JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-02-08
Proclama. Til een og samme Tid sidste Foraar, strandede 2de norske Skibe ved Thunøe, under Aarhuus Amt. Det ene en Jagt: Anne Christi kaldet, tilhørende Kiøbmand Hr. Hans Thoresen i Christiania, og ført af Skipper Jacob Meyer, som skulde hiemmehøre i Flensburg, hvis Mandskal undtagen en Matros, druknede. Capitainen paa det andet, Hr. HanWarhrner, erholdte Fuldmagt fra bemeldte Hr. Tharesen til at overtadet Biergede af bemeldte Skib og Ladning, der og skrete. Nogen Tid en blev ved Stranden, af Søen indere og 3 Liig, hvoriblandt befandte fornævnte Jacob Meyer, som Capitain Wahrner antog sig, og lod begrere, samt indleverede her til Briteretten adskillige af Klæder, nogle Pen og videre, som han sagde at tilhøre den Afdøde, under Forsikkring: skulle anmelde det til dennes endnu levende Moder i Flensburg, og so leverede han omsider en Skrivelse fra en Hans Peter Jørgensen og Jacuhverve Fuldmagt til at modtage det afleverede; men i Stedet de for, ov for den Afdødes umyndige Sødskende; men da dette ikke ansaaes tilstrække Petersen, den første som Curator for Moderen, og den sidste som Formyndfor Skifteretten til, derefter at kunne aflevere det den i saadan Egenskab hav modtaget, og intet siden blev meldt samme, fandt den sig beføiet, desangaaende at tilskrive Magistraten i Flensburg; og da ei heller noget Svar de fra indløben, bliver herved ovenmeldte Jacob Meyers Arvinger, som skal være hans Moder Magrethe Dorothea, og Sødskende Hans Jensen Meyer, Med Marie Meyer og Anne Cathrine Meyer, samt om flere maatte være, da i disse, alle med Værger og Formyndere indkaldede til, for mig som Skifte valter inden de i Loven befalede Tider, at beviisliggjøre deres Arveret, saaat lagttage deres Tarv ; ligesom Credi og Debitorer inden benævnte Tide Forløb, de første at godtgiøre deres Krav, og de sidste at erlægge deres Sky Kiersholm, den 16de Januarii 1811. A. Kier, Herredsfored og Skriver i Hads Ving Herreder.
Berlingske Tidende, 1811-02-08
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Januar d. A., som læst ved de behørige Retter, indkaldes herved med Aar og Dags Var sub poena præclusi & perpetui silentii alle og endver som maatte har nogen Fordring paa Stervboen efter afdøde Frue Over KrigskommissairinPetersen, fød Hansen paa Engelsholm, under Weyle Amt, den maatbidrøre fra hendes forhen afdøde Mands Capitain Niels v. Jermiin i hendes Besiddelsestid af Stamhuset Lønborggaard, Engelsdolm og slet Gaarde eller senere, dermed inden bemeldte Tids Frist for undertegnet Skifteforvalter at fremkomme og beviisliggjøre, da enhver skal nyde fylde efter sit Kravs Natue og de lovlige Beviser som derfor maatte fremlægge ikke haver afgivet lovlige Forskrivninger for deres Skyldigværende, at betaMed lige Varsel indkaldes Stervboens Debitorer, for saa vidt som dist hvad de til Stervboen findes pligtige, alt at regne fra denne Bekiengiørelses Datum. Nørvangs Torrild Herreders Contoir i Weyle, den 31te Januar 1811. A. Steenstrup.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Den svenske General=Consul, Signeul, er ankommen hertil med en Mission fra Stockholm. Cotesor=Departementets Præfect har lagt Seqvester paa alt Gods, Mobilier og Jmmobilier, Varer og Effecter, som tilhøre Deien af Algier eller algierske Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Den 24de dennes holdt Actionisterne i Frankrigs Bank en stor Forsamling, for at udnævne nye Censører og Forvaltere samt see den Regning General Raadet havde eflagt. Dividenden var for hver Actie 81 Fr., hvoraf 74 Fr. bleve udbetalte