JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-07-29
Skive Byes Beboere hente den største Deel af deres Brænde i Halds og Aunsbergs Skove, betale Favnen med 4 Rbd. a 4 Rbd. 3 Mk. og føre samme 8 a 10 Miil til Lands, saa man kan regne, at en Favn Brænde i Skive koster 8 a 9 Rbd. En stor Deel af Nørlyng-, ja endogsaa Middelsom og Sønderlyng Herreder, erholde Sædehavre fra Salling, og fore samme fra Skive og Dommerbye ofte 6 a 8 Mile paa Axel, hvorved Sædehavre kan beregnes at koste 2 Specier pr. Td. I Thiele Stamhuser, Taarupgaards og Fastrup lunds Skove gjelder derimod en Favn Brænde kun 2 Rbd. a 2 Rbd. 3 Mk. (endog 1828); Aarsagen dertil er den besværlige Landtransport. Aabnede man derimod en Vandtransport for disse Skoves Effecter, vilde samme stige strax til det Dobbbelte, og Ejerne af disse Skove behøvede kun at sælge det Halve hvad nu sælges aarlig, og dog naae de samme Jndtægter. De nævnte Skove kunde meget beqvemt forsyne Skive, Nykjøbing, Thisted og flere Kjøbstæder med alle Slags Skoveffecter, og som kunde leveres under de Priser, der nu ere gieldende i Halds, Aunsbergs og Palstrups Skove. *) Skaltz Aar, og som den højer coppe kaldes, Hersom Aae og Konsted Aar, der for en Deel danner Skjællet mellem Rinds, Onsild, Nørlyng= og Sønderlyng Herreder, indbyder til en beqvem Seilads i det mindste med Pramme. Den løber ved Hjarbek ud i Liimfjorden og strækker sig op i Landet 8 a 10 Mile. Den har en Dybde fra 4 til 22 Fod - Middeldybde er 11 Fod - og en Brede fra 20 til 200 Fod. Gjordes den seilbar for Pramme, om blot til Fastruplunds Skov, omtrent 3 1/2 Miil fra dens Udløb vilde derved alle Skoveffecter, kunde udføres i Liimfjorden og derved afsættes til høje Priser paa flere Steder.
Viborger Samler, 1832-07-29
) Viborg Byes Jndvaanere kunde fra den nye Skal, Broe paa Løgstøer Landevei, 1 Miil borte fra Byen, afhente Brænde, prammet ned fra Lindum Skov; ogsaa vilde Torv letteligen der haves fra Løvel og Pederstrup med flere Sognes Tørvemoser.
Viborger Samler, 1832-07-29
Sallings berømte Sædehavre kunde paa samme Vei fores til de forskjellige nævnte Herreder, Skattekornet kunde leveres til Liimfjorden fra flere Herreder, og saaledes betydelig Landtransport spares. De ypperlige Enge, der ligge langs med denne Aae, vilde ved samme Oprensning vinde betydeligt, og deres Bevanding i rette Tid ingenlunde derved tabes. Store Tørvemoser, som findes i Udsiderne af denne Aae, vilde kunne afgive en ikke ubetydelig Indtægt, og Kalkværkene i Dauberg og Mønsted erholde en meere besvarende Afsætning tilsøes, end der nu haves tillands. Teglværker vilde opstaae i Mængde og murede Vægge hos Bonderne langs hele denne Aae fortrænge de lidet varende klinede. Denne Anskuelse bevægede mig sidstafvigte Sommer til at foretage en liden Undersøgelse at den omhandlede Aaes Beskaffenhed fra Udløbet ved Hjarbek eller Skaltz til Hornum Vasehuus- og Resultatet findes i vedlagte Optegnelse. Jeg troer deraf at være kommet til den Overbeviisning, at man ved at forhøie Skaltz og Løvel Broer, ved i den tørreste Tid af Sommeren at oprydde ved simple Groftegraveres Hielp 100 Favne ved førstnævnte Broe, og 200 ved sidstnævnte, ved at optage circa 50 gamle nedlagte Fiskegaarde, hvis Længde ei er over 2 Favne, ved at nedlægge 9 af de nuværende 12 Fiske gaarde, eller ved at gjøre disse passeerlig for Pramme, vilde der lettelig, og med en ubetydelig Sums Anvendelse aabnes en Passage for temmelig store Pramme til Fastruplunds og Lindum Skove.
