JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-01-12
General Emo skal, som der siges, begive sig ufortøvet til Corfu, for sammesteds at tiltræde Commanden over en nye Eskadre, som skal gaae til Archipelagus, for at beskytte de Venetianske Øer, der trues med fiendtlige Jndfald.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Af et Brev fra Tunis af 20de November seer man tydelig, at Regieringen sammesteds er i stor Forlegenhed. Det heder i samme: "Beyen, som forlod sig meget paa Capitain Pacha og den af ham belovede Bistand, seer sig nu bedraget i sit Haab, og befinder sig i kritiske Omstændigheder, saasom de 2de fra ham afsendte Ministre allene have faaet til Svar, at de nu værende Omstændigheder, Divanets Ordrer, Uroelighederne i Egypten og et foretagende Feldttog forbandt ham til at nægte Beyen den Bistand, som han i roeligere Tidsløb ikke skulde have afslaaet ham. Han maatte altsaa være betænkt paa, at forsvare sine Stater saa godt han kunde, hvortil han af Hiertet ønskede ham god Lykke. Dette Svar blev Folket bekiendt, iblandt hvilket der strax yttrede sig oprørske Bevægelser. Jndbyggerne i Susa og Sax have gjort Forestillinger, hvori de vise, hvor meg a Skade de have lidt, og samtlig forlange Fred. Adskillige Medlemmer af Regieringen opmuntre hemmelig de Misfornøiede, og for nogle Dage siden bleve om Aftenen 3de Mohrer arresterte, som vil de stikke Regieringens Skibsverser i Brand.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
London, den 22de og 26de December. Fra en sikker Haand har man faaet at vide, at Cabinettet i Lissabon vedbliver at paastaae, at det som en Præliminair Artikel i den nye Handelstractat med Storbrittannien skal fastsættes, at de i Engeland betalende Afgivter af den Portugisiske Viin herefter ikke skal stige over 20 L., og i Jrland ikke over 15 L. af Oxehovedet, under hvilken Betingelse Dronningen vil tillade Jndførselen af alle Storbrittanniske og Jrlandske Manufacturer i alle sine Europæiske og Afrikanske Stater, imod 10 Procents Afgivt af Værdien.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Private Breve fra Nye=Pork melde, at der imellem Staterne Neuhampshire og Vermont er opkommen stor Uenighed, og at samme gaaer saa vidt, at den sidste har truet med at begive sig under Storbritanniens Skyts. Ver mønt har endnu ingen Regiering, undtagen en Raadsforsamling, som reglerer Landet efter sine egne Love og er uafhængende af Kongressen. At vore Røvere ikke ere gandske gemeene Tyve, men under tiden endog Folk af Ære, beviser følgende Tildragelse: En Dame, som gik over Marken ved Jslington, mærkede bag sig 2de fordægtige Karle, som passede paa Leilighed til at plyndre hende, og hendes Frygt blev bestyrket, da hun saae endnu en ikke langt fra sig paa Fodstien, til hvilken hun gik, og med en Mine fuld af Fortroelighed bad ham beskytte sig imod Røverne. De seer ud som en retskaffen Mand, min Herre, sagde hun, men jeg troer ikke de Karle, som ere bag os jeg er bange for, at de ville plyndre mig, vil De beskytte mig Madame, svarede han, tag mig under Armen, og jeg vil bringe Dem uden for al Fare. Saasnart jeg vifter mit Tørklæde, skal De see, at disse 2de Karle, som have indjager Dem Frygt, skal gaae sin Vei. De ere mine Kammerater, og ri vilde virkelig have plyndret Dem; men eftersom man har Fortrolighed til mig, saa er jeg ikke Skielm nok til at misbrug samme. Hangeleidede hende og virkelig til lige i Nærheden af hendes Huus, og da hun bød ham en Guinee for hans Beskyttelse, afslog han det med de Ord: "Jeg haaber endnu at have alt for megen Ære til at kunne handle saa nedrig som den Advocat, lad disse Herrer Sortkapper tage Sportier, kjeg for min Deel holder mig for stor dertil. Fra Gibraltar meldes, at Algiererne have besluttet, at agere fiendtlig imod alle Europæiske Nationer, ikke engang Spanien selv undtagen, med hvilken de dog nyelig have