JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Fra England hører man, at General Mina den 30te November er landet i Plymouth. Skjøndt Veirliget var lidet gunstig, da det bestandig stormede og regnede, saa havde dog en uhyre Menneskemængde forsamlet sig paa Strandbredden for at modtage Helten. Under Jubelraab blev hans Vogn ledsaget til det Qvarteer, hvor han steeg af. Her fremkom en Englænder og i Generalens Navn takkede for denne udmærkede Modtagelse, hvorved man hyldede Krigeren; hvilken Tak blev besvaret med gjentagende Frydeskrig.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Vore Tidender - skriver man fra Paris - under 3die Decbr. ere opfyldte med Beretninger om den seierrige og fredsstiftende Prindses Modtagelse. Da Hs. Kongl. Høihed endelig var kommet ind i Kongens Cabinet, kastede han sig for Monarkens Fødder. Denne reiste Prindsen, trykkede ham til sit Bryst og sagde: "min Søn jeg er fornøjet med Dem." - De Fester som i Anledning af Hertugens Ankomst skal gives Folket, skulle vedvare i 8te Dage. (Man venter omstændelig Beretning, saavel om Prindsens Jndtog som den øvrige Stads.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Den Kongelige Forordning man ventede den 2den December angaaende Kamrenes Opløsning er endnu ikke udkommet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Det synes virkelig, som Frankrig, uagtet dets Vaabens Held, dog alligevel har et vaagent Øie med Spanien. Saaledes vorde paa Grændsen flere Regimenter posterede. Armeeafdelingen, hvis Hovedqvarteer er i Bajonna, har faaet Navn af en Reserve=Division.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Med Grev Guilleminot, der om kort Tid ventes til Paris, har det royalistiske Parti travlt. Snart sender Rygtet ham som Gesandt til Constantinopel, og snart i samme Charge til Wien.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Portugal. Ogsaa her er Reactionsaanden herskende, skjøndt ikke saa virksom som i Spanien. Alle de for politisk Forbrydelser Heftede sidde imidlertid endnu inden faste tykke Mure, og deres Skjebne er uvis. Den bekjendte General Sepulveda lever meget ingetogeni en af Provindserne. Til den forønske almindelige Amnestie, hører man ogsaa her endnu Jntet, og der er nogle som formene at den aldrig kommer Kommer den ogsaa engang, saa troer man der bliver saa mange Undtagelser, at den ligesaa godt kunde blevet borte - J Staden Ollion er en Geistlig bleven forviist, som i 15 Aar havde beklædt sit Embede og var meget elsket. Under Taarer og velmeente Ønsker for hans Fremtid, fulgte en stor Mængde Mennesker ham ogsaa et langt Stykke paa Veien.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Græsk-Tyrkiske Anliggender. Fra Mitylene melder man under 3die October: En af 45 Hydriotiske, Spezziotiske og Jpsariotiske Se lere bestaaende Græsk Escadre, er seilet her forbi, for at angribe Capudan Pascha, der med 36 Skibe befandt sig lige over for Bjerget Athos. Captain Miauli, der anfører Hellenerne, havde før Afreisen, fra Hydra gjort sit Testamente, Beviis for at har meente det alvorligt. Saasnart Grækerne bleve den Ottomaniske Flaade vaer, lode de strax 3 Branden, slippe løs, men Frastanden var for stor og Branden, ne sprang allerede paa Halvvejen i Luften. Dette benyttede Tyrkerne og gave Grækerne flere fulde Lag hvorved disse tabte adskillige Folk. Dette pludselige skjøndt uafgjørende Møde af begge Flaader, fandt Sted den 27de Septbr. Capudan Pascha er imidlertid, seilet bort, og har ladet 18 Fregatter og Corvetilbage, som skulle forfølge den Græske Flaade.