JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Newyork, d. 29 Sept. Admiral Warren er ankommen til vore Kyster. J en Skrivelse fra Halifax af 9 Sept. hedder det, at han ventes der med 5 Linieskibe og nogle Fregatter. Det er vist, hedder det, at han har Fuldmagter til at underhandle og slutte Fred med eders Regjering; vil J. ikke indgaae Forlig, saa vil han slippe Krigs hundene løs paa eder. - Holdt, Hr. Warren, Kommer De da maaskee for at spille samme Rolle, som Hr. Jackson af Kjøbenhavn, for at underhandle Fred, Fordrer De, at vi skulle udlevere Dem vor liden Sømagt, give Slip paa vore pressede Matroser, og paa vor Ret at beseil Oceanet? Er det de Betingelser, under hvilke Devil slutte Fred, Naar det er Tilfældet, saa et Udfaldet af Underhandlingerne let at forudsee. D. 8de Oct, bestod Stationen ved Halifax af følgende Skibe, Le San Domingo, Linieskib, Admiral Warren; Poictiers, idem; Africa, idem; fremdeles 9 Fregatter, 6 Slopps og 4 Skonnerter. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
London, d. 1 Nov. Grev Mora er udnævnt til Generalgouverneur i Bengalen og til Øverst commanderende er Tropperne paa Godthaabs Forbierg. - Keiseren af Rusland har sendt Greven af Liverpool en kostbar med Diamanter besat Daase. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Mariboe, d. 12 Nov. J Saxkjøbing er i denne Tid et Partie Hvede og Byg betalt med 91 Rdlr. for Tønden, nemlig 61 Rdlr. for 1 Tde. Hvede og 30 Rdlr. for 1 Tde. Byg. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. saameen- Niende Aargang. No. 95. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 24 November 1812. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 24 November 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. II. Gjødning er en saare vigtig Artikel for Landmanden; men saadan som den almindelig samles i vore Bondebyer, i er Hul uden for Stalden, staaende bestandig i Vand, har man ikke den halve Nytte deraf. Møddingestedet bør ligge høit, og hver Uge bør i det mindste den samlede Gjødske ordentlig udjævnes. Forening med Halmstrøelse, hele Stedet enten i en Fiirkant eller Runddeel, da formenterer den hele Masse og blev brugbar til sin Bestemmelse. Men endnu bedre er det, naar man i Marken udkjører Creaturernes Møg engang eller to maanedlig, lægger det i Dynge, blander samme med gammel Jord fra opkastede Grøfter, Affald i Tørvehuset, Myretuer, og kort, alt Jordagtigt. Naar Møddingen saaledes lagviis har naaet en Høide, at man ei længere vel kan kjøre derop, bedækkes det Hele med Jord, og ligger saa ledes til man vil gjøde Brokmarken: da er den meget bedre og mere frugtbringende end den sædvanlige Gjødning. Vel sandt: det koster Umage; men det betaler sig rigeligen igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
For en Landmand er det af stor Vigtighed at kunde dog nogenlunde forudsee Veirligets Forandringer, og et godt Barometer kan for en Deel opfylde denne Hensigt; men deels er det nu saare kostbart, naar det skal være godt, og deels uefterretteligt, især imod Tordenveir. Enhver Landmand kan derimod have de bedste Veirpropheter, naar han holder de sorte Jgler i et stort Sylteglas, med frisk Vand et Par Gange ugentlig. Jeg har havt dem 8 til 10 i et Glas i flere Aar. Man behage at see udførligen herom i mine Skrifters 4de Bind, hvor alle Jagttagelser opregnes, Huse af Kampesteen ere nu meget at tilraade, da alle andre Bygningsmaterialier