JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Jndenlandsk. Et skjønt Minde har Siællands Biskop og kongelig Confessionarius Dr. Münster sat den for tidligt tabte ædle Fyrste, Prindsen af Philipsthal, i den nu udgivne Sørgetale ved hans Bisættelse. Hver den, som har nydt den Lykke, at staae i fjerneste Berørelse med den Hedengangne, maa vel sande med den høiærværdige Taler, at "denne Mand var iblandt vore Fyrster, men ogsaa iblandt dem, der erkjende, at erhvert skjænket Fortrin skal forskjønnes ved et erhvervet; at det er Siælens Adel, der giver enhver Værdighed dens rette Glands; – at han skuede med en redelig og retskaffen Sjæls klare og faste blik Tingenes og Tidernes Beskaffenheder; – at han med Velvillie modtog Enhver, der nærmede sig til ham; at han antog sig dem Alle, som vare ham betroede; – at trindt omkring fra Armodens Vaaninger har mangt et sorgfuldt Øie skuet henefter det stille Tog, trindt omkring sukke Forladte, Enker og Faderløse, vor Velgjører er ikke meere iblandt os. Med levende Deeltagelse følge vi Talerens hjertelige Skildring: "Saaledes synke de, Een efter den Anden, vor Konges tro Mænd ak! her sank en Ven, der udreves af den høie Kreds, hvilken ikke blot Slægtskab, men frit og hjerteligt Venskab forener, en Nær forbunden, elsket som han var elskelig, nøie knyttet til Alles Hjerter, som han selv var trofast. Her sørger en Gemalinde" (Hs. kgl. Høihed Prindsesse Juliane Sophie), hvem hvert Aar forenede nøiere med ham, som kun har den veemodige Fyldestgjørelse, at hun ofte har formildet hans Lidelser, at hun ene har fulgt ham sidste Gang til de lægende Kilder, hvor vi haabede, han skulde funden en varigere Helbredelse, at hun har ydet ham den sidste Pleie, at hun var den Sidste, hans bristende Øie kjendte, den Sidste, der endnu i hans Haandtryk modtog Pant paa hans Kjærlighed. Her følge i Sønners Sted de unge Fyrster" (Deres Durchl. de faderløse Prindser af Slesv. Holst. Glücksborg), som nærmere vare betroede til hans Omsorg, som han ogsaa bandt til sig med stærke Baand, hvilke selv Døden ikke kan sønderrive, som nu anden Gang have tabt en Fader, og som kun have den Trøst, at atter her finder deres Klager Gjenlyd i Manges, i Folkets Hjerter. Her kom fra Livets underligen flyngede Veie, fra Ærens skjønne, men møisomme Bane en Broder, (Hs. Durchl. Prinds Ernst af Hessen Philipsthal-Barchfeldt har kjøbt sin Krigerhæder med Tabet af et Been), at finde den hæderlige Hvile hos den nærmeste og ømmeste Ven, ak! det blev ham kun forundt at skue Livets sidste Glimt, og da at tømme Skilsmissens Kalk i sin fulde Bitterhed." Endnu disse Talerens skjønne Ord: "Hvil, forklarede Fyrste, fra Alt hvad Du har arbeidet og lidt hernede, luk Dit Øie for al Trængsel og Nød, som endnu kan komme; den følger Dig ikke, hvor Du nu er; men det Gode, som Duhar villet og stræbt og virket, det følger Dig hisset, og det bliver tilbage efter Dig her, vil leve i Manges Hjerter med undslettelig Erindring!" (Hemp. Av.) Den 24de Decbr. overrakte Hr. Baron Schoultz von Ascheraden Hs. Majestæt Kongen sit Creditiv som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister fra Hs. Majestæt Kongen af Preussen ved det kongel. danske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Da Overkrigscommissair Frederik Jensen-Sel chan ved en af Kjøbenhavns Politiret afsagt Dom er for begaaet Tyveri bleven anseet med 18 Maaneders Forbedringshuusarbeide, har det behaget Hs. Majestæt under 21de Decbr. sidstleden at cassere den, bemeldte Jensen Selchau under 25de Febr. 1828 forundte Bestalling som Overkrigscommissair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Af 206 theologiske Studenter, hvis Navne kunne erfares hos Kjøbenhavnspostens" Redaction, er i bemeldte Blad indrykket en Erklæring, betræffende en i No. 9 af Hr. P. Larsens Blad "Unionen for den fri Presse, indført Artikel, hvori han velvillig har henvendt Publicums Opmærksomhed paa en ny Jndretning ved vort Universitet; hvilken Artikel hine 206 Studenter fralægge sig ethvert Skin af at