JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-09-07
Handagen den 14de September førstkommende, om Formiddagen Kl. Vi slet, bliver hos Kiøbmand J. C. Jensen i Nakskou foretaget og ved eneste offentlig Auction bortsolgt det hertil af Kaperfører og Dannebrog, mand Jens Andrea indbragte og ved Kiøbenhavns Priserets Dom af 27 August priisdømte Smakskib Fortuna, forhen ført af Skipper Petten, dræ tig 36 1/ danske Commere Læster, omtrent 6 Aar gammel, i Aar forsyn med 2de nye Master og Rundholter, samt 2de nye Ankertouge med Anke vægtige 900 Pd. og 60 Pd., og i øvrigt godt ud allet med staaende og dende Redskab, 21 Stkr. Seil og endeel godt Jnventarium, efter den paa Auctionsstedet fra læggende Jnventarii-Liste. Ligeledes bortsælges sat me Tid og Sted bemeldte Skibs indehavende Ladning, circa 1200 Tøndreen og sund Libau Hvede af 1810 Aars Grøde. Alt efter de Condition som ved Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjorte, hvoriblandt : denne, at bekiendte Vederhæftige gives Credit paa Skibet til 1ste Decer, ber og paa Ladningen til 1ste November dette Aar. Nakskou, den 1ste September 1812. J. C. Jnsen. J. R. Holm. Jver afgangne Kiøbmand Christian Vorndrans SterOboegaard Nr. 162 i Cordilgaden i Callundborg, bever afholdet første Auktion Mandagen den 14de Setember, anden Auktion Mandagen den 21de f. M. sam tredie og sidste Auktion Mandagen den 28de Septenber førstkommende. J bemeldte Gaards Bygninger, som bestaaer af to Etage Bygning i Gaden, en Etage Bygninger indvendig i Gaarden, foruden en liden i Etage Bygning ligeledes i Gaarden, som alle ere vel vedligeholdte, en Indretninger til Maltgiørerie, Brændeviinsbrænderie og Bryggerie, ligesom dertil er got og overflødig Vand, og Gaarden saavel med Hensyn til dens Beliggenhed som Jndretning, skikket til Kiøbmandsbrug. Til Gaarden hører en god Hauge forsynet med endeel gode Frugttræer og Buskvæter; ligesaa tilhører Gaarden en Jordlod paa det forrige Overdrev Ly ger, som nu adskillige Aar har været under Drivt. Til bemeldte Gaard hører tillige endeel Brændeviins- og Brygge, Redskab, som enten separat eller i Forening med Gaarden bortsælges: Den 28de September bliver ligeledes ved tredie og sidste Auktion bor solgt en Stervboet tilhørende Rytter Baraqve, beliggende ved Kirken Callundborg, med iværende Jern Kakkelovn og den Jordlod samme Hu eller Braqve er tillagt i det forrige Overdrev Hestehaugen Saaledes bliver og den paafølgende 24de September 1812 og følgende Dage ved offentlig Auktion, som holdes i Stervboegaarden, bortsolgt bemeldte afdøde Kiøbmand Christian Vorndrans Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Steentøi, Linned, Sengesteder og Sengeklæder, Dragkister, Kister, Skabe, Speile, Stole i Borde, Bøger, Gaards- og Avlings Redskaber, nogle Kiøbmandsvare i Egetømmer m.v. Hvilket til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Callundborg, den 28de August 1812.
Berlingske Tidende, 1812-09-07
Tirsdagen den 15de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 3.2 bliver ved offentlig Auction, under det Høi=Kongelige Rentekammer, Approbation, bortsolgt af Faare=Besætningen ved det Kongelige Skæfer, ved Christiansminde paa Falver: 7 Stkr. Faar, forskellig Alder, af spansk Race 45 Stkr. Væderlam,, dito Race 15 Stkr. Gimmerlam, dito Race, 1 gammel spansk Væder. Thi indbydes Liebhaverne at møde bemeldte Tid og Sted. Christiansminde, den 27de August 1812. Ørbech.
