JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ved Proclama, der i Dag er læst ved Sorøe Byetingsret, og vil blive læst B ved Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Dreiermester Rasmus Ellingsen Dahl heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Hvilket herved endvidere beki Otgiøres. Sorøe, den 4de August 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ved Proclama, der er læst inden Sorøe Birketingsret Dags Dato og vi B blive læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, der maat have noget at fordre i afdøde Sognepræst til Pedersborg og Kindertofte Menigheder, Peder Amdi Høyers og efterlevende Hustrue Cecilie Elisabeth, født Hemmerts Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 4de August 1831. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde HuusEt fæster Carl Christensen og Kone Ane Rasmusdatter af Calløe. under Baroniet Guldborgland, indkaldes herved, med anordnet 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ourebyegaard, den 1ste August 1831. M. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og bliver læst ved Overretten Bere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Ole Petersen, af Wixnæs, under Baroniet Guldborgland, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ourebyegaard, den 1ste August 1831. M. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over= og Underret, ere AlB. og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter1. Lars Ammitbøll i Klagsmølle Hornborg Sogn, Nim Herred, 2. Gaardmand Peter Mortensen Trampenberg, Østbirk Sogn, WoeHerred. indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for mig som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 26de Juli 1831. Bernth.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, vorde I herved Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboe efter afdøde Kiøbmand Berthel Bruun her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, Skifteretten i Colding, den 1ste August 1831. Ch. Estrup.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Ved Proclama af 11te Juli 1831, blev med lovbefalet Varsel indkaldte I Arvingerne efter afdøde Hospitals-Forstanderinde Cathrine Andrea Enke efter Smed Jespersen, men da i Stervboet er forefunden et allernaadigst confirmeret Testamente af 11te Marts 1778, hvorefter den længst evende sin Livstid skal besidde Boet uden Skifte eller Deeling, men efter dens Død skal Boet deles lige mellem Begges Arvinger, saa indkaldes ligeledes med lovbefalet Varsel Arvingerne efter forlængst afdøde Smed BerniJespersen, til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret, samt for øvrigt at paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Nyborg, den 4de August 1831. Bierfreund.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Freditorerne i Stervboet efter afgangne Arvefæstehuusmand Christen I Nielsen og ligeledes afdøde Hustru Karen Hansdatter af Tiære, bye Bye og Sogn, Wester=Flakkebierg Herred, Sorg Amt, under det Kongelige Universitets Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ringsted, den 30te Juli 1831 T. L. Gruner. i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, indkaldes herved Creditorerne i afgangne Overkrigscommissair og Consumtions=JnspecteuLybeckers Stervboe, til inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, under det Tab Pl. 26de Marts 1790 bestemmer. Warde Byefogedcontoir, den 1ste August 1831. Vedel Heinen.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, vorder her) ved Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Ole Jensen og senere afdøde Enke Karen Sørensdatter bei Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret af anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Skifteretten i Colding, den 1ste August 1831. Ch. Estrup.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Creditorerne efter den her paa Fæstningen afdøde Soldat Peder Paul sen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at bevise deres Fordringers Rigtighed. Fæstningen Christiansøe, den 2den August 1831. Gerder.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden V vedkommende Over= og Underret, ere alle De, som i navnlig Maade, maatte have Noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Giertrud Catrine Ritto, fød Berg, Enke efter ligeledes afdøde Bager, mester Hans Ritto, indkaldet med 12 Ugers Varsel til, for mig som Boets Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Grenaae, den 30te Juli 1831. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Juli d. A., som er læst I der ved Bogense Byetingsret og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, der formen sig at have noget at fordre i den heri Byen afdøde Kiøbmand Jver Pete, Fahnes og efterlevende Enkes Boe, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Bogense, Skifteret, den 2den August 1831. Baadsgaard.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
de, som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Dagleier, Hans Jacobsen Kølles Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Rødbye, den 4de August 1831. Zbsen.
