JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1794-03-03
Formedelst indløbne Forandring med Gaardens Bortforpagtning til fore Auction. staaende 1ste Maji, agter Eieren Torsdagen den 3die April førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag og følgende Dage ved offentlig Auction, herpaa Gaarden at lade bortsælge sin havende betydelige og gode Besætning af Hollænderiets Køer, Tyre, Qvier, Kalve og nogle Stude, saavelsom Stutteriets Bæster, hvoiblant en smuk og god sort Hingst i 4de Aar, 10. Qvarteer høi; det herved til Liebhaberes behagelige Efterretning bekjendtgiøres. Overgaard pr. Randers den 12te Febr. 1794. kiftet efter Selveier Mads Christensen af Sønder Knudstrup, Torning Sogn, foretages næstkommende 21 Marts Kl. 10 Formiddag i Nørre=Knudstrup Kro, hvor Stervboens Creditorer da vilde anmelde og bevise deres Krav. Tolstrup, Wiborg 15 Febr. 1794. Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1794-03-03
Paa Stiftelsen Estvadgaards Gods er forrige Gaardfæster i Estvad Sogn og Bye, navnlig Niels Thomadsen ved Døden afgaaet, hvis ringe Efterladenskaber er taget under lovbefalet Behandling, mens da 2de af den afdødes Sønner, navnlig Morten og Jens Nielsønner for nogle Aar siden have absenteret sig, ligesom og en Datter Mette Nielsdatter har taget Tieneste i Sønderkandten, og man om disses Opholdssted ikke haver nogen Kundskab; saa omendskiønt den Afdødes Efterladenskaber ikke strække videre end til hans Jordefærd, og altsaa intet til at bekoste de fraværende Arvingers Jndkaldelse med, saa bliver dog benævnte Arvinger og andre Vedkommende som kunde have noget under dette Skifte at melde, herved 3de Gange i de Viborger Samler indkaldet at give Møde den 7 April førstkommende paa Estvad Closter om Formiddagen 9 Slet, hvor Skiftet foretages og om mueligt til Slutning befordres. Estvad Closter den 10 Febr. 1794. Paa Pallisberg Hovedgaard er den 7de Jan, sidst ved Døden afgaaet en 87 Aars gammel Enke, hvis Efterladenskaber strax er taget under lovlig Skiftebehandling; og da det, ved Boets Aabning den 6te hujus, blev berettet, at bemeldte afdøde Enke navnlig Johanne Pedersdatter har i sit Ægteskab avlet Børn, hvoraf endnu nogle skal være levende og have Opholdsted paa Kiersholms Gods i Thorning Sogn, saa, (uagtet det forudsees at Stervboets Gode ikke vil blive tilstrækkelig til Begravelsets, Skiftets og dette Avertissements Bekostning) vorder dog disse og alle andre rette Arvinger, tilligemed Stervboets Credi og Debitorer, om nogle ere til, herved indkaldede at møde eller møde lade paa bemeldte Pallisberg Hovedgaard 6te Ugers Dagen den 20de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, da der den Tid er en Skiftesamling berømmet, enhver for at fyldestgiøre hvad Loven efter død Mand fordrer, og derefter at nyde den Ret, som lovlig eragtes. Dette bekiendtgiøres herved 3de Gange i Rad udi den Viborger Samler. Pallisberg den 6te Febr. 1794.
Viborger Samler, 1794-03-03
Paa høie Skifteforvalteren S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Vegne, som committeret, J. R. Linnet.
Viborger Samler, 1794-03-03
Efterat Huusfæster Christen Christensen paa Eskier Gods i Mognstrup Bye, var død den 9de Januarii d. A. blev Sterbbort paa lovbefalet Maade foretaget under Skiftebehandling, og ved samme er bragt til Formodning, at den Afdøde har staaet i Mellemregning med Kiøbmænd eller andre, og i denne Henseende bekiendtgiøres Dødsfaldet, hvorved indkaldes Credi= og Debitorer at møde ved Skiftesamling i Sterboet den 28de Martii førstkommende, da enhver efter Anordningerne og Stervboets Tilstand skal vorde begegnet. Eskier den 12 Februarii 1794.
