JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Døde. A. C. H. Winther, f. Martin, 65 A.; Generalmajor F. Chr. v. Michaelsen, 77 A.; Cand. philol. Salomonsen, A. Thomsen, f. Pedersdatter, 63 A.; C. Struving, f. Holm, 35 A., Peter Rostrup; M. C. Larsen, f. Smith, 62 A.; Jfr. J. M. Juul, Skomagersv. C. Lykke, 21 A.; R. Andersen, 75 A.; Alle i Kbhvn. Sognepræst for Nørre-Nissum i Ribe Stift, Ancker Storm, 57 A. F. M. Behmann, f. Elberling, 65 A., i Ringsted. Krigsraad Hans C. Møller, 62 A., paa Marselisborg, Smedemester Niels Jensen, 77 A., i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 2den Jan. A. Schou f. Lond., best. t. Kiel og I. L. Fisker f. Guernsen, best. t. Svendb., ball. (udg. d. 6te),M. Christensen f. Hull, ball. D. 3die N. Knudsen, best. til Kbh., og d. 4de: J. D. Kruse, best. t. Korsor, begge f. Engl. m. Steenk. - Udg. D. 31te Decbr.: J. Pedersen f. Assens t. Norge. H. Teums f. Kiel t. Lond. D. 6te Jan.: H. P. Mogensen f. Norge t. Faab. S. Christensen f. Hull t. Svendb.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Vekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Död hjemkaldte Herren igaar Aftes Kl. 7 ½ min inderlig elskede, dyre, bare Mand, Kjöbmand og eligeret Borger Au ders Berskind, efter 2 Dages Sygeleie, Dagen efter at han havde fyldt sit 7de Aar, om ringet af alle vore 10 Börn med deres Ægtefæller og efterladende sig desuden 21 Börnebörn. - Vore 9 hedengangne Börn og II Börnebörn modtage ham hisset. - For al den med gen Lykke og Glæde, jeg i vort Ægteskabs 47. Aar ved hans Side nöd, takker jeg den Algode og troster mig ved Haabet og Gjenforening paa et bedre Sted, hvor vi aldrig skulle skilles ad mere. Aalborg, den 5te Januar 1838. Johanne Perskind, föd Schibbye.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Ved en i Kjøbenhavns Fæstning under 20de December f. A. afsaat Garnisonsstabskrigsretsdom er Materialskriver, ved Kronborg Fæstning, Lieutenant Frederik Julius, Schaldemose, der var sat under Tiltale for den Maade, paa hvilken han i en i Bladet allernyeste Skilderi af Kjøbenhavn indrykket Artikel har omtalt den christelige Tre i Almindelighed og navnlig den hellige Skrift, hvorpaa den hviler, samt Læren om Treenigheden, Forsoningen og Sacramenterne, dømt til Advarsel i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 8 13 samt til at være den i samme Forordning 8 20 fastsatte Censur undergiven, i 5 Aar, og har Hs. Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 29de f. M. allernaadigst tilladt, at det maa have sit Forblivende ved denne Dom. Dette bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 820.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Kjøbenhavns Fæstnings Gouvernement, den 3die Jan. 1838. Godt fedt Dyrekjød kan fra imorgen af daglig, indtil videre, faaes hos Slagter S. Krogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Melk og Fløde faaes hos Chr. H. Hødring, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Hos en Præst i Vensyssel vil en duelig Huusjomfru, som kan fremvise gode Anbefalinger, kunne faae Condition til næstkommende 1ste Mai 1838. Billetter mærkede S. P. udleveres paa Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Kjøbmands=Liglaugets aarlige Forsamling og Jndskrivning holdes den 12te Januar, Klokken 3 Eftermiddag, hos Undertegnede, hvortil Vedkommende indbydes. N. Schibbye. Vesterriis, 3 Miil vesten Hobro, i Viborg Amt, Rinds Herred, agt undertegnede Eiere at