Berlingske Tidende, 1767-10-19
Hr. K. M. har under 12te hujus, paa Frederichsberg, maa behaget at udgive i toer Sprog: "Forordning gaaende Snbordinationer ved de samtlige Tropper, gaaende af 23 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er føl det 1. 6. Hvad Hs. M. forordner angaaende Subordimaaden, skal ubrød efterleves, og om det overtrædes, strændelig straffes. 2. §. Hver ringere Classe er suborderet hver bonere, saaledes som de i Regimenterne og maanerne følge efter hinanden; udi lige Casser er hverpre sebordineret den ældre; de skal omgaaes dem med Re at, og paa Øyeblikket adlyde i alt hvad som angaaer Tie en. 3. 6. En Superieur maa intet bortgive af sin An le, men er fast forbunden til selv at forskaffe sig Ledaghed, ledsaget af Kiærlighed og Ærbødighed. 4. §. Føl der Overst Lieutenanten subordineret Obersten, Premiergjøren Oberst Lieutenanten, Second Majoren Premier høren, Capitainerne Majorerne, og de saldaterne Ost deres Capitainer. De skal i Tieneste- og Commando for de deres Superieurs den Respect og Lydighed, som alments Cheffen haver at yde sin foresatte General, lige og Generalerne den, under hvis Befaling de ere anNr. 5. J. Saasnart Obersten befaler noget, skal det ef res uden at nogen Forestilling derimod først maa giøres. 6. Dersom Oberst Lieutenanten eller Majoren meener, Oberstens avne Befaling strider imod høyere Villie og dre, skal det Befalede ikke desmindre uforholet skee, men staaer det Oberst Lieur, eller Majoren frit for, at giø Staden erbødig Forestilling. Skulle de Obersten vedblive sin Paastand og misbruge sin Myndighed, eller begegne den Forestillende fornærmelig, maa denne, efter dertil af Obersten erholdte Tilladelse, hvilken ikke skal vegres ham, besværge sig paa høyere Steder, da Obersten, om han har Uret, skal derfor vorde eftertrykkelig anseet. Det er strængelig forbudet alle Officiers at lade nogen Ansøgning eller Besværing gelange til General Krigs-Directorium, og langt mindre til Hs. M. uden Tilladelse, eller anderledes end igiennem den høyest Commanderendes Haand ved Regimentet. 7. §. Ligesom Oberst Lieutenanten strax, og uden derover at raisonnere, skal iværksætte Oberstens Ordre, Premier-Majoren Oberst Lieutenantens Ordre, og Seconde Majorens Premier-Majorens, saaledes skal og Capitainerne til Punkt og Prikke iværksætte Stabs-Officierernes, og Subatternerneres Capitainers Befalinger i alle Ting som directe eller indtrette angaaer Tienesten. F. §. Naar Sub ordinationen overtrædes, kan Obersten sende Oberst Lieutenanten, denne Majøren, Majoren Capitainen, og Capitainen Subatternen i Arrest. Og gives enhver Superieur Magt til at giøre saa med sin Jnserteur, saasnart ingen i Commando Høyere er tilstæde. En Jnsertens Arrestering skal strax meldes til Regimentets commanderende Officier, og af denne paa behørigt Sted, saafremt Arresten skal være mere end en Conrection til Forbedring. Uden den commanderende Officiers Ordre maa ingen Officier løslades af Arresten. 9 9. En Stabsofficier arretteres i sit Quarteer, og, dersom Sagen er vigtig, bevogtes af en Underofficier og 3 Mand, af hvilke Underofficieren bliver hos ham i Smen, og en Skild Vagt sættes for Stue-Dørren, Kaarden tager Chessen eller Commandeuren til sig. 10. §. Udi Garnisoner, hvor i det mindste ligger en Bataillon eller et Regiment, og hvor følgelig en Capitains Vagt skal være anlagt, der skal Capitains saa længe arretteres i Hovedvagten, men udi mindre Garnisoner, i deres Qvarterer, indtil de enten løslades, eller vorde bragte til Staben, i hvilke Fal en Officier bringer Arrestanten til Staden og paa Hovedvagten, og leverer Kaarden til Commandeuren. 11. H. En Subaltern-Officier arretteres altid paa Hovedvagten, naar paa Stedet er en Subaltern-Vagt; hvis ikke, holder han Arrest i Huset indtil han kommet os eller vorder bragt til Staben. 12. §. En arretteret Stabe Officier føres fra et Sted til et andet ved en Capitain; en Capitam ved en Subalterne, og denne ved en Underofficier og 2 Mand. 13. §. Det er Regiments Commandanten tilladt at belegge en Stabs-Officier med 8 Dages, en Capitain med 4 Ugers, og en Subalterne med 6 Ugers Arrest, og derhos efter Gotbefindende at lade en Subaltern forrette Tieneste. Han kan forkorte denne Arrest naar det kuns kommer an paa en Correction, men ikke forlænge den den at indberette det. 14. 6. Skulle en 26 Officier i Tienestens Jver ikke bruge anstændige Om til en seier, under Gevæhr, saa har denne dog ikke Reer paa Tiden. Steder at svare og finde sig fornærmet, men 1/2 melde sig hos den høyest Commanderende ved mentet, og efter Fornærmelsens Beskaffenhed søge Satisfaction. Om en Stabs Officier da havde brugt haarde Talemaader, men hvilke ikke vare ærervrige og anstændige, da maa Officieren ikke besværge sig derover, men han skal nøyes dermed, at Stabs-Officieren giver ham tilkiende, at hans Meening ikke har været at fornærme ham, men kuns at corrigere. ham. 15. §. Compagnie Chefferne skal ganske nøye holde deres Subalterner til Tienesten og til det som angaaer Opslaten ved Compagniet, og tilrette satte de efterladne, sende dem i Arrest, eller melde det til Staben. Dersom en Subalterne ved deslige af Capitainen skeete Erindringer overtræder Subordinationen, ja vel tiltaler Capitainen derfor, maa Capitainen strax sende ham i Arrest, og melde saadant til Regimentets Chef, som da foranstalter det videre. 16. §. Seer en Compagnie Chef igiennem Fingre med sin Subalterne, skal Regiments Chefen derfor haardelig sætte ham tilrette, og, om han ikke bedrer sig, da indberette det til General Krigs Directorium, da Sagen forestilles Hs. Majestæt, at Compagniet kan anderledes beskikkes. 17. §. Skulle en Subatternes Tieneste eller Subordinations Forseelse (for anden Sag kan Capitainen ikke arrettere ham) være vigtig, lader Regiments-Chefen holde Forhør og KrigsRet over ham. Men dersom Sagen af Regiments-Chef sen kan afgiøres, da lader han saadan en Officier, om han ligger fraværende fra Staben, bringe derhen som Arrestant, og lader ham paa Hovedvagten holde Arrest i kortere eller langere Tid, efter Sagens Beskaffenhed. 18. §. Ville en af Capitainen arretteret Subalterne efter sin Løsladelse understaae sig at tiltale Capitainen derfor, maa Capitainen, i Steden for at forklare sig, strax sende ham i Arrest igien. 19. §. Stabs-Officiererne skulle stræbe at dræbe at paakommende Tvedragt og Factioner i Fødselen, i Henseende til deres skadelige Følger i sær paa Subordinationen. 20. 6.