Berlingske Tidende, 1816-03-04
Tirsdagen den 19de Marts, i Middagsstunden, bliver ved1 Auction paa Börsen bortsolgt : 30 Fade Marylands Tobak, prima Sort, 50 Foustagier Skraaetobak (Negrohead). 50 Tdr. vestindisk Casse. 100 Oxhovder röd Bourdeauxviin. 16 hele Piber Tenerissaviin. 18 halve dito dito. Hvorover trykte Fortegnelser forinden bekommes hos Mæglerne Herlöw & de Coninck. Kiöbenhavn, den 26de Februar 1816. Efter Begiering af vedkommende Erecutores Testamenti i afgangne Lieutenant Christensens Dødsboe paa Wissegaard, bliver hans efterladte Eiendomme ved en eneste offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, bortsolgt: Løverdagen den 30te Marts førstkommende, paa bemeldte Wissegaard, om Formiddagen Kl. 11 nemlig Wissegaard, Hartkorn 16 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb., hvoraf Hovedgaardstaxt 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Bøndergods Hartkorn circa 48 Tdr. i Wisse, Gultentorp, Gilstrup, Nøvling og GugByer, samt Søndertranders Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende, og dito Sogns Konge-Korn Tiende, matriculeret hver for 20 Tdr. Hartkorn, hvortil er tiendeydende Hartkorn 149 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Wissegaard er beliggende i Nøvling Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt 2 Miil fra Aalborg Kiøbstad. Dens Bygninger ere nye og yppertige; Jorderne særdeles gode, saavelsom Engene, stort Overdrev og overflødig Tørveskiær tæt ved Gaarden. Bøndergodset er i god Stand og besiddes af gam Fæstere. Søndertranders Kirke har for faae Aar siden havt en Hovedreparation og mangler Intet. Videre Beskrivelse er overflødig, da Lysthavende bedst ved Øiesyn kan bedømme Eiendommen, der forevises af Peder Blie feldt paa Gaarden. Den paafølgende 1ste April og følgende Dage, hver Dag, om Formiddagen Kl. 10, foretages Auction over Ind= og Udboe, bestaaende af circa 1000 Lod forarbeidet Sølv, Tin, Kobber og Messing, Senge og Sengeklæder, Dækketøi og andet Linned, Speile, Borde, Stal m.v., samt Besætning, deels af unge Heste af god Race og deels indbrændte Stutterie=Hopper; Køer, Faar og Sviin ; Vogne, deriblandt en Viener= og Postvogn; Plouge, Harver, Gaards- og Avis=Redskaber og et compleSmede=Værktøi m.v. Conditionerne kunne 14 Dage forinden Auctionen erholdes til Eftersyn hos Executores, Agent Borup og Hospitalsforstander Schou i Aalborg, James Ogilvie i Søndertranders, og hos undertegnede Auctions-Directeur. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nibe, den 14de Februar 1816. Bassesen. 2 Løbet af Marts Maaned vil i Præstøe, ved en eneste Auction J blive bortsolgt, om nogenledes antagelig Bud skeer, det den beliggende Skib. Vandringsmanden, Skonnertbygning, og dansk Eiendom drægtig 46 Commercelæster. Jnventariilisten er forinden til Eftersyn hos Hr. R. Kornerup i Præstøe og paa Br. Tuteins Comptoir i Kiøbenhavn. Auctionen over Harritslefgaards Forpagtning holdes i Odense Postgaard Mandagen den 25de Marts 1816, Kl. 10 Formiddag. Conditionerne faaes der, samt paa Gaarden, og her hos Capitain Winther, Studiistrædet No. 56. b. Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem som oplære Almuen i nyttigt Haandarbeide, saasom i Agerdyrkningsredskabers Forfærdigelse, i Kurvesletning, i at inde Reeb f. Ex. af Humleranker, forfærdige Kurve saavel af Langhalm, bunden med Skinner, som af Vidier; binde Biekuber, snoe Hamp paa Haandteen til i Reeb og selv forfærdige disse, ligeledes paa Haandteen i at inde og samment vinde Hamp til Hampeseler og Grimer, og at væve og forfærdige samme; snde Snorer a langhalm eller Straa til Brug ved Tækning istedet for tækkegarn og til Sædens Binding paa Marken istedet i for Høebaand. Disse Præmier udsættes særskilt for hvert af de syn geistlige Stifter Danmark. