JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Den lille Øe Hesseløe, under hvilken Dampskibet Dania maatte løbe op, ligger en tre Miil norden for Rørvig. Den har ikkun een Gaard, med en Hare, hvori blandt Andet forefindes Jordbær og Humle. Der er noget Underskov. Jndvaanernes Antal beløber sig til 17. Øens nuværende Besidder, som forhen har været ansat ved Tugthuset paa Christianshavn, har 4 Heste, 6 Køer og et Parhundrede Faar. Nogle fra Dampskibet gik i Land paa Øen og gjorde et lidet Jndkjøb af Levnetsmidler. Ved Afreisen saluteredes Skibet fra Øen med tre Skud, som det besvarede med at heise det store Flag. (S. Bl.) Randers, den 7de Juli. J Torsdags Aftes er vor nye Amtmand, Høivelbaarne Hr. Kammerherre Lorentz, med Familie, indtruffet hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Blandinger. Mandagen den 2den Juli jordedes Ædlingen, Oberstlieutenant og Eskadronschef ved det Fynske Regiment lette Dragoner, Kammerjunker P. D. v. Bardenfleth, Ridder af Dannebroge, Herre til Harritslevgaard, i sin Familie Begravelse paa Skouby Kirkegaard. Ligesom han uden Bram - denne ædle Families elskværdige Særkjende - i alle sit Livs mangfoldige Forhold strængt opfyldte sine Pligter, saaledes vilde han ogsaa, at hans Jordefærd skulde afgive et skjønt billede af hans stille larmfrie Liv. Baaren af Godsets Bønder, hvis Fader han havde været, fulgt blot af 2 tilstædeværende ædle Brødre og en liden Hob sande Venner, der veemodsfulde modtoge hans Liig ved Kirken, sattes hans Kiste under Sørgesalmer i Kirkens Chor. Den værdige Præst, Hr. Consistorial=Raad Fich, tolkede paa en ligesaa skjøn, som rørende Maade den Afdødes Fortjenester og Dyder, som Embedsmand og Fader, som Høvidsmand og Kongens tro Mand, som Menneskeven og Kristen. Rigere Stok til en Mindekrands fandt vel sjeldent nogen Taler, uden at fornærme Sandheden; thi om den ædle Bortgangnes Dyder er der kun een Stemme. Denne Mindekrands, han i sit Liv selv saa flittigen samlede Blomster til, kan aldrig visne. - Den skjønneste Blomst deri er Menneskekjerlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Med Overskrift "Kunst-Smed Jens Kristensen" læses i Handels- og Jndustri=Tidenden Følgende: "Jens Kristensen, Bonde og Smed i Gulov Bye, Haulberg, Herred, Viborg Amt, er en Mand, udmærket ved Genni- og Kunstfærdighed. Oplært som Grovsmed har han, uden Anviisning, bragt det til at kunne udføre ikke allene alle Slags mechaniske Redskaber, men og Stue= og Taarn Uhre. Han har saaledes forfærdiget Uhre til Domkirken i Aarhuus, til Kirkerne i Randers, Ørsted, Vibye, Viskum og til Budolphi Kirke i Aalborg, til Raadhuset i Randers, til Gaardene Skeel, Høgholm, Constantinsborg, Marsviinslund, Frisholt m. fl., hvilke alle roses for deres fortrinlige Gang. Blandt de af ham leverede Stue=Uhre ere nogle, som vise Dag, Datum, Maaned og repetere. Det kgl. Danske Landhuusholdningsselskab har paaskjønnet hans Talenter ved at tildeele ham en Belønning. