JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Jøderne her skikke sig ganske følelig efter de nye Indretninger, og ville gjerne sende deres Børn i Rormakskolerne; at de kunne lære det tydske Sprog, paa det de i Fremtiden kunde bruge dem ved deres Documenter og Skrifter, Paa Hans Helligheds befaling er udenfor Sebastians Port udi Hr. Safti Viinbierge bleven gravet, hvor man ved en Steen, som var bleven funden, meente at have opdaget de Scipioners Begravelse, og der fandtes en stor Urne (Begravelse=Potte, hvis ældgamle Paaskrift tilkiendegav, at Lucius Cornelius Scipio Barbatus var der begraven, som var Consul i Rom 455 Aar efter Byens Anlæg, følgelig 300 Aar for Christi Fødsel. er 15 Ar For almindelig at udbrede Linned=Manufacturerne i Dannemark, denne saa betydelige Green af den indenlandske Vindskibelighed, og at lette de linnede Vahres Forarbeidelse, og at gjøre dem mindre kostbare, har Hs. Majestæt, Kongen allernaadigst behaget at resolvere, at Spindeskolerne skal efterhaanden være forbundne med de allerede begyndte Læseskoler i Landsbyerne, og til at fremme denne vise Hensigt, er her anordnet en Commission. Med denne Indretning bliver gjort Begyndelse i Sielland, Laaland, Falster og i Aarhuus Stift. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
En Præst paa Landet skulle prædike over vores Søndags Evangelium paa Midfaste=Søndag, hvor 5000 Mænd, bespises med 5 Bygbrød og 2 smaae Fiske. - J det han oplæste Texten, tog han Feil, og læste 5000 Brød, og 5 Mænd. - - Det var, - sagde Smeden der i Byen ganske høit, - slet ingen Kunst, thi det kunde jeg og giøre. - - Præsten, som derover blev fortørnet, androg ufortøvet Smedens usømmelige Opførsel for biskoppen, og Smeden blev mulcteret paa nogle Rixdaler til Byens Fattige. - - Næste Aar efter, da Præsten havde samme Text, tog han sig vel i Agt, at læse rigtig; glad over, at være sluppen saa vel derfra, kunde han ikke bare sig for at sige høit til Smeden, paa Prædikestolen. - Kan du nu giøre det, kloge Mester Smed, – Nei, svarede Smeden, det kan jeg et giøre, - men dette veed jeg, at jeg for samme Evangelium fødte de Fattige i Fior, og nu skal saamænde Far føde dem i Aar. - Farvel Far, nu gaaer jeg ud til biskoppen. - Præsten blev derpaa ogsaa efter Smedens Angivelse mulcteret, og tildristede sig aldrig sin Levetid mere at prædike den Søndag. R 52 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Befordringer. Den 5te October f. A. er Kammerjunker Johann von Schøller udnævnt til Resident ved det Kongel. Pohlske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Den 2den Jan. 1782 er Johan Andreas Muhlenstedt forundt allernaadigst Bevilling at maae nedsætte sig i Kiøbenhavn som Apoteker. Den 16de Januarii er Studiosus Halvor Olsen Arntzen confirmeret at være Capellan pro Persona til Grue Præstegield i Aggershuus Stift. Den 23de Januarii er Studiosus Nicolai Sølver confirmeret at være Capellan pro Persona til Næs Præstegield i Aggershuus Stift. Den 6te Febr. er Sognepræst Hr. Terchild Nicolai Brandt confirmeret at være Sognepræst for Fausing og Anning Meenigheder i Aarhuus Stift. Veyer og Maaler Dine Bredal beskikket at være tilligemed vice Raadmand i Randers. Den 13de Febr. er Byefoged Poul von Aphelen beskikket at være tilligemed Veyer og Maaler i Øster=Riisøer. Sognepræst Hr. Hans Christian Theestrup, ligesaa at være Sognepræst i Ahrendahl. Den 20de Febr. er Capellan Hr. Hans Hammer beskikket at være Sognepræst for store og lille Fuglede Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Erlandt Brandt ligesaa at være residerende Capellan i Corsøer og til Annexet Taarnborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Prædikanterne paa Midfaste=Søndag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Catechet Waillow. Frue K. Hr. Seidelin Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
