; de gik med hinanden paa Taarnene af Waysenhuus= og den Bøhmiske Kirke, og blæste paa Basuner, Trompeter og andre Jnstrumenter treaandelige Palmer, og derpaa Melodien til den Gellert ske Sang: Hvor stor er den Almægtiges Godhed. Paa man ge offentlige Stæder vare foranstaltede Divertissements, i hvilke enhver efter sin Stand og Formue kunde tage Deel. J Aften er Jllumination i den Baron Rieschiske Hauge uden for Søeporten. - Den Reformeerte Colonie har efterfulgt den evangeliske Kirkes Exempel og har indsamlet en rigelig Collecfor de i Krigen beskadigede. De Catholske Religions Forvand to oplade ligeledes deres runde og milde Haand. De har iblant sig selv udnævnt 2 Deputerede, en for Personer af Stand, den anden for dem af ringere Stand. Disse holde Register hvori ingen forbigaaes, og hvori enhver egenhændig maae indskrive sin Gave. Jøderne vil ey heller lade sig betage den Roe at være velgiørende, og har iblandt sig selv repartert en vi Summe, som skal indbringes. Frimurer=Selskabet lade ved Subscription indsamle en Gave. Man haaber, at disse Nødlidendes Elendighed ved disse Penge temmelig blive lettet.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Bielefeld, den 6te Junii. Den 28de i forrige Maaned, om Eftermiddagen Kl. 4 have Jøderne her helligholdet deres Takke= og Freds=Fest under Paukers og Trompeters Lyd paa følgende Maade i den dertiudpyntede Synagoge: 1) blev siunget den 21de Psalme, hvilken Rabbi, Hr. Samuel Specher siden ved en Tale forklar de; 2) blev en af Moses Nathan Spaniers Søn forfærdige og velsat Tak= og Lov=Sang musicalisk afsiunget, (denne var det første Prøvestykke af et ungt Menneske paa 17 Aar); 3) blev afsiunget en Bøn for vores allernaadigste Konge og den høy Kongelige Huus, da Thora blev udtaget; 4) blev den 23, 46,92, 111, 144 og 150de Psalme afsiunget i Chor; 5 var den Lade, hvori Thora ligger udpyntet med et meget rigt brodert og med kostbare Steene besat Forhæng; 6) vare Indgangen til Synagogen oprettede 4 med Blomster udpyntede Ære=Porte; 7) efter at Guds=Tienesten var til Ende blev holdet en Concert langt ud paa Natten i Forstanderen Nathan Spaniers Huus og Hauge, hvilken Noblessen her og mange Stands Personer tilligemed bivaanede, hvorved der blev drukket paa Hs. Kongel. Majests. og det Høy=Kongel. Huses Sundhed.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Hamborg den 17de Junii. J den Høygrævelige Schimmelmanske Have til Wandsbed under den duelige Kunst=Gærtner Hr. Troppes Opsigt, staaer nu et Alve=Træe i Blomster. Skuddet er for nærværende Til 19 til 20 Fod høy, og har 21 Arme, som hver have 60 til 80 Blomster og derover.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Helsingøer, den 21de Junii. Den 18de huj. gik 48 Skibe af adskillige Nationer til Seyls til Nordsøen. Samme Dag ankom den Kongel. Svenske Escadre bestaaende af 6 Rangskibe og 4 Fregatter, 22 Skibe fra Østersøen, hvoriblant vare 4 Engelske fra Memel og Riga, 6 Svenske fra Pommern til Gothenborg, 12 Hollandske fra Riga og Memel; saa indkom og fra Nordsøen 15 Skibe, hvoraf 5 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 3 Svenske fra Gothenborg med Sild til Østersøen. Den 19de huj. indkom fra Nordsøen 13 Skibe, deraf 1 Engelsk fra Skotland med Steenkull til Kiøbenhavn, 4 Svenske fra Gothenborg til Pommern, saa ankom og fra Østersøen 18 Skibe, 4 Engelske fra Riga og Danzig, og 14 Hollandske fra Riga og Memel. Den 20de huj. indkom fra Nordsøen 72 Skibe, deraf Kongel. Engelsk Convoy Fregatte paa 30 Kanoner, som med bragte under sin Convoy 31 Koffardieskibe. Samme Dag indkom 2de af det Kongel. Asiatiske Compagnies Skibe, Kongen af Dannemark, ført af Capit. With fra Canton i China, og Rigerne Ønske, fort af Capit. Bagge fra Tranqvebar, saa og 32 Hollandske, 1 af Aalborg og 1 af Holmestrand fra Bourdeaux til Kiøbenhavn. J Sundet ligge for contrair Vind 135 Skibe, der iblandt den Kongel. Svenske Escadre og den Engelske Convoy Fregat.