Berlingske Tidende, 1831-08-11
Vexeller, store Kiøbmagergade Nr. 20. Ved Proclama, som snarest mueligt læses for Hjelmslev Gjern Herreders V Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Søren Sørensen og Hustru Cathrine Frandsdatter i Miesine Bye og Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 27de Juli 1831. Blichfeldt. J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29de f. M., som idag er læst den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jsenkræmmer Johan Baptiste Granellis Stervboe, til med deres Fordringer, hvad entedisse reise sig fra hans under Firma J. B. Granelli & Comp. fort Handel eller de ere paadragne under hans Navn Johan Baptiste Graneli, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidForløb for os undertegnede, der som Executore testamenti behandle ovennævnte Boe, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 8de August 1831. C. W. Haagen, A Foght, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Silke= og Klædekræmmer Procurator.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Polen. Fra den Polske Grændse, den 5te August. - Somman erfarer, er det Russiske Hovedqvarteer i Lovitz; den Polske Armee staaer i Blonie og Omegnen, nogle faa Mile fra Warschau.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Jfølge Privatefterretninger, ankomne til Breslau, er det russiske Corps, under General Rüdigers Anførsel, den 28de og 29de Juli gaaet over Weichselen ved Josefow, omtrent 4 1/2 Mile, fra den Galliziske Grændse, for at angribe Warschau fra Sydsiden.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Warschau, den 29de Juli. Committeen, der er udnævnt til at conferere med Nationalregjeringen og Generalissimus, har indsendt en Erklæring til Rigsdagen. Rygterne om dens Details, med Hensyn til Regjeringens militære Combinationer og Planer, som Vedkommende edeligen have forpligtet sig, at holde hemmelige, ere aldeles uefterrettelige. Jkkun saa meget vides med Vished, at Committeens Indberetning aander Tillid til et heldigt Udfald af den hellige Sag, som vi forsvare med vort Blod og i hvilken den hele civiliserede Verden, endskjøndt den ingen Bistand yder os, er ligesaa meget intereresseret som vi selv ere. Alle de russiske Officerers, Soldaters og Embedsmænd, Koner, der ere blevne tilbage i Warschau, bortføres, for at udleveres til de fjendtlige Forposter.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Den Polske Statstidende indeholder Følgende : General Gielgud troede man indtil det sidste Øjeblik. Hans frugtesløse Sidemarscher til Kreydani, hvor ingen Fjende var ; hans Nølen med at storme Willna, indtil Russerne havde faaet Forstærkning, og endelig hans Uvirksomhed i Rosienna; Alt dette formaaede ikke at aabne Armeens Øine. Alle forstandige Mænd i Litthauen erklærede høit, at han ikke duede til at føre Commandoen over et Corps, da saa mange Kiendsgierninger tilfulde vidnede om hans Udygtighed og om den Fare, for hvilken han udsatte Fædernelandets Sag, men hans Armeecorps tilskrev Alt dette Jntrigueimod ham og troede ham saa længe, indtil der ikke kunde være mindste Tvivl om hans Uværdighed. Øjeblikket kom, da denne General blev demaskeret. Armeecorpset, besjælet af den reneste Patriotisme, var raadvild. Det vilde kæmpe indtil den sidste Mand; da skilte Nidingen sig fra det med en Deel, som han havde forlokket, og overtalede de Øvrige til at nedlægge deres Vaaben. Forræderen fik Løn som forskyldt: en Snigmorder blev hans Bøddel. Men Straffen kom for seent; Polens Sag har ved denne miserable Generals Svigagtighed lidt et skrækkeligt Tab. Dog er ikke alt Haab