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Den 6te Juli indkom H. Christensen af Waarsaae fra Mariager med Brænde. C. Olsen af og fra Østerriisøer med Trælast. Den 7de indkom J. Olsen af og fra Kragerøe med Trælast. T. Andersen af og fra Christiansand med dito. P. O. Wielaf og fra Drammen med dito. P. Pedersen af Aalborg fra dito med dito og 4 Stkr. Amholdter. O. Sørensen af og fra Kragerøe med Trælast. P. Jensen af og fra Skagen med Kaffe og Peber. J. C. Friis af Aalborg fra Mariager med Brænde. Den 8de afseilede Th. Stork af Scarborough til England med Planker og Havre. O. Christophersen af og til Carlsham med saltede Sild. N. Nissen af Aalborg til Kjøbenhavn med dito og Uld. S. Willumsen af dito til dito med saltede Sild. Vinden. Den 6te Juli, V. N. V.; den 7de, O., Eftermiddag N. N. V.; den 8de, V.; den 9de, V. Døde. A. C. Blem, f. Tavsen, 79 Aar; S. Nagel, f. Fabricius; Sophia Magd. Lind, 31 Aar; Pensionist Christoph Lehmann, Rustmester R. a. D. og Dom. C. W. Kyhl; Opsigtsbetjent Abr. Sør. Møller; afgangen Toldbetjent Fr. Rabe; Alle i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Bekjendtgjørelser. Formedelst Forflyttelse agter Undertegnede under Haanden, at bortsælge: a) Det mig vesten for Byen tilhørende Skovanlæg med derved værende Urtehauge og Jorder, samt derpaa opførte Bygning, hvorved en Gartner-Familie kan have Udkomme. b) En mig tilhørende Parcel paa Byens Mark, der grændser til Anlægget, og har Hartkorn 2 Skpr. 1 1/2 Alb. c) Den saakaldte Røghauge her i Byen, som grændser, til Fjorden. d) En Tørvehauge i den saakaldte Skabhauge ved Langbroekroe, med de derpaa værende gravede Tørv, som er 40 til 50,000. men Lysthavende ville behage at melde sig inden den 15de d. M. Nørre-Sundbye, den 9de Juli 1827. Spies.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Hvor 1000 Rbd. Sedler strax kan erholdes tillaans af private Midler mod betryggende Sikkerhed, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Den til den 19de Juli over Capt. W. Pauls Ladning Hvede averterede Auction, bliver, efter nu anden skeet Foranstaltning, ikke afholdt. Aalborg, den 10de Juli 1827. Jos. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Grosserer Jacob Holms fortrinlige Olie=Sæbe sælges fra i Dag til 24 Rbd. pr. Tønde, mod Contant. Aalborg, den 1ste Juli 1827. Rybsahm. Hvor tvende Værelser ere tilleie, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Hvor 2 a 3 nye Fiske=Kaage kan faaes tilkjøbs til Fisketiden for billig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Paa Reberbanen No. 93 kan bekommes nye Kartofler J Sandhuset ved Aalborg, er til næste Michali Fløttetid, 2de Værelser med fælleds Kjøkken samt Spisekammer og Jordkjelder at faae til Leie. De Værelser, Kjøkken, Bryggerhuus, Loft og Gaardsrum, No. som for Tiden beboes af Hr. Bataillons-Chirurg Schmidt A. Christensen & Sohn i Dito fra Dito paa Gravensgade, er til Leie første Michaeli Fløttetid. Om Joh. Johannsen i Dito fra Hamborg, Leien accorderes med And. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Licitation. D. Duysen i Dito fra Dito N. P. Knachergaard i Dito fra Dito Onsdagen den 25de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10, Jørgen Hansens Enke i Dito fra Lübeck bliver paa denne Byes Tingstue afholdt offentlig Licitation over S. Hoffmann i Dito fra Hamborg. Jacob Philipsen i Dito fra Dito Opførselsen af en nye Raadstuebygning her i Byen, med tilhørende Jnventarium, Arresthuusgaard og Bolig til ArrestforC. H. Sødring i Dito fra Dito vareren; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendt 12 D. Düysen i Dito fra Dito 13 Niels N. Færch i Nibe fra Dito giøres. 14 Søren Winkel i Aalborg fra Dito Nibe, den 9de Juli 1827. Koefoed. G. Koefoed i Dito fra Dito Justitsraad Jacob Kjellerup i Dito fra Dito Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-11