hver Actionist, men de 7 Franker, bleve beholdte i Reserve. Den af Banken i Aaret 1810 disconterte Sum beløb sig til 747, 809,859 Fr. og 5 Cent., altsaa 172 Millioner mere end i forrige Aar. Bankens Circulation beløb si i dette Aar i indløbne og udbetalte Vexeler til 4 Milliarder, 164 Millioner, 36,957 Fr. 81 Cent. Contoiret i Lyon har gjort en Omsætning af 57 312, 179 Fr. 15 Cent. Gevinsten udgiør, efterat Omkostningerne ere fraregnede, 174768 Fr. J Rouen blev disconteret for 21,293,406 Fr. Den rene Gevinsbeløb sig til 36,796 Fr. 79 Cent.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Neapel, den 12te Januar. J alle Kongeriget Neapels Havne arbeides i Vinter paa at bygge Canopeer Chalupper og Penicher. Den Kongl. Fløtille skal næste Sommer vise sig dobbelt saa stærk som den forrige mod Sicilien.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Den 4de ankom Capitain Berault med Depescher fra General Dontelot, som er General Gouverneur over de joniske Øer. Han melder at Øerne Fano, Berlaix og Sommadrochi siden 5te Decbr. have været besatte af de franske Tropper, og at de enge sk. Skibe ikke kunne holde Søen længere for det stormende Veirligs Skyld.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
3 hastieseilende Skibe ere ankomme fra Otranto til Corfu med Penge og Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Hr. Berault føier til at Øen Corfu befinder sig i den meest blomstrende Tilstand. Militaire Fornødenheder og Proviant fandtes der i Overflødighed. Garnisonen er talrig. Alle Festningsværkerne ere fuldende, og man er for nærværende Tid ifærd med at oprette en forskandset Leir, hvorpaa ogsaa Jndvaanerne arbeide med Fornøielse. Man maatte altsaa blot ønske at Engellænderne vilde giøre et Angreb paa Corfu, da de der vilde blive tilbørligen modtagne. 2 franske Fregatter med Tropper vare ankomne fra Trulon til Corfu.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Florents, dan 18de Januar. Præfecter, Baron Fouchet, har udstædt en Bekiendtgjørelse, ifølge hvilken al rørlig og urørlig Eiendom, som i dette Departement tilhører engelske Undersaatter, inden 8 Dage skal confiskeres og tilflyde Statsdomainerne. Mairerne i Byerne have Ordre at begive sig i de engelske Undersaatters Vaaninger, optage en nøiagtig Fortegnelse over alt hvad de have, og derpaa forsegle samme.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Laybach, den 2den Januar. J Anledning af det under 11te December f. A. i Wien udstædte Decret, der forbyder, forinden 1ste October 1811, at bringe nogen Domi Udførelse, der kunde være fældet, være sig til Indfødtes eller Fremmedes Fordeel, angaaende Fordringers Udbetaling i Conventionsmynt, har Marschal Marmone, Hertug af Ragusa og General-Gouverneur over de illeriske Provindser, bekiendtgjort en Forordning, ifølge hvilken, indtil nærmere Erklæring fra Keiseren i Frankrige indløber, alle østerrigske Andersaatters Eiendomme i de illyriske Provindser tages i Beslag. Det forbydes tillige i samme de illyriske Undersaatter at giøre nogen Klarering til nogensomhelst østerrigsk Undersaat før 1ste October 1811.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Dørsten, den 2den Februar. Den sidste Deel af de Hertugl. Ahrembergske Lande, bestaaende af Grevskabet Recklinghausen, er nu laat til Storhertugdømmet Berg og alt taget formeligen i Besiddelse af Berg i Hs. Majestæt Keiseren af Frankrigs Navn.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Rotterdam, den 2den Februar. Efterretninger fra London af 26de Januar indeholde følgende: Jgaar, den 25de, debatteredes i Overhuset over Regentskab billen. Det kom 2 Gange til Stemmesamling angaaende Jndskrænkningerne ved Billen. Ved første Stemmesamling havde Ministrene en Mineritet af 12 og ved den anden af 9 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
