JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Mange Sorter Varer, hvoriblandt nye Mallaga Rosiner, Figen, nye franske Svedsker, italiensk Sucat, Citroner &c., samt uheglet Hør, heglet Hør og Hørblaar, heglet Hamp og Hampeblaar, nye islandsk Klipfisk &c., er jeg i denne Tid bleven forsynet med, tilligemed alle andre Sorter, som henhører under min Handel, og anbefales Samme til Nutidens bil Ærbødigst ligste Priser. S. C. M. Münster, Odense Overgade No. 33. ge øv Den Hempelske Papirhandling er nylig bleven forteret med et fortrinligt Udvalg af alle Sorter Skriv= og Tegnepapirer samt Papper, saavel fine som ordinaire. Ved Forbindelse med nogle af de bedste Fabrikker her og i Udlandet, seer Man sig istand til at notere meget billige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
God Brunsviger Humle samt extra god islandsk Uld A. Thyboe, faaes billig hos i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Fiin Georgia Bomuld, til 2 Mk. pr. Pd. samt god islandsk Uld bekommes P. H. Petersen, hos Overgade No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Vinter-Hareskind, kjøbes og betales til høieste Priser af Hattemager. H. Dorch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Ved Trolleborg Fiskerie er for Tiden adskillige J. Nielsen, Slags Fisk at bekomme hos Fisker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, af udmærket Qvalitet er atter arriveret og sælges billigt hos H. S. Hansen. Middelfart den 10 Decbr. 1812. Forgyldte Rammer, af Størrelse og Facon efter Ønske, erholdes fra den Hempelske Boghandling. J. N. Gomard i Nyborg anbefales som særdeles passende til Jule- og Nyaars Presenter et i disse Dage arriveret betydeligt Partie af elegante Pap- og Læder=Galanterie=Arbeider, saasom: fine Cartonager Bonbouniers, Syekasser med Etuis, Visitkortholdere, Pappeterier, Brevtasker, fine Notitsbøger, Sigar-Etuis, Brillefouteraler, elegante Æsker med Lak og Oblater, Boston-Jettons i Æsker, og mange flere, særdeles smukke nye Artikler. NB. Endeel mindre nye Sager, fra Foraaret, overlades de ærede Kjøbere til en betydelig nedsat Priis. Mærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
En blaae Klædes Slængkappe og en Pelts, forret med Peltsværk, er til Salg hos Skrædermester Berg i Klaregaden No. 3065.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Hvor 1 a 2 Skoledisciple kan erholde Kost og Logie m.m. anviser Adressecontoiret. Lavindsgaard. tæt ved Hovedronten, to Miil fra Odense, Nyborg og Kjerterminde, med tilliggende 160 Tdr. Land, a 11,000 - Alen, Ager, Eng, Skov, Tørr, herlige Frugt-, Humle, Kjøkken- og Lysthaver, gode Bygninger og Bopæl med gibsede Værelser, Fiskerie i Mergelgrave og en tæt ved liggende Søe, Bopælen midt i Jorderne, betydelig Høslet, som ved Overrisling betydelig kan forøges, agter Eieren absolut solgt paa Grund af Synets betydelige Aftagen; betydeligt af Kjøbesummen kan H. Fahnøe. forventes at indestaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Løverdagen den 17 denne Maaned bliver ved Auction i Kai berg Skov, under Baroniet Holckenhavn, bortsolgt endeel Bøgendhugning, hvoriblandt Gjærdsel, Gavntømmer og Trælkotræ, samt en betydelig Deel særdeles godt favnesat, Knippelbrænde. Auctionen tager sin Begyndelse ved Skovfoged Emmeluths Bopæl om Formiddagen Kl. 10. Jørgensen, Holckenhavn den 10 Decbr. 1812. Godsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Onsdagen den 21 Decbr., Formiddag Kl. 10, bliver i Eeghovedskoven i Scheebye Sogn, under Stamhuset Nislefgaard, afholdt Auction over endeel Gjærdsel og Udhugning, tjenlig til Svær, Lægter, Slydestænger, Baandkjeppe og Brændsel. Liebhaverne ville møde ved Rasmus Rasmussen i EeghovedLunde, Scham og Schoubye Herreders Contoir den 9 Decbr. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-12
