JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Onsdagen den 28de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes her paa Contoiret en Skiftesamling i Stervboet efter afg. Justitsraad Hviid til Kokkedahl og hans ligeledes afdøde Hustrue, hvorved blandt andet vil blive taget Bestemmelse om, hvorledes der skal forholdes med forskjellige, af det Fischer-Benzonske Fideicommis Boet overdragne, Fordringer; hvilket overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at de Udeblivende antages at samtykke i hvad der af de Mødende vedtages. Han Herredernes Contoir paa Aagaard, den 29de October 1832. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Taxt, hvorefter Byens Bagere sig, indtil videre, have at rette og forholde: A. for Brød af sigtet Hvedemeel: et Franskbrød til 4 s. Tegn, skal veie 10 Lod. et Dito til 2 Tegn, skal veie 5 Lod. Hvedetvebakker for 2 s. Tegn, skal veie 5 Lod. B. for Brød af sigtet Rugmeel: et Suurbrød til 8 s. Tegn, skal veie 1 Pd. 10 Lod. et Ditto til 4 s. Tegn, skal veie 21 Lod. et Ditto til 2 s. Tegn, skal veie 10 1/2 Lod. C. for Brød af grovmalet Rugmeel: et Brød til 32 s. Tegn, skal veie 11 Pd. et Ditto til 16 s. Tegn, skal veie 5 Pd. 16 Lod. et Ditto til 8 s. Tegn, skal veie 2 Pd. 24 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv deine og opslaae og Bagerne derefter bage, betales i Bagerløn 7 sk. Tegn pr. Skjeppe, eller 300 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Alt Brød, som Bagerne udsælge, maa være godt, sundt og forsvarligt udbagt, og tilholdes enhver Bager, at sætte sit Navn og Mærke paa de Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet; Alt under vedbørlig Straf og Ansvar efter Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maa ei ansees, om det veier 1/2 Lod mindre paa hver 12 Lod. Bagerne ere pligtige jevnligen at være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 24de October 1832. Magistraten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Frederikshavnske Østers. sælges daglig, i hundrede- og stykkeviis, paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Proclama. I Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af Dags Dato, der bliver læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Merkur samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis 3de Gange efter hinanden, alle dem som formene sig at have noget at fordre i Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deri havende Krav, for undertegnede Skifteforvaltere at anmælde og beviisliggjøre. Skifteretten i Aalborg, den 30te October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Auctioner. Jfølge Begjæring af Procurator Dannisøe, paa Vedkommendes Vegne, bliver den Skipper Claus A. Bachs Enke, tilhørende og i Slotsgaden heri Staden, beliggende Gaard Nr. 530, bestaaende af 19 Fag Bindingsværks=Huus til Gaden, hvoraf de 5 Fag er 2 Etager høi, med de udi Værelserne værende 6 Stkr. gode Jern Kakkellovne og en Kaaber=Kjedel i Grube, samt Gaards- og Haugepladsen; tilligemed den ligeoverfor Samme beliggende og indplankede store Plads eller Hauge, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv, Fredagen den 16de November, Formiddag Klokken 10, næstkommende, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, der og forud kan eftersees hos Reqvirenten. Det bemærkes iøvrigt: at Bankhæftelsen af denne Eiendom er indfriet, og at Gaarden i Forbindelse med berørte Plads, er særdeles vel skikket til og beliggende for Handels-Drivt. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 29de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Da det ved Auctionen den 30te f. M. over Frue Oberstlieutenantinde Hirschnachs Gaard, Nr. 373, paa Algaden heri Byen, gjorte Bud ikke er fundet antageligt, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, en 4de Auction afholdt, Torsdagen den 15de November næstkommende, Formiddag Kl. 10, udi og over bemeldte Eiendom, hvorved samme, uden flere Auctioners Holdelse, agtes bortsolgt. Aalborg, den 3die November 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Mandagen den 12te Novbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, bliver, ved Auction, der afholdes paa Birkumgaard, efter Begjæring af Frue Justitsraadinde Bruun, bortsolgt en Deel Ind= og Udboe, saasom: Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Linned samt noget Gavningsstræ og Mølle-Tømmer m. m., ligeledes bortsælges sammesteds noget for Skatterestancer udpantet Gods, saasom: Køer, Kvier, Stude, Kalve, Faar, 2 Føl, 1 Vogn, samt nogle Senge= og Gangklæder. Hvilket herved, til Liebhaberes Underretning, bekjendtgjøres. Aalborg, den 31te October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-03
Tirsdagen den 8de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, bliver, i Gaarden Nr. 266 i Jomfruannegade, ved offentlig Auction, bortsolgt 2de særdeles gode Vognheste, sorte af Couleur, Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo tilhørende; - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 25de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Spanien. Det Udkast til et Amnestideeret, som Dronningen efter holdt Ministerraad har tilstillet Kongen, skal lyde saaledes: Sire. Jeg vilde tro, ikke at have opfyldt min Pligt, hvis jeg undlod at foreslaae D. M. - som en for Monarkiets væsentlige Jnteresser høist gavnlig, ja uundgaaelig nødvendig Forholdsregel et System, hvorved De ikke alene vil kunne vinde Deres Undersaatters Hjerter, men ogsaa tilintetgjøre det politiske Skrækkebillede, som Cabinetterne i London og Paris saalænge have opstillet for at forfærde den spanske Regjering. Flere Tusinde Spaniere, som have taget mere eller mindre Deel i Revolutionerne paa Halvøen, have forladt deres Hjem og deres Familier og flakke nu omkring i fremmede Lande til ingen Nytte for deres Fædreland og til Byrde for dem selv. Deres Ulykke, deres naturlige Ønske at kunne vende tilbage til den moderlige Jordbund ere i og for sig selv vigtige Grunde som kunne gjøre D. M. tilbøielig til at skienke dem ubetinget Tilgivelse og forunde dem Deres høie Beskyttelse, for at de ikke skulde have noget at frygte for deres Personer. Taknemmelighed og selv egen Jnteresse vilde under saadanne Omstændigheder allerede virke til at gjøre dem til troe og mod Lovene lydige Undersaatter; tilbagegivne til deres Familier og deres Næringsveie vilde de stræbe at fortjene den faderlige Behandling, der er bleven dem til Deel. For derfor at forevige den Tidspunct, i hvilken det guddommelige Forsyn paa en saa underfuld Maade reddede D. Majestæts Liv og for at forbinde Erindringen om denne Begivenhed med Høitideligholdelsen af Prindsesse Elisabets Fødselsdag, tager jeg mig den Frihed at forelægge D. M. følgende Lovudkast til Stadfæstelse: Eneste Artikel. Alle til fremmede Lande udvandrede Spaniere, saavelsom alle Jndivider, der for Øieblikket ere Straf underkastede for politiske Forseelser i nogen Deel af mit Rige, ere ved nærværende Decret uden Undtagelse frie. Jeg erklærer, at jeg vil tage alle dem under min særdeles Beskyttelse, som inden 6 Maaneders Forløb gjøre Brug af denne min Naade, saa at de under intet Paaskud skulle blive molesterede eller tiltalte formedelst en før dette Decrets Datum begangen Forseelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
St. Jldesonso, October 10, 1832. Om Kongen - der, som dette Forslag viser, ikke ganske har renonceret paa sin Myndighed - vil antage bemeldte Decret, er endnu ikke afgjort, derimod veed man, at alle de Hofembedsmænd, som i Aaret 1823 afskedigedes, atter ere ansatte. Kongen lider endnu meget af Gigt, men dog er det en almindelig Mening, at han med det allerførste vil indkalde de overordentlige Cortes, for at faae deres Sauction til den Lov, der sikkrer hans Datter Tronfølgen. Man erfarer ogsaa, at adskillige Gouverneurer, tilskyndede af det apostoliske Partii, havde ved Efterretningen om Kongens Død, proclammeret Carl den 5te som Konge. Som en Følge deraf ere 4 Generalcaptainer, nemlig i Galicien, Estramadura, Gammel-Castilien og Granada afsatte. Jblandt deres Efterfølgere nævnes den bekjendte Morillo, Greve af Charta gena. Af Privatskrivelser erfares, at