JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-07-15
Løverdagen den 22de Juli førstkommende, om Eftermiddagen imellemg og 3 Slet, bliver afg. Borger=Capitain Peter, Siertsen Hammers og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes Haus beliggende i Dronningensgade under No. 217, paa Christianshavn, ved Auction skal J i og sidste Gang opbuden, sor til den Hagsstundende at bortsælges, som i Følge Vurderings Forretningen bestaaer: Til Gaden at 4 Fag Grund maat, men til Gaarden Muur og Bindingsværk 4 Etager høy med gebrokken Tag. Et Baghuus 5 Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høy med Halvtag. J Gaarden er den Tilbygning af et Fag, en Etage. Endnu et Brædeskuur, tildængt. Trappen er anlagt imellem For= og Baghuset. Til Stedet et lidet Gaardsrum broelagt, en Pornantersk Pomp paand og et dobbelt Locum. J Værelserne sine den i Pind og Bielægger Jern Kakkelovne, samme Huus er indhegnet med gaa Plankeværk, med hvis videre Stedet med Rette tilhører. Conditionerne og Vurderings Forretningen er til Eftersyn hos Fuldmægtig Eller, boende i Store Kongensgade paa Christianshavn No. 123. den af Directionen til det Asiatiske Compagne averterede LiI castian, bliver holdet Onsdagen den 24de Julii h. a., og begynder om Formildagen præcise Kl. 9 Slet, men af de til Udregning averterede Sortementer udgaaer fölgende: Talle, Spansk Bale, fransk og Dansk Brændeviin, Fransk Viin-Edikle, Kiel og rede Byes yn. Dito Banke Bye, roget Korn Flask og Karet Smør, som ey bliver liciteret. Saavel Arvingerne, som Credi og Debitorerne udi Stervboet efter Peder Sørensen, der ved Døden er afgaaet udi et Leye. Huus paa Friderichsberg, bliver paa Grund af Placaten af 26de October 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldte, at melde sig ved de paa Stervboesteder, og paa Kiøbenhavns AmtsContoir i Amaliegaden No. 71. Litr. R. i Boet holdende Sessioner Ifølge Marten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Arvingerne, samt Credie og Debito terne udi Stervboet efter bortdøde Kammagermester Andreas Bergmand paa Raadvads Fabrique under Kiøbenhavns Amt at melde sig ved de paa Stervboesteder, og paa Kiøbenhavns Amts Contoir i Amaliegaden No. 71. Litr. A. i Boet holdende. Sellioner. (a) De som maatte have noget at fordre i afg. Friderich Ferdinant Fuuch Møllers og sidst afdøde Enkes Strine Hvids fælleds Stervboe, indkaldes herved inden 12. liger at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, forat anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Stervboets Tilstand. Lotterie, som en endnu have fornyet deres Lodsedler til 4de Herrer Jnteressentere udi det Kongel. Kjøbenhavnske Classe. Classe, ombedes herved desangaaende, at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, i det seeneste inden 8te Dage for Trækningen, som foretages den 29de d. M. Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle saa Kiøbe Lodder saavel hos alle Collecteurer som hos mig at a 10 Rdlr. Stk. at bekomme. Kiøbenhavn den 5te Julii 1793. N. Collin.