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Den Helleniske Fyrste Kolokotroni, har gand frigjort sig for de beskyldninger der var anlagte in ham. Han har indtaget Fortet Korrinth den 3 September, og den Tyrkiske Besætning skal paa netrale Skibe føres til Lille-Asien. Et saare udmærket Træk af Nygrækernes Snild og Mod er følgende: Paa sit sidste Krydstog var Capudan Pascha opsnappet nogle Baade. Disse lo han bemande med Græske Matroser, 22 i Tallet, de Ulykkelige lægge i Lænker og saaledes sendtes paa et Græsk Fartøi til Constantinopel. Da de i laae under Serailets Mure og man den 18de Det havde forkyndt dem deres Henrettelse næste Morgunder de grueligste Pinsler, løste man deres Lænkhvorimod den Tyrkiske Besætning, ialt 17 Mand bandt deres Hænder og Fødder med Reeb, og beg ve sig til Roe. Det lykkedes imidlertid en af M. troserne med sine stærke Tænder at bide det Reeb ov hvormed han var bundet. Han løste nu sine øvriKammerader, og i Forening dræbte de samtliMusselmænd, kastede Ligene overbord, kappede Afkertouget og listede sig i al Stilhed, begunstiget, Nattens Mørke ud af Havnen. - Ved Dardanelle ne bleve de anraabte, men svarede: at de drev i Strømmen og havde desuden befalinger at overbrige Flaaden fra Storherren. Man troede dem saa meget snarere, som de vare iførte de dræbte Tykers Klæder. En Tyrkisk Fregat slap de lige des lykkelig fra, men værre havde det næsten ga med en Græsk som gjorde Jagt paa dem. Ende opdagede man Feiltagelsen, og under Jubelskrig for te man nu de kjække Søefolk til Jpsara, hvor de ta kede Alherren for deres Frelse.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Man venter at Keiser Alexander snart vil udnæne en Ambassadeur ved Tyrkehoffet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Jmellem Porten og Sardinien er af Le Strangford meglet Fred. Den sidste Stat erholfrie Seilads paa det sorte Hav. Man læser og Fredstractaten mellem Porten og Persien, der un 28de Juli sidstleden er afsluttet. Her (som i at Fredstractater) loves evig Fred og evigt Venske De gjorte Erobringer tilbagegives. Enhver skal i Fremtiden holde sig paa Sit, og ikke blande sig i de anden Stats indre Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Blandede Tidender. England. Paa Grund af det Rygte, at Fran rig vil understøtte Spanien til at faae sine Coloni tilbage, have Kjøbmændene forespurgt hos Herr Co ning om Saadant medførte Sandhed, thi i saa F. turde man ei lade de bestemte Skibe gaae til Sydam. af Ministeren har svaret saare tilfredsstillende, nem liig: at der ikke var mindste Grund til at frygte Sligt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Fra Demerary hører man om nye Henrettelser, nemlig af Oprørerne. Processerne mod de Øvrige, fortsættes. Paa Præsten Smith, som Ophavsmand, menes der at blive statueret Exempel; der ere frem raadte nogle slemme Vidner imod ham. - Man har London gjort Forslag til en Riego=Klub. Republikken Moresnet. Der gives endnu Europa en lille Republik, paa hvis Tilværelse ingen Geograph, endnu synes at være bleven opmærksom: denne er nemlig Byen Moresnet, ikke langt fra Aahen, paa den Nederlandsk Preussiske Grændse. Siden 11te Mai 1815 har det været tvivlsomt, hvo af begge Regjeringer den skulde tilhøre, og saaledes er denne lille Stat der kun har faa hundrede Jndbyggeste, opstaaet. Det vælger hvert Aar en nye Maire, som forestaaer Regjeringen med al Souverainitet. Byefogden der er altsaa egentlig en lille Konge, som lagtet sit høje Embede, vel neppe har saameget at bestille som enkelte af vore Byefogder; thi sandsynligt gives der i Moresnet kun faa Jndividuer der blot for at give Retten noget at bestille og for at tilfredsstille deres Kjævlesyge, føre Proces om Jngenting.