Fortegnelse. fra Kjøbenhavn. 60 Demoiselle Helene M. Paysen, Addresse Hr. Martin over: uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir i Juni Maaned 1827. Lorentzen i Aalborg fra Tøndern. 61. C. Bayer, Handelsgartner i Aalborg fra Lybech, No. Rbs. 62 F. H. C. Starcke i Dito fra Hamborg, 1 Søren Winkel i Aalborg fra Hamborg 33 63 Johanne Madame Meier i Dito fra Kjøbenhavn 24 2 H. Wigelsen & Sohn i Dito fra Kjøbenhavn 3 L. Kjellerup i Dito fra Diro24 Aalborg Postcomptoir, den 6te Juli 1827. Sørensen. Rbs. franes. franco. franco. franco.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Den nyeste Kornbill, som er foreslagen af Ministeriet, er antagen med Stemmeflerhed af Parliamentets tvende Huse og bliver til Lov, naar den faaer Kongens Sanction. Den indeholder, at "alt fremmed Korn, som allerede ligger under Kongens Laas eller som endnu inden 1ste Julii bliver oplagt" skal til enhver Tid indtil den 1ste Mai 1823. være tilladt at sælges til Forbrug i Landet mod Erlæggelse af en Told, som bestemmes efter Maalestokken af den nu tilbagetagne Kornbill." - Jkke engang Hertugen af Wellington opponerede.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
J Lordernes Hus indkom en Ansøgning fra Kirkeværgerne og Sognemændene i Sutton i Bedfordshire, om at deres Præst maatte sættes under Tiltale og giøres Emeritus paa Grund af hans skarnagtige Vandel, og Bispen af Lincoln, i hvis Stift Sutton er beliggende, understøttede bemeldte Ansøgning med tilføjet bemærkning, at i Provsteretter faaer Jngen nuomstunder hvad Ret er, og at den hele Kirkeret i England høiligen trænger til en Omkalfatring, da den nu er et purt Miskmask.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Sverrig. Stockholm, den 21de Junii. En ny og temmelig langvarig Tørke truer Sæden og Græsværten i Omegnen af Hovedstaden. Jgaar Middags, Kl. 2, havde vi en Varme af 25 1/2 Grad Reaumur i Skyggen, og idag er Varmen lige saa stærk, uden mindste Tegn til nogen Forandring i Luftens Temperatur.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Carlskrone, den 27de Maj. Misdæderne NiklasCarlson og Gustaf Carlson drive endnu deres Uvæsen her i Egnen, og man har uagtet de vedvarende Efterforskninger, Klapjagter og Vagthold, som hele Foraaret igjennem have været anstillede, endnu ikke kunnet gribe dem. Hele Egnen er næsten altid under Vaaben imod disse Fiender, hvilke det alligevel ved deres Aarvaagenhed og mange særskilte Tilholdsteder altid lykkes at undkomme, og imidlertid at opvække almindelig Frygt og Uro.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Blandinger. Ved de mange Opoffringer, som Geistligheden i Spanien, har gjort for at understøtte de Portugisiske Oprørere, har Erkebispen i Sevilla styrtet sig i en bundløs Gjæld, ikke mindre end 12 Tønder Guld, beregnet efter Danske Penge. Da hans Creditorer kom og fordrede Betaling og han ikke kunde slippe med at give Bodmeri i Bispegaarden, samt i Tiender og Kjøkken=Accidentser, søgte han hos Regeringen om Jndult, som blev ham bevilget paa fire Aar, saaledes at han i den Tid er fri for at betale Gjælden. En pensioneret Criminaldirectør Schwarze i Halle har tilskrevet Kongen af Saxen, at han agtede at gaae over fra Lutherdommen til Papisteriet og nedsætte sig i samme Konges Stater imod at erholde nogen Understøttelse; men Monarken lod tilstille ham hans Brev igjen med Betydning, at han aldrig maa understaae sig oftere at skrive ham til om Sligt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Det var den 25de Juni at den Russiske Flode skulde afseile fra Cronstadt, ifald ellers Vind og Veir vilde føje. - For dens Brug i Portsmouth, som den skal anløbe, er dertil kommet en stor Mængde Hollandske Ducater.