Norske Intelligenssedler, 1791-05-11
Christiania den 11te Maji 1791. Foruden allerede udstæd Proclama, bliver end videre fraværende Arvinger efter afgangne Lars Andersen Garver og Hustrue Barbara Christensdatter, hvilken sidste hendøde her i Friderichstad først i Januarii Maaned dette Aar, averterede, at dette Skifte er berammet til endelig Slutning paa Frederichstads Raadstue nestkommende 5te Julii, da Proclama Tiiden er udrunden. Vedkommende ville derfore enten forinden melde sig hos mig som Skifteforvalter, eller den berammede Tiid indfinde sig hos mig paa Raadstuen med alt hvad som maatte haves at erindre i dette ringe Sterboe, hvorhos forløbigen tilkiendegives, at neppe nogen Arv existerer efter begge afdøde, siden Sterboet med et betydeligt Ansvar for under Arbeide hvillende Hunder, Skind og Læder, Garver, Professionen vedkommende, er bebyrdet. Frederichstad den 26de April 1791. P. Garde. aasnart Efterretning indløb, at Sognepræsten for Opsloe Menighed og Hospitalet Hr. Peter Schieldrup var i Kiøbenhavn ved Døden afgangen, blev hands efterladte Boe strax tagen under lovmæssig Behandling, hvilket hermed bliver bekiendtgjordt til Underretning for Boets samtlige Credi- og Debitorer, at de ville behage de første med deres Krav og de sidste med deres Skyld at indfinde sig hos mig, inden den Tiid Loven foreskriver. Christiania den 5te Maji 1791. Lumholtz. Sr. Dionsius von Fontenelle, kongel. preussisk Chirurgus, Hernist eller Læge for Skade paa Legemet, vedkiendt og approberet af Obercollegio Medico i Berlin og Kiøbenhavn, giør herved bekiendt, at han agter at opholde sig her nogen Tiid. Han forfærdiger elastisk-mechaniske Brokbaand, af hans egen Opfindelse, som indtage liden Plads over Hofterne, og ere saa magelige, at man ikke fornemmer, at man har dem paa sig. Disse Bandager holde den stærkeste og ældste Liv- og Brokskadetilbage uden at man behøver at bære Lænderemmer, de kan ikke skyde sig formedelst de Arme af hærdet Staal, der ere ved dem. Paa Puden af denne Bandage er anbragt en Aspiralressort og Snepper, saa at man kan lukke den op og i efter Behag, for at giøre en god Compression, følgelig er man i Stand til at giøre alle Bevægelser med Legemet, uden at behøve og slutte Bandagens Gjorder fast om Hofterne. Ligeledes har Hr. v. Fontenelle opfundet en Art af Brokbaand, som ere især indrettede for Personer, der bruge snevre Buxer. Puderne paa dem ere ikkun besatte med elastisk Gummi og altsaa ganske flade, siden den aldrig taber sin Kraft til at trykke, men er lige elastisk paa alle Hiørner, saa er Trykken aldeles lige fra alle Sider, og det behøves følgelig ey, at Puden er saa stærk som ved de sædvanlige Brokbaand. Naar denne Gummi bliver varm, er den især bøyelig og Trykken lemfældig. Disse Machiners Gjorder er ligeledes overtrukken med Taft, som er vexet med elastisk Gummi, denne antager hverken Sveed eller anden Fugtighed, saa at saadant et Baand ikke kan forderves. Disse Bandager ere formedelst deres elastisk mechaniske Bøyelighed særdeles magelige, man kan ride, fegte, dandse, og overalt giøre alle Bevægelser med dem. Bandagerne, som Hr. v. Fontenelle forfærdiger, ere adskillige Slags, ligesom Sygdommens Omstændigheder udkræve og til Brug for begge Kiøn: 1) Elastiske Bandager med Aspiral uden Gjorder, til Brug for Fruentimmer ved Navlebrok, disse kan bæres i det snevreste Snøreliv, uden at sees. 2) En Art med Aspirale og Ressorts, som give efter ved hvert Aandedræt og ved hver Legemets Bevægelse, for Frugtsommelige, som have Navlebrok. 3) Gandske nye opfundne Passairs eller Moderkrandse, som ikke foraarsage mindste Besværlighed, til Brug ved Moderens Udfald. Man kan giøre alle Bevægelser uden at noget træder ud, naar man er forsynet med dem, og Moderen bliver holdt i sin naturlige Beliggenhed. 4) Konstig gjorte elastiske Belter med Laas, forat hindre Onanien hos unge Folk. 5) Machiner for Børn, som have faaet den Vane, uvidende at lade deres Vand gaae i Sengen. 6) Vandtragter til saadanne, som Urinen løber fra. 7) Compendisse Præservativ Bandager, som Personer bruge der ride meget, for at forebygge Brok, naar de styrte med Hesten. 8) En Art af Navlebrokbaand med dobbelte Fier, som slutte fast til Livet og give efter ved hver Bevægelse. 