Bortforpagtning. Nysøe Hovedgaard og Christinelund, ved Præstøe, Løverdagen den 7 Januar 1813, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Raadstuen i Præstøe Auction over Bortforpagtningen af Nysøe Hovedgaard, med et Areal af c. 290 Tdr. Agerland og 10 Tdr. Land Eng; og Gaarden Christinelund, med et Areal af c. 70 Tdr. Land; Nysøe paa 10 Aar og Christinelund paa 9 Aar. Conditionerne for Nysøe Forpagtning ville fra den 12 Decbr. henligge til Eftersyn i Gjæstgivergaarden "Skibet i Kjøbenhavn og Gjæstgiverstederne i de vigtigste Byer i Sielland og paa Øerne, samt i Odense, og for Christinelund paa Gjæstgiverstederne i Kjøge, Nestved, Wordingborg og Præstøe. Fyens Stiftsqvis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
71 Aargang. No 206. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Trykkes og udgives i Odense 13 December 1842. Tirsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Jndhold. Udlandet: Storbrittannien, Frankerig, Rusland. Tyrkiet. - Fædrelandet. Offentlige Foran¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
staltninger. Slesvigske Stænder. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Udlandet. Storbrittannien. Den 20 Septbr. ankom de løsladte brittiske Fanger til Kabul; de vare 115 i Antal og havde i 231 Dage været i Akbhar Chans Fangenskab, efterat de i 70 Dage under Kabuls Beleiring og under Tilbagetoget havde været udsatte for den største Elendighed. Foruden disse i Frihed satte Fanger skulle endnu 4 til 6000 Mand af den i Januar tilintetgjorte brittiske Hær vanke omkring i Afghanistan, 3000 Mand ere alt efterhaanden i smaa Afdelinger og enkeltviis vendt tilbage til Ostindien, og da Man ved det sidste Tog til Kabul i Bjergpasserne kun forefandt henved 1000 menneskelige Skeletter, som Levninger fra det her liidte Nederlag, troer Man nu at torde antage, at Britternes Tab ikke er saa stort, som Man fra Begyndelsen af befrygtede. General Pollock skal have ifinde at sprænge Kabuls Citadel Bala Hissar saavelsom Stadens Underværk, den af alle Reisende som ubeskrivelig pragtfuld skildrede Bazar. - Grunden, hvorfor Keiseren af China ikke har villet underskrive Fredstraktaten for Dronning Victoria har underskrevet den, er den: "at hans Dynastie er ældre end det brittiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Frankerig. Hensigten med Besiddelsestagelsen af Marquesasøerne skal være, at gjøre dem til Opholdssted for deporterede Forbrydere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Jfølge Carlsruber Zeit. er den ældre Prinds af Sachsen=Koburg=Kohary bleven forlovet med Prindse Clementine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Rusland. Keiseren siges at have besluttet, for Fremtiden at ville gaae frem imod de kankasiske Bjergfolk efter en fredeligere Plan og søge at vinde dem ved Mildhed, – maaskee en Følge af de idelige Nederlag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Endnu den 9 August skal General Golowin have liidt et stort Tab ved Fæstningen Nachan, 30000 Russer skulle være faldne, 2000 saarede, hvoriblandt 250 Stabsofficerer, Cirkassierne havde 2000 Døde; i Bjergfolkenes Rækker kæmpede