JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Det fortiener i Henseende til ovenstaaende Action at anmærkes: at det skal have været Capitain Billes Plan, at Briggen og Chebequinen ikke skulde komme med i Actionen, men da Tripolitanerne holdt ned til Briggen og denne svarede ham den halve Vei, maatte Capitain Bille holde sig i Læe af Fienden for at dække Briggen og Chebequinen: i andet Fald vilde Capitain Bille uden al Tvivl have afskaaret den fiendtlige Escadre fra deres Havn og aldeles ødelagt den. De danske Fanger vare alle ombord paa de tyrkiske Skibe under Actionen, men ingen af dem har faaet Skade. Efter Freden begierde og erholdt Paschaen nogle af Najadens Tømmermænd for at istandsætte hans saa ilde medhandlede Skibe. Capitain Bille med den ham saa egen Beskedenhed, skal i sine Rapporter aldeles ikke have talet og sig selv, men derimod i de varmeste Udtryk om det Mod og den Koldsindighed samtlige Officerer saavel paa Briggen, som paa Fregatten have udviist i denne brillante Action, samt om den kjække Rolighed og den Tillid til deres Officerer, med hvilke vore stolte Søemænd Sloges i 2 fulde Timer under en Regn af Skraa og Musket=Kugler. Denne for vor Marine saa hæderlige Action viser da og at vore Danske og Norske Søe Krigere under en lang Fred ikke ere vanartede, men at de ved enhver Leilighed ville fægte for Fædrenelandet med Mod og Standhaftighed under en Billes og andre kiække Officerers Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Aarhuus. I Gaar Aftes den 1ste August kom Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen, hiem fra Visitatz i Ning og Woer Herreder; men reiste i Dag den 2den August igien ud paa Visitatz i Galthen Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den 1ste August ankom hertil fra Kiøbenhavn, Skipper Johannes Clausen med Stykgods og Passagerer, og agter og 8 a 10 Dage igien at afseile til Kiøbenhavn ligeledes med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den 2den August afseilede herfra til Kiøbenhavn, Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer. Samme Dato afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Jes Jessen med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
En Bonde, hvis Navn jeg lovede at følge, leverede mig i Dag 10 Rdr. til de Fattige i Holm Sogn, og til Skolebøger for Sognets trængende Børn. Dette saa skiønne som sieldne Træk i denne Stand troede jeg burde bekiendtgiøres. Holm Præstegaard, den 2den August N. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den 29de d. M. behagede det Albestyreren at bortkalde fra dette Jordiske min elskværdige Sølgerfader, den ærværdige Olding, Hr. Hans Søegaard, Pasto emeritus til Harritzlev og Albech, i hans Alders 84de Aar; det bliver herved sørgeligst bekiendtgjort frartrende Slægt og Venner, fuldkommen forsikrede om deres oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes skrivtlig Bevidnelse heraf. Harritzlev Præstegaard, den 31te Julii 1797. J. M. sal. Søegaards.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Efter nogle faa Dages Svaghed endte min uforglemmelige Kone, Sophia Charlotte fød de Cederfeld, sit Lives Løbebane, i det hun afvigte 25de Juli, i sit 50 Aar, omvexlede Tiden med Evigheden. Hvad hun i 26 Aars Ægteskab var mig som Kone, og mine Børn som Moder, det veed de, som kiendte vor huuslige Lyksalighed, og kun de kunne bestemme vort Tabs Storhed. J øvrigt frabedes al skriftlig Bevidnelse. Mattrup, den 28de Julii 1797. Thygeson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken . Fruekirke =