J tilkommende Uge prædiker i St. Knuds Kirke, Onsdag Hs. Høyærværdighed Hr. Biskop Ramus. I Graa brøder Kirke: Mandag Hr. Achen; Tirsdag Hr. Prof. Ancher; Torsdag Hr. Seidelin. Nr. 153 er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 21de Febr. Sr. Niels Jørgensen, Nyerup, forhen Høker, 82 Aar; den 23de Hr. David Reich, Borger=Fændrik og Guldsmed, 56 Aar; den 25de Mad. Sara Holm, Seyl=Flag og Compas=Mager, Werners Hustrue, 29 Aar; den 26de Sr. Daniel Boch sen, Kleinsmedmester, 55 Aar; Jfr. Else Marie Buchstrup, 50 Aar; den 27de Hr. Jens Rasmussen Cronborg, Jndformator ved det Kongel. Opfostringshuus, 26 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Fra Bayern, den 16de Februarii. Bayern er saaledes oversvømmet med Røvere, at de ligesom bevæbnede Tropper drage frem paa Landeveien, og vove sig endog til Portene af Residentstaden. Sikkerheds Commanden er derudover bleven forsterket. Der sidde fleere end 100 Røvere allerede i Fængslerne, og de piinlige Straffe for Misdædere ere blevne skærpede. De aftakkede Amtsfolk, efter hvis Reduction dette Pak skal saaledes have taget Overhaand, skal, som der siges, igien indsættes i deres Betieninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Paris, den 19de Februarii. Da Hans Kongelige Høyhed Dauphinen i disse Dage var paa Jagt med Hans Majestæt, flyede han sit Gevær, da Jagten havde Ende, til den Kongelige Staldmester Hr. Chambord; men han var saa ulykkelig, at Bøssen gik af og Skuddet med saadan Magt igiennem hans Skulder at han til største Bedrøvelse for Hans Kongelige Høyhed ligger dødelig fog deraf. Hr. Marcoz, Livmedicus hos Hans Kongelige Høyhed, og som er en fortroelig Ven af Hr. Chambord, blev, da han var overværende ved de chirurgiske Operationer, saa forskrækket over den Tilstand, hans Ven befandt sig i, at han maatte, gaae bort, og neppe var han kommen tilbage Nr 154 Rdlr. her til Byen, førend han fik et Slagflod, hvoraf han Dagen derpaa døde og i gaar blev begraven i den hellige Rochus Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Paris, den 22de Februarii. Den tredie i denne Maaned er Maria Anna Androl død i en Alder af 98 Aar, 5 Maaneder og 15 Dage, hvis Død af den Aarsag er værd at bemærke, at hun har havt 2 Actier i den 6de Classe af den ved Edict i Aaret 1696 oprettede Toutine, hvoraf hun i Begyndelsen nød 50 Livres Rente, hvilken med Tiden saaledes tog til, at hun fra det Aar 1755 har have 16765 Livres til Jndkomst deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Bekiendtgiørelser. Fra Odense Adresse Contoirs Bogtrykkeries Presse er udkommen: den af Hr. Birkedommer Bye= og Raadstueskriver, samt Herretsskriver Busch i Faaborg, den 5te December sidst afvigte holdte Tale paa Faaborg Raadstue, ved Overleverelse af en stor Guldmedaille pro meritiohvilken Hans Kongelige Majestæt allernaadigst haver forundt Skibsbygger Hans Andersen Møller, fra Thor finge Øe, Throense Bye, efter det Høye General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegii allerunderdanigste Forrestilling, til