Viborger Samler, 1832-07-29
De nu i Brug værende Fiskegaarde, med Undtagelse af Søedals, ere, saavidt jeg har kunnet bringe i Erfaring, ikke privilegerede, og ville derfor disse venteligen, efter nærmere Overeenskomst med Ejerne, lettelig vorde nedlagte; thi med Ruser kan tildeels det samme naaes, som nu med Gaardene.
Viborger Samler, 1832-07-29
Da man imidlertid altid finder det let, som man ønsker at udføre, og saaledes kan misledes, og atter igjen mislede, har jeg indhentet flere at de til Aaen grændsende Sognes Sognefogders Skjonsforretninger, som jeg herved har den Ære at fremlægge, ligeledes fremlægges en GjenpartSkrivelse fra Eieren af Bruunshaab, Hr. Fabriqueur Bruun, der viser den mindste Dybde, Pramme, som seile fra Bruunshaab paa Nørre Aae til Randers fordrer. Samtlige disse Oplysninger synes ikke at hindre den projecterede Pramfart. De, som nærmest ville høste Fordelen af den attraaede Seilads, ere Ejerne af Stamhuset, Thiele og Taarupgaards Skov. Med Hensyn herpaa har jeg ikke villet undlade herved at udbede mig Dhrr. behagelige Erklæring om, med Hvormeget de ville understøtte dette Anlæg, hvis samme efter duelige Mænds Skjøn og nøjagtigere yderligere Undersøgelse, kunde iværksættes. Ei heller bør jeg undlade at bemærke, at jeg har Grund til at antage, at Amtets virksomme befalingsmand, Hr. Stiftamtmand, Ridder, Schønheyder, vil interessere sig for Udførelsen, og maaskee forskaffe en Understøttelse fra Landhuusholdningsselskabet. Ligeledes har Hr. Cancellieraad, Borgmester Neckelmann, som Medlem af Randers Havnecommission, tilsagt mig en Understøttelse til Anlægget, da det, som jeg antager, maaskee kunde lede til en Forbindelse mellem Liimfjorden og Randers Fjord. Anlediget af mit Forslag af 12te Februarii 1828 om at ctablere en Pramfart paa Skal Aae, som mueligen kunde lede til en Forbindelse. mellem Liimfjorden og Randers Fjord, har jeg formaaet Hr. Cancellieraad, Borgmester Neckelmann af Randers, og Hr. Kammerraad Herredsfoged Rod, i Forening med mig, at foretage en Undersøgelse, om hvorvidt en slig Forening af begge benævnte Fjorde lod sig udfore ved at aabne en Forbindelse mellem Nørreaae og Skalz Aar. Under 27de og 28de f. M. fandt denne Undersøgelse Sted, og giver jeg mig herved den Friehed at forelægge Deres Høivelbaarenhed (Stiftamtmand Schønheyder) Resultatet.
Viborger Samler, 1832-07-29
Fra Hornum Vasehuus til Hjarbek er circa 4 Miil, Bugterne, som Aacløbet danner, ei iberegnede.
Viborger Samler, 1832-07-29
Liimfjordens Afstand fra Norreaae beløber sig saaledes, efter det Foranfore omtrentlig til 8 Miil. Af disse ere 6 1/2, uden synderlig Bekostning, kuns ved nogle Broers Forhøielse, 15 Fiskegaardes Nedlæggelse, eller Forandring, samt 3d 4 grunde Steders Oprydning, foruden de Steder, hvor gamle nedlagte Fiskegaarde findes. alt seilbare for Pramme af en ikke ubetydelig Størrelse. 1 3/4 Miil lobe 2 Bække, som enten maatte udvides, eller hvad lettere var en Groft graves igjennem denne Strækning, 12 a 16 Alen bred og 3 1/2 Alen dyb. Foruden det alt i de 2 Bække værende Vand, kunde denne Grøft, eller Canal, sandsynligen blive tilstrækkelig forsynet med det Vand, som nu staaer paa samtlige Enge til begge Sider, og som maaskee i de sidste 2 Aar har odelagt flere tusinde Læs Høe. Ligeledes pleier man ved Gravning at træffe paa flere Væld, der ogsaa ville afgive Vand.
