JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Formedelst indløbne Omstændigheder bliver N. Auctionen over Meublerne i Sal. Musicantere Hellevads og Rebachs Stervboe, som var berammet til den 8de April, udsat indtil Mandagen den 19de Maji førstkommende, som Liebhaberne vilde lade sig være efterretteligt. s. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Bortforpagtning. Sen saa kaldede Helte Eng, Byen tilhørende, beliggende uden St. Jørgens Port, med dens vestre Ende imod Provstegaarden og østre Ende imod Madame Schiønnings forhen tilhørende Huse, langs med Aaen paa den søndre Side, bliver efter Magistratens Foranstaltning, stillet til Bortforpagtning paa 12 Aar. Onsdagen den 2den April, paa Odense Byes Raadstue, og den Høistbydende tilslagen, efter de Conditioner, som ved Auctionsstedet til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 28de Martii 1788. Liebe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Til Kiøbs faldbydes. di Hollafgaards Mølle er meget gode Byggryn at 1 faae til Kiøbs, for billig Priis, imod contant Betaling ved Annammelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Et godt Brændeviinstøi med Tilbehør, for billig Priis, anvises her fra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Til Kiøbs forlanges. Hvor, som maatte have 100 Traver Langhalm eller et mindre, at afhænde, ville melde sig her til Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Seilfærdig Skipper. Skipper Chr. Ritz i Stige, agter at afseile til Kiøbenhavn om 8 Dage, og medtager Reisende og Sendinsgods; hvorom man behagelig ville adressere sig til Kiøbmand Hr. Riissing i Odense, og i Stige til Skipperen selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-01
Bortstiaalne Sager. Natten imellem Langfredag og Løverdag er bortstiaalet Al et Stykke blaat stampet Vadmel paa 12 Alen, som sad udspendt paa min Ramme udi Haugen. Den eller de, som beviisligen kan give mig nogen Oplysning herom, loves en Douseur af 10 Rdlr. og Navnet fortiet om forlanges. J. Gundermann, Farver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Madrit, den 3die Martii. Efter Anseelse have Søerustningerne, som skee, efter vort Hofs Ordre, en Gienstand, hvorover man nu er i Underhandling. Den 22de Februar, ankom 2 Courerer fra Versailles, en fra Hans Allerchristeligste Majestet til vores Cabinet, og den anden fra vores Minister til Grev von Florida Blanka. Nogle Timer efter deres Ankomst afgik Ordre til Cadix og Ferrol, at udruste endnu 4 Linieskibe og 2 Fregatter. Man forventer nu alle Øieblikke Don Ferdinand Danz, for at foretage sig Commandoen over en Escadre af 4 Linieskibe og 6 Fregatter, som ere udrustede i Cartagena.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Bryssel, den 21de Martii. Breve fra Løwen af 19de i denne Maaned bekræfte, at Studenterne have forladt bemeldte Stad, og melde tillige, at en Arrestordre er udgaaet mod Rector Magnisicus Claverus, og 21 Doctores og Professores, som personlig ere stævnede, og at Regieringen har indskrænket Ferierne for Universitetet Loven paa Julii og Augusti Maaneder, ligesom samme er indført i det Østerrigske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Madrit, den 7de Martii. Regieringen har udstædet nye Befalinger til Marinens 3 Departementer og at haste med Rustningerne. De Skibe, som udrustes, ere bestemte til en Observations-Escadre i Middelhavet. De skal samles midt i April ved Barselona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Fra Slavonien, den 6te Martii. Tyrkerne ville efter Forlydende forlade alle smaae Byer og sammentrække sig til de større. Dette skal de ogsaa allerede have gjort i Dubiza. Omtrent 600 Tyrker have sammentrukken sig til Bihatsch, som tilstrækkelig skal have forsynet sig med Munition og Levnetsmidler, hvis faste Forsæt det skal være at fægte for sig indtil den sidste Mand. Bag Murene synes Tyrkerne at være meget gode Soldater, som ret vide at skyde paa en