Viborger Samler, 1794-03-03
Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Justitsraad Langes Vegne N. C. Spleth.
Viborger Samler, 1794-03-03
J min Gaard i St. Mogens Gade i Viborg, kan bekom ames Værelser til Leie enten strax eller til Paaske førstkommende for en liden Familie eller eenlig Person; om forlanges, kan og Haugeplads bekommes; Leien accorderes med Christian Karup, som der boer. Engelsborg den 28de Febr. 1794. Niels Biering. Utten Hundrede Rigsdaler, Nørre-Jyllands Landstings Domhuus Casse tilhørende, opbydes hermed ved Landstings Retten, Viborg Byetings Ret og udi Viborg Samler til Udlaan udi næstkommende Snapsting imod tilbørlig Pandt.
Viborger Samler, 1794-03-03
Landstings Domhuuset i Viborg den 20 Febr. 1794. Leth. Lautrup. Gierulff. Tetens. Føns.
Viborger Samler, 1794-03-03
(Tillæg)
Viborger Samler, 1794-03-10
Liig den 13,48, 44 14, 18,44144444. To TENDE AARGAN. Mandagen den 10de Martii. lang og 4, nu maal. Robespierre, Skildret af Condorcet.
Viborger Samler, 1794-03-10
Man finder i den franske Revolution Mennesker og Begivenheder, som kun derfor gjøre en vis flygtig Tumult, fordi den uroelige National-Stemning forstørrer alt, kommer alt til at stige, og de roelige Jagttagere ere kun i et lidet Antal. Disse smaa Mennesker og disse smaa Begivenheder ville kun indtage fire Linier i Historien.
Viborger Samler, 1794-03-10
En af disse Begivenheder, som kun give Stof for en Uge lang, er Klagen mod Robespierre af en Mand, der har stor Forstand, stort Talent, men endnu langt større Jndbildningskraft. Man har, desværre, anhørt saavel Klageren som den Anklagede, og begge have beviist, at det var umueligt, at giøre en Dictator af Robespierre. Enhver har bemerket, at der vare mange Qvinder tilstede ved Convents=Sessionen. Der vare 7 til 800 paa Tribunerne, og i det høieste kun 200 Mænd, og desforuden vare Tilgangene endnu opfyldte med Qvinder. Man spørger sig selv ofte, hvorfor Robespierre har saa mange Qvinder i sit Følge, enten han er Hiemme, eller hos Jacobinerne, eller i Cordelier Klubben, eller i Conventen, Aarsagen er, fordi den franske Revolution er en Religion, og Robespierre har stiftet en Seet i samme. Han er en Præst, som indpræger Bedesestrene sine Lærdomme; det er og øiensynlige, at hans hele Magt. hviler under Fruentimmer=Skiorternes Beskyttelse.
Viborger Samler, 1794-03-10
Robespierre prædiker; Robespierre holder Straffetaler; han er rasende, gravitætisk, melankolsk, affecteert, overspændt, og hans Meninger blive fulgte, ligesom hans Forhold bliver efterabet. Han tordner mod de Rige og Store; han lever maa 7) Robespierre var nogle Dage tilforn af Louvet bleven formelig anklaget i Conventen som en Borger, der stræbte efter Dictator Embede og Værdighed; den Jacobinske Despot forsvarede sig elendig, og eene og alene ved Dantons List og Frækhed, opnaaede han Stemmernes Pluralitet. delig, og kiender ikke de physiske Nødtørftigheder; han har kun een eneste Mission, og denne er, at tale; og han taler næsten og bestandig. Han forbigaaer Steder, hvor han kunde tjene Folket, og isteden derfor vælger saadanne, hvor han troer, at kunne beherske det; han lader sig see, naar han veed, at opvække Sensation, og forsvinder, naar Scenen er besat ved andre. Han har alle Caracteertræk, ikke af et Religions Overhoved, men vel af Anføreren for en Sect. Han higer efter den Roes, at blive betragtet som en Helgen formedelst et strengt Levnet. Saaledes bestiger han Talestolene, taler og Gud og Forsynet; kalder sig de Fattiges og Svages Ven, lader sig følge af Qvinder, og med alvorlige Gebærde antager deres Tilbedelse og Hylding. Han forsvinder, naar en Fare nærmer sig, og trænger sig frem for alle andre, saasnart den er forbi. Kort: Robespierre er en Præst, og vil aldrig være andet.