London, den 18de Januar. Fra Buenos Aires er indløbet følgende Skrivelse, som er 6 Dags yngere end de forhen givne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Buenos Aires, den 25de Octbr. Blocaden er ikke bleven ophævet ved Admiral de Courens Ankomst. Den 18de dennes blev vor hele Cabildo (Municipalitet) landforviist, og om Morgenen Kl. 2 bragt ombord paa Krigskibene, fordi man mistænkde den for at have erkiendt Regentskabet og svoret samme Troskabs Eed. Jndvaanerne i Paranuar, et krigers Folk, have forsamlet og bevæbnet sig under deres Gouverneur, som derpaa i Spidsen af dem manscherede til Corienta, Hovedstaden i dette Land, hvor han har afvæbnet 200 Misfornøiede. Fra vores Expedition som var afgaaet fra Cor hva til Potest have vi endnu ingen Efterretninger. Der siges at den At ere ankommen til denne Stad.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Den 19de Januar.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Man forsikkrer os (hedder det i en Journal fra Newortere) at Folk, Gouverneuren paa Pensacola, er marscheret til Bayon Savia og Daton Rouge, i Spidsen af alle de Topper han kunde sammenbringe i sin Provinds. Choctaws og Talaporukerne have ligeledes grebet til Vaaben og forernet sig under hans Faner. Vi erfare med Vished at Militserne paa den anden Side af Søen have faaet Befaling i at holde sig marschfærdige.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
De sidste Efterretninger fra Cadix ere virkelig sørgelige. Det nye Regentskab har tabt sin Jndflydelse hos Folket saavelsom det gamlt. De Franskes saa overordentlig langt flyvende Bomber have udbredet Skræk i Staden, hvoraf de Utilfredse vide at drage Fordeel. Det hvorfor man meest maae frygte er at det vil lykkes de Franske at sætte sig fast imellem Staden og Øen Lion. Engellænderne ville have Møie med at hindre det; thi paa Spanierne kan man ikke regne mere. I de ministerielle Blade tales ofte om Forstærkninger, som man vil sende til Portugal. Vi vide at Lord Wellington indstændig har forlangt samme; men vi tvivle paa at Ministrene kunne fyldestgiøre hans Ønske. I Jrland behøves mange Tropper. Den 21de Januar.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Fra vor Flaade i Middelhavet have vi Efterretninger til den 4de Decbr. Dengang laae den endnu ved Port Mahon, hvor den og frisk Vand ind og udbedrede Havarierne. Det synes ikke at Fienden har i Sinde at foretage sig noget fra Søesiden. Sir Charles Cottorhar efterladt en Observations Eskadre for Trulon, der bestaaer af Re pulse, Euryalus og Imperiuse. Fienden har nylig jaget denne lille Eskadre, og havde sikkert taget Jmperieuse, hvis han havde fortsat Forfølgelsen. Saale var afseilet til Malt, for at udbedre sig. De spanske Linieskib El-Vineeder paa 74 Kanoner gik til Grunde paa Sardiniens vestlige Kyst. Det var afgaaet med Rodney fra Gibraltar til Minorca.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Brevene fra Kingston (paa Jamaica.) gaae til den 1ste December, De melde at der er udbrudt Revolution paa Cuba, samt at Gouverneuren og alle Dommerne ere blevne heftede. Det nu herskende Partie har udstædt 2 heftige Proclamationer, hvori Gouverneuren er bleven lastet meget. Erkebiskoppen staaer i Spidsen af Jnsurrectionen paa denne Ør. Hs. Majestæt spadserede næsten en heel Time paa Trassen i Løverdags. Om Aftenen befandt han sig ikke saa vel som om Morgenen dog havde han en god Nat, og befandt sig i Gaar ligesaa vel som de forrige Dage.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