i Litthauen forsvundet. Endnu ere Generalerne Dembinski og Sierakowski der. - Gielgud holdtes allerede som Subalternofficeer for en Stymper ; ene hans Families Anseelse, der i Litthauen har et historisk Navn, drev ham stem paa hans militære Bane. De russiske Tropper paa den venstre Weichselbred lide meget af Cholera. - J en Landsbye tætved Briese=Kujawski, hvor en Afdeling af General Pahlens Armeecorps paa sin Marsch tog Natteqvarteer, ere 17 Mennesker døde; efterat Corpset var man scheret bort, døde 9 af Landsbyens Beboere. De Betingelser for det af os ansøgte Nationallaan, som Handelsagenten Bird fra London har hidbragt, er af den Beskaffenhed, at vor Regjering ikke kan antage dem. Man har beregnet, at vi for Hundrede kun vilde faae nogle og Fyrretyve, og uden sikker Garantie for hele Laanet, da Handelshuset Ward ikkun vil overtage det i Commission.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Fra adskillige Byer i Tydskland have vi erholdet flere Tusinde, Gylden; fra Speyer i Rhinbayern f. E. 3761 Gylden. Fra Stuttgart have vi faaet en Samling af meget skjønne chirurgiske Instrumenter. Velgien.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Antverpen, den 4de August. - Belgierne vente, at England kraftigen vil underflytte deres Sag. De, der altid blive dem selv lige, udraabe: "Vor Konge anfører selv Armeen. Vore Fienders Blod skal vorde Comentet, der befæster den Throne, som vor Kjerlighed har opreist"!!Man formoder her, at Kongen vil tage sit Hovedqvarteer i Berchem. - Breve, der ere vexlede imellem Generil Chasse og Provindsens Generalgovernør, bebude, at den første forbeholder sig Ret til at bombardere Antwerpen, for at nøde vore Tropper til at forlade Byen. - Den franske Ambassadeur, General Beliard, og Lord Abercrombie ere hidkomne og have begyndt en Brevvexling med Citadellet, hvis Resultat endnu er ubekjendt. - Turnhout er erobret af Hollænderne. Ved Capelle har Major Boulanger, med omtrent 400 Mand, drevet Tie Tusinde Hollænder paa Flugten, og gjort 25 til Fanger. - Fjenden har bemægtiget sig "Capitalendam", hvorved han formaaer at sætte hele Flandern, og Gent med, under Vand. Denne vigtige Post var ikkun besat af 50 belgiske Soldater. I Gent hersker den største Bestyrtelse.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
London, den 6te August. Uagtet Reformbillen synes at have bemægtiget sig Nationens hele Jnteresse, ere dog tænkende Mænd i Storbritannien (af alle politiske Partier) ingenlunde ligegyldige i Henseende til Begivenhederne paa det faste Land. Ingen Britte saae med Rolighed, at en fransk Flaade paa Tejo foreskrev Portugal Løve, og Enhver undrer sig over Conferencens Beslutning angaaende de Belgiske Fæstninger, men endnu meer over den Maade, hvorpaa Sagen omtales i Kongen af Frankriges Throntale. Lord Grey har forelagt Underhuset Protocollen om denne Gjenstand, tilligemed Brevet til Talleyran (som ikke deeltog i denne Forhandling) af 14de d. M., hvori Resultatet af Conferencemødet meldtes ham men Jngen syntes at være tilfreds dermed. Kongen af Hollands Vægring, at antage de bekjendte atten Artikler, opvækker Bekymring; ligesaa Choleras og Russernes Fremskridt i Polen. Ved hersker ogsaa i England en vis Sympothie for den Polske Sag men dog ikke en saa betydelig, at man ønsker, at England derfor skulde indvikles i en Krig. Et af vore politiske Blade paastaaer vel, at Admiral Codringtons Flaade er bestemt til Østersøen, i Forening med den Franske paa Teio, og at intet uden Frygt for at komme i Berørelse med Cholera, hidtil har hindret den fra at komme did; men Jngen troer denne Forsikkring.