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Jmellem Kongen af Spanien og Pavehoffet er i denne Tid stærk Spænding i Anledning af at Hans Hellighed har ansat Bisper og Erkebisper i de Sydamerikanske Stater, der endnu af Spanien ansees som dets Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
J Aaret 1825 led en Fransk Skipper, Hr. Lequin, Skibbrud i det Jndiske Ocean ved Crozet-Øerne, hvilke Jngen siden 1772, da de bleve opdagede, har besøgt; derfor har man ogsaa holdt deres Tilværelse for tvivlsom, saa at de slet ikke findes paa mange Søkort. Hr. Lequin og hans Mandskab maatte blive der i 18 Maaneder, indtil de endelig bleve opdagede af en Engelsk Hvalfiskefanger og bragte til det gode Haabs Forbjerg. J hine 18 Maaneder nærede de sig blot af de Amfibiers Æg og Kjød, der beboe disse øde Øer, hvilke i de 10 Maaneder af Aaret ere bedækkede med Snee, og slet ikke have nogen Vegetation. For at beskytte sig imod det strænge Klima klædte Hr. Lequin og hans Folk sig i Sølveskind. Captain Halles Sammenkomst med Napoleon. Bonaparte paa St. Helena, i August 1817. (Af Constables Miscellany.) Jntet kunde efter Ankomsten paa St. Helena saa aldeles fængsle min Opmærksomhed end at see den der sig opholdende Vidundermand Napoleon Bonaparte. Hvad Fordomme eller Meninger jeg ogsaa forud havde fattet i Henseende til hans Character, saa fortrængtes dog nu hver ældre Følelse ved den brændende Attraae efter at see en Mand, som har havt en saa mægtig Jn flydelse paa Menneskehedens Skjebne, og jeg steg i Land med en endnu aldrig forhen følt Beklemthed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Blandt andre Spørgsmaale var og det: om minFader var Medarbeider af Edingburgh Review. Nu omspurgte han nøie om mit førende Skibs Beskaffenhed, Størrelse o. s. v. Herpaa tang han, gjorde en let Compliment og ønskede mig en lykkelig Reise. Den store Ulighed jeg har fundet imellem Bonaparte og de Portraiter og Büster, jeg havde seet af ham, var mig meget paafaldende. Hans Ansigt syntes mig at være bredere, og hans Figur mere undersætsig end som i nogen af de Afbildninger, jeg havde seet. Hans Corpulence var ingenlunde paafaldende. Hans Kjød syntes netop at være fast og muskuløs. Jkke den mindste Rynke var at see hverken paa Panden eller i nogen anden Ansigtsdeel. Efter hans Udvortes at dømme var han fuldkommen sund paa Siel og Legeme. Det er ikke mueligt at tænke sig et Udtryk af større Mildhed, ja, af barnlig Ynde, som udtalte sig i hans Træk under hele Samtalen, Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Kjøbenhavn. At man opgraver Mynter og Statuer af Jorden er intet nyt, dette hører man ofte allevegne fra, men at Olie-Malerier graves op, hører nok blandt Sjældenheder. Jmidlertid er dog dette Tilfalde indtruffet, da man i Hellested, Præstegaard i Stevns Herred, ved at anlægge en Steenbro er truffen paa et lidet ovalt paa Kobber malet Maleri, forestillende en lærd eller geistlig Mand, der støtter sin høire Haand paa en Bog. Nogle troe, det muligt kunde være den bekjendte Peder Syv, der her var Sognepræst, og efter Costumet at dømme, er det malet i Kong Frederik den Tredies eller Begyndelsen af Kong Christian den Femtes Tid. Stykket er ej ilde malet; og temmelig vel concerveret, uagtet dets fugtige Leie. Muligt det, ved en Jldebrand, eller andet besynderligt Tilfælde, kan være tabt paa dette Sted og nedtraadt i Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
