JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Den af sine Romaner fordeelagtig bekjendte Justitscommissarius van der Velde er d. 6te f. M. død i Breslau af Vatersot, og ved hans Hedengang have de elegante Journaler og Tids blade, ikke blot i Tydskland, men selv i Danmark, tabt en vigtig Støtte og Forsørger. J Svensk Litteratur=Tidning f. 1 April 1823 udlader en Konstdommer sig over denne Forfatter, paa følgende Maade. Blandt Tydsklands indenlandske Romanforfattere gjør i denne Tid van der Velde meest Opsigt. Ref. har foruden hans i Graffs Journal paabegyndte Roman, Arved Gyllenstierna, læst tre af hans sidste Romaner: Der Maltheser, der Lichtensteiner og die Wiedertaufer, udgjørende, 89 Deel af denne Forfatters sammtliche Wercke, hvilke allesammen i faa Aar ere udkomne. De første tre Bind indeholde die Erzstufen, det 4de Prinz Friedrich, de 57de de Croberung von Mexico. De støtte sig alle paa en historisk Grund og røbe et, om ei grundigt, saa dog sindrigt, Studium af de Tider, som fremstilles. J Plan og Stiil savnes ikke Talent, men man mærker overalt i Behandlingen den Flygtighed, hvortil en Mode forfatter saa let forledes. – J No. 17 af samme Literatur-Tidende kaldes, i en Recension over Graffs Journal, van der Veldes Arved Gyllenstierna en romantisk Beretning, som er udført i flygtige Contourer, men i en temmelig pikant Maneer. Den har Udseende af, siger Rec., at staae paa historisk Grund. Skade er det derfor, at den ikke udholder nogen strængere Drøftelse. Allerede Helten Arved Gyllenstjerne har ei været til. Kongel. Raad, Greve Nils Gyllenstjern, der opgives som hans Fader, havde ingen Søn. Forf. viser ellers, at han med Flid har studeret den svenske Historie og læst Beskrivelsen over Stokholm, hvor Scenen for det meste er henlagt. Alligevel kunde ei Arved Gyllenstjerne i Aaret 1718 ride forbi Gustaf 1ste Statue paa Ridderhuustorvet, da denne Billedstøtte blev opreist over et halvt Aarhundrede derefter. Forf. lader, om Rec. ikke bedrager sig (nei, han bedrager sig ikke, men den Graffske Journal bedrager ham, ved at udelade Forfatterens Navn, til at være var der Velde, ikke uden Talent, men af alt for stor Flygtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Et engelsk Skib, der seilede til Port Yackson i Nyholland, besøgte i Forbiseilingen Øen Ducie. Kort efter at have løsnet et Canonskud kom tre Mand, som man havde efterladt der, ud af Skoven, Chaloupen blev udsendt for at afhente dem, og bragte dem ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Det synes nu, som man i Europa begynder at pønse paa Midler til at gjenoplive Handelen, der længe har ligget paa det Yderste i de fleste Stater, naar undtages Engelland, hvor den besynderligt nok, har naaet sin største Flor, medens man i adskillige andre Lande troer, blot at kunne ophielpe den ovenfra ved dræbende Laugstvang og nedenfra ved intolerant Laugsnid. J Nederlandene danner der sig nu et Handelsselskab, hvortil der paa een Dag var tegnet 73 Mill. Gylden, hvoraf man dog kun kan modtage 12 Mill. Maaskee dette, naar Exemplet finder Efterlignelse i andre Lande, kan give Statspapirhandelen sit Banesaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
J Eriksborg Kirke i Sverrig gjemmes et høist mærkværdigt Reliquieskriin. Det er af Egetræ, beklædt med ganske fiin valset Kobber, med Helgenbilleder og Jndskrifter omkring Overdelen, hvori de der gjemte Helgenes Reliquier opregnes. Det er blevet beskrevet paa et halvt Ark i 4to, med tilhørende Kobberplader, af Assessor C. C. Montan. I Upsal Domkirke findes et gammelt Afladsskriin af næsten samme Beskaffenhed, af forgyldt emailleret Kobber med Figurer, som antages at være af Græsk Byzantinsk Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