Berlingske Tidende, 1793-07-15
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Generalshuus Ladegaard. Avling og Hollandene af man snart at vaanen, bliver næstkommande 2 sal. endomme paa andendene forgangende den eenedenstaae en Port pagning 10. de frand og trog A tegne, en en som forinde Maninaaneds Udgang, hans til Antesyn paa kan Gaarden ningstaa og paa Gandersløsholm hos Forvalter Laal. Lysthavende datagelig Efterretning kaldt man i Canneralerhomas Hovedmarner ermaale i 11 Vange eller Købler. som alle for og en mallanene med dahalte Groner, levende Stede Stemmende saadan, og andrendig i Markerne nævnte 1 i Vange falholder paa Lander Land, anat er a. gang, Agerland, har og tismedsel og Laalan. Alg fordene Sag. Vandstaden, 16 de gange til maaer er alles til mangrøster og plares absede Vaga alle saa alleholder paa i hal imellem 321dt Lang hver ningsal 1400 Alen, et lille 11 Kabler bruges milig kan. Magasag tilbragt i til Klove hos og 4 til Colding og bille villige unde Forpagtningen henlagt, foruden hiania. gaae eller Kabler og som tilgranden Aarhed, den 11. Man gange af ciren længde 16 Alen maal paa alt til Naalie: 2skytte enget af ere Længde 1970 Alen eren. og alen til kagste, og Tankerantiende, kan fang. os aarlen og braa 10 alen til Osmaten og sning: alleshaven saachi den 300 Alen Længde 10de prog. tilgaarden kan allesaaliggenderen boendes anden Caaden henherre og med Forpagtningen følger: 1) Skindsa og a. Kirke Fiende, at tiendeylende Hartaaen 312 1ste, Skpr. alb. a) Cunderslev Sogne Konge og Kirke rianda at tiende mende klartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. Baa følger og medForventningende Inventarium, item besin Aagaard. da De kan og flads 100 Tar Videre peileal ansen. medgandig, de Ganderderholde Marker er bekiendt at kon heden og enhven Lysthavendeller paa hans lammensgade. halske han Mienne og erfare lamme hoskanenbag Bierde standighederne bliver under Gunderseile hertid gaarGottrup Hovedgaard af Jndhold 18 langaden Alen med haven iberegnet samme et norden paa paagaae anarner, og ved denne Gaard er en ster Ovendelighage en samlet Claning af 120 Planter, lader aarlig Lommer og Vinen i endeel Aar er holdt paa Stald og i hvilken paa Marnerne. er slaaet et græller en henlagt til Ulville, dag at den Gaard. Drift haver paa en Tid og efter Omstændighederne maae og at Forpagtningen derved ey telger det første eller andet Aar Gandetaldsholm, den 24de Mai 179. N. Faulen. After høye Eyeren Fuldmagt.
Berlingske Tidende, 1793-07-15
Udi Stervboet efter afdøde Gaardmand Hans Olie, ved der, og hans derefter Afdøde Kone Marie Christensdatter bliver Stiftet foretaget, om om ingen Forhindring indtræfter der giø videre Udsættelse nødvendig Auttet iver paa Skriverstuen den. 22de Julii 170 om Formiddagen Kl. Til indkaldes an vedkommende sær Creditorerne og Arvingerne med deres For mander med 12 ligers Varsel, at møde fornevnte Tid en Sted foranpaaante deres Tarv under dette Stifte. Tersløsegaard, den 2de April. Gundersen. At lært paars, som forhen en Deel Aar har været forgaaer, derefter Kroemand i Daturmøde alde men har paaSidningen at han komne var antaget andet Opholdes Kongaaterens Huusholdning paa Børns Gaard des Døden sat. gaaet den anden Februarii Al at hans ringe Efterladenskab. vurderet til 3 Rdlr., at vin offentlig Auction er bortsolgt : gavnagt til 5 Rdlr. 3 Mk. 8 s., og at Skiftet i dette Stervboe er berammet at forstaaes, et om muelig sattes der paa Sal. det aldrigaden alt i de bliver herved til alle Vedkommen en betiendtgiørt. J Sædendes Mad er den Stervber i Overensstemmelse med paataten af og Otto anmed rælige Barselsen er paaar deres Taler Sal. tet. Tersløsegaard, den 22de Aal 119. sen, som tillige paa henlangende forenet menne Til de Som committeret til Skiftets Holdelse. mandsesen.
Berlingske Tidende, 1793-07-15
Da liftet hidtil efter afg. Klokker til St. Michels Kirke i Slagelse Christian Friderich Willgaard, og derefter haal den afdøde Hustrue Margaretha Wilgaard fod Stranden handen. staaet formedelst en Arv, der i Gulin efter sal. Wingaards Grader alt regationsraad Willgaard samme Stede, som begges levende Live, er tilfalden deres Boe heri Slagelse: og altsaa Creditorerne saavelsom fælleds Arvinger har lige Adgang til denne Arn med øvrige Boets Effecter, saa da nu saameget at benævnte ere i Sminger indkomme, at alle Credi tører kan blive fornøyet, saa indberettes de endnu ubetalte. Creditorer tillige med Arningerne, at Skiftets Slutning efter benant Alande, en berammet udi Sognepræste Randensen, til St. Michels Kirk der i Byen, Mandagen den 29de Juli. d. A. Kl. 10 Formiddag hos Provsten. Slagelse, den 3de Julii. bes. den.
