Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-05-20
Udenlandsk. Frankrig. J Moniteuren af 3die Maji findes 2de Breve fra Schweitz, som melder at Landeveiene i Schweitz vrimler af Emigrantere som have ført Sværdet imod deres Fædreland, og nu vender tilbage igien til det, fulde af den samme Aand og Had som bevægede dem til at forlade det, hvorfor der var et stort Onde at befrygte, hvis den Franske Regiering, ikke i Tide bar Omsorg for at afværge det. Disse Emigrantere paastode, at den unge Capet skulle udraabes til Konge og den hvide Cocarde paasættes over hele Frankrig. Det skulde udføres uden ringeste Uorden, og allene nogle faae Militaire skulle straffes, hvoriblant Pichegra blev navngiven. Moniteuren siger endvidere: Efter disse Modrevolutionisters Tone maatte deres Project være kommen til en høi Grad af Modenhed. Man talte om en stor Bevægelse som om kort Tid skulle have Sted i Paris. De ved Lyon, nærmest liggende Departementer vil marschere til Paris, for at komme Conventen til Hielp, men deres sande Hensigt er, igjen at tilveiebringe Kongeværdigheden. Moniteuren anmærker herved: At han ikke giør disse Breve bekiendt for Udskuddene, hvilke allerede havde taget Forholdsregler imod denne Complot, men blot for at opmuntre Patrioterne og Republikanerne i hele Republiken, og for at vise dem, at Dolken nu var overgaaen fra Terroristernes Hænder i Rojalisternes. J Lyon skal nu Rojalisterne være ligesaa dristige som før Terroristerne; Republikanerne bliver behandlet som Terrorister, deres Liv er i Fare, og nogle ere blevne myrdede. Af Emigrerte ankom mer dertil i Mængde. Den 30te April, blev FredsTractaten af 5te April, Conventens Ratificationsdeeret af 14de April og Kongen af Preussens Ratification af 15de Apr. nedlagde i Archivet. Om Thibeandeaus Project at ophæve Sikkerhedsuddet og give Velfærdsudskuddet mere Kraft i Hænder, har der været hæftige Debatter i Conventen. Louvet talede eftertrykkelig derimod, og forestillede at Robespierre først blev Tyrannen, da han havde spillet sit Velfærsudskud General=Politiet i Hænder. Han paastod det som nødvendig, at Conventens Magt var deelt, da en 5 Aars Erfaring, havde lært, at en Regiering uden Modvægt tabte sin Ligevægt m. m. Hans Tale fandt almindelig bifald. Conventen har befalet Commissionen af de 7, at foreslaae Middler, hvorved den nuværende Regiering kunde gives meere Kraft i de offentlige Forvaltningers Førelse. Den 1ste Maji blev decreteret: At enhver Emigrant som betræder Republikens Gebeet, skal strax stilles for Tribunalet og dømmes; at de til Republikens Gebeet til bagekomne Deporterte, skal inden 4 Uger efter dette Publication, forlade det; at alle Skrækkesystemets Anhængere over hele Frankrig skal afvæbnes; at alle som ved oprørske Taler og Skrifter søger at fornedre Conventen skal dømmes til Landsforviisning a. og endlig at en Rapport skal maanedlig indgives over den offentlige Tænkemaade. Efter Finantsudskuddets Jndberetning, bestod den offentlige Jndtægt i forrige Maaned, iberegnet de 126 Millioner for solgte Nationaldomainer, af 179 Millioner og Udgifterne i 816 Millioner. Dificiten 637 Millioner skal afhielpes med Assignater af Cassen med de 3 Nøgler. Det Corpsom sammentrækkes i Egnen ved Paris, regnes for 30,000 Mand. En Proviantflode paa 140 Seilere, som i Golsen af Pertuis i 20 Dage har været holdt bloqverede af Engelænderne, er nu indløbne i forskiellige Havne i Frankrig, saa at man nu haaber Mangelen skal forsvinde der.