Københavns Adresseavis, 1782-07-02
Udførelsen af denne paa saa haabefulde Grunde byggede og under den Allerhøyestes Velsignelse meget lovende Plan, vil ankomme paa Lysthavende, der maatte ville tage Deel i et Anlæg, som forventes at lønne dem med rige Velsignelser. De, som saaledes maatte findes hengivne til at tage Deel heri, ville behage at lade deres Navne og ønskende Kuxers eller Actiers Antal tegne hos mig Underskrevne, inden Augusti Maaneds Udgang. David Eberhard Bradt, Cancellie=Sekretair, boende i lille Strand. strædet No. 96. Om Nillekeroden, (Cariophyllata). Dette feberdrivende, Forraadnelsen modstaaende, og i flere Henseender som nyttig angivne Medikamment, opvekker Publikums Opmerksomhed. Hidindtil har det været paa Opfinderens Hr. Doktor Buchhaves Side, men nu synes det at ville befalde Hr. Professor Tode, som siger i sin Sundhedstidende No. 19, at han ikke kan rose Nillekeroden, for saavidt den skal giøre det samme, som Kinabarken. Den 11 October 1780 havde han i samme Tidende roset den offentlig, nu derimod beder han sine Læsere og Forladelse derfor, anklager sig som den, der er i Knibe, og taler i en nesten fornærmelig Tone om det, der hidindtil er skrevet og handlet angaaende Nillekeroden. Vi ville stræbe at frelse Hr. Professor Tode af sin Knibe. Vi troe, at have fundet nogle gode Grunde. som kunne bruges til at forsvare, hvad han skrev, og hvad han lod Publikum haabe i October 1780. Her ere de: 1) At et nyt Medikamment udsettes for Modsigelse, er gandske sædvanligt, og derved maa Opfinderen ikke lade sig afskrekke. Kinabark Dyd blev opdaget 1640, blev brugt med Nytte en Tidlang, blev gjort latterlig i Frankerig i Flyveblade, kaldet funerailles de quinquine, blev igjen taget til Naade ved andre Flyveblade, kaldet la refurrection de quinquina, blev endnu for 30 Aar siden anseet, som et farligt Medikamment af mange kloge Mænd i Norden, men er dog et ypperligt Lægemiddel. Der vil Tid til Forsøg, Middelet bør ikke giøres foragteligt, førend Forsøgene have udstaaet deres Fatalie. Hvor høylig maa Forfatteren, af ovenmeldte funerailles ikke have skammet sig! 2) Nillekeroden æsker to Forsigtigheds Regler. Den første, den skal optages i Foraars=Maanederne, den anden: den skal tørres i Skyggen, uden Solens og uden konstig Varmes Medvirkning. Disse to Postulata ere lette at opfylde. Lægen maa ikke bruge Roden, uden at være forsikret herom. Skeer dette, saa slaaer Rodens Virkning i simple Koldfebre i Blodgang, sterk Bugløb, Forraadnelses Tilfælde m. m. vel ikke meere feyl, end King, og man har endnu den Fordeel, at Recidiver, af Mangel paa nøyagtig Diæt, ikke saa let indfalde efter Rodens Brug, som efter Kina. 3) Beviis paa Sagen have vi allerede nok, og anthentike nok for det første, og det ville være syndigt, at miskiende eller mistænke dem. Hr. Doktor Bachhave anfører i sit latinske Skrift 80 ved Nillekeroden kurerede Patienter af Koldfeberen, hvoraf 62 have været under hans egen, og 18 under hans Medhielpers Kur. Herforuden ere i samme Bog anførte 63 Forsøg i andre Sygdomme, og 17 i Koldfebre, hvilke sidste ere anstillede af Stadens Læger. I det medicinske Selskab har han oplæst sine videre Forsøg, som alle ere lykkelig udfaldne med flere end 80 Patienter. Qvesthuushospitalet har Chirurgus F. forsøgt Nillekeroden i Blodgang, hvor forhen hver fierde Mand var død af denne Sygdom, endskiønt de bedste Midler, endogsaa Kina, blev anvendt. Nu døde ved Nillekerodens Brug ikkuns een af sexten. Videre ere Forsøgene blevne oplæste, som nogle anseelige Læger have gjort i denne senere Tid, og i sær i Vinter og Foraar, og disse Forsøg, for saavidt de ere gjorte med konstmæssig optagen og tørret Nillekerod, bevidne Rodens fortrinlige Dyd i Koldfeber, i Forraadnelses=Feber, i Blodgang o. s. v. Altsaa Beviser nok for det første, indtil 4) Nillikeroden tilberedes efter Forskrift, og