Viborger Samler, 1832-07-29
Foruden at Hobroe Kjøbstad formeentligen kunde gjennem Kleitrup Søe aabne sig Adgang til Skaltz Aar, vilde Skive Nyekjøbing, Thisted og Lemvig, med deres Omegn gives en let Forbindelse med Randers, og Kornpriserne, som nu i disse Egne trykkes, deels ved den kostbare Transport over Løgstørs Grunde, hvis Oprensning baade er meget kostbar, og usikker, deels ved Afstanden fra Aalborg, vilde betydelig hæve sig, og forøge Landeiendommens Værdie i denne betydelige Deel af Jylland. Næst den Nytte, som Forening af Liimfjorden med Randers Fjord vilde afgive var Nytten, for Engene, hvorigjennem Canalen kom til at gaae, strax tilstæde, og disse Enges Production vilde uden Overdrivelse blive paa flere Steder det Dobbelte. Store Moser, som her findes, nu afbenyttes.
Viborger Samler, 1832-07-29
Pramfartens Establering vilde ogsaa for de betydelige Enge langs ved Skaltz Aaen, eller som man ogsaa har benævnt den, Storaaen, være saare gavnlig: thi derved gaves Vandet et friere Lob, og hverken Broer eller Fiskegaarde vilde opholde og stemme Oprydningen. Forsaavidt den rimelige Bekostning, den her forommeldte Grøft, eller Canal, vilde medføre, angaaer, saa kunde vel samme nogenlunde beregnes efter hvad almindeligt Groftearbeide koster, og kunde saaledes anslaaes til 6 a 8000 Rbd. Udførelsen af denne Forening af Liimfjorden, med Randers Fjord vilde i Krigstider ej heller være uvigtig; thi, da Gudenaae løber i Randers Fjord, vilde derved aabnes en meget betydelig Communication inde i Landet, holder jeg mig overbeviist om, uden synderlig Vanskelighed efter Forestaaende kan udfores; men jeg besidder ikke Kundskab til, enten at foretage en formelig Nivellering af Terrainet mellem Skaltz Aar, Storaaen, eller Konsted Aar ogsaa kaldet, og Norreaae, paa hvilken sidste Pramfart alt er etableret, eller til nøiagtigen at kunne bestemme Udgivterne paa dette Foretagende. Om og hvorvidt imidlertid Samme kunde an ledige, at Hr. Stiftamtmanden vilde lade denne Sag undersøge af en med Canalvæsenet fortrolig Mand, og at flere som kjende Localet, og en ere fremmede for statistiske og statsorconomiske Kundskaber, maatte høres, det tillader jeg mig at henstille til Deres indsigtsfulde Omdømme. Efterat saaledes Forestaaende er kommet til offentlig Kundskab, vilde det være saare ønskeligt, at kyndige og med Localet bekjendte Mænd vilde prøve, hvorvidt Forslagene lade sig udføre, og hvilken Bekostning samme rimeligviis vil medføre. Viborg den 30te Junii 1832. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1832-07-31
tatutantismus.
Viborger Samler, 1832-07-31
Adenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-07-31
Tydskland. Den tydske Forbundsdag i Frankfurt har i sit 26de Møde den 19de Juli taget følgende Beslutning: 1) De i Storhertugdommet Baden udkommende Journaler: "Der Freisinnige og "Den Wachter af Rhein" blive, i Kraft af den Autoritet, der er overdragen Forbundsforsamlingen ved Forbundsbeslutning af 20de Septbr. 1819 og 16de August 1824, undertrykte og forbudne i alle tydske Stater, ligesom videre Fortsættelse af disse Blade, forbydes. 2) Den storhertugelige badenske Regjering anmodes gjennem sit Gesandtskab om, strax at fuldbyrde denne Beslutning, og herom at gjøre Anmeldelse. 3) Jfølge heraf bliver det forbudt de foregivne Udgivere af benævnte Blade, nemlig Friedrich Wagner af Der Freisinnige!" og Fr. Schlund af Der Wachter af Rhein, inden 5 Aar fra Dato i nogen Forbundsstat at beskjæftige sig med Redactionen af et lignende Blad. 4) Samtlige Regjeringer anmodes om, at bekjendtgjøre og fuldbyrde denne Beslutning og inden 4 Uger for Forbundsdagen at anmelde de i denne Henseende trufne Foranstaltninger. Endeligen 5) bliver den storhertugelige badenske Regjering endnu i Særdeleshed med Hensyn paa Beslutningen af 10de Mai dette Aar opfordret til, inden 14 Dage at meddeelde i dette Aars 18de Mode den 24de Mai lovede Oplysninger om den egentlige Redacteur at det nu undertrykte Tidsskrivt: "Der Wachter am Rhein, og at udstrække denne Oplysning til de virkelige Redacteurer af "Der Freisinnige. saa.