Berlingske Tidende, 1793-07-15
Førstkommende 17de August som Formiddagen Kl. 10, bli rer paa Postgaarden i Ringsted opbuden til Forpagtning Nærberholms Hovedgade Aaling og Hollænderie med tilliggende Tienderne efter hinanden følgende kan at regne fra 1ste Mai. lang. Conditionerne kan spunden faaes til Efterson paa Nærbeholm des Forvalter Find, saa og paa Rimested paagaard. dog de Postmager Henradsen. Til enhaveres Underring. gaaer, at Gaardens Sædsmarter ere inddeelte i Marier. boer omtrent paa de Tde hand, hosaat gaard Kalsbruges til Gade en til Sletten til Kløver, dag til Græsning, dater. en næsning i Naade holms Ston. Til Gaarden er god gland. Hallænderiet bestaaer af 20 Køer, der overladeres: som anventarium. Tienderne ere lund og Braadet Sønners tirketiener. Liunge Sogns Kirkenender bliver opbuden for aa selv samme Til en Sted. der paa Landet i dermelige Bye, er Skrivertart Mis Deran udnialen ved Døden afgaaet den 18de hujus, hans Efterladenskaber bleve strat rettede en Boet tagen anden lovn: Behandling, øvnedes Tilstanden er ham ofte besammen saa ringe, lader andet Proclamalede Bekiendtgiørelse i Aagerne, gelsgaaernaadige Plataar afdøde October tage kan blive pandt og blant altsaa bliver derved medes og da uger: Varsel indkaldeterringer, Ded en Creditorer, at møde ved en Stiftesamling Ster det den 12te September førstkommende da ander efter Omstændinde denne skal vederfares Ret. Orde paa Smer, den 20de ham s. Sam Sirteraler. huus. Foruden den 1ste Tidender skeete Bekiendtgiørelse, angaaende at var anmans Fuldmægtig Hr. Procurator hend ra Slagelse, var dementaget at imodtagende Remerminemmederte orental gader da Stigerlader de Præmmer Haae tilrandag hans Steder, til paa at hans Faminanden. nitsen andet at bemelt Henneberanslaaer dermester at en aldere derved timmerkommendes nogle Sennem at manger modtage mittere for Stervboets udestaaende Can taler meget omgads have stendegaard, den et Hulln 179. Cowid. 2 S. Braal. Træen.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Tarin, den 26de Junii. De Franske bolde endnu la Glandsla besat, og deres Anstalter vise, at de, der koste, hvad det vil, ville trænge ind Diamant, hvor de dog erstandig have fundet deres Grav. stra Triest er ankomne 18000 Klinter for Armeen, og 20000 neskere. Nyelig er 1000 Mand af den derværende frivilelige Minismarcherte til Frenstrelle, hvorfra de skulle fordelettilvore Fornasters Besættelse paa Brændserne, saasom de sommunds værende Tropper skulle rykke ind i forskjællig: ter. - Nyen marchirt et Corps af 300 Ublaner til Ca stilde sing, hvor det saa ud til, at de Franske i 2 Colonne, ende forsage et Jndfald. - For nogle Dage siden er Admitalen over den spanske Flaade ankommen hertil for at aftale, saa det bader, Operationspianen til Felttaget, og der siges, at den engelske Admiral om kort Tid ventes hertil i samme Heng. Baanne, den 29de Junii. Man har her faaet den foreløbende Efterretning, at Spanienne ere blevne angrebne af de Franske i Egnen af Andrage, og slaane. Spanierne bleve angrebne i 3 Colonner, og troe at de Franske, som havde kun 12000, vare 30000 Mandstædte. Antallet paa de spanske Tropper beløb sig til 2000 Mand. Man veedendnu ikke, hvor mange der ere blevne: man ikkun saa, nemlig 16 ere blevne gjorte til Fanger. De Franske have erobret 60 Telte og 2 Kanoner, samt giørt endeel Leierredskaber til Bytte. Spanierne have truklet sig tilgade fra Andrage, forstyrret Forter, nedrenet Husene, og ere vendte tilbage til deres Sebeet.