Berlingske Tidende, 1812-09-07
Torsdagen den 17de September førstkommende, bortsælges i det Hirsch 2 holmske Skop District circa 200 Læs a 100 Snese gode Formetørv ved Auktion. Torven findes opsadt i forsvarlige Stakke fra 2 til 5 Læ meest i Tokkekjøbs Jndhegning ved Bloustrød og Bidstrues Indhegning ved Birkerød, samt en mindre Deel i Ruderskov og Folehave Indhegninger Nummerne kan eftersees Mandagen og Onsdagen forinden Auction. Tifde Lysthavendes Efterretning meldes i øvrigt, at ingen af den i Husen, opsadte Torv vil blive solgt. Tillige bortsælges endeel Torvedeste og adskilligt gammelt SkovningVærktøi. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 11 Slet i Birkerød Kroe. Dæmpegaard, den 31te August 1812. H. Fischer, Den 21de September førstkommende, bliver paa Frederiksborgs Ladegaarbortsolgt endeel Vædere og Faar af det Kongelige spanske Skæferisk, paa Efferum; hvilket herved bekiendtgiøres. Frederiksborgs Ladegaard, den 22de August 1812. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1812-09-07
Torsdagen den 24de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 mk. T bliver atter ved offentlig Auction opbuden, og til den Høistbydende al de solut bortsolgt Viborg Veirmølle med tilhørende Bygninger, Hauge, Jørder, Skov og Torvemese; Møllen med Bygningerne ere i Brand affenfor sikkret for 5830 Rdlr. Eiendommen kan tages i Øiesyn, og samme Beskaffenhed erfares naar Liebhaberne henvender sig til Lands Overret Prokurator i Viborg, hos hvem saavelsom hos Justitsraad og RaadmanLange i Kiøbenhavn Conditionerne forevises. Directionen for det kongelig Octroyerede Danske Asiatiske CompagI bekiendtgjor herved, at Onsdagen den 14de October førstkommende om Formiddagen ved 9 ½ slet. bliver i Compagniets Huus paa Christians foretaget Auction over 26 Stkr. Manetræer, 75 Stkr. Rigskespirer, 22 sk. Histestumper og 5 Stkr. Grannespirer, hvorover forul i Compagnie, Eqvipage-Contoir kan erholdes Efterretning. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Tormedelst indtrufne Omstændigheder bliver Auctionen over den afdø General=Audito Lindahls Boe tilhørende Rest af AagersborggaarGods, som var berammet til den 9de October, udsat til den 16de f. A. hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. kemvig, den 30te August 1812. F. K. Skonan. Pa Holbechs Post- og Giæstgivergaard endnu ikke er bortsolgt, saa kiendtgiøres forløbigen: At Auction over samme bliver afholdt i Oltober Maaned førstkommende, om den ikke forinden underhaanden bli bortsolgt, som da skal blive bekiendtgjort. Boeskilde, den 27de August 1812. Bech. en over mine Eiendomme i Slagelse bekiendtgjorte Auction den 18 T. September førstkommende, afholdes ikke. Slagelse, den 3die September 1812. Baard.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Paris, den 26de August. Man læser i the Statsman, af 20de August, et Brev fra Jsle de til son, af følgende Jndhold: En Reise, som jeg for nogen Tid siden gjorde til Carthagena, har de mig i Stand til at see alt det Passerende med egne Øine. Det er lig Sandhed beklageligt hvorledes man bedrager Eder i Engelland med tildensyn til Sagernes virkelige Stilling. De vil ikke let kunne giøre de aar dem en Forestilling om det Anarkie og den Elendighed, der hersker i Landet. Hverken Regentskabet eller Cortes have synderlig Jndflydelse; enhver Autoritet handler paa egen Haand. Det er Engelland gerder maa giøre alt. De spanske Tropper ødelægge Landet mere end Fienden, og hæve Contributioner hos Jndbyggerne, uden at beskytte dem i ringeste Maade. De Franske giøre sig allevegne til Herer af Høsten; 50 