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Prædikanterne paa 8de Søndag, efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. N. Schaarup. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Udenlandsk. Frankrig. Aarsfesten den 14de Julii er gaaet ganske roelig af. Efter en Tale, som blev holdt af Præsidenten Carnot, hørtes et gientagen: Republiken leve Om Eftermiddagen maneurerede de Militaire, og om Aftenen blev dandset paa de elisæiske Marker. Alle vore Blade stemme overeens deri, at Underhandlingerne i Ryssel har god Fremme, og at man er eenig om Grundvolden til Freden, samt at man anseer for et godt Tegn, at de udvexlede Memoirer holdes hemmelige og at Præliminairernes Undertegnelse kan ventes udvexlede inden 14 Dage. Man siger og, at Directoriummet vil foreslaae en Vaabenstilstand for St. Domingo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
De mange Discusioner over de ubeedigede Præsters Skjebne blev endelig til deres Bedste sluttet i de 500des Raad den 15de Julii, ved følgende mærkværdige Decret: 1) Alle Straffelove imod de Geistlige og de som husede dem ere ophævede. 2) Ligeledes ere de Love ophævede, som satte de forviiste Præster i Ligning med Emigrantere. 3) De træder ind i alle en fransk Borgers Rettigheder, naar de følge de i Constitutionen foreskrevne Love. Den skal de give en Troeskabs Erklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Efter Directoriummets Befaling har Krigsministeren. ladet alle Generaler vide, at de ikke meere maae give nogen Soldat Friehed at reise til sit Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Man har nu begyndt med at udbetale de Brester Søefolk deres tilgodehavende Sold, som har indgydet dem er friskt Mod. Der skal ligge 11 Linieskibe og 7 Fregatter, som har Proviant inde for 3 Maaneder, og skal formeere en Eskadre under Borger Duchavlas Commande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den fra Toulon udløbne Eskadre skal ved Corfu have forenet sig med 7 forhen venetianske og franske Linieskibe, og meenes, at den vigtige Øe Corfu skal blive tildeelt den franske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
J Toulon er Regierings-Commissairen myrdet af en Emigrant, og den forhen rige Cholat, som levede af sine Renter, har styrtet sig i Seinen, fordi han ikke kunde betale sin Gield. J Rennes er den tilbagekomne Emigrant, Latrembreye, som man beskyldte for at ville have fornyet Chouanskrigen, henrettet. Prindsen af Condes Gemalinde, Søster til den henrettede Orleans, er først den 13de igien indsadt i sine Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Efter de nyeste Breve fra Spanien, er den Cadixer Flaade forsynet med Levnedsmidler paa 3 Maaneder, og man havde der udrustet 30 Kanoneerbaade, for ved samme at bane sig Vei giennem den engelske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
General Kellermann er kommen til Lyon. Man taler og Arresteringer, Troppernes Formeering, Afsættelser m. m.; ligesom at der er skeet adskillige Huusundersøgelser og 2de Personer arresterede. De gode Borgere ere der i Bekymring a. Aarsagen hertil anføres ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
De 2de Borgere David og Hermitte, som ved Toulons Erobring bleve førte til Engeland, tog Hyre, som Matroser paa en engelsk Golette, som skulle bringe Portoviine til Gibraltar, for saaledes derfra igjen giennem Spanien at kunne komme hiem til deres Fædreland. Underveis mærkede de, at Capitainen var bestandig fuld. Saasnart de saae den spanske Kyst, lukkede de den sovende Drukkenholdt inde i Kahytten, bemægtigede sig Skibet, og bragte det op til Rivaden i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Af de 7 hidtil værende Ministre have blot Finantsministeren Ramel og Justitsministeren Merlin beholdt deres Pladser; de øvrige 5, nemlig Benzech, de ia Croix, Cochon, Tourville og Petiet gaaer af. J deres Sted er udnævnt de Neuschateau til Minister for de indenlandske Affairer Talleyrand Perigord til Minister for de Udenlandske Affairer, Lenoir Laroche til Politieminister, Plevilles til Søe-Minister, og General Hoche til Krigsminister. J Paris har denne Forandring foraarsaget stor Misfornøielse, og man har i de 500des Raad frygtet for at det kunde foranledige Opstand. I Directoriummet selv har der været store Debatter derover. Carnot og Barthelem har protesteret imod Cochon, Bentzechs og Petters Afskedigelse. Man har desaarsag at