JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-11-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Bogtrykkersvend P. Magnus meddeelt Bevilling som Bogtrykker i Slagelse, samt til at udgive en Avis sammesteds. Krigsraad og Procurator Deygaard af Thisted meddeelt Bevilling som Strandings-Commissionair i Thisted Amt; J. M. Fabricius af Skagen ligeledes for Hjørring Amt; Brændeviinsbrænder F. Larsen meddeelt Bevilling som Gjæstgiver i Odense.
Viborger Samler, 1814-11-03
Under General-Toldkammeret: Overbetjent S. W. Lintrup paa Bornholm beskikket til Havne-Controlleur i Kjøbenhavn; Procurator O. B. Acke udnævnt og beskikket i Advocati regii Embedet paa de vestindiske Øer. Bataillonschirurg H. C. Hoffner til Garnisons chirurg i Frederikstæd paa St. Croix.
Viborger Samler, 1814-11-03
Under Finants-Collegiet: Smelter J. H. Ausborn ved de Pappendittelske Værker efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sin Tjeneste. Døde, Kiøbenhavn. Contreadmiral R. H. Tønde, 15 Aar, Frue Baronesse M. M. af Jselin; Enkefrue, Jsidore Skierbek fød Ernst 67 A. Frue S. C. Schmith, fød Kornerup. 23 A. Kiøge; Cancellieraad og Borgemester C. Krell. Erholm. Jomfr. A. C. Monradt 52 A. Stubbekiøbing Frue Kammerherrende A. P. C. von Munthe af Morgenstierne. Faaborg. Enkemadamme Johanne sal. Winther, Wordingborg. Brændevinsbrænder J. Larsen 60 A. Holstebroe, Sognepræst Simon Groth.
Viborger Samler, 1814-11-03
Bekjendtgjørelser. Tvende Kalve, en sortbroget med et Hjerte i Panden og en rødbroged mindre, kom d. 26 Octbr. bort fra mine øvrige Kreature og ere siden er fundne. Den eller de, som disse maatte forekomme, eller derom have Oplysning, beder jeg vil underrette mig derom, da jeg villig erstatter Omkostninger, ogsaa for have Uleilighed. N. Ove. Præst i Brandstrup pr. Viborg.
Viborger Samler, 1814-11-03
At Ombytningen af de i Placaten af 3die Octob. sidstl. ommeldte Kobber=Skillemynter, skeer her ved Am stuen hver Fredag og Løverdag i Novbr. Maaned fra Kl. 1 til 5 om Eftermiddagen, bekjendtgjøres herved til alles Efterretning. Viborg Amtstue, den 1ste November 1814. M. Gjørup.
Viborger Samler, 1814-11-03
Jfald der skulle være en skikkelig Dreng, som har Lyst til at lære Snedker Profession, kan melde sig jo før jo kjærere hos Snedkermester Johannes Lindevald i Viborg.
Viborger Samler, 1814-11-03
Paa Hegnet i Salling, kan i tilstundende Vinter, erholdes Foder til 40 a 50 Stkr. Stude, naar man derom henvender sig til Jacobsen. Hegnet pr. Skive, den 17de October 1814.
Viborger Samler, 1814-11-03
Paa Veien imellem Hornum og Roum, sidste Hobroe Markedsdag om Aftenen d. 18 Octbr., fandt min Dreng 50 Rbd. N. V. og 270 d. C., som var svøbt i et Silketørklæde. Den rette Eier som opgiver Klædets Farve og hvad Slags Seddeler det er, kan faae dem imod Findeløn og øvrige Omkostninger hos undertegnede, Niels Randrup i Schravad Mølle.
Viborger Samler, 1814-11-03
Placat. Onsdagen d. 9de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Bedsted Præstegaard, i Thisted Amt, foretaget offentlig Auction over endeel afgangne Hr. Pastor Bjørns Boe, tilhørende Besætning, Ind- og Udboe, samt Præstegaardens indbjergede Avl, og den Afdødes Bøger. Vahrene som sælges ere gode, og Conditionerne som bekjendtgjøres paa Auctionsstædet, indrettes saa favorabel for Kjøberne som muligt, Liebhabere indbydes. Westergaard, den 24de October 1814. Lauris Høyer. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1814-11-03
Chocolade, fiin Altonaer Cikorie, Erichsens Tobak og gode Gjemmeæbler faaes hos N. S. Fogh.
