Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-28
En Snees Aar og fem Den blomstre om dem J Hederens Tempel, i Kjærligheds Hjem. J. M. Jessen. Pasigraphisk Notering eller Maade at notere Nationalbankens Sedler, istedet for at numerere dem. Paa 6,000 hele Ark eller paa 10,000 halve Ark (som jeg under eet kalder et Sæt) trykkes saaledes som hidtil, paa Forsiden af hvert Halvark (som jeg kalder et Blad), 3 Sedler med sine Marginer, og ovenover No., og saaledes paa hvert Sæt 30,000 Sedler. Det hele Sæt afdeles i Pakker (som jeg kalder Hefter, hver paa 50 Ark eller 100 Blade. Paa alle Bladenes Sedler og i deres Mar giver trykkes ved Rumeret, paa øverste Seddel 1, paa den midterste Seddel: 2, og paa den underste Seddel: 3. (Da Sedlernes No. ikke overstiger 3 og tillige begynder Noteringen, saa behøves ikke Adskillelsestegn mellem det og Sættets No., siden enhver maa vide, at det forreste enkelte Tal er Seddelens No. og det eller de følgende Tal til Komma, er Sættets No; saaledes er 39 den tredie Seddel paa det 9de Sæt, og 399 den tredie Seddel paa det 99de Sæt. 2) trykkes tæt ved Sedlernes Numere for det første Sæt 1, med Komma bag ved af høire til; paa det andet Sæt 2, og saa fremdeles saa vidt man vil udstrække Sættenes Antal. 2) trykkes tæt ved Sættets Numer og Komma, Hefternes Numere, saaledes, at det første Heftes No. bliver 1, det andet Heftes No. 2, det tredie Heftes: 3, og saa fremdeles, at det 100de Heftes No bliver 100; ved hver af Hefternes Numer trykkes tillige af høire til et Komma. Saaledes tilberedet og ordnet af Trykkeriet, leveres Hefterne til Notanden, for at det fjerde Numer for Bladene kan paaskrives. Paa allene Bladenes Sedler og deres Marginer skriver Notanden, tæt ved Heftets No. og Komma, paa det første Blad, 1 med en Tverstreg – bag ved af høire, paa det andet: 2 - og saa fremdeles indtil det 10de Blad inclusive; men paa det 11te Blad og indtil det 100de inclusive behøves ikke Tverstregen, fordi Tilsætning af Tal her ikke med Virkning kan finde Sted, siden Bladenes høieste Tal er 100. Naar alle Bladenes tre Sedler og Marginer af Notanden saaledes er paa skreven, alle et Sæts 100 Hefter igjennem, ere 30,000 Sedler noterede, og Mærkerne for hver Seddel ere fuldkommen forskjellige og karakteristiske. En saaledes mærket Seddel, f. Ex. 11, 1,1 kan udtales saaledes: Den første Seddel paa det 1ste Sæts 1ste Heftes 1ste Blad. Det falder af sig selv, at hvert Slags Sedler paa 100, paa 50, paa 10, paa 6, og paa 1 Rbdlr. bør hver for sig behandles med sit Sæts Taltegn; dog kunne de gjerne være ligesom de andre, nemlig 1, 2, 3 &c. - Sedlernes Forskjellighed i Henseende til deres paalydende Summer giver her et distinctivt karakteristisk Mærke. Vil man vide, hvad Nummer en Seddel med Mærke paa maatte have havt, hvis den var bleven numereret, saa findes det efter følgende Formel: Seddelens No. 1. 30,000 Gange Sættets No. - 1; J. 300 Gange Heftets No. - 1; 1. 3 Gange Bladets No. - - NumereringsNumeret. Saaledes er Numererings Numeret af 3100, 96, 88 - 2,998,764; thi Seddelens No. . . . . . . . . . 3 30,000 Gange Sættets No. (1001) 300 Gange Heftets No. 196-1) 3 Gange Bladets No. (88-1) Man kan altsaa finde, hvad Mærke en bestemt, hvilkensomhelst Talstørrelse skal have, ved følgende Fremgangsmaade: 1) søger man Seddelens Nummer, ved at deele den opgivne Talstørrelse med 3, hvad der da bliver tilovers er Seddelens Numer, og gaaer 3 op deri, er 3 Seddelens Numer.