JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Det er nu afgjort, at de Engelske Tropper inden fire Dage forlade Sjælland. Endeel af den Tydske Legion er allerede bleven indskibet i Gaar. Deres Bortgang har foranlediget adskillige Rygter. – Et af dem – for hvis Rigtighed Anmelderen aldeles ikke kan indestaae – siger: at 10,000 Mand gaae til Sverrig; at dette Rige skal have forlangt 20,000 Mand af den herværende Engelske Armee, som i Forening med Landets egne Tropper kunne forsvare det mod et mueligt fiendtligt Jndfald, men at man paa Engelsk Side ikke vil overlade det flere end benævnte 10,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Den 7. Oct. ere de sidste Passer, som uddeltes, contrasignerede af den engelske Commanderende, Admiral Gambier har tillige tilkjendegivet: at de Skibe, som ere blevne forsynede med Passer, ville sikkerligen passere frit, for den Reise til hvilken Passerne ere meddeelte, endog i det Fald, at de ikke skulle ankomme, førend nogle faa Dage efter at Stilstanden er udløbet. Den skjønne Classenske Have er skrækkelig ødelagt. Veien forbi samme staaer under Vand: J Engelske Blade angives Tabet paa Dansk Side under Angrebet paa Kjøbenhavn for 6000 Dræbte og 3000 Fanger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Aftes deserterede en Engelsk Soldat i fuld Mondur; men han blev greben af tre Engelske Officierer, derpaa ført til Hovedqvarteret og derfra til Citadellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Gaar ankom en Engelsk Minister, Lord Mary, som skal underhandle med vort Hof. En Coureer blev derpaa afsendt til Holsteen. De første Tropper af den Engelske Armee, som indskibes, ere de Tydske; de egentlige Engelske, der vare de første der kom i Land, indskibes allerførst. Aarsagen er ikke vanskelig at indsee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Til Hovedstaden er ankommen, Kjøbmændenne Thrane, Magnussen, Reys, Jakobsen og Jsrael Salomon f. Helsingborg, Kjøbmændene Viderborg og Lindman fra Malmø; Contreadmiral Cederstrøm, Gen. Adj. Hellvig og Capit. Rystrøm fra Landskrone, Kjøbmand Blaurock fra Helsingborg (logere hos Møller). Afreist, Kjøbmand Ludert til Helsingøer; Admiral Cederstrøm med følge til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Udenlandske Efterretninger. J Lloyd's Evenning-post findes en Jndbydelse til Subskription paa Understøttelse for de af Kjøbenhavns Jndbyggere, som have liidt ved Bombardementet. Denne Jndbydelse er skreven i en Tone, som aabenbar røber, at Forfatteren hører til Oppositionspartiet og mener det vel. Efterat have skildret Hovedstadens Forfatning med Farver, som maa opvække Forbittrelse over Angrebet paa Dannemark hos enhver retskaffen Britte, siger han: "at denne Subskription er det eneste, der kan bøde paa en Fremfærd, som ellers de Danske vilde betragte som evigt Brændemærke paa den Brittiske Caracteer."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
(Udtog af en Engelsk Officiers Brev af 25 Aug.) Følgende kan tjene til Prøve, hvor ilde endog en fiendtlig Officier var underrettet om Tingenes Tilstand: "den Franske General Berthier har, som det hedder, forsøgt at komme til Kjøbenhavn, hvor han styrer Stadens Forsvarsvæsen. Han er kommen over Beltet til Sjælland i en lille Baad, men jeg er overbevist om, at han vil falde i vore Hænder, efterdi Kjøbenhavn er fuldkommen bloqueret og vi ere i Besiddelse af hele Øen, paa denne Stad og Kjøbenhavn nær."