Viborger Samler, 1814-11-03
Paa en Frugtvogn, er i sidste Marked funden et sølvbeslagen Træpibehoved med Rør, som kan bekommes hos Kammerherre v. der Lühe, imod dette Avertissements Bekostning og en passende Findeløn til Finderen.
Viborger Samler, 1814-11-07
No. 90,
Viborger Samler, 1814-11-07
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-11-07
(Af Altona Merkur og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1814-11-07
Wien d. 22 Octbr. Foruden Nødvendigheden af, at overtænke nøie de nye Forhold og Forandringer i Tydskland for man besluttede noget, antages det og for Grund til Congressens Udsættelse til 1ste Novbr., at adskillige Gesandtere, blant andre de fra Portugal og Konstantinobel, ei vare komne. Den tydske Committee arbeider flittig. De mindre tydske Magter ville danne een denne underordnet Committee, under Østerrigs Beskyttelse Den brave fortjente (preussiske) Minister Stein, tager kraftig Deel i Forhandlingerne og er meget undet af Keiser Alexander - At de mindre tydske og andre Fyrster ville gjøre Paastande om Erstatning for og Tilbagegivelse af det Tabte, er naturligt Man formoder at følgende Grundsætninger ville i denne Sag vorde fulgt: "Frankrig maae have faa, men kraftfulde Naboer - De nuværende Besiddelser ere, naar de ikke ganske uretmæssig ere erhvervede, en Helligdom - De som Napoleon bortgav og tog, ere uden Retsgrund, De som gives Erstatning, kan ikke tillige forlange det forhen Eiede tilbage Men for at opnaae Hovedhensigten (som er Sikkerhed for Frankrig) ere Omtuskninger nødvendige - Naturligviis gjengiver man paa andre Sider, hvad man at denne Aarsag fratager Besidderen paa den franske Grændse." Man troer, at Tydskland bliver deelt i forskellige store Militærdivisioner, hvoraf Kongeriget Hannover med de tilgrændsende mindre Stater skal udgjøre den ene.
Viborger Samler, 1814-11-07
Fyrst Talleyrand skal have forsikret at han ville Jntet forlange for Frankrig, men derimod, saavidt muligt, give efter i alt det som kunne bestaae med Staternes Sikkerhed, den almene Ligevægt, og med de forbundne Magters antagne Grundsætninger Mellem ham og Lord Castlereagh ere mange forhen opkomne Jrringer nu bi lagde.
Viborger Samler, 1814-11-07
25 October. I Gaar Morges afreiste Hs. M. den østerrigske Keiser til Ungarn. Noget efter afreiste Hs. M. Kongen af Preussen og Prinds Wilhelm og mod Aften Hs. M. Keiser Alexander med Storfyrstinde Catharina derhen. J Ofengjøres, festlige Anstalter til deres Modtagelse. Den 30te Octbr. ventes de tilbage.
Viborger Samler, 1814-11-07
Efter Forlydende bliver Fredstraktaten mellem Rusland og Danmark udvexlet strax efter Keiser Alexanders Tilbagekomst fra Ungarn. Man meener den Russiske Keiser forlader Wien den 15de Novbr.
Viborger Samler, 1814-11-07
Hs. M. Keiser Alexander har udnævnt Hs. M. Keiser Frantz til Chef for det Kexholmske Jnfanteri Regiment og Hs. M. Kongen af Preussen til Chef for det Petersborgske Grenadeerregiment. H. K. H. Erkehertug Carl havde nylig nær bleven overkjørt i Folketrængslen - Hs. M. Kongen af Würtemberg havde nylig forkjølet sig, men er nu bedre.
Viborger Samler, 1814-11-07
Den 20de om Aftenen gav den Russiske Gesandt Greve Stackelberg en Balfest, hvor D. M. Keiseren og Keiserinden af Rusland, Kongen af Preussen, Storfyrstinderne Catharina og Maria, Erkehertug Palatinus og Prindserne af Preussen, vare nærværende.