mange Qvinder med. Fæstningen forblev i Cirkassiernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Tyrkiet. Fyrst Metternich har tilskrevet det engelske Kabinet en Note angaaende de tyrkiske Anliggender og der henledet Opmærksomheden paa Sultanens vaklende Sundhed og paa de Forholdsregler, der maatte tages i Tilfælde af at han døde, da en Mindreaarighedsregjering kun vilde formere Forviklingerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved Høiesterets Dom af 5 Octbr. bleve Arrestantinderne Karen Margrethe Olesdatter og Bodil Olesdatter, som vare tiltalte for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fostermord, tilfundne at miste deres Hals og deres Hoveder at sættes paa Stage, hvilken Straf de ogsaa vare idømte ved de i de foregaaende Jnstantser afsagte Domme. Paa forskjellige Grunde indstillede imidlertid Pluraliteten af Høiesterets Tilforordnede Arrestantinderne til, istedetfor at lide efter Dommen. at hensættes til offentlig Arbeide, Karen Margrethe i 10 a 12 Aar og Bodil i 8 Aar, hvorimod en Minoritet af Retten ikke formeente at burde anbefale dem til yderligere Benaadning, end at hensættes i Tugthuset paa Livstid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Sagen blev derefter foredraget Hs. Maj. af Cancelliet, som med Hensyn til, at Karen Margrethe tvende Gange har født i Dølgsmaal, at hun ogsaa har assisteret Søsteren ved en Forbrydelse af samme Beskaffenhed, og at det var hende, som først hos Søsteren opvakte Jdeen om at bruge Midler til Fosterets Fordrivelse, med Høiesterets Minoritet var enig i, at hun ikke kunde anbefales til større Skaansel end til at hensættes i Tugthuset paa Livstid, hvorimod Collegiet vel, hvad Arrestantinden Bodil angik, antog, at hun kunde qvalificere sig til en større Mildhed. Under 9 Novbr. har det behaget Hs. Maj. at resolvere, at Arrestantinderne, istedetfor at lide efter Dommen, skulle hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus, Karen Margrethe som Tugthuusfange paa Livstid, Bodil som Forbedringshuusfange paa Kongens Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Politiretsdommen i Sagen mod Tiltalte Hyrekudsk Lars Andersen og Vognmandskarl Nicolai Nielsen af Kjøbenhavn lyder saaledes: "Tiltalte Hyrekudsk L. Andersen, der under nærværende Sag er overbeviist om gjentagende at have negtet at afgive Befordring til Fruentimmeret Ane Margrethe Jensen, der i Barnsnød skulde udbringes til Fødselstiftelsen, vil for dette Forhold blive at ansee efter Frdg. 1 Juli 1799 § 142 med en Mulkt, der bestemmes til 15 Rbd. Sølv og tillægges Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Tiltalte Vognmandskarl N. Nielsen, der i sin Tjeneste hos Hyrekudsk Holst er overbeviist om et lige Forhold, vil efter bemeldte Anordnings Analogie være at ansee med en Mulkt til den nævnte Kasse, der bestemmes til 5 Rbd. Sølv. Slesvigske Stænder. Der er atter bleven rørt ved Sprogsagen, idet Stændertidenden viser, at den Deputerede Nis Lorenzen fra Lilholt i det 30te Møde under Discussionen angaaende den holsteenske og slesvigske Stænderforsamling har talt Dansk, hvorpaa Advocat Beseler forespurgte sig hos Præsidenten, om det ikke var en Selvfølge, at dette danske Foredrag ikke førtes til Protokollen. Efterat Præsidenten hertil havde bemærket, at dette Spørgsmaal nærmere vilde blive at overveie ved Oplæsningen af Protokollen, yttrede Dr. Weber, at han maatte anmode Præsidenten om at foranstalte en tydsk Oversættelse af det nyligt holdte Foredrag, for at enhver Deputeret kunde sættes istand at besvare, hvortil Præsidenten atter svarede, at han forbeholdt sig det Nærmere ved Protokollens Oplæsning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