Prik. Vore Tropper er det forbuden at kiøbe Meel i de Tyrkiske Districter, fordi man er kommen efter: at Tyrkerne have blandet Meelet med Givt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Neusatz, den 10de Martii. J Følge tilforladelige Efterretninger fra Semlin, begynde de Belgrader Muselmænd at blive noget urolige. De have intet mindre i Sinde end i Bund og Grund at ødelegge Semlin. Fra den 4de i d. M. af gjorde de daglig Streiferier paa Donau og Sau, og søgte Leilighed til Scharmytler og Plyndren. Havde man ikke brugt at muelig Forsigtighed og føiet saa gode Anstalter, havde Semlin allerede havt den bedrøveligste Skiebne. Den 7de Martii var en skrækkefuld Dag for Jndvaanerne i Semlin. Alt tidlig om Morgenen, saae man Jldsluer at opflamme og hørte Kanoner, torne langt borte. Klokken 11 blev man Jld vaer ved Beschania, og Klokken 12 gjorde en Sværm Tyrker paa 1600 Mand et Angreb, hvorved de strax opbrændte Skubkarrene og andre til Dæmningens Opførsel fornødne Materialier, og tillige anfaldt Soldaterne, der stode paa Piqueten, med saadan Hidsighed, at disse maatte trække sig tilbage. J Semlin greb alle til Vaaben. Endeel af Besætningen trak sig henimod Saufloden og komen halv Miil fra Semlin i Nævefægtning med Tyrkerne, hvorved det gik meget heftig til. Pa begge Siderne løsnedes over 1000 Kanonskud; endog fra Belgrader Fæstningen bleve Kanoner, løsbrændte mod Semlin; men derhos erfarede Bel graderne det vi alt tilforn vidste, at deres Kanoner, ikke kunde naae til Semlin, da deres Kugler drattede i Vandet. De Wurmserske Husarer virkede det meeste. De fægtede med overordentlig Mod. Baade paa Høire og Venstre faldt Tyrkerne som Fluer. En Vagtmester slog sig to Gange med 20 Mand igiennem en Tyrkesværm, hvorved han kun mistede een eneste Mand og selv blev saaret. Fiendernes Tab angiver man paa nogle hundrede Mand; paa vor Side bleve 140 Gemeene deels dræbte, deels saarede. Obristlieutenant Treitmann blev paa Stedet. Fændrik Fekete blev efter nogles Beretning taget fangen, efter andres paa en grusom Maade dræbt, og Hovedsmanden Baron Malovecz blev ved et Skud blesseret i Kinden. Under Fægtningen bragde man en fangen Tyrk til Semlin, hvilken endnu som Fange talede om intet andet end om Semlins Ødeleggelse, og dristig paastod denne Stad maatte om 3 Dage ganske vist legges i Aske. Siden den Tid blive flere Tropper sammenpakkede i Semlin. Ved Tyrkernes Ret rade blev et Skib giennemboret ved et Kanonskud, hvorved Mandskabet for største Deelen satte Livet til
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Wien, den 19de Martii. Beretningerne fra Mayland, hvor man veed at skiønne paa Regieringens vise og velgiørende Hensigter, saa at man til sin Tid kan haabe rige Frugter deraf, lyde meget behagelige. Paa den Fornøielse, som Hans Majestet bevidnede de derværende biskopper over et betydeligt Antal Geistlige Pleiebørn, som ere i Generalseminariet i Pavia og over deres gode Opførsel, deres Flid og Fremgang, i Videnskaberne, har Erkebiskoppen i Mayland fornylig aflagt sin Taksigelse til General-Gouvernementet. Denne værdige Prelat bevidnede i sin Skrivelse sin Glæde derover, at Keiseren endnu stedse tager Andeel i denne Anstalt, og smigrer sig med snart at kunne aflevere et Antal duelige Pleiebørn, som udfordres til Sielesørgere i Lombardiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Wien, den 22de Martii. En Mængde Sølvpenge og 1400 Tønder Kobberpenge ere nylig bortførte til Armeen. Alle de barmhiertige Brødres Klostere maa stille Folk for Krigsspitalerne. Det her værende Kloster opstiller 17 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Af en Skrivelse fra Wien, den 22de Mart. J Panesova have Tyrkerne fortræffeligen faaet Stryg. 