Viborger Samler, 1814-11-07
Den 21de Form. begav Hs. M. Keiser Alexander, allene smykket med den Østerrigske Militærorden, og i sin Østerrigske Oberstuniform til Krigsministeriet og overraskede Fyrst Schwartzenberg med et Besøg.
Viborger Samler, 1814-11-07
Den 22de gav Statsminister Greveichy en Salfest, som bæredes med Nærværelsen af D. M. Keiseren og Keiserinden af Rusland, Kongerne af Preussen, Bayern og Danmark Kronprindsen af Bayern og Würtemberg, Storfyrst Constantin, Prindserne Vilhelm og August af Preussen, Hertuginden af Oldenborg og Weymar og samtlige Erkehertuger.
Viborger Samler, 1814-11-07
Kurfyrsten af Hessenkassel agter d. 24de D. at reise tilbage til sine Stater.
Viborger Samler, 1814-11-07
Østerrig d. 20 October. For at opretholde Roligheden paa Fastlandet, vil enhver af de forbundne Magter holde 60000 Mk. i marschfærdig Stand. Maltheserordenen har paa Kongressen ansøgt og sin Gjenoprettelse. Ordenen har istædet for Maltha begjært Corfu. Man mener og og de 7 Joniske Øer tilstaaes dem. Ordenen lover at anvende alle mulige Tienester efter sig ne Vedtægter for de kristelige Magter. De anmærke tillige i deres Ansøgning, at alle Souveræner, have søgt at opvække Adelsaanden og modarbeide de hemmelige Forbund som søgte at omstyrte alt, ved flere Ridderordeners Oprettelse.
Viborger Samler, 1814-11-07
Paris d. 21 Octbr. Alle franske Kjøbstæder have nu faaet deres gamle Vaaben og Segl. Det skal ikke være sandt, at Miss Patterson har ægtet General Serrurier.
Viborger Samler, 1814-11-07
General Mina og hans Brodersøn ere flygtede fra Spanien hid. Paa deres Hoveder var sat en Præmie af 5000 Livrer. Man mener de fordres udleverede.
Viborger Samler, 1814-11-07
Hertuginden af Angouleme har i Clichy overværet en Parade hvorved 25000 Mk. deelte i 2 Armeer under Hertugen af Angouleme og Berry manøvrede. 26 Kobberstikhandlere, tiltalte for Salget af anstødelige Karrikaturer, bleve først frikjendte; men ved Overretten dømte: een til Fængsel, de andre til Mulkter fra 5 til 10 Fr. fordi Kobberne vare anstødelige for Sæderne.
Viborger Samler, 1814-11-07
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-11-07
(Af Statstidenden og Aarhuus Avis.) Kundgjørelse fra Norges Riges Repræsentantere til deres Landsmænd.
Viborger Samler, 1814-11-07
Norges Riges Repræsentantere samledes efter Kongelig Kundgjørelse, grundet paa den paa Moss afsluttede Convention. Af denne vidste de Hovedgjenstanden for Storthingets Forhandlinger. At Landets Tilstand i det hele var mislig, og at dets Stridskræfter, ved den sluttede Vaabenstilstand vare meget svækkede, var dem bekjendt før de droge fra deres Hjemstavn; men som Nordmænd, mistvivlede de ikke om, at dersom en hæderlig Fred ei kunde opnaaes, de jo skulde finde Midler til at hævde Landets Ære og Frihed, under den Konge, som Norges Mænd havde kaaret og tilsvoret Troskab. Kong Christian Frederiks Sygdom, der saalænge havde ængslet det troe norske Folk, vedvarede tildeels endnu. Kongen kunde ei selv aabne Storthinget. Af den Tale, Allerhøistsamme ved Statsraadet lod oplæse, i Stortninger, erfaredes, foruden Rigets mislige indvortes Forfatning, den sørgelige Vished, at ingen Hjelp for Norge kunde ventes fra Europas mægtige Stater, men at disse stedse vedbleve deres Forbund med Sverig, og at vor elskede Konge, med den samme Kjærlighed fordet norske Folk, der bestemte ham til at sætte sig i Spidsen for Folket, havde bragt samme det store Offer, at forbinde sig til at nedlægge Kronen, da dette var den eneste Betingelse, under hvilken der kunde opnaaes den Vaabenstilstand, som var nødvendig for Armeens og en stor Deel af Landets Frelse. Kongen udfærdigede den følgende Dag den Act, hvorved Allerhøistsamme, for sig og Ankom, nedlægger Norges, Krone uden al Forbeholdenhed; hvorefter Hs. Majestæt, samme Aften afreiste.
