Berlingske Tidende, 1777-05-26
Formedelst Forandring af Boepæl, agter Eyeren af i bortsælge den ham udi Aarhuus Stilt, Calle Amt, beliggende og tilhørende store smukke og anseelige Hovedgaard Meilgaard kalder, mesanseriggende (ins og øvrige ilerligheder, der er af efterfølgende hinasenhed: 1) forbemelte Meilgaa staaer for Hartke nil yesgaards Laxt Ager og Eng 51 Tdr. 3 Aar, 2 liger. 2 Allingsegle 11 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., undet Gaardens Avling inges og desuden, nogle fra ælstgamme, Til afbruste evillergede forder, som ligger inde paa Hovarken, og en geisetil, ilerebørn Ager og Eng 17 Tdr. 7 Skpr. Alb., reenske Kong. Kan og Qæg-Tiender som er kiøbt Eyendam latthian 25 Tdr. 3 Skpr., trende Kirker med deres Kornes Hæg Tiende, samt Jus Patromtus & Vocandi, HartFornahler. 3 Skpr. 2 Fdbr.; Lendergods Hartkorn med ovenstaaende 17 Tdr. 7 Skpr. og 1 Alb. iberegnet er efter Landmaalinrens Matricul Ager og Eng 378 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyta 3 Tdr. 4 Skpr., Jordebogens Indtægt er aarlig Au 89 Tdr. 1 Skpr. og 656 Rdlr. 3 Mk. 2 Sk., og Hovedgaarden, de ligger saa gode sam trindt omkringgivet med sine Jorder, endeylig Boepæl, af Grundmuur, 3de Fløye og et Halvtag, gibsede Værelser, og Gange rundt omnring fra det ene Hiörne til det andet uden for Værelserne, som ikke er ringeste fugtige, endskjönt Borgergaarden er rundt omringet med Vand, saa og Haver, Enge, Flayeland, Skov og en smuk og suffisant stor Ladegaard, symetrii anlagt for Borgegaarden og alt i en overmaade god Stand, vedligeholdt, og Craverneiler er ombring borggaarden var for nogle Aar siden ryddede, og der efter aarlig reneveret, hvilke ganske indhegnet Porgegaarden, saaledes: at naar der over blev gjorten liden Vindelbroe hunde, ingen enten Folk eller Kreature, passere ind eller ud, naar samme var optrukken. 2Er den en stor og importable Sædegaard, hvor der kan holdes et Hollænderie at 160 Stkr. Køer, foruden 140 Stkr. andre Kreature, at Bæster, Stude og ungt Qvæg, hvor imellem findes et anseelig Stutterie, som Sommeren igiennem graffes i Skoven, der er indhegnet, tilligemed ungt Qvær og Stude, og altsaa uden Vagtere, gaaer lose, solgelig ikke til Hinde for Hollænderiet, der bestande græsses paa Agerlandet. 3) Enge af god Fonte, hvor det avles aarlig næsten 800 Læs Høe, og Gaardens Koen Udlæd, at alle blags er over 200 Tdr., og der iblant er afvigte Efter Aar saaet Rug 120 Tdr., men Resten nyg og Havre, samt ganske lidet begavede. 4) løyeland og Engene, kan endnu ved Rydningsaamelig udviges og forbedres, at Gaardens Fyere der at kan udbringe en utroelig stor Fordeel, til Indtægternes Forbedring, som byensynlig kan forevises. 5) Til Gaarden er nogle og Fyrgetive Fonder, til at gjöre Hovning, som alle gjør heel Gaariis lovning, og ligger næsten rundt om Gaarden e) Videre til Gaarden er og 2de Vand-Møller, og ved den eene der ligger ved Stranden han indrettes en kostbar Grubbe-Alolle, hvilken aldrig kan feyle Vand, siden der er en utallig Mængde Kilde-Veld, som har sit Tillab til det store Vand, der befordrer Mollens Drift. 