JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-01-18
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 14de Januar. Hvede, ..... pr. Td. 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. 8 s. Rug, . . . . . . . . 5 - 3 – - 5 - 5 – 12 Byg, 2radet, . . . . 3 – 1 – – - 3 – 2 - radet, . . . . 2 – 5 – 12 3 – – 12 Havre. . . . . . . . 2 - 3 – 8 - 3 – Ærter, gule 4 – – 4 – 2 - graae – – – – - - - Kartofler, . . . . Smør, Fag. 12 – – – . . 13 – 3 –. . . . . pr. T - - 1 – 5 – – - Flesk, røget... pr. La 1 – 5 – – - 2 – - grønsaltet. . Æg pr. Snees – – 2 – . . . . . Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – - - - 4 Tørv . . . . dito Talg. . . . . . . pr. La 1 – 5 – - - 1 – Hermed et Følgeblad. Ansvarhavende Redacteur :J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-01-25
2den Aarg. Nr. 4. Almuevennen. Udgivet af N. Sørensen og J. A. Hansen.
Almuevennen, 1843-01-25
Onsdagen den 25. Januar 1843. Constitutions=Sagen i Viborg.
Almuevennen, 1843-01-25
Klage over Mehrn Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-01-25
Under 24de September f. A. indgav endeel af Mehrn Segns Beboere, til Amtsraadet for Præsts Amt, følgende Besværing over deres Sogneforstanderskab: Til det høie Amtsraad.
Almuevennen, 1843-01-25
Amtet har under 14de d. M. tilskrevet Mehrn Sogneforstanderskab saaledes: Efter at have modtaget Forstanderskabets Erklæring af 6te dennes, angaaende et hertil indkommet Andragende, hvori forskjellige Beboere af Kindvig og Sandvig Byer anke over, at Mehrn Sogn er i Forhold til dets Hartkorn paalagt at udrede et større Bidrag til det nylig opførte Gjordemoder Huus, end det øvrige District, skulle jeg tjenstlig meddele til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse for Vedkommende, at Amtet ikke seer sig istand til at fritage dem for Udredelsen af det paalignede Bidrag. Den indsendte Repartition følger tilbage."
Almuevennen, 1843-01-25
Naar Folkefrihedens Venner glæde sig ved at bemærke den Jver og Sands for Communernes Anliggender, som den ny Communalanordning har vakt mange Steder rundt om i Landet, da er det jo nærmest Sogneforstanderskaberne der fremkalde denne Glæde, da de have nærmest og størst Foranledning til at lægge en saadan Jver og Sands for Dagen. Det er imidlertid vist, at dersom denne Sogneforstanderskabernes opvakte Virksomhed i Communernes Anliggender skal vedligeholdes og endvidere anspores, da maa den opmuntres og understøttes af de øvrige Beboere derved, at disse med Opmærksomhed følge deres Foretagender og Beslutninger, udtale i deres Kreds og til de enkelte Forstandere enten deres billigelse eller deres Dadel over enhver ny Foranstaltning der treffes, og i meere vigtige Anliggender, hvor Forstanderskabets Handlemaade synes mindre overlagt eller rigtig, der er en aaben, skriftlig Udtalelse, directe til samme, paa sin Plads, og handler Forstanderskabet i Folkets og Communalanordningens Aand, da vil det uden Forbeholdenhed fremlægge for dets Medborgere Grundene for dets Handlemaade, og samdrægtig Virksomhed for det offentlige Vel vil derved endmere fremmes. Er Sognenes Beboere derimod ligegyldige for Sogneraadets Foretagender, troe de at have gjort alt hvad der staaer til dem at gjøre, naar de have stemmet paa dem de ønske til Sogneforstandere, visselig da vil ogsaa disse snart ialmindelighed slappes og sløves, og alt vil da inden føie Tid gaae i sin gamle, jevne, fredelige Gang, hvor der blot siges Ja og skrives under. Men dette ønsker man dog vel ikke.