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Under den senere Tids Storme var Elben ved Hamborg steget saa højt, at den lavere Deel af Staden, sattes gandske under Vand. Den anrettede Skade, paa Skibe i Havnen er desuden meget betydelig. Skidet Esperance, Capt. Flindt, fra Mallaga, er forniist i Elbens Munding. Af Mandskabet reddede sig blot Captainens Søn der tjente paa Skibet som Styrmand, og 7 andre Matroser.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Jkraine har man opdaget en Buskvext (Polygonumning) som ernære et Slags Orme der give den skjøn neste Carmosinfarve. Kosakkernes Koner bruger den til Sminke og Farvning. Pundet koster 1 Rubel Kobber, og giver ligesaamegen Farve som et halvt PundCochenille. (Disse rare Orme burde man ønsk forPlantet herhid, saa var den røde Farve ikke saa kostbart.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Baron Rothschild i Paris er nu ogsaa af Kongen i Frankrig udnævnt til Ridder af Æreslegionen. Det kan man kalde at gjøre Lykke i Handelstanden. Jordskjælv. I Christiania havde man den 25 Novbr. om Eftermiddagen Kl. 5, 24 M. tvende Jordstiælv, og noget efter endnu et tredie. - Ogsaa Freyburger=Egnen bemærkede man den 21 Novbr. let saadan Jordskjælv, at man var bange Husene skulde styrte sammen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Fædrelandet. i d. A er meddeelt KleinsmedsventHelsingøer hos Borgercaptain og Smedemester Lund steen og endvidere som Svend arbeidet i 12 Aar hos ham, et allernaadigst udelukkende Privilegium paa 5 Aar, til i Kongeriget Danmark at forfærdige nogle af ham opfundne mechaniske Jndretninger, hvorved Dørre kunne lukke sig selv. Efter Stadsbygemesteren Prof. Mallings Betænkning, som det Kgl. General-Toldkammer, og Commerce=Collegium har ladet indhente, ere de Fjædre, hvorved dette opnaaes, sindrige og forskjellige fra dem, man hidtil, saavidt bekjendt, har anvendt, samt tillige simple og let anvendelige, endog ved ældre Dørre. Med Hensyn til Svendens Dygtighed som Svend og hans Flid, har det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab desuden tilkjendt ham et Sølvbæger, som Agtelsestegn. Det er en følge af et saadant Privilegium, som det meddeelte, at den, der erholder det, kan forfølge, Enhver, som udøver det Patenteerte fra Patentets Udstædelse at regne.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
J Anledning af en fra Commissionen for Oldsagers Opbevaring indsendt Beretning om, hvad den siden Begyndelsen af Aaret 1821 har virket, for efter Evne at fremme Hs. Majestæts velgjørende Hensigt med et Museums Oprettelse for de Nordiske Oldsager, har det under 26de f. M. behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere saaledes: "Jndberetningen er bleven Os allerunderdanigst foredragen. Ved samme have Vi med Velbehag lagt Mærke til Commissionens vedvarende nidkjære Bestræbelser forat tilvejebringe og udbrede gavnlig Oplysning om Oldtiden. Og ville Vi desaarsag have Commissionen tilkjendegivet Vor allerhøieste Tilfredshed med dens Forhandlinger.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Af Runemonumenter ere ifølge Beretningen 6, hvorom man forhen Jntet vidste, bragt for Lyset.