billige. Vi kunne ikke, hedder det, tilbageholde dette offentlige Udtryk af den Jndignation, som omtalte Artikels ligesaa frække som oprørende Jndhold har vakt iblandt os; vi maatte lidet agte os selv, naar vi ikke vidste at ansee det med den Foragt og den Afsky, det fortjener."J Flensborg er for nylig indrettet to Localer, forsynede med alt det Fornødne, der udfordres til Forsøg, paa at bringe Skindøde til Live. De til Redning og Transport af forulykkede Personer tjenlige Apparater ere strax til Rede for Enhver, den Første, den Bedste, som iler til Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Literatur. J Kjøbenhavn er udkommet: Den kloge Zigennerpiges Spaakunst, samt et Udvalg af smukke og muntre Kunststykker, som indeholder: at spaae efter de fem Linier inden i Haanden, om man snart faaer en Kjæreste, bliver gift, riig, &c., at forklare Figurerne i en grumserKaffekop; den Spøg, at hensætte om Natten et Glas, med Æggehvide, og af de fremkomne Figurer spaae sin Skjæbne; Røveren Rinaldos muntre Tærningespil; i et Selskab at omskabe Folk til Spøgelser; at forhere en Dames Natkappe, og fl. Kunststykker. Den faaes for 1 Mk. Exemplaret hos Giegengack i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Udkommet er andet Oplag af: Smaa Skildringer af forførte unge Pigers sørgelige Historie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Denne lille Bog, som viser vore Tiders sørgelige Opdragelsesmaade og hvorledes Kjærresteri og Letsindshed fører saamange unge Piger i Fordærvelse, tør ma anbefale enhver Moder at nedlægge i sin Datters Haand. Faaes for 12 s. hos Giegengack i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
De, som fra det med det nye Aar begyndende Qvartal maatte ville tiltræde Abonnement paa det kjøbenhavnske Blad "Sandhedsfaklen", der, 1 1/2 Ark stort, udkommer een Gang ugentligen mod en fjerdingaarlig Betaling af 9 Mk. Tegn, ville behage at lade sig antegne enten hos Hr. Gjæstgiver Calmar i Nakskov, eller hos Hr. Fulgmægtig Berggreen i Nykjøbing, Hr. Capitain Biering i Stubbekjøbing og Hr. Færgemand Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Ved Proclama af 17de dennes, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Sadelmagermester Peder Poulsen indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, ligesom den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel ere indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boet; hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at en Skiftesamling i Stervboet er berammet til Foretagelse paa Byens Raadstue den 27de April 1835, Kl. 11. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 22de Decbr. 1834. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Creditorerne i Stervboet efter Dagleier Jens Pedersen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Oct. 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 25de December 1834. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Creditorerne i Stervboet efter Gaardfæster under Rudbjerggaards Gods, Jens Mikkelsen af Nørre Egebølle, indkaldes herved, i Følge Placaten 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rudbjerggaard, den 28de Decbr. 1834. E. Boeck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Capital, som anbydes. En Capital, stor 360 Rbd. 48 s. S. og T., af Umyndiges Midler under Sønderherreds Overformynderi, kan erholdes til Laan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Pontoppidan Nakskov, den 25de December 1834. Tilkjøbs er min her i Mariebo inden Øster Toldbod beliggende, næsten ny opbyggede og vel vedligeholdte Kjøbmands gaard, der er en af de største her i Stiftet. Eiendommen sælges paa billige Vilkaar, og bestaaer, foruden 3 Halvtagshuse, af: 115 Fag Stue- og Udbygninger, Muur- og Bindingsværk med Tegltag, hvori 11 gibsede, betrukne, panelede og decorerede Værelser, samt 8 Kakkelovne; et Brændeviisværk, circa 9 Tønder stort, med Svale=Apparat og 3 Mæskekar, og med hvilket ugentlig brændes 7 Oxhovder Brændeviin; en Bryggerkjede paa 