Almuevennen, 1843-01-25
Den ovenstaaende Klage viser os et Sogn hvor Beboerne ikke lade Forstanderskabets Handlinger være sig uvedkommende eller ubemærkede, og det har derfor været os kjært at offentliggjøre samme. Saavidt man af Klagen og den afgivne Resolution kan see, er Klagen grundet; thi et Sogneforstanderskab er vistnok ikke berettiget, til, til Bedste for et fremmed Sogn, at bebyrde dets egen Commune med større Udgifter end absolut nødvendigt, hvad enten det skeer af Ligegyldighed og Ubetænksomhed, eller af andre Grunde; man seer ogsaa her et Exempel paa, at et Sogneforstanderskab eller i det mindste nogle af dets Medlemmer kan staae i den ubegribelige og høist forkastelige Mening, at Beboerne, ved at vælge Forstanderskabet, have ubetinget overgivet al deres Velfærd i dets Hænder til at skalte og valte med som det synes bedst, men til at bringe dem ud af denne Vildfarelse er da heller Jntet bedre skikket, end den af Beboerne brugte Fremgangsmaade, at indsende Klage, og derved vise at de ikke ere sindede at erkjende et saadant Herredømme. Det fortjener dernæst ogsaa at bemærkes, at Klagen, som er skrevet til Amtsraadet, er besvaret af Amtmanden; Communalanordningens § 33 tillader vel Amtmanden at tage Beslutning i Tilfælde der ikke taale at udsættes, men det er et Spørgsmaal hvorvidt dette kan siges om den foreliggende Sag, der ikke synes at have behøvet saa hurtig en Afgjørelse naar den derved blev unddraget Amtsraadets Bedømmelse.
Almuevennen, 1843-01-25
Hvad Klagerne efter vor Formening nu have at gjøre, og hvad der ikke burde forsømmes, er, først at indgive en skriftlig Begjæring til Sogneforstanderskabet om, at erholde en Gjenpart af den Erklæring som det under 6te October har afgivet til Amtet i Anledning af den passerede Klage; Forstanderskabet kan ikke, uden at forglemme hvad det skylder saavel Klagerne som sig selv, nægte dem dette Forlangende, og naar de da erholde denne Gjenpart, saa maa de, uden nogen forudfattet Dom, vel overveie og prøve Forstanderskabets Grunde, og finde de sig ved disse overbeviste om, at Forstanderskabet har handlet ret og rigtigt, eller dog saa at det kan forsvares, saa maae de ikke undsee sig ved at tilstaae dette, og denne Tilstaaelse maa de give Forstanderskabet skriftlig og offentlig, finde de derimod ikke disse Grunde tilstrækkelige til at retfærdiggjøre Forstanderskabet, saa indsende de et nyt Andragende til Amtsraadet, hvori de viser Erklæringens sande Beskaffenhed, og udbeder sig udtrykkelig Amtsraadets Resolution. Bliver endelig denne Resolution den samme som Amtets, og Klagerne ansee Sagen vigtig nok til at indkomme for Cancelliet med den, da staaer denne Vei dem endnu aaben, men i ethvert Fald vil det sluttelig staae i deres Magt, at afgive til Forstanderskabet en skriftlig Misbilligelse af dets omhandlede Fremgangsmaade, hvilken Misbilligelse da vil have større eller mindre Vægt i Forhold til, som den underskrives af et større eller mindre Antal af Sognets Beboere, og en saadan vil da ikke være uden Jndflydelse paa Sogneforstanderskabet i Fremtiden. Et historisk Vidnesbyrd om den danske Bondestands Tilstand efterat Enevoldsmagten var bleven overdraget Kongen.
