Berlingske Tidende, 1790-03-01
Tirsdagen den 9de Martii, om Formiddagen Kl. 10, bliver i den Kongel. Grönlandske Handels Gaard ved Auction bortsolgt et Partie Crönlandske Hvalsiske Barder, bestaaende af: 250 Stkr. 6 Pds.) 1200 Stkr. 5 Pds. ) Maals Bardet. 300 Stkr. 4 Pds.) 3300 Stkr. 3 Pds. og 3000 Stkr. Undermaals-Barder, som forinden Auctionen kan besees i Handelens Pakhuse, og forevises af Pakhuusskriver Bruun. Hrectionen for det Kongeloctroyereds Dantechatiske Come pagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 10de Martii. förstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver udi Compagnies Huus paa Christianshavn foretaget Auction over de med Skibene Dannemark og Castellet Dansborg fra Ostindien hiembragte Cattuner og Silkevahre, og kan bemelte Vahre 8te Dage forinden Auctionen af Liebhaberne tages i Öyesyn i Compagniets Pa huse. Onsdagen den 10de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Rentekammer Collegio holdt Licitation, over Transporten af omtrent 2200 Favne Bøgebrænde, som ve i Kronborg og Hirschholms Amter her til Staden Kiøbenhavn, for Kongelig Regning udi indeværende Aar fra de Kongelige Sko ere at hidføre, og ved Hornbek, Snedkersteen, Sletten, Nivaae og Rongsted at indlade. Conditionerne kan erholdes til Eftersyn udi Revisor Andersens Contoir paa Rentekammeret. Efterretning om de nye Indretninger og Forbedringer, som Hr. Kammerherre Adler til Landvæsenets og Agerdyrkningens Opkomst allerede har iværksat paa Sohngaardsholm og underliggende Gods. J Aaret 1785 kiøbte Hr. Kammerherren denne Gaard, a hvortil hører 347 Tønder 2 Skiepper Hartkorn Bønder, gods, hvilket da formedelst det skadelige Fælledskab og andre Uordener var i meget siet Tilstand. Uden at opholde sig enten ved unødvendige nye Bygningen eller andre kostbare nye Jndretninger paa Hovedgaarden, giorde han derfor strax Begyndelse med Hoveriebøndernes Markers Opmaaling i de 3de store Byer, Sundbye, Nørretranders og Søndertranders, bestaaende af ungefær 300 Tdr. Hartkorn. J Aaret 1786 blev samme udskiftet af Fælledskab, og i Aarene 1787 og 1788 fra disse 3 Byer udflyttet 16 Bøndergaarde paa de sammes Fæstere tildeelte og fra Byerne beliggende Jordlodder. Ved denne Leilighed bleve og Bønderne i disse Byer hver for sig gjort lige i Hartkorn og de udflyttede Gaarde for den største Deel igien af ganske nyt opbygte. Af Godsets 61 hoveriegiørende Bønder, som alle, 3 undtagne, boede i disse 3 Byer, har Hr. Kammerherren imod en billig Penge=Afgivt frigivet 57, og de øvrige 4, der end nu giør Hoverie, vil formodentlig snart indsee de af denne Frihed følgende Fordeele og efterfølge de andres Exempel. Ligesaa har han ved at ansee den af Tiendeydelse paa Ageren flydende Uleilighed og Tidspilde overladt en stor Deel at Bønderne i bemeldte 3 Byer deres Konge- og Kirke=Tiender, imod bestemt Penge Afgivt deres Levetid, og ligeledes vil overlade Tienden til de øvrige, naar det forlanges og billig Accordt kan træffes. Til 2de Skotlændere har han i Aaret 1786 paa 30 Aar bortfæstet 2de af de udflyttede og nyebygte Bøndergaarde, begge med Hoverie- og Tiende=Frihed, ved hvilken Leilighed han tillige har vovet practisk at udøve, hvad han i sit ved Trykken bekiendtgjorte lidet Skrift har anseet for gavnlig, nemlig Fæsternes Afkoms Frigivelse fra Fødestavnsbaandet, og ligesaa har han til andre Skotlændere med samme Friheder udstædet Arvefæste paa 2de andre udfløttede Bøndergaarde, hvorpaa Bygningerne ligeledes af ham selv af nyt ere opførte. Foruden foranførte, der alt er skeet ungefær i en 3 Aars Tid, har Hr. Kammerherren ved de skede Udskiftninger tillagt adskillige Huusmænd af Gaardpladser og Gadejord hver fra 4 Skiepper til 3 Tønder Sædeland, hvoraf allerede det meste er indhegnet, samt udlagt de øvrige Huusmænd saa megen Græsningsjord paa Byernes længstfraliggende Jorder, at hvert Huus, naar Omstændighederne Tid efter anden vil tillade deres Udflytning, kan blive tillagt 2 til 3 ja mueligt 4 Tdr. Sædeland. Ved først selv at begynde dermed, har han og indført at pløie med smaae Plove til 2de Heste, da ellers Bønderne der i Egnen i Almindelighed bruger 6 Heste for en Ploug, ligesom og opmuntret Bønderne til at indgrøfte deres udskiftede Jordlodder og mindre Dele deraf, at tverpløie deres Jord, at indrette de saa kaldede Folde eller Indhegninger med Jorddiger, til deres Kreaturer om Sommeren, ved denne Leilighed at blande Jord i deres Giødning, lært dem en bedre og sparsommere Maade at