5 Tønder, med de behøvende Bryggerkar og et Stobekar paa 30 Tønder, samt en Kjølle-Jndretning, paa hvilken aarlig tørres 11 a 1200 Tønder Malt. Endvidere, en Gaardsplads saa stor, at deri kan holde 60 forspændte Bøndervogne, endog naar fraregnes Moddingsted og Plads til 300 Favne Brænde; en Byggeplads til et Kornhuus paa 18 Fag; en Hauge paa 12 Tønde Land, med 160 Stykker udsøgte Frugttræer, 46 1/2 Tønder Land Eiendomsjord, inddeelt i 9 Vænger, og beplantet med levende Hegn; 4 Fiske Parke med Karper og Karudser, samt ved Bandholm 3 Kornhuse og en Tømmerplads. Staldrum haves til 19 Heste og 20 Køer, og Gaardens Kornhuus og Lofter rumme circa 2500 Tønder Korn. Mariebo, den 30te Decbr. 1834. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
En mig tilhørende, i Fuglse By og Sogn beliggende Eiendoms-Bondegaard, som staaer for Ager og En Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 23 Alb., med et Areal af circa 63 Tdr. Pløieland og en god Tørvemøse i Nærheden af Gaarden, vil jeg sælge underhaanden paa be lige Vilkaar. J Salget kan, om ønskes, følge comple- og god Besætning, og jeg er villig til at lade den stør Deel af Kjøbesummen blive indestaaende i Eiendommen efter nærmere Overeenskomst. Gaarden, hvis Bygninger afgive beqvem Leilighed for en Familie udenfeBondestanden, beboes for Tiden af Hr. Sparrevohn, som paaviser Eiendommen. Knuhtenborg, den 30te Decbr. 1834. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Paa Prindseholm ved Nykjøbing sælges Brændeviin, a 14 pr. Pot. J Betaling modtages Hvede og Byg Hvede 25, Byg 17 Potter pr. Tønde. Kornet ma være godt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Til Leie. J Nykjøbing paa Falster bliver til førstkommenPaaske Flyttetid til Leie, en Stuetage, bestaaende af Værelser, med Kjøkken og øvrige Beqvemmelighededer især kan afbenyttes til Underviisning for Børn. Man behager at henvende sig i Langegade hos EierKnuft, Bagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-02
Condition ønskes. En Handelsbetjent, som kan fremvise gode Recommendationer, ønsker sig Tjeneste til forkommende M. dag. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 2. Trykt, forlagt og udgivet af C. C. Schultz's Enke; redigeret af J. C. Larsen, Procurator. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Adskilligt. Doctor Monroe, ansat som Læge ved Daarekisten, Bedlam i London, indfandt sig der punctligen hver Dag, og forlod aldrig Huset førend han havde smagt paa de fsindiges Mad. Denne var vistnok mere beregnet paa deres Sundhed, end paa at kildre deres Ganer, og Klagerne over den slette Suppe bleve Dag for Dag lyde gere. Ved et Tilfælde erfarede Patienterne, at det af var Doctoren, der saaledes anordnede det, og en Deel af dem forenede sig nu om, at gribe den første Leiliglighed, som frembød sig, for at hævne sig paa ham. da han en Morgen var ene i Kjøkkenet, indfandt de Sammensvorne sig derfor øieblikkelig, og forkyndte ham med laconiske Udtrykke og triumpherende Miner, hvorledes de havde besluttet, at drukne ham i den store Kjedle, hvori han lod den tynde Suppe lave til dem, og at de nu strax vilde udføre deres Forsæt. De nærmede sig ham allerede, og Doctor Monroe vilde været forloren, hvis ikke hans Aandsnærværelse havde frelst ham. "Det er et klogt Jndfald, mine Venner!" lig begyndte han, " og ustridig faae i derved en bedre Sup gave; men den vilde blive reent fordærvet, om J kastede enig i Kiedlen med Klæderne paa. Lad mig lægge dem af først." Dette fandt bifald, og at Doctoren just ikke rappede sig, er let at tænke. Men uagtet al To den, kom endnu Jngen, som kunde redde ham; kun et slædningsstykke havde han tilbage, og det frygtelige Opring i Kiedlen var uundgaaeligt. "Mine Beenklæder, sagde han, maa J først trække af mig naar jeg er død; thi i en saa uanstændig Positur kan jeg umuligt nu lade mig see for Eder. Men endnu Eet maa jeg rindre Jer om For at faae en rigtig reen Suppe, er det nødvendigt, at J først maa skjære Struben over paa mig, paa det at alt Blodet kan