Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-01-07
Den i denne Tid arresterede Fanatiker, Hans Nielsen Hauge, er et af de Mennesker, der altid ville blive mærkværdige i den menneskelige Aandsforvildelses Annaler. Jkke blot Egennytte, men naturlig Tilbøielighed til Sværmerie er i Almindelighed Drivefjederen til saadanne Sectstifteres Foretagender. Hauge er, som man allerede eengang tilforn har meldt i dette Blad, født og opdragen i Smaalehenes Amt i Aggershuusstift. Som Stifter af de saakaldte Bøigdeprædicanter, hvis Sværmerie er noksom bekjendt, har han fortræffeligen vidst at benytte sig af sin simple Byrd, og Ordet Bondesøn findes paa alle de sværmerske Skrivter, han har udgivet. Førend han gav sig til at være Apostel, var han en Stodder, men hans nye Kald har gjort ham til en meget velhavende Mand. Han er ikke ældre end 34 Aar, og allerede i Aaret 1800 fandt han sin Regning ved, ledsaget af een af sine Tilhængere, at gjøre en bekostelig Reise til Kjøbenhavn, for der personlig at lade trykke adskillige af sine Skrivter. Af eet af disse, som han har kaldet: den christelige Lære, forfattet over Evangelierne og Epistlerne &c. 1800, 57 Ark stort i 8vo, blev der først trykt 3000 og strax derpaa 5000 Exemplarer, – altsaa i alt 8000. De ere et Par Gange blevne offentlig anmeldte til Salg, men da intet blev afsat her i Staden, saa tog Udgiveren som Forlægger hele Oplaget til sig, og forstod ret godt at skaffe sine Producter Afsætning blandt endeel af Norges forblindede Almue. De indeholde ikke allene mange skadelige religiense Meninger, men endog Jnjurier mod hele Stænder i Staten og Landets Øvrighed. J øvrigt ere de Frugterne af den meest forvirrede Hjerne og den største Vankundighed. Men Hauge, som har en god naturlig Forstand, kjendte sine Tilhængeres Smag og vidste, hvilke Rætter han skulde byde dem. Til at betale Bogtrykkerlønnen for de Skrivter, han lod trykke her i Staden, skal, foruden adskillige ikke ubetydelige Bidrag fra een og anden blandt Norges eenfoldige Almue, især en hellig Jomfru ved Navn Boes have bidraget en Sum af 1000 Rdlr., og han skal desuden, efter Sigende, have arvet efter hende 5000 Rdlr., som hun i sin hellige Jver troede at burde testamentere ham. Den Sæd til Sværmerie og Fanatisme, han udstrøede ved sine Skrivter, blev saaledes til en sand Guldager for ham. Man kan imidlertid ikke negte, at han so anvendte sine syndig fortjente Penge til at befordre Arbeidsomhed og Vindskibelighed paa forskjellige Steder i Norge. Jkke langt fra Eger har han ved Dramselven anlagt en Papiir mølle, en Grynmølle og et Saugværk. Paa en forhen øde Strækning staaer der nu ved hans Flid omtrent tyve Huse, som for det meste beboes af Folk, der høre til hans Værker. Han har ogsaa nogle Jagter, som seile paa Nordlandene og drive Fiskehandel. Trykkeriet i Christiansand skal, som Rygtet siger, tilhøre ham, og man vil paastaae, at der er blevet søgt om Privilegium for dette Trykkerie, men at det til Ære for vedkommende Collegium er blevet afslaaet. Jmidlertid drives ikke alle hans Værker under hans Navn. Provst Steenbok i Norge skal, efter Sigende, være den, der kraftigst har modsat sig denne skadelige Sværmers Raserie. Han har allerede adskillige Gange været heftet, og istedet for juridiske Argumenter betiener han sig gjerne af bibelske Sprog, a. J hans sidst trykte Hyrdebrev til hans Tilhængere røbede han allerede nogen Frygt for at blive arresteret. Paa hans Eiendomme er der nu, som bekjendt, lagt Beslag, og han selv sidder i Arrest. Udfaldet af hans Sag blive, hvorledes det end vil, saa har man dog største Grund til at haabe, at Norges Almue vil blive befriet fra denne skadelige Apostels Sværmerie, og at man saa meget som mueligt vil sørge for, ogsaa at sætte Grændser for de Misbrug, hans Haandlangere kunne gjøre sig skyldige i. Hr. Kjerstrups seneste Forsømed hans Luftballon.