JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Den 10de og 11te saae man om Morgenen tidlig paa Carousselpladsen et Sammenløb af Arbeidere, som forlangte Beskjeftigelse. Man var allerede underrettet derom, og et Cavalleriepiquet var nok til at adsprede dem. Nogle af Formændene bleve arresterede, og hos en af samme fandtes en stor Pengesum. Kong Ludvig har befalet, at Undersøgelsescommissairer skulle begive sig til alle Fængsler for at undersøge de Arresteredes Tilstand og Aarsagen til deres Heftelse. Derved ere de meest uhørte Misbrug blevne opdagede. J Bicette allene fandt man et stort Antal Mennesker, for hvis Heftelse man ikke kan angive en eneste lovlig Grund. Ganske vilkaarlige Befalinger, der ofte ikkun vare skrevne paa en Charte blant, var den eneste Grund til deres Jndspærring, Alle disse Ulykkelige skulle nu sættes paa fri Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Frankerig. Efter den skete Regjeringsforandring er en stor Mængde Smaaskrivter, som man kunde vente, udkommet i Paris, hvoraf Alt. Merk, giver i Korthed en almindelig Oversigt. De ere dog ikke saameget over Napoleon som mere over Senatet og den nye Konstitution m.v., da Politiet vaager over, at man ikke overskrider visse Anstændigheds Grændser. Et af de udkomne Skrifter vil have den i 1400 Aar bestaaende Constitution vedligeholdt, uden at betænke, at det Gamle, som er afskaffet, ikke meere kan vende tilbage af den simple Grund fordi det Nye har været der. Et andet udlader sig saaledes: "Den engelske Forfatning, hvoraf man har taget Grund principerne for vor nye Konstitution, er for lang Tid siden udartet og kommet af Brug, og dens Plads erstattes af Monarkene Privatcabinet, der leder Anliggenderne efter Godtbefindende." Mellem de rojalistiske Stemmer lade ogsaa republikanske sig høre. Senatoren Gregoire i sin Critik paastaaer, at Constitutionen ikke tilstrækkelig sikkrer Friheden, dadler Senatets Arvelighed, og mener, man ikke burde have valgt Ludvig den 18de, men en anden Bourbon, En anden bringer Folkesouverainitet paa Bane. En har gjort Plan til en nye Statsconstitution, som han allerede 1909 skal have havt færdig og tilsendt Jefferson en Afskrivt af. Et af Skrifterne mod Napoleon fortæller en Fabel: at Elephanten blev stødt fra Thronen af Krokodillen, men tog sin Tilflagt til Leoparden, som i Forening med Løven og Druene angreb og ødelagde Krokodillen, og Elefanten kom igjen til Regjeringen. En anden poetisk Forfatter har den upoetiske Jdee at lade Napoleon fra en Pyramide styrte sig i et Blodhav, hvori han bader sig o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
De mange Fyrsters og andre høie Fremmedes Ophold i Paris indbringer dagligen de derværende Restaurateurer og Huuseiere 1,200,000 Franker. Ung tet Huusleien er stegen der 2/3 Dele i Prisen, falder det dog vanskeligt at faae gode Værelser. Hvor store Summer end Napoleon har udskrevet i Frankrig, forsikkrer man dog, at han skal have bragt det i en Gield af 1400 Mill. Franker og at Regjeringen vil blive nødsaget til at tage sin Tilflugt til Papirmynt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Man anslaaer Antallet af alle franske Tropper, naar Garnisonerne fra alle Fæstningerne igjen ere vendte tilbage til Frankrig, til flere end 300,000 Mand, hvoriblandt 50,000 Officierer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Mailand den 15de Maji. Endelig synes vor Skjæbne at være afgjort. De forrige venetianske Stater, det gamle Hertugdømme Mailand samt Bologna og Ferrara vende tilbage under Keiser Franzes faderlige Regjering. Vore til Paris afsendte Deputerede, have yttret det Ønske for Keiser Franz, at hans italienske Stater maatte, ligesom Bøhmen og Ungarn, danne et eget Kongerige, og blive regierede efter egne Love. Vi haabe at vort Ønske vorder opfyldt. Den østerrigske