- Vi bekiendtgiøre i Dagadskillige Actstykker, der angaae de amerikanske Anliggender. Jo mere vi overveie Tonen og Caracteren i disse Depescher, jo vanskeligere finde vi et venskabeligt Forlig med de forenede Stater. Efter Bekiendtgiørelsen af vore Cabinetsbefalinger syntes America bestandig at beklage sig over os, og taler stedse i samme Tom som Frankrig, angaaende Cabmetsbefalingerne. Napoleon lover at tage sine Decreter tilbage; men vi ville gienkalde vore Cabinetsbefalig ger, saasnart ikkuns Napoleon tager sine Decreter tilbage. Amerielader sig ikke nøie med denne Erklæring. Det forlanger Blocadens Ophævelse fra Elden til Brest. At tilstaae dette, vilde være at omstyrte vort Søesystem. Da Amerika aabner sine Havne for de franske Skibe, troer det at kunne antage er mere truende Sprog. Medens Erskine og Jackson underhandlede, talede der ikke et Ord om Blocaden af 1806. Det erkiendte samme. Det igattog dengang en klog Tavshed; men da det havde slaaet sig til Frankrigs Partie, sagde det : Nu er det Tid at forlange mere af Engelland, Frankrig har sluttet Fred med os og Engelland kan ikke imodstaae os begge. Amerika paastaaer, at Engelland ikke kan høre Ret til at blokere nogen Havn, med mindre der virkelig ligger en tilstrækkelig Magt for samme. Herpaa kan Engelland svare: vi ere ikke tilsins at udstykke Blocadesystemmer; i specificere ikke dette eller hiint Punkt. Der gives i hele Verden ikkuns een Marine, nemlig den engelske. Vi ansee det hele faste Land som een Havn, og saalænge Napoleon vedbliver sit nuværende System, lade vi alle Magter vide, at hele Fastlandet befinder sig i Blocadetilstand, og at de ikke have Ret til at handle med det faste Land, uden at have vores Tilladelse dertil. En saadan Lære maae vi sætte i Kraft. Jo før dette skeer, desto bedre befinde vi os derved. America giør fælles Sag med Frankrig, og at give efter for America vilde være det samme som at give efter for Frankrig. Først sagde America : Underskriver den Definition som Frankrig giør over Blacaden, eller med andre Ord: under skriver den Betingelse at Eders Overmagt til Søes ikke meere skal tien Eder til nogen Nytte. Derpaa truer det os med at fornye Non Jntercourse-Acten. Det har selv gjort Erfaringen deraf og allene selv lidt derved. For det 3de erklærer det os at det endnu ikke nøies med at vi afsige Blocadesystemmet. Vi maae ogsaa ophøre med at giøre deres Søemænd Fortræd. For det 4de skulde vi give fyldestgiørelse for Chrasepeake. J dette Tilfælde maae vi see paa at Amerikanerne forføre vore Matroser, uden at vi kunne forlange dem tilbage. Admiral Barke lei havde Ret til stræng Fremfærd for Chrasepeakes Skyld. Vi maae sige Amerikanerne at dette er vor Maade at gaae frem paa, naar de paa deres Side forholde sig saaledes. Det vilde være en Skam for os at give efter. America synes at være Et med Frankrige, og dets Forhold med Louissiana og Florida lader os formode at der herskes en hemmelForstaaelse imellem begge Magter. forsentere, om aars Dat.