Viborger Samler, 1832-07-31
Det frankfurtske Senat har bekjendtgjort en Beslutning af Forbundsforsamlingen af 5te Juli, hvis væsentlige Jndhold er følgende: 1) Jntet Tidsskrivt eller andet politisk Skrivt under 20 Ark maa uden vedkommende Regjerings Tilladelse udgives i en Forbundstat. 2) Alle politiske Associationer forbydes, og Deeltagerne straffes. 3) Jngen overordentlig Folkeforsamling eller Folkefest maa finde Sted uden den competente Øvrigheds Tilladelse. Deeltagerne heri, saavel som de, der ved tilladte Forsamlinger holde politiske Taler, blive at ansee med Straf. 4) Offentligen at bære Partietegn af Baand, Cocarder eller Sligt, uden Tilladelse at plante Faner, Flag eller opreise Frihedstræer straffes uden Skaansel. 5) Den, den 20de Septbr. 1819 fattede, den 12te August 1824 fornyede, strængt Beslutning mod Universiteternes Lærere (med Hensyn paa Misbrug af deres Jndflydelse) og mod Studenterne (formedelst Deeltagelse i hemmelige Selskaber, vil indtræffende Tilfælde blive bragt i Udøvelse. Forbundsregjeringerne opfordres til at henvende deres Opmærksomhed saavel paa 6) Jndfødte som paa 7) Fremmede, der gjøre sig mistænkte for Deeltagelse i revolutionaire Planer. 8) Forbundsregjeringerne forpligte sig til, paa Requisition at udlevere politiske Forbrydere. 9.
Viborger Samler, 1832-07-31
Forbundsregjeringerne tilsikkre hverandre paa Opfordring den prompteste militaire Assistence; og endeligen 10) forpligte samtlige Forbundsregjeringer sig til, uforlovet at anmelde for Forbundsforsamlingen de Foranstaltninger, de have truffet til Fuldbyrdelsen af ovenmeldte Forholdsregler. - Det er klart af Ovenstaaende, at Forbundsforsamlingen ikke agter at blive staaende paa Halvveien; imidlertid mener man, at den badenske Gesandt vil protestere; ogsaa har det 2det Kammer i Hannover indbudt det første Kammer til at udnævne en fælleds Commission, for at overveie, hvad Stænderne have at gjøre i Henseende til de tagne Forbundsbeslutninger.
Viborger Samler, 1832-07-31
I Henseende til den londonske Conferences Reclamation angaaende den i Luxemburg hæftede belgiske Senator Thorn, har Forbundsdagen under 28de Juni erklæret: "Da det ikke kan formodes at Conferencens velvillige Opfordring (at frigive de til Repressalie hæftede Hollændere) i to hele Maaneder skulde være bleven uden forønskeet eller uden alt Svar fra det belgiske Gouvernements Side, saa vil Forbundsforsamlingen kun oppebie Conferencens Erklæring i denne Henseende, for, til Forebyggelse af enhver Berøring mellem de storhertugelige Autoriteter og de belgiske Officianter, at bemyndige Forbunds fæstningens Gouvernement til at modtage Hr. Thorn fra de luxemburgske Civilautoriteter, og at bevirke hans Frigivelse, samtidig med den fra belgisk Side foranstaltende Frigivelse af de i den 60de og 62de Protocol omtalte Jndivider.