og engelske Armee skal sætte sig i Bevægelse til det sydlige Jtalien. De tydske Aviser meddeele nu først følgende smukke Proclamation, som Keiser Alexander udstædte i Rusland 1812 efter Moskaus Jndtagelse af de Franske"Det russiske Riges Ære er ved Moskaus Jndtagelse ingenlunde skiændet, thi alt det Uheld, som Fienden vilde berede os, skal falde tilbage paa hans eget Hoved. Vi have taget de sikkreste Forholdsregler for at gjøre Fiendens Triumph til hans uundgaaelige Fordærvelse. Kun Mure, uden Jndvaanere og uden Levnetsmidler har han forefundet; og vore Tropper trække sammen omkring ham. Han er kommet ind i Rusland med 300,000 Mand, størstedeels af forskjellige tvungne Nationer. Den ene Halvpart heraf har Sværdet og Sygdomme ødelagt; med den anden er han rykket ind i Moskau, men kun af Følgerne skal man bedømme Beregningerne ved dette Jndtog, Haner ikke kommet i et Land, hvor hvert af hans Skride udbreder Skræk og hvor Jndvaanere og Armeer kappes om at kaste sig i Støvet for hom; Rusland er ikke vant til at lade sig beherske, det vil til sidste Mand forsvare sine Love, sin Gudsdyrkelse, sin Eiendom, sin Frihed. Almægtige høieste Væsen, giv dito Folk Mod og Kraft i den retfærdige Sag, for hvilken det strider, at det, i eget Forsvar triumferende over Fienden, ogsaa maa tilkæmpe andre Fyrster og Folk Uafhængighed og Frihed!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Det russiske Senat har besluttet at give Keiser Alexander Tilnavnet den Velsignede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Jfølge Efterretninger fra Maltha er Pesten udbrudt paa Den Gozzo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Buonapartes store Ceremonievogn bliver, ligesom hans Statue, der har staaet paa Toppen af Støtten paa Vendommepladsen, sendt til Rusland. Det sidste skal krone det Monument, der skal forherlige i Mos rau Mindet om de russiske Hæres store Seire. J Spithead forventes til den 4de Junii henimod 50 Linieskibe, der deelte i to Flaader, skulle give de allierede Souverainer ved deres Nærværelse der en Forestilling af en Søetræfning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
J Portsmouth har man den 16de f. M. begyndt at sætte de franske Krigsfanger i Frihed. 1000 engelske ere allerede komne tilbage til Engelland, og ligesaa mange franske ere sendte tilbage til Frankrig. 4 til 5000 ere allerede desuden sendte did.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Frue Stael Holstein vil nu udgive sit Skrivt over Tydskland, som forgangen Aar blev forbudet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Jndenlandsk. (Af Udgiveren.) Jgaar løb et Par Heste løbske ved Saxkjøbing. Karlen, som kjørte dem, faldt ned under Vognen og fik sit Hoved knuset saaledes, at han døde paa Øjeblikket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Efter Skrivelse fra Kjøbenhavn ere Tiderne endnu meget critiske for Handelen. Endnu gives der ingen synderlig Handel med nogen Fremmed. De saakaldte Kornpugere og Smorpidskere have faaet lidt Svind sor i Pungen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Til dansk-juridisk Exammen læses nu ikke meere den norske Lov -men skulde det for Analogiens Skyld imellem danske og norske Lov ikke endnu være saare nyttigt, om de danske Studiosusser vedblev fremdeles at læse den, da begge tilsammen i tvivlsomme Tilfælde saa ofte i Domme og Kiendelser, have rakt hinanden søsterlig Haanden, Hvor ublid Sommeren er i dette Aar for Korn og Græs, kan sluttes deraf, at det frøs Natten imellem den 8de og 9de d. M. Nyekiøbing paa Falster den 8de Junii Hvorledes der ofte ved tilsyneladende tilfældige Begivenheder kan sættes Skranker for Forbryderens Udaad kan sees af følgende: En farlig Tyv, som her flere Gange havde forsøgt at undvige, men som ved Politiets Aarvaagenhed igjen var bleven paagreben, har atter i disse Dage, under Forevending af Sygdom, lagt an paa at skuffe Retfærdighedens straffende Arm, men som han med Lynets Fart ilede til Stranden, faldt han og brækkede sit ene Been - - Hertil skal Du komme og ikke videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Det Steinerske Skuespillerselskab, der saa ofte ved dets underholdende Spil har moret Publicum her i Stiftet, opholder sig for nærværende Tid her.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