1000 i Tallet stege uforstyrret i Land. Paa deres Skibe lode de kun faa tilbage. De troede at overrumple Stedet, og just som de vare i Færd med at indtrænge deri, bilsede GeneralWartensleben dem med en Cartasche Hagel. Osmannerne bleve strax bragte i Uorden, da de Keiserlige Tropper gik løs paa dem; Fienderne vilde nu gaae tilbage til deres Skibe, men Østerrigerne havde alt borttaget dem. Det hele Antal blev deels dræbt og fangen, og deels styrtet i Donauen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Efter en Skrivelse fra Fiume er Hans Majestet, den 6te i d. M. Kl. 4 om Eftermiddagen ankommen til denne Bye, og tog sammesteds alle Forsvars Anstalter i nøieste Øiesyn. Da Høistsamme kom i Contumayhuuset, og der forefandt et Antal Tyrker, som ved Krigserklæringen laae med et Skib i Havnen og blev gjort til Fanger, aabnede Hans Majestet med egen Haand Fængslets Gitter=Dør, og tilsagde kierlighedsfuld de Fangne: at de vare stie og kunde ubehindret gaae hiem igien. En høi Frydesang gav Gienlyd iblandt de Ulykkelige, de trængte sig ud af deres Fængsler, nedkastede sig for den ophøiede Monark paa deres Ansigter for at bevidne deres Taknemmelighed, og seilede derpaa glade, endnu selvsamme Dag ud af Havnen. Den 7de reiste Hans Majestet til Buchori og den følgende Dag til Zeng. Godgiørenhed betegner og Velsignelser ledsager ethvert Skridt af Monarken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Da en Tyrkisk Flaade lod sig see ikke langt fra det østerrigske Littoral, saa maatte strax endnu i største Hast adskillige Batailloner brække op for at forstærke det der værende Mandskab. Nogle Russiske Kiøbmænd ere komne fra Constantinopel til Wien. Divanet har ladet Passer udstæde til dem, ikke destomindre bleve de dog ofte beskæmmede og mishandlede af den tyrkiske Pøbel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Lemberg, den 12te Martii. 60 Husarer fra Eddi have nylig angrebet 130, Tyrker i en Wallachisk Bye, og det med saa godt en Lykke: at 70 bleve fangne, 30 dræbte og de øvrige adspredede. Paa vor Side har man kun havt 15 deels Døde, deels Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Fra Jtalien, den 15de Martii. Man har længe ikke kunnet finde sig deri, hvorfor dog Venctianerne have tilladt en Tyrkisk Escadre saa dybt at indtrænge sig i det Adriatiske Hav, da de dog ellers ere saa nidkiere imod Tyrkerne. Nu angiver man følgende Aarsag. Divanet har ladet Sinatet i Venedig tilkiendegive, man saae sig nødsaget til at lade en liden Escadre indløbe i denne Havbugt, for at indspærre Paschaen af Scutarii fra den Side af, naar dette tillige skeete af Paschaerne af Bosnien, Morea og Rumelien fra Landsiden. For egen Fordeels Skyld havde Vennetianerne tilladt dette, da Mahmud Pascha for nogen Tid siden med bevæbnet Haand var indtrænget i det Venetianske District, og Republiken derfor gjorde Fordring paa Erstatning af Porten, men denne foregav til Undskyldning: at man ingen Fyldestgiørelse kunne love Republiken, saafremt den ikke stemhialp Portens Forehavende at tugte bemeldte Pascha. Dette skal altsaa være den sande Bevæggrund, hvorfor Veuctionerne have tilladt en Tyrkisk Escadres Jndløb i den Venetianske Havbugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Odense, den 4de April. Den 18de Januarii d. A. er Auditeur Marsilius, Knutzen allernaadigst forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt i Dannemark og Norge; Jørgen Hansen ligesaa. Den 22de Februarii er Capellan Hr. Caspar Friderich Bagger allernaadigst beskikket at være Sognepræst for Ølstykke Menighed udi Sielland. Den 29de ejusdem Studiosus Niels Gevertsen Titchen ligesaa at være Missionarius ordinatus i Grønland; Studiosus Hans Lyngbye ligesaa at være residerende Capellan i Holbech og Anneret Meerløse; samme Dag er Cancellie=Secretair Peder Wedege forundt Bestalling at være Secretair ved Protocollen i Høiesteret. Den 7de Martii er Studiosus Christian Garde allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona for Liunge og Uggeløse Menigheder i Sielland; Capellanen Hr. Hans Ross allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Hitterøens Præstegield; Herredsfoged Frantz