7) Endnu er en 23 Stkr. Havningefrie Bönder, der alle skal kjöre Korn-Reyser lige med Havnings Bonderne, og er beliggende i en meget god og itugebærende Korn-Egn. 8) Gaardens store og svare Skove, som ligger ved Stranden, hvorudi befindes en overskedigetor Mængde Træer, af Eeg, Bog, Elie, Birk og Alk, samt Hestelsg andet Under hov, saaledes: at Fyeren aarlig han sælge og udtage anseelig af Skoven, og endda være nok til Efterkommerne bestandig, hvilket tydelig henterevises. 9) En Fyen doms Torve-Mose er til Gaarden, at den Størrelse, at der findes ikkun faae, som overgaaer samme, da der nart ikke findsendre, end gode Torv, saa dybt de skiærer, og hver ved der i Nærheden, kunde anlægges et kostbar seglværk, hvis abriqverede Steen, med Fordeel, i Henseende til Varkning saa nær ved Stranden, kunde afsættes. 10) Til Gaarden findes et lelkbrænderie, hvis kalk er saa hvid som Cibs, og opbrækkes paa Godsets Fyendomme, samt en Kalkorn til at brænde samme udi, hvor der kan brændes imod 60 Tdr. aarlig, og er anlagt ved Indestedet Tree Aae Mølle. 11) Under Gaardens Skove findes tvende gode Losse- og Lade-Steder, til beqvemmelig Ind- og Udskibning for Eyerne, der er en liden halv Miil fra Meilgaard, da dens Skovs paa den nordre Side undes mahegnet af Stranden, der indbringer mangebetydelige store Fordeele, saa vel for Gaard, som Gods, og Gaarden er beliggende 6 Mille fra Aarhuus, 5 Miile fra Ren ders og 2 Miile fra Greenaae, i en smuk Egn. 12) Paa Godser som findes vel bebygt og sælges uden Restantz, hvor ikke en eneste i ard eller luus jo med gode Beboere er forsynet; der paa en i Mængde af velvoxen ungt Mandskab, og det mere end til Godsets Fornødenhed udfordres. 13) I Ladegaarden findes beqvemme og smukke Forpagter Værelser, saaledes: at Forpagteren ikke kan have ringeste Connexion med Herskabet, men enhver sit eget for sig selv, om Fyerne skulle blive til Sins, at bortforpagte Gaardens Avling og Hollænderie. 14) Borge- og Ladegaarden, findes asseureret i Kiøbstædernes Brand-Calse for Danmark, og Böndergodset i en her i Amtet oprettet Frand=Casse. 15) Foruden de ved Gaarden, med Kunst og Flid anlagde deylige og smukke Lyst- og importable Frugt- og Kiøkken-Haver, et og anlagt en fordeelagtig Humle=Have af Engelsk Sort. 16) Indretningen til Hollænderiet og dets Frug, er efter sin Holsteensk, og alle Ting saa comode, at det ikke kan findes bedre, og prægtig Kilde Vand lige ved Dörren, hvilket og Hovedgaarden desuden er omkring: givet med, og Vandningen til Kreaturerne ved Gaarden er indrettet saaledes: at det beste Kildevand løber i og af tvende store Truge, Aaret igiennem, og altsaa den haardeste Vinter ikke behöves at ises eller vekkes, til Drikke for Kreaturerne. 17) Alle Gaardens Marker og Enge findes ved Diige og Gierde for sig selv indlukket og indhegnet. 18) 1de 6 Byer, hvorudi HovningsBönderne ere boende, findes ingen Fælledskab; og Bønderne ved Jorddeeling, gjort lige i Hartkorn. 19) Om der til Caarden skulle komme en Eyere, som ville indrette saame til et Stamhuus sees, at der kuns feyler nogle faa Tönder Hartkorn tilsammes Completering, som mueligt kunde faaes til Kiöbs udi Egnen, hvor det Hovningsfrie Gods er beliggende. 