franske Dragoner ere nok til at holde en heelt District i Ave. Da jeg var i Alicante kom General Harispe indslot med 1200 Mand til Huerta, belæssede og bortførte uforstyr- og et 20000 Muulæseler, og det uagtet ODønnel ikke stod langt saasorte derfra med 11000 Mand, og Roche i Alicante med 6000. da General Harispe var gaaet bort med sit Bytte, ankom ODønnel, og skrev til General Roche, at han havde fordrevet Fienden. Breve fra Alicante sige mig, at de Franske paa ny have været i Huerta, og bortført 1000 Muulæseler, og at de siden have sendt Sækkene tilbage med den Helsen, at de ikke behøvede dem. Da jeg var i Alicante saae jeg, at de franske Agenter kiøbte Korn med Gouverneurens Tilladelse. Vor Regiering giør heller ikke vel i, at give Licentser, hvorved Marschal Soult sættes istand til at forskaffe sig Lægemidler og chirurgiske Jnstrumenter fra Engelland.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Fra Gibraltar gik jeg til Baleysteros's Hovedqvarteer i Algesiras Den Beskrivelse man har gjort over denne Mand er meget overdreven. Det er en dristig Mand, men i det høieste duelig til at commandere et Corps paa 1000 til 1200 Mand. Cadixs Bombardeschment er bleven meget alvorlig, ikke for den Skade Bomberne giøre, men er for den Forpirring de foraarsage; neppe Fierdedelen af Staden er uden for deres Skudvidde. Handelen er næsten ganske standset, da det ger Qvarteer, hvor de Handlende boe, meest er udsat. Lykkeligviis ere kunTifaa Mennesker omkomne, men Husene have liidt endeel. Hvis de sen Franske vedblive Bombardementet Vinteren over, vil man komme i Forlegenhed, især de Fattige, som for nærværende Tid ligge i Telte paa Gaderne, i den Deel af Byen som Bomberne ikke række. Under ligt er det at de Franske ikke bombardere Isle de Leon, for at giøre Forvirringen fuldkommen. Skibene have de endnu ladet være i Ronart og de ere heller ikke meget ivrige i at bombardere, hvortil de især benytte Natten, o. s. v.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Den 29de August. General, Baron Barthelem, som com og manderede i Departementet Gard, har faaet Ordre at begive sig til at den store Armee.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
J Den 31te August. Ved et Reiserl. Decret, dateret Witeyskden 31te f. M., er den Termin, som ved Decretet af 16de August 1811 bevilges de franske Undersaatter, som allerede vare naturalise, grede i fremmede Lande, eller befandt sig i en fremmed Magts Tieneste, til, ved Patent at forskaffe sig Hs. Majestæts Autorisation, bleven forlænget paa eet Aar, fra den Tid af den første Termin er udløben.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
En Reisende, som nylig er kommen fra Spanien, beretter, at han nær ved Grændsen fandt Veiene fulde af Tropper, som ile til den franske Armee i Spanien.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Den 1ste September. Jgaar havde Senatet, under Prinds Erkecantslerens Forsæde, et overordentligt Møde.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Bayonne, den 20de August. Daglig marschere betydelige Forstærkninger til Portugalarmeen herigiennem. Man forsikrer at 10,000 Mand i 8 til 10 Dage skalle komme giennem vor Stad, til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Ludwigsburg, den 28de August. I Formiddags ankom Oberst, Grev v. Salm, hertil fra Willa, og bragte Hs. Kongl. Majestæt den behagelige Efterretning, at Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen (af Würtemberg) er indtruffen der, og at hans Helbred meget bedrer sig, saa at han om kort Tid vil være fuldkommen helbredet.