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes ville anvende Flid paa, heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne maae indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller Værdie i Penge. For det i Aar ved skadende Vands Afledning forrettede største og tillige betydelige Arbeide. For det næst største den anden Guldmedaille eller Værdien i Penge. For det næste det første Bæger eller Værdien i Penge. For at gjøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet inten bestemt Antal af Grøvter m. v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet, derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Præmie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøvternes Længde, men og Brede og Dybde nøie antegnes, paa det sammes rigtige Forhold derefter kan beregnes. Saa maatte og deri meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledning saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Disse Præmier udsættes særskilt for de syn geistlige Stifter i Danmark, Proprietairer kunne ikke æske disse Præmier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet have forrettet. Da der gives overalt i Dannemark, fornemmelig i Jylland, skarpe Egne, som ei ere passende til Rødkleveren, og det dog er ikke mindre vigtigt for disse at der lægges Vind paa en tienlig Foderurt til Høe og Græsning, udsætter Selskabet 50 til 100 Rbdlr. for Dyrkning af engelsk Kaigræs, Spergel, Boghvede til grønt Foder, samt andre Græsarter og Foderurter, som ved Erfaringer og Forsøg befindes at være tienlige paa skarpe Jorder. Af anstillede Forsøg her i Landet vides, at engelsk Raigræs (Lolium perenne, groer paa skarpe og side Jorder, er blandt de tidligste Græsarter og Vaaren, taaler Væde og Tørke og er fleeraarig. Det saaes med den Sæd, hvormed Jorden udlægges til Hvile. Det bør afgræsses tidlig, da det som ungt er behageligt for Kreaturene. Fredes det til Høe, da slaaes det mod Slutningen af Maj. Afsættes et Stykke til Frø, erindres derved at Frøet modnes i Juni, det falder lettelig af, og bør derfor afslaaes med Kornleer, opbindes i Reeg og veires som Sæd og med Varlighed bringes paa Tærskeloen. Paa en Tønde Land kan avles 8 til 10 Tønder Frø Da Selskabet er bleven gjort opmærksomt paa, at der skal være meget Mangel paa Frøet af denne Græsart, avlet hos os selv, og at man ved at saae af dette Frø, hidbragt fra fremmede Steder, skal have paa flere Stede befundet sig slet, vil Selskabet i Særdeleshed have denne Græsarts Dyrkning anbefalet til Frøavl, og udsætter i denne Hensigt en Præmie af 100 Rbdlr. for egen Avl af i det mindste 1000 Pund, som kunde avles paa en Tønde Land geometrisk Maal, naar den udlægges med 100 Pund Frø, saaet i Vaarsæd og naar Jorden Aaret forhen har været behandlet med Kartofler for at være fuldkommen reen; hvilken Præmie gielder indtil Udgangen af 1817. Da Selskabet tillige er underrettet om, at denne Græsart i Besynderlighed skal voxe vild i temmelig Mængde paa Øerne Lolland, Falster og Møen, troer det, at disse Lande vilde være fortrinligst skikkede til denne Avl, og at disses Beboere snarest og lettest ville kunne afhielpe den ovenmeldte Mangel paa denne saa nyttige FrøsortSpergel (Gier, Hønsegræs, Hum, Knægræs (Sperguul arvensisgroer vildt og i Mængde i Boghveden, endog paa Jorder som springe med Lyng. Frøet kan saaes alene og med andre Græsarter, og med Sæd, det saaes da i Maj med den sidste Kiærv eller Halm, omtrent 24 Pund til en Tønde Rugland. Da Spergelen varer kun et Aar og efterlader en reen Stub, kan den anbringes i Sædfølgen ligesom Boghvede og Vikker for at rense Jorden. Den giver fiint Høe som ædes med Begierlighed af Qvæget Frøet kan avles af den med Lethed og i Mængde. Sperget fortiener at dyrkes paa sandede og muldsandede Jorder. Ligeledes fortiene adskillige Arter af Heire, som under Navn af Havre græs dyrkes med Fordeel i Vensyssel, at dyrkes paa høi og sandig Grund Til en Tønde Havreland regnes 3 Skiepper renset Frø, eller det dobbelte i Avnerne, thi disse ere vanskelige at rense derfra, J Følge paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landet paa Staldforingens Mulighed, Nytte og Fordeel, kan Selskabet, med saa megen større i Vished og gode Følger heraf, fremdeles udsætte følgende Præmier: For den Jordbruger, som bruger Sommer-Staldforing i Aaret 1816, fra Græsningens Begyndelse indtil Ævret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke færre end 15 eller hans hele Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordeleneller og Manglerne ved denne Foringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den anden Guldmedaille eller Værdien i Penge. For den største Mængde af sommerforede Hoveder dernæst, ikke mindre end 12 Køer, første Væger eller Værdien i Penge. For den nærmeste Mængde derefter, ikke mindre end 3 Køer, det andet Bæger eller Værdie i Penge. Disse Præmier kunne vindes af alle, uden Forskiel af Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragtning, og Huusmænd for et ringere Antal, dog ikke for mindre end 2 