J det 32te Møde bemærkede den Deputerede Petersen: "Han stod ikke op for at ivre imod sit Modersmaal; det var langt fra ham, han agtede, elskede og ærede det høit og ønskede inderligt, at det maatte blive bevaret i sin gode Ret, og nu som før ogsaa i denne Stændersal vorde respecteret. Det kunde her let blive Tilfældet, at en Deputeret fra det nordlige Slesvig ikke med tilstrækkelig Klarhed formaaede at udtrykke sig paa Tydsk, og da kunde han sikkert med fuldkommen Ret fordre, at det tillades ham at betjene sig af det danske Sprog, for paa en værdig Maade at repræsentere sit Distrikt. Efter hans Formening var den af ham opstillede Fordring ogsaa bleven udtrykkeligt bevilget og en mulig Ulempe for Nordslesvigerne forebygget derved, at Præsidenten i det 21de Møde i saa Henseende havde afgivet en bifaldende Erklæring, hvori Forsamlingen havde samtykket. Denne Erklæring gik ud paa, at det var en Selvfølge, at det stod de Deputerede frit for at tale Dansk, naar de ikke tiltroede sig Evne til at We holde deres Foredrag paa Tydsk. Herved fandt han sig for sin Person under de stedfindende Forhold tilfredsstillet, uagtet han af nogle af sine Vælgere var bleven opfordret til i Stændersalen at betjene sig af det danske Sprog. Da han efter sin fuldeste Overbeviisning indsaae, at der ved Stænderforsamlingens Forhandlinger ikkun kunde bruges eet Forretningsprog, saa havde han følt sig tilfredsstillet ved den af Præsidenten afgivne og af den hæderlige Forsamling billigede Erklæring om, at Man i et saadant Tilfælde vilde drage Omsorg for, at det Talte saa godt som muligt blev indført i Protokollen, hvorfor han for sin Person havde besluttet at tale Tydsk, idet det dog egentligen i Hovedsagen kom an paa, at det, der blev talt, ogsaa blev forstaaet i Forsamlingen. Af nærliggende Grunde var han med Hensyn til sin Person, samt med Hensyn til sine Vælgere og Forsamlingen bleven foranlediget til frit og aabenbart at udtale denne sin Overbeviisning og Beslutning, paa det at Alle kunde vide, hvorledes de stode sig med ham i dette Anliggende, hvilken Erklæring han ønskede optagen i Protokollen. - Den Deputerede Posselt: "Han var ligeledes af sine Vælgere bleven opfordret til at betjene sig af det danske Sprog; dette havde ikke været hans Hensigt, da han indsaae, at dette vilde være til Hinder for Forretningsgangen; men efterat det danske Sprog her var blevet aldeles forviist og det var forbudt de Deputerede fra de dansktalende Districter at tale Dansk, vil han dog næste Gang betjene sig af det danske Sprog. Han troede at skylde sine Vælgere dette; det Danske var Nationalsproget i hans Distrikt, elskedes af hans Vælgere, og de vare af den Formening, at deres Jnteresser ikke repræsenteredes paa en værdig Maade, naar deres Deputerede ikke talte deres Sprog. Dette skete fra hans Side ikke af Trods imod Forsamlingen, som han høiagtede, men han troede, at være sine Vælgere dette skyldig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Blandinger. Den Lorenzenske Sag. Som i Gaarsaavisen berørt, læses nu Lorenzens Klage til Kongen i "Fædrelandet. Klageren siger heri blandt Andet: "Det, som har vakt Forsamlingens Vrede imod mig, er, som Stændertidenden tydelig udviser, min Bestræbelse at forsvare Statens Enhed imod