Almuevennen, 1843-01-25
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 21de Januar. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 4 M. 8 s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Rug, . . . . . . . . 5 - 2 - 8 - - 5 – 5 Byg, 2radet, . . . . 3 – 1 – – - 3 – 2 – Gradet, . . . . 3 – – – - 3 – 1 - Havre. . . . . . . . 2 – 3 – 8 - 3 – - - 8 - Ærter, gule 3 – 5 - 8 - - 4 - 1 – 8 - graae – – – – - - - Kartofler, . . . . . . 1 – 3 – – - 2 – 2 – - Smør . . . . . Fag. 12 – 1 – 8 - 13 – 3 – –. . . . . pr. A . – 1 – 5 - - - - 1 – 8 - Flesk, røget, . . . pr. La 1 – 5 – – - 2 – – – . - grønsaltet. . Æg . . . . . pr. Snees - - 1 – 10 - - - - 1 - 12. Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – - 4 – 3 – Torv . . . . dito Talg. . . . . . . pr. La 1 – 5 – – . 1 – 5 - 8 - Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-02-01
Nr. 5. 2den Aarg. Almuevennen. Udgivet af N. Sørensen og J. A. Hansen. Onsdagen den 1. Februar 1843. (J vort Nr. 50 f. A. have vi givet en kort historisk Udsigt over hvorledes de nærværende unaturlige Sprogforhold i Slesvig i Tidens Løb have dannet sig, og i Nr. 51 have vi meddeelt Forkæmperen for den danske Sag, P. H. Lorenzens Klage til Kongen over den slesvigske Stænderforsamlings Fremfærd imod ham. Vi staae derimod i vore Læseres Gjæld med en Beretning om, hvad Mærkeligt der siden fra de forskjellige Sider er foretaget i denne for hele Danmark saa høist vigtige og betydningsfulde Sag, hvilken Beretning vi i sammentræng Korthed skulle give i de følgende Nr. Her gjøre vi Begyndelsen med en offentlig Skrivelse fra Lorenzen til hans danske Medborgere, hvilken han har anmodet samtlige Redacteurer af danske Blade om at optage, og som ogsaa fortjener at læses og lægges paa Hjerte af danske Mænd.) Til mine danske Medborgere. Jeg har modtaget saa mange Skrivelser fra forskjellige Steder i Kongeriget, og med saa mange Underskrifter af Mænd, der høre til de forskjelligste Borgerklasser, at jeg tør holde mig overbevist om, at den Behandling, der er vederfaret mig i den nu sluttede slesvigske Stænderforsamling, har vakt en almindelig Jndignation i Landet, og at den Maade, hvorpaa jeg har opført mig under samme, har vundet mine Medborgeres bifald.
Almuevennen, 1843-02-01
Til Amtsraadet for Kjøbenhavns Amt.
Almuevennen, 1843-02-01
(Jndsendt.) Af Beretningerne om Amtsraadets Forhandlinger sees, at det i Mødet den 23de Septbr. f. A. har vedtaget, allerunderdanigst at indgaae til Hs. Majestæt Kongen med Ansøgning om, at 10,000 Rbd., den Andeel, af den hele Sielland, ved de engelske Autoriteter tilstaaede Godtgjørelse for Leverancer og Kjørseler ved Overfaldet 1807, der er tillagt nogle af Amtets Beboere, uden videre maatte afskrives og udgaae af Fondets Gield, Alt i Overeensstemmelse med Comiteens om dette Punkt, i Betænkningen meddeelte Oplysninger.