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Paris, den 3die August. Gazette de France forsikkre, at den Østerrigske Ambassadeur i Paris, paa Grund af Tractaterne, sluttede i Aarene 1814 og 1815, der udtrykkeligen bestemmer, at alle Faner, som under Krigen ere fratagne de allierede Magter af Franskmændene, skulle tilbagegives, har reclammeret de Faner, der bleve tagne ved Ulm, og med hvilke Marquis de Semonville havde udsmykket Pairskammeret.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Lissabon, den 17de Juli. Alle de Portugisiske Krigskibe, som Franskmændene er obrede paa Tajo, ere af dem erklærede for lovlige Priser og bortføres. Disse Skibe udgjorde Don Miguels hele Flaade, to Corvetter undtagne, som bleve opbragle til Brest, men siden frigivne, fordi de vare tagne inden Fjendtligheder begyndte. Ogsaa Cosfardieskibene skulle tilbagegives. Den franske Eskadre agter at forlade os inden 14 Dage, men to Fregatter blive paa Rheden, Den Franske Admiral, Roussin, var meget fortørnet over, at det ikke lykkedes ham, at kuldkaste Don Miguels Herredømme. Tre Tusinde Mand Franske Tropper stode beredt til at landsættes i det Tilfælde, at de Constitutionelle gjorde en Demonstration. Men dette Parties Styrere ere deels i Fængsel, deels landforviiste. Nu priser Don Miguel sin Viisdom, Dampskibsposten, der ankom Kl. 11 ½, medbragte Aviser til den 10de August. - Af disse tillader Tiden og blot at uddrage Følgende:
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Antverpen, den 5te August. General Chasse har afslaaet en Samtale med Gen. Belliard, og Lord Abercrombie, og blot modtaget den preussiske Consul Hr. Elermann, hvis Forestillinger det lykkedes, at bevæge ham til at opsætte de Forholdsregler, der vare tagne mod Staden, indtil Svaret paa hans Jndberetning til Kongen af Holland var ankommen, eller indtil han blev angreben fra Byens Side. Belgiernes Forbittrelse er utroelig; de begribe ikke, at de belgiske Tropper maae marschere ud af Antwerpen og ikke bruge Staden til Vaabenplads, dersom Gen. Chasse skal skaane den og betragte den som neutral. - Hollænderne have opbragt adskillige Belgiske Skibe paa Schelden, og i fire Timer er fra Citadellet heftigen fyret imod Landsiden, for at ødelægge de belgiske Batterier. J Flanden staae mange Bygninger i lys Lue. Den hollandske Flaade bliver paa sin Station og gjør endnu ikke Mine til at nærme sig Byen.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
General Belliard tilkjendegav i Gaar GeneralChasse, at Kong Leopold havde sat Antwerpen under de fen store Magters Beskyttelse, og at han altsaa ventede, at GeneralChasse vilde respectere denne. Men dette forte ikke til noget bestemt Resultat. J Eftermiddags Kl. 1 1/2 kom en Depeschtil Børsen, fra Chefen for den udenfor Citadellet stationerende Flotille, Hr. Koopmann, hvori han opfordrede de fremmede Consuler til at lade deres resp. Nationers Skibe løbe ud af AntwerpensBassins, inden Kl. 9 1/2, dersom de ikke vilde udsætte disse for den Fare, at ødelægges. - Kl. 4 1/2 ankom Kongen, brevvexlede strax med Gen. Chasse og udvirkede, at Generalen vilde sende en Coureer til Haag og ikke foretage noget Fjendtligt mod Byen, før Svar indløb, som kan ventes i Morgen. Paris, den 4de August.