befrygte det vil foraarsage Uenighed saavel imellem Directoriummet selv som mellem samme og de 500des Raad. J de 500des Raad er Dumolard og i de Gamles Raad Dupont af Remours udvalgte til Præsidenter, som begge ere Tlichianere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Jtalien. Paven har nu given sin Tilladelse til Jnqvisitionens Afsættelse i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Det Rygte, at Mantua og Bresein skulle henlægges til den Cisalpinske Republik, er ugrundet, da de ikke findes blant de 11 Departementer, hvori Bronaparte har inddeelt samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Republiken Lucca bliver ikke democratiseret, men monarchiseret af Franskmændene. Den franske Regierings Plan er at give den under Hertugen af Toscanas Herredømme, hvormed Adelen skal være meget vel tilfreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den 3de Julii er Marchese deel Gallo ankommen til Udine, den 9de ventedes General Clarke og der 10de Buonaparte dertil. General Meerfeldt, som er i Görtz, skal og komme dertil. Freds=Congressen skal egentlig ikke holdes i Udine, men en halv Miil derfra i Passeriano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Tydskland. Efter Breve fra Manheim, skal Erkehertug Carls Hovedqvarteer med første henlægges til Nürnberg. En Beretning siger og, at den den af Preusserne besatte Kaserne er igien forladt af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Fra Wien skrives: At det nu ikke meere er underkastet Tvivl, at Fredsværket mellem Frankrig og Keiseren jo snart er endt. Man er saa godt som enige om Hovedpunkterne. Man tvivler heller ikke paa, at Keiseren med første tager Friaul, Feltre og Bellund til Etschfloden, eller i ringeste til Brenta, i Besiddelse. J begge Tilfælde vil Venedig, som er erklæret for en Friehavn, være med indbegreben. For dette vil Keiseren garantere den Cisalpinske Republik, og efter Forlydende indbyde Rusland til samme Garantie. Dersom Keiseren faaer Mundingen af Etschfloden til Grændse, vil den østerrigske Søe kyst over Venedig, Triest, Jstrien og Dalmatien til Ragusa udgiøre en Strækning af 112 Mile. Brescia skal alt have overgivet sig til de Keiserlige Tropper, og man haaber at de øvrige Stæder i det veuctianske Terrafirma vil følge sammes Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Adskilligt. Man troer at Kongen af Sverrig vil aflægge et Besøg til den Russisk Keiserlige Familie, som kommer til Kronsstad og Reval, for at see den store russiske Flodes Maneuvres. Man paastaaer og at General en Chef i Finland, Baron Klingsporre, er afgaaet til Petersborg for at negotiere om Formælingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Den tyrkiske Gesandt i Paris skal, som alle Tyrker, nøie iagttage sin Bedetime, og være en stor Elsker af Fruentimmer, men næsten endnu mere af Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Buonaparte har nu bestemt ladet Schweitzerne vide, at han blot forlangte at marschere igjennem Valiserlandet med 25,000 Mand, som skulle til Egnen af Lyon; men Schweitzerne synes ei at være meget villige dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Schweizerne vil ikke entrere i den Valteliner, Affaire ligesom Graubunterne skal og have besluttet, at overlade dem til deres egen Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Bekiendtgiørelser. En stor, velbygget og vel indrettet Gaard i Aarhuus, Hr. Ovel tilhørende, er strax at faae til Kiøbs eller Leie. Derom accorderes med Peder Kaarsgaard. En Student ønsker sig en Condition enten her i Aarhuus eller paa Landet; man melder sig saasnart muelig paa andresse Contoiret i en Billet til R. G. En fortviiset Hest, tillige blisset over det ene Øie og noget hvid paa den ene Baglod, er bortkommen for Kristen Benetsen paa Dramelstrup Mark Natten imellem den 27de og 28de Julii. Hvem om samme kan give Oplysning, bedes at levere den til Peder Lettes i Skanderborg Ladegaard, imod at han betaler