J disse Dage er hertil ankommet et svensk Skib, det første siden Krigens Begyndelse, lastet med BræJ Hempels Avis spørges: Om Publicum kan vente nogen fuldstændig Beskrivelse over den skrækkelige Steenbataille, som forefaldt i Skibhusene, anden Pindsedag; hvoraf Nederlaget især ramte en heel Gaards Glasruder; dog skal ogsaa et Barn være ilde forslaaet i Hovedet, Heltene i slig en Kamp burde ikke blive skjulte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Natten imellem den 4de og 5te denne Maaned have tvende for den offentlige Sikkerhed meget farlige Forbrydere funden Leilighed til at undvige fra Arresten i Slagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Blandt de mange Anecdoter, som haves om Napoleon paa hans Reise udaf Frankrig, haves ogsaa denne, at han skulde have sagt til Douanebetjenten i i Montelimort: "Resignation er et Universalmiddel, resigneer De som jeg."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Efter Privatskrivelse. Da det danske Auxiliaircorps marscherede igjennem Crefeld, var Byen i Anledning af Napoleons Afsættelse illumineret om Aftenen. Jblandt de Jlluminerende udmærkede sig især en Skræder ved et Transparentmalerie, som forestillede Napoleon siddende paa Enden af et Stegesped, der blev vendt af en Cosak. Under Spedet var Helvede afmalet med følgende brændende Jndskrivt: Jn Ruslandt wolt's Dir nicht gelingen, Darum mus Du in die Hölle springen. (Af Ribe Avis.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
J Aarhuus Avis læses følgende snurrige Skomagerregning, funden imellem nogle gamle Papirer: Mester Jochum! debit. Rd. Mk. Sk. Gjort ham selv nye - - - - - Forsaalet hans Kone - - - - Lappet hende - - Sat hans Datter en nye Rand om . . 12 Flikket hans Søn Sat hans Pige en Baglap - - - Syet hans Kone et Hul sammen og det per Honnør - Flikket hans Datter for og bag to Gange - - Forsaalet ham selv - Flikket hans Kone i Hast - - - Summa 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Herpaa bekommet Mester Jochums Hud, arcorderet - Bliver altsaa mit Tilgodehavende - - Adam Fromm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavns Børs den 7de Junii. Cours. Hamb. 2 M. 510, Amt. 20 483 1/2, London 2 M. 17 1/2 Rbd., Spec. 550. - Specier solgtes til 32 1/2 a 30 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 61 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Cours den 7de Junii 1814 af Rigsbankpenge Navneværdie for Toldstederne i Danmark. 275 Procent mod rede Sølv. 100 Rbd. i Sølv er altsaa lige med 275 Rbd. N. V. og i mindre Summer 1 Rbd. i Sølv. 2 Rbd. 72 s. N. V. 1 Rbs. 2 1/2 Rbs. N. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Bekjendtgjørelser. Frederik Selmer fra Norge, anmodes inden 14 Dage fra i Dag af, at indløse de hos mig pantsatte Gangklæder, da de ellers blive bortsolgte med min lovlige Rets Forbeholdenhed for det Manglende. Mariboe den 10de Junii 1814. Jonas Abraham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Auction. Fredagen den 17de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af den Kongelige Generalpostdirection og paa dens nærmere Approbation, afholdt offentlig Aaction i Taars Færgegaard, over de til Færgefarten imellem Taars og Langeland afbenyttede det Offentlige tilhørende Fartøier, bestaaende af følgende: Jsbaaden No. 2 med Sprøesegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab. Jsbaaden No. 3 med Jagtsegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab med Rundholter. Jsbaadene Nr. 4 og No. 6. uden Jnventarium. Post-Schaluppen med Loggersegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab, med Rundholter. Videre nogle Alen nye Segldug, nogle Favne nye Line-Gods, endeel Skibs-Blokke, Aarer, Planker, Rundholter, Jeslæder, Tønde, Bojer, Jsøxer, Jssauge, Gangspil, Presennier, Jern-Koe been, Skibsskraber, Søm, Tjære, Beeg, Jern, Steenkul, Haardug med videre Fartøjerne m.v. forevises af Færgemanden Peter Hviid. Nakskov den 2den Junii 1814. Schwensen, Auctions Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Efter den Kongelige Generalpostdirections igjennem Stiftamtmandskabet gjorde Reqvisition i allerunderdanigst Følge Hans Majestæts Kongens Resolution af 11te April d. A., bliver Løverdagen den 25de Junii næstkommende Klokken 10 slet, Formiddag, ved offentlig Auction paa denne Byes Raadstue opraabt og bortsolgt nogle det Offentlige tilhørende Fartøier, nemlig: Seilsbaaden Hurtig, en Seilsjolle med tilhørende Seil, Touge og Jnventarier og en Pram med Fangelinie og et Øsekar, samt endeel Skibs Vahre Gods, bestaaende af: en Kikkert med Fauteral, Aarer, Tjærer, Beg, Tallie-Blokke, Løber, gammelt Jern, Seilgarn, Værk, Tougværk, en Jis Slæde, Signal-Stænger og Linier med mere Thi ville Liebhaberne sig bemeldte Tid og Sted behagelig indfinde, hvor Conditionerne bliver bekjendtgjorte og kan Fartøierne med Redskaber og Jnventarier samt de øvrige Vahrer, 8te Dage for, saavelsom Auctionsdagen blive foreviist af Styrmand Hans Nielsen her i Byen. Rødbye den 27de Maji 1814. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Mandagen den 20de d. M., Formiddag Kl. 10 slet bliver ved offentlig Auction paa Halsted Amts Sygehuus her i Byen, bortsolgt det for ComminensRegning, til de nu ophævede militaire Sygehuse, anskaffede Jnventarium, bestaaende af: Senge, Borde, Senge=Tepper, Madradser, Lagener, Sengeklæder, en Deel Kobber og Jerntøi m.v. Hvilket bekjendtgjøres til Liebhabernes Efterretning. Nakskov den 7de Junii 1814. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Licitation. Onsdagen den 15de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Falsters Birketing i Nyekjøbing foretaget offentlig Licitation over Opførelsen af Sønder Alslev Skolebygning. Tegningen og Conditionerne ere Dagen før Licitationen til Eftersyn paa Ourupgaard ved Nyekjøbing hos Forvalter Madsen. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg Undertegnede at bortsælge, det mig nu tilhørende og iboende Arvefæstegaardsted i Brandstolpe ord Christianssæde; samme Sted staaer for 4 Tønder Hartkorn. Liebhaberne kunne henvende dem til mig selv paa benævnte Sted, hvor da Bygning Jord, Sæd og Besætning m. m. kunne tages i Øiesyn. Stedet kunne, ifald Kjøberne ønskede det, tiltrædes den 1ste Julii Jørgen Pedersen. d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Hos Kjøbmand Holm i Mariboe kan bekommes: extra god Viinædike, Blædike, Oblater, heglet Hør, Aalborg Høstsild: Alt for billig Priis, og god Rom til 11 Grader i Styrke, kan taaes for 4 Rbd. N.V. eller 24 Rd. D. C. Potien i hele og halve Ankere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-10
Hos Styrmand Hans Nielsen i Rødbye kan for billig Priis, bekommes 3 nye Ege-Joller af 6 Alens Længde i Kiølen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
No. 45.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
8de Aargang. Lollands Falss Stifts privilegerede. Kongelig a., Efterretninger, Adoresse-Contoire. med Ride-Posten, som forsendes. den 14de Junii 1814. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