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Under d. 28 Sept. meldes fra London: Af den sidste Parag. i Kongens Declaration sees, at Regjeringen ikke anseer sig for at være i Krig med Dannemark og H. Maj. endog nu er villig til at afgjøre Sagen i Mindelighed. Vi veed, at der er bleven gjort Forslag til at understøtte Dannemark med en mægtig Flaade og Armee, for at forsvare Holsteen og Øerne i Østersøen, saafremt det vil bestemt modsætte sig Frankrige og forene sig med Storbritannien. Hvor fordeelagtige end disse Tilbud ere for Dannemark, eftersom der ikke var nogen Tvivl om Coffardieskibenes uopholdelige Frigivelse og Flaadens Tilbagegivelse i Tiden, saa er der dog kun lidet Haab om, at de ville blive antagne. Den Danske Regjering er for opbragt og tillige Frankrige for meget hengiven til at antage det System, som vi troe vilde være bedst, saavel for dets Ære, som dets Tarv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Det Engelske Admiralitet har bekjendtgjort, at man meget snart kan vente en Convoy fra Portugal, hvoraf man slutter, at Regjeringen ikke frygter noget fra den Kant. - En Commission er bleven udnævnt i Anledning af de opbragte Danske Skibe og deres Ladninger; den skal gaae frem efter samme Grundsætninger som den Hollandske, der blev nedsat ved en lignende Leilighed. Commissionen bestaaer af Bankedirecteur Chanemann, Dr. Philomore, en Jurist, og 3 anseelige Kiøbmænd. - En Americansk Tidende giør følgende Anmærkning over de til den Americanske Minister i Londen sendte Forholdsregler, Vor Regjering har ikke skrevet til Engelland, for at bekræfte ved ny Argumenter vor Ret til at beskytte vort eget Flag eller de Skibe, der seile under samme, - ikke for at spørge, om det Brittiske Cabinet vil tilstede os denne saa ofte negtede Ret, - saadan en Fremgangsmaade vilde været ligesaa ydmygende som urimelig; men den har tilkjendegivet vor Minister at gjøre een, kun een Fordring, som er: at der skal gives det Americanske Folk en Erstatning for det Mord, der er begaaet paa deres Landsmænd ombord paa et National=Skib, og for den Vanære, der er viist Nationen, ved at tage 4 Mand med Magt fra dens Skib, under det Foregivende, at de ere Deserten rer, men hvoraf hver især er en Americaner af Fødsel. - En Politicus har gjort det Spørgsmaal, om en Fred med Dannemark kan sluttes paa Principet af Status que anreg. - Vore Mininisterial=Skribenter finde nogle trøstende Glimt af Haab om en Krig med America. Efterat den Danske Flaade er tagen, frygte de for, at vi ville ruste af Mangel paa Forretninger, og deres Venner i Byen troe, at der i en Krig med den Americanske Handel vil kunne gjøres en god Fangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
- En af Londons Styverfængere har allerede sat Slaget ved Kjøbenhavn i Musik. - Den Danske Flaade skal føres til Catham og Sheerness. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Breve fra Rusland melde, den almindelige Mening i Rusland angaaende Angrebet paa Kjøbenhavn er, at Expeditionen endnu har et andet Øiemed, som gjelder Rusland, man sætter sig derfor for største Forsvarsstand i Cronstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
J Danzig er udkommen en befaling under 21 Aug., efter hvilken alle Preussiske Officierer, af hver Rang maa forlade denne Stad inden 24 Timer fra dens Publication af at regne, under Straf af 8 Dages Fængsel og siden at føres med Magt over Grændserne. Som Aarsag angives, at disse Officierer tillade sig at tale ufordeelagtig mod den Franske Regjering, og udsprede falske Rygter, for at forstyrre den offentlige Ro og Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Den Tydske Keisers Formæling med Prindsessen af Sachsen er bestemt. Kronprindsen af Bayern skal, som det hedder, formæles med Keiserens Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Fra Antwerpen meldes under 12 Aug., at der gjøres store Tilberedelser til en meget hemmelig Expedition. J Staden og dens Omegn saavelsom langs med den Franske Kyst ere mange Tropper samlede, og endnu flere ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Moniteuren af 14 Sept. indeholder følgende Anmærkninger til den Proclamation, som de Engelske Land- og Søeofficierer havde ladet udgaae, da de landede i Sielland, af en Dansk. Jndvendingen, at det er blevet umueligt for Dannemark at forsvare sin Neutralitet, besvares med følgende Spørgsmaal: Hvormed have de Engelske Ministre beviist denne Umuelighed? Da i Aaret 1803 Engelland berøvede Verden Freden, havde Dannemark ikke den Gang en Armee i Holsteen, og flød ikke Dansk Blod, da den senere Tids Begivenheder bragte fremmede Tropper til de