Belønning for bemeldte Skibsbyggers udviste besynderlige Flid og Duelighed i Skibsbyggeriet, saavelsom Høybemeldte Collegii Høyrespective Skrivelser herom, til Magistraten i Faaborg, og Kiøbmand Hr. Jørgen Ploug sammesteds, item fornævnte Skibsbygmester Hans Andersen Møllers samme Tid og Sted aflagte Taks gelse. Denne Tale er at faae hos Hr. Birkedomme, Busch og Hr. Procurator Petersen i Faaborg, og herpaa Contoiret for 12 s. Ligeledes har og den af Hans Høyærværdighed Hr. Bi skov Ramus holdte Talle ved Hr. Professor Taubere, 15 Ark Jndsættelse til Rector=Embedet i den latinske Skole udi Odense den 15de October 1781, forladt Pressen, ligesom S. T. Hr. Professor og Rector Taubers tvende ypperlige Taler, første ved Rectoratets Tiltrædelse her i Odense, og sidste ved Hs. Kongelige Majestæts Fødsels=Dags høytidelige Holdelse her paa Gymnasio, ere under Arbeide, og som samlede efter den største Deel Subscribenteres Anmodninger, til alles saa meget mere Behag ligeledes hastigst kan forventes, som nærmere, naar de forlade Pressen, skal blive tilkiendegivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Fremdeles er udkommen fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse, 2de Prædikener, den første. Om Tegn for Christi Doms Dag, holden paa anden Søndag i Advent; og den anden Opvækkelses Formaninger. ved Aarets Ende, paa Søndagen efter Juul, i Aaret 1781; begge disse Prædikener ere at faae for 12 s. her paa Adresse Contoiret, og hos Forfatteren H. A. Møller i Wester=Aabye Præstegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Proclama. I Henseende den fattige Stervboe i Lyndesse Sogn, hos Jnderste Niels Hansen i Hovedskons=Huus, efter hans afdøde Hustrue Maren Niels=Datter hvor de tilstædeværende Arvinger, for Stervboets Ringhed, hidtil har erklæret ei at forlange noget, agter dog Skifte=Forvalteren fornøden til sin Sikkerhed, at holde en Skifte=Forretning den 20de Martii førstkommende, og herved indkalder 3de Gange de hidindtil uanmelte Arvinger, at møde samme Dag og Tid i Jndsidder Værelsen, om Formiddagen Kl. 9, da det ellers tiener til Efterretning at Stervboets Formue er befunden meget ringe. Sandholt den 5te Februarii 1782. N. Nøragger. Fuldmægtig ved bemeldte Gods. Kigesom jeg ved udstædte Proclama under 21de Februarii 1782. - til Sunds=Gudme=Herreders Ting og Fyenboe LandstingsRet har indvarslet, den udi Brudager Bye paa Biørnemose, Gods i Nyborg Amt i disse Dage bortdøde Enke, Madame Mette Kirstine Hansens og hendes forlængst bortdøde Mand salig Mads Hansens Fælleds Arvinger, med 6 og 12 Ugers Varsel, tilligemed Stervboens Credi= og Debitorer til at møde ved Skiftet i Brudager, Lovens anbefalede Tider, da Boen nu ved den Længstlevendes Død i Følge et forefunden Kongelig confirmeret Testamente af 13de Julii 1742 skal falde til en lige og rigtig Deeling imellem deres fælleds Arvinger; saa bliver herved end ydermeere bekiendtgjort 3de Postdage efter hinanden udi de Kiø159 Aar, benhavnske Berlingske Tidender og Odense Adresse=Contoirs Efterretninger dette Dødsfald, med Advarsel til alle Vedkommende, at lagttage deres Moder, de myndige Arvinger selv, og de umyndige med Værger og Formynder, med saa tilstrækkelig Legitimation paa deres Arve=Rettigheder, som Loven anordner. Og tiener ellers til Underretning, at Boen skal aabnes Onsdagen den 20de Martii førstkommende, som 30te Dagen fra berørte salig Madame Hansens Dødsfald, samt den første Skiftesamling