ere saa dyre. Stenene maa for det meste krudtsprænges eller sønderslaaes, paa det at de kan faae skarpe Kanter; thi runde Marksteen ligge ikke saa sikkre i Muren. Leeret maa graves, om mueligt, 1/2 Aar iforveien, for at uddunste ved Luften. Det blandes da med en passende Mængde skarp harpet Gruus, og en Muurmester, som har Eftertanke, kan let opføre en god Bygning af lutter Kamp; dog, til Buer og Kanter ved Dørre og Vinduer kan man, forstørre Smukhed, bruge nogle Muursteen. Jblandt mange andre Steder vil jeg blot nævne Møen, hvor man har saadanne Bygninger, der have staaer i flere Aar. tain och Bedækkede Grøfter ere gavnlige i flere Henseender, og de, som lægges med Slaaen Tjørne, trække bedst i Førstningen; men ere ikke saa varige som de, der lægges med flade Steen, dog, at man for hver Ende sætter en Blikplade med smaae Huller, at Jord og Snavs ikke skal stoppe Vandet. Ogsaa kan man bruge en lille Fletning af Vidler til denne Hensigt. J mine Skrifter findes det Omstændeligere herom. "Der er stor Fordeel ved at holde Kalkuner, sagde en ung Landsbye Madame til sin Mand thi store Folk kjøbe dem gjerne, og Jøderne skal have dem til deres Fester; det veed jeg da mine Ja vel! Forældre boede i Kjøbenhavn." svarede Manden. Der blev i November kjøbt 3 Høns og 1 Hane, som bleve fødte hele Vinteren; man vil kun sætte I Otting Byg daglig, er omtrent 4 Skjepper maanedlig og i et halvt Aar 3 Tønder. Nu kom Foraaret; der bleve 30 Kyllinger, nogle døde smaae, og der blev 24 tillagde, som gjorde om Sommeren og Efteraaret megen Fortræd i Kornagrene, i Kornstakke, i Haven, og 3 til 4 faldt i Brønden; de øvrige bleve solgte ved Juletider til Hønsekræmmere, paa Vilkaar at de skulde fødes til Fastelavn. Men nu, da man regnede hvad de havde kostet, og Skaden de havde gjort, var der reent Tab ved denne Speculation. Skal da ingen lægge Kalkuner til Jo visselig, naar man boer i Skovegne, at de kan underholdes tildeels med Olden, og naar Antallet er saa stort, at en halvvoxen Dreng eller Pige kan passe paa dem; thi ellers streife de vidt og bredt omkring, og anrette megen Ødelæggelse, især paa Urtehaverne, Agre og Kornstakke, saavel som paa Straatage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Pastor Wedels udgivne Skrifter faaes paa Kjøbenhavns Boglader, især hos Hr. Hofboghandler Schubothe paa Børsen og i den Gyldendalske Boghandling, saaog i Odense hos Hr. Hempel og hos hans Commissionairer i Provindserne. 1) Samlinger om Agerdyrkning og Landvæsen, 4 Bind, hvori indeholdes alt hvad en Bonde og en kyndigere Landmand - bør vide hjemme i Gaarden og i Marken, i et heelt System. 2) Oecon. Patriot. Afhandlinger - om Tiender Tjenestefolk – Forsigtigheds-Regler - HuusRaad - Forslag - Forsøg - Oplysninger. 3) Tilskueren for Landvæsenet, 7 Hefter - om adskillige Uskikke paa Landet nyttige Raad Advarsler – Tegninger - Maskiner, Sparsomheds Indretninger. 3) Om Tørvemoser - et Priisskrift, som vandt Guld=Medaillen No. 2 - fuldstændig med Tegninger. 5) Selveierbonden - en komisk Fortælling, til at lee og græde over, med adskillige Advarsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Denne lille Bog er nu indført mange Almueskoler, efter Prof. Begtrups Anbefaling. 