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Marskalkerne Bourmont og Marmont ere endnu ikke, som franske Blade have fortalt, udslettede af Listen paa Marskalkerne "J Morges Kl. 5 modtog H. M. Kongen et Brev fra Kongen i Belgien, hvori denne anmoder om Bistand ved en fransk Armee. Da H. M., i Samfund med England, Østerrige, Rusland og Preussen, har erkjendt Kongerige Belgiens Uafhængig hed, og Omstændighederne fordre hurtig Hielp, saa opfylder Høistsamme Kongen af Belgiens Forlangende, og skal vide, at forskaffe de Forpligtelser, som han har overtaget i Samfund med de allierede store Magter, Agtelse. Marskal Gerard skal overtage Commanden over Nordarmeen, som bryder op, for at staae Velgien bi, haandhæve dets Uafhængighed og Neutralitet, og betrygge Europa den Fred, som Kongen af Holland har forstyrret. Ovenstaaende er i Dag, som Udtog af et Supplementblad til Moniteuren, opslaaet paa Børsen, med følgende Efterskrift: "Under disse Omstændigheder vedbliver Ministeriet, der venter Kamrenes Svar paa Throntalen. - Efter Hs. Exc. Finantsministerens Befaling. de Richebourg. Børscommissair.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Hertugerne af Orleans og Remours begive sig i Aften til Armeen. Marskalk Gerard er allerede i Morges reist til Lille.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Viborg, den 4de August. Væddekjørselen, der kun havde 8 Konkurrenter, gik for sig i følgende Orden: Første Par: Overkrigscommissair Fischer fra Teglgaarden, tilbagelagde Banen (en dansk Miil) i 26 Minutter og 83 Sekunder. 2) Kjøbmand Kieldsen fra Hobro forlod Banen, fordi han tog Feil i Banernes Omvexling. (Hvis han ikke havde feillet, havde han upaatvivleligen rundet den første Præmie. Jmidlertid fik han Tilladelse til at kjøre om igien. Disse to Heste have i Fior tilhørt Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus). Andet Par : 3) Major Warnicke fra Aarhuus, tilbagelagde Banen i 28 Min. 21 Sek. 4) Kobbersmed Heiberg fra Aalborg 26 Min. 9 Sek. med egen Hingst og en laant Hoppe. Tredie Par: 6) Komd. Nathansen, fra Randers, fuldendte ikke Løbet. 5) Komd. Philipsen i Viborg, i 28 Min. 5 Sek. Derpaa skeete det Hr. Komd. Kjeldsen tilladte andet Løb, som udførtes i 27 Min. 3 Sek. Fjerde Par Kbmd. Friis i Viborg og Proprietair Pind fra Krannestrup, forlode Banen før Løbet var endt. Den fastsatte Tid var 28 Minuter, og 100 Rbd. Douceur foruden 1ste Præmie, naar Touren gjordes i 25 Mirutter, Alt med 1200 Pds. Vægt. Kobbersmed Heiberg erholdt altsaa den første Præmie, 300 Rbd. Sølv; Overkrigscommissair Fischer den Anden, 200 Rbd. og Kbmd. Kjeldsen tredie Præmie, 100 Rbd., som de havde den Ære at modtage af Hs. Kongl. H. Prinds Christians egen Haand. Banens Kjørevei skal have været yderst besværlig. - Ved Dyrskuet erholdt Forpagtet Weinschenck fra Gunderupgaard den 1ste Præmie, 150 Rbd. Sølv, for en sortebruun engelsk Hingst, falden efter den Kongl. Hingst Blockwood. Anden Præmie tilkjendtes Gaardmand Jonas Jensen i Nielstrup, Randers Amt, ligeledes for en sortebruun Hingst, falden efter den Kongl. Hingst Hamlet. Af Hopper erholdt en sort Hoppe, tilhørende Ritmester Juel i Aarhuus, den første Præmie, og en blankbruun Hoppe, tilhørende en Bonde fra Gislum Herred, den anden. Hr. Proprietair Conradsen fra Nørlund, havde den Ære at præsentere sin skjønne Hingst Tamerlan og Dennes Yngel for Hs. K. Høihed. - Dagen derpaa afholdtes Dyreskuet, hvor man bemærkede mange smukke og gode Hingste, men ikkun faa gode Hopper. -Er det udenfor al Tvivl, at den begyndte Væddekjørsel i Forening med Dyreskuet mægtig vil bidrage til Huusdyrenes Forædling i Jylland, saa kan det ikke andet end glæde Enhver, den som Tilskuer bemærkede den Jld og Interesse, hvormed Hs. Exellence Hr. Overkammerherre Hauch tog sig af at ordne Alt, denne Sag vedkommende, og man maa ønske denne værdige og almindelig bøiagtede Olding endnu mange Aar, for at han kan see dette sit Værk at bære de skjønneste Frugter."