J en Tidspunkt, da Landmanden maa søge den Formindskelse i sine Jndtægter, som de lave Kornpriser foraarsage, erstattet ved Handelsplanters Dyrkning, fortjener Cichorieavl ogsaa at erindres. I Hertugdømmene har manCichoriefabriker i Flensborg, i Husum, i Kiel, i Altona, i Omegnen af Jtzeho, og i Glückstadt. Paa sidste Sted, har man ladet tørrede Rødder komme fra Tyskland. Maaskee ogsaa paa nogle af de andre Steder. Altona fik den første Cichoriefabrik i Aaret 1800. Det vides ikke, at nogen egentlige Cichoriefabriker have bestaaet i Danmark, men vel ere nogle Privilegier paa Kaffe=Surrogat=Fabriker i Aarene 1811, 1812, 1813 udstædte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
J Kridtmaneeren leveres tre Prøver, hvoraf det Stykke, som forestiller en Tyroler Gemsejæger meest behager Øiet; men Steentrykkeriet har leveret langt vigtigere Prøver paa den Fuldkommenhed, som det har opnaaet i denne Maneer, saaledes Prinds Frederiks og Prindsesse Wilhelmines o. Adm. Snedorffs Portraiter. (Den der i den lithographiske Kunst staaer paa et meget høit Trin, er Hr. Lieutenant Carl v. Henckel, Lithograph i den Kongelige Generalqvarteermesterstab- og Bestyrer for det lithographiske Konstinstitut. Prøver af denne sande Kunstners Arbeider henligge til Subscription hos hans Broder Hr. Premier=Lieutenant von Henckel heri Byen. De bestaae saavel af Portraiter, Landskaber, calligraphiske Tabeller især tjenlig til Skoler, architectoniske Arbeider m. fl. Ved at beskue hans Arbeider, maa man endogsaa kalde det paafaldende, at denne Kunst i saa faa Aar kunde gjøre saadanne Kæmpeskridt.) Malthe Conrad Bruun. (Født i Thye 1775, død i Paris den 13de Decbr. 1826.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Udtog af en større Biographie i Kjøbenhavnsposten. Vi haabe, at nogle korte Efterretninger om denne vor navnkundige Landsmand, der ikke har bidraget lidet til at udbrede det danske Navns Hæder i Udlandet, ei ville læses uden Jnteresse. Allerede i en Alder af 15 Aar (1790) kom han til Universitetet, hvor han, efter Faderens Bestemmelse, skulde tage theologisk Embedsexammen; men den unge Bruun fandt ikke dette Studium tiltrækkende for sig, og begyndte med den Utrættelighed, der fulgte han lige til Graven, tidligen at hellige sig de skjønne Videnskaber. Hans høie Følelse af Menneskets Værd, i Forening med alt for ungdommelig Forrighed, tillod ham ikke at holde sig indenfor de, just ikke snævre Grændser, der vare satte Skribenten i hiin lykkelige Trykkefrihedsperiode. Vækkeren, og Jerusalems Skomagers Reise til Maanen havde allerede bragt Malthe Bruun i Forbindelse med Generalfiskalen, og da han, formedelst Aristokratternes Catechismus, der udkom 1796, atter blev sat under dennes Tiltale, fandt han, dengang kun 21 Aar gammel, det raadeligst, at gjøre sig usynlig. Jmidlertid forandrede Omstændighederne sig; Bruun, fik 1797 kongelig Tilgivelse, og vendte tilbage til Danmark. J dette Aar udkom hans skjønne lyriske Digte: "Slaget ved Tripolis," og "Ode ved Bernstorffs Død, samt hans poetiske Forsøg. Men endnu inden dets Slutning udkom ogsaa "Fluesmækken, "Fortegnelse over en Deel Gods og Løsøre, o. s. v., "Forsvar for