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Narnberg, den 31te August. Den anden Brigade af de til Norden marscherende Kongl. sæltanske Tropper er i disse Dage kommen giennem denne Stad. Den 27de ankom Garden til Hest, Velit-Cavallerieregimentet og en Afdeeling ridende Artillerie hertil. Efterat disse Tropper havde holdt Rastdag, afmarscherede de den 29de til Bamberg. Samme Dag ankom det 7de Linieregiment, (hvorved nogle hundrede Negere og Creoler befinde sig) og 2 Batailloner Veliter til Fods hertil, som igaae holdt Rastdag, og idag fortsætte Marschen videre frem.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Berlin, den 5te September. Den 22de August angreb Rigas Garnison, med overlegen Magt, det preussiske Corps paa 3 forskiellige Punkter. Efter en heftig Fægtning, hvori Tabet paa begge Sider ikke var ubetydeligt, trak Fienden, sig igien tilbage til Riga.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Vor Hoftidende indeholder følgende nye Efterretninger fra den store Keiserl. franske Armee : Den 19de August, Dagen efter Smolensk Jndtagelse, havde Marschal, Hertugen af Elchingen, som forfulgte Fienden, en Affaire med den fiendtlige Arriergarde ved Volonting. Fire russiske Division ner kom denne til Hielp; men Hertugen af Elchingen, understøttet af Divisionen Guddin, slog den russiske Armee, dræbte eller saarede omtrent 6 til 7000 Mand og tog 1500 til Fange. Den 20de forfulgte man Russerne 3 Lieues paa Veien til Moskow, uden at træffe paa dem. - Paa en anden Side havde Hertugen af Regio, med det 2det og 5te Corps, lokket Fyrst Wittgensteins Corps, som var forstærket med 12 Batailloner af Danaburgs Garde, ind i Defileerne ved Polotsk. Fienderne angrebe ham her den 16de og 17de, men bleve drevne tilbage. J det Øieblik Hertugen af Regio traf Anstalter til at forfølge Fienden, blev han haardt, dog ikke døbelig, saaret. General Gouvion de St. Cyr tog Commanden, fortsatte Fægtningen den 18de, og bragte Fienderne til at vige. Man fratog dem 1509 Fan Kønigsberg, den 26de August. Efterat Smolensk var indtaget ved den store Armees Tropper, have ger og 20 Kanoner. Den bayerske General Deroi blev saaret. Russerne fortsat Tilbagemarschen til Moskow.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Warschau, den 30te August. Resultaterne af de Fordele den store Armee har erholdt ved Smolenske Jndtagelse ere endnu ikke alle bekiendte. 4000 Russer bleve dræbte og 12000 saarede. Mange Fanger, over 200 Kanoner og betydelige Forraad faldt i de Franskes Hænder.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Belgrad, den 4de August. Jgaar blev den mellem Rusland og Porten sluttede Fred bekiendtgjort her i det russiske Officeercorpses Nærværelse. De serviske Overhoveder vare ligeledes tilstæde. Den 1ste d. marscherede de russiske Tropper bort herfra. Russerne tage Veien over Semendria, for at forene sig med GeneralOruls Corps.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Fra Jassy meldes, at Russerne, som først inden 3 Maaneder skulde rømme Moldan og Wallachiet, allerede ere i fuld Marsch derfra. Paa de Steder, hvor de skulle ankomme, reqvireres Oxer, hvorfor Moldan, den 6te August.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Den hele russiske Armee har faaet Ordre at forsamle sig paa hiin de for det første give Bons. Side af Pruth; men sandsynlig vil den ikke blive der længe, Admiral Tschitschagow har bekiendtgjort for det moldanske Divan, at de contraherende Magter, ifølge Fredsslutningen, have forsikrede af deres Undersaatter almindelig Amnestie og Tilgivelse, som under Krigen have handlet mod deres Lands Jnteresse, samt at alle forhen sluttede Tractater og Overeenskomster mellem begge Magter ere stadfæstede, og vedblive at være i Kraft, undtagen de Artikler som alle rede ere forandrede.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