20) Et kosteligt Fiskerie er udi Gaardens ferskte Vand, af Carper, Carusser, Gieder, strasen, Aborrer, Aal og Skaller, og desuden i Stranden, som indhegner Skoven paa den nordre Side, fanges og sikkes af Gaarden Huusmænd, Örter, Torsk, Sild, Mackreel, Hvillinger, Hum mer, blynder, Reier, Muslinger og andre gode Sorter Filk, jo Vinterenigiennem haves Torsk, naar Strenden ikke med Iis tillægges saaledes: at Folk med Baade kan fra Landet komme i Söen, 21) Eenemærks Jagt, som ingen andre maa komme paa, er halvanden Miiles Destance, hvor der findes bestandig en Mængdestaaende Kron=Vildt, som ellers nu ikkuns faa Steder er at finde her i Lander, desuden er her en stor Deel Raaedyr, Harer og Ager-Höns samt nogle faa Uhr=Höns i den store Torve-Mose, saa og i Overflødighed af andre gode Sorter Fugle-Vildt, som og en ikiön fælles Jagt. 22) Alle Gaardens tilhörende 3de Kirker ere holdte i en overmaade god Stand. Forbemelte Meilgaard, med sikkrer ne Herligheder, agter Eyeren, der er boende paa Gaarden, om antagelig Bud skeer, enten under Haanden at bortsælge (der i Falesaa arriverer, betimelig skal lade samme avertere) eller og ved offentlig Auction her paa Meilgaard, Tirsdagen den 5te August. förstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om fornøyelig Bud skeer, da at lade den Høystbydende tilflaae, paa de Conditioner som baade skal være og blive en Kiöbere til Nytte og Fordeel, hvorefter Sælgeren i alle Deele, saa vidt muelig, vil föye sig, hvad enten Kiöbet skeer under Haanden eller ved Auction da der iblant ander fölger med Gaarden, Hollænderiets Besætning og Redskab, samt alt der tilhörende Inventarium, tilligemed de derved indrettede skjönne Hæste Kiærne- og Mølle-Værk, og iblant den ved Gaardens Kiøb Hollænderie-Besætning en 70 Køer, der som Kalve har udstaaet den sidste her i Egnen grasserende Qvægsyge, og Resten er en Yngel og Tillæg af samme Sort Qvæg Skulle nu nogen Liebhaber fra Kiøbenhavn have Lyst til, at tilforhandle sig slig en Herligheds Fyendom, kan de enten udi Juni eller Julii Maaneder, let finde Leylighed, til Söes at komme hertil, meden Dragøes Skipper fra Nyehavn, af hvilke nogle Sommeren igier nem feyle enten her til Ladestedet Tree-Aae Mølle, eller næstliggende Fiellerup og Ryegaards Strande, og er saadanen Seyllads, der desuden, rettelig, kan gives Navn at en Lyst Reyse, paa saa beqvemmelig en Aarsens Tid ved ganskeringe Bekostning, med tøyelig Vini fuldendt paa een a to Dage. Meilgaard pr. Aarhuus en 20de May 1777. Jørgen Hansen Onenfeldt, der med indsendt lovlig Attes har beviist, at han er døbt i Querning Kirke Aar 1751, den 25de Julii, og som, under offentlig bekiendtgjort Skifte Behandling efter sal. Hr. Hans Pronlund, forrige Sogne Præst i Gjording Wem og Vuur Meenigheder, hans Morbroder, og i den Anledning til fornævnte Jørgen Hansen Ostenfeld skeete besynderlige og navnlige Jndkaldelse, har om sin i bemeldte sin Morbroders Stervboe indestaaende Arve=Part, fra Aalborg af, som Hattemager Svend hos mester Niels Christian Schalstrup, vexlet tvende Breve med mig, der begge af mig ere blevne besvarede; men som paa min sidste, ogsaa navnlige, sidste 26de Januarii skeete Jndkaldelse, og siden paa et mit Brev til ham til Aalborg, af sidste 5te April ikke var svaret, mindre indfundet sig, og om hvilken Rygtet siger, at han har forladt Aalborg. Denne Jørgen Hansen Ostenfeld er indres og indkaldes herved, at indfinde sig hos mig, for at giøre fuldkommen Reede og Rigtighed for sin Arv; og erklæres herved at, siden han ey efter Jndkaldelser har indstillet sig, staaer hans Arv paa hans eget Ansvar og Risico i alle Maader. Naur Præstegaard, den 18de Mai 1777. Jens Windfeld, Provst i Hierum Herred.