Meningsfriheden," der vare Forløbere for hans ) Tria juncta in uno," hvilket Skrift atter paadrog ham fiskalsk Action, og han maatte igjen flygte fra det Fædreland, hans Øie ei meere skulde see, men hvorved hans Hjerte stedse hang med dansk Trofasthed. Han drog nu først til Sverrig, og derfra til Hamborg. Udenlands skrev han: "Beviis, at i en monarkisk Stat Embeder ikke bør bortgives efter de Søgendes Duelighed", (trykt i Kbh. 1798), og nu anlagdes der Sag imod hans tre Skrifter: Aristocraternes Catechismus, Tria juncta in uno, og dette Sidste, og 1) Det bør ikke lades ubemærket, at det første Stykke i denne, af 3 Smaastykker bestaaende, Samling, er forfattet af daværende Cand theol, nuværende Amtsprovst, Ridder, Dannebrogsmand og Dr. theol. Mønster, der i denne Anledning har afgivet en Erklæring i lærde Eft.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Høiesteretsdom af 19de Decbr. 1800 lød: at Malthe Conrad Bruun skulde forvises Kongens Riger og Lande. Saavidt vi vide, var den dømte allerede den Gang i Paris, hvor han forblev til sin Død. Jmidlertid var hans Portrait udkommet her, (i Læsendes Aarbog, 1799, og derunder læses: "Rousseau ham Hjerte gav, Voltaire gav ham Vid.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Som dansk Skribent tier nu Malthe Bruun, og vi see ham nu optræde som Forfatter i det franske Sprog, hvilket han skrev med en saadan Correcthed, Kraft, og Afvexling, at selv indfødte Franskmænd kunde misunde ham denne Gave. Geographien blev nu hans Hovedstudium, og det er især hans udmærkede Værker i denne Videnskab, der have grundet hans Hæder. 1804 begyndte han i Forening med Mentelle at udgive: "la Göagraphie mathematique, physique & politique". 16 Bind i 800. J Aaret 1806 optoges han til Medredacteur af det, nu under Navn at Journal des Debats", bekjendte politiske Blad, hvori han især i en kjærnefuld Korthed leverede Alt hvad der angik fremmede (o: ikke franske) Stater, hvortil hans udbredte Sprogkundskaber kom ham særdeles til Nytte. - J Forbindelse med Hr. Cyries var han tillige Redacteur af: "Annales des Voyages, de la Geographie & de Histoire." Det Værk, der især bidrog til hans Navnkundighed, var: "Le Precis de la Geographie universelle." Kun 6 Bind ere udkomne, det 7de, der tillige skulde være det sidste, er næsten fuldført, og vil snart udkomme. J de sidste Maaneder af sit Liv, fuldendte han et Værk: "Dictionaire de la Geographie universelle, i eet Bind, der allerede tildeels er trykt, og som vil udkomme i Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
J Journal des Debats, 18de Decbr. f. A., læses en interessant Necrologie over ham, hvori han skildres som utrættelig i Arbeide, og kun Døden, lykkeligviis uden Kamp, kunde bringe Pennen til at falde af hans iiskolde Haand. Præsten Hr. Boissard holdt hans Ligtale, hvis ædle og rørende Simpelhed gjorde et levende Jndtryk paa den talrige Forsamling. Paa Kirkegaarden sagde Hr. Cyries og Hr. de la Renaudiere, General Secretair i det geographiske Selskab, ham det sidste Farvel. Af denne Sidstes Tale, der aandede den ømmeste Følelse, ville vi meddele et Par Ord. "Hans Børn staae forladte tilbage; de have ingen anden Arv end deres Faders Navn. Dette Navn har gjenlydt over det hele oplyste Europa. Den, som har det, modtog de berømteste Fremmedes Hylding. Han var paa eengang Danmark og Frankrigs Stolthed. Skulde dette Navn være uden Kraft for hans Børns Fremtid?