6) Jndenlands Reise fra Præstøe igjennem Holsteen til Hamborg, med mange Anecdoter og Jagttagelser og Underretninger - samt mange Steders Beskrivelse, større og mindre, 1 Bind. 7) Jndenlands Reise - igjennem Møen, Lolland, Fehmern, Holsteen og Schlesvig paa alle Kand ter – det meste af Jylland fra Ribe til Skagen og tilbage over de smukke østlige Egne - endeel af Fyen og Siælland, – samme Æmne, 2 Bind. 8) Valg af skiønne Tanker fra danske og fremmede Skrifter – tydske, engelske, franske, latinske. Haandbog for Bønder til at bestyre Gaard, Mark og øvrige Ting, haves under Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Theolog. Samlinger, oversatte af fremmede Skrifter, med mange philolog, og crit. Anmærkninger, haves under Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Blandinger - af alt hvad Forfatteren har skrevet i de periodiske Skrifter, Aviser o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
der indeholde vigtige Ting for Oekonomer og Huusfædre - udgives samlede og forøgede næste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Slesvig=Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under den 19de November 1812, udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen under Dags Dato at resolvere følgende: J Betragtning af Omstændighederne bliver Betalingsterminen i det forestaaende Kieler-Omslag forlænget indtil ultimum Februarii 1813, saaledes at enhver Betaling af Kapital, Rente eller hvilkesomhelst andre i Omslaget forfaldne Gieldsposter, naar den skeer inden Februarii Maaneds Udgang 1813, skal i alle Maader ansees og modtages for ligesaa god Betaling, som om den var skeet i den hidtil for Betalingsterminen in Octavis-Trium Regum sædvanlige Tid."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
J disse Dage er udkommen: Bekjendtgjørelse fra det Kongel. Danske Videnskabers Selskab, angaaende de i Aaret 1811 indkomne Premie-Eskninger, og dets andre Forhandlinger, samt nyPriisopgaver for Aaret 1813. Skriftet udgjør 36 Sider i 4to, under følgende Rubriker: I. De forhen udsatte Prisspørgsmaales Bedømmelse: Prisopgaven om en fastere, vissere, og paa Erfaring grundet Theorie om Magnet naalens saavel Misviisning saavelsom Helding, end den hidtil bekiendte, blev besvaret af Hr. Christoph Hansteen, Lærer i Mathemathiken ved Frederiksborg lærde Skole, som tilkiendtes Selskabets Medaille i Guld. – J den physiske Classe var indkommen, angaaende Spørgsmaalet om at udfinde flere og sikkrere Prøvemidler (reagentia) til chemiske Undersøgelser af Planternes Bestanddele, en Afhandling paa Tydsk og en paa Fransk, men hvis Bedømmelse ikke kan foretages førend i Begyndelsen af 1813. Selskabet har troet, at denne Priis opgave er af megen Vigtighed og tillige vanskelig at besvare, og derfor paa ny udsat samme for 1812. En paa Fransk skreven Afhandling om Forholdet imellem Electricitet og Magnetisme, kan, fordi den er indløben et halvt Aar sildigere, end det burde, ikke komme i Betragtning. En ubenævnt havde indsendt et Svar paa Prisopgaven, af hvilken Kilde det gamle skandinaviske Sprog med Sikkerhed kan udledes, samt om dets Forhold til de nordiske og germaniske Dialecter, hvilken den historiske Classe havde fundet meget velskreven, men Esknings-Tiden blev efter Forfatterens Anmodning udsat til Udgangen af 1812, da han imidlertid med større Flid og Omstændelighed kunde besvare Spørgsmaalet. Angaaende den af den philosophiske Classe forlangte Beskrivelse over et almindeligt og characteristisk Sprog og Underretning om Maaden, paa hvilken et saa ønskeligt Sprog kunde udføres, vare indkomne 3 Afhandlinger; men hvilke ikke