JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Vil man nu forfølge Parallelen med Moskau, saa maa man erkiende, at denne Stad er riig paa historiske Erindringer: Dens heeltemæssige Forsvar mod Tatarerne; dens seierrige Foretagender til at befrie sig fra Polens Aag; Fyrst Pochaskys og Kiøbmand Minins Tapperhed, til hvis Minde Jndvaanerne i Staden Moskau have opført et smukt Monument af Bronze. Alt dette opløfter Sindet og opvækker en livfuld Jnteresse for Carernes gamle Hovedstad, men den egentlige Nationalstolthed finder, som det synes, langt mere Næring i Petersborg. Naar Moskau minder om de gamle Russers ridderlige Dyder, saa repræsenterer Petersborg paa en værdig Maade det yngre Rusland, vore Dages oplyste og mægtige Rusland. Petersborg seer ud som et prægtigt Monument paa en fremmed Jordbund, som er erobret ved de russiske Vaabens Magt, og som er blevet vedligeholdet ved sine ophøiede Keiseres Genie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Moskaus Folkemængde behager formedelst sin Originalitet, eiendommelige Vittighed og dens Høflighed. Naar man møder en Almuesmand paa Gaden og spørger ham om Noget, saa kan man være sikker paa at han svarer beskedent og med Venlighed i det russiske Sprog, og man er viis paa ikke at blive affærdiget med det uslebne finlandske ey moiska (jeg veed det ikke), hvormed man bliver affærdiget paa Gaderne i St. Petersborg. J Moskau opholde sig, som det synes, især i Forstæderne, flere Folk af den simple Stand end i Petersborg, maaskee de ogsaa lade sig i denne Stad see meere paa Gaderne og i frie Luft. Der hersker ogsaa i Moskau langt mindre Luxus i Klædedragt. J Petersborg seer man om Søndagen og paa Høitidsdagen ikke en Stuepige at gaae ud, som ikke har en Hat paa Hovedet; men i Moskau lader hun sig nøie med en beskeden Hue. Derimod føre Kiøbmands konerne i denne Stad megen Stads, og det vidner om deres gode Smag, at de beholde deres Nationaldragt, som klæder dem saa godt, imedens man ikke kan bare sig for at lee, naar man seer i Petersborg russiske Kiøbmænds Koner og Døttre tragte efter de nyeste Parisermoder, for hvilke de hverken besidde Grazie eller Smag nok. J Moskau seer man endnu Sarasanen, en Kiole uden Ærmer, af Gros de Naples, besat med gyldne Tresser. En Kakoschnik (et Hovedsmykke i Form af et Diadem) af Fløiel, garneret med Ædelstene, eller af Kniplinger med ægte Perler og Duschagrewka besat med Zobel; den er et Slags Kappe, som betyder Siælevarmerinden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
J Moskau forekommer en aparte Skik, som man ikke veed noget om i Petersborg, nemlig den Maade, hvorpaa en ung Pige bliver begraven; der bliver aldrig baaret Sørgeklæder derved. Liget ledsages til Jorden af Koner og unge Piger i hvide og spraglede Klæder, som til en Festdag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
J Petersborg er det paafaldende at lagttage hvilken Higen der finder Sted efter Rang og Værdigheder. Vil man ved at passere Folk forbi, som tale med hinanden lytte efter hvad de tale om, saa vil man ofte blive overbeviist derom, f. Ex. Endelig har man dog forundet mig Titel af en Kollegieraad. Denne Herre er udnævnet til Oberst. Kiender Du Hr. N. S., Han er bleven Divisions-Chef, har faaet St. Wladimir Korset og s. v. - J Moskau har den patriarchalske Aristokratie Fortrinet. Her vil man høre Tirader som følgende: Han har nylig ægtet en Niece af Fyrsten Spiridon Matragewitsch; han har fulgt sin Tante, Akulina Gregoviewna, til Graven. Denne Wassily Jwanowitsch er en sei Olding, han vil ikke døe; hans adoptive Datter kunde godt bruge hans Formue for at faae sig en Mand, o.s. v. Jeg spurgte engang i Theatret min Naboe om, hvor er den gamle Herre med graae Haar, der i Logen, som var prydet med nogle Hæderstegn, Hvorledes, svarede han, kiender De ikke ham, han er jo en Neven af Fyrstinden Prascovia Anatowna.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Ved bekiendte Personer nævnes aldrig Familie=Navnet, da det antages at det er noget, som enhver maa vide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