løbe ud; derpaa skjære mig op og tage mine Jndvolde ud, og endelig vaske mig smukt reen baade indvendig og udvendig. Skynd er nu bare; hent en Kniv, en Vandspand og hvad J Tirsdagen den 6. Januar 1835. ellers kan behøve. Naa, skynd Jer nu, og lad mig ikke staae her saa nøgen og fryse!" Med disse Ord aabnede han Døren for dem, og de Gale sprang ud i fuld Jubel, for at hente det Fornødne. Doctor Mon roe laasede Døren i efter dem, og var frelst. Efter denne Begivenhed vovede han sig imidlertid aldrig mere alene ud i Kjøkkenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Den 18de Novbr. tog en Fisker, navnlig Forward, ud fra Ramsgate for at fiske, og lod omtrent 1/2 engl. Miil udenfor Havnen sit Anker falde, men føelte med det samme sin Baad pludselig at hæves i Veiret og at bortføres med en overordentlig Hurtighed. Snart opdagede han, at en stor Hvalfisk, af i det mindste 60 Fods Længde og overalt bevoxet med Muuslinger og Skaldyr, havde forviklet sig med een af sine Finner i hans Line, hævet Dræget, og, saaledes forspændt, faret afsted med hans kun 13 Fod lange Baad, med en Hurtighed, som hvert Øieblik truede med at rive den under. Kappe turde den forskrækkede Fisker ikke, af Frygt for det pludselige Ryk, men efter at Hvalsisken havde slæbt ham en temmelig Strækning bort med sig. kom den lykkeligviis klar af Linen, og han naaede heel og holden igjen til Land. For Eftertiden vil der i den brittiske Sotjeneste ikke mere blive optaget saa mange unge Frivillige af adelige Familier, for at disse Drivhuusplanter ikke skulle staae andre dygtige unge Mennesker i Veien ved deres Avancement i Tjenesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Oldenborgske Lodser have i Nærheden af Øen Nor derne fundet et, paa 14 Favne Vand, funket Skib, som de formode er et Dampskib, men det urolige Veir har hidtil ikke tilladt dem, nærmere at undersøge Tingen. Der er temmelig megen Sandsynlighed for, at at det kan være det savnede Dampskib "Superb. Frankrigs forrige, nu landflygtige Konge, Carl den Tiende, var den 1ste December sidstleden 77 Aar 1 Maaned og 22 Dage gammel. Den nuværende Konge, Ludvig Philip, var samme Tid 61 Aar 1 Maaned og 25 Dage gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Jndenlandsk. Nogle rendsborger Jsraliter, Venner af Sandheden, have, i Anledning af den i offentlige Blade (i d. Bl. No. 91 f. A.) omtalte Vandsættelse af isralitiske Debitorer, i itzehoer Ugeblad erklæret: at denne Band, der alene bestaaar i Udelukkelse fra Synagogen, er grundet paa det Princip: "at Opfyldelsen af retmæssige Forpligtelser til Medmennesker er Grundvolden for al Religion, og at offentlig Gudsdyrkelse af dem, der ikke efterkomme denne første og hellige Pligt, ikke er Andet end tom Tant og offentlig Forargelse." Fremdeles oplyse de, at bemeldte Band ikke udgaaer fra Overrabbineren, men fra den isralitiske Ret i Altona; at den ikke anvendes imod Skyldnere, der ei kunne betale, men kun imod dem, der ei ville betale, og at saasnart En med Eed har bekræftet sin Uformuenhed til at opfylde en indgangen Forpligtelse, finder den paa ham ingen Anvendelse. Denne Band, der desuden ved allerhøieste Privilegium er tilstaaet den jødiske Ret, som første Tvangsmiddel, skal i Øvrigt allerede ved flere Leiligheder have viist sig at være af Nytte, saameget mere, som kun den Uredelige, ikke den Fattige, be hove at frygte den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Jmod en i Roeskilde Av. indført Advarsel til Byens Jndvaanere om, ikke at spænde Buen for høit ved Afslutningen af Accord og Logis for de Deputerede ved Stænderforsamlingen, har en Jndsender i samme Avis taget til Gjenmæle, da han anseer den Bebreidelse, der synes at indeholdes i denne Advarsel, for ugrundet. Et nødvendigt og anstændigt Logis for en Deputeret, bestaaende af to Værelser med Meubler og Opvartning, erholdes for 3 indtil 6 Specier ugentligen. Enhver af de Deputerede, yttrer han, vil kunne betale dette, og dog af sine Diæter udrede de øvrige af sine nødvendige Udgivter; det