Aalborg Stiftstidende, 1840-06-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 2den Junii. De af Hs. Maj. Dronningen i Anledning af Sølvbrylluppet stiftede Legater for 6 værdige ugifte Damer bleve bortgivne til efterfølgende Damer, Jfr. Bruhn, Datter af Major v. Bruhn. Adjutant hos Hs. Majestæt Kongen; Jfr. Hummel, Datter af nu afdøde Capit. v. Hummel af Kronens Regiment; Frøken Munthe de Morgenstjerne, Datter af nu afdøde Oberstlieutenant, Kammerjunker, Munthe de Morgenstjerne; Frøken Marie Harbou i Apenrade; Frøken Charlotte Gløersen i Kiel og Frøken Marie Schmettau i Pløn. (Dagen.)- Der gik det Rygte - om med Grund eller ikke, kan man ei med Vished paastaae at der var seet Politibetjente patrouillere i Nærheden af Skydebanen ved Læse foreningens Maifest, og derfor vedtoges det, at man ved Festens Slutning i adspredte Partier skulde begive sig til Byen for at undgaae at paadrage sig Skinnet af at ville begaae Excesser. Man skiltes ad i det Haab, at man til næste Aar skulde have noget endnu Bedte end denne Gang at fortælle hverandre. - Det var at vente, at Consistorii Skrivelse til Studentersamfundet og dettes i denne Anledning til iaften berammede Generalforsamling vilde give Anledning til Debat i de offentlige Blade og Skrifter. De tre Alternativer, som Studentersamfundet nu har at tage, enten at underkaste sig Consistorium, eller at opløse sig, eller endelig at søge at hævde sin Stilling mod ydre Jndblanden, have saaledes fundet Forsvarere. Jblandt Andre har Stud. jur. Paulsen i et ellers velskrevet Stykke i Kbhvnspst." søgt at gjøre det sidste Alternativ gjældende ved at undersøge, hvorvidt Lovene bjemle Consistorium Ret til en Jndblanden i Samfundet. J Dagen, har Student M. Goldschmidt søgt at bevise Rigtigheden af at tage det første Alternativ, og i en selvstændig Piece, som først er udkommen igaar, har Prof. Madvig raadet til Samfundets Oplysning. Denne Piece bar Titel af Bemærkninger om Studenterforsamlinger; Professoren holder sig heri ikke alene til det nærværende Spørgsmaal, men undersøger tillige, hvorvidt Studenterforsamlinger ere gavnlige eller ikke, og ved at anføre forskjellige vægtfulde Grunde kommer han til samme Resultat, som det han dediterede ved Studenternes første Sammentrædelse den 3die December, nemlig at intet Studentersamfund i den paatænkte Form burde stiftes. Blandt de Grunde, han af fører, er ogsaa den, at Studentens Liv er et Forberedelses studium, og at han altsaa som saadan maa holde sig tilbage med Hensyn til det ydre borgerlige Liv og især fra enhver udadgaaende og indgribende Virksomhed deri, ikke blot for ikke at forstyrres deraf, men fordi han endnu ikke har opnaaet den Modenhed, hvormed han bor have foresat sig at komme til Livets Praxis, fordi han ved fortidlig Handling, forskjærtser det, hvorpaa den Agtelse fortrinlig beroer, Studenterne kan fordre. Thi det et den ægte Students Ære, at han med Bevidsthed og Alvor i nogle Aar giver Aftald paa ydre Fremtræden, for at bearbeide sig selv og for siden med større Dygtighed og Berettigelse at handle. Han mener endvidere, at de ikke ere kaldede til i politiske Anliggender at lade deres Stemmer høre, men endog ret opfordrede til at indskrænke sig til Jagttagelse og Betænkning. Som en anden Grund for sin Mening anfører han ogsaa deres Afhængighedstilstand som Studenter til Universitetet med Hensyn til de Stipender, de erholde, da de, ved at modtage disse, give et inddirecte Løfte om, at de i Forberedelsestiden alene ville hellige sig til Studeringer og de derfor kun som Jagttagere ville lade Begivenhederne drage forbi sig; og efter nøie at have drøftet alt dette, udtaler han det som sin fulde og endelige Overbeviisning, at de Studerende og overhovedet Medlemmerne af Studenter-Samfundet gjøre rigtigst og bedst imod sig selv og imod Universitetet, ved at opløse Samfundet eller, hvis Nogle, der da ikke kunne tilegne sig noget Repræsentantskab for Studenterne, holde derpaa, at forlade det, men derimod andetsteds og i anden Form at søge det Middelpunct, for et inderligere Samliv, en større og raskere Jdee udvexling mellem ældre og yngre Studerende, som nu indtil en vis Grad savnes. Han mener, at en Sammensmeltning af Studenterforeningen og den akademiske Forening, hvorved et nøiere Samliv af Studenterne vilde opstaae, vilde svare til det af ham tilsigtede Maal, med kun i det Tilfælde at en saadan Forening ikke vilde blive organiseret efter en saa stor Maalestok, som hidtil Studenterforeningen, der, ved at spille en høiere selskabelig Rolle, er gaaet ud over den Linie, som baade de allerfleste Studenters Oekonomie og de egentlige Studerendes Forhold til det øvrige Selskabsliv betegner, hvorved da og disse sidste trænges tilbage. - Skade er det kun, at denne Piece, der indeholder mange og vigtige Sandheder, er udkommen saa kort for Generalforsamlingens Afholdelse, og Mange derfor, blive forfinkede fra at læse den for den endelige Beslutning tages; thi upaatvivlelig vil den ikke have ringe Jndflydelse paa den Vending, Sagen faaer. - Kan man tillægge sig en paa Fornuftslutninger grundet Divinationsgave, saa troer, man at kunne forudsee, at Samfundet vil tage det Partii, at opløse sig, skjøndt det er rimeligt, at dette Alternativ vil møde stor Modsigelse.