befandtes fyldestgjørende. Prof. Schmidt i Dillingen havde indsendt 1 skreven og 7 trykte Skrifter om Pasgraphie. (Fortsættes.) Hindsholm, den 14 Novbr. J Efterraaret fuldførtes Torbye Strands Jnddæmning ved Hindsholmen, hvorved vindes omtrent 300 Tdr. Land, som deles mellem Kjerteminde og tilstødende Grundeiere. Hs. Excellence Stiftamtmanden tog Diget i Øiesyn for faa Dage siden, og var særdeles veltilfreds dermed. Det er opført af en digekyndig Holstener, Claus Grimm, som nedsætter sig i Kjerteminde. Desuden er der sat en svær Sluse ved den saakaldte Bæk, hvorved Vandet skal lukkes ud og denne Bæk hindres fra at forbyde Folk Overfarten. Dette Værk har og Byefoged Schøn arbeidet paa at fremme med ufortrøden Vedholdenhed. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Mariboe, den 19de November. J Nyested vrimler det paa denne Tid af Mennesker, næsten som ved Børsen eller paa Amagertorv. Alt af Levnetsmidler opdrives derved til de høieste, ja næsten til uhørte Priser, og endda kan visse Ting ei bekommes uden de hentes ude paa Landet. Mange smaae Familier sukke og veed næsten ikke hvorfra det Nødvendigste skal komme fra den ene Dag til den anden. 1 Pd. Forpagter Smør koster 2 Rd. og endda undertiden harsk og usselt. 1 Pot. Brændeviin med den behørige Qvantitet af Vand 11 Mk. o. s. v. - J Anledning af en fra Hr. Forvalter Lybecker ved Grevskabet Christiansholm indkommen Forespørgsel, har det Kongelige Danske Cancellie, efterat have corresponderet med det Kongelige Rentekammer tilmeldt under 10 Oct. d. A. Skoledirectionen for Mariboe Amt: "At da Skolelærerne paa Landet i Henseende til Rettigheder og Emolumenter træde i Degnenes Sted, bør Kaldsbrevene, som af Proprietairer eller Skolepatroner udstædes til disse Skolelærere, skrives paa det samme Slags stemplet Papiir, som hidtil er brugt til Kaldsbreve for Degne, nemlig No. 6 af 2den Classe til 1 Rd. 12 s. med Forhøielse." - Paa Markerne ved Stokkemarke og flere Steder har et vist Slags Snegle gjort i dette Efteraar megen Skade paa den nye Vintersæd. - Ved Auctionen den 12te d. M. paa Knuhtenborg kostede et maadeligt Sviin fra 100 til 118 Rd. D. C. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Udtog af en Skrivelse fra Kiel, af 12 Nov. 1812. Allerede nu begynder man hos os at belave sig paa det forestaaende Omslag, som indtræder strax efter Nytaar. Enhver, som har Værelser at bortleie, seer denne Tidspunct imøde med Fornøielse, da han er sikker paa at høste betydelig Fordeel af dem. For hvem der har Credit og Penge, er Terminens Nærmelse ligeledes behagelig; hvem der savner begge Dele, er derimod snarere fristet til at ønske, at den reent udeblev. - Til den ved Forordningen af 11 Julii f. A. paabudne Examen for Gartnere, har i Aar ingen meldt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
J afvigte Halvaar derimod underkastede 5 Gartnere sig denne Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Vice-Statholderen i Norge har, i en Skrivelse af 30 Oct. d. A., tilkjendegivet Directionen i det Kongel. Selskab for Norges Vel, at Hs. Majest., under d. 8 s. M., allernaadigst har bifaldt, at Gaarden Tøien med tilhørende 11 til 1200 Maal Jord, samt alle bemeldte Gaard og Jorder tilliggende Herligheder og Rettigheder, maa kjøbes til Eiendom for det Norske Universitet; at Bygningscommissionen desaarsag bemyndiges til, under alle behørige Formaliteter, at afslutte en Kjøbesum af