er overalt i Apothekerne at faae for taalelig Priis. Endnu i denne Vinter har Roden sielden været at faae efter Forskrift tilberedet, og den har kostet, stødt til Pulver, en Mark Loddet, følgelig har den været og er endnu ligesaa dyr som Kina, saa at Fattige ikke kunne betale den; og til disses Nytte er det dog i sær, at Opfinderen har sigtet. Dog der vil nok blive Raad til at faae Nillikeroden oprigtig, for let Priis og almindelig i Brug. Regieringen kan anthorisere en Mand til at indestaae for Jndsamlingen og Tørringen, og til at sælge Pulveret for 4 eller 5 Skilling pr. Lod. 5) D. Buchhave, saavidt man kan slutte sig til af hans tvende Skrifter, paastaaer ikke Kinabarken, aldeles afskaffet, men allene dens Brug formindsket, i sær for de Fattiges Skyld. Maaskee man ved fortsatte Forsøg med Nillikeroden i Fremtiden ikke behøver, den tiende Deel af Kina. Nu kan den Fattigste, hvis Feber eller Blodgang skal sættes med King, ikke have en Portion under to til tre Mark, og sædvanligst maae Portionerne for samme Priser igientages nogle Gange. Der gives imidlertid Sygdomme, som ikke ville vige for Kinabarken, men vige for Nillikeroden; andre, som ikke vige for denne, men for Kina. Altsaa kunne begge Deele behøves, endskiønt Nillikeroden, vil med Tiden giøre det meste af Kina undværlig. 6) Det, som Hr. Professor Tøde modsetter alle disse, ham ventelig bekiendte, Grunde, er meget svagt; thi alle Hr. Professorens Jndvendninger uagtet, bør a) D. Buchhaves Forsøg, i det mindste de, som han selv har gjort, fortiene udem publicum, som Tingsvidner, med mindre Hr. Professoren vil kuldkaste at moralsk og physisk Vished. b) De i det medicinske Selskab af adskillige Læger oplæste, saavelsom de i Søe qvæsthuset fortsatte hældige og beviislige Forsøg, bør troes af samme Aarsag, c) Hr. Professorens Opfordring, at artis periti skulle tilsende ham deres Jndvendninger inden fire Uger, eller taale, at han ansaae dem som tacite bifaldende, er alt for indskrænket. Paa denne Maade kan man sette alle gode Forsøg i Vanrygte. Der vil Tid til Forsøg, og Tid til at faae god Nillikerodspulver for ringe Priis. a) Rodens foreskrevne Behandling er ikke meere difficil, end endeel andre Vegetabiliers, dens herlige Nytte, som Hr. Tode siger i en heel ironisk Tone, vil altsaa ikke gaae overstyr, naar Tingene først ere anordnede, som de bør være, e) Uden at fordreie D. Buchhaves Ord, kan man ikke med Hr. Tode sige, at den Rod, D. B. angav som god, er funden uvirksoml. D. B. tilstaaer i sit latinske Skrift, at hans Tiener havde, ham uafvidende, brugt Kakkelovns=Tørring. Han tilstaaer, at han af Erfaringer allene var kommen paa det rette Spoer. Det kan vel skee for engang, at endogsaa den bedst behandlede Rod bliver uvirksom hos een eller anden Patient, men det samme kan skee, og skeer med Kina og flere Midler. For den Sags Skyld bør en brav Mand, der med saa stor Uegennytighed bekiendtgiør sit velgrundede Haab til en opfunden, lidet bekostelig, og for mange tusinde syge fattige Folk høyst fornøden Medicin, ikke høre ilde f) At ingen af Stadens bedste Læger har indtil 23 Mai bekiendtgjort Hr. Tode en eneste Jagttagelse, som beviser, at Nillikeroden giør Kinabark undværlige, beviser intet imod Doktor Buchhaves, endeel berømte Lægers og Patienternes egen Erfaring. Rodens Virkning kan af denne Aarsag ikke tabe sin Kredit, naar man betragter de her §. 3 omtalte bevislige, gode Forsøg, og den §. 5 omtalte Mangel paa konstmessig tørrede Rødder, med mere. Saaledes mene vi da, at have for det første frelst Hr. Prof. Tode af sin Knibe, hvortil vi lykønske ham af oprigtigt Hierte. Med disse Grunde haabe vi, han skal kunne overtyde sine Læsere, at det Haab, han gav dem den 11 October 1780, alt mere og meere bestyrkes. ved Erfaring. Amicus plato, fed magis amica verita Nomine Sccietatis Alethophilorum Hafniensium Smernes.