Almuevennen, 1843-02-01
Efter nemlig at have opregnet Amtsrepartitionsfondets forskjellige Gjeldsposter, yttrer Comiteen, at de nævnte 10,000 Rbd. fortrinsviis skulde søges tilveiebragt ved Ligning paa Hartkornet. Dernæst ved nærmere at oplyse, hvorledes det forholder sig med denne Capital, anfører Committeen tvende Kgl. Resolutioner, ifølge hvilke de 10,000 Rbd. ere Kjøbenhavns Amts Repartitionsfond tilhørende og skulde opbevares til Bestridelse af uforudseelige overordentlige Udgifter Fondet vedkommende, og at Renten af Capitalen, skulde godtgjøres de af Amtets Beboere, der have præsteret Leverancer og Kjørseler til de engelske Tropper 1807, hvilken Godtgjørelse de havde at nyde i Afdrag paa deres Bidrag til Amtsrepartitionsfondet. Endvidere erklærer Comiteen det aldeles utvivlsomt, at de der havde præsteret Leverancer og Kjørseler til de engelske Tropper, personligen havde Krav paa den dem tilkommende Andeel af de 10,000 Rbd., som og at Renten af denne Capital, maatte tilkomme de nuværende Besiddere af det Hartkorn, hvis Eiere 1807 havde præsteret Leverancer og Kjørseler til de engelske Tropper. Comiteen synes nu at gaae over til en anden Mening, og paa en egen Maade at forklare de kgl. Resolutioner af 22de Decbr. 1823 og 4de Novb. 1835, de 10,000 Rbd. angaaende. Comiteen formener saaledes, at hvis Renterne af de 10,000 Rbd. bestandigen skulde godtgjøres Besidderne af det Hartkorn, der i 1807 havde præsteret Leverancer og Kjørseler til de engelske Tropper, var Fondet kun skeet en ringe Tjeneste, ved at have saadant tvunget Laan, hvoraf skulde svares Rente. Ogsaa finder Comiteen det upassende, at nogle af Amtets Beboere, i Henseende til Bidrag til Amtsrepartitionsfondet, skulde begunstiges fremfor de øvrige og ligesom komme i Besiddelse af privilegeret Hartkorn.
Almuevennen, 1843-02-01
Hvad angaaer det nødtvungne Laan af 10,000 Rbd.
Almuevennen, 1843-02-01
nogle af Amtets Beboere, efter Comiteens Mening, skulde have gjort Amtsrepartitionsfondet, da maa man gjøre opmærksom paa, at ifølge Kgl. Resolution af 22de Decbr. 1823 skulde ovennævnte Sum indsættes (man formoder den er bleven indsat) i Statsgjældskassen, og af Samme forrentes med 4 pCt., saa at det paa ingen Maade kan henføres til et Laan Fondet har havt at svare Rente af, men meget mere er en Capital, Fondet har at hæve Rente af, hvilken Rente omtvistelig ifølge de Kgl. Resolutioner af 22de Decbr. 1823 og 4de Novbr. 1835, maa godtgjøres de nævnte Amtets Beboere, indtil Capitalen anvendes til uforudseelige overordentlige Udgifter Fondet vedkommende. Hvad dernæst angaaer Comiteens Ængstelighed over, at noget af Amtets Hartkorn skulde begunstiges og ligesom blive privilegeret, fremfor det øvrige, da maa man ligefrem spørge, hvad Begunstigelse der skulde være i, at faae en ringe Erstatning for i sin Tid udstandne store Besværligheder og betydelige Tab, for de Egnes Beboere, hvor de engelske Tropper opholdt sig, der findes endnu ikke saa faa Mænd, selve Amtsraadet tæller nogle, der godt mindes de besværlige Kjørseler, og som ogsaa kunne nævne baade Kreatur, Sæd og Foder, der enten er bleven dem fratagen af de engelske Tropper, eller som de have maattet levere dem. Denne for de lidte Tab vistnok ringe Erstatning, er det Amtsraadet har besluttet, at faae aldeles udslettet af Fondets Gjæld, muligen for at betage Comiteen dens yttrede Ængstelighed for, at enkelte af Amtets Beboere formasteligen kunde troe sig for en Deel i Besiddelse af privilegeret Hartkorn.