bortsælge underhaanden. Til Eiendommen, hvis Hartkorn er Ager og Eng 11 Tdr., høre, et Areal af circa 230 Tdr. Land Ager, Eng og Mose, foruden 320 Tdr. Land Hede, tjenlig til Opdyrkning. Ager jorderne ere gode Rugjorder. Mergel af fortrinlig Beskaffenhed haves i Mængde, beqvemt beliggende. Af Rug er saaet 32 Tdr., til Havresæd er vinterprøiet 15 Tdr. Land og til Byg, Kartofler og Vikkehavre er behandlet et lignende Areal. Hvavlet var afvigte Aar 43 gode Læs, med kan betydelig udvides og bringes til meer end det Tredobbelte. Gaardens Bygninger ere alle solide, for det mest Egebindingsværk med Muur, deels straatagte og deels teglhænte, og ved Gaarden, der er omgiven af Træer, findes en liden Lund i god Opvæxt. Desuden hører under Eiendommen i Gaard og 2 Huse. Eiendommen kan til trædes enten strax eller til 1ste Mai 1838, og af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen efter Overeenskomst. Vesterriis pr. Hobro, den 6te Januar 1838. I. C. Foss. S. T. Foss.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Undertegnede har etableret sig som Farver og trykke alle Sorter Linned, Uldent, Bomuld og Silke, samt love i enhver Henseende den bedste Behandling. Min Bopæl er ved Vesteraa. Aalborg, den 30te December 1837. Sivertzen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
De, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Regimentschirurg Vahl eller være Noget skyldig til samme, anmodes om at afgjøre saadant Mellemværende med hans efterladte Enke. Aalborg, den 6te Januar 1838. Wilhelmine Vahl.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Trende smukke Værelser, ialt 9 Fag til Gaden, med Kjøkken m.m., i min iboende Gaard paa Nørregade, er at faae tilleie og kunne tiltrædes næste Paaske Flyttetid Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Til Leie. næstkommende Paaskeflyttetid kan faaes Gaarden Nr. 23. i Bispensgade, som er indrettet til Beboelse for 2 Familier, enten samlet eller i 2 Deele. Kammerraad Jun er udleier.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Adressecontoi et anviser en Beboelsesleilighed af 2de rummelige og gibsede Værelser med Kjøkken a. for billig Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
De Værelser paa Nytorv, som Enkefru Vahl nu beboer, kunne erholdes tilleie fra Paaske Flyttetid. Lysthavende behage at henvende sig til Toldkasserer, Thorbrøgger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-10
Ifølge Vedkommendes Begjæring bliver afholdt Licitation i Randers Hospital Mandagen den 22de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over Jndretningen af en Badeanstalt og nogle Daar kamre i bemeldte Hospital. Til Indretningen, hvis Bekostning er ansat til 1700 Rbd., udfordres især Muur Tømmer=, Snedker= og Smedearbeide; hvorhos det bemærkes: at Materialier og Arbeide bortliciteres under Eet, og at Overslaget forinden Licitationen er til Eftersyn hos Hr. spitalets Forstander, Landvæsenscommissair Andersen Randers, den 3die Januar 1838. A. L. Reiersen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Preussen. Foruden de sidst omtalte Medlemmer af Rhinlandenes Ridderskab befinde sig ogsaa for Tiden Greverne af Fyr stenberg, Landsberg og Steinfurt Buchholz i Berlin. Man veed imidlertid i Publicum, at den Maade, hvorpaa man i de høiere Kredse i Westphalen og Rhinlanden har troet at turde blande sig i Forholdet mellem Kongen og en af hans Undersaatter, har mishaget Monarken, og gjort ham end mere