J Petersborg taler man meget om Politik, Videnskaber og skiønne Konster, i Moskau taler man mere om huuslige Anliggender, Heste og Hunde. Forresten forstaaer man sig i denne Stad bedre paa at nyde Livet og at giøre sig virkelige Fornøielser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
J Petersborg er det en Modetone at anstille sig som at intet Nyttigt kan moere, men i Moskau overgiver man sig ganske utvunget til Fornøielsen; behager f. Ex ikke det Stykke, som opføres paa Theatret saa forlader man strax Komediehuset og søger at moere sig et andet Sted, ogsaa beskiæftiger man sig der mere med den indenlandske Litteratur. Jndvaanerne i denne Stad besidde megen patriotisk Følelse; dersom nogen vil i St. Petersborg dadle denne Stad, saa kan han let faae mange til at istemme, men vil nogen i Moskau tale ondt om Staden, saa er man færdig at stene ham. Men Petersborg har meget forud for Moskau ved sin udmærkede Reenlighed. – Den parqveterede Vei, som Keiser Alexander i de sidste Aar af sin Regiering lod anlægge igjennem Stadens Hovedgader indtil Kamen i Ostrow, bidrager meget til dens Forskiønnelse, hvortil Magen ikke let findes noget andet Sted. De sexkantede, nøie til hinanden føiede og med Mastix sammenkittede Træeblokke, hvorpaa Karetherne rulle afsted, saa rask og uden at rumle, er en ægte Keiserlig Opfindelse og vidner om den Velstand som hersker i St. Petersborg, Millionairernes Landsbye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
I Nærheden af Amsterdam er en liden Landsbye, som kaldes Millonairernes Landsbye. Den er alle gamle Kiøbmænds Elysium, det forjættede Land for alle Speculanter, som Lykken følger paa Børsen, i Amsterdam eller i begge Jndierne. Saasnart man seer en lung beladt smuk Berliner ankomme, hvoraf en Mand stiger ud med graae Haar, med en stor og bred Portofenille ved Siden, saa kan man være sikker paa, at den officielle Kronik for Millionairernes Landsbye har faaet Efterretning om hvo han er. Man kan giøre Regning paa, at han vil blive godt modtaget af sine Naboer, da han grunder sine Fordringer paa det behørige Antal af Bankosedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Alle disse Nabods, som ankomme fra de forskiellige Sider, danne tilsammen en Korporation, som har meget Mærkværdigt og Jnteressant ved sig for Jagttagerne. De have alle udvalgt denne liden Afkrog som en Mellemstation imellem denne Verdens Sorger og det Paradiis, som de forvente i hiin Verden. De komme hertil med mangehaande Erindringer om Kiøbmands Affairer. Om Aftenen, naar de alle komme sammen, tale de som Soldater i deres Bivouak, om deres Fægtninger, hvorledes de have begyndt med at fragte et Fartøi, eller sætte deres Penge i Kanal=Aktier, hvorledes de have lidt et Tab ved en Bankerot, og hvordan de endelig ved et dristigt Koup have retableret deres Lykke, og de slutte deres Fortælling med at forklare deres nærværende Velstand. – Alle Beboere i denne Landsbye repræsentere i det Store den Jdee, som man i Almindelighed giør sig om Hollænderne. De have store smukke Huse, omgivne med Hegn og Haver, med en fortreffelig Baggrund, Træerne udskaarne i Form af Vaser og Pyramider, og Kupidos Statue, i Enden af Alleen ganske i Smagen af Ludvig den 15des raffinerede Tidsalder. Men de komme sieldent i deres Haver, og i deres rummelige Palads beboe de kun et snevert og beskedent Værelse, et Slags Studerekammer. Kun paa en Høitidsdag stige de et Par Etager i Veiret, aabne Døren til de store Sale, indbyde deres Giæster, som der forefinde de kostbareste Tepper og Tapeter og forgyldede Meubler. J 5 til 6 Timer hersker lutter Ødselhed, man varter op med de udsøgteste Vine. Om Aftenen, naar Selskabet har begivet sig bort, slukker Værten Lysene og lukker den prægtige Salon i og flytter atter ind i sin simple og snevre Stue. Det hører til Hollændernes Karakteer, paa den ene Side at overlade sig til materielle Bekymringer og at fordybe sig i de smaaligste Detailer, og paa den anden Side at overgive sig til det yppigste Vellevnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