alle Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Da den 14de i d. M. blev fra Friisenrolds Bleg plads om Natten imellem 12 og 1 slet et Stkr. Dreiel paa 36 Al. bortstiaalen og paa den ene Ende var syet med hvid Traad, Kiædesting, P. B. og et Fonden under, som formodentlig nu er afskaaren, men Dreielet var ellers i Serviet-Mynster; thi ombedes alle og enhver respective Veltænkende, ifald saadant et Stykke Tøi skulle blive frembuden til Salg, de da ville behage at anholde samme og ved Expresse at tilkiendegive mig det, da jeg derfor betaler alle paagaaende Omkostninger; og ifald nogen anden kunde give mig Oplysning om dette slette og ildetænkende Menneske, da udloves en Doceur af 6 a 8 Rdr. og deres Navn fortiet, ifald det skulle forlanges. Friisenvold pr. Randers. P. Bonne, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Da der fra mig Undertegnede i disse Dage er frastiaalen, ved at opbryde min Kuffert, 60 Rdr., nemlig: J Stkr. blaae 10 Rbs. Sedler af No. 7882, 7883, 7884, 7885 og 7887, alle trykt Aar 1778, og 2 Stkr. 5 Rdr. Sedler, som jeg ikke kan opgive No. eller Aars tal paa; saa anmodes alle Retsindede, som nogen af disse Banco=Sedler maatte forekomme, at de ville forevise samme paa Adresse=Contoiret i Aarhuus. Kan Tyven blive opdaget, betaler jeg derfore en Douceur af 10 Rdr. Marselisborg, den 22de Julii 1797. Enevold Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Da det forhen i disse Tidender No. 52 averterede Meerskums Pibehoved med sort Horn-Rør, endnu ikke er Eieren tilbageleveret; saa anmodes den velbekiendte Person, som laante samme paa Mynster=Pladsen den 24de Junii sidst, at lade ommelte Pibehoved og Rør inden 14 Dage aflevere hos Bogtrykker Lund eller Eieren, hvilken sidste i anden Fald finder sig beføiet til, offentlig at bekiendtgiøre Laaneren, og derefter lovlig at søge ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Bekiendtgiørelser. Arme de la Sttyre, un auteur medisantFalt excuser son fiel, quand il est bon plaisant; Souvent meme da gode cest le vengeur utile, Mais nuire i prix Cargent, sans pudeur & sans style, Empoisonner le fer, qui vous perce le sein, Cest le talent d'un lache & Part d'un afsassin. Chenier. (Saaledes fordansket af vores Rahbek.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
En bidende Skribent, udrustet med Satyre, Sin Galde undskyldt faaer, naar ægte Vid hans har; Tit selv for Smagen han en gavnlig Hevner var. Men skade uden Stiil ublue, for ussel Hyre, Forgifte Dolken, man igiennemborer med; Det er en Riddings Pund, en Stiemands Færdighed. Nok en Historie, Og Gud give, den sidste, som vi saa uundgaaeligt nodsages til at fremsætte for vore Læsere: at ikke det skulde synes, som fandt vi en skadefroe Forneielse i, at blotte Misundelsens, den giftigste Rids og den afgjorteste, ondskabsfuldeste Egoismes parties honteuses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
For nogen Tid siden yttrede adskillige af vore Læsere saavel skrivtlig som mundtlig, det Ønske, at kunne læse Høiesterets=Domme i vor Avis. - Vante til, at betragte ethvert billigt Ønske af vore Abonnentere som en befaling, der efter Muelighed er vores helligste Pligt at opfylde, skrev vi i forrige Maaned til en Ven i Kiøbenhavn, og anmodede ham om, at forskaffe os Høiesterets Domme paa samme Maade, som Jversen har dem, de maatte i øvrigt koste hvad de vilde. Men da vi af den ubehagelige Erfaring med Belt=Passagen m. m. allerede have lært at kiende Jversens lumske Kneb, saa maae vi oprigtig tilstaae, at vi gjorde vor Ven opmærksom paa samme og bade ham, at passe vel paa; samt ingenlunde at begynde paa at meddele os dem, naar han ikke fra enhver Side havde sikret sig for deres uforstyrrede Fortsættelse. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