London, den 24de August. Den Kongel. Coureer, Hr. Schaw, er imorges ankommen paa Statssecretariatet med Depescher fra America. - Skibet the Friendthar den 9de truffet Beløedere og Schannon, begge paa 38 Kanoner, ved Terre Neure Banken; de havde taget en americansk Krigslup.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Capitain Brodt, som kommanderer 4 Fregatter, søgte efter Commodore Roes, der har 4 Fregatter og nogle lette Fartøier under sin Commando, og nylig havde forladt Banken. Han haabede at træff- og ham under New=Perck.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Jfølge Breve fra Middelhavet skulle 30 Skibe gaae til Steilten, for derfra at fore Tropper til Minerka. 15000 Franske havde ladet sig see for Algestras. Toulonnerslaaden, 18 Linieskibe og 10 Fregat. ter stærk, skal være i Begreb med at løbe ud¬
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Den 25de August. Fra Halifat skriver man, under 18de Juli, Amerikanerne have allerede over 100 Kapere i Søen; de udruste alt hvad svømme kan, og komme ofte til vore Rheder. De have alt tilføiet os megen Skade, og blandt andet taget 1200 Geværer, samt Munition og Klædningsstykker til det 104de Regiment. Hvet Øieblik vente vi Efterretning om en Fægtning mellem Krigskibene. - En Skrivelse fra Rom (i de Forenede Stater, melder, at de americanske Tropper have taget Carleton. Ved Augustin skulle nogle Skiærmysler være forefaldne.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Oppositionsbladet Morning Chroniele anstiller følgende Betragtninger over de vigtige Tildragelser i Spanien: Vi holde det for Pligt at advare vore Læsere, ikke at smigre sig med tomme Forhaabninger, over den Fægtning, som har havt Sted, ved Salamanca, men med koldt Blod at undersøge den engelske Armees sande Forfatning paa Halvøen. Vi ville i denne Hensigt meddele nogle bemærkninger, som ere grundede paa anthentiske Efterretninger, fra det Land hvor vor Armee staaer. - Man synes at troe, at den, efter omtalte Fægtning, kun vil finde faa hindringer; men man seer tydelig, at Lord Wellington, da han rykkede frem i Spanien, gjorde Regning paa en mægtig Diversion paa Kysterne af Catalonien, af den sicilianske Expedition, og at han ved denne Diversion tænkte at holde Marschal Suchets Armee i Tømme. Men Lord Wellington er, som man veed, ganske bleven skuffet i denne Henseende. Expeditionen afseilede ikke betids nok, og man har ladet det gunstige Øieblik slippe sig af Hænderne. Andre Ordrer ville kun komme for sildig; Suchet er forberedt. Sammenligne vi dernæst denne Armees virkelige Styrke paa Halvøen, med de Tropper, som de Franske have paa forskiellig Punkter af samme, hvorfra de kunne forene sig mod Lord Wellington, om han blev saa uforsigtig at rykke frem, saa ville vil see, at den franske Armee hvert Øieblik og fra alle Sider erholder Forstærkninger i sine indehavende Stillinger, og at Fiendens Styrke i Spanien er dobbelt saa stor, som alt det Lord Wellington og General Hill forenede kunne sammenbringe. - Lykkes det altsaa ikke at giøre en Diversion til Wellingtons Fordeel, enten paa de nordlige eller paa de cataloniske Kyster, saa er det umueligt, at han, med al den Klogskab og Forsigtighed, der caracteriserer ham, kan giøre et eneste Skridt fremad, med en Armee, som langt fra er tilstrækkelig provianteret, har Sold tilgode for 4 Maaneder, og