dem, der ville opløse Riget; og deraf danne de forskjellige Stater, og da jeg er vedbleven at opponere imod alle de Forslag og Amendements, som efterhaanden stilledes for at befordre dette Maal, er deres Harme imod mig gaaet saavidt, at Man i Forsamlingen har kaldt mig en Landsforræder, og at Præsidenten har befalet mig at tie, da jeg herpaa vilde tage til Orde. Jeg besluttede da at tale Dansk i Forsamlingen, ikke af Trods eller for at drille, men ene og alene for i Gjerningen at vise mine nordslesvigske Landsmænd, at jeg ikke deelte Forsamlingens Had. og Haan imod deres Nationalitet, og at jeg afskyede Forfølgelsen imod deres Modersmaal. (Herpaa følger en Beretning om det i Forsamlingen Passerede, hvilket Publikum iforveien har hørt; endelig hedder, det:) "Jgaar, den 18de, har jeg nu været tilstede i Forsamlingen, uden at blive insulteret, men ogsaa uden at tale. Saaledes er min Stilling, og jeg har kun tilbage, ved Foden af den Kongelige Trone at søge den Beskyttelse, som Deres Maj. aldrig negter nogen af Deres troe Undersaatter. Jeg har den fuldkomneste Ret paa min Side: jeg har ikke gjort en eneste Ting, ikke sagt et eneste Ord, som funde krænke Forsamlingen eller noget Medlem af samme, medens jeg er bleven overøst med hadefulde og fornærmelige Jnsinuationer, hvilket man saa meget lettere tillod sig imod mig, fordi jeg paa en Maade stod ene, da de fleste af Nordslesvigerne tilfældigviis vare i deres Skjøndt jeg har Hjem, og først nu ere vendte tilbage. erklæret Deres Majestæts Commissarius, at jeg ikke vilde respectere Forsamlingen som lovgivende, førend Deres Maj. frivillig indrømmede den en saadan Magt, og at jeg, skjøndt constitutionel sindet, dog protesterede imod al Tvang, som man vilde paalægge min Herre og Konge, saa har han dog villet overlade til Forsamlingen, paa en tumultuarisk Maade ved Skrig og Skraal (zur Ordnung, zur Ordning, heraus! heraus!) at give Lov, om der tør tales Dansk i Forsamlingen eller ikke. Den Krænkelse og Vold, der er vederfaret mig, har jeg ikke liidt som privat Mand, men som Folkets Repræsentant, det samme Folks, som fra flere Sider skriftligen har opfordret dets Repræsentanter til at tale deres Modersmaal i Forsamlingen, og derfor anraaber jeg i Folkets Navn, hvis naturlige Rettigheder man dybt har krænket, at Deres Maj. allern, vil tillade, at det halve Hertugdømmes Modersmaal nyder samme Ret i den slesvigske Stænderforsamling som det andet Halves. Det vilde være et Tordenslag for det nordslesvigske Folk, om Deres Maj. i dette Øieblik vilde drage den beskyttende Haand bort, som hidtil har været deres Skjold imod Undertrykkelse."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
J det lille Sorø have 7 Lectorer, nemlig Bøiesen, Hauch, Henrichsen, P. Hjort, Lütken, A. Rothe og Wegener, underskrevet den i "Fædrelandet af Dhrr. Clausen, A. Hansen, H. P. Hansen, Madvig, Meinert og Schouw udstædte Erklæring; fremdeles have i Sorø underskrevet 7 af Akademiets Adjunkter, Land- og Søkrigscommissair Rosenørn, den Stænderdeputerede Justitsraad Povelsen og flere Andre. - Fra Slesvig skrives under 8 Decbr.: til at affatte den af Hs. Maj. forlangte Erklæring om en deelviis Protocollation paa Dansk, er nedsat en Committee, bestaaende af Advocat Storm, Justitsraad Friis, Landraad Rumohr, Pastor Lorenzen og Etatsraad Luders, ved hvilken Leilighed Alt gik roligt og besindigt til."