man i Madrid er ganske forhauset over de Forandringer, som deels foregaae, deels ventes at ville foregaae og at det carlistiske Parti forØieblikket reent har tabt Mælet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Tyrkiet. At den tyrkiske Keiser virkelig er bragt i stor Knive af sin mægtige Vasal, sees af følgende Skrivelse fra Vien: Fra Constantinopel haves Efterretninger indtil 1ste October. Man er sammesteds meget urolig over Jbrahim Paschas Fremgang i Syrien. Den ægyptiske Feldtherre har concentreret sine Tropper og atter gjort en Bevægelse fremad, medens den tyrkiske Hær eller rettere sammes Levninger skyndsomst trækker sig tilbage. Mehemed Ali, som endnu for ikke længe siden har tilbudt Porten Underkastelse, naar han maatte blive forlehnet med Syrien, vil nu ikke meere høre Tale om Underkastelse, men gjør de haardeste betingelser, før han vil standse sin Armees Fremskridt og indlade sig i Underhandlinger. Under disse fatale Omstændigheder har Porten ingen anden Tilflugt end fremmed Mægling. Denne søger den nu ogsaa og har beordret sin Charge d'Affaires ved det østerrigske Hof Hr. v. Mavrojeni at begive sig til London for at formaae den engelske Regjering til paa een eller anden Maade at frelse den fra Undergang. Formodentlig vil det lykkes ham, thi allerede Hr. Stratford=Canning havde ved sin Nærværelse i Constantinopel tilbudt den engelske Regjerings Mægling for at forebygge Krigen med Mehr met Ali, men dengang frygtede Sultanen ikke Krigen og den engelske Gesandts Advarsel blev ikke ændset. Ligesaalidt vilde han efter dennes Afreise høre den interimistiske engelske Forretningsførers Forestillinger, men afviste Alt, hvad der havde Skin af Jntervention. De bedrøvelige Erfaringer af dette Slags, som han har gjort i Anledning af den græske Uafhængighedsskrig have sandsynligviis indgivet ham en Slags Modbydelighed for lignende Tjenester. Men nu forholder det sig anderledes; Nødvendigheden byder, og for at undgaae den visse Undergang maa han hurtig gribe det eneste Redningmiddel og søge fremmed Mægling. Da den engelske Regjerings Jnteresse i denne Sag er den samme nu som for 4 Maaneder siden, mener man, at Hr. v. Manrojenis Bestræbelser ikke ville være forgiæves.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Den i denne Skrivelse omtalte Hr. v. Maurojeni repræsenterede den tyrkiske Regjering ved Kongressen i Vien. Han er paa sin Reise til London allerede passeret Dusseldorf, hvor han overnattede den 24de October og fortsatte den følgende Dag sin Reise videre med Dampskibet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Grækenland. Kongen af Bayern har givet det græske Senat følgende Svar paa den Adresse, i hvilket samme tilkjendegav Folkets Ønske at faae Prinds Otto til Konge. "Jeg skatter efter sin sande Værd et Folks almindelige Ønske, der har lært at kjende sin sande Jnteresse og jeg erkjender i de Skridt, som dette ved Dem har gjort hos mig, den Almægtiges Villie, der i sin Medlidenhed har sat et Maal for de Ulykker, der hjemsøge Grækenland. Forsynets Villie opfyldes: en Prinds af min Stamme synes kaldt til at lade Lykkens og Fredens Dage oprinde over Grækenland. Eders nye Konge vil snart efterkomme Eders Ønsker; før ham ville de Mænd afgaae, som jeg har valgt og som under hans Mindreaarighed ville danne et Regentskabsraad; de ere ligesom min Søn opfyldte af Følelse for Eders Fædrelands Velfærd, som ogsaa jeg nærer. Omgiver ham med Eders Tillid, paa denne Maade ville J sikkre Eder de lykkelige Virkninger, som hans Nærværelse blandt Eder er bestemt til at fremkalde."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Blandede Efterretninger. Ogsaa Øen Bourbon, som ligger i Nærheden af Jsle de France og endnu tilhøre Franskmændene, er i en mislig Stilling. Nylig er i Øens Hovedstad, St. Dennis, et vidtudstrakt Neger=Complot opdaget, hvis Hensigt var at dræbe, alle Hvide af Mandkjønnet uden Forskiel paa Alder. Det blev dog i Tide opdaget, og Hovedmændene ere allerede i Justitsens Hænder. De frie Mulatters Forhold ved denne Leilighed roses meget. J Øvrigt vare ogsaa de, ligesaavel som de Hvide, bestemte til at falde for de Sortes Knive.