Viborger Samler, 1814-11-07
Norges Frihed, Hæder og Selvstændighed var det Maal Storthinget havde at arbeide til. Om dette Maal kunde naaes ved fornyet Kamp; om Landets Stridskræfter og Hielpekilder vare tilstrækkelige til en maaskee langvarig Krig mod en overlegen Fjende, der allerede var i Besiddelse af betydelige Fordele, om der var Haab, nok om Kampens heldige Udfald, for at man burde udsætte en stor Deel af Landet for Krigens Rædsler; om man, endog efter den heldigste Kamp, kunde vente fremdeles at forsvare Landets grændser og at opnaae den for Norge saa nødvendige Fred paa Havet; eller, om Folkets Frihed og Selvstændighed kunde betrygges ved en hæderlig Forening med Sverig, under Haandhævelse af Norges Grundlove disse vare de vigtige Spørgsmaal, som Storthinget skulde afgjøre.
Viborger Samler, 1814-11-07
Storthinget gjorde sig strax til Pligt, at indhente nærmere Oplysninger og Rigets Tilstand, saavel i Henseende til Krigsvæsenet og Provianteringen, som Pengevæsenet. Commissarier fra Hs. Kongelige Svenske Majestæt fremlagde Forslag til de Forandringer i Grundloven, som de ansaae nødvendige for en Forening med Sverrig. At disse Forslag ville blive modificerede og bestemte saaledes, at Norges Frihed og Ære kan bestaae med Foreningen, derfor borger Conventionen paa Moss. Tiden da en Beslutning maatte tages, var forhaanden. Efter det modneste Overlæg, bestælet af lige Iver for Norges Ære, som for dets Fred, med Hensyn til den Stemning, som Norges Repræsentantere, hver i sin Egn, kjendte som den herskende, og ikke uopmærksomt paa de politiske og occonomiske Fordele, som en Forbindelse med Sverig kan forskaffe Norge, har Storthinget igaar taget følgende Beslutning: Norge skal, som et selvstændigt Rige, forenes med Sverrig under een Konge, men under Overholdelse af dets Grundlov, med de til Rigets Held og i Anledning af dets Forening med Sverrig nødvendige Forandringer. Disse Forandringer i den af Hs. Majestæt Kongen af Sverig, ved Conventionen paa Moss, af 14de August d. A. erkjendte Constitution, skulle det hastigste mueligt blive overveiede og besluttede af "Storthinget ; og saasnart som dette er skeet, vil Storthinget høitideligen udvælge og erkjende Sverrigs Konge, Hs. Majestæt Kong Carl den 13de, som Norges constitutionelle Konge." Ved Overveielsen af disse Forandringer i Grundloven skal Omhu for Folkets Frihed og Statens Tryghed lede Storthingets Arbeide. Landsmænd, Norges Repræsentantere, som Eders Tillid hædrede med det høie Kald de have, ere forvissede om, at Eders Bifald vil lønne deres Bestræbelser, at J. med den Sindighed, der er Nordmænd egen, ville modtage deres Beslutninger, og at J med dem dele det Haab at en hæderlig Forening med Naboriget skal vorde til Held for det stedse frie og selvstændige gamle Norge.
Viborger Samler, 1814-11-07
Christiania i Norges overordentlige Storthing, den 21de October 1814. Paa samtlige Repræsentanteres Vegne: Christie, Svensk Tale, Weidemann. p. t. Præsident. holden af Hs. Kongel. Majestæts Commissairer paa Kongeriget Norges Storthing den 21de October 1814. Gode Herrer og norske Mænd, Præsidens og samtlige Medlemmer af Norges Riges Storthing!