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Oversigten over det kjøbenhavnske Fattigvæsens Tilstand i 1841 er for nylig bragt til offentlig Kundskab. "Den Frisindede, bemærker, at det af benævnte Oversigt fremlyser, at Fattigvæsenets Formue er 2,150,071 Rbd. 28 1/2 s., og dets Gield 962,550 Rbd. 51 s., følgelig overstiger, efter den gjorte Beregning, dets Formue Gjelden med 1,187,520 Rbd. 73 1/2 s. Enkelte Jndtægtsposter fordet almindelige Fattigvæsen have i Aaret 1841 været ringere end i de foregaaende Aar. Saaledes er f. Ex. de Kongelige Herskabers Gaver forringet med 1000 Rbd. ved Frederik den Sjettes Død. Derimod har Fattigvæsenet havt en forøget Jndtægt ved Afgiften for Skuespil og Kunster, nemlig 1133 Rbd. større end Gjennemsnitssummen for de foregaaende 5 Aar; samt i de betydelige Beløb, som ere indkomne i Mulcter, omtrent 2108 Rbd, større end de nysnævnte Aars Gjennemsnitstal (iAaret 1810 findes opført i "Mulcter og Bødere: 1573. Rbd. 8 s.; i 1811 derimod 3456 Rbd. 64 s.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Odense. J den omtalte Jndbydelse til en Marks Subskription til Anskaffelsen af et Erindringstegn til Peter Hjort Lorenzen, sige de i Gaarsavisen navngivne Jndbydere: "Hvis Hertugdømmet Slesvig skal bevares som Landsdeel af Danmark, hvoraf dette Riges fremtidige Flor og Bestaaen for en stor Deel vil afhænge; hvis vore vildfarende tydske Landsmænds statsopløsende Stræben skal standses eller gjøres uskadelig for Fædrelandets Fremtid, og hvis den danske Nationalitet og det danske Sprog i Slesvig skal hævdes mod Undertrykkelse og Tilintetgjørelse – saa er det ikke nok, at det danske Folk engang i Ny og Næ bevæger sig og udtaler sin Mening og sin Villie, men der behøves en stadig, uafbrudt, kraftig Virksomhed. En saadan Virksomhed vil ofte medføre Udgifter for de fædrelandssindede Mænd, der ville offre den deres Kræfter; til at dække disse Udgifter, som til Sagens Fremme i det Hele, er Fondet bestemt. J Henhold til Foranstaaende indbyder den Committee, der er sammentraadt ifølge den af Generalforsamlingen tagne Beslutning, sine Landsmænd, til at indskrive deres Bidrag af een Mark for hver Person, saa at Man ved at optælle Summen kan erfare, hvormange danske Mænd og Qvinder Fædrelandets udelelige Bestaaen ligger paa Hjerte. - Her i Odense modtages Bidrag i den Miloske Boglade, i det Thomsenske Avis contoir samt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Den aarlige Mindefest i Lahns Stiftelse for hjelpeløse Børn her i Odense afholdtes paa Stifterens Fødselsdag i Løverdags. Hs. H. Stiftsprovst Svitzer, holdt en herlig Tale, hvori han udviklede, hvorledes der stedse af Tidens Strøm opdukke kjære og venlige Minder, ved hvilke vi saa gjerne dvæle, og at det just var saadanne de Minder, som have fremkaldt og vedligeholdt denne Stiftelses aarlige Fest. Det for Lærerne saa hæderlige Resultat af Virksomheden i det tilendebragte Skoleaar skjønnes bedst af følgende Oversigt, der lyder saaledes: 110 Børn, 40 Drenge og 70 Piger, nyde fri Underviisning i Stiftelsen og forsynes med de nødvendige Bøger, Tegne og Skrivematerialier m.m. 27 Børn bleve confirmerede, 1 Pigebarn afgik ved Døden, og andre Børn bleve optagne i deres Sted. Drengebørnene undervises i Religion og Bibelhistorie, dansk Læsning og Grammatik, Fædrelandsbistorie, Geographie, Tavle- og Hovedregning, Skjøn skrivning. Retskrivning, Skriftlæsning, Tegning, Sang og Gymuastik, Pigebørnene undervises i Religion og Bibelhistorie, Læsning, Tavle- og Hovedregning, Skjønskrivning, Retskrivning, Skriftlæsning