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Ved Reparationen af Valdemars Taarn i Vordingborg blev samme ogsaa i antiqvarisk Henseende undersøgt, hvorved Pastor Boesen og Apotheker Aarsleff havde Opsigt, og indsendte til Museet i Kjøbenhavn hvad dertil hørende i Taarnet fandtes. Af Fyenske Monumenter nævnes blandt flere Kjerte=Stenen, foræret af Grev Wedel til Wedelsborg, som ogsaa ved andre Gaver har forøget Museet. Den antiqvariske Samling er ogsaa betydeligen forøget, hvoriblandt Commissionen fra Professor Busching, i Breslau har bekommet ved Bytning nogle interessagte Blyafstodninger og 24 Nummere af Urner og Paterner, der i Materie og Form noget afvige fra de Nordiske Urner, men ved Sammenligning ikke lidet oplyse disse. Hs. Majestæt har selv allernaadigst behaget at lade tilstille Commissionen en til Hs. Durchlauchtighed Landgreve Carl af Hessen indsendt i omstændelig Beretning fra Politimester Jessen i Slesvig, om nogle gamle Skibe som ved et særdeles lavt Vande bleve synlige i Slien. Dette velskrevne Stykke skal blive indført i et af de først udkommende Hefter af de antiqvariske Annaler. Om Sielland bliver Commissionen ved dens Medlem Biskop Münter jævnligen forsynet med antiqvariske Notitser, hvilke hans aarlige Visitatser give ham Leilighed til at indsamle. Pastor Aagaard til Agerskov har indgivet saare interessante Bidrag, deels om den Egn, hvor han nu er Præst, deels om Lygum Kloster, m.m. Sognepræsterne Blicher til Randlev, Lyngbye til Gjessing og Nørager, og L. Bynch til Tønning og Træden, have ligeledes indsendt indholdsrige Efterretninger om deres Sogne.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Captain v. Stockfleth ved Veicorpset har man at takke for en med Situationskort ledsaget Beskrivelse af en Gravhøi ved Kolding, og Litteratus From for en Deel Notitser om Vorbasse Sogn. Aalborg Siden et Par Dage have vi havt Frostveirligt. J Aftes var Fjorden herimellem og Sundbye et langt Stykke ud belagt med Iis, som Blæsten i Nat atter har revet løs.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Døde. Captain A. F. v. Bülow af 2det Jydske Jnfanterie-Regiment, i Kjøbenhavn, 42 Aar. Captain Chirrugs Datter, paa Christianshavn, 7 Maaneder. Frederik Meyer, i Odense, 62 Aar. Jfr. Caroline Hansen, i Viborg, 22 Aar. Stadmusicus Heis, i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Bekjendtgjørelser. Herr Dandselærer Bagge har fra Randers hidsendt den første Portion af sit beløvede Spansk Snus. Det skal om føje Tid udkomme og Prisen vorde saa billig som muligt. Fortsættelsen, har Herr Bagge under Arbeide. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Da flere i den senere Tid have beæret mig med Prænumeration paa dette Blad, der, som jeg forhen har tilladt mig at bekjendtgjøre, er den authekiserede Aalborg Stiftstidende hvori Proclamata og andre officielle Anmeldelser skulde indrykkes, saa haaber jeg at Abonenterne fra næste Nytaars Qvartals Begyndelse endnu skulde forøge sig, og Hvilke jeg ærbødigst anmoder om snarest muligt at melde sig for at Oplagets Størrelse kunde bestemmes. Den aarlige Prænumerations-Priis er 20 Rbmk. eller 5 Rbmk. i Tegn Qvartalet, og Bestillinger modtages saavel her paa Stiftsbogtrykkeriet, som iøvrigt paa alle Kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertug, dømmerne. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 11te Debr. 1823. P. F. Wandall. Natten imellem den