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Tours, den 1ste Julii. der er ankommen en Coureer med den Efterretning, at Jnsurgenterne ere blevne angrebne paa to forskjellige Stæder, tillige, paa den ene Side af General Diron, og paa den anden af Armen ved Nantes. De have mistet omtrent 15000 Mand smaaske er Mul for meget) og 30 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Warskan, den 10de Julii. Jvor franske Tidende for i Dag løser man er Udkan til Jnstruxerne for den udnævnende Delegation, til at tractere, med Hs. Excellence den russiske Ambassadeur. Indgangen til dette Udkast, som bestaaer af 5 Artikler lyder saaledes : I den bedrøvelige Tilstand, hvori Republiken nu befinde sig at være sat, bliver intet andet Middel tilovers for den til at sikkergiøre sin Eristence og beholde Eiendommen af fine Damainer udeskaaret, end paa det nøieste at forene sig med den rusiske Hal, og at anraabe den store og ædelmodige Cathari. naa Bistand. - Efter den første Artikel skulle de Delegertebegynde deres Underhandlinger med at bringe i Rigtighed er bestandig Allianectractat imellem Polen og Rusland. Den skulle efter den anden Artikel være berettigede til, at redigere de særskilte Puncter, som uden at giøre nogen indvortes Deel. af Tractalen, skaldelesamme . .at den gen Anna Sammen hans den Kongens Plads Sogn og alle den 5te Aal. de Datte giønnegen Indretning Seder, somstræde med de Tanter som underholdes i Stændernes Svar paa den russiske Nere.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Aachen, den 11te Julii. Om Valentienne meldes følgende : Vanskelighederne og staterne ved Valenciennes Billetting formere sig, jo nærmere Beletterne rykke til. Approcherne til Fæstningens Si- og den tredie Paralleles Fuldførelse kante mange Folk ved. Beleiredes hellige Artillerier og Maskerad. Deres Barker, Nærhed nøder nu Minererne til at forrette deres Arbalde under Bedækning af Skandsturve fulde af Jord. Fienderne beskade fra Brystverkerne af den bedækte Vei Arbeiderne næsten uophørlig, medens Kanon og Mørserbatterierne sølle med god Virtning paa Fæstningen Værker. De af Fiender, beskadigede Dimenter Datterier ere den 5te igien mandsatte: dog vovede Besætningen samme Dag et nyt Udfald, og blev først efter en lang og haardnattet Modstanddreven tilbage. Den 6te blev den tredie Parallele endnu meer udvidet og man sagte at slutte den. Den fiendtlige Jld blev atter temmelse beftig, og en Grangt fra Fæstningen faldt tet Dombmaga, sin og sprengte 40 Domber og 2 Fade Patroner. Richaer, Batterierne af den anden Parallele og Croder Mørserne. bragte om Eftermiddagen den nendtlige Jld en lang Tid at at tie. Den 7de var den tredie Paralles paa nogle Steder. kan omtrent 20 Favne børte fra Overdelen af den bedætte Vel. og man opførte allerede deri Batterier af Steenstykker og Mørsere, som strax derpaa begyndt at sølle paa dandtrække Bet. Minererne gravede stand, for at opdage de fiendtlige Miner, og man giorde Anstalter til, at springe Contrestar, pen paa forskellige Staver, for at begyndt det formeligt Angreb paa den begatte Vei. Den Nation forsøgte Flanderne. igien ved et Udfald at forstyrre Arbeiderne, menderes Forsøg, var atter forgiæves. Deres Artillerie han derpaa Frakkelsgere, og mange brave Soldater maade Livet. Commendanten Ferrands Koner, som man af Deserneurer fra Fatningen har erfaret, bleven drabraf en Bømbe, høreres han er bleven endnu meer rasende. Jndbyggerne ere næsten alle valtede paa hverandre i Kieldere og underserdiske Gange og Guillotinen paa Torvepladsen truer enhver, som vilde taleom Overgivelse. Nu er den største Deel af Reserve=Artil, leriet fra Ath bleven hanført til denne Delering.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Den 6te har Fienden fra Amenen eftertrykkelig angrebet, General Destgaardes huure Fløy ved Villers Vel. Han nødte de Keiserlige Forpagter til at trække sig tilbage indtilFranen, hvor dog den Forstærkning som kom til, igien. fordren ham Kort efter giorde han nal et Foring og eftera. han paa sin Side ogsaa var bleven serstærket og tille, blev understøttet af en fordadler Jld fra Balingende, fornyede. Angredet saa rasende, at han allerede havde vundet Terram da de Reiserlige med faldede Bajonetter styrtede ind og deen kan tilbage. Efterat alle Poster igien vare indtagne, for tilende Kalsetage de standtage Pileter ved Somanus, og galdtet Angreb paa deren gerskandsning for Mangne Rous. er, hanker de ogsaa efter en haardnattet Modstand indtage. paa samme Dag har Flanden ligeledes fra Monsraur angre sit