J Kraft af Kongelig Majestæts Bevilling saaledes lydende: C. 7. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at, da Vi under 5te Maii sidstleden, allernaadigst have befalet Hr. Peder Worsøe, Provst i Sønder Herred og Sognepræst til Aalsøe og Hved Meenigheder i Aarhuus Stift, ud Vort Land Nørre Jylland, og Christian Fellum, Bye, foged i Vor Kiøbstæd Ebeltoft, og Herredsfoged i Mel og Sønder Herreder i bemeldte Stift, til, som Commissarier at behandle og paakiende hvormeget forrige Sognepræst til Tistrup, afgangne Hr. Friderich Westphals Arvinger, og hvormeget enhver af hans Creditorer for deres Capital og Renter bør tilfalde af det den geistlige Skifteret i Sønder Herred af Skifteretten, i Vor Kiøbstæd Colding fra den der bortdøde JngeCathrine Larsdatter Lunds Boe, tilsendte 1023 Rdr. 2 Mk. 8 s., og af de af Boets uvisse Formue udlagte 94 Rdr. 4 Mk. 5 totrediedeel s. Og fornævnte Commissarier nu for Os have andraget, at ovennævnte afgangne Hr. Westphals Creditorer skal tildeels være bortdøde og have efterladt sig Arvinger, som ere adspredte i Vore Riger og maaskee flere Stæder, saa ville Vi, efter forbemeldte Provst Worsøes og Bye, foged Fellums derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade: at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, maai de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stift Avis og den Altonaiske Mercur, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget retmæssig Krav paa oftmeldte Hr. Frederich Westphals forlængst sluttede Stervboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav for Commissionen inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 16de Juni, Under vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. indkaldes med derudi fastsatte Varsel og paa den Bevillingen foreskrevne Maade alle fornævnte afdøde Hr. Frederich Westphals Creditorer, at anmelde havende Krav og beviisliggiøre samme for undertegnede allernaadigst befalede Commissarier; til hvilken Ende Creditorerne og alle andre Vedkommende, ville møde eller møde lade i Commissionen, som skal holdes udi den Afdødes eneste Datters, Præsteenken Madame sal. Hr. Henningsens Boepæl i Ebeltoft, første Gang den 26de September næstkommende, og siden første Tirsdag, eller om da helligt indtræffer, næste Sognedag, i hver efterfølgende 3die Maaned indtil Prolama er udløbet. Aalsøe og Ebeltoft pr. Aarhuus, den 24de Julii 1797. Worsøe. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Ved Forening af 5te April sidst imellem min Mand Christian Erhart Sielle og mig undertegnede, har og deelt vores fælles Boe og Gield. Denne Forening er ved Kongelig Bevilling af 9de Junii sidst afvigte allernaadigst confirmeret, og vi tilladte at leve adskilte fra hinanden. Dette har jeg anseet fornøden at bekiendtgiøre. Hadsteen Mølle, den 31te Julii 1797. Jngeborg Maria Blichfeldt. Som Laugværge, S. Stilling. Her paa Gaarden er den 25de Decbr. 1795 ved Døden afgaaet uden Livsarvinger Lars Mortensen, som i mange Aar har tient her, og i de sidste 10 Aar blev underholdt af Herskabet. Hans Arvinger vides ei hvem eller hvor er. Hans ringe Efterladenskab, som til anbefalede Tider lovlig er behandlet, er utilstrækkelig til hans Begravelses Bekostninger. Skiftet efter ham bliver sluttet den 23de Septbr. næstkommende her paa Gaarden; hvilket herved til de fraværende Arvingers Efterretning, om nogen er, bekiendtgiøres af S. Stilling, Frysenborg, den 31te Julii 1797. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Paa Grevskabet Frysenborgs Gods, i Aarslev Bye er Huus-Jndsidder Mads Jensen ved Døden afgaaet den 18de Martii d. A., og hans Boe efter Loven behandlet. Skiftet efter ham bliver sluttet her paa Gaarden den 23de Septbr. førstkommende, til hvilken Tid den Afdødes Arvinger, som ere: en Broder Jen Jensen i Stamphuset ved Clausholm og en Søster Johanne Jensdatter, gift med Jens Madsen i Haldumpaa Frysenborg Gods, indkaldes for at overvære Skiftets Slutning. Frysenborg, den 31te Julii 1797. S. Stilling, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-02