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Rygterne om Fredsunderhandlinger med Rusland syntes at erholmere Troværdighed ved Efterretningen om Grev Jtalinekos Ankom til Bucharest; men man imodsiger disse Rygter, og Porten synes ei ville indgaae nogen Fred. Det nærværende Feldtog kan ansees for en være endt; thi ved Hr. Deral, der er ankommen hertil fra Pari som fransk Gesandtskabs Secretair og Tolk, og er reist igiennem de russiske Armee her man erholdet den Bekræftelse, et Russerne lade den Hovedmagt trække til Wallechiet, og blot have besluttet at lade et Con paa 15000 Mand blive tildage paa denne Side Danau, med hvil Generallieutenant Soz har taget en saadan Stilling imellem Nicorlis og Widdin, at han endog i Vinter kan angrive begge Fæstningen Man Storvisirens Armee staaer ud vægelig, og synes at troe sig sikke imod ethvert fiendtligt Overfald, de men end ikke synderligen er betænkt paa at erstatte de hyppigen tilbagevendende asiatiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Blandede Efterretninger. Længdecontoiret i Paris ansætter i sin Dagbog for 1811 Folketallei følgende store Stæder saaledes : Paris 58,609, Amsterdan220,000, Rom 160,000 Hambur, 110000, Marseille 102,217, Lyon 100,041, Bourdeaur 92 37. Rauen 81,098, Genua 75,861. Florents 75,207. Nantes 75, 128. B. 72280, Turin 65 100 Lille 5974, Aarwerpen 59,35, Garnt 57, 329. Liverne 50 582. Strasburg 49,902, Thulouse 43,170, Bermen 45,000, OrleandI Halland have adskillige Personer ligt sig Toldbetient=Uniform til for i denne Dagt at kunne stiæle de i Omløb værende Varer, under Foregivende at de skulde confiskeres. Adskillige af de virkelige Toldbetiente have ogsaa af overdreven Iver været alt for strænge ved deres Anholdelser; men begge disse Uordener er ved Directeurens Aarvaagen hed blevne opdagede og for Fremtiden vedkomne.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Iisgangen paa Rhinen har i forrige Maaned anrettet skrækkelige Ødelæggeller i Egnen ved Rheingau. Saalænge Frosten varede havde Jisskollerne sat sig fast ved Pfal; men da det begyndte at røe brøde de løs, og Fløden steeg inden en Time 20 Fod. Jndvaanerne kund neppe retirere hastig nok fra deres Huse for det indstyrtende Vand, som i flere Huse trængde ind selv i anden Etage. Da det faldt igjen efter lod det Jisstumper af 15 Fods Tykkelse i Gaderne og Haverne. Fler Huse ere blevne saa beskadigede, at de maae støttes for ikke at falde Mange Frugttræer ere oprykkede og Viinbiergene ødelagte. Byerne Caus, Lorch, Asmannshausen og Rudelsheim have lidt meest. Ved Dreumel i Holland er en Dige bleven giennembrudt. WaaFloden er trængt igiennem den vide Aabning, har oversvømmet et stor Stykke Land, og bortreven mange Mennesker. Jndvaanerne har viist overordentligt Mod, og søgt at tilbageholde Vandet, indtil de stod 3 Fod høiere end Digen; men alle deres Bestræbelser vare forgiøves, da de store Iisskoller borttoge og sønderknuste ethvert Dæmnings middet. Marinerne, Toldbetienterne og Gensdarmerne have overalviist Jver og Mod.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Andenlandske Efterretninger. Trondhiem, den 1ste Februar. J Trondhiems Adresse=Contoirs Efterretninger læses i Dag følgende: J Følge den 27de 5 i Reglementer, for Kaperfarten og Prisers Behandling, bekjendtgiøres herved Konkstoden af den i Priisretten for Tronhiems Stift afsagte Dom. J Sagen: Kystværnsanfører Factor Jeppe Gang med underhavende Kommando, samt Factor Johan Christian Brandt med flere, mod der under fiendtlig Kommando den 11te September 1810, paa Kjelvig Havn, formedelst tagen Søeskabe, indkomne Skib, Wesselv Weliky kaldet.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