Danske Grændser, Vi Danske have saaledes beviist med vort Blod, at vi vare bestemte til at blive neutrale. Men J søgte med eders sædvanlige Machiavelisme, at formaae Kongen af Sverrig til atter at aabne Krigsskuepladsen i Nærheden af Holsteen og at lokke de Danske Tropper bort fra Sjælland, ved eders Troppers Nærværelse, paa en Tid, da de to første Nationer i Verden fandt Fred ved Niemens Bredder. Som en Følge af et Forræderie af den Natur, have J omringet Siælland med eders hele Magt, endog førend Kronprindsen mærkede eders strafværdige og trædske Tænkemaade. – Naar J sige, at de Danske hjerteligen ønske at vedligeholde deres Neutralitet, tilstaae de Engelske Ministere selv, at vi ikke nærede mindste Fiendtlighed mod Engelland. For saavidt ere J oprigtige, men Frankrige blev ikke saa nok behandler, da i Aaret 180 de samme Ministre anklagede det for at have udrustet en stor Søerpedition mod Engelland, som intet Menneske nogensinde havde seet. – Naar der i Proclamationen tales om Nødvendigheden af at modsætte sig Frankrige paa alle Europæiske Magters Vegne, saa misbruge J aabenbare disse Udtryk, saafremt Kongen af Sicilien indbefattes blandt disse Magter, denne Konge, til hvis Landes Forsvar J gik til Ægypten. Gjører ingen Regning paa Kongen af Sverrig, som J først tvang til Krig og siden forlode. Han er den sidste i Norden, som vil enes med eder angaaende Søens Frihed, og hverken han eller hans Folk vil nogensinde glemme, at det Danske og Svenske Flag skulde udgjøre en og den samme Flaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
- - Til Slutning besvares den Anmodning i Proclamationen, at laane Øre til Fornuftens Stemme, saaledes: Engelskmænd, det paaligger eder, eder allene, at laane Øre til Fornuftens Stemme; ellers vil den Lue, J have tændt J Siælland, udbrede sig over Søen, og liig den Græske Jld, tænde eders Flaader og hevne undertrykte Nationers Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Under d. 25de f. M. meldes fra London, at der i Cheernes og Catham gjøres største Foranstaltning til at modtage den Danske Flaade, som ventes om fjorten Dage. Linieskibene skulle ligge i Cheernes og de mindre i Blackstakes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Med dette Numer begynder femte Aargang. Bladet udkommer to Gange ugentlig; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-14
Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 114.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. hos Bergen Femte Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 17 October, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Det Engelske Hofs Declaration. Ved at levere dette i Dannemark, ja i hele Europas Aarbøger evig uforglemmelige At stykke, ligesaa mærkværdigt i sine Aarsager som i sine Følger, har Oversætteren et dobbelt Øiemed, deels ønsker han at levere sine Lan mænd det i en rigtig Oversættelse *), saaVel have vi i offentlige Blade læst et Slags Oversættelse af denne Declaration, men enhver, som vil give sig den Umage at sammenligne den med nærværende, vil finde, at den ikke uden Grund leveres her oversat paa ny Jeg behøver kun at anføre nogle faa Exempler af den forrige Oversættelse, for at overbevise Sagkyndige om, hvorledes Dagens Oversættere ikke blues ved at forbulle de vigtigste Statsdocumenter, stolende paa deres Læseres Mangel paa Opmærksomhed eller Jndsigt i Originalsproget. If Denmark mas opprehensive thar the surrender og the deet could de resented by France at af Act af condivance, oversættes med: Frygtede Dannemark, at Overgivelse af dets Flaade vilde ilde optages af Frankrige, som om der spilledes under Dække, istedet for Dersom Dannemark befrygtede at dets Flaades Overlevering vilde betragtes af Frankrige, som en frivillig Eftergivenhed." Aldrig har nogen Oversætter lagt nogen Regent anseer han det for Pligt, at ledsage det med Anmærkninger, frensette med den Frimodighed, som anstaaer en fribaaren Dansk Mand, der ikke kjender naaet paa Jorden, som er ham helligere end Sandhed. en større Syretet i