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Bekjendtgjørelser. Herr Dandselærer Bagge har fra Randers hidsendt den første Portion af sit belovede Spansk Snus. Det skal om føje Tid udkomme og Prisen vorde saa billig som muligt. Fortsættelsen, har Herr Bagge under Arbeide. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Da flere i den senere Tid have beæret mig med Prænumeration paa dette Blad, der, som jeg forhen har tilladt mig at bekjendtgjøre, er den authekiserede Aalborg Stiftstidende hvori Proclamata og andre officielle Anmeldelser skulde indrykkes, saa haaber jeg at Abonenterne fra næste Nytaars Qvartals Begyndelse endnu skulde forøge sig, og Hvilke jeg ærbødigst anmoder om snarest muligt at melde sig for at Oplagets Størrelse kunde bestemmes. Den aarlige Prænumerations-Priis er 20 Rbmk. eller 5 Rbmk. i Tegn Qvartalet, og Bestillinger modtages saavel her paa Stiftsbogtrykkeriet, som iøvrigt paa alle Kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertug, dømmerne. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 11te Debr. 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Natten imellem den 22de og 23de Novbr. sidstafvigte, har der, fra Gaarden absenteret sig Lars Nielsen, der ud ver sig for Steenklyver, omtrent 30 Aar gl., har været Soldat ved 3die jydske Jnfanterie=Regiment, foregiver i Aare 1814 at have faaet et Sabelhug i Hovedet, som skal vær kjendelig, middel af Lemmer og Statur, temmelig skaldet og stammer noget - efter at have gjort sig skyldig i flere Bedragerier, hvoriblandt produceret et falsk Skudsmaal der er i min Værge. Thi beder jeg bemeldte Lars Nielsen anholdt, saameget meer som han ei har noget Pas eller Skudsmaal at forevise, men kuns en Døbeattest fra Præsten Her Ottesen i Nørholm ved Aalborg, hvor han er født, og er udstædt i dette Efteraar, da han er fæstet her til Gaarden og mig underrettet om hans Opholdsted, da jeg tør vente at ingen Uvedkommende huser ham. Efter Sigende har han taget Veien til Aalborg. Friisholt ved Viborg, den 8de December 1823. Halling.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Hos Undertegnede faaes alle mulige Slags Gibs=Figurer, saavel coulette som broncerte, Medallier og Rocetter, samt prepareret fiin Gibs. Ligeledes reparerer jeg gamle Figurer med mere Gibsarbeide; Alt til billigste Priis. Aalborg, den 12te December 1823. Dinelli, Gibsmager, boendes hos Gjestgiver Assels i Kattevad Auctioner.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Torsdagen den 18de December førstkommende, FormiddaKl. 10, agter Mad. Christensen, boende ved Veste port, ved een eneste Auction, om noget antageligt Bu skeer, i hendes iboende Gaard, separat at bortsælge 7 her de tilhørende og i Tiendeladens Gade beliggende Leiehuse, med den enhver af disse tillæggede Gaardsplads; og ka Conditionerne forinden erholdes til Eftersyn hos Cancellie raad Brorson. Aalborg, den 8de December 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Fredagen den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet afholdes offentlig Auction i Gaarden No. 464, paa Hjørenet af Østeraae og Brødregyden, over afdøde ProcuratJens Brixls efterladte Løsøre og Effecter m.v.; som herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de December 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Det Huus i Moesberg Bye og Sogn, som hidtil har ved ret beboet af Carl Ludvig Spær, med tilhørende god 1 Jordlod, hvorpaa kan holdes 1 a 2 Køer, og nogle Faar bliver efter Vedkommendes Begjering, ifølge Forlig og Ul læg, stillet til 3de offentlige Auctioner, saaledes: Den 14de Januar) førstkommende, 29de Dito ) Kl. 8 Formiddag. og - 13de Februar) De to første Gange paa Tingstedet i Frederikshavn og den sidste Gang paa selve Stedet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, de 10de December 1823. Westenholz.