(En oekonomisk Aand er et Grundtræk i en Hollænders Karakteer; deres Hang til Sparsomhed stikker ofte pudseerligt frem naar de udvise den største Overdaadighed. Det er Hollændernes Grundprincip at lægge Penge op hvorledes Tiderne saa ere beskafne; og naar Penge ere ingen andensteds at faae, saa kunne de findes i Pengekisterne i Amsterdam imod tilbørlig Sikkerhed.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Nyeste Post Efterretninger. J England klages over Pengemangel for nærværende Tid, Aarsagen dertil et at 50 Millioner Pd. St. udkræves til de Jernbaner som skulle anlægges i Landet; man beklager nu at saamange Millioner ere blevne deponerede i de amerikanske Biergværker, som kunde blive fordeelagtigere brugte i England selv. - Det er begribeligt at Prisen paa Jern stiger i England. - Jnteressen for dette saa vigtige Kommunications-Middel tager ikke mindre til paa Fastlandet end i England. J hvilken Grad Kapitalisterne ere overalt villige til at sammenskyde Peng til Anlæggelsen af Jernbaner, sees af at Planen nu er færdig til en Jernbane imellem Brüssel og Paris og derfra til Lyon, som vil koste 120 Milloner Franker, og man har allerede Løfte paa at erholde denne uhyre Kapital. Banen imellem Brüssel og Mecheln bliver i den Grad besøgt, at en nye Bane maa anlægges imellem disse to Stæder. - Det synes at blive en paatrængende Fornødenhed, at en Jernbane bliver anlagt imellem Altona og Kiel. - J det industriøse Sachsen har man uafladelig Jernbaners Anlæggelse i Tankerne; to saakyndige Mænd ere hentede dertil. Sir James Walker fra England og Køhler fra Amerika. Den sidste leipziger Messe har havt et heldigt Udfald, især har Afsætningen af Klæde og Silkevarer været god, de tydske Jndustrie produkter have i mange Poster erholdet Forrangen for de udenlandske, og den sachsiske Jndustrie frem blomstrer betydeligt. - En Hr. J. Faber i Karls ruhe har opfundet en Talemaskine eller en Maskine, som kan frembringe artikulerede Lyd og tydeligt efterligne den menneskelige Stemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Jernbanernes Anlæggelse vil tiene overordentligt meget til at beskjæftige den i disse Fredens Dage saa stærkt tiltagende Folkemængde; desuagtet udvandre mangfoldige Mennesker til Amerika. Til Kanada alene indtil Begyndelsen af September over 10,000. Mangfoldige Jrlændere udvandre tilde forenede Stater, i Newyork beboe de et eget Qvarteer af Staden, og et nyt maa opføres for at rumme dem, men man klager der over deres Hang til Drukkenskab og deres uroelige Gemyt, man vil derfor ved en nye Lov søge at udlukke dem og alle Jndvandrede fra at faae Jndflydelse paa Valgene- De forenede Stater ere ikke heller et aldeles lykkeligt Land, uagtet de ere Friehedens, Staterne Ohis og Michigan have ført en ordentlig Krig med hinanden, en Udsoning er nu endelig tilveiebragt. Den store Strid imellem Slaveriets Forsvarere og Bekæmpere vedvarer bestandigt: Almuen tillader sig paa mange Steder meget voldsomme Handlinger; og fra Staten Nyyork klages over hyppige Mord brande. J Mexiko er det roeligt; det aristokratiske Partie har for Tiden Overhaand, men der hersker megen indvortes Giæring og Misfornøielse i Landet. - Peru er heriet af indvortes Oprør. Det nordlige Brasilien, hvor Negerne og Jndianerne faae Overhaand, er i en beklagelig Forfatning; desuagtet ere de brasilianske Fond nyelig stegne. Storbrittanien gaaer Alt fremad, og Ministeriets Viisdom prises, Friegivelsen af Handelen paa China har tilveiebragt en langt større Jndførsel af Thee og raae Silke, og til bedre Kiøb end forhen. De nye Forandringer med Hensyn til Fattigvæsenet frembringer de heldigste Resultater; de Fattiges Antal og Fattigskatten tager af da man holder dem til at arbeide. Forsøget paa at forvandle Negerskaverne til frie Arbeidere lykkes fortreffeligt. Skibsfarten tager saameget til, at England og Skotland, besidde omtrent 500 Dampskibe til Koffardiefarten, 76 nye Dampskibe ere under Bygning, og Jernbaner ville snart bedække hele Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Jfølge Beretninger fra Alexandria af 18de August vil den ubøielige Mehemed Ali ikke opgive