Almuevennen, 1843-02-01
Hvad selv Amtsraadets Afgjørelse af denne Sag, angaaer, da maa man storligen undres over, at Formanden, der erklærer at Repartitionsfondet maa, som enhver reel Skyldner, snarest muligt stræbe at komme ud af sin Gjæld, ikke lader den Retfærdighedsfølelse komme i Anvendelse, ogsaa med Hensyn til de af Amtets Beboere, der ifølge de anførte kgl. Resolutioner, ere de retmæssige Eiere af Erstatnings-Summen 10,000 Rbd., i det mindste sammes aarlige Rente, men underskriver dens Udslettelse af Fondet, og paastaaer derimod, at Fondet skyldigen bør afbetale sin Gjæld til Veikassen, og Jordebogskassen, noget over 15,000 Rbd., uagtet det af Comiteens Betænkning sees, at der ifølge kgl. Resolution, ingen Rente svares af disse tvende Gjælds poster, ligesom der heller ikke er paalagt Fondet Afbetaling af denne Gjæld, førend Fondet, ved mulig havende Overskud, seer sig i Stand dertil. Formanden vilde muligen svare: de oftnævnte 10,000 Rbd. kan der ikke meere være Tale om, da de forlængst ere anvendte til Fondets Udgifter; men turde man saa tillade sig det Spørgsmaal: hvilken af de, i Amtsrepartitionsfondets Regnskaber anførte Udgifter, der skulle være at ansee for uforudseelige overordentlige, hvortil, efter de nævnte kgl. Resolutioner, de 10,000 Rbd. kun lovligen maa anvendes. Grundforbedring og Vedligeholdelse af saavel Hovedlandeveiene som de mindre Landeveie, navnligen den overordentlige og uberegnelig kostbare Frederikssunds Vei, kan det umuligen være, da denne Byrde er paalagt Hartkornet, og af dettes saakaldte Brugere, med megen Besvær ogsaa udført. Jde øvrige anførte Udgiftsposter sees ingen, hverken uforudseelige eller overordentlige, kun at de i de senere Aar ere forøgede og forstørrede. Endeligen var det nok værd at vide, hvad der har foranlediget den kgl. Resolution af 4de Nov. 1835, hvori gjentages, at Renten af de 10,000 Rbd. skal for bestandig komme de vedkommende Hartkornsbrugere tilgode, ved Ligvidering i deres Bidrag til Amtsfondet, da meere end Halvdelen af bemeldte 10,000 Rbd., efter Comiteens Angivelse, allerede 1835 var forbrugt.
Almuevennen, 1843-02-01
Den af Amtsraadet fattede Beslutning ved kgl. Resolution, at faae den ommeldte Erstatningssum 10,000 Rbd. udslettet af Amtsfondets Gjæld, kan neppe billiges, men man maa let fristes til at troe det ufrie Hartkorn svagt repræsenteret i Amtsraadet. De af Amtets Beboere, der oprindeligen havde Ret til den oftnævnte Erstatningssum forurettedes nok derved, at Capitalen indsattes i Statsgjældskassen, og under visse Betingelser erklæredes Amtsfondet tilhørende, istedetfor at udbetales dem; de nuværende retmæssige Besiddere af Oven nævntes Eiendomme, forurettes ligesaa meget ifald de blive berøvet den dem, efter Kgl. Resolutioner, tilhørende Godtgjørelse af Renten af Erstatningssummen, indtil den lovligen 3: til uforudseelige overordentlige Udgifter Fondet vedkommende, anvendes. At den saaledes er anvendt maatte bevises, forinden man foreslog eller bestemte sig til, at udslette den af Fondet.
Almuevennen, 1843-02-01
Vi trøste os ved Hs. Majestæt Kongens Retfærdighed, og haabe at en Kgl. Resolution 1843, ligesaavel som 1835, kan tilsikkre de vedkommende Amtets Beboere, den dem endnu tilhørende Rente, af de rigtignok for brugte 10,000 Rbd.
Almuevennen, 1843-02-01
En Beboer af Kbhavns Amt.
Almuevennen, 1843-02-01
Hjelpesognefogder i Præsto Amt.