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Endnu nogle Ord og Malthe Bruun som Dansk Digter. Hvo vil nægte ham Plads iblandt disse, og hvo der blot kjender hans Niels Ebbesen, Tyran dræberen; hans: Slaget ved Tripolis, hans Ode ved Bernstorffs Død, vil nægte ham Plads blandt de forste danske lyriske Digtere? – Hvor udtaler ikke denne Danskhed sig af Slutningen af hans Niels Ebbesen! "Hvor er den Ædles Bautasteen? Hvad festligt Mindesqvad omtoner den; Hvad Høitids Kæmpedyst; O. Slaver, knav J tor hans Navn fremstamme: Omkring hans glemte Grav er tyst. Er den da slukt, for evig slukt den Flamme, Som brused i de Danskes frie Bryst? Du stolte Rad af Dydens, Kraftens Dage, Old, rig paa Farer, rig paa Frihed og paa Mænd, Til dia jeg gjennem Taarer seer tilbage: Naar smiller du til Nord igjen?" - Das Menschengeschlecht, auf seinem. gegenwartigen Standpunkter), ein Versuch von Dr. C. F. Schmidt Phiseldeck.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Etatsrath, Ritter vom Dannebrog u. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Kopenhagen 1827. Dette Værk overgaaer endnu i Jnteresse denne berømte Forfatters tidligere Arbeider, da det berører alle Menneskehedens vigtigste Anliggender. Efterat have anført de Farer, der true det physiske Liv, som Betingelse for al Virken, og de hidtil udfundne Forebyggelsesmidler mod disse, gaaer han over til Jndskrænkningerne i den personlige og borgerlige Frihed: Religionstvang, Forfølgelse for politiske Meninger, Formynderskab i Henseende til Nydelser, Fængselsvæsen, Slaveri, Livegenskab o. s. v. og betragter derfra den offentlige, eller politiske Frihed, som Garantie for den borgerlige; endeligen kaster han et Blik paa Menneskehedens fremtidige Udvikling, i det han gaaer ud fra den Yttring: Sønnen maa ikke blive staaende paa den Forhøining, Faderen har opført, men gjøre den høiere, at Børnebørnene kunne have en videre Udsigt og omfatte en større Synskreds.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Denne mærkværdige Retssag er bedst fremstillet i Dr. Bischofs Skrift: "P. A. Fonk und Chr. Hamacher, deren Richter und die Riesen=Assisen zu Trier.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Dresden 1823. Det er et sørgeligt Tidens Tegn, at Selvmord, især i de store Hovedstæder, vistnok især en følge af Mangel paa Religiøsitet, tiltager i et frygteligt Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Efter den Berlinske Læges, Dr. Caspars, medicinske Statistik var der i Aarene 1788-1797 i Berlin kun en Selvmorder iblandt 1000 Døde; 1797-1808 var der allerede en Selvmorder blandt 600; og fra 1813 -1822 en Selvmorder blandt 100.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Angaaende Straffene for Selvmord yttrer SchmidtPhiseldeck sig saaledes: "Selvmorderen giver Slip paa ethvert Forhold, som har sit Udspring af Selskabs=Foreningen; der gives ingen Lov eller Ret for ham herneden, og hans Gierning hører under den evige Retfærdighed for hvis Domstol han indstiller sig. Meget ubeføiet have derfor de jordiske Domstole ved vanærende Skikke villet straffe de afsjelede Liig, over hvilke ingen Dom kan fældes, og hvis Gierning ofte har havt sit Ophav i saadanne Mangler i de selskabelige Jndretninger, som det geraader den borgerlige Organisation til Skam, ikke at have afhjulpet. Paa disse Mangler rette Statsstyrelsen sit Øie og vende det bort fra det ulykkelige Offer, som er lige fjernet fra menneskelig Ære og Skændsel, og som Klogskab og offentlig Velanstændighed byder i muligste Stilhed at lade forsvinde fra Jordens Aasyn".(Flere Udtog af benævnte Værk skal vorde meddeelte.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
Om Seiladsen ved Damp.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-12
(Meddeelt.)¬