utilgængelig for Forestillinger; man nærer i Berlin overhovedet den Anskuelse, at det vel kan, staae enhver Undersaat frit for at henvende sig med sine Bønner directe til Tronen, men man vil ingenlunde indrømme selskabelige Samfund, der have optaget et eller andet Jndivid, Ret til at optræde som Corporationer og Mæglere, hvor det gjælder om saadanne høiere Statsinteresser, hvis Bedømmelse ligge ganske udenfor den enkelte Undersaats Sphære. Medlemmerne af Ridderskabet i Rhinlandene repræsentere hverken nogen vis Provinds eller nogen vis Stand, hvortil endnu kommer den Omstændighed, at man i nogle Cirkler i hine Provindser er gaaet saavidt, at man har udelukket Embedsmænd, der tilhørte det fælles preussiske Fædre. land, ja overhovedet alle Protestanter fra Omgang med disse Cirkler og det er derfor intet Under, at man i Berlin, hvor man længe har været langt fra, i nogen Henseende at gjøre Forskiel paa Confessioner, viser meer end almindelig Kulde mod hine Herrer. Til Medlemmerne af den catholske Adel i Rhin landene hører ogsaa Grev von Galen, hidtilværende preussisk Chargs d'Affaires i Bryssel og Storhertugdømmer Hessen; han er nu traadt ud af Statens Tjeneste, fordi han ikke har villet efterkomme den ham tildeelte Jnstruction om ogsaa at gjøre det belgiske Cabinet bekjendt med det sande Sammenhæng med Tildragelsen i Cöln og at opklare de i Brysseler= og Lütticher=Tidender indeholdte Urigtigheder, samt tillige at meddele den belgiske Udenrigsminister de af den preussiske Regjering i denne Sag publicerede Actstykker. Han erklærede, at hans Anskuelser om denne hele Sag vare altfor afvigende fra Regjeringens. Legationssecretairen von Sydow skal indtage hans Post i Bryssel, hvor de luxemburgske Differentser fortiden gjør en opmærksom DiplomatsNærværelse dobbelt nødvendig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
England.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Et Dampskib, som har gjort Reisen fra Bombai til Sues i 23 Dage, bringer den Efterretning, at en læng befrygtet ny Krig med Birmanerne er uundgaaelig. Den krigslystne unge Konge af Ava har tilstillet Generalgouverneuren et udfordrende Budskab; han har brudt de ved den sidste Fred med Birmanerne sluttede Tractater og erklærer Englænderne, at de, hvis de ville besidde de afstaaede Provindser, maatte komme og hente dem.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Alle Blade ere opfyldte med Betragtninger over de canadiske Anliggender. Jntet af dem miskjender den overordentlige Vigtighed af denne nye Kamp, der paa engang bryder ud paa den anden Side af Oceanet, i hvorvel endnu ingen Journal vover at betegne den med dens sande Navn, den canadiske Uafhængighedskrig. At Præsidenten i Washington i sit Budskab til Kongressen slet ikke har omtalt de canadiske Begivenheder, gjælder for et slemt Varsel; han maatte dog være bekjendt med Sagernes Stilling og meente han det oprigtigt og venskabeligt med England, var intet rimeligere, end at erklære en stræng Neutralitet og at advare Borgerne imod at yde Oprørerne nogensomhelst Bistand. At intet af dette er skeet lader formode, at man i Nordamerika har noget bag Øret. Fra Handels- og Skibsfartsselskaber indløbe Petitioner til Handelsministeren om at tage kraftige Forholdsregler til at dæmpe den begyndte Opstand. En Brigade af Garden og to Regimenter paa 5000 Mand skulle strax ved Foraarets Begyndelse afgaae til Canada. Alle i Ny=Skotland og Ny Brunsvig