Almuevennen, 1843-02-01
J vort Nr. 30 f. A. er optaget en Skrivelse fra 12 Gaardmænd i Maaløy til deres Sogneforstanderskab, hvori det udhæves, hvormeget Sognefogdernes Forretninger ere formindskede, især ved at den behøvende Fourage nu ikke reqvireres af Beboerne, men anskaffes ved Licitation, det almindelige Veiarbeide ligesaa, at Tilsyn med Markveie, Biveie og Gadeveie er overtaget af Sogneforstanderskaderne, og at en Deel andre af Sognenes offentlige Forretninger udføres af særlige Bestillingsmænd, saasom Snee fogder, Brandfogder og flere Oldermænd, hvorfor hine Mænd formene at Sognefogderne nu ikke længere kunne have billigt Krav paa at fritages for alt Veiarbeide, Reiser og andre Byrder, forud for deres Medborgere, isærdeleshed naar der hensees til, at Sogneforstanderne, hvis Functioner medføre langt mere Arbeide og Besværligheder, intet Vederlag erholde herfor. Skjøndt nu Sogneforstanderskabet ikke fandtes villig til at indgaae paa Sagen, saa var Grunden hertil dog ene den, at det ansaaes for tidligt at gjøre et saadant Forslag, da Communalindretningen først nylig var traadt i Virksomhed, og det erkjendte udtrykkeligt at Sognefogedposterne nu ere mindre byrdefulde end som tidligere. Dette gjaldt imidlertid selve Sognefogderne, hvorimod man i Præste Amt endog har Hjelpesognefogder med de samme Fribeder og Lettelser som bine. Vi skulle af "Ny Sjællandspost hidsætte en Beregning over hvad disse Hjelpesognefogder koste Amtets Beboere. Sogne fogdernes Hartkorn udgjør i det Hele 747 Tdr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., og deraf regnes Hjelpesognefogdernes til omtrent 370 Tdr. Antages det nu at hver Hjelpesognefoged har circa 8 Tdr. Hartkorn, saa vil der i Amtet findes 48 Hjelpesognefogder, og naar de aarlige Skatter anslaaes til 20 Rbd. for hver, og det offentlige Arbeide de ere fritagne for, ligeledes kan ansættes til 20 Rbd. saa udgjør dette tilsammenlagt omtrent 40 Rbd. i reen Jndtægt, hvilket udgjør for den Alle henimod 2000 Rbd. Naar det nu betænkes, at der i andre Amter ikke ere ansatte slige Hjelpesognefogder, og at de Leitelser og Fritagelser der ere dem tilstaaede falder tilbage paa de øvrige Beboere, og forøger deres Byrder saameget mere, saa synes der at være tilstrækkelig Grund til det Ønske af de maatte blive afskaffede, da det dog er at antage at de nu ere aldeles overflødige. Af denne Formening vare ogsaa flere Sogneforstanderskaber i Præste Amt, og indgik derfor allerede sidste Foraar med Andragende til Amtet og Hielpesognefogdernes Afskaffelse, men der hører mere til end eengang for alle at indkomme med et Andragende, naar gamle Misligheder skulle hæves; Amtet indhentede vedkommende Politimesteres Betænkninger om Sagen, og derpaa svarede det "at det Ansøgte ikke kan bevilges." At de paagjeldende Sogneforstander skaber vilde indbringe denne Sag for Amtsraad og Cancellie, var at ønske, men det er os ubekjendt om det er skeet, eller man har slaaet sig til No med det meddeelte Afslag. Haandbog for Sogneforstandere.
Almuevennen, 1843-02-01
Under 17de Januar har en Sogneforstander ved Navn Hans Nielsen udstedt følgende "Opfording, "Det vilde være til stor Nytte paa Landet, om en Lovkyndig paatog sig det Arbeide at samle i een Bog alle de Love, som gjælde for Skole-, Fattige og Veivæsenet, saavelsom for de øvrige Anliggender, der nu skulle behandles af Sogneforstanderskaberne, og forsyne en saadan Bog med et godt Register. Thi deels ere de ældre Love kun tilgængelige for en liden Deel af Sogneforstanderne, og deels ere mange af dem ved senere Tillæg eller Jndskrænkninger saa meget forandrede, at de ikke kunne tjene til en ufeilbar Veiledning. Paa Grund heraf er den enkelte Sogneforstander ikke istand til forud at kunne danne sig en velgrundet Mening om Spørgsmaal, som komme under Afgjørelse, ja ofte kan Formanden, der skal lede Forhandlingerne og meddele de fornødne Oplysninger, selv være uvidende om det rette Synspunct, hvorfra en Sag efter Landsloven bør betragtes. Vel bør det bemærkes, at Amtet er særdeles villigt til, hurtigt at meddele alle forlangte Oplysninger, men deels medfører dette meget Skriveri, deels er det en ufuldkommen Veiledning for den enkelte samvittighedsfulde Forstander. Paa Grund heraf troer jeg, det vilde være baade et gavnligt og fordeelagtigt Foretagende for en Lovkyndig, at samle i en Godtkjøbs-Udgave de vigtigste af ovennævnte Love. En saadan Bog vilde finde en stor Afsætning."