(Af Lübekker Aviser.) En engelsk Officier ombord paa Skibet Undannted, der har bragt Buonaparte til Elba, beretter følgende i en Skrivelse af 4de Maji. De vil sandsynligviis erfare, at Buonaparte af egen Drivt har foretrukket vort Skib for den franske Fregat Dryade; han troede at være sikkrere paa den engelske Fregat end paa den franske. Paa Veien lige indtil det Sted, hvor han blev indskibet, trængte Folkebøben sig omkring hans Vogn, og hængte hans billede opsaa nær ved samme, at Benene naaede ind Dineur, GretrandDrouet vare hans eneste Selskab, og hans Følge bestod af 60 Tienere og andre Ledsagere. Hans Kok besørgede hans Taffel, thi han har sin Feldteqvipage med sig. Over Bordet var han meget glad ganske rolig og snakkede vidtløftig om hver Gienstand. Han forespurgte sig meget nøie angaaende alle Søe væsenets Gienstande. Engelland, sagde han, er paa hele Jorden det eneste Land, der besidder Æressolelse og Caracteer; i begge Henseender har det Fortrinet for alle. Han talte meget om Elba, og søgte med Ængstelighed at faae Underretning om de Partier, som forhen havde hersket der, og paa hvilken Fod det stod imellem den og Barbariets Stater. Han bad Capitain Uher at besøge hans Søster, som han i Frejus har efterladt syg. Under Samtalen moraliserede Buonaparte, og paastod, at det kostede meere Selvovervindelse at leve end at døe under ulykkelige Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Fra Porto Ferrajo skrives, at den nye Hertug af Elba har anholdt hos de allierede Magter om 200 Canoner og en engelsk Fregat, for at afholde Sørøvere, men at han har faaet Afslag. – Man taler og saa om Den Elbas snart forestaaende Besættelse af et allieret Tropperorps paa 8 – 10,000 Mand. En af Bonapartes første Handlinger ved sin Ankomst paastaaer man, skal have været, at fordobble Afgivterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Blandt de Skrivter, der nu omstunder udkommer i lig er ogsaa et Par Digte, hvis Forfattere fo at de have skrevet dem for 10 a 12 Aar siden, ellemtiden ikke tordet bekjendtgjøre dem, og eret under Forfølgelse derfor. J et Blad, kalde Dagens Rhapsodier, forfælles adskillige ogsaa lødelige Træk f. Ex, en Embedsmand ved Conskripnogen sagde til en ung Mand, som meente at han bude være fri paa Grund af, at han var eenøjet: det Øje er nok for en Soldat, det andet er Overdaad!" Og det sidste Decret udkom, om at udskrive 300,000 Mand, sagde En, see her er Dødsdom af Keiseren over 300,000 Mennesker. Paa Grund af disse Ud ger var det vel ogsaa at en Dame sagde: at de nu icke meer og Robespierre, han kunde tære i 6 Maaneder paa hvad Buonaparte brugte til en Frokost." Om en vis Minister har Nogen sagt: "han feiler kun Jnstinktet for at være et Dyr
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
(Af Udgiveren.)¬ J disse Dage have tvende Børn her i Mariboe været i Livsfare; det ene ved at falde i en Aae og det andet i en Park, men som dog ved tilillende ædle Menneskers Hielp lykkelig og vel bleve reddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Den 6te Julii førstkommende, holdes det aarlige Landemode paa sædvanlig Tid og Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Mariboe den 13de Junii. Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Kreaturer, i afvigte Maji Maaned her følgende: En Tønde Hvede 16 Rbd. En Tønde Rug 11 1/2 Rbd. En Tønde Byg 7 1/2 Rbd. En Tønde Havre 4 3/2 Rbd. En Tønde graae Ærter 14 Rbd. En Tønde hvide Ærter 14 Rbd. Et Pund røget Flesk, 80 Rbs. Et Pund fersk Flesk 64 Rbs. Et Pund Kjød 32 Rbs. Et Pund Smør 72 Rbs. Et Pund Ost 24 Rbs. Et Pund Talg 3 Rbmk. Et Slagtenød 800 a 100 Rbd. Et Faar 10 Rbd. Et Sviin 80 a 90 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Da Smørret er dobbelt saa godt Kjøb i Kbh. som her, begynder nu adskillige Familier, at forskrive deres Smør derfra. J Jylland koster et Pund 2 i Fyen 1 Rd. 5 Mk., i Kbh. 2 Rd. 3 Mk., i 3 u boe og Omegn 5 til 6 Rd. J Kbh. og i Saxkiøbing koster 1 Pot Brændeviin 4 Rd., i Aariboe 5 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