Jyske Efterretninger, 1823-12-15
Efter Vedkommendes Begjering, bliver, ifølge Dom og Udlæg paa Tingstedet her i Byen den 13de Januar næst kommende, Kl. 9 Formiddag, holdet offentlig Auction over Fiskerqvassen Fordelen her i Havnen beliggende og for hen tilhørende Skipper Svend Larsen hersteds. Qva sen, som har Jagttakkelage, udmærker sig ved sin Hændihed og gode Seillads, og kan forevises af Havnefoged i Dannebrogsmand Erecius. Bye- og Herredsfoged Contoiret i Frederikshavn, det 10de December 1823. Westenholt,
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Nyeste Postefterretninger. Hertugen af Angoulemes Jndtog, Paris, beskrives fra denne Stad under 3die De lember saaledes: "Uagtet det usikkre Veirligt var igaar Alting i Bevægelse og valfartede allerede fra Morgenstunden af til de Elysiske Marker. Alle Natiovalgardens Legioner, den Kongelige Garde, JagtGensdarmeerne, Veteranerne a., vare opbrudte. J Gaderne St. Danis og St. Martin vare alle Boder, lukkede og alle Vinduer smykkede med hvide laurbær omvundne Faner. Kl. 1 ankom Hs. Kongelige Høj ved Hertugen af Angouleme i en Vogn, (i hvilken ogsaa befandt sig Monsteur, Madame og Hertuginden af Berry) til Porten Maillot, hvor Prinds Generallissimus steg til Hest og Monsteur med begge Heruginderne kjørte til Forstaden St. Honore, Prindsen, smykket med det blaa Baand, var omgivet af en talrig og glimrende Generalstab, i hvilke man bemærkede Marschal=Hertugerne af Reggio og Ragusa; Marqvin af Laurission; Generalerne v. Da mas, v. Bethisy og Larochejaquenlein. (Jøvrigt var der saare Faa af de Generaler, som havde gjort det Spanske Felttog med.) Ved Bariere de i Etoile var oprettet et pragtfuld med mange Emblemer og Faner smykked Telt, i hvilken Præfecten for Seine Departementet, Grev v. Chabrol, ventede Hs. Kgl. Høyhed i Spidsen for Parises Municipalitet. J Baggrunden af Teltet stode de ærede Hallens Daner og ved Udgangen, samt udenfor, Kulbærere og andre Corporationer, hvilke ville overrække Prindsen, en Sølv Bouqvet. Da Hs. Kongl. Høyhed lod sig see, hørtes et gjennemtrængende Jubelraab, som næringen Ende havde faaet. Grev Chabrol holdt nu en føjtidelig Tale, som Prindsen anhørte og med bedækket Hoved, samt besvarede paa det huldrigste; hvor sen kommet inden Stadens Grændser før en Torden. af 21 Kanonskud forkyndte den glædebrukne Hovedstad denne lykkelige Begivenhed, og overalt tonte Raabet: Leve Kongen, Leve Helten af Trocadero! Leve Bourbonnerne! Henimod Kl. 2 var Henrik den Fjerdes Ætling ankommet i Tuilleriernes Pallads. Her modtoges han af Kongen paa det kjerligste. (See sidste Blad). Kongen begav sig nu paa Balconen, hvor en prægtig Baldachin var opreist. Ved Hs. Majestæts høire Side sad Monsteur og Hertugen af Angouleme, ved den Venstre, Hertuginderne af Angouleme og Berry. Kongen tog sin Adoptivsøn ved Haanden og fremstillede ham for Folket. Snart efter begyndte Bevægelserne af det 30,000 Mand stærke Troppecorps, som defilerede forbi de allerhøieste Herskaber. Efter at Kongen anden Gang havde fremstillet sin elskede Søn, drog Kongefamilien sig tilbage i Palladsets Jndre. Om Aftenen var Staden og Tuilleriernes Have paa det pragtfuldeste illumineret. En uendelig Mængde jublende Mennesker gjennem droge Gaderne med Udraabet: "Leve Kongen, Leve Helten af Frankrig og Spanien, Gid Bourbonnernes Dynasti herske over os og vore sildigste Efterkommere: Midt i den almindelige Glæde traf den Ulykke.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