indtil 170,000 Rdlr., hvilke skulle udbetales af den Kongel. Casse til førstkommende 11 Dec. Termin, og at saaledes denne Gaard med Jorder, uden Restance paa Kjøbesummen, skal være skjenket som en Kongelig Gave til det Norske Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Af et Brev fra Throndhjem den 27de October 1812. J de talrige, af sin Kornavl før saa berømte, Præstegielde, hvilke udgjøre Thrøndelagen, havde man at frygte, i det Tilfælde, at ingen Tilførsel skeete fra Danmark, for Nød. J alle Bygder er Sæden ganske affrosset, og altsaa den Nytte, man ventede af sit Arbeide - ingen, Endnu staaer meget Korn ude paa Agrene uafskaaret (uafmeiet); meget staaer paa Støer og er ikke indkjørt paa Laderne, saa have faaet Kornet i Huus. Saa megen Halm som man i Aar faaer til Kreaturene, saa lidet Korn faaer man til Men neskene. Den 18de i d. M. om Morgenen saaes Fjeldene heromkring og vore Gader allerede dækkede med Snee, som dog, samme Dag, tøede op igjen. J dette Øieblik koster en Tønde Rug 88 Rdlr., en Tønde Byg 68 Rdlr., en Tønde Havre 48 Rdlr., og ere vore herværende Kjøbmænds Beholdninger saare ubetydelige. - En Ubarmhiertig, her ude paa Landet, har for en Tønde Havre taget - 100 Rdlr. - Et Skippund Gahrkobber er nu steget til 4 a 500 Rdlr. Ferskt Kjød er hos Slagterne her i Staden betalt med 14 a 16 Rdlr. for Vogen (36 Skaalpund), ja, nu forlanges 20 Rdlr. Kaalrabi og Potatos (som nu koster 20 Rdlr. Tønden) ere i Aar høit stegne i Priserne. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat; see No. 94.) - Den idelige Fugtighed, Tørvrøg, som siver ud af Bilægger Kakkelovnene (Røgstuer har man her endnu ikke, førend oppe i Fjeldbygden, og hiin Side Nærstrandsfjorden) og Træskoe, som her alle gaae med, og som fra Næsset af nordefter sees mere og mere almindeligen, tungere og mere klodsede gjorte end i Danmark, torde vel være Skylden. Dog dette er paa Landet uden om Byen. Jnde i Stavanger er det som allevegne i smaae Byer. - Saameget Enhver kan, følge alle de Formuendes og Eleganteres Væsen og Adfærd, der med faa Nuancer ligne sig selv overalt. – J Gjæstfrihed ligner man her, om ei overgaaer, mange af Norges Steder. De fleste Livets Fornødenheder ere her i betydelig ringere Priis end ellers i Landet, saasom Kjød af Lam og Kid, ogsaa Fuglevildt. Fisk af allehaande Slags haves her stedse for yderst ringe Priis. Selv Kornvarene staae her sædvanligen i taalelig Jern priis med den paa andre Steder. Der ødsles i Samqvemmen her ei nær saa skrækkelig med Viin, som i Østlandets Steder. Pocalen kjender man her slet ikke. Ved den drivtige Fart paa den Franske Vagt, har man her Vinen fra første Haand og for taalelig Priis. Derimod beskyldes Stavangerianerne for alt for almindeligen at overlade sig til Smagen i de destillerede Liqueurer. Her hersker Smag for Musik, man har meget vakkre Dillettant-Concerter, og der er Enkelte, hvis Smag og Færdighed maa nødvendigen udbrede Konsten og dens forædlende Virkning. Man har Læseselskaber og Smag for Læsning udbreder sig. Den Tinktur af Videnskabelighed, som vindes ved den af Trønderen Musæus forestaaende Borgerskole, vil ganske vist med Tiden udbrede trondhjemsk Culturaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