Viborger Samler, 1832-07-31
Som bekjendt ere de 16 Oppositionsmedlemmer af det hertugelige nassaniske Deputeretkammer sag søgte, for at forsvare deres isolerede Handlen og Publiceringen af trykte Erklæringer. Skjøndt samtlige Anklagede indstævnedes paa samme Dag og samme Time, skulle de aldeles have stemmet overeens i det Væsentlige af deres Depositioner, at de nemlig ikke vare forpligtede til at gjøre noget Tribunat Regnskab for deres landstændiske Virken." Jmidlertid maa dette enten være urigtigt, eller, da de ikke handlede som forenede Landstænder, være befundet utilstrækkeligt; thi i Wiesbaden udbreder sig det Rygte, der fylder enhver Nassauer med Forfærdelse at Deputerede af hine 16 skulle være dømte til 2 Aars Tvangaarbeide. Blandt disse befinde sig efter Forlydende Dhrr. Deputerede Herber, van Eck, Kindlinger, Hoffmann de tvende Brødre Cherhard a. Udentvivl ville de appellere til en høiere Jnstants, skulde hiin Skrækkedom (D. Miguel eller Hertugen af Modena værdig) ogsaa den finde Stadfæstelse, da skulle mange Jndvaanere have besluttet at forlade Hertugdømmet Rassau.
Viborger Samler, 1832-07-31
Fyrst Wrede er vendt tilbage fra sin Mission i Rhinkredsen, efter at Roligheden er gjenoprettet og samtlige Anklagede, med Undtagelse af de Bortflygtede, ere overleverede til Tribunalerne. Sagerne mod Wirth, Hochderfer og Siebenpfeiffor ere modne til Paakiendelse og ville med det Første bringes for Assiscretten. Mod de Fraværende føres Sagerne ikke i contumaciom men permandatarios saa at ogsaa disse ville paa samme Tid komme til Afgjørelse. De til Rhinkredsen forlagte Tropper ville kun blive der en kort Tid.
Viborger Samler, 1832-07-31
Frankrig. Den franske Regjerings System og dens Overeensstemmelse med de fremmede Magter viser sig siden Junidagene ogsaa tydeligt i de franske Agenters Opførsel i Udlandet. Et paafaldende Beviis herpaa giver General Cubieres's Fremgangsmaade i Ancona. De derværende Liberale havde forfattet et Protestationsudkast mod Excommunicationsbullen, og en Bogtrykker havde just ladet den sætte, da Generalen personlig begav sig til Trykkeriet, lod sig tilstille Manuscriptet, et Exemplar trække af til sig, og derpaa Formen sønderbryde. Under disse Omstændigheder har Paven ikke taget i Betænkning igjen at sende sine Øvrighedspersoner til Antona, især da Generalen personligt har indestaaet for deres Sikkerhed. -
Viborger Samler, 1832-07-31
Fra Paris meldes, at da den af den londonske Conference bevilgede Termin var udløben den 20de Juli, skulle Frankrigs og Englands Befuldmægtigede have paastaaet, at Sagen herved skulde have sit Forblivende; men, ved de tre Andres afgjorte Vægring ved, at udføre de tilsigtede Tvangsforholdsregler mod Holland, skal imidlertid det franske Ministerium have bevilget en ny Frist af en Maaned. - Kong Leopold vil den 2den August afreise til Paris den 7de fuldbyrde sin Formæling, og den 9de med sin unge Dronning igjen være i Brussel. - Man troer nu, at de franske Kamre ville blive indkaldte til den 15de Octbr., inden hvilken Tid der vil skee en Ministerforandring; hvis der bliver Fred, vil Hr. Dupin, kommer det til Krig, Marschal Soult erholde Præsidentposten. - Hr. Berryer skal være sat paa fri Fod i Nantes. - J Aix er det kommet til Haand mænge mellem Carlisterne og Patrioterne. Urolighederne begyndte den 11te og endnu ved de seneste Efterretningers Afgang den 15de hortes Generalmarschen; Bibeholdelsen af carlistisksindede Autoriteter synes her som overalt at have givet Anledning. - Den 17de Juli dode i Paris 205 og den 18de 225 Personer af Choleræ, hvorimod den 19de kun fordrede 118 Offere. - Den 23de eller 24de ventedes Marschal Soult tilbage.