stationerede Regimenter forstærkes hvert med 200 Mand, der overføres paa Krigskibe til Halifax. Størst Uro har den candiske Begivenhed vakt hos Tømmerhandlerne. Standses eller formindskes Tilførselen af Trælast fra Canada til England, maa denne Artikel stige betydeligt der, og der er derfor allerede foreslaaet at nedsætte Jndførselstolden paa Trælast fra Østersøen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Paa Nytaarsdag vare Tullerierne som sædvanligt opfyldte med Lykønskende. Samme Dag 1831 bemærkede man blandt de glimrende Hobe mange simple Nationalgardister, der havde den Ære at modtage et Haandtryk af Kongen selv. Det behøver neppe at bemærkes, at man iaar ikke blev nogen simpel Nationalgade=Uniform vaer ved denne Leilighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Den 31te Decbr. var Hubert sidste Gang i Forhør, som man erfarer, er Undersøgelsen nu tilende og Anklageacten imod ham vil nu blive udstedt. Han har aldeles ikke kunnet bringes ud af sin fuldkomne ligegyldige Rolighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Natten til 1ste Januar lukkedes endelig alle offentlige Spillehuse i Paris for stedse, ifølge en tidligere tagen Beslutning af Kamrene. Nogle Nætter forud havde en Fremmed ved en af disse Banker tabt 40000 Specier. Overhovedet skulle Forpagterne af Spillehusene i December Maaned, den sidste i hvilken de vare aabnede, have havt større Gevinst, end i de 6 foregaaende Maaneder tilsammentagne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Blandede Efterretninger. Den Deeltagelse, hvormed Publicum følger Gangen i de hannoveranske Anliggender, berettiger til den Formodning, at man maaske ikke uden Jnteresse vil læse følgende Afskedshilsen til Professorerne Dahlmann, Gervinus og Jacob Grimm, som blev afsjungen af Studenterne i Witzenhausen og som findes paa Tysk i Literarische und kritische Blatter der Børsenhalle". (Hemp. Av.)De tyske Mænd, som stille, alvorsfulde En herlig Bane have nu fuldendt, Som paa hvad skeet var og hvad skee først skulde Et vaagent, kjærligt Øie have vendt, Dem vil vi, nu de trække sig tilbage, Med Tak og sønlig Ømhed tænke paa Og - uden at fortvivle eller klage -Med venligt Haandtryk følge naar de gaae Vel glimred Livets bedste, blanke Stjerner, Paa Eders velfuldbragte Hædersvei: J pleied trofast Videnskabens Kjerner, Og Planten trivedes i solrig Mai, Et Kundskabstræ, der opsteg fra den Trone, Som dannes af den friske, grønne Jord, Og spilled ud sin vidtudstrakte Krone, Til høie Himmel op, i Syd og Nord; Dog ei af Bøger ene og af Skrifter, Bestaaer hiint Gode, som J virket har; Malmfulde, tyske Mænd, var de Bedrifter, J øved dengang Himlen stormfuld var; Den Røst blev hørt, trods Larm fra vilde Vover: J talte Hjemmets, talte Folkets Sag, Og viste kjækt og aandfuldt, hvor Hannover Lynlederen skal see i Tordnens Brag! Om Stormen end det Blomsterfor nedslængte, Som J saa gartnertroligt pleiet har, Om end man ei endnu en Palme hængte Om Eders Lok, hvor vistnok Stedet var -J har dog en electrisk Funke slaaet J mangt et ærligt, tysk og trofast Sind, Saa at et stolt og mægtigt Blus er gaaet Henover hver en fri germanisk Kind! Modtag vor Kjærlighed, naar bort J drage, Den følger Eder, hvorsomhelst J gaae, Og hvis engang J komme hid tilbage, Da skal J den forynget atter faae. De tykke Skyer ville nok sig sprede, Lysstraalen vil nok mægtigt bryde frem Og med sin gyldne Klarhed Eder lede Tilbage til det gamle, kjære Hjem!