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Den 13de D., Kl. henimod 2 om Morgenen, udbrød, Jldløs i en af Gothenborgs Forstæder, Masthugget, hos en Juveleer Christenson. 14 Eiendomme lagdes i Aske, inden det lykkedes at blive Herre over Jlden. et i og omk. Nürnberg saa haardt, at den hele skjønne Efteraars=Blomsterflor paa een Gang uddøde; at de stivfrosne Blommer, klapprede paa Træerne, som Hasselnødder, og at selv modne Viindruer vare blevne haarde som Blykugler. Om Morgenen stod Thermometret endnu 58 under O.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Det Kgl. Theater i Berlin har lidt et stort Tab, idet Hofskuespiller Rebenstein den 22de October uventet og under store Smerter har opgivet Aanden. Om Formiddagen Kl. 10 bivaanede han endnu Prøven paa et Stykke, og Kl. 2. om Eftermiddagen var han allerede aftraadt fra denne Verdens Skueplads.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
J disse Dage har Jsach Heskiel i Hamborg gjort en Fallit paa henved 35000 Mk. Bco., og M. Schlesinger En, som, i Guld og Banco, stiger til imellem 90 og 100000 Mk. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Pesten, der er ligesaa frygtelig som i 1812, bortriver endnu daglig flere Hundrede Mennesker i Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
J den Kgl. Mynt i München har man præget nye Conventions-Dalere. Grækenlands Skytsaand rækker Prinds Otto Hellas Krone. Omskriften lyder. Otto, Prinds af Bayern, Grækenlands første Konge. 1832. Paa den anden Side er præget Hs. M. Kongens billede med Om skrift: "Ludvig den 1ste, Konge af Bayern. Den franske Konges Ludvig Philips Statue er bleven opstillet i den store Forhalle af de Deputeredes Kammer Hs. Majestæt er forestillet i Kongeligt Smykke og Jssen omvunden af en Egeløvs=Krands. Høire Haanden ophævet og den venstre henpeger paa de Ord: "Jeg sværger for Gud, trolig at opretholde det constitutionelle Charte. Under 5te d. M. er i Christiania nedsat en Commission bestaaende af Borgemester, Amtmand Ottesen, R. af Nordst., Politimester Richter, Borgerrepræsentant og Viceconsul Resch, Kjøbmændene Benneche, Schou og Dybvad, samt Marketenterne Schjerven, Guul, Henriksen og E. Sætrand, for at tage under Overveielse og indkomme med Forslag til en fuldstændig Lov om Handelen i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
J en tydsk Avis læses en bedrøvelig Skildring om Lübecks nærværende Forfatning, og bemærkes der endog, at det er Stadens indsigtsfuldeste Patrioters almindelige Ønske, at Lübeck frivillig maatte give Slip paa sin Selvstændighed, og give sig under preussisk Herredømme. Carl den 10des Hof, der ventes til Prag, bestaaer af ikke færre end 160 Personer. Lysthaven ved Berlin har nu et ved Kunst, nemlig ved en Dampmaskine, frembragt Springvand, der driver en 2 Tommer tyk Straale 60 Fod i Veiret. Beguinagen i Gent. Bequinerne (Les Beguines) ere et Slags Klosterkvinder i Nederlandene. J daglig Tale kaldes i Frankrig et skinhelligt Fruentimmer une Beguine. I Staden Gent, den største i Belgien, paa 61000 Jndv., findes et sælsomt Jnstitut Beguinagen (hes Beguinage) kaldet, som udgjør midt i den store Stad en egen By, der ene og allene er befolket Verden, deels ved en høi Muur og deels ved en Sønder støder til dens Grændser. Denne Bequinage er virkelig en liden Stad, som har Gader (noget smale) en Kirke, flere Capeller, et Sygehuus, en Skole, hvori gives Underviisning i at kniple, 18 Klostre og 104 Huse, hvilke sidste ligesaalidet som Klostrene udmærke sig ved Høide og Pragt, men som holdes meget pene og reenlige. Denne Anstalt, vistnok den eneste i sin Art, har allerede været til i det 13de Aarhundrede og har siden 1230 holdt sig med saa faa Forandringer at man ved at træde ind i den nu troer sig hensat i det 16de Aarhundrede. Alting har her et mørkt, ængsteligt og beklemt Udseende; smale Stræder, ældgamle smaa Huse og Klostre, og dertil de formummede, sorte og gespenst agtige Figurer i Nonnedragter, med det stygge sorte UldneRegnklæde over