efter 6 Ugers Varsel fra Proclammets sidste Forkyndelse, at vil indfalde Torsdagen den 18de April, og den næst paa følgende 2den Samling Torsdagen den 30te Mai indeværende Aar, da Skiftet hver Gang udi Stervboens Værelser, i Brudager, skal vorde foretaget, og i Fald ingen Hindring indløber, vorde sluttet berørte 30te Mai, og enhver ellers vorde pleiet hvad Lov og Ret medfører. Høye. Forvalter ved Biørnemose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Auction. I Høyrup Præstegaard bliver førstkommende 18de Martii og J følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt ald Hr. Kiøbyes Ind= og Udboe af Meubler, Sengeklæder, Sølv, Tin og Kaaber, Boehave, Gaards og Avlings=Redskaber, gode Vogne, Bester, Køer, Faar og Sviin, med videre; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Herrested den 2den Martii 1782. F. Friis. di Svendborg Kiøbstæds Korsgade, bliver Jørgen Klingenberg Bagers Huus af vedkommende Panthavere stillet til offentlig Auction Onsdagen den 27de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet vorder bekiendtgjort, og om fornøyelig Bud skeer strax bortsolgt; bemelte Huus med Port og Jndkiørsel bestaaer, af 9 Fag Muur og Bindings=Værk til Gaden, med 3 Fag Qvist over, tvers igiennem Huset; item 8 Fag nye Baghuus, hvorudi er indrettet complet Bager=Værksted, med 3de Bagerovne, en Bager=Stue og Meel=Kammer, desuden Stalderum til 2de Heste og 5 Køer, samt i Gaarden et nyt opbygt Brændehuus 12. Alen lang 6 Alen breed Halvtag. Udi Gaarden er Vand, og ligger til Stedet Grund og Græsning i alle Byens Marker, til 4 Rdlrs Grund Taxt. Stedet er meget beqvem for en Bager eller anden Familie. Thi ville de Lysthavende samme Tid og Sted, sig behagentlig indfinde. Svendborg den 5te Martii 1782. Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Paa Lindvedgaard under Bramstrup, kan bekommes en Deel got Høe, efter Lispunds=Vægt i smaae og store Qvantiteter, og ville Liebhaberne behage at melde sig herpaa Gaarden, hos mig underskrevne, for at accordere om Prisen. Bramstrup, den 18de Februarii 1782. Clausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Dersom nogen af sundeste og overmaade velskikket Stutterieliebhabende skulde have Lyst til at tilforhandle sig een udi alle Maader vel proportioneret Stutterie=Hingst, 3 udi 4de Aar, fuldkommen over sine 10 Qvarteer Stangmaal, som forøvrigt nok skal finde rette Kienderes billigste Approbation af alt hvad som til en sund, reen og veldannet Stutterie=Hingst af beste Race kan og bør henhøre, da er samme Stutterie=Hingst at bekomme hos Præsten Hr. Aabye i Særslew, i SchambyeHerred, hvor samme kan besees og omaccorderes. Særslen den 23de Februarii. 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
En autoriseret sortebrun Stutterie=Hingst, 5 Aar gammel, E og 10 Qvarteer 2 Tommer høi, er til Kiøbs at bekommes hos Forpagteren Sr. Golbeck paa Hollufgaard, hvor samme af Liebhaberne behagelig kan tages i Øyesyn, og om Prisen accorderes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Alle Slags friske og beste Sorter Hollandske Hauge= og Blom Æ ster=Frøer, er nu som sædvanlig, i store og smaae Qvantiteter, for billig Priis at bekomme hos Gartner Sr. Hans Müller, paa Vestergade i Odense. Afvigte Aars Afgrøde: Rug, Byg og Ertefoer, saa og af beste Boghvede til at saae, er at bekomme hos mig for billige Priser. Odense den 27de Februarii 1782. Rasmus Østrup, Kiøbmand, boende i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-08