J Husene hersker megen Peenhed, uden pralersk Stadserie. Omgangstonen har megen Blidhed og Ynde, og ved Sammenligning med Østlandets Steder, vil det maaskee spores, at som man der har meest med de pralerske butte Engellændere, saa har man her meest med Franskmændene at bestille. Stavangers Opkomst. Den af disse Mennesker befolkede Stad er, saadan som den nu befindes, nedsat fra dens gamle Anseelse - som man for Resten veed saa saare lidt om - ved at det med Konst fremdrevne Christiansand, som dog aldrig (uden end videre ved Konst) bliver til nogen Stad af Vigtighed, tildømtes de Stavanger fra Oldtiden tilhørende Herligheder. Den vil formodentlig aldrig blive nogen ret stor Handelstad. Dertil ligger den i en alt for ubehagelig, af Naturen næsten hvert Ynde nægtet Egn, for langt fra Samqvem med den øvrige Verden, for nær ved det rige, det vel og i flere Henseender beqvemmere beliggende Bergen, og har for lidt og et alt for ubehageligt Opland. - Det første, og noget af det vigtigste, der til dens Opkomst var at gjøre, er nu kraftigen begyndt, Communicationen med Oplandet og med de andre Egne ved et godt Veianlæg. Har man en eneste Gang reist Veien fra Christiansand, hid, saa seer man imidlertid tilfulde, at dette hele Veianlæg naaer aldrig sin Bestemmelse, dersom den er at tilveiebringe Communication imellem disse to Stæder til Lands, endog med Kjøreredskab. Men der opnaaes efterhaanden dette endnu vigtigere, at Jedderen, denne frugtbare Ørk, der, endog som Ørk, nærer en heel Deel Mennesker, og skaffer en heel Deel Produkt, over hvad Jndbyggerne forbruge, vil blive opdyrket, og ernære flere Gange saa mange Mennesker, som de der nu ere, hvilke da ville behøve og ernære et forholdsmæssigt Mennesketal i deres Kjøbstæd. Man har overvundet Vanskeligheden i at trodse Naturen, ved det Vei arbeid der er gjort. Det vil maaskee blive endnu vanskeligere, derfor dog vist ikke umueligt, men i Tiden rigeligen lønnende, dersom man tilveiebringer en Landevei tvert øster ind til Sætersdalen og videre ind over til Tellemarken og Kongsberg, og efterhaanden flere krydsviis gjennem Jndlandet. Der vil faa eller slet ingen Steder blive saadan Vanskelighed at overvinde, som paa den begyndte Vei fra Opofte til Fædde, eller gjennem Drangedalen, og ind over til Hyllestad har man kun 6 til 7 Mile. Fra Stavanger har man nu 26 til Christiansand, gjennem Sætersdalen hid vil Veien ei blive længer, fra Arendal en 8 til 9 Mile fortere. Engang istandbragt opad, gjennem Evie og Sætersdalen, og siden over Fieldet, vil den herad sandsynligen blive mindre besværlig. Jnd over Tellemarken og Kongsberg vil den til Christiania isteden for nu 65 Mile, kun blive nogle og tredive. Uberegneligen store ville Fordelene blive af dette sidste Veianlæg, mod at Fordelene af mange Stykker af hiin Vei langs Kysten ere øiensynligen ingen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Girona, d. 29 Oct. Natten fra d. 24de og 25de havde Fienden angrebet Olot. Han trængte ind i Staden, men kunde ikke holde sig paa den store Plads, hvor 12 Cavallerister, der vare trangte derhen, bleve dræbte med deres Heste. J Dagningen handlede vore Tropper igjen offensiv, og Fienden blev fordreven, i det han tog 100 Døde eller Saarede med sig. Som man forsikkrer, commanderede Hr. Lac denne Expedition, som ikke kunde have noget Resultat; thi Stadens Besættelse hindret Fortet intet; det er sikkret mod ethvert fiendtligt Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