Vogelius Klein ligesaa at være tilligemed Postmester i Rødbye. Den 14de ejusdem er Capellan Hr. Jacob Caristian Finchenhagen beskikket at være Sognepræst for Nedre=Qvinnesdals Præstegield i Christiansands Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Kiøbenhavn, den 31te Martii. I Gaar blev i Stadens Kirker af den tilvoxende Ungdom 353 Drenge, 252 Piger confirmerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Corsøer, den 27de Martii. Det bestandige østlige Veir holder Jsen endnu paa Nyborg Fiord, som dog meget adspredes og løsnes ved det ønskelige Tøiveir, som i nogle Dage har vedvaret, og giver Haab om, at Seiladsen til Slibshavn vil med det første blive aaben for Jagterne. Den 28de hujus om Formiddagen saaes en Færge Jagt at ankomme fra Nyborg, som var udarbeidet af Jsen fra Slibshavn, med den Kongelige Brevsæk, da det blæste for haardt til Baade-Seilads, og Vinden hertil desuden var imod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Fridericia, den 27de Martii. Jgaar ankom Hs. Durchlaugtighed Prinds Christian af Augustenborg hertil for, som Chef fordet her garnisonerende Jydske Jnfanterie-Regiment, at modtage samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Horsens, den 20de Martii. Hr. General=Major Schinkel er i denne Maaned udgaaet af Tienesten efter sin Ansøgning, formedelst sit svagelige Helbred, og faaer 1200 Rd. i Pension. Ligesom de ikke i det Slesvigske Rytter-Regiment vilde miste ham, saa ønske vi endnu mindre for nærværende Tid at faae nogen anden i hans Sted igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Prædikanterne paa 2 Søndag efter Paaske. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Dan. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Døbte: Odense, i St. Knuds Kirke, den 28de Mart. lod Hans Hansen døbe en Datter, som blev kaldet: Anna Dorothea. Fadderne vare: Madame Rasmusen; Madame Lottrup, Kiøbmændene Hr. Rasmusen, Hr. Lottrup, Hr. Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
J Frue Kirke den 3die April, lod Sr. Morten, Andersen, Vertshuusholder, døbe en Søn, som blev kaldet: Frederich Ludvig. Fadderne vare: Madame Lund; Jomfrue Anna Maria Hansen, Sr. Michael Lund, Bager; Sr. Hans Møller, Bødker; Sr. Mathies Hansen, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Døde. Odense, den 29de Martii. Jørgen Bruuns Enke, 73 Aar; Hans Hansens Datter, 22 Aar. Den 4de April: Jesper Bossel, Snedker, 67 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Aalborg, den 14de Martii. Frue Geheime Conferentsraadinde Anne Sophie, Baronesse Juul, Enke, Baronesse af Holck til Holckenhavn, i sit 81 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Bekiendtgiørelser. Auctioner. andag Formiddag Klokken 10 Slet den 7de April i førstkommende, vorder offentlig Auction første Gang. foretaget, efter Dom og Jndførsel over et Selveier Andreas Vernesen i Schavenborg tilhørende Eiendoms Sted. Krively kaldet, udi Brylle Sogn beliggende, og bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr.; Bemelde te Boelsted bestaaer af 3de Bygnings Længder, indrettede til Stuehuus, Hestestald, Kornlade med videre, og er tet ved Huset en Lokke, omtrent paa 14 Tdr. Land; Thi ville de Lysthavende forbemeldte Tid udi forbemeldte saa kaldte Krively, hvor Auctionen foretages, dem indfinde, da sammesteds Auctions-Conditionerne bekiendtgiøres. Odense den 27de Martii 1788. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Jorsdagen den 10de April førstkommende om Efter 2, middagen Kl. 3 Slet, bliver efter Begiering fra Directionen for det Kongel. danske Dugmanufactur paa Blaagaard tredie og sidste Gang stillet til offentlig Auction den Gaard, som er beliggende paa Torvet her i Byen, og som forhen har været beboet af Klæde Fabriquererne Otto, der for største Delen for faa Aar siden er af nye opbygget, og bestaar af 2 Etager til Torvet, vel indrettet og derudi betrukne Værelse; J Gaarden er 2 Sidebygninger, og imod Aaen en smuk Hauge. Alt paa de Conditioner som paa Auctions Stedet i Gaarden. blive bekiendtgjorte. Odense den 4de April 1788. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Efter Dom og Jndførsel, bliver Selveier Anders Sørensen Beck i Nørre-Aabye Sogn og Bye, hans iboede Boelsted af Hartkorn Ager og Eng 2 Tønder, 5 Skpr., saavelsom Besætning og Jndboe, ved offentlig Auction der paa Stedet den 22de April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 bortsolgt, om nogenlunde antagelig Bud skeer paa Stedet, som i sig selv er for det meeste af ny og god Bygning, og Jorderne ere ogsaa gode og af bedste Slags, ligesom der og i Forhold til Hartkornet er mere Jord end ellers sædvanlig i denne feede og frugtbare Egn, Jorderne af Ager Eng ere og tet ved Gaarden beliggende og indhegnede fra al Fællig med andre, hvorfor de Lysthavende sig ovenmeldte Tid og Sted ville indfinde. Brahesholm den 3die April 1783. H. Bagger, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Seilfærdige Skippere. Skipper Fodeberg agter midt i neste Uge at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Skipper Chr. Ritz i Stige, agter at afseile til Kiøbenhavn om 8 Dage, og medtager Reisende og Sendinsgods; hvorom man behagelig ville adressere sig til Kiøbmand Hr. Riissing i Odense, og i Stige til Skipperen selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-04
Undvigt. perup Sogn, Hindsgauls Amt, er hos Gaardmand Af Commun Godsets unge Reserve=Mandskab i As Hans Nielsen i Baaring Natten imellem den 24de og 25de hujus undvigt Ole Nielsen, uden at man dertil kan vide anden Aarsag, end Frygt for at vorde udtaget ved forestaaende Session til Hans Majestets Tieneste; Alle og enhver, som bemeldte Karl maatte forekomme, der er af middelmaadig Statur, mørk Haar, noget koparret, 22 Aar gammel, ombedes tienstl. at anholde samme, og mig det med første Post at tilkiendegive, da de sædvanlige Opbringer=Penge og foraarsagede Omkostninger skal vorde erstattede; Ligesom man ogsaa formoder, at ingen imod Loven huser eller hæler en Person, som intet Pas kan have at forevise, uden det maa være falskt. Roenæs Præstegaard den 31te Martii 1788. N. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Ved Lott 420 Trækn i Altona udt. 17773. 44, 40, 47. - 539 Trækn i Kiøbenh. 83, 17, 34,79,43.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Gibraltar, den 18de Febr. Spanierne forstærke Festningsværkerne ved det Middellandske Hav. Mallaga, Barcellona, Alicante og andre Pladser ere satte i den bedste Forsvarsstand; ja endog den liden Havn d'Estapone, hvor Fæstningsværkerne siden sidste Krig med Storbritanien anseelig ere forstærkede. Man har der formeret en fuldkommen Linie, saaledes, at det Sted, som man hidtil holdt aldeles ikke for vigtig, nu er saaledes indrettet, saa at man der under dets Kanoner ganske sikkert kan indskibe Folk. Fæstningsværkerne i Minorka arbeider man ligeledes ivrig paa Lüttich, den 21de Martii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Nogle her værende Soldater, som forsyne Vagten ved Stadsportene, og anden Miliz, som have forladt Generalstaternes Tieneste, have paa en meget grov Maade behandlet Hanoverne af Walloner Dragonernes Regiment, General-Major, Greven af Bylands. De dreve deres Forvovenhed saavidt, at de afreve dem Orangekokarderne, og tev Uniformerne i Stykker. Baron von der Duyn, commanderende Oberst for benævnte Regiment, har besværet sig derover hos Deres Høimægtigheders her residerende Minister i et Brev af 3die hujus, som man har besvaret med en Memorie, der er igien bleven overleveret benævnte Minister den 7de hujus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Donaustrømmen, den 23de Martii. J offentlige Blade læser man en Efterretning, der visselig kan være sandt, men som dog især i Hensigt til den sidste Punkt, behøver Bekræftelse. Det er denne. Da Keiseren allerede havde forladt Triest, og var paa Veien til Croatien, kom en