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Kiøbenhavn, den 22de Junii. Den 26de Mai er Conferentz=Raad og hidtil værende Vice Cantzler Hr. Sebastian Peter Wolters, Ridder, allern, beskikket til Cantzler i Hertugdommet Holsteen, og den hidtil værende Sachsen Meinungske Geheimeraad og Canzler Hr. Adolph Gottlieb von Eyben, Ridder, til Vice-Canzler i Hertugdommet Holsteen.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Den 2den Junii sidstleden har Hs. Majestæt allern, beskikket Geheime=Raad og Stiftbefalingsmand Hr. Henrich Bille til at være geheime Conferentz=Raad. Geheime=Raad Hr. Hans Schack Græve til Schackenborg ligesaa. GeheimeRaad Hr. Mathias Wilhelm Huitfeldt ligesaa. GeheimeRaad og Stiftbefalingsmand Hr. Henrich Adam Brochen, huus ligesaa. Geheime=Raad og Amtmand Hr. Caspar, Grærv. Bothmar, Ridder, paa Travendahl, ligesaa. Geheimeraad og Amtmand Hr. Frederich von Klingenberg, Ridder, i Hadersleb, ligesaa. Kammerherre og Ober=Cermoniemester Hr. Siegfried Victor Raben ligesaa at være Geheime=Raad. Kammerherre og Ober=Kammerjunker Hr. Christian Friderich, von Numsen ligesaa. Kammerherre og Amtmand Christian Ludvig Scheel von Plessen ligesaa. Kammerherre Hr. Christian Sehestedt Juel ligesaa. Kammerherre og Envoye Hr. Christian Frederich Gyldencrone Frieherre til Wilhelmsborg. ligesaa. Kammerherre og Deputeret i Finantz=Collegio Hr. Henrich Ernst Græve von Schimmelmann, Friherre til Lindenborg, ligesaa. Stiftamtmand og Landdrost Jørgen Erich von Scheel i Pinneberg, Ridder, ligesaa. Kammerherre og Gesandt ved Rigs=Forsamlingen i Regensborg, ligesaa. Hr. Hans Cumo von Vierech, ligesaa. Kammerherre og Oberste, extraordinair Envoye ved det Kongel. Franske Hof, Hr. Otto von Blome, Ridder, ligesaa.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Med den i Gaar ankomne Chinafahrer, Skibet Kongen af Dannemark, førendes af Capitain With, haver det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie erholdet Efterretning, at Capitain Haste, førende Skibet Dronning Juliana Maria, som man har frygtet for, har været nødsaget, da han ved Strømmen var forsat og maatte gaae Eylandet Ceylon af Sigte, formedelst Masunens Cantring ey har kundet naa Tranquebar, er ankommen den 5te Julii i Strædet Mallaca, hvorfra han agter at gaae til Tranquebar i Decbr. a. p., og derefter at fortsætte sin Reyse til China.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1779. (See No. 49.) 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end eengang, og maa de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. 23. Dog maa Priisskrifterne være læseligen skrevne. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre mest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 24. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for viløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken, befordrede. 25. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne. 26. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endoger, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Pro mie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 27. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medalier, tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte. 28. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 29. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forfaldende Leilighed, og hvor de troet det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og alene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