sin Plan at betvinge det altid ubetvingelige Arabien, hvorved han kun forøder sin Folkekraft og sine Skatte- Man har villet vide at Efterretningerne om Drusernes Oprør er ugrundet, men nye Efterretninger fra Smyrna bekræfte dem. Jbrahim staaer med 12000 Mand ved Tarsus i Cilicien; et uvist Rygte siger at han skal være bleven slaget af Druserne. De ægyptiske Skibe krydse paa Kysten, fra disse søger man at giendrive Rygterne om Jbrahims mislige Stilling. Det er mærkværdigt at der bestandigt fortælles, at Mehemed Ali under sine Vanheld, søger mere en Støtte i Rusland end i Frankrige. og England, ogsaa kan formodentlig Rusland være mindst tjent med Mehemed Alis Undergang. Konstantinopel skal Pesten paanye gribe om sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Marskal Clauzel har installeret den nye Bei i Titeri med følgende Ord: J de Franskes Konges Navn, som Regentskabets eneste og fande Sultan, udnævner jeg Dig til Vei. Han overleverede ham derpaa en Yatagan i en Guldskede og en guldbroderet Silke=Kaftan. 150 arabiske Chefer vare tilstede, som bleve serverede med Kaffe af Marskallens Liberie-Tienere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Den 17de October ankom Hs. Majestæt den russiske Keiser til Warschau, hvor han blev modtaget med stor Jubel, og Staden var illumineret med megen Pragt. - Den 15de October kom den østerrigske Keiser og Keiserinde tilbage til Wien fra deres Reise til Bøhmen Man har faaet den ubehagelige Efterretning at Cholera er udbrudt i Venedig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Hs. Majestæt Kongen af Holland har, ledsaget af Prinsen af Oranien og Prins Friederich, aabnet den 19de October Generalstaternes Forsamling, med en Tale, hvori han sagde: at Landets politiske Tilstand var bleven uforandret, og at ved den vedvarende Mangel paa Leilighed til at ordnedet forstyrrede Forhold imellem Nederlandene og Belgien, paa en Maade, som kunde harmonere med Landets Ære og Fordeel, og ved Avisheden om den Tid, naar gunstigere Udsigter kunne tilbyde sig, saa havde han fornemmelig henvendet sin Opmærksomhed paa saaledes at indrette de indvortes Anliggender, at Trykket af de overordenlige Omstændigheder, hvori Landet befinder sig, skulde blive mindre føleligt, hvorfor han havde udstædet udstrakte Permissioner, ved Armeen. Landets Pengeresoureer vare blevne formerede ved Tilværten af Handelen paa Ostindien. Landets indvortes Tilstand var tilfredsstistende: Skibsfarten og Handelen tage til. Fabrikvæsenets Fremskridt i de sidste to Aar overgaae al Forventning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Høsten har været heldig, Fiskerierne indbringende o. s. v. Koloniernes Flor og de Fordele, som de afgive, tillade at formindske Paalæggene. Lovforslag skulle blive forelagte til at forbedre Agerdyrkernes Kaar. Talen sluttedes med Yttringer af Taknemmelighed mod det guddommelige Forsyn, for det Held, som var forundet Landet, uagtet de politiske Forholds Vanskelighed. Hollands Folkemængde har i de sidste 10 Aar erholdet en Tilvært af 220,665 Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 17de October er ankommen til Paris, ifølge hvilken Don Karlos er bleven nødt til at rømme Estella, og bliver heftigt forfulgt af Dronningens Tropper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Moniteuren af 17de October beretter, at Saragossa er roelig; at 10,000 Portugisere skulle rykke ind i Spanien; at de Christinos skulle have slaget Karlisterne i Katalonien med Udlændingernes Legions Biestand, som kommanderedes af Oberst Fer rari, og taget 500 Mand tilfange. Las Navas havde endnu ikke underkastet sig, og Arguelles Partie vil endnu bestandig tage Konstitutionen af 1812 Forsvar. - En Koureer, som har forladt Madrid den 10de October, beretter, at de 10,000 Portugisere ere allerede gaaede over Grændsen. Den engelske Gesandt, Hr. Villiers, skal have bevirke denne Jntervention. Jfølge Efterretninger i Journal des Debats og i Bladet Times skulle Karlisterne tage meget til og blive farlige i Katalonien. Haabet er henvendet paa Minas Ankomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