Munden eller saae Dannemark en større Sottise. His Maj. Still prof fers an amicable arrangement, Hs. Maj. foretrækker endnu en vanskelig Overeenskomst, istedet for tilbyder endnu en venskabelig Overeenskomst, the offer og ever, condition whicheould tendtoreconeile it to the interest. and feeling af the court af Denmark oversættes: Tilbud af ethvert Vilkaar, der kunde virke til at forlige det med det Danske. the maritimelighte, oversættes med Ret paa havet (iste der for Sørettigheder), system not more fatal. to his Majestys intoret han to those af the polers &c. et System, der ikke er mere fordærvelig for hans Tarv end for ve. - Jeg vil ikke trætte Læseren med at opregne her endnu flere saadanne Flauheder og Bommerter. Nok er det, man seer her, hvor let det vilde være, at godtgjøre visse Menneskers torale Vankundighed i de Sprog, de give sig af med at fortolke, uagtet de ere fripestige nok til at ville bedømme Stilen i andres Skrivter. Jeg vil langtfra ikke paastaae, at de, som ere bestemte til at tylle Nyheder i Nysgjerrighedens graadige Svælg saa varme som de kom Hans Majestæt skylder sig selv og Europa en aabenhiertig Fremstillelse af de Grunde, der krævede hans seneste Foranstaltninger i Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Hans Majestæt har opsat denne Forklaring ene i Haab om en venskabeligere Overeenskomst med Dannemark, hvilken var Hans Majestæts første Ønske og Attraa at opnaae; for hvilken han var beredt til at anvende store Bestræbelser og bringe store Offere 1), og som han ikke tabte af Sigte selv i den bestemteste Fjendtligheds Øieblik, Hvor det end dette feilslagne Haab er blevet følet af Hs. Majestæt, finder han dog Trøst i den Tanke, at ingen Anstrængelse er blevet uforsøgt paa hans Side, for at kunne me med Posten, skulle kunne levere elegante Oversættelser af rhetoriske Statsdocumenter; men saa meget kan man dog fordre, at de i det mindste ikke bør forhutle vigtige Arbeider, som skulle veilede Fædrenelandets tilkommende Historieskrivere. Oversætter-Uvæsenet gaaer virkelig alt for vidt hos os Ganske nylig har en oversat i eet af vore meest læste Blade, Buys (Bøier, Sømærker), med Drenge, fordi Boy hedder paa Engelsk en Drenge, *) Hvilke Bestræbelser der fra Hans Britiske Majestæts Side skede, er Oversætteren, som Uindviet i Cabinetters Hemmeligheder, ubekjendt; men saa meget veed han af officielle Bekjendtgjørelser, at Mr. Jackson ankom d. 6 Aug. til Kjøbenhavn; at han derfra strax reiste til Kiel, med Begjering om vor Flaades Overgivelse, at han, efter en kort Samtale med H. K. H. Kronprindsen forlod denne Stad den 10de, men at den Engelske Flende, som skulde hvinge Dannemark til at opfylde denne venskabelige Begjering, allerede var afgaaet fra Engelland d. 4de Augusti tilveiebringe en anden Virkning. Og medens han beklager den grusomme Nødvendighed, der tvang ham til at tage sin Tilflugt til fiendtlige Handlinger mod en Nation, som han paa det ivrigste ønskede, at komme i Forhold med, sig tende til fælles Tarv og Forbund, føler Hs. Majestæt tillidsfuldt, at i Europas og Verdens Øine vil Retfærdiggjørelsen af hans Fremgangsmaade findes i den bydende og uundgaaelig Pligt, den vigtigste blandt alle de Forbindelser, der paaligge en Souverain, at sørge, medens det endnu er Tid, for sit Folks umiddelbare Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Det stod til Dannemark selv at bestemme de Vilkaar og Bestemmelser, det maatte fordre 10). ikke bleven Herre over vor Flaade. De samme Aarsager, der tvang Engelland til at forlade Søen, maatte ogsaa hindre Frankrige i at bortføre Flaaden. Elementerne ere ikke saa partiske som Menneskene. *) Er da den ældste, agtværdigste og redeligste Europæiske Stats høitidelige Løvte ikke nok Har da det Danske Cabinet nogensinde sveget sit Løvte? Hvorfor fordrer man da Borgen for dets Neutralitet? Det Danske Hofs Tarv var at hævde sin Neutralitet, og enhver Betingelse, der stred derimod, var ogsaa stridende imod dets Tarv. 1) Det er umueligt at indsee, hvilke Vilkaar, og Bestemmelser, der