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Triemodige Breve over Christendommen 20 sk. Skilderiet af en 4 ærlig Mand 4 s. Børne=Vennen 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
gen en maa 22 T T T T T Læser! Her, under denne jordiske Velving, finder du Legems Levninger og nedbrudt Leer, af den i Live, fordum nu blant de Udvalgte og Sallige, indlemmede Velædle og Velbyrdige. Hr. Christian Mølmark, som allernaadigst blev beskikket Herretsfoged i Salling Herred Aar 1737, Byefoged i Faaborg 1739, Borgemester sammesteds 1749, og bestalter. virkelig Cancellie=Raad 1761. Nr. 162 Aar, J Ægteskab med Velædle og Velbyrdige. Frue. Margrethe Magdalene Høeg, der Aar 1776 den 18de December forlod denne Verdens Boe og indgik i det Evige. Været en elskværdig. og kiærlig Fader til 10 Børn. Han blev befalet fra hin største Regent, at foretage den vigtige sidste Reise fra denne jordiske Hytte, til de himmelske Pauluner. Derfor med reisefærdige Klæder skred til dette forudsette Maal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Tirsdagen den 12te Februarii Aar 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
J sit Alders 75 Aar, under. Geleide og Følge af hine Bevogtere og Engle, der bragte det Budskab; J Dag skal du være hos mig i Paradiis. Han indsvøbte sig i Jesu blodige Vunder, og holdt fast ved det bedste Kienodie, Troen. Dog efterladt begrædes af 3 forsørgede, 4 uforsørgende Børn, og 12 Børne=Børn. R. 163 R. Men Han bekymrede sig ikke vi det jordiske, hans Øyne saa hist den prydede, Krone, for Bestandighed til Enden. Læser! Tænk hvad Han udrettede, skal blive aabenbaret paa hin Dag, og du giør vel, at dine Reise=Sager altid kan være færdig, og sige, som denne med Paulo, jeg vil fare: herfra og være med Christo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Tanker. Ved salig Hr. Cancellie=Raad Malmarks LigBegjængelse i Faaborg den 22de Februarii 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
af Hans dybtsørgende efterladte Børn og Børne=Børn. Ei nogen Ting kan Døden flandse, Hvad pønses paa det er omsonst, Man maa sig nok saa sterk forskandse, Og prøve bedste Læge=Konst. Nei, ingen Urt endnu er groet, Som redde kan for Dødens Vold; Thi just fordi vi Satan troet, Blev Døden Sydens visse Sold. Dog vel, vi veed vor Frelser lever, Det var vor salig Dødes Trøst, Han derfor ei for Døden bever, Men troer paa den ham har forløst. Nr. 164 Aar, Hans Stov nu Graven har i Giemme, Men Siælen er i Herrens Haand; Han ønskte der at have Hiemme, Gud løste og hans Smerte=Baand. Saa far da vel oprigtig Fader, Du elskte os i ald din Tid, Vi sørger, thi du os forlader, Men du er hos din Frelser bliid. Derfore bør vi Sorgen tvinge, Nu vel, vi haabe vil og troe, Naar Tiden er, ved Engle Vinge, At naae dig i den evig Roe. Historisk. En Spanier disputerede med en Portugiser, og paastod at den spanske Nation langt overgik den portugisiske, og var ingenlunde at sette i Ligning med den, og som et Beviis paa dens Fortreffelighed sagde han, thi St. Peder, som er Kirkens Hoved og havde Nøglen til Himlen, havde været en Spanier. - Portugiseren sagde at det var falskt, og paastod at han havde været en Portugiser. -De satte da et Veddemaal derpaa, og indgik med hinanden, at den første de mødte skulde skille deres Stridighed, og hvem han gav Ret, den skulde have vundet. De fortsatte da deres Vey, og den første der mødte dem, var en