sluttet en Vaabenstilstand. J deres Søehavne udruste de endnu 11 Skibe fra 42 til 18 Kanoner, hvilke tilligemed dem, som de allerede have i Søen, udgjør en frygtelig Søemagt. Franskmændene udruste i Toullon et Skib paa 50 Kanoner og 5 Fregatter, for at beskytte sin Handel imod dem; og Hollænderne have i samme Hensigt 2de Krigskibe i den middellandske Søe. – Stormen, som i October rasede paa Jamaika, har vel sammesteds gjort stor Skade, men er dog ikke at ligne med den, som samme har anrettet i Havan- og paa den hele Øe Cuba. Alle Plantager sammesteds ere ødelagte og Husene aftækkede; Jndbygggerne maatte hvert Øieblik frygte for at begraves under Ruinerne; de skiønneste Træer paa Øen bleve oprykte med Roden; J Havnen ved Havanna forulykkede 6 Skibe, hvoriblandt 2 med rige Ladninger; ikke et eneste Fartøi er kommet derfra ubeskadiget, og iblandt Jndbyggerne er, for at Ulykken kunde blive fuldkommen, udbrudt en Sygdom, som allerede har bortrevet nogle hundrede Mennesker. Paa Hispaniola har Stormen, raset ligesaa stærk som paa Cuba.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
J London ere fra den 12te Dec. 1785 til 12te Dec. 1786 døbte 9183 Drenge, og 8936 Piger, tilsammen 18119. begravne af Mandkiøn 10253, og af Qvindekiøn 10201, tilsammen 20454.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Paris, den 25de December. Nellike=Plantningen paa Øerne de France og Bourborhar en meget god Fremgang. J den Kongel. Hauge paa Jsle de France fandtes 1785 10000 unge Nilliketræer. Af 150 frugtbærende Træer har man samlet 100 Pund Nelliker. 130 af disse Nelliketræer have givet 30 til 40000 Frøkorn, og kun et eneste Træ har ydet 6000 saadanne. Det er udregnet, at man ved Slutningen af dette Aarhundrede kan have 7 til 800000 frugtbærende Træer. Hollænderne have paa Amboina og de øvrige Molucciske Øer ikke mere end 500000 Nelliketræer, hvoraf det ene med det andet regnes for at yde 2 Pund. Heraf forsyne de den hele Verden, med Nelliker. Vi behøve altsaa kun 250000 Træer, for at dele denne Handel med dem. Med Plantningen af Muskat=Træer gaaer det ikke saa godt, dog bare 10 Træer 800 Nødder i Aaret 1785. Men et Vindstød nedslog 300 Stykker, og gjorde, at man fik faa Planter. Dette bragte Bestyreren for den Kongel. Hauge i Isle de France paa det Jndfald, at formere disse Træer ved Aflæggere, hvilket og lyktes ham. J Januarii 1786 havde han allerede 450 Aflæggere, som alle besandt sig i god Stand.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Vor Kongelige Gesandt i Haag siges at skulle komme hertil efter Tilladelse. Om han, som nogle paastaae, har paa draget sig Arvestatholderens Fortrydelse, lader man staae ved sit Værd. Antipatrioterne beskylde ham for, at han ikke lidet har bidraget til de eftertykkelige Beslutninger, som Staterne af Holland paa nogen Tid have taget. At vor Gesandt ved det Spanske Hof, Hertug de la Vaugnyen, i Dag eller Morgen ventes hertil, giver ligeledes vore Politiker Anledning til alle Slags Formodninger. Formodentlig kommer han kun i sine egne private Anliggender, endskiønt mange paa staae, at man vil raadføre sig med ham angaaende Urolighederne i Holland, som bestandig mere og meere trækkes i Langdrag, da derimod Frankriges Jnteresse udfordrer, at de, saa snart som mueligt, blive bilagte.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Haag, den 30te December. Fra Gelderland har man faaet at vide, at Staterne af Friesland har skrevet til Oberste von Plettenberg, som commanderer i Hattem, at han ikke skulde blande sig i de borgerlige Tvistigheder, og at Arvestatholderen derpaa har holdt det for raadeligt, at lade dette Regiment, som har lagt der, siden Staden blev overvældet til Besætning, afløse ved en Bataillon af Oranien Gelderland. Samme er og virkelig den 21de December indrykket, og Regimentet von Pletten berg afmarcheret under et almindeligt Frydeskrig, som blev geleidet af de nedrigste Skieldsord og Forbandelser.