(Paakiendt den 22de Januar 1811.) Eiendt for Ret. Det under nærværende Sag omhandlede Skib Wessely Weliky kaldet, med Tilbehør, samt den med samme overleverede, Armatur, Amunition og indehaver Ladning, bør være Hs. Majestæts Kasse hiemfalder, og saaledes, at vedkommende ru siske Eier forbeholdes sin Ret efter Kaperreglementets 11te 5 Litr. E. De af Skibet. Overgivelse samt denne Sags Undersøgelse og Behandling flydende Omkostninger blive af Prisen at udrede. Bergen, den 26de Januar. Fienden har den 4de dennes bemægtiget sig en Kaper=Skonnert, med hvilken han den 6te og 4 Coffardieskibe under Jedderen.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Christiania, den 5te Februar. Medlemmerne af det Konge Selskab for Norges Vel ere nu fordeelte i 25 Districter, efter deres Ophold i Landets forskiellige Byer og Bygder, og desaarsag er en Districts-Commission enten allerede udnævnt eller og bliver den de med det allerførste i ethvert af disse Districter.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Christiansand, den 28de Januar. J afvigte Aar ere her i Stiftet copulerede 1010; fødte 4040, hvoriblandt 127 vare uægte J Børn; døde 3344. 46 opnaarde en Alder imellem 90 og 100 og 6 over 100 Aar. Jblandt de Fødte vare 26 Par Tvillinger. Jblande de Døde: 44 Druknede. Deriblandt een ved at forfølges af Fienden, og ten, derved at Baaden den slaget omkuld med ham og knuset af en Hvalfisk. 3 skudte ihiel, deriblandt en af Fienden. 2 qvante af Kuldamp. 3 styrtede ned af et Field og slaaet sig ihin. 5 frosne ihiel 1 hængt sig. 1 myrdet. 1 død, ved at falde ned i et Skib. 1 Mand, som troedes stunken med en Baad Sild, funden død 3 Maaneder efter, langt oppe paa Landet, og Baaden stunken tæt ved Landet. 1 død paa Veien af den faldende Syge. 2 døde af Radesyge.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Helsingøer, den 8de Febr. Fra Dronningmøllen er indberettet at den den 6te dennes blev en Fiskerbaad fra Gillerie, som var ude forat liske Sild 1/4 Miil fra Land, anholdt af et armeret Skib og ved Geverskud tvungen til at anærer. Skibet var efter Udseende engelsk ; i dette fratog Fiskerne deres Sild, men efter 10 Sinuters Ophold frie gav det igien formeldte Baad. Det fiindtlige Skib førte 4 Caronader, var desat med 24 a 26 Mand, var sort malet og paa Siderne beklædt, formedentlig for at kunne gaae i J.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Under jydske Kysten er sat findtlige Krydsen.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Helsingøer, den 9de Febr. Tvende danske Fiskere, begge hiemmes hørende i Skovshoved, som i 4 Dage havde lagt paa Kullen for at fiske, ankom hertil igaar med deres Baade. De berette, at de aldeles ingen fiendtlige Stillere have seet, men vel hørt at en svensk Fisker skal have fortalt, at han skulde være praiet langt Norden for Kullen af en engelsk tuggert, som havde spuret om de svenske havde udenstet nogle Kavere, eller om der laar nogle danske Kapere i deres Havne, hvilket han alt havde benægtet. Han formodede at den var fra Anholt. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte. - Sundet er frit for Jis.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Batteriet Trekroner, den 10de Febr. Nord fra ere ingen Skibe indsesseende eller udpasserede; men Syd fra er indkommen 1 Jagt i og 1 Galease; udpasseret 3 Jagter. Den indpasserede Jagt kom fra Odense, lastet med Byg. Jngen Driviis sees og den faste under Kysten liggende Jis er ubetydelig, hvorfore Fartøier nu anlægge og afgaae fra Toldboden.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Kiøbenhavn, den 11te Februar. Fra Overtils= og Forligelsescommissionen for det Ankerske Fideicommiss er til Cancelliet indsendt den aarlige Beretning om Fideicommissets Tilstand ved Udgangen af 1809, der er grundet, som de forrige Beretninger, paa den af Administratererne forfattede Generaldallance over dets Masse for bemældte Aar. Af samme erfares, at :a) Fideicommissets Formue i Aaret 1809 er forøger med 101057 Rdlr. 54 s. b) Gjælden samme Aar større end 1808, 33,892 Rdlr. 63 s. c) Den roullerende Fond, som i Aaret 1808 var 1,062,210 Rdlr. 93 s., men i 1809. 