Viborger Samler, 1832-07-31
Blandet. Fra Portugal leverer denne Postdag os intet Nyt. Man seer tydeligt, at Miguelisterne ikke af Frygt men efter en forudsattet Plan have trukket sig tilbage. Jfølge de seneste Efterretninger fra Lissabon, var endnu Alt roligt der. En Efterretning fra Villa de Conde af 12te Juli (over Bayonne) forsikkrer, at en stor Deel af Befolkningen i Entre Douro e Minhohar proclammeret Donna Maria, og at den constitutionelle Opstand griber og sig i Tras os Montes og strækker sig ind i Beira; Embedsmænd, Munke og Præster skulle flygte til Spanien. Skulde dette forholde sig rigtigt, da ville Miguelisterne ikke kunne tænke paa nogen Modstand i det nordlige Portugal. Paa Børsen i London hed det, at et Regiment paa 1000 Mand var gaaet over til D. Pedro, ligeledes at et Andet efter en indbyrdes Kamp havde fulgt dette Skridt; dog fæster man ingen Lid til disse Beretninger. Flaaden skal være afseilet mod Lissabon. -Et Skib har til Ancona overbragt den Efterretning, at Grækenland befinder sig i den frygteligste indbyrdes Splid; ikke mindre end 5 forskjellige Regjeringer skulle gjøre hverandre Herredømmet stridigt; dog skulle de alle være tilbøielige til at nedlægge deres Magt i den nye Konges Hænder. - Te Times gjør et mageløst bittert Angreb paa Forbundsprotocollen. "Hvis de Tydske - siger dette Blad - føie sig heri, saa ere de forevigt tabte og beskjæmmede; hidtil ansaaes de for et tænkende, høihjertet, dygtigt, tappert og mandigt Folk; et Saadant maa ikke synke i Stovet for Despotismens Jdol." Preussen og Østerrig have intet ringere Formaal - mener The Times - end at opsluge de mindre Stater, hvorfor den anbefaler de Sidstnævnte et Defensionsforbund.
Viborger Samler, 1832-07-31
Andenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 27de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 210. - Specier solgtes til 12 Mk. 91 s. Obligationer (uden Renter) 90 a 901. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820. 101 ½ 4 102 Rbdlr. rede Sølv eller 106 ½ a 107 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-07-31
Kjøbenhavn, den 27de Juli. Jgaar foretoges den aarlige Kongefugleskydning paa den kongelige Skydebane. Det behagede Hs. Majestæt Kongen, som tilligemed de kongelige Prindser, hædrede Broderskabet med sin allerhøieste Nærværelse, at gjøre Skud til Fuglen, ligesom ogsaa at deeltage i en Frokost, hvorefter Allerhøistsamme og Høistsamme forlode Selskabet, som derpaa fortsatte Skydningen, ved hvilken Ringen blev nedskudt ved Hr. Lieutenant og Juveleer Christensen, (Gevinsten en Sølv Flodekande, indvendig forgyldt); Hovedet ved Hr. Justitsraad og Landinspecteur Høyer, Gevinsten en Sølv Caffekande) og venstre Vinge, ved Hr. Glarmester J. F. Clausen for Hr. Kammerherre og Marschal v. Moltke, (Gevinsten en SølvSukkerskaal). Derpaa nedskjød Hr. Capitain og Glarmester C. F. Clausen i eet Skud Halen og høire Vinge. Skudet var for Hr. Conferentsraad og Overbygningsdirecteur Hansen, som derfor erholdt Gevisten for Halen, (en Sølv Theepotte), hvorimod der næstkommende Onsdag foretages Skiveskydning for den til høire Vinge hørende Gevinst sen Sølv Sukkerskaal indvendig forgyldt). Endeligen nedskjød ligeledes Hr. Capitain Clausen Brystpladen for Hr. Professor Hetsch, som derfor erholdt Kongegevinsten (to Sølv Arm Lysestager, og saaledes afløste Hr. Justitsraad og Vicepolitiedirecteur Bræstrup som Selskabets Fuglekonge.
Viborger Samler, 1832-07-31
Der tales om, at der med det Første vil udkomme et Rescript om, at Studenterne for Fremtiden intet Fakkeltog maae foranstalte uden Tilladelse af Rector nognisicus.
Viborger Samler, 1832-07-31
Tvende Tobakskildter udenfor Tobakspinder Jtalianders Huus, fortræffeligt malede af en af de unge Kunstnere ved Akademiet, gjøre i denne Tid megen Opsigt. De forestille et Selskab der ryger, og en andet der smuser. Daglig samler der sig en stor Mængde Mennesker, for at betragte dem.