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Dresden, den 1ste Januarii. J forrige Maaned fødde en Drabants Kone her et besynderligt Misfoster til Verden, nemlig tvende i hinanden voxte Drenge med et eneste Legeme, paa hvilket der for oven og neden var et Hoved. Til det ene Hoved var voxet en ordent Resten havde dette Misfoster 2 Maver, 2 Hierter, 2 Lun lig Haarpung, og til det andet en kjødagtig Kugle. For ger og 2 Avlelemmer. Det er bleven anatommeret paa det herværende Theater.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Kiøbenhavn, den 12te Januarii. Den 18de October f. A. er Studenten Frederich Christian, Den 29de Nov. er Studenten Joachim Friderich WinsnæsFortling beskikket til Copiist ved Finants=Collegii Secretariat. udnævnt til Copiist ved bemeldte Collegii Secretariat. Den 8de December er den personelle Capellan Hr. Mathias Abel allernaadigst beskikket til Sognepræst for Hosangers Præstegield i Bergens Stift. Den 22de ejusdem er Byefogden, Viborg, Thomas Wissing, ligeledes beskikket at være tilligemed Vice=Raadmand sammesteds; Student Hieronymus Reimer beskikket til Catechet ved Domkirken i Bergen; Sognepræsten Hr. Andreas Kragh allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Koldbye Menighed paa Samsøe; Student Peder Wulf ligeledes confirmeret at være Sognepræst for Endesløw og Wraabye Menigheder i Sielland; Student Peder Jacobsen ligeledes confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Brendekilde og Bellinge Menigheder i Fyen. Den 29de ejusdem er den residerende Capellan ved Nørre-Sogns Menighed i Viborg, Hr. Johan Henrich Petersen, allernaadigst beskikket til residerende Capellan ved Domkirken sammesteds.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Af Dato Christiansborg den 22de December 1786 har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en fælleds Forordning for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, Grevskabet Pinneberg, Staden Altona og Grevskabet Ranzau, angaaende Forældres og Formynderes Bevilling, som udfordres til deres Børns og Myndtlingers Egteskaber.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Land. huusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See No. 3.) c. Paa det at de Bønder, som vilde lægge sig efter den for dem saa nyttige Havedyrkning, ikke skulde mangle Opmuntringer, saa udsætter Selskabet end videre for de Bønder, som paa forbeskrevne Maade lader sig oplære i Havedyrke ning, følgende Premier: For den Bonde eller Bondekone, som herudi har bragt det til den største Fuldkommenhed, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For den derefter den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Denne Premie kan er allene æskes af Gaardmænd, men endog af Huusmænd. Ved paalidelige Attester maa det bevises, at den Æskende ejforhen har lagt sig efter Havedyrkningen, men at han derudi er oplært efter Bekjentgjørelsen af dette, at han selv i Sommeren 1788 har uden betydlig Hielp af sin Læremester bestyret sin Have, hvad og hvor meget han derudi haver avlet, om han haver solgt eller forbrugt det i sin egen Huusholding. Premierne æskes i December 1788. d. Da Propritærerne ved deres Opmuntring og Tilskyndelse meget kan bidrage til denne nyttige Sags Fremme, saa vil Selskabet og offentligen nævne og efter Omstændighederne med Fornøielse belønne de Landgodseiere, som befordrer Havedyrkningen iblant deres Bønder. e Selskabet vil ligeledes belønne Degne og Skoleholdere, som selv ved Havers Anlæg vil foregaae andre med et got Exempel. Alle ovenstaaende Premier udsættes i Dannemark særskilt for Jylland og særskilt for Øerne, og i Norge ligeledes særskilt baade norden og søndenfields. 