Portugisisk Adelmand, omendskiøndt nu Spanieren begyndte at giøre nogle Vanskeligheder, saa blev han dog omsider enig med sin Contrapart, og forestilte den Portugisiske Adelmand Spørsmaalet, bedende ham at handle upartisk. Da denne havde hørt Spørsmaalet, sagde han strax til sin Landsmand, at han havde tabt, og at St. Peder uden Modsigelse havde været en Spanier. Denne, forundret over at hans egen Landsmand erklærede ham at have Uret, spurgte ham, hvorfore han kunde dømme saa ufordeelagtig og sin egen Nation. Min Ven! svarede den Portugisiske Adelmand, Jeg siger Sandhed, det er vist at St. Peder var en Spanier; thi dersom han havde været en Portugiser, saa skulde han aldrig have fornægtet sin Herre. Ædle Handlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Journalen fra Leiren ved St. Roch gaaer til den 11te sidst, og indeholder intet Mærkværdigt, uden at den i Engelsk Fangenskab geraadede Baron v. Helmstadt, Fændrik, ved Wallon=Garden, er i Gibraltar død af hans bekomne Saar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Dette Dødsfald havde Gouverneuren i Gibraltar, Hr. General Elliot, strax derpaa ladet indberette i den Spanske Leier ved St. Roch, at, naar samme Dødsfald skeede, vilde han ved et Kanonskud fra et af de Engelske Skibe lade give Signal. Dette Signal paafulgte ogsaa strax efter, da der blev opsat et CartelSlag. Liget blev derpaa ført og Borde, hvorved et Engelsk Grenadeer=Compagnie gav, til Ære for den Afdøde, en tredobbelt Salve. Den med Fløiel overtrukne, og med Sølvgaloner besatte Liigkiste, stod paa en Brancard, blev bragt i en Feluke, hvori tillige 8 Officerer af Fæstningen og Gouverneurens Secretair, alle i Sørgeklæder indskibede sig. Med Feluken fulgte et andet Fartøi, som havde den Afdødes Eqvipage inde, saa og 200 Pesos Duros, som kort for hans Død vare ham blevne tilsendte. Alt dette sendte Hr. General Elliot tilbage med følgende Erklæring: "Kongen, min Herre tillader ikke, at lade sig betale de Omkostninger og den Omsorg, som man har angendt paa en brav Officeer i hans levende Live og for hans Liig, Liigets Overleverelse skeede til den vagthavende Capitain Ponte=Maporga, der under Ledsagelse af Geistlige og nogle Stabsofficerer tog det og Byrde paa den Spanske Generals Feluke. Denne Opførsel af Hr. General Elliot bliver lagt ham til stor Berømmelse og Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Medicinsk. Det var en Lov i Athenen, at intet Fruentimmer maatte lægge sig efter Læge=Konsten. En Jomfrue ved Navn Aanodice, som dog ei destomindre havde stor Lyst, til at lære denne Videnskab, fandt da paa, at iføre sig Mandsklæder, skar Haaret af sig og gav sig derpaa i Skole hos den berømte Læge Hierophilles, og da hun havde udlært hos ham, practiserede hun siden med megen Berømmelse og var meget lykkelig i Fruentimmer Sygdomme, og især i at hielpe Barselkoner i Barnsnød. - Lægerne, som mærkede den Afbræk, hun, mere og mere gjorde dem, anklagede hende for Regieringen, at hun, under Skin af at hielpe svagelige Fruentimre og fragtsommelige Koner, misbrugte dem. - - Men som hun ved ald sin Vittighed, i at bevise sine Curers Orden, dog ei kunde overvinde dem, kom hun i den Affect, for at tilintetgiøre deres nedrige beskyldninger, at hun tilkiendegav af hvad Kiøn hun var. - Regieringen friekiende hende altsaa, og tillod hende fremdeles at practisere, og fik det Tilhavn Doctorinde, med den Condition, at hun fra den Tid af maatte bære