at et ungt Menneske paa 18 Aar som vilde kravle over et Gitter, blev skudt af en Skildvagt fordi han ikke vilde vige tilbage. J denne Anledning bemærker et liberalt Blad, at det kunde synes underligt at Soldaterne ved høi lys Dag og under en slig Høitidelighed vare forsynede med ladte Gevæhrer.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Spanien. Bladet Rettaurator melder fra Medina deel Campo af 19de November, at denne Stad har været nær ved at blive et andet Troja, i det nemlig en Deel af Bal Gaderne med patriotiske Sange og Udraabet: vivn lahvertad, hvorpaa Folket havde kastet sig over disse Ubesindige, Flinteskud vare faldne paa begge Sider, og Mange vare saarede; Stormklokken lød, Tummelen var skrækkelig, indtil endelig nogle rovalistiske Tropper kom og bragte Roligheden tilveie. - Fra Madrit ere stærke Colonner afsendte for at afvæbne Ballesteros's Armee, men man frygter for at denne Affaire ikke vil gaae af uden blodige Pander.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Fædrelandet. J Anledning af Grev Bille Brahes Formæling med General Bülows Datter, vare adskillige af Hovedstadens Gader illuminerede.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Skibet Frue "Marie, ført af Skipper Bang, bestemt fra Hamborg til Kjøbenhavn, er den 1ste d. M. strandet ved Gothenborg. Skibet er fuldt af Vand og Dykkeriet er ifærd med at bjerge Ladningen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Skibet "Alliance, Skipper Ramden, bestemt fra Stockholm til Calais, er indkommen til Kjøbenhavn med Haverie.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Den Danske Skonnert, Ceres, ført af Skipper Niemann, bestemt fra Barth til Lissabon med Hvede, er strandet omtrent en Miil fra Colberg.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Den 21de f. M. er Cand. pharmacia L. C. Dahlerup forundt Bevilling paa at være Apotheker i Thisted.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
J Frue Kirke i Odense lod en Glarmester den 7de f. M. paa en Gang døbe trende Børn, allesammen Piger, og hvad der endnu er det mærkeligste: han blev først samme Dag viet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Kjøbenhavns Børs, den 12te December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 81. National- bank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 14 1/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 58 1/2 s. Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Døde. Regimentschirurg ved Sjellandske Jægercorps, J.O. Sommer, 44 Aar; Frue Anne Soelberg, 37 Aar; J.H. Baue, Kgl. Fuldmægtig ved Søeetaten, 38 Aar; Commerceraad Prosilius, 80 Aar; Constantia Ravnkilde, 22 Aar; Lakej hos Hs. Kgl. Høihed Kronprindsessen, N. Hornbech, 35 Aar; Bogholder ved Brandassurancecompagniet Petit, 47 Aar; Anne Tybi, fød Christensen; Bogbinder mester C. S. Haase; Rebecke Schmidt, 80 Aar; Rasmus Balle, 81 Aar; Marie Poulsen, fød Holm, 48 Aar; An Olsen, fød Rasmusen; Alle i Kjøbenhavn. Enkeprøvstinde Lewring, fød Steensen, paa Dalsgaard pr. Viborg. Den 12te December, C. H. Panck fra Fredericia med Brændeviin. J K. Lund fra Drammen med Trælast. Den 14de, P. T. Berg fra Altona med Stykgods.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Udgaaed. Den 12te December, P. P. A. Høyer til Kjøbenhavn med Kornvare.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
Døbt. Den 12te December, Værtshuulholder P. Mellerups Søn, Hans Peter; Fadderne: Mad. J. Nielsen, Jfr. Bøggild, Kammerjunker og Major v. Moltke, Major v. Hammond, Captainerne v. Kirchheimer og v. Rischo, Consul Wigelsen, Naalemagermester Habel, Garvermester Petersøn, Handelsbetjent Torm.
Jyske Efterretninger, 1823-12-18
(Af Frue Sogn.)