41. Da Have=Dyrkningen især i Norge ikke haver gjort nogen Fremgang, saa vil Selskabet ydermeere dertil umiddelbar opmuntre Bønder og Huusmænd der i Riget ved følgende Premier: For den priseligste og største Flid udi en norsk Bonde=Haves Anlæg, begyndt 1787, udsættes 20 Rdlr. For den næste Flid, 10 Rdlr. For den dernæst, 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 4 Stifter i Norge. Premierne æskes inden Aarets Udgang 1788, og maatte med Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskaffenhed, de derudi avlede Urter, Roer og Rødder, samt deres Anvendelse enten i Bondens egen Huusholding eller ved Salg. Selskabet forbeholder sig ejallene nærmere at opmuntre og belønne Have=Væsenet i Norge, men vil endog belønne andre uden for Bondestanden, saasom Landsbye= og Bøygde=Klokkere.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
(Fortsættelsen følger i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Ved Tal=Lotteriets 340 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 38, 11, 52, 61, 56.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Liv=Rente Societeterne de No. 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkommer, og om Dødsfalde, indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold, derformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv=Renter fra Post=Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Atte ster, paa det Post=Contoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethver Stæds Postmester er beordret disse Attester samlede, og paa engang til General=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, haver de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke anmelder sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Contoir, hvorfra de Betalingen forlanger, forvendte, at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte, med maae herudi General=Postamtet ved Commissionairer affordres, eftersom slige Liv=Renters Betaling allene engang om Aaret, og ikke oftere paa Post-Contoirerne til Betaling bliver anviste. General=Postamtet, den 12te Januar. 1787.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Vexel=Cours, den 9de Januarii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 94 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 s. pr. Livr. tourn, Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 136. 14 Dages Sigt 137. 1. Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 1/2 14 Dages Sigt 133. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140; 14 Dages Sigt 141.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
AVERTISSEMENTS. Iblandt de Skrifter, som fortrinlig fortiener at oversættes i et i hvert andet Sprog, troer jeg, det tydske Skrift: Hallo's glücklicher Abend, at være et af de bedste og merkeligste. Forfatterens Hensigt med dette Verk har udentvivl været, at skildre en retskaffen Mand, der igjennem alle Livets Omvæltninger stedse er sig selv liig; en Mand, som blot ved Flid og Retskaffenhed opsvinger sig til en af de høieste Æresposter i Staten, og mod Enden af hans Dage, prydet med Hæder og graa Haar, meddeler sin unge og dydige Fyrste de bedste og klareste Oplysninger i mange vigtige og tvivlsomme Dele af Statsforvaltningen. J alle hans Taler og Handlinger finder man ham som den værdige Ægtefælle og Fader, den redeligste Ven, den fornuftige og velgiørende Jordegodseier, den sande Philosoph, men frem for alt, som den virkelig store Statsmand, ved hvis Veiledning en god Fyrste ufeilbarlig vilde bringe sine Staters Flor og fine Undersaatters Lykke til en stor Høide. Diffe Materier, blandede med endeel dehagelige og rørende Familie=Scener, gjør Skriftet ligesaa nyttigt som underholdende. Jeg agter derfor med allerførste paa mit Forlag at udgive en god dansk Oversættelse af bemeldte Skrift under Titel: Hallo's lykkelige Aften. Til ydermere Beviis paa dets Godhed, kan og tiene, at det i Original=Sproget, inden to Aars Forløb er bleven tvende gange oplagt, og modtaget og læst med meget Behag. At bidrage til mine