Viborger Samler, 1832-07-31
Med Briggen Egedesminde, som er kommen hertil fra Grønland, er foruden andre Passagerer kommen den kongelige Jnspecteur i Søndre Grønland, Hr. Capitaine Lieutenant C. Holbøll med Frue, 3 Børn og en grønlandsk Tjenerinde. Ved denne Leilighed har man bragt i Erfaring, at to af de danske Grønlandsfarere have reddet 27 Englændere som udgjøre Resten af den oprindelig 48 Mand stærke Besætning af en uden for Strat Davis forulykket Hvalfanger, ved at seile paa et Jissjeld; af de 27 reddede, døde 7 ombord paa de danske Skibe, som følge af deres i 6 Dage og 7 Nætter paa det synkefærdige Vrag udstandne Lidelser. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1832-07-31
Den 3die og 4de Septbr. ere de Dage, som iaar ere bestemte til Væddeløbs Afholdelse ved Odense. Lovene for Samme ere allerede udkomne i Trykken.
Viborger Samler, 1832-07-31
J Løbet af de sidste 8 Dage af September Maaned d. A. afholdes ved Horsens de for Jylland, bestemte Heste Væddeløb.
Viborger Samler, 1832-07-31
Fra Flensborg meldes i tydske Blade: at en Deputation, bestaaende af Dhrr. Agent Jensen, Raadmand Schmidt og Kjøbmand Fries, er den 13de dragen derfra til Kjøbenhavn: "for allerunderd. at ansøge Hs. Maj. Kongen om muligste Paaskyndelse af den projecterede Toldlov, og tillige at fremføre indtrængende Grunde, der tale for at Fabrikanterne i Hertugdommerne sættes paa fuldkommen: lige Kaar med dem i Kongeriget.
Viborger Samler, 1832-07-31
Rapshøsten er begyndt i Ditmarsken; men falder ikke saa riig ud, som Man havde ventet. Ogsaa de øvrige Kornsorter tegne her kun til at ville give en middelmaadig Høst. Hvad Qualiteten angaaer, vil den imidlertid neppe staae tilbage for den ifjor.
Viborger Samler, 1832-07-31
Ledige Embeder. Bye- og Raadstueskriver, samt anden Raadmands Embedet i Odense. - Slibsmaaler-Embedet i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1832-07-31
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret. Den 3de Junii er hidtilværende Anseultant i Rentekammeret H. Stamre, udnævnt til Medlem af Tiendecommissionen for Falster, og, som Landvæsenscommissair sammesteds, forundt Rang med Kammerraader.
Viborger Samler, 1832-07-31
Døde. Kjøbenhavn, Louise Goverts, 81 Aar; Niels Georg Andrup 74 Aar. Jfr. Karen Nielsen, Sophie Caroline Th. Wysk 33 Aar; Helene Østrup, f. Hansen, 62 Aar; Louise Fr. Scheer, 16 Aar; forhenv. Forvalter ved det kgl. Porcellainfabrique, J. P. Schmidt, 34 Aar; Dorthea Chr. M. Hillebrandt, f. Tærgesen, 43 Aar; Høker Niels Nielsen, 64 Aar; Dorthe K. Poulsen; Formand for Hegleriet paa Søetatens Seildugsfabrik, Mads Larsen Kjersgaard 53 Aar; PolitiebetjenSøren Hansen Halkjer, 51 Aar. - Frederiksborg, Enkefru Catharina Dødt, f. Stibolt. - Nørrejernløse Præstegaard: Præsteenken A. G. Husum, f. Birchedahl. - Nakskov, Kjøbmand og Skipper J. J. Thurøe, 52 Aar. - Grummerup; Cand. theol., Degn, og Skolelærer Mogens Thune Heilig, 77 Aar. - Holme Præstegaard: Præsteenten Mad. Hasle. - Mariager: Politiadjutant Clausens Enke, 79 Aar. - Restrup. Gartner Peder Nicolai Nielsen, 28 Aar. - Stiftsbjergby, Andrea Pauline Busk f. Gutfeld. 35 Aar. - Aarslevgaard: Ane Marie Jacobsen, 45 Aar. - Fridericia; Cand. theol. Hans Theilgaard 56 Aar. - Holmsland ved Ringkjøbing: Enkeprovstinde Agathe Johanne Abel, f. Vanting 63 Aar.