Viborger Samler, 1794-03-10
Kiøbenhavn, den 28de Februarii. J Onsdags den 26de Februarii havde vi her den Bedrøvelse at see vort elskte Kongehuses Residense, det kostbare Christiansborg Slot lagt i Aske. Først om Eftermiddagen mod Kl. 3 merkedes paa Slottet en stærk Røg i Hiørnet ud til Livstalden, som gav tilkiende, at der var Jld imellem Lofterne og Gesimset; men, uagtet al anvendt Flid kunde man ikke finde det egentlige Sted, førend Jlden havde arbeidet sig igiennem til det øverste Loft, hvor der laae endeel gamle Bræder og Materialier, som da strax bleve antændte. Jlden greb derpaa saa hastig omkring sig, at inden den paafølgende Middag var hele Slottet, Viinkielderen, Sølvkammeret, Vognremisserne, Staldene langs Kanalen, samt Garderstalden og Kirken lagt i Aske. Mange Mennesker have ved denne ulykkelige Tildragelse deels sat Livet til, deels ere komne til Skade, dog haves endnu ingen vis Efterretning om, hvor mange og hvo de ere. De Kongel. Herskaber have, Gud være lovet, dog undgaaet at Skade, paa deres høie Personer, skiønt, som let kan tænkes, ikke paa deres Effecter. Af Meubler, Kostbarheder, Konst Sager og andet er noget ræddet, men ogsaa overmaade meget er blevet et Offer for Jlden, hvoriblandt det kostbare Kon lige Haandbibliothek. Man vidste endnu ikke Antallet af de Omkomne, men de beregnes over hundrede, foruden mange som er komne til Skade. De Kongelige Herskaber begave sin, H. M. Kongen og D. K. H. Kronprindsen og Kronprincessen til Statsminister Grev Bernstorffs Hotel. H. M. Enkedronningen og D. K. H. Prins Frederich og Gemahlinde til Rosenborg og H. K. H. Princesse Lovisa Augusta med Gemahl toge Ophold hos Statsminister Greve Schimmelmann. Det Kongelige Hof-Stues Contoir er forfløttet til det Kongel. Palais i Hr. Kammerherre von Wagensteins forhen hafte Værelser. Om den afbrændte Plads er sat Hvign og Vagt. Stadens Borgere saavelsom Søe-Etatens Folk udmærkede ved denne Leilighed deres Hengivenhed for det Kongelige Huus ved udviste Jver med at redde hvad som kunde reddes. Høieste Rets Archiv skal være brændt, undtagen 2de Protocoller; den skulle holdes den 6te Martii paa Rosenborg Slot. Da Jlden blev saa stærk at det Kongel. Herskab ei kunde opholde sig længere paa Slottet, løb H. K. H. Kronprindsesse Maria ind og tog sit Barn hvis Smaakopper stode i fuld Flor, paa Armen, og med H. K. H. Kronprindsesse Lovise Augusta tog hen til Gjethuuset. En Klædekræmmersvend og en Matros vare under Jldebranden komne op paa Slottets 6te Etage, men kunde ei komme ned igien formedelst Jlden. De besluttede nu at springe ned paa Altanen; dette lykkedes vel nok Matrosen, men Klædekræmer svenden skal have brækket den eene Arm og Been. J Ulykken var den ærlige Matros saa heldig at finde et Toug paa Altanen; det var ham nu ikke nok at redde sig selv, men den ulykkelige Lidende tog han paa sin Ryg, og, paa det hin, som nu ei kunde holde sig uden med den eene Haand ved ham, ei skulle falde fra ham, tog Matrosen noget af hans Kiole imellem sine Tænder og derved holdt ham, og saaledes lod sig glide ned med ham til Jorden.