1,149 165 Rdlr. 65 s., saaledes forøget med 86954 Rdlr. 59 s., hvorhos OvertisynsCommissionen yttrer i Henseende til Litr. b og c., at det Samme, herover gielder, som den ved Generaldallancen for 1808 anmærkede, nemlig: at til jo større Summa Beholdningerne (som for største Deel udgiøre den roullerende Fond) stige, jo mindre bliver Gevinsten, og at dette igien virker til Gieldens Forøgelse eller til dens meere eller mindre Nedsættelse, hvortil for 1809 ogsaa kommer, at 3de Eiendomme, fornødne til Hakkedahls Værk, ere tilkiøbte for omtrent 10,000 Rdlr.; Fideicommissets Skove ere fremdeles sparede, for at afgive den mueligste Fordeel ved at hugges til rette Tid og under føielige Conjuncturer. J øvriet anmælder Overtilsynscommissionen, at den har tager Fideicommissets forskjellige Brug og Eiendomme i Øiesyn, og overalt fundet betydelige og bekostelige Forbedringer, der vidne ligesaa meget om Jndsigt som om usparet Møre for Bestyrerne, ligesom Commissionen derved har overbeviist sig om Administrationens hensigtsmæssige Omsorg saavel for Fidricommissets som for dets Underhavendes Vel. Efterat denne Beretning har fra Cancellier værer Hs. Majestæt forelagt, har det behaget Allerhøistsamme, under 23de Jan. d. A., at resolvere saaledes : "Med allernaadigst Velbehag have Vi ladet os forelægge den allerunderdanigst indsendte Oversigt af det Ankerske Fidricommisses Tilstand ved Udgangen af Aaret 1809.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Under 29de Januar d. A. er Kammerherre og Directeur i Rentekammeret, O. J. Greve af Moltke, Commandeur af Dannebrogen, tillagt kongelig Befaling at indtræde fra bemældte Kammers Side som Medlem i Postkassepensions-Directionen.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Under 5te Febr. d. A. ere samtlige Overøvrigheder i begge Riger, fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes : Hs. Majestæt har, under 31te f. M., behaget allernaadigst at tilkiendegive Cancellier, at naar de Mænd, som enten af Dommeren udmældes, eller af nogen at Parterne forlanges udmældte til at afholde Syns= og Skiønsforretninger i Prissager, beviisligen ere Actiehavere oller Deeltagere i Kaperudrustninger, bør andre i deres Sted udmældes, med mindre begge Parterne ere tilfreds med den skeete Udmældelse.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Under 9de Febr. d. A. ere samtlige vedkommende Overøvrigheder fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Da det ansees af Vigtighed for det offentlige, at der kan haves Vished om, at Apotheker nes Medhielpere paa ethvert Sted besidde den fornødne Duelighed til, i Apothekernes Forfald, at kunne forestaae Apotheket, skulde Cancelliet, efter herom at have ført Brevvexling med det kongelige Sundheds=Collegium, herved tienstligt anmode dem om, indtil videre, at ville træffe den Foranstaltning i det Dem anbetroede Amt, at Apothekernes Medhielpere, i Stedet for af Apothekerne selv at giøres til Svende, examineres af Stedets Stifts Physikus, og af ham meddeles Attest om deres Duelighed, hvorefter de da uden videre Examen kunne antages paa ethvert Apothek.
Berlingske Tidende, 1811-02-11
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, et saasnart et Regiment kom ger i sige Standqvarterer, og er der med sin fulde eller ikke fulde Styek., skulle samtlige nationale Heste remonteres af Districtet, men Fremonteres for den Kongel. Kasses Regning, naar Regimenter er en ste District.