- Premierne for theoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyns= og Aarhuus Stifter. 2. Om et Jordebrugs beste economiske Jndretning og Drift. 3. Om alle Slags Indhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier tjenlige i disse Lande. 4. Om Myrmalms Behandling og Smeltning. Selskabets Premier. 5. Om Beskrivelser over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendømmene. 6. Om de vigtigste Natur=Produkter for Rigerne. 7. Om den stands politiske eller politisk moralske Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 8. Om Hørrens og Hampens beste Dyrknings= og Behandlings=Maade. 9. Om den beste Maade at tørre, pakke og be mands Offen, a 20 Marn hardt forsamle sig i en Høns, sat sig i den Festning er forsat sig; men eftersimenindseer, udmærkerkomman for mange Folk at ankterærie han huus, lod han siske Jldraadet, sode 7000 Mun er Megimod deres Effan opbrændte. Pans den 11te Jmis. Silde er i Snan giør at Anstalter til sin Afræsttildmig. Da holdes derlig hemmeligt fra hvilken Havn og nan gallin Stil han skal givet denne Ræse, paa det et Eng sendt er skulde gient Jagtefor ham. - Mammes desom er allende fornegle Dage siden aftryst, og, som han sagde, Alsit Reglemt. Min menner at han stude solgt med Hr. deels Lamme MAmmin, og at dent hans Forthavende maledes affermeldte Aarsager smerholde hemmellet. - Krambermange de samtligt Smaals-Offinre en Amme af 20000 Mand, som Hr. Vaar skal ommandet. Manne i Amindingsad et dant 20000 skulde hans ler i St. Maldsen afgaae Landgang paa Insand. - Frandede neder, som afinade finde sig paa Kystænt af Saml. menhæret bestandig fra alt Seder flere Regi æde. Banesti den 25de Mai. I Tuus sin Livinaf 9dehuus meldes, at 6 Galerer af Commen Pomas Plads er ankomme til Patrasse, og 12 an en Salig en Medant mid en stor Mængde Tropper, for at te Dukommet og Allanierne, som allerede i lang Tid kun amme stor Ødeltagelse i Morta, til Lydighed. - Den 22de en Astrandbred Vesavis paa nye, men dog hid som man stærkt.
Berlingske Tidende, 1779-06-21
Drede, den 7de Junii. I Gam, som var Freds=Festen, have Meenighederne i Nibarfra Landet og nogle andre Landsbyer, som ligge under Sønne=Kukmær i Dres den iført deres unge Drenge og Pigen en Klæder, og sandt dem i Procession til Kirkerne her. Drensnarium Kløber med Blomster=Buketter paa Hatten, en Time=Omsin i Haanden; Pigerne i hvide besat med røde Taa dog Blomsmindser paa Hovedet. Weysenhuus Bør Summe fra Polit=Skolm og andre offentliet Opfostring Anning væreligendes pantede med Krandser, Banstieg Baad. Ane Kirkee være gandske fulde, og Commere forde forantiske Grandse=Stade har ikke bedrag. en den sorte, man gierde sigem samme, men meget muntregaandmihøs Grad. Klokke 11 løde Canonerne søbere. 12 Commer bleve to Gange løsnede fra Zwinges. Testen, og bleve hver Gang besvarte med en Salve af Livgarden, som stod postet ved den Catholske Hof=Kirke. Derpaa teldnedt 100 Canoner rundt omkring heele Gammel Drerden, og en Salve af det smaae Geræhr gjorde Beslutningen. Det træde en fuldkommen Time, og ligesaa længe blev der ringe, med Klokkerne fra alle Kirker, hvorved der paa Frue KirkeTaarn løde sig høre Trompeter og Panker. - Om Middagen rer til Høve stor Tractement og samtlige til Hof=Staten her hørende Personer, fra den Høyeste til den Ringeste, lade sig seet største Galla. Om Aftenen efter Solens Nedgang havde, melsmusikalske Venner efter Aftale forsamlet sig; de gik med haanden paa Taarnent af Waysenhuus og den Bøhmiske Kir se, og kaste paa Basuner, Trompeter og andre Instrumenimmaandelige Palmer, og derpaa Melodien til den Geller. ste Sang : Hvor stor er den Almægtiges Godhed. Paa mangraffentlige Stæder vare foranstaltede Divertissements, i hvil trender efter sin Stand og Forme kunde tage Deel. J Aften er Juumation i den Baron Rieschiske Hauge uden for Samerien. - Den Reformeerte Colonie har efterfulgt den mangniske Kirkes Exempel og har indsamlet en rigelig Collect, for den Krigen beskadigede. De Catholske Religions Forvandereplads ligeledes deres runde og milde Haand. De har iblansig sine udnævnt 2 Deputerede, en for Personer af Stand, den anden for dem af ringere Stand. Disse holde Register hverningen forbigaaes, og hvori enhver egenhændig maae indskrive sin Gave. Jøderne vil en heller lade sig betage den Roes at være velgiørende, og har iblandt sig selv repartert en vis Summe, som skal indbringes. Frimurer=Selskabet laden ved Subscription indsamle en Gave. Man haaber, at disse Nødlidendes Elendighed ved disse Penge temmelig bliver lettet.