Trop Tyrkisk klædte Ryttere ansættende mod Monarkens Vogn, og sagde: de havde hørt, at den Tydske Keiser skulde komme til Triest. Han, den Reisende, maatte dog sige dem, om han var der allerede, eller hvor han var. Keiseren, som de ikke kiendte, svarede: Keiseren er ikke meere i Triest, men de skulle kunne komme ham i Tale om Aftenen Klokken 6 paa et vis Sted, som han nævnte, og hvor han ville blive om Natten; de rede derpaa bort, og Keiseren lod kjøre stærk til, paa det han endnu kunde komme der førend de. Han kom en Time tidligere, klædte sig om, de formeente Tyrker kom ligeledes, og flere med tilbørlig Forsigtighed indladte til Audien. Hvor forundrede bleve de, da de faae at det var Keiseren selv, der havde i bestilt dem derhen. Den Fornemste iblandt dem holdt en Tale i Jllyrisk Sprog, som blev oversat i i Tydsk for Keiseren af en Tolk, som han havde, hos sig. Endelig trak han en Original=Skrivelse, ud af Barmen fra Pascha Mahmud af Scutari, og overgav den ærbødighedsfuld til Keiseren. Keiseren lod sig herpaa underrette om hans Villie, gav dem en Svarskrivelse til deres Herre, samt en kostbar med Brillanter besat Federbusk til Present for ham. Man setter endnu til, at Pascha Mahmuds Uafhængighed som Konge af Albanien, er allerede formelig erklæret, saavel af Keiseren, som af Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Fra Slavonien, den 7de Martii. J nogen Tid er det temmelig rolig paa vore Grændser, hvori deels de forandrede Beslutninger. ere Skyld, deels ogsaa det slette Veierligt, Men dette Stille synes at være et sikker Forbud paa en Storm. Megen Ammunition er bragt fra Essechtil Gradisca og andre Steder; men da Veien er meget fordærvet ved de mange Transporter, saa gaae disse Leverancer noget langsomt. Man arbeider paa at udvide Gaderne i det Tyrkiske Distrikt, for at faae Rum til Muurbrækkerne og Kanoner. Hidindtil kunde man kun andrette lidet ved de Tyrkiske Slotte, da man maatte lade det svære Skyts blive tilbage. De fleste Tyrkiske Slotte i Bosnien ere forsynede med meget tykke Muure, saa at man kan føre Vogne og Kanoner op paa samme, som for Ex, i Zettin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Fra Syrmien, den 12te Martii. Den 9de skeete i Semlin paa eengang en stor Allarm. Det var om Aftenen Kl. 10, da 3 Kanoner ved Piketten ved Sanspidsen, og ogsaa 2 Kanoner ved den Belgrader=Port bleve affyrede, fordi Tyrkerne havde leiret sig paa een af Øerne, der bestandig raabte: Holla, Holla, J 10 Minuter var hele Besetningen rykket ud. Alting kom i Bevægelse, og man maatte beundre Folkenes store Jver, da Kiøbmandsfolk, Haandværkere, deres Svenne og Drenge og mange andre, som ikke høre til de borgerlige Kompagnier, lode sa see brvæbnede med Pistoler, Sabler og ande Gevæhr, og ilede til de Egne, hvor de formodede større Fare. Larmen var meget stor. Jmidlertid, bleve Tyrkerne med deres Holla paa Øen, og bleve endelig ogsaa drevne derfra ved Ceikisterne, uagtet Natten syntes at hindre deres Foretagende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-04-08
Erlangen, den 28de Martii. J vor Dags Tidende læser man følgende Efterretning fra Berlin. Fyrsten af Dessau søgte hos den Preusiske Monark om at tage hans Søn i Preusisk Krigstieneste. Kongen bevilgede denne Ansøgning, og gjorde Prindsen tillige til Major af Cavalleriet a la suite. Det er for megen Naade for min Søn, skrev Fyrsten til Kongen, det havde været tilstrækkelig nok, hvis Deres Majestet ikkun først havde gjort ham til Premier=Lieutenant, paa det han kunde lære Tienesten. Den følgende Dag fik Prindsen Patent som Oberstlieutenant. GeneralLieutenant von Prittwitz søgte fornylig hos Kongen. sin Afskeed, hvorpaa han fik en meget naadig Skrivelse fra Monarken, hvori han fritager ham fra alle Jnspectionsreiser, og anbefaler ham at bruge et Bad for at faae sit Helbred igien; men Afskeed kunde han ikke give ham, thi derved ville han miste en af sine meest fortiente Officierer.