Viborger Samler, 1794-03-10
Af Hofdamerne skal Frøken v. Schmettau, Comtesse Holck, og et pr. andre, og af Cavalleererne Dhrr. Kommerherre Blücker med Broder og Kammerjunker Bülew, samt flere Hoffets Betientente have mistet alt, hvad de havde paa Slottet.
Viborger Samler, 1794-03-10
Hs. Majest. Kongen skal have kjøbt det grevel. Moltkiske Palais med Meubler for 450000 Rdlr. for der med første at drage ind. Hs. K. H. Arveprindsen skal have leiet Greve Rabens Palais paa nogle Aar.
Viborger Samler, 1794-03-10
Hans Majestet sendte Tømmermændene ved Holmen en Douceur af 500 Rdlr. De modtoges ei, men offerere des som Bidrag til Kongeboeligens Opbyggelse, og bades tillige at det allernaadigst forundte Tillæg af 2 Skilling daglig maatte indtil videre indeholdes.
Viborger Samler, 1794-03-10
Kongelig Bekiendtgiørelse. Ved den ulykkelige Jldebrand, som den 26de Febr. sidstleden ødelagde Vor Kongelige Boelig og Slot Christiansborg, have Vi havt et nyt Beviis paa den ubrødelige Troeskab og Hengivenhed for Os og Vort Huus, der besieler og udmærker Vort trofaste Folk.
Viborger Samler, 1794-03-10
Jngen Belønning for Vore Landsfaderlige Bestræbelser kan være Os saa kier; Jngen Følelse meere behagelig for Vort Hierte.
Viborger Samler, 1794-03-10
Vi kunde midt i de Beskieftigelser, som nu i dette Øieblik omringe Os, ikke tilbageholde at yttre disse Følelser, ved herved offentlig at bevidne samtlige Vore kjære og troe Undersaatter, her i Hovedstaden, af alle Stænder og Klasser, uden Undtagelse, Vor Tak for den særdeles Nidkiærhed, Velvillighed og Hielp, som de ved denne uhældige Tildragelse have udviist imod Os og Vort Kongel. Huus. Givet i Vor Kongl. Residents=Stad Kiøbenhavn den 28de Febr. 1794.
Viborger Samler, 1794-03-10
Under Vor Kongelige Haand og Signet Christian R. C. v. Brandt. Schow, Colbiørnsen, Rejersen.
Viborger Samler, 1794-03-10
J Anledning af forestaaende ere følgende korte Tanker indsendte. Det stolte Christiansborg et Rov for Luen blev, Men Gud i Luen var. O! Fader, stor din Naade! Vor elskte Kongehuus du selv af Luen rev, Da Faren grusomst var, Din Finger saaes at raade - Din Skaansel føle vi, og derhos Dig paakalde: True Du hver fiendtlig Jld, os truer at anfalde, Du savner, Christian. Dit Slot; vi see Din Sorg; Men viid, hver Borger=Siel er Dig et Christiansborg. Den Jld, Du og Dit Huus i hver Mands Hierte tænder, Hver Dag nye Næring faaer og derfor evig brænder. Skiælv, Daare skiælv, i Jlden kiend din Gud! Du gruer for den Jld, som Øjeblikke brænder; Men spotter fræk med den, der aldrig slukkes ud. Vang op, Gud Tugtens Jld, for os at vække, sender, Promemoria.