J Paladset Luxemburg i Paris blive store Forberedelser gjorte til Fieschis Proces; mange Atter blive trykkede i det Kongelige Bogtrykkerie. Kammeerne i Arresten sættes istand, og Bænke opstilles Audiencesalen; i Maurice har en vis Villon de topole frievillig stillet sig som Deeltager i Attentalet af 28de Juli, man holder ham for forrykt Fieschis Medskyldige, Sadelmageren Morey, er ikke bod; men man tvivler paa hans Helbredelse. Journal des Debats, som er en respestabel Authoritet, siger: at Fleschi affekterer en Rolighed og Tillids hed i den Grad, at man kunde holde den for oprigtig; men han kiender godt sin Stilling; uagtet han synes at giøre sig store Forventninger om den Maade, hvorpaa han vil forsvare sig mod Pairernes Ret. Han har besluttet ikke at ville skaane dem som Undersøgelsen fremstiller som hans Medskyldige, og han lover at ville, ved den offentlige Audience, aabenbare Ting, som ville sætte Frankerige og hele Verden i Forbauselse. De Detailler, som han hidindtil har angivet, have ikke udbredet meget Lys over Attentatet. Fieschispaser gierne; for nogle Dage siden skrev han et Brev til den Kgl. Prokureur, for at anmode ham om, en Samtale under fire Øine, og bad ham at besøge sig i Fængslet. Brevet endtes med de Ord: De vil kunne træffe mig hiemme hele Dagen. - Pepin er derimod meget forsagt: han har havt livfulde Discussioner med Fieschi. Man har i en Dagbog af Fleschi fundet en Jndtægt af 30,000 Franker; han har hidindtil ikke villet meddele nogen Oplysning om hvorfra han har faaet og hvortil han har brugt disse Penge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Da de politiske Udsigter ere meget fredelige, saa blive mangfoldige Soldater permitterede af den franske Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Den Keiserlige russiske Stabsofficeer, General Suchosanet, som mistede et Been i den polske Krig, er ankommen fra Tøpliz til London med en overordentlig Mission.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Fra Bergen berettes under 11te October. Ligesom Handelen i indeværende Aar synes i Almindelighed at have været i Tiltagende, har det i Særdeleshed været overordentlig livelig i denne Stad, hvis store og rummelige Havn i Løbet af August og til Midten af September Maaneder har været saa opfyldt af Handelskibe, som udlossede og indtoge Ladning, at en Rhederbaad med Nød kunde komme frem. Foruden Fartøier fra Omegnen, vare her over 300 Handelsfartøier af alle Nationer paa engang forsaml de. – Beretningerne om Sommer-Sildesiskeriet i de nordlige Egne ere i enhver Henseende meget tilfredsstillende, og flere derfra ankomne Fartøier have medbragt fuld Ladning. - Morgenbladet af 4de dennes indeholder følgende Beretning, dateret Moe Præstegaard i Øvre Tellemarken den 15de September: Fra den 8de dennes var det heret overordentlig stærkt Regnveir. Elve, Ager og Bække ere traadte over deres Bredder og have anrettet stor Skade paa Sognets Veie og Broer. Sæden staaer endnu for det meste ude, men afskaaret, og hvis Veirliget vedbliver saaledes staaer den Fare for at raadne. En frygtelig Begivenhed indtraf her paa Præstegaarden afvigte Mandag Kl. 8 om Morgenen, da et stort Jordskreed fandt Sted omtrent 300 Skridt fra Præstens Bolig, hvilket fremstyrtede i en lige lang Afstand. Til al Lykke kom hverken Mennesker eller Boskab til Skade, hvilket dog lettelig kunde havde været Tilfældet, da Skredet tog sit Løb mod den, almindelige Landvei, hvor mange Folk dengang passerede med Boskab paa Tilbageveien fra Herregaardene. Flere Stene af over tre Alen i Giennemsnit og en Mængde store Træer bortførtes og ligge adspredte paa Markerne. Et forfærdeligt Drøn, ligt den stærkeste Torden, ledsagede den skrækkelige Naturscene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 24de October. Atter har Opdagelsen af en betydelig Kassedeficit hos en under Hofetaten sorterende Regnskabsbetient heri Staden tildraget sig almindelig Opmærksomhed. Om Størrelsen af den Sum, for hvilken Staten ved denne Leilighed er bleven besvegen, torde man neppe endnu have erholdt fuldstændig Kundskab. Den angives til ikke ringere end 40,000 Rbd. Aalborg den 19de October. Hovedgaarden Børglumkloster med Bøndergodset og alt Børglum Sogns Konge- og Kirkekorn-Tiender blev solgt til Hr. Kand. Jur. Rotbøll fra Kiøbenhavn, for 172,000 Rbd. Sølv. Hovedgaarden Vreilevkloster og Vreilev Sogns Konge- og Kirkekorn-Tiender er solgt til Hr. Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Koefoed i Hiørring, for 8,500 Rbd. Sølv. Salgene af begge Gaarde ere skeete ved Auction den 13de dennes, Boets øvrige Tiender bleve for største Delen ikke solgte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Den 9de August, medens Kolonie=Skibet laae i Havnen ved Kolonien Omenak, i Nordre Grønland, blev den for Kolonien opbyggede Kirke af Træ høitideligen indviet af Hr. Missionair Funch, ved forenet grønlandsk og dansk Gudstieneste. Efter Gudstienesten gjorde Koloniebestyreren Hr. Fleischer Jndbydelse til et Pengesammenskud til en Altertavle og et Orgelpositiv for Kirken, hvis Anskaffelse saaledes kan forventes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Slagelse. Den i sidste Avis omtalte undvigte Livsfange H. Hansen, blev sidstafvigte Løverdag paagreben her i Nærheden, og indbragt til Byens Arrest, hvorfra han Dagen derpaa atter blev transporteret til Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Et Fulmægtig-Embede, i Auctions=Kontoiret under den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret. 300 Rbd. Gage. – Alsted og Biergbye Sonekald under Aalborg, 129 Rdl. Kaldet er blandt dem, det er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Under General-Toldkammer- og Kommerce-Kollegiet: Toldkasserer-Embedet i Christiansted paa St. Croix. - Toldkontrolleur-Embedet i Lütjenborg, cirka 470 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Befordringer. Under det danske Kancellie. Den 14de October er Kand. Theol. C. L. Holst beskikket til Capellan pro persona for Høibye Menighed i Sielland."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Kiøbenhavns Børs-Cours den 25de October 1835. Hamb. 2 M. - a vista 203. Spec. 203 1/2. (d. 23. Oct. 1834, Disconto 4 pCt. Spec. solgtes til 12 Mk. 3 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s. Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito uden Renter i Sedl. 90, a 91 (i Fior 90 a 904.) Nationb.-Obl. (af Laanet d. 2. Febr. 1820) i r. S. 102 ½ 4 – Dito i Sdl. 101 1/2 a - Rbd. Norske Speciesedler 179 a 179 1/2. (i Fior 171 1/2 a 172). Svenske Sedler 48 1/4 a 48 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
3 pCt. engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 1/2 - Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21. Juni 1834) Dito dito i r. S. 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a Nye dito dito i r. S. til 4 pCt. 100 ½ 4 - 4 pCt. svenske HyppothekkasseObl. Bco. 94 4 - 4 pCt. uopsigelige norske Stats Obl. lydende paa norske Species. - 4 pCt. Rigsbank=Obl., Renten. pr. 6te Januar, 102 ½ à - Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Kiøbenhavns Torvepriser den 23de October. Rug, Td. . . . 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, 6 r., Td. 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. 34 4 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Flesk, grøns., L. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Smør, Pd. . . . Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 12 s. a - Rbd. 1 Mk. 14 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Siell. Smør, Fd. 12 Rbd. - Mk. - s. a 15 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Korsøer Skibsliste. Fra 1824de October.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-10-27
Jndkomne: Skpr. A. Christensen af Lysekil, fra Norge, med Trælast. H. A. Korseberg af dito, fra dito, med dito. Udgaaede, Skpr. R. Raahauge af Marstal, til Svendborg, ballastet. D. Nielsen af Korsøer, til Nyborg, med Som og Spiger. P. R. Kruse af dito, til Kiøbenhavn, med Kornvarer &c. N. Petersen af Flensborg, til Flensborg, med dito og Huder &c. O. H. Kock af Ærøeskiøbing, til Norg(ved Forbiseiling), med Kornvarer. Dans.