desuden har store Mangler og mange Hindringer, hvorom vi her ikke kunne giøre os forestilling, at bekiæmpe. Lord Wellington commanderer en Armee, som meget trænger til Rolighed; Hill holdes i Tømme af Marschal Soult, og kan ikke hielpe ham. Vi troe derfor, at periodiske Skribentere vilde handle klogt i, at moderere Haabet og videre Fremgang, og giøre sig den ganske naturlige Forestilling, at den allierede Armee, tvungen af Omstændighederne, snart vil komme til at trække sig tilbage til Portugal, saaledes som flere Gange er skeet, istedetfor at vente, at den endnu vil trænge videre frem i Spanien.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Philladelphia, den 20de Juli. Sidste Fredag har man hørt en stærk Kanonade i Sydost, og formoder at der maa være forefaldet en Træfning i denne Egn mellem Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Den franske Skonnert le Smallow, som for 32 Dage siden afgik fra Bordeaux, melder os, at den den 30te Juni stødte paa den til Engelland gaaende Jamaicaflode, og 36 Timer efter mødte Commodore, Rogers Eskadre, som forfulgte bemeldte Flaade. De Forenede Staters Præsidents Proclamation; Da de Forenede Staters Kongres, ifølge den Autoritet som ved Forfatningen er den meddeelt, ved dens Act af 18de d. M. har erklæret, at der er Krig mellem det forenede Kongerige Storbrittanien og de Forenede americanske Stater med deres Territorier, saa proclammerer jeg, James Madisson, de Forenede Staters Præsident, herved foralle Vedkommende denne Krig, og befaler isærdeleshed alle Personer i militair eller civil Tieneste i de Forenede Stater, at være aarvaagne og ivrige i deres Pligters Opfyldelse; dernæst opfordrer jeg alle de Forenede Staters retsindede Jndvaanere, ved den Priis de sætte paa den Dyd og Tapperhed de som et kostbart Arvegods have erholdt fra deres Forfædre, ved Følelsen af den Uret vi have liidt, og som er dre vet til den høieste Grad af Fornærmelse nogen Nation kan tilføies; endelig ved Fornuften, som tilraader dem, med Guds Bistand at gribe de tienligste Midler til at forkorte Elendigheden: at bestræbe sig for at vedligeholde god Orden, befæste Enighed, haandhæve Lovenes Anseelse, og understøtte alle de Forholdsregler, som de beskikkede Autoriteter maatte tage, for snart at erholde en retfærdig og ærefuld Fred.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Washington, den 19de Juni 1812. James Madisson, Præsident.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Washington, den 20de Juli. James Monroe, Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
J Aaret 1795 angreb den engelske Regiering den samme Green af vor neutrale Handel, hvilket var nok til at afstedkomme Krig mellem begge Lande. Jmidlertid blev denne Uenighed mindelig bilagt. Man afned fra Fordringen, og gav de Forenede Stater Erstatning for de tilføiede Tab. Af denne Overeenskomst kunde man drage den Slutning, at den brittiske Regiering ansaae denne Handel for lovlig, og at den ikke meere skulde blive foruroliget. omtalte Handel stridig, skyldte den den engelske Nations Caracteer, at lade denne Beslutning komme til de Forenede Staters Regierings Kundskab. Tilværelsen af en Underhandling, der var bleven fremskyndet af vor Regiering, for at forebygge Uenighed, ved en venskabelig Afgiørelse af begge Magters respective Fordringer, berettigede i i høi Grad til denne Meddelelse, paa samme Tid da den frembød en 6 god Leilighed til at give den.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