Viborger Samler, 1794-03-10
Da nogle af de i Kiøbstæderne beskikkede Veiere, Maalere og Vragere, have besværet sig over, at dem nægtes deres formeentlige tilkommende Rettigheder, og desaarsag have anholdt om, i alle Deele af deres Embeds Jndkomster, at nyde samme Ret til Udpantning, som Forordningen af 21de Octbr. 1791 bevilger, i Mangel af Maaler Pengenes mindelige Betaling for Kornvahre, saa skulle man i den Anledning tienstligst have Hr. Kammerherre til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende tilmeldet, at bemelte Forordnings Bevilling, kan udstrækkes til Veier og Maaler Pengene i Almindelighed, naar allene Veierne og Maalerne ikke derpaa giøre Paastand, uden hvor de efter Anordningerne have Ret til Veining og Maaling, og hvad Vragerpengene angaaer, da siden Forordningen af 5te Maji 1683 viser at alle de Vare, som i heele og halve Tønder, samt Fierdinger føres til Kiøbstæderne at forhandles, nemlig saltet Fisk, saltet Kiød, Tran og Tiære, skal, ved de forordnede Vragere, vrages, det ogsaa ved adskillige Resolutioner igiennem Det Kongl. Vestindiske guineiske Rente= og General=Toldkammer er bestemt, at alle saadanne, til Forhandling indførende Vahre, bør vrages, hvor de ankomme og vorde forhandlede, uanseet at de forhen paa et andet indenrigs Sted ere vragede, saa ere Vedkommende aldeles uberettigede til at nægte Vragningen samt Vrager Penges Erlæggelse og finder Man det tillige billigt, at disse Penge, der ere alt for ubetydelige til derom at udholde Proces, bør, ligesom for Veier og Maaler Penge er fastsadt, i Vægrings Tilfælde, inddrives ved udpantning efter Øvrighedens Foranstaltning. Det Kongl. Danske Cancellie den 22de Febr. 1794. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1794-03-10
Bekiendtgiørelse. Tirsdagen d. 15 April Kl. 12 bliver Ans Kro beliggende paa Landeveien imellem Viborg og Aarhus, med dens Privilegier og Handel af grove Vare, Hartkorn, Eiendomme, beboede Huse og videre ved Auction stillet til Bortforpagtning efter de Vilkaar, som bekiendtgiøres paa Auctionsstedet i bemelte Ans Kro. Sædekornet følger som Jnventarium. Viborg 7 Marts 1794. Tolstrup.
Viborger Samler, 1794-03-10
J Anledning af accorderet Fraskillelse fra Vischum Forpagtning, er jeg aarsaget til at bortsælge endeel af min Jnd og Udboe, som bestaar i Linnet, Sængeklæder, Sængesteder, Tin, Kobber, Messing, og andet Jerntøi, samt Kakkelovne med videre, Vogne, Bæster, Stude og Køer, tilligemed et Qvantum gode Faar. Liebhaberne behage at indfinde sig til den af mig bestemte Tid den 28de Martii 1794. Auctionens Begyndelse bliver Kl. 10 Slet om Formiddagen. Wischum den 7de Martii 1794. A. Rüdiger.
Viborger Samler, 1794-03-10
Paa Stubberggaards Gods i Sevel Sogn, Bøufling Amt, et ved Døden afgangen Boelsmanden Niels Jensen i Skank hans Hustrue Kirsten Larsdatter, uden at efterlade sig Livsarvinger. Ved 30te Dags Forretningen angav de nærværende Arvinger de Fraværende, at være: en Broder Jens Larsen, forhen boende i Holsteen, men død og efterladt sig en Datter, hvis Navn og Opholdsted var dem ubekiendt, en Søster Maren Larsdatter, gift enten med Christian Albertsen i Kogh eller paa Christ. Albertskog i Vester Mohr, hvilken af Deelene vidste man ikke, ligesaa lidet som om hun var levende eller død, men vel at hun har havt Børn.
Viborger Samler, 1794-03-10
En Søster Marie Larsdatter skal have været gift ongefær paa samme Sted, som forrige, men hvem, eller om hun var i Live, vidste man ei, men vel at hun har havt Børn, en halv Soster Dorthe Larsdatter, gift med Skoleholderen Laurs Gundelund i Almind, som ved Skrivelse har taart ved Gienmæle. Disse Arvinger, og om fleere ere, indkaldes Enker med Lauværger, og de Umyndige med Formyndere at møde eller lade møde til de lovbefalede Tider for at iagttage deres Ret under Skiftet, hvis Slutning er udsat til Aar og Dag a Dato, som indfalder den 1ste April 1795. Ryedhange den 18de Februarii 1794.