London, d. 5 Nov. En Skrivelse fra Du nerne af 28 Oct, indeholder følgende: "Admiral Hope, een af Admiralitetslorderne, er i dette Øieblik ombord paa Egmont af 74 Canoner afseilet til Østersøen. Han har medtaget 16 Lootser, Anker og Reservetouge, og vil, som det hedder, føre den Russiske Flaade til Engelland." – Paquetbaaden Arabella er i 12 Dage ankommen fra Lissabon. Ved dens Afseiling vidste man der, at Lord Wellington havde forladt Egnen af Burgos, hvis Fort endnu holdt sig, for at gaae til Madrid, og rykke den forenede Magt under Spult og Suchet, der marscherer mod denne Stad, i Møde. Man ventede med det første et Slag. - Americanerne have allerede 400 Capere i Søen. Kongressen skulde aabnes den 22 November. - Vi have nu ved de Spanske Kyster 84 Krigskibe, hvoriblandt 35 Linieskibe, i Middelhavet 103, hvoriblandt 27 Limeskibe, i Canalen 86, hvoriblandt 13 Linieskibe, i Nord- og Østersøen 96, hvoriblandt 10 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Wien, den 7 Nov. Den Østerrigske Armee, bestaaer for Tiden af 14 Feldtmarschaller, 184 Generaler af alle Grader, 224 pensionerede eller ikke pensionerede Generaler, 63 Regimenter Linie-Jnfanterie, 11 Regimenter Grændse-Jnfanterie, 19 Batailloner Grenaderer, 9 Divis. Jægere, 4 Regimenter Artillerie, foruden Garnisonsartilleriet, 8 Regimenter Curasserer, 6 Regimenter Dragoner, 6 Regimenter Chevaur=Legers, 12 Regimenter Husarer og 3 Regimenter Ulahner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Paris, d. 12 Nov. Den sydlige Armee, i Spanien. Staden og Fortet Chincilla *),*) En liden Stad, som i gamle Tider kaldtes Cintilla. Den ligger i Nycastillien paa en til alle Sider skraa Klippe, som gjorde den til en overordentlig stærk Fæstning. Forter er gammelt og staaer paa en Klippe, 18 Mile fra Floden Tucar, af Grændserne af Kongeriget Murcia. i Nærheden af La Mancha, var i lang Tid besat af en fiendtlig Garnison, som, da den var saa fjern fra de virksomme Operationers Skueplads, kunde holde sig i denne temmelig stærke Stilling. Da Sydarmeen forlod Andalusien, for at iværksætte sin Forening med Centrumsarmeen, saa nærmede den sig Cinchilla, og Greven af Erlon, der commanderede Avantgarden, fik Befaling at bemægtige sig denne Plads. Den 3 Oct. blev ogsaa denne Stad indtagen og besat af vore Tropper. Samme Dag begyndte man at berende dette Fort, hvis Commandant vægrede sig ved at overgive samme. Efter 5 Dages Arbeide blev Breschen aabnet og man gjorde sig færdig til Stormen, da Fienden, der blev bange, forlangte at capitulere. Denne Capitulation, hvori man tilstod Garnisonen Krigshonneurs, paafulgte d. 8de. Hr. Marschallen, Hertugen af Dalmatien, lod derpaa Fortet Chincilla strax ødelægge. Leipzig, den 14 Nov. Over 10,000 Mand Kongel. Bayerske Tropper, af hvilke allerede adskillige Colonner gik igjennem Sachsen, befinde sig paa Marschen, for at støde til de under General Greve Wrede og Marchal Grev St. Cyrs Over commando staaende Troppecorps. Man venter hermed det første Gjennemmarschen af Kongel. Würtembergske Tropper, der ligeledes ere bestemte tilden store Armee, og for hvilke der i dette Øieblik samle sig 1200 Heste i Leipzig. Fra den Kgl. Sachsiske Armee er, foruden den i Begyndelsen leverede Contingent af 20,000 Mand, endnu siden efter 2 Jnfanterie-Regim., 1 Cavallerie=Reg. og 400 Mand Artillerie stødte til den store Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
J Hertugdommet Warschau udtages 20,000 Conscriberede, hvoraf 18,000 om kort Tid vil være i marschfærdig Stand og afgaae til Storarmeen.