J Saxkjøbing koster en Lammefjerding 7 til 8 Rd., 1 Mariboe 13 til 14 Rd.; alt i O. C.J disse Dage er Provindsialbogsamlingen her bleven beriget med: a) Theologisk Bibliothek, udgivet af Dr. og Professor J. Møller. 5te B. Kbh. 1813. b) Videnskabelige Forhandlinger ved Sjællands Stifts Landemode Udgivne ved P. H. Mønster og C. F. Gutfeldt. 2det B. 1ste H.J ovenmeldte theologisk Bibliothek læses en saare skjøn latinsk Oversættelse i elegiaske Vers af det 3die Capitel i Jobs Bog af Pastor Dalhoff i Anslev og Eskildstrup paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
At enhver Landmand ikke noksom kan paaskiønne vor allernaadigste Regjerings senere Foranstaltmed en nye Matriculansætning, bygget paa fast urokkelige Grundsætninger, kan sees af F. Thaarups Tillæg og Rettelser til det danske Monarchies Statistik 1ste Hfte S. 23, hvor det hedder: "Saa vigtig og nødvendig den gl. Mutriculansætning var, saa daarligt blev den dog udført. Thestrup taler om den saaledes: "Landmaalerne vare tildeels aftakkede Officierer fra den skaanske Krig, som havde fusket paa at skulle kunne noget af Geometrien og Jngenieur-Konsten, men hvor maadelig samme Videnskab var hos endeel, vidste alle gamle Folk i min Tid at fortælle, som havde seet og kjendt dem, da f. Ex nogle brugte til deres Observationer i Marken en Snor, hvoraf de toge den ene Ende i Munden og med den anden Ende i Haanden, og dermed toge de deres Hatteskygge efter visse udsatte Stager paa Marken; Andre havde et Jnstrument eller Astrolabium af Træe, hvilket var rund og med en Træeviser paa, som kunde dreies omkring, – jo de havde neppelig tilvisse vidst hvor Øster og Vester var. Herforuden vare disse Landmaalere tildeels som aftakkede Krigsfolk, et Slags maadelige Gesinde, hvilke i Byerne hvor de kom meest lagde sig efter Qvindfolk, Drikken og Fraadsen, og maatte hver Bye hvor de kom være betænkt paa at forskaffe dem dette, besynderligt drikkende Vare af godt Øl og Brændeviin, da de og meest hver Dag vare beskienkede førend de rede i Marken. Thi det er bekjendt, at om nogen Bye lod dem mangle af drikkende Vare, blev samme Bye ved dens Maaling og Taxering saaledes klemt, at det svier til Efterkommerne; men tvertimod hvor Proprietairer, eller andre kunde brav drikke og holde Venskab med dem, kunde Byerne derved vel finde Lettelse, som og naar disse Drikkebrødre kunde være vrede paa en Bye, kunde de vel samme hos Landmaalerne disrecommandere til det værste, hvilke Exempler endnu ere i frisk Minde; men som de nu alle hvile i Støv, vil jeg ingenlunde have dette skrevet eller forstaaet til deres Navns Forkleinelse, som nu alt er i Forglemmelse; men allene til Underretning for Efterkommerne, som heraf kan vide Aarsagen, hvorfar disse Folks Forretning ikke altid findes accurat, naar man sligt ved Leilighed, efterseer og eftermaaler" Tiden til hvilken en saa vigtig Hovedforandring blev foretaget med Danmarks Matricul forrige Aarhundrede, synes at være den unaturligste, efterat en mægtig og ødelæggende Fiende nogle og tyve Aar tilforn havde udryddet en Mængde af Landets bedste Skove, og de fleste Landsbyer eiede næsten ligesaa mange øde som beboede Gaarde, deels ved hiin ældre Krigsødelæggelse, deels ved de nye Byrder, den samme Naboe-Fiende tilføiede Landet, fra 1675 til 1679.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Jndsendt. En meget fattig men retskaffen Huusmand spurgte for kort Tid siden sin Præst, hos hvem han bestilte Daab for sine Tvillingbørn, meget nalvt: Der gives jo Præmier for at karte og spinde; – men skulde jeg, som en Mand i mit 69de Aar, ikke have fortjent en Præmie for at have skaffet Kongen to sunde velskabte Drengebørn, som en Gang kan tjene som Soldater,