Køer. Præmierne udsættes særskilt for hvert af de 7 geistlige Stifter i Danmark. Attesterne maae nøie farklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig fremstille Sammenligning i det Hele af denne Foringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Af Erfaring veed man, at Kreaturene med Fordeel kunne fores med Roer og Rødder, saasom: Kaalrabi, Gulerødder, Hvideroer (Turnips), Kartofler, Sukker=Veder (Runkel=Ruben) m.v., og altsaa en større Nytte, til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanligen. Selskabet. ønsker den Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelige Erfaringer her i Lan denne, og tillige at denne Forringsmaade, som nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsættes derfor følgende Præmier: For den Landmand, som forer fine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1816 paa ei mindre end to Tønder Land, det andet Bæger eller Værdien i Penge. For ei mindre end paa 1 Tønde Land, det tredie Bæger eller Værdien i Penge. Disse Præmier udsættes særskilt for de 7 geistlige Stifter i Dannemark. og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg ville med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Ved Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Art, Foringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden anden Foder, samt QvægetsMængde, Befindende og Malkning derved. Selskabet ønskede tillige, at det maatte blive bemærket, hvormeget, enten i Maal eller Vægt, et Hoved havde faaet af hvert Slags Foder, i de Maaneder det var bleven foret, hvilke tillige maatte benævnes. En nøiagtig bekonomisk Beregning over den Fordeel, som lige Jordsmon ved denne Kultur afgav frem for ved Halmfoderet efter Kornudsæd, enten i Henseende til Malkningen eller Kreaturernes Forring og Fodning, vilde Selskabet ogsaa modtage med fortrinlig Opmærksomhed. Dem, som benytte sig af Kaalrabi under Jorden og Gulerødder til Qvægets Forring, vil Selskabet give Fortrin under forresten lige Omstændigheder. Plantning af vilde Træer paa Bønderjorder er af stor Vigtighed, som da baade Gavntømmer og Brændsel bliver hvert Aar dyrere og vanskeligere at erholde. De fleste Bønder kunde med liden Bekostning og Møie forskaffe sig om faa Aar det Nødvendige af begge Slags, naar de selv vilde, ved at udlægge 6 til 3 Skpr. Land til vilde Træsorters Opelstning. I hvor uimodsigelig Fordelen end er, og ihvorvel der neppe kan opgives nogen Anvendelse af Jorden, der bedre betaler sig, er den dog endnu ganske forsømt: thi nogle faa Exempler, hvor overbevisende de end ere, have dog kun liden Jndflydelse paa det Hele. Man vil derfor søge ved Belønninger i Penge, Medailler eller Bægere at bringe denne nyttige Sag i Gang hos Bondestanden i Dannemark. For hvert hundrede Træer, hvoraf en saadan Træløb bestaaer, betaler Selskabet 3 Aar efter at Træerne ere plantede, og for dem som da ere friske og i god Væxt 8 Rigsbankdaler. Er Anlægget af Betydenhed, vil Selskabet hædre den, som Æren tilkommer derfor, med en Medaille eller et Bæger efter Omstændighederne. De Træer, som dertil anbefales, ere: Asp eller Poppel, der formedelst sin hurtige Væxt er til særdeles Nytte til Skygge, Læ og selv til Gavntømmer, Alm, Ask, Birk, Hessel, Røn, Ell, Lærkegran, Fyr, Eeg og Bøg. De Bønder, som ikke vide Beskeed med Træplantning, og ingen Hiel kunne faae af Gartnere eller Skovbetiente, henviser man til Mourier Anviisning til Træplantning og Skovs-Anlæg paa er Bondegaardslod. Denne Afhandling staaer i Selskabets Skrivter, ny Samling, første Bind og kan tillige særskilt erholdes paa Selskabets Contoir. Plantninger paa Vestkanten af Jylland indtil 2 Miles Afstand fra Havet ville vorde fortrinligen belønnede. Synet, hvorpaa Attesterne grunde sig, maa være taget om Sommeren i det Aar Æskningen indgives. Da betydelige Summer hidtil gik ud af Landet for Lægemidler af Planter, der deels kunne dyrkes, deels findes i tilstrækkelig Mængde vildvarende hos os selv, og da Priserne paa disse Vare i de sildigere Tider ere forøgede og Transporten ofte forbunden med Vanskeligheder, attraaer Selskabet ved Præmier at opmuntre, saavel til medicinske Planters Dyrkning som til Indsamling af de vildvarende, som hidtil bleve forskrevne fra Udlandet. Det udsætter derfor stiftsviis forskiellige Præmier af 20 til 100 Rbdlr. for den største Mængde dyrkede, eller af vildørende indsamlede, og til Apothekerne afsatte Medicinalplanter.