Københavns Adresseavis, 1762-03-01
Fortsettelse af Spinderiernes Indretning i Byerne samt deres Nødvendighed og Nytte. (Sligt et Menneske, som havde lært sligt i sin Ungdom, og øvet det, kand i sin Alderdom med den halve Møye og Besværlighed forrette det, omendskiønt dem mangler noget paa Synet, saa længe de kun har Følelsen og noget af Kræfterne tilbage. Saaledes er Tilstanden i det Stykke i de fleste af vore Byer. Og hvad jeg herudi har anført er kun en Forberedelse til at vise Nødvendigheden, og Nytten af det, som jeg strax herefter vil anføre. Dog maae man tilstaae, at det i den Fald er anderledes beskafsen paa Landet end i Byerne. Paa Landet spinder, syer, væver Bonde=Koner og deres Folk selv hvad de bruger; men i Byerne er det ikke saaledes, og følgelig i det Stykke bliver Ungdommen paa Landet bedre oplærde end i Byerne. Der hersker i Byerne i det Stykke en saadan Vankundighed, at jeg neppe tør nævne den. Skulde man forestille sig i et heelt Rige, i hvilket ikke engang et Par Strømper, ja neppe et Par Strømpe=Baand blev vævet. Jeg synes at man burde om ikke for andet saa dog for Landets Ære, skyld, see til at raade Bod paa en saa stor Skiødesløshed, men det er egentlig ikke den Materie vedkommende, jeg her vil handle om, og derfor vil jeg allene binde mine Tanker til Nødvendigheden og Spinderiernes Indretning i Byerne (a). Den Indretning maae begynde fra den fattige Ungdoms Underviisning herudi. Jeg holder for, at ligesaadan som man paa de fleste Steder haver fattige Skoler, hvor fattige Børn nyder fri Underviisning i deres Christendom, saa burde de tilligemed nyde fri Underviisning i at lære noget af det, som de siden kand fortiene deres Brød, med Drenge=Børn saavelsom Pige=Børn skulde undervises i Knytten, Spinden og deslige, det synes vel noget para dar og urimeligt her til Lands, at Drenge=Børn skulde lære sligt, da Pige=Børnene neppe lærer det, man maae herudi allene see paa andre Nationers Exempler. I Tydskland, Rusland og andre Steder finder man gamle udlevede fattige Mænd at fordrive Tiden med at knytte, spin J Udi Norge, hvor Forfatteren siden sees at boe, er ingen andre Byer end Kiøbstæderne. de og deslige, og derved fortiener sig noget tillige, og hvor skulde de nu giøre det i deres Alderdom om de ikke havde lært det i deres Ungdom, vore derimod skal være uduelige deres halve Livs=Tid. 1) Lærer de intet noget, og arbeyder intet noget, førend de bliver saa voxne at de kan giøre grovt Arbeyde, og siden, naar de blive gamle eller svage, og ikke kand udrette det grove Arbeyde, kand de heller intet meere udrette eller fortiene. Det er meget magtpaaliggende i et Land at venne Ungdommen i Tide til Arbeyde, at gjøre dem det let og behageligt, og at give dem Lyst og Forstand herpaa i Tide. Man maae i deres Barndom arbeyde udi Smaat det som de siden skal giøre til Fuldkommenhed. Man maae dog herudi vogte sig for haarde Tvangs=Midler, ikke besvære Ungdommen over sine Kræfter, man maae alternere med Arbeyde og Fornøyelse, og man maatte heller opamme dem med smaa Præmier og Belønninger, som i hvert Aar en Dag om Aaret kunde udi Skolerne uddeles til dem, som havde viist meest Flittighed og Duelighed, disse Belønninger maatte være af den Beskaffenhed, at de vare som Æres=Tegn tillige. Saaledes kunde uddeles til Drenge=Børn en fiin Hat, et Par Spender. Naar man vil vente at saavel Uld= som Linnet Fabriqver skal faae Fremgang i et Land, maae derudi giøres visse Tilberedelser, uden hvilke det er umueligt at vente slige Fabriqvers Opkomst, Spinderiernes Jndretning er en Hoved=Sag herudi, hertil udfordres de mindste Bekostninger, men det er dog i sig selv det allervigtigste, de kostbareste Indretninger, som udfordres til et Klæde=Fabriqve, ere de som hører til Vævningen, Overskieringen, Farverierne og deslige. Jeg taler her og Indretningen, og ikke om de Bekostninger som gaaer til Ulden og Spindingen; thi det forstaaer sig selv at de maae være anseelige mod det andet at regne. Det er derfor at man seer, at de Steder hvor slige Fabriqver ere i Stand, at Spindingen eller Vævningen skeer paa eet Sted, og det øvrige Tilbehør og Tilberedning af Klæde=Vahre skeer paa et andet Sted. Saaledes føres mangfoldig Uldgarn enten vævet eller uvævet til Bremmen, Hamborg, Lybek, og deslige Steder fra Landet, og det siden i Byerne fabriqveres til Klæde. Den hører en stor Populare eller Folke=Mængde til hvor Spinderierne skal indrettes, men til det øvrige Arbeyde af Klæde Vare udfordres kun faae, men kyndige Personer, Spinderierne er Grundvolden, og hvor Grundvolden ikke duer, bliver Bygningen ikke af nogen Betydenhed eller Bestandighed. Det er derfor en priselig Omsorg, som vores allernaadigste Konge har havt i at søge at etablere Spinderierne uden for Kiøbenhavn paa Landet, ved at give Anviisning paa hvor Ulden tilbered kand kiøbes i Kiøbenhavn, og sat Premier paa for dem, som levere enten det beste eller meste Uldgarn, Men jeg frygter for at en vis Omstændighed vil giøre en betydelig Vanskelighed herudi, saa et saa betydelig Øyemerkee ikke let kand opnaaes. Man maae vel mærke, at Bønderne paa Landet i Sielland ere saadanne Bønder som maae gjøre Hoverie, og haver liden Tid til at arbeyde for sig selv det nødvendige, og meget mindre Tid til at arbeyde for andre, saa det er ikke at vente at Bønderne vil blive Entrepreneurs herudaf, og at de enten vil eller kand befatte sig hermed.