Viborger Samler, 1794-03-10
Paa Skifteforvalteren Hr. Kammerherre, Stiftamtmand Schesteds Vegne, som Fuldmægtig N. Chr. Lund. i Nor Snede Kroe, Slichsborg Amt, Wrods Herred, 4 bliver den 27de Martii d. A., foretaget 5te og sidste Auction, og til den Høistbydende absolut bortsolgt: 1. Bemeldte Kroegaard med paastaaende Bygninger og underlagte Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 7 Skpr. 2. Endeel Bøndergods i Nor Snede og Nør Hoved Bye samt den saa kaldede Riisager Mølle, altsammen i bemeldte Amt og Herred. Kroegaarden, der har Privilegium til Vertshuushold for alle Reisende, ligger meget fordeelagtig paa den almindelige Landevei fra Weile, Colding, Ribe og Warde til Viborg, Holstebroe, Schive og Aalborg, dens Bygninger ere gode og vel indrettede med Kamre og Stuer, samt Herberg og Stalderum til endeel Bæster, den har tæt ved sig en Kiøkken- og Frugthauge, som rigelig kan forsyn saavel Huuset som Fremmede med de behøvende Frugter og Urter; ligeledes ligger til Gaarden en indhegnet fiske Park, hvorudi falder en Mængde Karusser; Gaarden ligger næsten midt i sin Lod og har Jorderne kundt omkring sig, haver Overflødighed af Riishug og Tørveskier, saaledes at deraf endog uden ringeste Skade eller Afsavn kan sælges til Fremmede; til Gaarden kan aarlig faaes 20 til 24 Tdr. Rug, 30 a 40 Tdr. Haure, 8 a 10 Tdr. Byg, samt 8 Tdr. Boghvede, avles 15 til 16 Læs Høe, græsset 6 Bester, 30 Fæekreature og 50 Faar. Bøndergodset er for største Deelen i god Stand og Fæsterne velhavende Bønderfolk, deraf kan den saa kaldede Riisager Mølle efter Accordt med Fæsteren imod en ganske ubetydelig Sume Erlæggelse blive fratraad af Fæsteren til førstkommende Majidag. Af denne Mølle har ellers forhen været svaret 10 Slettedaler i aarlig Landgilde, Mølleværket er nedlagt, men dertil kan avles 12 a 14 Læs Høe aarlig, Saasnart 5te Auction er holden over Godset, bliver strax begyndt med Bortsælgning af Ind- og Udboe, saasom: Sengesteder og Sengeklæder, Chatol, Skabe, Dragkister, Kobber, Tin, Messing, Jern, Træefang samt Besætning af Heste, Stude, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harve samt andet Gaardsredskaber. Conditionerne blive saa fordeelagtige, som mueligt, og kan tilligemed Eiendommene og Jordebogen, naar forlanges, blive foreviist af Beboeren Hr. Rasch i Nør=Snede samt Hr. Procurator Kiersgaard i Viborg. Catrinedal den 21de Februarii 1794.
Viborger Samler, 1794-03-10
Paa Auctions Directeuren Hr. Landsdommer og Herredsfoged Hoffs Vegne i hans Fraværelse, som constitueret Fuldmægtig. Borchsenius. 10 Faar med Lam, kan underhaanden faaes til 20Ole Kjøbs hos Forpagter Munk paa Frysenborg, det ene hundrede paa Frysenborg og det andet hundrede paa Frysendahl, der de alle forsvarlig kan blive udfordret til 1ste Maji, hvilket melde: til Liebhaberes behagelig Efterretning. Billig Priis kan ventes; Faarene gl. fra 2 til 4re Aar; først af Flokken maa udtages og ere alle af den bedste Art. Frysenborg den 13de Martii 1794. Munk, Forpagter paa Frysenborg.