skiære Tørv paa, end den de forhen brugte, brugte, og endelig ret at benytte den næsten overalt i Egnen befindende Mærgel. Disse og mange flere Fordeele har Hr. Kammerherren saaledes Tid efter anden ved Samtale og Handlinger, smaa Belønninger og en faderlig Omgang tilbragt sine Bønder, der allerede indseer Nytten deraf, har lært at kiende Værdien af den forhen til Hoveriet og Tiendens Ydelse paa Agrene anvendte Tid, og derved saa anseelig forbedret dem, at næsten ingen Restance enten af Kongelige Skatter, Landgilde, Hoverie eller Tiende Penge nu haves paa Godset. Ved Udskiftningen 1786 har han end videre faaet 2de øde Gaarders Jorder, som over 100 Aar har været brugt under Hovedgaarden og laae i Fællig mellem Bønderne i Nørretranders udlagt paa et Sted, og taget fra Søndertranders Marks yderste Dele, af de magreste og sletteste Jorder, som formedelst dens Ringhed næsten aldrig har været besaaet, for at drives under Hovedgaarden, som meget nærmere beliggende. da ingen Bøndergaarde derpaa af Mangel paa Vand kundtopbygges; og af denne Jord har han med egne Heste og Plov allerede opbrudt over 70 til 80 Tønder Land, ligesom og ladet samme paa egen Bekostning tilligemed Hovedgaardsmarken, indgrøfte. Angaaende Sohngaardsholms Hovedgaards Mark, da har Hr. Kammerherren iblant andre Forbedringer, som f. Ex. Klever, Kartoffel= og Roe=Sæd, samt en bedre Dyrkningsmaade end forhen. 1) J Aaret 1786 henlagt 11 Tdr. Land til et paa Marken opbygget Huus og frigivet samme for Tiende. 2) J Aaret 1787 af samme paa 40 Aar bortforpagtet 70 til 80 Tønder Land til en Kiøbmand i Aalborg, som selv derpaa opbygger de fornødne Huse, hvormed allerede er gjort Begyndelse, og 3) ligesaa forrige Aar tilligemed 3 Tønder, Hartkorn Bondejord bortforpagtet af bemeldte Hovedgaards Mark paa 50 Aar 34 Tdr. Land, hvorpaa Forpagteren ligeledes selv skal opføre de fornødne Bygninger, og disse 2de sidste Forpagtere ere ligeledes imod bestemt Penge=Afgivt befriede for Tienders Svarelse. Det øvrige af denne vidtløftige Mark er under eet bortforpagtet paa nogle Aar for en passende Afgivt, imod at Forpagteren blant andre Vilkaar selv skal lade den drive. Endelig har Hr. Kammerherren paa endeel langtfraliggende Hovedgaardsmark, som ikke i nogle hundrede Aar har været dyrket, bestaaende af over 500 Tdr. Land der alt med leiede Folk er bleven indgrøftet, ladet opbygge en Avlegaard, bemærglet af sammes Mark over 80 til 90 Tdr. Land, og efterat en betydelig Mængde store Stene deraf var bortrydder opbrudt med egne Heste og Plove saa meget deraf, at foruden den lagte Vinter=Rugsæd kan til næste Foraar saaes over 60 Tdr. Byg og henved 100 Tdr. Havre, ligesom og allerede der i Vinter fores 70 Stykker store Stude foruden de til Avlingens Drivt udfordrende Bester. Paa samme Gaards Mark agter han og til næste Foraaat giøre Begyndelse med Hørsæd, for derved tillige at give Bønderne Lyst til denne fordeelagtige Avl, hvortil de forhen ommeldte flittige Skotlændere allerede har yttret deres Attraae. Under alle disse Foretagender har Hr. Kammerherren og ikke forglemt at sørge for Skolevæsenets Forb dring paa Godset, og blant andet sidste Efteraar ladet Kro huset i Nørretranders indrette til en Spindeskole, ligeson han og saasnart Omstændighederne tillader det vil indrette eri Søndertranders, for derved ei allene at indføre Sædelig hed, Orden og Vindskibeligheds blant Bondestandens til kommende Mødre, men endog at tiene til Understøttelse for den arbeidsomme fattige Almue, og enhver tænkende Mand vilde uden Tvivl glæde sig over saaledes at see alle KroehuseLandet forvandlede til Spindeskoler eller andre Vindskibeliheds Anlæg, og derimod de for Reisende nødvendige Kroer, som nu i Nørretranders ere foranstaltede, udflyttede til Landeveiene paa Byernes længstfraliggende Marker. Saaledes har Hr. Kammerherre Adeler til Sohngaardsholm allerede udmærket sig blant de Jordegodseiere i Danmark, der til betydelig Fordeel for sig selv, Exempel for andre og øiensynligt Beste for det Almindelige, paa en fornuftig og hensigtsfuld Maade har gjort Begyndelse med at forbedre deres Godser, hvorfor det og har behaget det Kongelige Rentekammer forrige Aar, at tilstille Hr. Kammerherren det for Statens meest udmærkede nyttige Mænd bestemte Agtelses-Tegn. Den store Guld=Medaille pro Meritis, der bør opmuntre enhver ædeltænkende Borger til at elske en Regiering, der saaledes ved offentlig Agtelse søger at udmerke den borgerlige Virksomhed og Fortieneste.