Tab, som Fraværelsen fra Hjem og Dont foraarsager de Deputerede, kunne Diæterne ei godtgjøre dem." Som en Behagelighed for de Fremmede, omtaler Jndsenderen den Reenlighed og Orden, der almindeligviis udmærker de roeskildske Huusmødre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Ved Landsoverretten i Viborg er, under 15 f. M., Hansine Sennels (for at have ombragt et til hendes Opsigt betroet Barn ved Gift, og for at have forsøgt at bringe Adjunct Blochs Kone, hvem hun paa den Tid tjente, af Dage paa samme Maade, samt endelig for, under hendes Tjeneste hos Adjunct Block at have bestiaalet denne dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. Ved Bytingsretten i Randers var hun dømt til, paa den i Forordningen af 16de October 1697 foreskrevne Maade, at knibes med gloende Tænger, samt miste Haand og Hoved, og disse fæstes paa en Stage, samt Kroppen lægges paa Steile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Om den forhen omtalte Pige i Lurup oplyse nu paalidelige Beretninger, at hun ikke har bundet sit Barn til et Træ, hvor det efter 3 Dogns Forløb skulde være fundet dødt, men lagt det udenfor den udlagte Barne faders Dør, hvor Man fandt det levende og i Velbefindende. (Hemp. Av.) Det fornøier os at kunne melde, at den for nogen Tid siden haardt anklagede Sømand, Skipper Gad, har kunnet gjendrive de Beskyldninger for haardhjertet Nægtelse af Bistand, som en anden Skipper, H. P. Fix havde fremført mod ham i "Sandhedsfaklen." J samme Blad har hiin nu benægtet, at have fordret 100 Rbd. for sin Hjælp; han havde kun sagt: "om De saa gav mig 100 Rbd., torde jeg ikke!" Desuden synes han, saavidt Lægmand i Søvæsenet kan bedømme, ogsaa at have oplyst andre Omstændigheder, der tale langt mere for ham, end for hans offentlige Anklager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Mariebo. Endnu til i Dag, den 6te Januar, have vi kun havt mild Frost, som har afvexlet med Tøveir. Sidstafvigte Maaned havde en Deel taggede og meget mørke Dage. Sundheds-Tilstanden er imidlertid ret god. Selve Smaakopperne ere for Tiden aldeles ophørte. – Hidtil er Sneen udebleven; men skjøndt Regnen ikke har været vedholdende, er der dog nu igjen en Deel Vand i de formedelst den tørre Sommer udtømte Vandsteder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Gjæstgiveriet i Sarkjøbing er, siden Mad. Carls dorphs dødelige Afgang, ledigt. Der fortælles, at Mange beile til denne Levevei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Grevskabet Knuhtenborgs høie Administration har, som Man hører, besluttet, at lade Bygningen af Skibebroenved Bandholm paabegyndes i anstundende Foraar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Det maa endnu være i friskt Minde, at Fæstebønderne Morten Hansen og Hans Larsen i Haared i d. Bl. No. 80 f. A. beklagede sig over, at være blandt dem, der maa lade egne Sysler gaae tabte for Hoveriet; ved hvilken Leilighed de omtalte Vigtigheden for dem og enhver anden Bonde, at besøge Markederne i Provindserne, og derhos yttrede Misfornøielse over, at de bleve af Forpagteren paa Mariebo Ladegaard tilsagte at pløie den 1ste October f. A., netop den Dag, da der var Marked i Saxkjøbing. Man erindre, at fornævnte Mænd vel toge til Marked, men udrettede Hoveri=Pligten Dagen efter. Jhvorvel Redacteuren maa tilstaae, at de hoverigjørende Bønder i Grevskabet Knubtenborg virkelig bør henregnes til de meest Begunstigede af dem, Hoveri Pligten in natura endnu hviler paa, hvilket de formeentlig ogsaa selv indsee ved at sammenligne deres Pligtarbeide i Modsætning til andre Godsers Fæstebønders, har han dog ikke uden stor Forundring læst et i denne Anledning til "Dagen" indsendt Stykke, hvori Forfatteren kommer til de meest besynderlige Resultater angaaende Godseiernes Erstatning for at renoncere paa Hoveri in natura. Da bemeldte Forfatter ikke alene har omhandlet Hoveriet i Almindelighed, men ved samme Leilighed yttret sig vredladen og anmassende, ret som vare hans Meninger saa rigtige, at Jntet turde indvendes mod disse, har Red., der tilfulde indseer, at Spørgsmaalet, som ovennævnte Fæstebønder fremsatte, angaaer et National-Anliggende, troet sig forpligtet til at optage følgende, ham fra Sjælland tilstillede Jndsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