Almuevennen, 1843-02-01
Boghandler A. T. Høst har nu bekjendtgjort, at der i Løbet af Februar Maaned vil, paa hans Forlag, udkomme en Godkjøbsudgave af en Haandbog for Sogneforstandere. Ligeledes er i Aalborg nylig udkommet første Hefte af en Haandbog for Sogneforstanderskaber og Amtsraad, af Proc. Chr. Olsen. Det er 14 Art stort og koster 1 Rbd.
Almuevennen, 1843-02-01
Hermed et Følgeblad. Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia, Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri. jøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 19. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 2, 1843. Udgivet af R. Sørensen og J. A. Hansen. Brøndshøi og Rodoure Sogneforstanderskab.
Almuevennen, 1843-02-01
Den 13de October holdt Forstanderskabet det 5te ordinaire Møde, ved hvilket samtlige Forstandere vare tilstede. Formanden bemærkede, at det for ham var bleven anmeldt, at en Jndsidder i Husum falholder Brændeviin, og tillader, navnligen Tjenestetyender, at tilbringe Aftenerne i hans Huus under Sviir. For at faae denne Uorden hævet, vedtog Forstanderskabet at tilskrive Politimesteren.
Almuevennen, 1843-02-01
J Anledning af en fra Frederiksberg og Hvidoure Forstanderskab indløben Skrivelse, hvori spørges: om en Karl der for Armbrud er indlagt i Frederiksberg Sygehuus, erkjendes forsørgelsesberettiget i Brøndshøi, og om Omkostningerne paa hans Cuur og Pleie vilde blive refunderede, vedtog Man, efter indhentede Oplysninger, at give et bejaende Svar.
Almuevennen, 1843-02-01
Da Fattigkassen ved mange uforudseete Udgifter var bleven udtømt, besluttede Forstanderskabet at optage 100 Rbd. af Madam Rasmussens Legat som Laan, Flere Fattig- og Skolevæsens Sager bleve afgjorte.
Almuevennen, 1843-02-01
Den 17de November holdt Forstanderskabet et ertraordinairt Møde. Alle Forstandere tilstede. Formanden producerede en Skrivelse fra Oberstlieutenant Bruun i Uttersløv, hvori denne, deels besvarer Forstanderskabets Skrivelse af 13de October om Borttagelsen af Hegnet langs Frederiksunds Landevei, dels andrager, at en, ved Gaden i Uttersløv, anlagt Overkjørsel til nogle ved Siden af hans Gaard liggende Huse, var borttaget, hvorved disses Beboere vare afskaarne Adgang til Gaden. J Anledning af det sidste Punct enedes man om, at det skulde tilkjendegives Oberstlieutenant Bruun, som Forstanderskabets Formening: at Overkjørselens Jstandsættelse maa paaligge Huusmændene, og hvem der ellers heraf har Gavn.
Almuevennen, 1843-02-01
Smedemester Davidsen i Emdrup havde til Forstanderskabets Erklæring indleveret en Ansøgning til Stiftamtmanden: om Eneret til at holde en Ligvogn for Sognet. Dette Andragende fandt Forstanderskabet. Betænkelighed ved at anbefale.