9) Suspensorer, som bæres uden Laarremmer, ved Brok, som falde i Testikelpungen, saasom: Sarcocelle, Hydrocelle, Spermatocelle, Circocelle, Enterocelle og Varteocelle - Børn, som have den engelske Syge eller krumme Been, kan cureres formedelst en elastisk Støvle. - Hr. v. Fontenelle har ogsaa en Art af Machiner, hvorved skrutryggede Børn kan befries fra deres Byrde. Hvo som er kan tale selv med ham og spørge ham til Raads, eller af Undseelighed ikke vil aabenbare sig for ham; ombedes skriftlig at indberette ham Sygdommens Beskaffenhed, og Maalet af Livet og Hofterne, og tillige at melde, om Skaden er paa den høyre eller venstre Side, eller paa begge, hvilken der er den stærkeste, om den er en Net-Tarm, Vand Navle Brok, eller inguinalis, tillige meldes hvor gammel Personen er, hvoraf Skaden i det mindste efter Formodning er kommen, hvor langt den staaer ud, om den gaaer tilbage naar man ligger, eller falder i Testikelpungen o. s. v. J. Kønigsberg ere disse Brokbaand bleven undersøgte og approberede, af det ostpreussiske Collegio Medico og andre berømte Chirurger, og antaget af det Kongelige danske Medicinske Collegio i Kiøbenhavn, hvorpaa efter Forlangende, kan forevises Attester. Han er ankommen her til Christiania og logerer hos Hr. Thoms. For et Fruentimmer af brave Folk, være sig Jomfrue eller Enke og som kand skaffe Beviis forat eie en god sædelig Opførsel, og kunde forestaae en liden Huusholdning, helst af en Alder imellem 30 og 50 Aar, er en meget fordeelagtig Condition at erholde, og vil det dependere af Omstændighederne enten hun strax kunde antages eller först til Michels-Dag! Den videre Efterretning herom kand faaes i Bogtrykkeriet. Paa Grund af een Kongelig allernaadigst Bevilling saa lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Kiøbmand Jens Westergaard af vor Kiøbsted Frederichshald udi Vort Rige Norge, for Os allerunderdanigst haver andraget at han den 23de Januarii f. A. har tilforhandlet sig en Vexel, udstæd af Handelshuset Collets & Søn i Vor Kiøbsted Christiania til Last von Hemmert & Barlman & Marchant i Staden Amsterdam, stilet paa 100 Specie Ducater Hollandsk Courant, og at betale 3 Uger, efter Sigt, samt i det heele af Jndhold som hosfølgende Copie-Protest udviiser Denne Vexel skal Supplikanten have endoseret til Dettermeyer Wesling & Søn i bemeldte Amsterdam, men da han fra Dem ingen Efterretning fik om der var mødt noget med Vexelen, skal han i den Tanke at samme var betalt efter nogle Maaneders Forløb have tilskrevet fornevnte hans Commissionairer, om Vexelens Beløb var ham crediteret, hvorpaa han uformodentligen skal have erholdet det Svar, at Vexelen ey var bleven accepteret, men protesteret for NorAcceptation, og at de i Skrivelse med Posten under 6te Februarii f. A., havde sendt han baade Vexelen selv og den passerede Protest. Efter at Supplikanten derpaa havde tilstillet bemeldte sine Commissionairer en Attest fra Postmæsteren i Frederichshald at intet saadant Brev var ham indløbet, skal disse igien have tilsendt ham forommeldte Copie Protest, hvorefter hand fordrede Valuta af Trassenterne Collett & Søn samt til den Ende sendte Mægler Lie i Christiania denne Copie-Protest med saadan Qvittering som findes samme af ham paategnet, og igien da de ey ville betale, overstreget, men fornevnte Collett & Søn skal have erklæret, at intet kan være dem fyldestgiørende Qvittering eller Sikkerhed, uden enten Original Vexelen, eller af samme, som bortkommet, ved allernaadigst Bevilling maatte blive mortificeret. Da ville Vi efter fornævnte Kiøbmand Westergaard derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevnning til Friderichshalds Byeting som tillige 3de Gange skal indføres i Christiania Jntelligens Blade, de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel indkalde den eller de som maatte have forberørte mellem Post Contoirerne i Amsterdam og Frederichshald borte blevne Vexel og dens original Protest i Hende, dermed inden forskrevne Tiids Forløb at fremkomme ved Friderichshalds Byetings-Ret, og legitimere om de maatte have nogen Ret til Vexelen, men omingen inden saadan Tiid dermed skulde melde sig, maa der paa oftbemeldte Vexel og dens originale Protest erhverves Mortifications Dom, saaledes at samme skal være Ugyldig og Kraftesløs, hvor den findes, og Supplikanten derimod efter den i Hendehavende Copie Protest, samt deri indrykkede Gienpart af den original Vexel, være berettiget til ligesaa fuldt, som efter Orginal Vexelen og dens Protest at fordre Betaling hos Trasenterne Collett & Søn eller andre Vedkommende; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, den 15de April 1791. Under Vort Signet. (L. S.