Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
- Ved Festmaaltidet paa den kgl. Skydebane i Anledning af Bogtrykkerkunstens 400aarige Jubilæum udbragtes følgende Skaaler: For Kongen af Oberstlieutn. Bogtrykker Seidelin; for Guttenbergs Minde af Prof. Madvig, for den første danske Bogtrykker: Gottfred af Ghemen, ved Pastor Grundtvig, for Pressens rette Brug, af Prof. David; for Trykkefriheden, af Cand. Lehmann, for Thorwaldsen, af Overlærer Olsen; for Bogtrykkerne, af Prof. Clausen, for Bogtrykkersværten, af Assessor Algreen-Ussing, osv. Forbemeldte Skaal af Algreen-Ussing, lød saaledes: "Da Luther en Dag sad i sin lille Celle og arbeidede paa sit Kæmpeværk Reformationen, stod pludselig for ham den skinbarlige Satan. En Anden vilde have tabt sin Fatning, men den uforfærdede Luther betænkte sig ikke længe paa, hvad han skulde gjøre. Han tog sit fyldte Blækhorn og kastede den Onde det i Ansigtet, og i et u var denne forsvunden. Han vidste nemlig af Erfaring, den snilde Mand, at af Alt i Verden er Fanden ikke saa bange for nogen Ting som for - Blæk. Det er en ypperlig Lære, Luther der har givet Os, og saaledes er det i Sandhed. I gamle Dage forskrev man sig til Satan; nu derimod skriver man ham fra sig; dengang vilde han have Sort paa Hvidt, nu er der Jngenting han er mere bange for end dette. Men til at uddrive det Onde vilde i vore Dage Blæk kun lidt forslaae. Man har derfor opfundet et andet kraftigere Middel, som hedder Bogtrykkersværte. Det er en Salve, som er god for Alting; den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen som den bedste Spanskeflue, og atter læge og hele som det kosteligste Universalmiddel; det er en sand Kongebalsom. Det var derfor intet Under, at man gjorde den første Opfinder af dette store Middel – Dr. Faust eller hvad han hed til en Troldmand og en Hexemester. Han var ogsaa en Heremester, men en af de Gode. Og derfor skal ham være Ære, han den første Opfinder af den simple, men virksomme, Kunst: at sætte Tryk imod Tryk, han, den sande Sortekunstner, der med sin naturlige Magie har gjort det umuligt for de andre Taskenspillere ustraffet at gjøre deres Hocus=Pocus og sætte Folk et J for et U han den store Underdokter, der har kunne lukke de Øine op, som intet andet Middel har været istand til at aabne, og faaet de Øren til at høre, som have været døve for enhver anden Røst: Opfinderen af Bogtrykkersværten, Lystkutteren Neptun, der nylig løb af Stabelen paa Nyholm (bestemt til Kronprindsens Brug), er det ziirligste Skib som nogensinde har forladt de danske Værfter. I hele Yderklædningen er Metal og Kobber, den har ingen Kanonporte, men skal føre smaat Metalskyts i Bøiler paa Essingen; man har anvendt den yderste Flid paa Arbeidet og for at udfinde det bedste Materiale. Petitessen ved det ziirlige Udstyr er endog gaaet saavidt, at Kobberpladerne paa Bunden af Skibet ere blevne polerede med Olie og Rødsteen, noget, der forøvrigt er gandske til Unytte, naar Fartøiet kommer i Vandet, da Glandsen øieblikkelig forsvinder. Skibet har ingen Gallionsfigur, men i Speilet er anbragt Neptun, holdende det danske Vaabenskjold, og paa høire Side Minerva med en Dannebrogsfane. Efterat det har forladt Beddingen, vil der strax blive lagt Kjølen til en ny Fregat, hvortil Materialierne allerede ere tilhuggede. (Aalb. Av.) Endvidere ere i disse Dage ankomme hertil: Gouverneur i Lauenborg Khre Grev Rantzau, Land marskalk Khre v. Bülow, Landraad v. Bülow, Generallieutn. v. Both, Grev Blome, Grev Reventlow Farve, Grev Oriolla (som Koureer), Greverne Bernstorff Gyldensteen, Baron og Khre Holstein, Baron Holck f. Holkenhavn, Amtmændene Sporon, Graah og Neergaard, Kammerherre Heintze, Hofjægermester Cronstern, Kammerherre Bille, Generalkrigscommissair, Petersen, Kammerj. Folsach, Baron Schönfeldt, General v. Wildenrath, General v. Lewetzau, Hofjægermester Wind, Grev Moltke, Biskop Faber, Banqueur, v. Lichtenstein, &c. &c. Ogsaa Khons borgerlige Infanterie og Artillerie ere for i Aar fritagne for at udføre Vaabenøvelser. (Brig. Td.)