Hovedet, lige fra Jssen til Taaen, og hvori de indhylde sig lige indtil Næsetippen. Hver Aften er Gudstjeneste i Kirken; det er et sælsomt Syn at see dem komme sladrende med hverandre af Kirken. De sye, brodere, strikke, vaske, stryge og kniple, for Penge og gjøre deres Sager godt. Forøvrigt staaer hele Anstalten, i moralsk Henseende ikke i det bedste Rygte, man paasiger den Adskilligt, der ikke er roesværdigt. Maaskee Stiftelsen, (siger Johanne Schoppenhauer, af hvis Reise til Belgien vil have taget denne Beskrivelse) finder, ved nærværende voldsomme Omvæltning af saa meget, ogsaa sin Undergang, og dette var just ingen Skade til.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Blandede Efterretninger. Den Brig, som Hr. Consul Secher i Horsens fik Tilladelse til at opkalde efter Hs. Kgl. H. Prinds Christian, ved Høisammes Nærværelse i Byen, løb nu paa Hs. M. Dronningens Fødselsdag af Stabelen under megen Høitidelighed og 21 Kanonskud. Fartøiet, paa 70 Læster, der kan føre 2500 Tønder, skal være udmærket skjønt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
J Egnen af Apenrade er begaaet den skamløse Handling, at en drægtig Hoppe blev slagtet paa Marken for at faae Huden. Gavtyven, ved Navn Truelsen, er paagreben og har bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
J Efteraaret 1831 afgik Skipper H. J. Møller, med sit førende og for Størstedelen selv eiende Skib, Haabet, fra Riga til Hjemstedet Flensborg, uden at man siden har havt mindste Efterretning om ham eller Skibet. Der er altsaa nu al Sandsynlighed for at det er gaaet under med Mand og Muus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Nyborg Slaverie er i disse Dage bleven forøget med 28. Mand, der dertil fra Kjøbenhavns Fæstning ere oversendte, formodentlig af Mangel paa Plads, da der i Kjøbenhavn endnu skal være 570. Vensyssel til Petronelle. O gyldne Pegasus fra Pindus eller Als! Naar vil Du komme hid til Hjørrin, eller Hals Det Spørgsmaal gjøres rundt i Vendelskage. Vi love ærligt, vi forsøde vil de Dage, Som Du tilbringer her, og at Din Principal. Med spækket Lomme her fra Landet reise skal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Man siger her til Lands: "Den Jomfru Petronelle En Rallik være skal, saa tynd som tvende Fjelle. Det ærgrer os at Sligt skal siges om en Krik, Der tidt for halvmils Løb et tusind Daler fik, Jsær da man har sagt, at Hvedebrød Du æder, Og drikker gammel Viin, som heri Landet feder. Lad slig Bagtalelse ei ærgre Dig ihjæl! Og faaer Du Ærgrelse, saa stuk den med en Pæl Men kom, og ædle Dyr, og lad Din Kunst os skue; Bort Ønske brænder som en Jld i klaren Lue; -(Jeg troer Phantasme vi det kalde heri i Land, Naar en Darausens Guist udbryder til en Brand) Men vil, o Jomfru, Du vort Ønske snart opfylde, Vor ringe Evne Du da skaansomst maa undskylde - Vi avle ingen Viin, vi har ei Hvedebrød; Thi vore Bæster Sligt kun tage udi Nød Men vi har deligt Hø og Halm og noget Havre, Hvoraf Du skal faae nok til Natter og til Davre. Mads Jensen, Sognebud og Graver.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Bekjendtgjørelser. Natten imellem den 4de og 5te Novbr. d. A. behagede det Gud, ved en blid og rolig Død, efter 3 Ugers Sygeleie, at bortkalde til et bedre Liv, min kjære og uforglemmelige Kone, Dorthea Marie Nielsdatter, i hendes Alders 56de Aar. Hun var Moder til 4 Børn, hvoraf de 2de modtager hende i Evigheden og de 2de andre, en Søn og en Datter, tillige med mig begræder Tabet af en om Ægtefælle og en kjærlig Moder. Aalborg, den 5te Novbr. 1832. Christen Pedersen, Taarnvægter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
De trykte Cataloger til Bog Auctionen paa Fredag næstkommende, faaes uden Betaling hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