den hollandske Post Waterlod, men er efter en blødig stegtning, da Hollænderne sendt anseelige Forstærkninger, igien nødt til at trække sig tilbage. Den preussiske General, Grer Salt, som samme Dag med sit Husarregiment gik ud paa Recognistering paa hiin Silde Bouvines, men blev formodentlig angredet af et stendtligt i Baghold liggende Ditachement, er derved bleven dødelig saaret i det venstre kaar. - Angaaende Fæstningen Conde anmærker man at saavel Beleirerne, som de Deleirede have holdt inde med deres Jld, og Garnisonen nu gaaer frit og spadserer paa Fastningens Glacie. Capitulationen skal virkelig være bragt i Stand. Coblenz, den 11te Julii.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Man har her faaer at vide, at de Franske have meere trukket sig tilbage fra det medbricske Land og dets Nabolskab til de res Fæstninger, efterat de forveien havde afmeiet alt Græse ser og udøvet andre Plandringer og Odelæggelser. J det lurembergske Gebret vove de endnu bestandig Streifferier, som formodentlig ikke ville vare langere, end Maynz er i deres Hander. - Om Tildragelsen den 5te huus paa Lansiden af Magni, ved Kahldag, har man her følgende Beretning fra Personer, som selv have været derved, og ere dertil ankomne saarede, saavelsom og af andre, der ikke vare langt derfra. Couren var kommen til Preusserne at rykke frem. Den anden Bataillon af Schladen blev befalet, at bemægtige sig en Redauer, og gjorde det med megen Tapperhed. Anføreren, trønde, som der fortælle at kunne rykke videre frem; men paa engang saae han sig anfaldt af en Fiende som angives for at hare været 5000 Mand stærk. Der var ingen Tid mere til at trækkesta tilbage men at værge sig tappet. Med fældte Bajonetter, til Preusserne derfor løs paa deres Flender, ja mange kastede, endog Geværene bort, gred sat paa dem og brødes indtil Døden. Man har fundet en Preusser liggende paa en Fransk mand, som han gandske havde revet Munden og paa. Flere end 300 Preusser skulle være blevne, 3 Officerer ere blevne brædte paa Stæder, 2 farlig, og mange let saarede. Blant i de 3 første er en Capitain, hvis Navn ikke erindres, der bekom strax i Begyndelsen et Stud neden paa Benet. Fienderne begynde fra neden af, saade han, de komme vel høiere. Strax fik han det andet Skud igiennem det Tykke af Benet, 1 og endelig det tredie igiennem Siden. For at standse Blade, stoppede han i Hullet 2 Knuder, som han havde gjort paa sit Lommetørklæde, og anførte endnu bestandig sine Soldater i men Kræfterne forgik ham, og i Haandmanger blev han nedstødt fra Skandsens Straarhed, hvor han syldede sig paa i Palene, feed nogle Timer den grummeste Pinne, og endelse legaar sin Heltegand. Jmidlertid have Preusserne, efterat bevare blevne forstærkede bemægtiget sig Skandsen ialen. De Franskes Forliis maae naturligviis have været meget stort, nan siger 1500 Mand.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Hanau, den 11te Julii. De Franskes Forliis ved Costrims Jndtagelse beløber sig alt til 400 Mand; 163 ere strax gjorte til Fanger, foruden mange Saarede, som efterhaanden ere blevne indbragte. De Tydske have tilfægtet sig denne Seier ved Bladet af 80 af deres tavreste Mænd, og tælle blant deres Saarede 7 Officerer, af hvilke nogle neppe ville slippe derfra med Livet. De crobrede 4 Kanoner og 1 endnu gandske fuld Munitionsvogn. Generallieutenant von Schønfeldt reed ved denne Tildragelse, den samme Hest, som han havde den 8de Maji, da Tydskerne angrede Costheim. Den blev og denne Gang saaret under ham.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Russelhelm ved Mayn, den 11te Julii. Den indtagne Landsbye Costheim er nu besat af Preusser, Hesser og Sachser; 163 Franskmænd ere gjorte til Fanger, foruden de mange Saarede, som nu paa det beste blive pleiede vore Lazaretter. Man regner henimod 60 døde Franske. som laae paa Gaderne i Losthelm, og paa de Tydske Side, 12 Døde og 40 Saarede, hvoriblant 5 Officerer. 5 Kononer tilligemed nogle Krudtvogne og Forspandsheste ere faldne de Tydskes Hænder.