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Denne Sang, der blev afsjungen af over 300 GöttingerStudenter, viser noksom, hvor populaire de landsforviste Professorer have været og det kan derfor ikke vække synderlig Forundring, naar man nu erfarer, at en stor Deel Studenter fra det omtalte Universitet i Slutningen af Decbr. ere indtrufne i Heidelberg og at endnu flere ventes derhen, for der at fortsætte deres, ved hine Begivenheder afbrudte, Studeringer. Efter Forlydende ville ogsaa Grimm og Gervinus besøge Heidelberg, hvor den Sidstnævnte tidligere har været Privatdocent og hvorfra han har hentet sin Hustru.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
En tunesisk Brig har til Constantinopel overbragt rige, Foræringer for Sultanen, som Tegn paa Beyens Underkastelse og Troskab. Sultanen har derpaa stadfæstet Beyen i hans selvantagne Værdighed. Ogsaa fra Mehemet Ali er indtruffen en ægyptisk Fregat med kostbare Gaver. Det første i Tyrkiet byggede Dampskib er i denne Tid, i Sultanens Nærværelse, løben af Stabelen i Constantinopel. Fristaten Krakaus trende beskyttende Magter have tilkjendegivet dets Senat, at, da de Omstændigheder, som foranledigede Rigsdagens Udsættelse, ikke meere ere forhaanden og Repræsentantforsamlingens Sammenkomst er nødvendig for at sikkre Gangen i Landets Bestyrelse, kan dennes Jndkaldelse finde Sted den 28de Decbr. f. A. J Jndkaldelsen, opfordrer Senatspræsidenten til at rette sig efter de tre Magters Villie, da Bevarelsen af de Friheder, som de beskyttende Magters Høimodighed har skjænket, er afhængig af Erhvervelsen af deres Velvillie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
De norske Blade offentliggjøre den hidtil utrykte Instruction fra Kongen til Prinds Oscar, da denne for 13 Aar siden en Tidlang var udnævnt til Vicekonge i Norge. Blandt de mange mærkelige Yttringer, som denne Jnstruction indeholder, turde maaske følgende udhæves: "Normændenes Caracteer er Dig bekjendt: Du har studeret den fra Barnbeenaf. Nationen er loyal, gjæstfri og stolt; da den kun har havt lidet Samqvem med det øvrige Europa, har den bevaret sine Sæder og hænger fast ved gamle Vaner. Hos de nordiske Nationer er Sædvanen meer end andre Steder, den anden Natur, og da deres Caracteer ikke har Sydens Bevægelighed, saa kan en Fyrste, hvem de eengang have skjænket deres Tillid, begaae mange Feil og ligeledes blive meget hjemsøgt af Ulykken, før den Jnteresse, som han engang har indgydt dem, aldeles forsvinder. Montesquien har sagt, at Æren, som i de despotiske Stater er en ukjendt Ting, hersker i Monarchierne og udgjør der Sjælen i Statslegemet, i Lovene og selv i Dyderne. Jmidlertid have Normændene i flere Aarhundreder givet saamange Beviser paa deres Troskab imod den uindskrænkede Regjering, at vi ikke kunne andet end anerkjende, at Æren har været en virksom Drivefjeder i denne standhaftige politiske Troskab. - Vogt Dig for de stærke Aander, som man sædvanlig kalder det store Aander. De ere mere farlige, end nyttige. Forretningsgrebet er dem aldeles ubekjendt; de ligne Qvægsolvet og have ingen Stadighed. - Du vil der, som overalt, træffe visse Personer, som ikke have Forstand nok til selv at regjere, men dog troe at besidde saameget deraf, at de have den farlige Prætension at ville raade Regenten - ogsaa disse maa man omgaaes med Besindighed."
