Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-01-16
Jfølge Breve fra Riga er nu udkommen en befaling i Rusland, hvorefter al Kommunication med Frankerig, Jtalien, Neapel, Genua, Holland og Landene paa den venstre Rhinbred skal være ophævet, og alle Jndividuer af bemeldte Nationer inden 10 Dage skulle rømme det Russiske Rige. Alligevel holder man den franske Eiendom for ganske sikker. Ved Forordning af 13de December har Keiser Alexander ogsaa befalet Oprettelsen af en indenrigsk Milits eller Landværn, til hvilken Ende hele Riget, med Undtagelse af nogle Nordeuropæiske og de Asiatiske Gouvernementer er inddeelt i 7 Distrikter, Det hele Tal af disse 7 Landværns=Armeer udgjør 612,000 Md. De Gouvernementer der ere fritagne for at stille Folk, skulle bidrage til Udrustningsomkostningerne og Provianteringen. De Ulykker - heder det blant andet i den Keiserlige Ukase - der i den seneste Tid have rammet Nabomagterne, vise nu Nødvendigheden af usædvanlige Hjelpemidler. Forsømmelsen af at oprette slig indenrigst Væbning havde de fordærveligste Følger for Østerrig og fremhastede Preussens Erobring. Deres Skjæbne afgjordes ved Tabet af nogle Feldtslag, hvorefter Fienden, der ingen Hindring mere mødte, og ei frygtede Modstand af uvæbnede Jndbyggere, brød med Fart ind i deres Provindser. De Russiske Armeers Tapperhed og Sejre opfylde os med Haabet om et got Udfald. Men da den saa store Udstrækning, i hvilken disse Armeer have at bevæge sig, fremstiller mangfoldige Besværligheder for den hastige og gjensidige Understøttelse til Forsvar for de vidt. strakte Grændser og da det var øiensynligen farligt, om Fienden, som Gud forbyde, skulde bryde ind nogensteds over Rigets Grændser, nødes Vi til at ile med de kraftigste Midler til sammes Afvendelse, ved at oprette en almindelig midlertidig Væbning eller Milits, der allevegne og øjeblikkelig kan være rede til Vore regulære Armeers Forstærkelse, og istand til ved hvert Skridt at modstille Fjenden en ubetvingelig Styrke af trofaste til de dyrebareste Goders Forsvar forenede Fædrelandssønner. Officielt vides nu at en Storm, som General Vandamme Natten til den 23de Decbr. lod gjøre paa Breslau, blev frugtesløs. Forud havde han efter ethvert Bombardement forgiæves opfordret Gouvernøren til Overgivelse. Nogle Dage derefter skal denne imidlertid selv have tilbudet sig at kapitulere hvorfor og blev bevilget ham en 34 Timers Vaabenstilstand. Man ventede derefter saa meget vissere, at Overgivelsen vil paafølge, da Fyrsten af Anhalt-Pletz, som i Schlesien havde samlet et Preussisk Troppekorps, hvormed han vilde undsætte Breslau, er bleven slagen og adspredt ved Strehlen (6 Mile fra Breslaud af de forenede Wartemberger og Bayrer under Generalerne Montbrun og Minucei. Den første bød ene den fjendtlige Kolonne, som bestod af 2000 Mk. Jnfanterie og 7000 Md. Kavallerie Spidsen med 300 Ryttere i 2 hele Timer, indtil han fik Hjelp. Fjenden blev nu slaget paa Flugten i største Uorden og mistede foruden 100 Dræbte og 200 Saarede sine 6 Kanoner, Bagage og 800 Fanger. Resten, som tog Flugten, er skiltes ad og gaaet hver til sit Den Preussiske Garnison fra Colberg har ogsaa gjort et dristigt Strøifetog ligge til Oderens høire Bred; men som ogsaa løb uheldigt af. Marskal Mortier havde nemlig fra Anclam fundet det fornødent at besætte de imellem Grosse Haf og Østersøen liggende Øer Wollin og Usedom men formedelst Havandet kunde ikkun 250 Md. fatte Posto paa Wollin, hvor de den 6te Januarii om Morgenen bleve angrebne af 1000 Mk. Jnfanterie med 4 Kanoner og 150 Kavallerister. Endeel franske Soldater satte over det grosse Haf og omringede Staden i samme Øjeblik da det fjendtlige Kavallerie rykkede derind. Det franske Detaschement forenede sig strax, kastede Fjenden i Gaderne, fratog eller drev paa Flugten Alt, hvad der var landet, og borede 2 store Baade med Flygtninge i Sænk. Gaderne vare skjulte af Dræbte og Saarede og 150 Preussere faldt i fransk Fangenskab, hvoriblant vare 4 Officerer og Major Fargow, som siden er død af sine Saar. Denne Øe er nu sikret for et lignende Coup de Main.