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Haag, den 13de Julii. Det er bleven bekræftet, at Fæstningen Conde har den 10de hujus overgivet sig til de keiserlige Tropper, og at den hele Besætning, 3600 Mand stærk, er bleven gjort til Krigsfange. Besiddelsen af Conde er for den allierte Armee saameget desvigtigere, da den derved er Mester af Schilde, og nu langt lettere kan transportere de fornødne Redskaber til Valenciennes Beleiring, end de forhen til Lands bleve fremskaffede.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Nederelden, den 18de Julii. Man vil nu have tilforladelig Efterretning om, at den Division af den russiske Flaade, som commanderes af Admiral Kruse, er allerede den 16de Juniigaaet til Sørs fra Cronstadt, og har begivet sig til Reval, hvor Admiral en Chef, Hr. von Tichitschagow befinder sig, som derpaa er løbet ud med den hele Flaade. Hans Forholdsordrer ere forseglede, og han skal først paa en vis Høide aabne dem.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Helsingøer, den 22de Julii. Fra den 19de hujus til i Dag ere 221 Skibe passerede Sundet. I Gaar ankom den danske Cadetfregat fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Kiøbenhavn, den 22de Julii. Fra Stadens Raadstue er den 10de Julii d. A. bekiendtgjort: "At da det er magtpaaliggende for Spinderierne og Larreds=Fabricationen, at der i Hørhandelen tilveiebringes en store Concurene, og en nødvendig Orden, hvorved man bedre end hidindtil kan forvisses om Hørrens forsvarlige Sortering, for at udspindes til den Fiinhed, som dens Qvalitet kan taale, og der, for at giøre de der henhørende Kundskaber, og Haandgreb, som ikke læres ved Hørkræmmer=Lauget, almindeligen bekiendte, allerede ved Placaten af 4de August 1780 ere gjorte nogle Foranstaltninger og tilstaaede Premier, til dette Ditmeeds Opnaaelse, saa har det allernaadigst chaget Hans Kongelige Majenær, i Anledning af en fra det Kone, atlige General Land Oeconomie= og Commerte Collegio a kommen Forestilling, ved Rescript til Magistraten af 5 denne Maaned til den Ende end videre at fastsætte og bringe. at de, som efter allernaadigste Privilegier ved en kyndig og ordentlig Mester drive regelmæssige Heglerier, maae hvad enten de ere i Hørkræmmer=Lauget eller ikke, eller det lige privilegerede Heglerier drives i eller uden for denne Kongelige Residentsstad, være anthoriserede ved handelsberetigede Borgere at lade udsælge heglet Hør og Hamp, som ord deres egne Fabriquer eller Svingerier er udhegler, imod at de under deres Rettigheds Fortabelse blive ansvarlige for, at Hørren er forsvarligen sorteret, og udheglet en saadan Fiinhed, eller Strænges Antal, hvortil den efter sin Qvalitet, befindes at være skikket, og at de i den Henseende forbindes til paa Omslaget af Parkerne, hvori Hørren findes, at sætte gabriquens Mærke eller Entrepreneurens Navn, tilligemed den Fiinhed, hvortil Hørren efter sin Qualitet er udheglet. I Gaar kom Cadetfregatten Kronborg under Generaladjutant Fischers Commands her paa Reden tilbage fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Den 13de hujus gik Capit. S. Eskildsen og E. G. Svagtenberg til Bourdeaur med Provisioner. Den 16de an Capit. J Bartiet af Boston i Nordamerica til Jldem med Jern og Hamp. Den 18de kom Capit. L. Hansen fra Lin marten med Fisk. Den 2dgik Capit. B. Darter af Pro vidende i Nordamerica til ibidem med Jern, Hamp og Spilonger. Den 22de kom Capit. C. Møller fra Bourdeaux, med Viin og Stykgods. Darom. 1 Tholm. Vinden. 15 Juli. a 4 og lige Same. S. S. c. 8 s. - - S. 8. sig. - - S. S. V. - S. O.
Berlingske Tidende, 1793-07-22
Avnerisskers. Din i Livet bøttelskte Calefalle, Anna fød Clausen, er, efter nogle Dages Sygdom, i Gaar ved Døden bør, kaldet; hvilket jeg har den Ære herved at bekiendtgiøre Paarørende og Venner, som og forvisse mig om at tage Deel denne min og mie Børns døde Sorg over den beste Hustrues og Maders Savn, uden derom at erholde deres skriftlige Forsikring. Ribe, den 20de Julii 1783. L. Grundahl, Stiftsprovst.