og Sang, samt i alle de Haandarbeider, som udfordres for Huus- og Tjenestestanden, saasom Syning, Strikning, Karten, Spinden m. m. Hovedkaraktererne ved den afholdte Exammen vare: 17 Børn, udmærket godt, 69 meget godt, 18 godt og 2 temmelig godt; 4 udebleve fra Examen formedelst Sygdom. Følgende Understøttelse er uddeelt til Børnene i det nævnte Aar, Kostpenge, af Dribergs Legat til 49 Børn 485 Rbd. 3 Mk.; af Porths Legat til 4 Børn 80 Rbd.; af Jfr. Lorentzens Legat til 2 Børn 40 Rbd.; ialt 605 Rbd. 3 Mk. til 55 Børn; til Drengebørnene er uddeelt 39 Trøier, 51 Par Beenklæder, 50 Stkr. Linned, 39 Par Strømper, 19 Par Træskoe, 12 Kjoler, 12 Hatte, 12 Veste og 12 Par Skoe; til Pigebørnene: 70 Hvergarns Kjoler, 82 Stkr. Linned, 23 Forklæder, 18 Halstørklæder, 54 Par Strømper, 16 Par Skoe og 32 Par Træskoe. J Haandgierningsskolen, er forarbeidet af Pigebørnene 355 Alen Hvergarn, 415 1/2 Alen Blaarlærred, 90 Par Strømper, 3 Pd. Traad, samt syet 70 Hvergarns Kjoler, 132 Stkr. Linned, 23 Forklæder, 28 Halstørklæder og endeel Navneklude.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Det Müllerske Selskab er bleven forøget med en ung Dame, Jomfru Riis, der skal debutere imorgen. Blandt de Stykker, der for Øieblikket indstuderes, er Øhlenschlægers "Dina og "Herren seer dine Veie, et fortrinligt Drama, gjennemflettet med flere herlige Savoyardmelodier, efter Forlydende skal dette sidstnævnte Stykke med det Allerførste opføres til Hr. Langes Benefice. Hvad Hr. Lange angaaer, da hævder denne tænksomme Skuespiller stadigen den høie Plads, han ved sin Flid og sine Naturgaver har erhvervet sig, i Publikums Gunst; navnligen vakte han i Fredags stor Enthusiasme, da han med sjelden Kraft, Følelse og Overblik udførte Ministerens lennende Rolle i Jntriquestykket, Badet i Dieppe."Med Hensyn til Rollebesætningen i dette Stykke torde maaskee bemærkes, at Madame Pødenphanth her havde faaet anviist en Rolle, hvori hendes Talent ret fik Leilighed til at vise sig, men at Man muligen torde ønske at see Madame Müller spille "Markisen. Naar Man har det Gode, hvorfor da ikke bruge det? Den paa Adressecontoiret henlagte Adresse til Lorenzen talte i Middags c. 200 Underskrifter. Diligencepost.) Prøveprocurator C. Lihme, er beskikket til Prokurator ved samtlige Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen. - Capellan ved Ribe Domkirke, L. C. Müller, er udnævnt til Sognepræst for Snedsted Menighed og til Forstander for Snedsted, Skolelærerseminarium; Catechet i Corsøer, A. W. Hertel, til Sognepræst for Høiberg og Elsborg M. i Aarhuus Stift. - Directeuren ved Sorø Akademie, Dr. Prof. Waage, er død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Udnævnelser og Entledigelser. Under 3de er det tilladt Kammerherre Geheimelegationsraad Munthe Morgenstjerne at anlægge og bære den ham af Kongen af Nederlandene tildeelte Ridderdecoration af den nederlandske Løveorden; første Copiist i Generalpostdirectionens Assignations- og Bogholdercontoir, Fuldmægtig J. Nissen, i Naade og med Pension entlediget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-13
Dødsfald. Enkefrue Jda Falbe (hvis ene Datterdatter Selby er gift med Sønnen af en svensk Magnat), 82 Aar; Rodemester A. Larsen; J. F. Jpsen, f. Rørbye, 27 Aar. Alle i Kbhavn. - A. B. Rolin, f. Justesen, i Helsingøer; Frøken W. C. Prisberg (under et Ophold paa Wordingborg, Mølle, 25 Aar; Caroline Rømer, i Storeheddinge, 15 Aar; A. M. Block, f. Broberg, i Grenaa de