overlodes Dannemark, naar det allerede var kommet saavidt, at Engelland ved sin Gesandt, efter Sædvane, Understøttet af en mægtig Søe og Landmagt, ubetinget forsingte Flaadens Udlevering som Depot indtil en almindelig Fred blev sluttet. Dette Forlangende var, som vort Hof svarede, en selvstændig Stat uanstændigt, Dersom Dannemark befrygtede at dets Flaades Overlevering skulde betragtes af Frankrige som en frivillig Eftergivenhed, saa havde Hs. Majæstet udrustet en Magt af saa frygtelig en Størrelse, at den maatte undskylde en saadan Eftergivenhed selv i Frankriges Øine, i det den gjorde Modstand aldeles unyttig Dersom Dannemark var virkelig beredt til at modsætte sig Frankriges Fordringer 11) og at hævde sin Uafhængighed 12), tilbød Hans Majestæt sig at medvirke til dets Forsvar - Understøttelse med Skibe, Tropper og Penge; Borgen for dets Europæiske Lande, og Betryggelse og Udvidelse af dets Colonier 19. At Sværdet er blevet draget til at fuldføre et for Hans Majestæts Staters Sikkerhed, uundgaaeligt Skridt, er noget som foraarsager Hs. Majestæt oprigtig og smertelig Bekymring og en almindelig Fred hører desuden i vore Dage til paa desiderig. *) Frankrige havde hidtil ikke gjort saadanne Fordringer; det har vort Hof høitidelig erklæret, kun Engelland paastaaer, at de vilde blive gjorte, i Følge de Efterretninger, det har indhentet, men hvor skjult er ikke Kilden de kom fra J det Øieblik Dannemark led sig overtale eller true af Engelland til at udlevere det sin Flaade, saa var dette Skridt jo allerede et Beviis paa, at Dannemark ikke vilde hævde sin Uafhængighed. Kan en frivillig Jndrømmelse af et saa mageløst Forlangende vel anstaae en afhængig Magt? **) Dannemark har aldrig attraaet nogen Udvidelse af sine Besiddelser, og allermindst paa sin saa længe hævdede Neutralitets Bekostning. Dets Regent føler sig lykkeligere ved at regjere en liden, men fra de ældste Tider fredelig, hædret og lykkelig Stat, end at udvide sine Lande ved Midler, som han anseer for uværdige. At Verdens Forfatning og Omstændigheder ere af den Natur, at de krævede og retfærdiggjorde de Selvforsvars Midler 14), som Hs. Majestæt har fundet sig nødsaget til at tage sin Tilflugt, til, er en Sandhed, som Hs. Majestæt høiligen beklager, men for hvilken han ingenlunde kan staae til Ansvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Hs. Majestæt har længe udholdt en høist ulige Kamp af ængstelig Overbærelse mod haardnakket Voldsomhed og Undertrykkelse. Men denne Overbærelse har sine Grændser. Da man offentlig havde tilstaaet og allerede var kommet alt for vidt med Planen, at bringe Europas Magter under en eneste almindelig Usurpation, og at forene dem ved Skræk og Magt, til et Forbund mod vort Kongeriges Sørettigheder og politiske Tilværelse, blev det nødvendigt for Hs. Majestæt at forekomme det lykkelige Udfald af et System, der er ligesaa skadeligt for hans Jnteresse, som for de Nationers Tarv, der vare bestemte til at være Redskaberne til dets Udførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Det var Tid, at Virkningerne af den Skræk, Frankrige har opvakt hos Verdens Nationer, skulde arbeides i Møde ved Udøvelsen af Storbritanniens Magt, fremkaldt ved det afgjørende Øiebliks Krav, og overeensstemmende med Farens Betydelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Uagtet Krigserklæringen fra den Danske Regjerings Side, staaer det endnu til Dannemark at bestemme, om Krigen skal vedblive imellem begge Nationer. Hans Majestæt tilbyder endnu en venskabelig Overeenskomst. Han 4) Men hørte da vore Coffardieskibes Opbringelse, vore Coloniers Borttagelse, vort Arsenals Nyddeliggjørelse, vore halvfærdige Orlogsmænds Sønderhuggelse ogsaa til Engellands Selvforsvarsmidler længes efter at stikke det Sværd i Skeden, som han med yderst Uvillie saae sig nødsaget til at drage. Han er villig til at bevise Verden og Dannemark, at han, ved ene at handle efter Følelsen af hvad han skyldte sine egne Staters Sikkerhed, ikke attraaer, af nogen anden Bedæggrund eller i nogen Hensigt