Viborger Samler, 1794-03-10
Sidstafvigte 15de Febr. er paa Hersomgaards P.M. Gods i Halds Amt, Rinds Herred, Hersom Sogn i Ørriis Bye ved Døden afgangen Fæste Huusmand Christen Jensen og den 19de næstefter er ligeledes hans efterladte Hustrue Anna Christensdatter død; deres Stervboe er strax taget under lovlig Skiftebehandling. Livsarvinger har de ikke efterladt sig; men derimod anmeldt af en den afdøde Kones Søster Karen Christensdatter, boende her paa Godset i Hærup, at af fraværende Arvinger til de 2de bortdøde vare: Paa Mandens Side, en Søster navnlig Anna Jensdatter, gift med Huusmand Christen Kousted i Kousted Bye, og paa Konens Side, 1) 3de Brødre: Anders Christensen, Laurs og Johan, men samme Brødre skal for mange Aar siden være bortrømte, saa deres Opholdsted ikke vides, mindre om de endnu ere i Live, og 2) en Søster, Dorthe Christensdatter, har været gift med Gaardmand Christopher Riis i Riis Bye paa Thiele Gods, men er død, og skal have efterladt sig 4re Døttre, navnlig: Anna Christophersdatter, Johanna, Anna Maria og Karen, som alle skal være gifte, men med hvem eller hvor, vides ikke. Omendskiønt nu dette Boe er saa yderlig fattig og ringe, at det tydelig sees, samme ikke kan blive tilstrækkelig at udreede de høist fornødne Omkostninger med, saa indkaldes dog herved disse benævnte Arvinger tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer (om nogle af dem ere), 3de Gange efter hinanden, til i Følge allernaadigste Placaten, d. d. 26de Octbr. 1792 at møde eller møde lade 30te og 6te Ugersdagen efter Dødsfaldet, som bliver den 17de og 29de Martii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, paa Hersomgaards Skriverstue, da Skiftet der berørte Dage. og Tider igien bliver foretaget, og om mueligt sidste Dag sluttet, hvor da enhver kan nyde den Ret Loven giver ham. Hersomgaard den 16de Febr. 1794. Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre. Rosenørn Teilmanns Vegne, som Skifteforvalter. C. Fabricius, Forvalter ved Godset.
Viborger Samler, 1794-03-10
Gredagen den 14 Martii førstkommende om Formiddagen ) Kl. 9, bliver i Bisom Bye, Nørlyng Herred, foretaget offentlig Auction over nogle Fæekreature og Faar samt et Sviin, som tilhører afg. Rasmus Pedersens Stervboe i Bigom. Viborg den 26 Februarii 1794.
Viborger Samler, 1794-03-10
Paa Stamhuuset Friisenvold Gods i Gossum Sogn og Bye, under Dronningborg Amt, er bortdød Fæste=Huusmand Mouritz Jensen uden Livsarvinger. Boet er strax efter Dødsfaldet taget under behørig Registering og Forsegling, samt 30te Dagen afvigte 3die dennes vurderet, og ved disse Skiftesamlinger har Enken ei vidst at angive den Afdødes rette Arvinger, allene hun nogle Gange af sin sal. Mand havde hørt, at hans Familie havde boet norden Hobroe i Giedsted Bye, og i Egnen der, men om nogen af dem endnu er i Live, var Enken aldeles ubekiendt, og ligesaa deres Navn og Opholdsteder; derfore indkaldes herved alle formeenende Arveberettiget, til denne Sterbboe, at møde her i Skriverstuen 6te Ugers Dagen næstkommende 17de Martii om Formiddagen Kl. 10 Slet med tilbørlig Ligitimation om deres Arverettighed til dette ellers fattige Boe. Hvem som ellers ved dette Skifte har noget at erindre eller iagttage, møder samme Tid og Sted. Friisenvold ved Randers den 19 Febr. 1794. O. Friis, Forvalter.