Medborgeres Nytte og Fornøielse er herved mit Hoved=Øjemed. De, som altsaa maatte have Lyst til at eje dette i sit Slags ypperlige Skrift, og derved ville understøtte mit Forehavende, ville behage at lade deres Navne tegne hos mig. Skriftet udgiør ikke fuldt to Alphabeter og bestaaer af to smaae Dele i Octav. Det overlades til Subskribenterne for 2 Skill. Arket paa Tryk= og 3 paa Skrivpapiir. De, som maatte behage at samle Subskribentere, faae paa 10 Exemplarer det 11te frit. Simmelkiær, paa Adresse=Contoiret. Vetragtninger over Afhandlingen og Bondestanden i Dannemark, faaes tilkjøbs hos Agent Gyldendal i Silkegaden og hos Boghandler Hegelund i store Færgestrædet, for 20 s. paa Tryk= og 28 s. paa Skrivpapiir, indheftet koster den 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Etats=Raad og Landsdommer Hans Koeford og Landsdommer Bendz Bevilling at maae, som Skifte=Commissarier, efter afg. Greve Christian Rantzau, indkalde hans Creditorer i Aviserne. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 25de Octobr. 1786. Bendz. H. Dreyer. Saa og behørig protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren, Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. No. 9. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 25de Octobr. 1786. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J Mylius. Jørgensen. Og protocolleret af Rasmussen. No. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense Byetings=Ret Mandagen den 30te Octobr. 1786. L. M. Bend. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J G. Wandeler. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre-Jyllands LandsTing Onsdagen den 13de Decembr. 1786. under No. 1. Lautrup. Gierulff. Protocolleret af Hauch. Saa og det seenere til os ergangne Kongel. allernaadigste Commisforium bliver herved indkaldet alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Grev Christian Friderich Rantzau, til for os, som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier, at anmelde deres Prætensioner inden den i bemelte Bevilling foreskrevne Tid. Weistrupgaard og Odense, den 20de Decbr. 1786. H. Koefoed. L. M. Bendz. 7 i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, adi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Sognepræsten for Øster og Wester Alling Menigheder udi Aarhuus Stift, Provst Hr. Søren Klæstrups herom allerunderdanigst gjorte. Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som SkifteForvalter efter forrige Provst udi Sønderhald Herred, samt Sognepræst for Wivild og Weilbye Menigheder i bemelte Aarhuus Stift, afg. Hr. Jacob Spiellerup Thorup, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, udi de Aalborgske "Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Provst Jacob Spiellerup Thorup, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden berørte Tids Forløb hos Supplicanten, som Skifte=Forvalter, at Hanmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, " samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg. " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 5te Januarii 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befalig Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved ud pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornærdte afg. Provst og Sognepræst Hr. Jacob Spiellerup Thorup, enten i Henseende til Sønderhalds Herreds geistlige Ober=Formyndere, eller i andre Maader, da dermed at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, inden forskrevne Tids Forløb, ligeledes afsares de, som maatte skylde noget til Boet, at betale samme jo før jo hellere, for at undgaae Uleylighed. Alling Præstegaard, den 11te Januarii 1787. Søren Klæstrup.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