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Kjøbenhavn, den 12te August. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 5, Dampskibs posten fra Lybek Kl. 11 1/2 Formiddag.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Dampskibet Frederik den Siette ankom i Onsdags med følgende Passegerer fra Kiel: Hr. von Strensleden med Frue; Commandeur Wlengel med Frue og Niece; Enkefrue Rosenkrant; Frue von Gerschau med to Døttre, Russisk Titulairraad von Tunkell; Student Rottbøll; Grosserer Meyer, Statsraad Stoppel; Comtesse Moltke; Frøken Ordt; Major Rathlev; Cand juris Tov; Komd. Køler, Oppenheim, Dehn og Kellermann, to Kammerjunkere Neergaard; Hoschirurg Holmer; Frøken Kochen; Mad. Kirchheiner, Klædefabrikant Voigt; Kid. Turdstel. - Fra Øerne og Vordingborg, Frue Lassen med Datter; Frøken Haxthausen; Pastor Paludan; Justeermester Bech, Overlærer Hage; Mad. Martini, Frøken Bartholin; Krigsraad Lauritzen med Frue, Jomfruerne Jansen, Fog og Bern; Overlærer Lorck med Kone; Pastor Blechingberg; Contoirbetient Christensen; Mad. Holm; Studenterne Wulff, Glahn, Jeger og Buz; Fuldmægtigt Schønning; Copiist Klein.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Ved Tallotteriets 1170 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 73. 87. 2. No. 6.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Litteratur. udkommet idag : Toffelregimentet, eller grundig Anviisning, hvorledes U Piger og Koner kunne sikkre dem Toffelherredømmet og føre med Kra og Anstand det huuslige Scepter. Grundet paa Erfaring og udgiven af en Huusregentinde, og nu af det tydske Tungemaal i det danske forsat, og tilegnet velæde Jfr. Martens, Huusbestyrerinde hos Oberst Guldbergs, og Høivelbaarne Oberst Christian Høegh=Guldberg, af M. Winther. Bogen faaes i Commission, indheftet for 2 Mk., i Bogladen No. 13 i Snaregaden og i Odense hos Hempel og Milo, i Aarhuus hos Jessen, i Mariboe hos Giegengack, i Aalborg hos Lundt og Holm i Sorøe. Fra Pressen i Aarhuus er udkommen: Frimodige Retringer om den danske Stats Toldvæsen, af P. Worm, Sognepræst for Hyllested a. i Aarhuus Stift, 36 sk. Sælges hos Reizel, Schubothe og Steen.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Avertissen. Rostocker Versorgungs-Tontine. Die ere plananige, offenlige Leibremen und Frimien Verthellung der isten und 2ten Klasse der Anstalt, vird am31sten August d. J., Nachmittags 3 Uhr, in Gemassheit S. 5, und nach Anleitung S. 19 des Plaus auf den Fürstensaale im Rathhause hieselbet stattiinden. Personen beiderle Geschlecht, welche von jets bis zum isten Januar 1809 geboren sind, können noch en dieser Vertheilung concurriren, venn die Anmeldung bei Herr C. L. Lütken, Frau Vittwe in Copenhagen, noen vor dem 21sten August geschehe. Personen beiderlei Geschlechis, velche vom 1sten Januar 1773 bi tum 31sten December 1808 geboren sind, können Theilehmer den 5ten, 4ten und 5ten Klasse der Anstalt werden, zu velchen die Fintahlung jedoch eret geschiebt, wenn die planmissige Antahl Actier angemeldet seyn wird. Rostock, den 24sten Juli 1831. Direction der Rostocker Versorgungs-Tontine. H. C. Howitz. Herrm. Friedr. Santer. E. E. Eggerss. Ludv. Schatz. Hr. Warkentien. G. Linck. Anmeldelser om Deeltagelse i ovennævnte Rostocker Forsörgelses- Tontine, modtages af Undertegnede, hos hvem Planer og Anmeldel. ses-Formularer kunne taaes uden Betaling, og hvor Beregningerne tillige ere til Eftersyn. Kiöbenhavn, den 4de August 1831. C. L. Lütkens Enke. Gammel Strand. No. 160.
Berlingske Tidende, 1831-08-12
Fiintraffineret Salt. af Hr. Rønnenkamps Fabrique udsælges i Undertegnedes Boutik, til Fabriqvens Priis, 4 Rbd. Sedler pr. Tønde. C. J. Birchold,