Mandagen den 17de Julii sidst, om Morgenen, er funden paa Sandrup Mark i Vebbestrup Sogn, imellem Hobroe og Aalborg, en sort Hest, noget hvid paa begge Bagfødderne, 9 og et halvt Qvarteer høi og meget mager og stiv; hvilken Hest herved oplyses, og kan Eiermanden, naar han med lovlige Beviser legite merer sig, erholde samme her paa Gaarden, imod at betale alle paa dens Oplysning foraarsagede Omkostninger. Onegaard pr. Hobroe, den 20de Julii 1797. Foss. For nogle Dage er bortfløiet en Han=Paafugl; hver som skulde have faaet samme i sin Gaard, vilde behage at melde det hos Bogtrykker Lund imod en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Kiøbenhavn. Grevinde Bernstorff er bevilget en aarlig Pension af 2000 Rdlr., og hendes Sønner ere forpligtede til aarlig at udbetale hende 3000 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Expeditions=Secretairerne i det danske Cancellie, Cancellieraad Knudsen og Monrad, har faaet Kongel. Privilegium paa at udgive en Tidende, under Navn at Kongel. Kiøbenhavnsk Collegial=Tidende, hvori alle Kongel. Resolutioner og Foranstaltninger, som kan blive authentisk bekiendtgjorte, leveres, og hvormed der med første skal giøres Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Af et Brev fra Stokholm til en Ven i Kiøbenhavn, dat. 18de Julii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Den virkelige store Bernstorfs Død føles og iblandt os som et National-Tab. Aldrig vare en fremmed Mands Dyder og Fortienester meere almindelig erkiendte. Uden Tvivl ville vore danske Brødre opreise denne deres Velgiører et Taknemmeligheds Minde, ham og Nationen værdigt. J saa Fald ønskede mange med mig at vide, om det maatte blive svenske Medborgere tilladt at yde deres Skierv til nogen publik Stiftelse, varigere end Marmor, Menneskevennen Bernstorfs Navn helliget. Det er en Trøst for Danmark, at Bernstorfs Aand, Dyder og Grundsætninger synes at gaae i Arv til hans værdige Søn, som under den Tid, han her var dansk Minister, har erhvervet sig almindelig Agtelse og Kierlighed. Det er sandt, Danmark har i de senere Tider sendt og Ministre, som ikke nævnes uden Ærefrygt; og en Greve Cai Revention nævnes endnu overalt med en Beundring som Gustaf 11. selv ikke kunde nægte ham i den meest kritiske Tid. Man fortæller her, i Anledning af Bernstorfs Sygdom og Død, nogle Træk af den danske Thronfølger, som tale høit til hans Hiertes Ære, og bevidne, at Taknemmelighed, denne hos Regenter og Mennesker sieldne Dyd, udgiøre et Hovedtræk i Kronprindsens Characteer. At han er et Mønster i Sædelighed og flere gode Egenskaber, have vi længe vidst, og derfor længe forudspaaet, ikke misundet, Danmark en lykkelig Skjebne. Vor egen opklares til blide Udsigter under en ung Konge, som i sit private og offentlige Liv viser sig som en dydig Mand og streng Huusholder. Naborigernes Bestyrere, synes skabte til at ligne og elske hinanden, og at gaae Haand i Haand med nordisk Trofasthed uafbrudt frem til samme Maal, fælleds Sikkerhed, Fred, Uafhængighed. Paa denne ærefulde Vei tilraabe alle brave svenske, danske og norske Mænd sine Fyrster Held og Bistand, og sig selv indbyrdes ærligt Broderskab. Ulyksalig den, som vovede at handle imod denne Nationernes lydelige Stemme. Længe, alt for længe vare vi blinde Offere for den falske Politik, som bortfiernede os fra vor sande Jnteresse. Nu indsee Fyrster og Ministre, og Folk paa begge Sider, at vor politiske Existence har ikkun en sikker Grundvold, Fred, og en ubedragelig Ærgierrigheds Punkt, Huusholdning, med Retfærdighed anlagt og med Klogskab udført. At blive denne Grundsætning troe, betyder mere end alle Aliancer. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
Den 5te August afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Peder Rasmussen med Stude og Lam for Anders Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-08-05
En ædeltænkende Kiøbmand stak mig i Aftes en 5 Rdr. Seddel i Haanden, med disse Ord: "Jeg bør ihukomme de Fattige. O en ædel Handling og Tænkemaade! Held og Velsignelse følge ham i alle sine Handlinger Dette ønskes paa de Fattiges Vegne. Aarhuus, den 5te August 1797. P. Willadsen.