Jyske Efterretninger, 1800-02-28
Frankrig, Moniteuren leverer fra den ital en ske Armee følgende Depeske af 4 Febr. Overgeneralen for den ital. Armee melder Krigsminifleren, at GenArnauds Brigade, er den 27 Jan. trængt frem til Chiarri og Sestri i Riviere di Levante, har frataget Fienden alt i Sestri værende Korn, og gjort 30 Fangne." MassenaChouankrigen lakker til Ende. Georges har, efter at Brunne havde slaget ham, ligeledes undergiver sig, og forhunden sig til, inden 24 Timer at aflevere 12 Kanoner og 20000 nye Flinter, som Englænderne havde tilført ham; desuden lovet, at lade hele Departementet Morbihan og endeel af Depart. Cotes du Nør afvæbne. Englænderne have paa den EfteretP. F. Wandal. retning bortfiernet sig fra Kysterne, og vilde neppe tage nogle landede Emigrette med igien, bebreidende dem, at de havde givet folske Efterretninger om Tilstanden i Frankrig og Jndvaanernes Sindelag. - Den 7 Febr. lød Parolen ved Konsulernes Livgarde, og for alle Republikens Tropper, saaledes: "Washington er død. Denne store Mand fegtede mod Tyrantet. Han befastede sit Fædrelands Frihed. Hans Minde vil stædse være dyrebart for det franske Folk ligesom for alle fri Mennesker i begge Verdendelene, og især for de franske Soldater, der lige som Han og Amerikanerne, sloges for Lighed og Frihed. Jfølge heraf forordner Over konsulen, at alle Republikens Faner og Standarter, skulle i 10 Dage behenges med sort Flor." Videre har Overkonsulen overdraget Jndteministeren, at lade opstille i det store Gallerie paa Jullerierne, Statuerne af Demonsthenes, Alexander, Hannibal, Stipius, Brujus, Cicero, Cæsar, Gustav Adolf, Turenne, Conde, Marlbarough, Prinds Eugen, Marschal von Sachen, Washington, Friderich den Store, Miraveau, Dunomier, Dampierre, Mattenu og Jondert. - Den 9 bleve de 3 Hesterumper og 73 Faner som den fra Armee erobrede ved Abukie, at Gen. Litne overleverede til Krigsministeren i Overværelse af Statsraadet o. s. v. Lasne holde for Mars's Billedstotte en Tale, og Krigsministeren en anden over Wasbingtous Død. - Gen. Chamberlhae er en af dem, som medst bidrog til at berolige Vendeen. J Slottet Lacheaus stødte han paa Frottes Generalstab, omringede Dlattet og 15 af dem, lutter Baroner, Grever, Marquiser &c. bleve paa Pladsen. Baron Hergou fandt man, prydet med sit Ludvigskors, paa et Høeloft i Skiul. Han blev paa Stedet hielskudt. - Det stadfæster, sig, at Bonaparte, vil stiske sig i Spidsen for Rhinarmeen. - Barthlem og Carnot ere igjen ansatte, den første i Statsraadet og den sidste til General-Jnspecteur over Mynstringerne. Jndreministeren har aflagt Overkonsulen Beretning om den nye Konstitutions Antagelse. Af samme erfares, at 3 Mill. 11007 Borgere have antaget, og 1562 forkastet den. Konsulerne forordnede derpaa, at, Antagelsen skulde helliges ved en Fest. Sveits. Ogsaa Borger Nageli har overleveret et Konstitutioneudkast. Det udmerker sig med besynderlige Jdeer. Saaledes hedder det der: "Folket i den helvet. Republik indvilliger i, at der oprettes en almindelig Lovgivning af alle sædelige Nationer, hvortil enhver Million Mennesker afgiver et Medlem. Denne Lovgivning skulle foranstalte saadanne Ting, som gaaer over enkelte Nationens Kræfter, og ere nyttige for mange Nationer; f. E. at udrydde Kopperne, at forene Have eller store Floder ved Kanaler, der atantiske Hav med Sydhavet giennem Landtungen af Mexico, Middelhavet med det røde Hav, Rhinen med Rhonen, Bodensøen med Donan o. s. v. - Meningerne over vore mange Konstitutionsprojetter ere saa deelte, at man begynder at troe, det bliver slet ingen Konstitution af. Vare Franskmændene ikke i Landet, vilde en Borgerkrig vist nok bryde ud Tyrkiet. Paschaerne i Asien ere neens i hinanden, og understytte ikke Storvizteren, som de skulde. De inddrive store Skatter af Folket, under det Paaskud, at samme ere aldeles nødvendige til den egyptiske Expedition, men beholde dem forstørstedelen for sig selv.