At indtil videre Skibe, der ankomme til Aalborg Tolddistrict og Liimfjordens Jndløb ved Hals, fra Drammen, og Svelvigen i Norge, ville blive quarantainemæssig behandlede som kommende fra smittet Sted, og de fra Sko ens Fjorden langs Kysten, Christiania Fjord indbefattet, til Svinesund ved den Svenske Grændse som kommende fra mistænkt Sted, efter Placaten af 28de Marts d. A., det bliver herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Aalborg i Quarantaine=Commissionen, den 2den Rovember 1832. Hansen. Strandgaad. Wølfferdt. Bluhme. Brink.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Undertegnede er ankommen hertil Byen og udsælger Hasselnødder. Hans Logis er hos Chr. Wistrup paa Algaden. A. Skinderholm, Strømpehandler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
En næsten ny Reisevogn, af moderne Facon, med Bræde Afsæt, damacelede Axler og hele Malm=Bøsninger, anvises til Salg fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Badens tydsk-danske Ordbog anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
For en skikkelig og duelig Pige er Condition at faae hos H. Plaate.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Hos Conditor Werner paa Nytorv Nr. 473 kan bekommes Værelser til Leie i maanedsviis for ledige Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Foruden en stor Deel allernyeste Bijouterier, hvoriblandt Øren=Klokker, Spænder & Armbaand, af det saakaldte nye Sølv, flere Slags nyeste Krave=Knapper, ægte Bau de Cologne, en Deel slebne Crystalvarer, er jeg ogsaa i disse Dage bleven forsynet med ord., middel og fiin Klæde, 3 ægte Kalmukker og 1/4 engelske Ditto, fiin og middel Cam bringes, Jaconetter, dobbelte silke Mands=Tørklæder, allernyeste silke og bomulds Veste, Gardintøier, smukke Fryndser & Agramaner, fine Shirtings & Hampelærreder, færdige Mands=Kraver & Flipper, Underbeenklæder & Nattrøier, silke og lærreds Lommetørklæder, flere Sorter Flanel, flere Coul. Mands- og Dame-Strømper, franske og Randers=Handsker, Parapluier med 8 og 9 Stænger af Fiskebeen, gode Eigarrer, flere Coul. Halsbind, med meget mere, til Nutidens billigste Priser. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
En Dreng af honette Forældre kan strax antages i Guldsmedlære, naar man henvender sig til H. Plaate, Guld-og Sølv=Arbeider.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
En dobbelt Contoir=Skrive=Pult ønskes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet paaviser Kjøberen. er, sort Blæk, Lak, preparerte Penne, rik=Priis, faaes stedse hos Rottbøll Sadolin. hocolade i alle Sorter af 80, 88 Sk., samt 6. 7.3 Mk. pr. Pd. af P. Chr. eichmann & Comps. anlagte Fabrik, udari lukkede Maskiner til fuldkomneste sælges hos Th. v. Spreckelsen, 1 Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Frederikshavnske Østers. sælges daglig, i hundrede- og stykkeviis, paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Proclama. I Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af Dags Dato, der bliver læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Merkur samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden, alle dem som formene sig at have noget at fordre i Kjøbmand Anders Færchs Fallitbo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deri havende Krav, for undertegnede Skifteforvaltere at anmælde og beviisliggjøre. Skifteretten i Aalborg, den 30te October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-05
Auctioner. Ifølge Begjæring af Procurator Dannisøe, paa Vedkommendes Vegne, bliver den Skipper Claus A. Bachs Enke, tilhørende og i Slotsgaden heri Staden, beliggende Gaard Nr. 530, bestaaende af 19 Fag Bindingsværks=Huus til Gaden, hvoraf de 5 Fag er 2 Etager høi, med de udi Værelserne værende 6 Stkr. gode Jern Kakkellovne og en Kaaber=Kjedel i Grube, samt Gaards- og Haugepladsen; tilligemed den ligeoverfor Samme beliggende og indplankede store Plads eller Hauge, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv, Fredagen den 16de November, Formiddag Klokken 10, næstkommende, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, der og forud kan eftersees hos Reqvirenten. Det bemærkes iøvrigt: at Bankhæftelsen af denne Eiendom er indfriet, og at Gaarden i Forbindelse med berørte Plads, er særdeles vel skikket til og beliggende for Handels=Drivt. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 29de October 1832. Schmidt.