De almindeligst brugende Sorter Have Frøe, saa N. U. 2 og gode Asparges=Planter, faaes fremdeles indeværende Aar, som sædvanlig i Riibek Kloster hos Forstander, Niels Ussing.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Premier=Lieutenant. Justitsraad og Regimentsqvarteermester.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Da der ved Yderby i Ods Herred i Sielland den 19de November 1786 er i Land drevet en Bøgebaad omtrent paa 15 Tønders Størrelse, hvori befandtes en død Mandsperson, iklædt en blaa Kiole, stribet Vest, og en Blaarlerreds Skjorte med Bogstaver A. M. S., et Par blaa Buxer, 2 Par Lerreds dito, blaa Strømper, og en Træeskoe paa den venstre Fod, om Halsen er rødt og et blaat Tørklæde, paa Hovedet en Bomulds Hue, og en liden rund Hat. Og Natten til den 21de December 1786 er ved Evbeløche Mark i bemeldte Ods Herred ligeledes drevet i Land en Bøgebaad, hvori fandtes døde Mandspersoner, der ene iklædt en blaa Klædes Munderings Kiole med smaa toppede klare Knapper, røde Opslager og Kraver, blaa Rabatier, hvid Vest, gulebrun Klædes Buxer, og korte Støvler, samt en rund kantet Hat, og den anden ligeledes en blaa Klædes RunderingsKiole med røde Opslage og Rabatter, gule Knapper, og Knap hullerne kantet med hvide Baand, hvid Undermundering, og korte Støvler, saa bliver det herved til alles Efterretning bekiendtgjort med Anmodning, at de, som maatte tilhøre bemeldte Baade, vilde derom melde sig hos mig Kammerraad og Forvalter Hansen paa Egeberggaard i bemeldte Ods Herred, siden disse Bøgebaade som er trukken op paa Landet behøver Jagttagelse, naar Vaarvinden begynder, om de skal bevares fra Fordervelse. Egeberggaard, den 30te December 1786.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Ved udstædt Proclama, som den 16de August f. A. er læste Siellands Landstings=Ret, og den 21de dito ved Storehedinge, Byeting, er vel Debi= og Creditorerne udi Landvæsens=Commis fair Christen Brasch af Storehedinge, hans Opbudsboe indkaldede, men da det erfares, at velmeldte Brasch, som tillige privilegeret Farver og Handelsmand, har handlet med adskillige saa finde vi, som udnævnte Opbudsmænd, for desbedre at kund erfare Boets Tilstand førend videre dermed foretages, end vide re fornøden, herved at indkalde de af Boets Debr. og Creditorer, som endnu ikke have meldt sig, at møde ved Forsamlingen ud meerbemeldte Brasches Opbudsboe Onsdagen den 14de Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, de Første for at betale hvad de maatte være skyldig, og de Sidste for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer a., da enhver skal vederfares Ret, i Følge Lov og Anordninger. Herfølge og Holtug, den 4de Jan 1787. Nobr. Richardt. Christian Christensen Aariis, som paa Møllerne her i Egenen har opholdt sig som Møllersvend, og tilsidst paa nogen Tid var til Huse hos Christian Hansen, Gaardmand i Gramløse her paa Godset er afgangen; hans Arvinger der skal være en Broder i Kiøbenhavn og en Halvsøster ved Slagelse, hvilken sidste ikke vides enten er levende eller død, men har Børn, saavelsom Boets Credi= og Debitorer meldes, at Skiftet foretages her paa Gaardens Skriverstue den 7de Februarii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid de ville møde eller møde lade, da Skiftet ellers sluttes; Stervboets Eiendeele er ved Auction udbragt til 11 Mk. 10 s., som Boets hele Jndtægt. Aastrup, den 27de December 1786.
Berlingske Tidende, 1787-01-12
Paa høye Herskabets Vegne, Müller. R. C. Hollænderiet ved Ringsted Kloster, bestaaende af 200 Køer, kan faaes paa billige Conditioner til Forpagtning udi 2 Aar, fra May 1787 til May 1789, enten underhaanden eller og ved offentlig Auction paa bemeldte Ringsted Kloster den 28de Februarii førstkommende. Til alle Vedkommendes Efterretning meldes 3de gangen disse Tidender, at Skiftet efter afg. Hr. Jørgen Nicolai Achan Gimlinge i Vester Flakkeberg Herred, foretages til Slutning Torsdagen den 8de Februarii d. A., Kl. 9 Formiddag, paa Skiftestedet. Eggesløsmaale, den 6te Januarii 178.