New Yorck, den 9de Juli. (Fortsættes.)¬ J en Skrivelse fra en af de Forenede Staters Officerer af 30te 3 Juni, hedder det : i ere paa Marschen til Fortet Niagara, for at le tilbagedrive et Angren som Engellænderne have i Sinde. - Vor liden Trops krigerske Glæde, synes at meddele sig til Militsen paa de Steder, f. hvorigiennem vi passere. - De Forenede Staters Præsident har, under 9de dennes, udstædt en Proclamation, hvori Americanerne opfordres til at bede Gud om Seier for vore Vaaben i en Krig, som fo en fremmed Magts Uretfærdighed har foranlediget. Af gode Kilder de erfare vi, at den americanske Brig i Oncida paa 16 Kanoner, efter en se haardnakken Fægtning, har taget Royal Georges paa 22 Kanoner. Ved et fra Domingo hertil ankommen Skib have vi erholdt den Efterretning, at General Magny, med den hele høire Fløi af Christophs i Armee, har overgivet sig til Pethion. Dagen efter trak Christoph sig ilsomst tilbage, og lod sit Artillerie og Munition i Stikken. Baltimore, den 13de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Journalen Whig indeholder følgende Proclamation fra General Miranda: Jndbyggere, Borgere og Venner:
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Endeel af Caraccas Jndvaanere have ladet sig forlede af ildesindede Personer, blandt hvilke især mange Øboere befinde sig, og skilt sig fra deres Brødre; de have nedrevet de Frihedskrandse, som omflyngede deres Templer, og frembyde deres Hænder for Trældommens Lænker. Frædrenelandet, opbragt ved denne Udaad, har sammenkaldet nogle hundrede af sine troe Sønner, hvem det har overdraget Hævnens Fuldbyrdelse, ved at tvinge de Skyldige til at blive fri og lykkelige. Allerede have mange Borgere fulgt Fædrelandets Røst; men andre i ville være rolige Tilskuere af deres Brødres Hæder, eller af Krigens Ulykke, som paatager sig Borgerkrigens skrækkelige Caracteer. Borgere, denne Ligegyldighed er en Forbrydelse; den har Præget af vort gamle System; vi bør for stedse banlyse den fra et Selskab af Mennesker, som have svoret at leve frie, eller at døe. Jngen, ingen i bør overlade til en anden at forsvare hans Liv, hans Eiendom og den Frihed, som han selv har bidraget til at tilveiebringe. Oldinger, Qvinder og Børn ere af Naturen fritagne for denne Tieneste. Loven udelukker ingen. Jler, Borgere af enhver Stand og Stilling, at indfinde Eder bevæbnede ved Republiqvens Armee. Skaffer Eder Vaaben, hvis J ingen ere eiende. Stoler paa Regieringens Omsorg, for at lede Eder under disse vigtige Omstændigheder; raader Bod paa de Ulykker Fanatisme og Uvidenhed aarsage; glemmer for et Øieblik Eders Arnesteder, hvis J ønske at frelse dem for den øvrige Deel af Eders Liv Jeg taler til Eder, Borgere, med den Fortrøstning, som Eders Fortrolighed indgiver mig; ved min Fødsel aandede jeg Caraccas's Luft; jeg har flygtet fra fierne Egne for at frelse Eder; jeg har ført mange af Eder til Seieren, og troer at jeg kan opfordre Eder til denne korte Opofrelse af Eders Rolighed. Kammerater, lader os drage til Coro, Mary=Caibo og Guiana; lader os ødelægge de Banditters Huler, som herie Americas første Frihedssønners Fædreland; siden ville vi vorde rolige; vi ville giensidig kunne omfavne hverandre; Faderen, Sønnen, Ægtefællen skulle kunne overgive sig til Naturens og Kierlighedens Henrykkelser, som Fædrelandets Trang har afbrudt et Øieblik, det kalder Eder, Borgere, og dets Stemme taler stærkere til Eders Hierter end den tvungne Hverving Lovene byde. Hører den, og adlyder den. Griber til Vaaben; rykker frem for at erobre Friheden, og vender ikke tilbage til Eders Arnesteder, førend den fuldkommen er oprettet.
Berlingske Tidende, 1812-09-11
Hovedqvarteret Maracay, den 28de Maj 1812.