Fruentimmer=Klæder. - Agnodici tilskrives Æren for den første Jordemoder i Athenen. - Man tillægger og hende at hun har været første Stiftere til, ved sin Forestilling til Regieringen, at Liigene skulle indsvøbes i hvidt til Behagelighed for Guderne, saavelsom at Fruentimre, skulle det egentlig henhøre at klæde de døde, og at 167 Rd. de ved slig Leilighed skulle og selv, ligeledes, være hvide iklædte. Men derimod Mandfolkene at bære sort, siden den Farve lignede Jorden og Gravens Mørke, og hvorhen de skulle bringe de døde, ligesom Sørge=Klæder for Fruentimmer bleve anordnede hvide, og for Mandfolkene sorte, der endog nu, fra den Tid af, til den Dag i Dag, er saaledes. - Tre=Tallet. Alle vore Handlinger deele sig i tre Dele: Begyndelsen, Midten og Enden. - Tre Ting maa især iagttages: takke Gud, staae tidlig op, og i rette Tid til Sengs. Tre Ting giør ret Hierte=Vee, Sygdom, Sorg og en ond Qvinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-03-15
Tre Ting underholder Videnskaberne i Verden: Pen, Blek og Papiir. - Tre Ting har stiftet Ont i Verden: Menneske=Satser, Talmud og Alkoran- Paa tre Ting kan man ei forlade sig: de Stores Gunst, Fruentimmer=Smiger og smukke Vinterdage. - Tre Ting ere de hvideste: en Lillie, Kride og Snee. - Tre Opfindelser berømmes især Krudt, Bogtrykkerie og Magnetnaalen. - Tre lyve oftest: en Mahler, Digter og Almanakskriver. - Tre Ting troes ei lettelig : et vellystigt Fruentimmers Taare, en beskienket Vondes Bøn og en Spillers Eed, at have tabt. - Tre store Mangler: en Kone uden Mand, et Land uden Herre, og et Huus uden Vand. - Tre Ting holdes for halv forloren: en beleiret Bye, som corresponderer med Fienden, et Fruentimmer, som ferdig taler Latin, og en Jomfrue som gjerne drikker, Viin. - Tre Ting forglemmes naar det tordner: bande, drikke og spille. - Tre Slags Folk kan sættes i en Klasse, Fulde, Galne og Børn. - Tre Ting vil gjerne altid brumle: Tyre, Bremser og onde Qvinder. - Tre Ting er udsadt meget: en Fugl i Børns Hænder, en ung Nr. 168 Nær Pige, som bliver gift med en gammel Mand, og en Flaske Brændeviin hos en Matros. - Tre Ting bankes: Bergfisk, Amholt og en ond Qvinde. - Tre Skabninger ere meget habile, en Papegøie, en Ædderkop og en Bie, af disse faaer man Snak, Væv og Honning. - Tre Ting giør en rynket Hud, Sult, Sygdom og Sorg; og tre andre en glat Hud: Kaponfedt, Æggehvide og Mælk. - Tre Ting græmmede Cato sin hele Livs Tid, at aabenbare en Hemmelighed for sin Kone, at have tilbragt megen Tid i sit Liv unyttigt, og at han, i Steden for at fare til Skibs, kunde have blevet hiemme. – Paa tre Ting kiendes en god Politie, rigtig Vægt, rene Gaader, og ingen Nattesterm. - Tre Ting bibragte især Socrates fine Discipler for at blive lykkelig i Verden, ved Viisdom, Beskedenhed og Taughed. - Der ere 3 Slags Kalendere: Julianske, Gregorianske og den forbedrede. - Af 3 Ting kiedes man en Brød, Ære og Helbred. - Tre Ting findes sielden: Kydskhed i Vellyster, Ydmyghed ved Rigdom, og Sandhed ved megen Svadsen. - For 3 dølges ei Sandheden, Præsten, Doctoren og Avocaten. - Tre Dyr regierede først i Verden efter deres Død Bien ved sit Vox, Kalven ved Pergammentet og Gaasen ved Skrivefiederne. - Tre Ting bringe sielden Velsignelse i dette Liv, Forræderie, en tilsnegen Arv og et tilsneget Embede. – Tre Ting derimod ere følgelig de behageligste: en smuk og dydig Kone, en god Samvittighed, en oprigtig Ven i Nød, paa Bagen og i Død. Jndfald.