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Fra Persien havde man i Constantinopel Efterretning om, at Schaben med sin Armee, uden betydelige Hindringer, var indtruffen i Nærheden af Herat, hvis Fald man derfor med hver Dag imodesaae.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Breve fra Odessa, der rigtignok først ere meddeelte i en fransk Avis, fortælle, at af 80000 Russer, som nu efter hinanden ere marscherede til Circassien, ere kun meget faa komne tilbage, og af disse de fleste blinde, da Hæren var bleven angreben af Ophtalmi (Øienbetændelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Det kgl. Videnskabs=Societet i Upsalaa har til udenlandsk Medlem valgt Carl Lucian Buonaparte, Prinds af Mussignano, Udgiver af Fauna italianal.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Kjøbenhavn, den 2den Jan. Allerede i den sidste Uge af det forløbne Aar afgik de saa godt som fra alle Landets Kjøbstæder indsendte Regulativer i for deres communale Bestyrelse fra det danske Cancelli, forsynede med de fornødne Rettelser og confirmerede, til deres Bestemmelsesteder. Det er glædeligt at see, at Landets Kjøbstads-Communer saa vel have fattet Betydning af det, de ved Fr. 24de Octb. f. A. have modtaget, og derved givet det bedste Beviis for deres Modenhed til at frigjøres fra Autoriteternes Ledebaand, og med saadan Jver drevet paa Jværksættelsen af den friere og selvstændigere Forfatning, der ved Communeanordningen er dem tilsikkret, ligesom det fortjener alle Borgeres taknemmelige Paaskjønnelse, at Cancelliet, som vel af alle vore Collegier i det Hele lider mindst af den Langsomhed, der er et uadskilleligt Caracteertræk ved den collegiale Bestyrelsesmaade, ogsaa ved denne Leilighed har rakt Kjøbstæderne en hjælpsom Haand og fremmet Sagen med al den Hurtighed, man kunde ønske. Kbhpst.) Jaftes feiredes i det kongl. Theater en af dets skjønneste Fester: den 50de Aarsdag efter den som Kunstner og Kunstbroder, af Publicum og Theatrets Personale lige elskede og høiagtede Veterans, Ferdinand Lindgreens Ansættelse ved den danske Scene. Den for ham givne Jubelfest aabnedes med en af Prof. Heiberg digtet og af Jnstructeur Nielsen med megen Varme fremsagt særdeles skjøn Prolog. J Begyndelsen af 2den Act af den hjemkomne Nabob traadte Jubeloldingen ind og hilsedes med et tordnende, mange Gange gientaget bifaldsraab, der atter gjentoges efter Hr. Phisters første Replik til ham: "See, saadan skal vi have det, lille Fatter!" og siden ofte fremkaldtes ved den uovertræffelige Naivitet og Komik, der udviklede sig i hans Spil. Efter Stykkets Slutning blev Jubeloldingen meget levende fremkaldt og, uagtet det ellers ikke er nogen Skuespiller tilladt, at gaae frem efter Opfordring, rullede Dækket op og han frembar, under et uophørligt bifaldsraab, sin Tak paa den skjønneste og simpleste Maade, ved et Blik fuldt af dyb Følelse. Den hele Fest bar det Præg, som er dens Gjenstands: den var simpel og hjertelig, ogsaa fra hans Kunstfællers Side, efter Stykket frembare de ham deres Beviis paa Høiagtelse; men paa Scenen lod de Publicum alene hylde Kunstneren. (Dagen.) Den fra Hr. Th. K. Rumohrs Haand i disse Dag udgaaede Novelle, Jacob Dannefærd, er dediceret til det gamle og trofaste Kjøbenhavns Magistrat" og Forfatteren har sandsynligviis ved denne Tilegnelse erhvervet sig den Fortjeneste, at have lagt Grunden til Magistratens Novellebibliothek.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Den egentlige digteriske Jndklædning er i denne Fortælling, af mere underordnet Betydning og det historiske Stof, Krigsbegivenhederne i Danmark 165859, det Væsentlige. Den vil saaledes for sine Læsere være en ganske behagelig og derhos belærende Lecture. Hist og her findes træffende bemærkninger og smukke Skildringer, men Forfatteren vil her have samme Skjæbne som de fleste af dem, der absolut ville skrive meget og ikke nænne at beskære deres Værker for det Svulmende og Overflødige. Idet de færreste Læsere have Lyst til imellem det meget mindre Interessant at opsøge slige Enkeltheder, bliver let det hele Skrift upaaagtet. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Ved at omtale den svenske Capt. Eriksons nye Maade at fremdrive Dampskibe paa, har Handels- og Jndustritidenden fra Hr. Blikkenslager Jrgens modtaget Underretning er om, at han allerede 1826 har udført en Model i Blik af en Alens Længde af et Skib, i hvis Kjølgang var en archi medisk Skrue, og med Vandhjul paa Siderne, saaledes at hver for sig kunde prøves ved samme Kraft. Resultatet blev, at Baaden gik i lige lang Tid 3/4 Gange længere ved Hjælp af Skruen, end ved Vandhjulene alene. Denne Model udførtes efter Opfordring af daværende Overauditeur, nuværende Ministerresident i Nordamerika, Bille, der tog den med sig til Amerika. - Opfindelsen skal imidlertid heller ikke hidrøre fra Ministerresidenten, men fra en simpel, fattig Mand, det mindes nu ikke hvor, som for mange Aar tilbage havde anstillet Forsøg med at fremdrive en almindelig Roebaad paa den omhandlede Maade; men hans Fattigdom tvang ham til at bruge Træpinde, som befæstedes i en rund Stang og om hvilke han flettede Seilgarn og saaledes dannede Skruen; men, ved det offentlige Forsøg, han dermed foretog, sønderbrødes Pindene, og af Tilskuerne hostede han ikkun Haan og Latter for hans slet udførte, men findrige, Forsøg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
Blandede Efterretninger. Fra Commissionen for det statistiske Tabelværk i Danmark (bestaaende af Dhrr. A. S. Ørsted. Collin. Johnson, Bech og Olsen) er i Slutningen af forrige Aar udkommet en tabellarisk Fremstilling af Hartkornet. Heraf sees, at Danmarks Hartkorn beløber sig til 372656 Tdr. Ager og Eng, 4608 Tdr. Skovskyld, 5154 Tdr. Mølleskyld. 36,420 Tdr. matriculeret Kongetiende og 38,009 Tdr. matriculeret Kirketiende, tilsammen Hartkorn af alle Slags: 456848 Tdr. Af Sammenligningen mellem Hartkornet og Arealet sees, at Lolland, Falster, Fyen og Langeland ere anseete for de frugtbareste Provindser og have de færreste Tdr. Land geometrisk Maal 19 og 10 paa hver Tønde Hartkorn, og at Ringkjøbing og Ribe Amter ere de mindst frugtbare Dele af det egentlige Danmark og have saaledes de fleste Tønder Land g. M. 139 og 36) paa hver Tønde Hartkorn. Den interessanteste Sammenstilling turde mulig være den, som Commissionen har meddeelt til Oplysning om, hvorledes hele Danmark priviligerede og uprivilegerede Ager- og Engs- og Skovskylds=Hartkorn, tilsammen 377,264 Tdr. Hartkorn, er fordeelt mellem de forskjellige Classer af Jordbrug. Af hiint Hartk. drives nemlig under Hovedgaarde 35,264 Tdr.; Selveiergodset udgjør 152,570 Tdr., Arvefæste godset 37334 Tdr., Fæstegodset 145,890 Tdr. og under Kjøbstæderne drives 6206 Tdr. Af alle Danmarks Jordeiendomme drives saaledes noget over 9 pCt. umiddelbart under Hovedgaarde, omtrent 40 pCt. er Selveiergods, omtrent 10 pCt. er Arvefæstegods, henved 39 pCt. Fæstegods og henved 2 pCt. drives under Kjøbstæderne; Selveiergodset er saaledes det overveiende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
General=Postdirectionen bekjendtgiør, at fra Nytaar 1838. ville de Reisende, som medfølge de forenede Brev= og Personposter, ved Jndskrivning paa Afgangsstederne komme til at betale under Et med Fragten, de Udgifter, som de hidtil særligen have maattet erlægge underveis, saasom Gebyhr for Reisepassenes Visering, Drikkepenge til Skibsfolkene ved begge Beltstederne, saavelsom ved Vordingborg og Gaabense, og Litsenbroderpenge for Reisegodsets Besørgelse paa Ankomst I stedet. (En ypperlig Forbedring.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-11
For Aaret 1837 beløber Antallet af de ved Øresunds Toldkammer clarerende Skibe sig til 13,102.