J No. 291 og 294 af Bladet "Dagen" findes et Stykke om Hoverifrihed, hvis Forfatter, ved sine Beklagelser over de Jndgreb, der ere gjorte i Jorddrottens Eiendomsret til Fordeel for Fæstebonden, og hvorledes denne er ligesom et forkjælet Barn der bestandig føies paa Herremandens Bekostning, noksom har lagt for Dagen, at han er en af de Menneskevenner, der sukkende see tilbage paa hiin gyldne Tid, "Da Man fandt Pløieren, Asnet, Oxen "J samme Baas høre hjemme moxen", og som med Harme see, "At Man vil hævdet Hoveri sætte Skranke, Formene Huusbonden selv at banke. "Den Træl, for Penge han med sin Gaard "Jmellem anden Besætning faaer." Det vil ikke være vanskeligt at overbevise Forfatteren om, at Jordegodseierne ikke endda have saa faa Forret ligheder fremfor de øvrige Hartkornseiere, og at der er Meget tilbage at ønske, inden Fæstebonden kan siges at være indrømmet sine naturlige Rettigheder; men forinden ønsker Jndsenderen af disse Linier at være forvisset om, at han ikke misforstaaer hiin Forfatter, hvilket maaskee især er Tilfældet med den af ham opstillede Beregning over hvad Fæstebonden bør betale i Vederlag for Hoveri in natura. J denne Beregning anslaaes Vederlaget til 139 Rbd. aarlig for hver Fæstegaard, og derefter vilde altsaa en Godsbesidder, hvis Hovedgaards jorder drives f. Ex. af 40 hoverigjørende Bønder, for Afsavn af Hoveriet erholde en aarlig Erstatning til Beløb 5,500 Rbd. - Mon ikke Pluraliteten af vore Herremænd lode deres Hovedgaards Jorder ligge udyrkede, naar Man bød dem to Trediedele af denne Sum? Det kan ikke antages at være Forfatterens Mening, at Jorddrotten skal luerere ved Foreninger og Hoveri frihed, men blot være skadesløs, og Man bør derfor tro, at Forfatteren virkelig staaer i den Formening, at der til at drive Hovedgaardens Jorder udfordres den Arbeidskraft m.m., han vil at Bonden, efter hans Beregning, skal erstatte. Antage vi dette, saa viser Beregningen os, at der til at drive en Hovedgaards Jorder, f. Ex. 500 Tdr. Land, naar dens tilhørende 40 hoverrigjørende Bønder blive hoverifrie, udfordres, foruden den Besætning, Eieren allerede har, 40 Heste, 20 Karle, 20 Vogne, 20 Plouge, og at der aarlig maa udredes til Jndkjøb af Heste 400 Rbd.; til Anskaffelse af Arbeidsbeidsvogne, Plouge og Harver 200 Rbd., samt til disse Jnventariers Vedligeholdelse m. m. 400 Rbd. - Mon dette ikke kunde gjøres meget ringere, Beregningens Forfatter bedes venligst oplyse Publicum, om ikke Erstatningen, med Hensyn til ovenanførte bemærkninger, kunde nedsættes til 39 Rbd. for hver Gaard. Ved at vise denne Føielighed vil han især forbinde sig de Proprietairer, der allerede have indgaaet slige Foreninger. Disse have nemlig kun betinget sig fra 30 til 50 Rbd., og maatte jo fortvivle, dersom det kan antages som beviist, at de faae henimod 100 Rbd. aarlig for lidet af hver Gaard,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Literatur. Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommen og faaes hos Giegengack i Mariebo: 1. Kjærligheds-Almanak for smukke Piger og Koner &c. Den indeholder, hvorledes Man bedst kan insinuere sig i Kjærlighedssager; hvormange Gange der kan kysses i een Time, o. s. v. Priis: 12 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Skomageren i Paradiis og Skrædderen i Helvede. En Vaudeville. 12 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Hos Giegengack i Mariebo faaes: 1. Hemmelig Herebog. Et Selskabspil, hvorved Man paa en forunderlig og morende Maade, ved at oplægge et heelt Spil Kort, kan forudsee sin tilkommende Skjæbne. Priis: 16 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-01-06
Det smukke Kjons allernyeste Drømmebog, med vedføiede Tal over Drømmene, der efter Behag kunne vælges i Tallotteriet. 16 Skilling.