Viborger Samler, 1814-11-07
Vi have intet Øieblik, gode Herrer og norske Mænd, villet opsætte, for Eder offentligen at bevidne vor levende og ustrømtede Glæde over den af Eder under afvigte Gaarsdag fattede høitidelige Beslutning. Den er saaledes indtruffen, denne til evig Tid erindringsværdige Dag, som skal ende Nordens langvarige Stridigheder og aabne en ny Epoke for Fred, Ære og Lyksalighed. Nordmænd og Svenske have nedlagt de Vaaben, som de nylig rettede mod hinandens Bryst, for, paa Spidsen af det Field, der fordum betegnede fiendtlige Grændser, at opreise en Varde til Forsoningen og det nye Brøderfor, bund. Der skulle de afsværge alle Forvildelser af Fordomme, alle Fortidens nærgaaende Erindringer, og love hinanden Enighed i Raad, Enighed i Farens Stund, Overbærelse med hverandre, urokkelig Kraft mod Undertrykkelse. Derfra skulle de kundgjøre for Verden, at de et eftertragte nogen anden Ære end at leve selvstændige mellem deres Bjerge, og at Nordpolen og Havet ere Grændserne baade for deres Herredomme og deres Forhaabninger. Det er saaledes at vi, paa Kongens Vegne, og 5 hans Søns og Sønnesøns, samt i det fælleds Fædrenelands Navn, for Eder, gode Herrer og norske Mænd, fremføre deres forenede Taksigelser. Maatte Forsynet, som under alle de Uheld, der rammede Europa, har vaaget over Norden, velsigne denne Stund, da tvende Folk af samme Stamme, samme Frihedssind og samme Nationaltænkemaade, under en fælleds Konge gaae at søge Betryggelse for deres gjensidige Rettigheder! Af Eders Beslutning have vi erfaret, hvor yderst vigtigt J selv ansee det, at de af Kongen i Forslag bragte Forandringer i Grundloven blive snarest muelig for retagne til Overveielse og Afgjørelse. Vi nære med Eder det Forsæt, uden ringeste Ophold at befordre dette store Værk til en ønskelig Ende, saa ingen videre Forhindring maatte udsætte den høitidelige Erkiendelse af Kongen og hans, efter Successionsloven af 26de September 1810 tilkommende Efterfølgere. Vi ere derfor rede til med den af Eder beskikkede Committee, strax at indlade os i en nærmere Undersøgelse over Constitutions forslaaet, og vi ere forvissede om, at paa Eders som paa vor Side intet Øieblik skal forsømmes, for at trykke det sidste Segl paa begge Rigers Forening. Da vil Kongen i Eders Midte nedlægge den Eed, som bliver Eder Borgen for hans Regjeringsgrundsætninger og Tænkemaade. Da skulle I modtage den Fyrste, som kaldet til en Dag at fortsætte sin Faders ømme Omhu for Skandinaviens Riger, allerede seer sin Ære forenet med det ældgamle Norges Ære, og sin egen Lyksaligheblot at ville blive en Følge af den, han for Eder kan berede. Af hans Mund skulle I erfare hvor høit han agter et Folk, som kjender sit Værd, og veed at sætte Priis paa sin Frihed.
Viborger Samler, 1814-11-07
J denne Tænkemaade opfostrer han sin Søn, som med et nordisk Navn skal hilse Eder paa Nordens ældgamle Sprog, og omgivet af Haabets Blik, tolke Eders Ønsker for sin Farfaders Trone og ved sin Faders Side. Norge. Hine Begivenheder, da Parterne tilsyneladende nærmede sig hinanden og som endte Krigen mellem begge Naboerigerne, berettes af en Officeer ved den norske Generalstab saaledes :"Da den svenske Hær begyndte at rykke frem, forlod General Staffeldt hele Svinesund uden at giøre et Skud og gav hele Egnen indtil Frederikstad til Priis. Prinds Christian, skuffet ved falske Beretninger, resolverede, skiændt meget imod sin Villie, at trække sig tilbage bag Glommen, for i denne Stilling at dække Staden Christiania. Svenskerne forfulgte og angrebe Nordmændene, disse forsvarede sig tapre og kastede Fienden tilbage med meget betydeligt Tab. Jmidlertid kapitulerede Frederikstads og Kragerøes Kommandanter, der, enten underkiøbte eller af utidig Skræk, uden at have tabt en Mand, stillede Landet blot.
