Berlingske Tidende, 1776-07-26
London, den 12te Julii. Vi slæbe nu og mange Penge til America, hvorved det omste er, at dersom vi ey skulle opnaae vor Hensigt, maae adant tilsidst berige vore Fiender. Krigs=Skibet Juno, om er afgaaet med Fraters Regiment til Qveber, har, som an forsikrer, allene medtaget 90000 Guineer. Fra beleldte Regiment ere til Edenborg ankomne Breve, som mel sammes lykkelige Ankomst paa St. Laurenz Floden. Paa Franske Krigs=Skibe af Linien har man nu her følgende ortegnelse: i Europa 22, som paa en kort Tid kan gaae i døen; i Vestindien 11, i Ostindien 4, og 3 paa Veyen, erhen. J alt 40. J Brest, Toulon og Rochefort staae 8 aa Stabel, og 17 skal endnu oplægges eller repareres. den heele Franske Marine bestaaer af 65 Skibe af Linien, 4 paa 50 a 40 Canoner, og 73 Fregatter, Galliother, Krigs Chaloupper paa 36 til 14 Canoner. Adskillige af Franske 50 Canon Skibe ere i Kiølens Længde, og Metal to Vægt større end vore 60 Canon-Skibe. - Ordet gaaer er, at den Americanske Escadre, som Hr. Hopkins comanderer, er ved de Bermudiske Øer bleven slaget af nogle ongelige Skibe, og Hopkins selv tagen til Fange. J den rovinz Nye=Uork skal mange af Regieringens Venner have ebet til Vaaben, og imellem dem og Provincialerne skal re forefaldne nogle Skiærmydsler. Om Sagernes egent de Tilstand der kan man intet tilforladeligt melde, men saa eget er vist, at Regieringen har faaet vigtige Depecher derfra. Ministerium ansaae det for saavigtig en Sag, i storste Hast at give Kongen Efterretning derom, at den afsendte Estafette fik Ordre, at overlevere Hs. Mst. bemeldte Depecher i Karethen. Kongressen har anbefalet Jndvaanerne i America, at forlige sig med deres Debitorer, eg ikke tilstæde, at samme skulle blive satte i Arrest paa den Tiid, ca Fædrenelandet behøver deres Tieneste. De næste Efterretninger, som vi venter fra America, skal enten melde, at General Howe befinder sig i roelig Besiddelse af Nye=Pork, eller at denne Stad er lagt i Aske. - Colonien Carolina har taget nogle formelige Beslutninger, som indeholde: Udnævnelse af Commissarier fra Storbritanniens Side, for at handle med Colonierne, er farlig for Vedvarenheden af den Americanske Friehed, og at der altsaa ikke maae forsømmes, at undgaae denne Faldstrikke. Colonien vil det for ikke indlade sig i nogen Tractat eller Correspondence med det Brittiske Hof, eller med nogen anden dertil autoriseret Person, uden ved General-Congressen. Alle, som heri indlade sig, skal derfor efter 48 Timer være forviist Colonien, og maa i den Tid ikke have Communication med nogen, paa anden Maade, end ved Assembleens Præsident &c. Man tvivler ikke paa, at jode andre Colonier vil paa lige Maade forholde sig imod de Kongel. Commissarier. - Staden Boston har allerede sendt for deres Delegerede til General=Kongressen, Jnstructioner, som endnu gaae videre. Efterat den derhar beviist, at det Brittiske Ministerium og Parlementet har fuldkommen besluttet, at erobre Colonierne og bringe dem under Aaget, samt at Folket i Storbritannien lader slet ingen Beredvillighed see til at modsette sig denne Hensigt, og at Forbittrelsen paa begge Sider ikke lader sig saa let dampe: Saa siger den: Det synes af disse Grunde at være Colonierne gandske ugiørlig, nogensinde igien at begive sig under Storbritanniens Afhængighed, eller paa nye at underkaste sig sammes Autoritæt, uden derved at sætte den Americanske Stat selv i Fare. - Jmidlertid sige Administrationens