til Fordeel eller Forstørrelse, at lade Fiendtlighederne overtræde Grændserne af den Nødvendighed, der foranledigede dem. Westminster, Sept. 25, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har sine Værelser hos Gouverneuren i Bendsborg, Alle Kongelige Betjente i Collegierne fra Hovedstaden, som nu opholde sig i hiin Fæstning, svise ved et table Chote, og det for en meget taalelig Priis Man vil nu vide, at den Lanegade, som hør res for nogle Dage siden i Sudkanten, er bleven foranlediget af en Uenighed, som var opkommen imellem de Engelske og Hannoveranske Tropper i Egnen ved Kjøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Da den 14 d. M. en Bataillon Engelske Tropper marcherede forbi Østerport, for at blive indskibet, kastede en forhen deserteret og af de Engelske hvervet dansk Underofficier sit Gevær og sin Hat paa en gang bort, og løb saa hastig han kunde til Porten. Vel skjød og satte man strax efter ham, men han naaede lykkelig Staden i det han raabte høit Nunhinich meine Seele wieder da Jeg vil dog heller tjene Kongen af Dannemark end Kongen af Engelland. Ser af vore Frigskibe ere i Gaar gaaede igjennem Sundet under Dansk Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Ved Castelsveien ere 2 Morteerpramme og en Kongebaad drevne i Land. Af den sidste have de Engelske borttaget Masterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
J Torsdags ankom to Skibe fra Petersborg, hjem Brende i Lübeck. De have medbragt Tælle, Sæbe, og andre Russiske Producter. J. Petersborgs Havn Aage endeel Skibe bestemte hertil, men som frygtede for at affelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
To af de fire Skibe fra Holsteen, som kom sidst hertil, have faaet Tilladelse at gaae til Holsteen igjen. De ventede at komme snart tilbage med Provision.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
J Torsdags ankom hertil et Skib fra Aalborg, ladet med Provision, en engelsk Brig med Smede kul og et Skib med Brænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Paa Toldboden vrimler det i denne Tid af Engelske som indskibe sig. Transportskibene ligge saa nær og til Broen, at Hostene kunne gaae lige ned i Fartøiet. Der er posteret saavel engelsk som dansk Vagt. Skjørprammen Hvalfisken, som laae sjunken, have de Engelske kappet Masterne af, og den skjules nu af Vandet. Paa hver Hjørne af de Gader, der støde til Toldbodveien, er posteret Vagt af Ryttere og Fodfolk. Blandt dem, som under Krigen, foruden Kongens Livjægere fortrinlig udmærkede sig ved uforfærdet Mod, fortjene Skarpskytterne ved Livvagten at nævnes. Af 48 Mand bleve 18 deels dræbte, deels saarede. Lieuten. Baron Rantzau, som var med ved Udfaldet ved Tømmerpladsen, og to Gange ved Fægtningerne i Classens Have, var i den stærkeste Jld bestandig i Spidsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Man siger, at de Engelske vil lade blive her 9 Canonbaade, som de ikke finde gode nok til at føre til Engelland. De agte at tage dem med naar de afseile, og siden at lægge dem hen bag Trekroners Batterie, paa det de ikke skulde kunne bruges imod dem ved deres Afreise. Linieskibet som stod paa Stabelen paa Nyholm, have de overskaaret paa tre Steder og sønderslaaet. Kort over Sverrig, blive stærkt søgte af de Engelske. Aldrig er der blevet afsat saa mange Landkort i Kjøbenhavn som under de Engelskes Ophold her. Jsær søgtes Videnskabers Selskabets Kort meget af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-17
Det saa høistvigtige Søekort Archiv samt dets Kobberpresse og Papir er i Tide bleven transporteret fra Holmen og bragt i Sikkerhed. Det ville ellers under de Engelskes Domineren over Holmene, ikke have undgaaet Ødelæggelse. Under det første Udfald, vore Tropper gjorde, hændte det sig, at een af vore firepundige Canon kugler, som dræbte en Engelsk Fændrik, ved Navn Derin, gik ham tvert igjennem Livet, ud af Ryggen, mødte derpaa Fanen, som den slog itu tog siden Armen bort paa en Capit. Hasting og det halve af Hatten af den ved Siden af ham staaende Officier.