Viborger Samler, 1814-11-07
Oberst Stabell, der kommanderede det norske Korps, som var opstillet til Glommens østlige Breddes Forsvar, trax sig imidlertid ligeledes tilbage, endnu før han blev angreben. - Disse ulykkelige Efterretninger nedsænkte Prinds Christian i dyb Kummer og tilintetgjordte alle hans Planer. Han troede sig omgivet af Forrædere og blev syg; han havde heftige Rervetilfælde. Svenskerne trængte fremmed Moss, hvor det norske Hovedqvarteer befandt sig, og her forefaldt adskillige Fægtninger, hvori det største Tab altid var paa Svenskernes Side. Da de saae sig opholdte ved Nordmændenes Vaaben, saa foreslog Svenskerne Underhandlinger og Vaabenstilstand. Statsraadet, hvori der ikke befandt sig nogen anden Militairperson, end General Haxthausen, undertegnede denne Vaabenstilstand, der saa hurtigen gjorde en Ende paa Norges Selvstændighed. Da Prinds Christian havde lært at kiende disse nærmere Omstændigheder, geraadede han i Fortvivlelse; han dog hen paa Øen Ladegaard, overladende sig der ganske til sin Smørte, Man frygtede for hans Liv, man holdt ham for forgiftet; men Lægerne beroligede Gemytterne; der viiste sig intet Symptom af Gift. Christianias Jndvaanere, overbeviiste, at adskillige Anførere vare blevne til Forrædere mod Nordmændenes Sag, bleve urolige, og vilde dræbe Provianteringskommissionens Medlemmer, som man bebreidede, at have ladet den norske Armee lide Mangel paa alle Fornødenheder. Det lykkedes at forhindre disse Udsvævelser. (Af Aarhuus Avis.)
Viborger Samler, 1814-11-07
Udenlandske Tidender. (Af Statstid., fyenske o. a. d. Aviser.)
Viborger Samler, 1814-11-07
Kjøbenhavns Børs den 1ste November. Cours. Hamb. 2 M. 525, a vista 5313. Amsterdam 2 M. 493 1/2. London 2 M. 20 1/2 Rbd. Spec. 530. - Specier, solgtes til 312 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 56 1/2 pr. 100.
Viborger Samler, 1814-11-07
J Altona feiredes Hs. M. Dronningens høie Fodselsfest med stort Middagsselskab paa Museum og Jllumination om Aftenen og paa Skuespillet fremsagdes en skjønProl og forfattet af Hr. Hofraad og Ridder Karl Rhein haardt.
Viborger Samler, 1814-11-07
Privatbreve fra Holsteen sige, at endeel af de Russiske Tropper lave sig til Afreisen.
Viborger Samler, 1814-11-07
For nogle Maaneder siden har en Slags smitsom Blodgang yttret sig paa nogle Steder i Hertugdømmet Holsteen og bortreven, saavidt Man veed, over to hundrede Personer. Ved de trufne Foranstaltninger er Sygdommens videre Udbredelse dog nu lykkeligviis standset. Fra Flensborg afgaae endeel Skibe til Bestindien, som Man haaver til næstkommende Foraar ville vringe en stor Mængde Kolonialvarer tilbage, hvorved disse ville komme tilat falde mærkeligen, og Spekulanten muligen blive skuffet i sine Spekulationer.
Viborger Samler, 1814-11-07
Paa Kjøbenhavns Børs er i denne Tid solgt Bilæggerovne samt 2 og 3 Etages Kakkelovne for 40 Rbdlr. Skippundet. Gottorf, d. 23de Octbr. Jmorges blev, til almindelig Glæde, Prindsen af Holsteen=Becks Gemalinde, Hs. Høifyrstelige Durchl. Landgreve Carls Datter, lykkelig forløst med en Søn.