Venner, at Hoffet har faaet Efterretning: at General Howes Armee, under Bedækkelse af Admiral Howes Flode, er lykkelig landet i Nærheden af Staden Nye=Hork, eller som nogle bestemme, paa Rhode=Island, og skal ogsaa have erholdet nogle Fordeele over Americanerne. Men om denne Sag tvivle endnu mange. Oppositionen her vil derimod allerede være berettet, at Krigen i America kunde ikke blive endt ved dette Feldtog, og for at udføre Operationernes Plan for tilkommende Aar, behøves der en Summa af 15 Millioner. Dog er den Brittiske Magt for dette Aars Feldtog sandelig anseelig, og større, end den nogen Tid fra Verdens Skabelse har været i America. Naar alle Hielpe- og National=Tropper ere ankomne der, saa vil de bestaae af 51388 Mand regulaire Tropper. Af dem skal, i Følge seeneste Forsikringer, opstilles 3 særskilte Armeer, nemlig een under General Howe af 34614 Mand, den anden under General Carleton, i Canada af 13377 Mand, og den tredie under Lord Clinton, i Virginien af 3397 Mand, foruden adskillige frie Compagnier af Jndianer. Den Magt, som Americanerne modsætter den Brittiske, bliver for nærværende Tiid anderledes beskrevet, end tilforn. De have nemlig i Boston 2000 Mand, som foruden Staden blive understøttede af 10000 Fysilierer. Washington skal og nu commandere 20 til 30000 Mand i Nye=Pork, som han skal der have samlet. J Virginien og Carolina regner man 10000 Mand, lutter bevæbnede Folk, under General Lee og i Canada regner man 7000 Mand under General Arnold Og paa denne Maade, saa skulde Britterne og Americaner, ne i Antal være hinanden temmelig lige. Forskiællen bestaaer deri, at Britterne og deres Hielpe Tropper ere noget meere øvede, og at Americanerne derimod altid kan forstærke sig saa meget, som behøves. J Forgaars gik den sidste Deel af den store Transport fra Plymouth til America under Segl. Der vare i alt endnu 60 Skibe. Hoffet har med dem afsendt nye Jnstructioner til Chefferne i America. Den Americanske Kaper, commanderet af Camden, paa 14 Canoner, og den Engelske Brigantine, ført af Græv Varvik paa 16 Canoner, have paa Høyden af Philladelphia, i 3 Timer holdt et hæftigt Slag. Jmedens Fægtningen varede, er noget Krudt, paa Varvigs Skib fløyet i Luften og derved ere 30 Mand blevne dræbte, herved har Kaperen faaet Overhaand, og taget Brigantinen og opbragt den til Havnen ved Boston. Den Kongel. Krigschaluppe Lyux skal ligeledes, af den Americanske Kaper Crompell, paa Høyden af Antigua, være, efter en Fægtning af 40 Minuter taget, og opbragt til Philadelphia. Capit. Priscilla, hvis Skib er ankommet til Nevcastle, beretter, at der have været 10 veludrustede Americanske Skibe paa Fiskerie i Strat David. Disse Skibe havde holdt sig saa nær sammen som mueligt, og da et Engelsk Skib gjorde en Artaqve paa dem, var det saaledes bleven modtaget, at det maatte afstaae fra sit forehavende. - Hidtil har vort Ministerium immer paastaaet, at Hofserne fra Madrit og Versailles vilde blive neutral; men siden Mylord Stormont er igien i Paris, saa har det faaet andre Tanker, og man begynder i vore Havne at udruste Skibe af Linien, som man ellers har holdt for uduelige til Operationerne imod Americanerne. Er det sandt, som man siger, at Hollænderne ogsaa vil sende en Flode til America, saa vildet formodentlig dog kun være en Observations Flode. Omendskiønt Hollændernes Privat-Jnteresse er imod os, saa veed dog vort Hof at Pluralitæten i General=Staternes Forsamling tænker godt Brittisk.