Viborger Samler, 1814-11-07
J St. Holst. Prov. Berichte er bragt i Erindring. hvad der i afg. Statsraad og Professor i Kiel, Hegewischs Oversættelse af "Versuch uber Volksvermehrung von Malthus" blandt andet siges om Øl: "Den sædvanlige Drikkevare i Holsteen, Øllet, er meget slet. Det har ikke den ringeste similitudo vini (Lighed med Vinen) Op dog er det saa uendelig vigtigt for dem, som ikke leve i Viinlande, at have Øll, der er meget godt. Man kunde paastaae, at Engellands Lykke og Velstand, ligesaa meget bør tilskrives dets gode Øl, som dets fortrinlige Regjering. Man jevnføre Hogarts Øl- og Brændeviinsrace, Jeg kunde have Lyst til at erklære, at en Fyrste ikke kan befordre sine Undersaatter physiske Vel bedre, end ved Tilværelsen af en god Drik, ved hvilken den arbeidende Klasse kan gotte og fryde sig om Aftenen. Jngen Fyrste har et useilbarligere Middel til, at forøge Summen af Lykke og Glæde i sit Land.
Viborger Samler, 1814-11-07
Aarhuus. I det haarde Veir sidstl. 31te Octbr. forulykkede en Jagt fra Ebeltoft tæt her uden for Havnen. Folkene bjergedes og Ladningen svømmede selv i Land. - Den bestod af levende Gjæs.
Viborger Samler, 1814-11-07
Viborg. Efter Forlydende er Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, paasin Reise fra Norge, lykkelig kommen til Aarhuus i disse Dage.
Viborger Samler, 1814-11-07
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Eieren, Enkefrue General=Anditeurinde Lindahl paa Vestervig=Kloster, bliver Aunsberg Hovedparcel i Lysgaard Herred, Viborg Amt, stillet til offentlig Auction, og om nogenlunde antagelig Bud skeer, bortsolgt førstkommende 10de Decbr. om Formiddagen Kl. 10 og Auctionen holdes i Klubvært Hagemanns Gaard i Viborg, efter de paa Auctionsstædet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Gaarden staaer for frie Hovedgaardstaxt 30 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. og Skovskyld 2 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., hvortil hører et Areal af 273 Tdr. geometrisk Agerland, 131 Tdr. Engbund, circa 150 Tdr. Hede og Mose, samt 150 Tdr. Land begroet med godt Ege- og Bøgeskov. Gaardens aarlige Udsæd er 20 a 30 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 120 Tdr. Havre. Besætningen er 12 Heste, 100 Fæekreaturer og fra 60 til 100 Faar. Foruden Gaarden og dens Tilliggende, bliver til samme Tid og Sted bortsolgt Sjørslev Sogns Kirke med Jus Patronatus og Tiende af circa 110 Tdr. Hartkorn, samt endeel af bemeldte Sogns Kongetiende, der er perpetueret til Aunsberg, begge Dele er nu forTiden bortakkorderet imod en aarlig Afgivt af 30 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 75 Tdr. Havre, saaog et Huusmands Sted i Sjørslev Sogn, paa 1/2 Tde. contrib. Hartkorn, alt forbemeldte Enkefrue Lindahl tilhørende. Eiendommene tiltrædes 1ste Mai 1818. Conditionerne bliver til Eftersyn hos Eieren paa Westervig Gloster, fra denne Maaneds Udgang, hvoriblandt de for en Kjø der meget billige Poster, at der ikke forlanges noget af Kjøbesummen udbetalt førend Snapsting 1810 og en stor Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende nogle Aar i Eiendommene. Skulde disse Eiendomme ikke blive bortsolgt, af Mangel paa Liebhabere og antagelig Bud, da kan Gaarden, og dens tilliggende Eiendomme faaes i Forpagtning paa 10 Aar, naar dertil ved Auctionen maatte melde sig nogen Liebhaber. Liebhaberne ville behage at tage Gaardens Eiendomme og Skove i Øiesyn, forinden Auctionen, det forevises af den paa Gaarden værende Skovfoged og Ladefoged. Dalsgaard pr. Viborg, den 1ste November 1814. Holstein. Herredsfoged.
Viborger Samler, 1814-11-07
Christiansfeldter Formelys er at faae tilkjøbs hos Dons logerende hos Enkemadame Gjern. Søndermølle, her ved Gaarden, maler nu igjen med Rugqværn, om otte Dage vil den der tillige anlagte Grubeqværn og kort derefter Boghvede qværnen ogsaa komme i Gang. Ligeledes bliver i Vinter holdt Korn og Gryn til Salg ved Møllen.