J Frankrig lever nu i Canton Oletto i Escaro en Kone, ved Navn Maria Bennet, der er født d. 26 Jan. 1714. Hun er endnu fuldkommen sund, og i Besiddelse af alle sine Sandser. Men - hvad der er endnu mærkeligere i Nordamerica skal der leve et Ægtevar, der har været gift i 100 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
J et lidet Skrift, om den nuværende Tilstand af Sukkerfabricationen i Tydskland, især med Hensyn til Runkel- og Sukkerroer a., viser Forf., J. H. F. Lohmann, at 5000 Str. Runkeltoer give 139 Ctr. 22 1/2 Pd. Rørsukker, og lige saa megen Syrup med en reen Gevinst af 1322 Rdlr. 9 Sr. 4 Pf. i Gjennemsnit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
fire Aar ere i Althaldensleden forarbeidede 26265. Centner Runkelroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 97 1/2 a 98. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 103 Rbdlr. r. S. eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98 1/2. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligat. ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 2/2. - Svenske Sedler 58. - Asiatiske Actier 95.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 41. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Maji 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Skrivelse fra Degnen i Hummeltoft, angaaende Konstudstillingen. Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Under mit Ophold i Kjøbenhavn har jeg udarbeidet en critisk Vurdering af de udstillede Konstværker, hvori jeg roser alle, thi Roes mishager Ingen, Daddel støder Alle; ved den første kjøber man sig Venner, ved den sidste Fjender, og da, efter den gamle Regel: een Fiende er for mange og tusinde Venner for faa, saa fandt jeg det rigtigst, især i vore Dage, at følge den rosende Vei, thi derved kan jeg i det Høieste kun støde dem for Hovedet, der ikke faae Ros nok. Men en saadan Vrede sætter sig dog efterhaanden, da derimod den Harme, der opstaaer af et eneste dadlende Ord, er en græsk Jld, der aldrig slukkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Hvad nu min Competence angaaer til at bedømme Konstsager, saa behøvedes der vel for en saadan mindst noget Beviis nu omstunder, da Folk fødes som Konstdommere, og den ringeste af alle Konster synes at være den Konst, at bedømme Konsten, men min personlige Stilling, som Skolemester og Kirkesanger paa Landet, sætter mig istand til, bedre end saa mangen Anden, at bedømme Konstværker. De historisk mythologiske Malerier maa jeg, som en studere Mand, der kjender den romerskegræske Gude eller rettere Fabellære paa mine Fingre, bedste kunne tale om. Landskaber er noget, jeg kjender af Naturen, ei blot af Bøger. Dyrestykker høre just for mit Forum, da jeg selv lægger Heste til, og har baade Stude, Køer og Faar og Sviin. Blomster- og Kjøkkenstykker maa jo nok jeg kunne bedømme, der selv er Haugedyrker og har faaet Landhuusholdningsselskabets Præmie for et Haugeanlæg. Kirkebygninger, saavel indvendig og udvendig fra, kan ingen nøiere kiende end jeg, der, saa at sige, lever mere i, end uden for Kirken. Men uagtet almin indvortes Competence, saa indseer jeg dog ret vel, at Tordommen er imod mig. Mine Fjender ville strax raabe: hvad vil den Ludimagister, den Skolepedant, den Peer Bræger give sig af med at være Konstdommer. Men jeg lader dem snakke og skraale saa længe de vil; det gjøre Andre og befinde sig vel derved. Desuden har jeg nu foresat mig at skrive Noget, for dog eengang at vise Verden, at Degnen i Hummeltoft maaskee var skabt til noget Bedre, end til at være Skoleregent i et snart sammenstyrtende Skolehuus, hvor Oplysningen er saastor, at den falder var force ind igjennem Tag og Vægge. Men en Mand i min Stilling har Ondt ved at udmærke sig ved Pennen i vore Dage. Hvad skal man skrive om, Pengevæsenet? De, som have Penge, gide intet læse, og de, som gide læse, have ingen Penge. Om Statsforbedringer, Staterne synes jo at have naaet al den Forbedring, de behøve, af Folk have de alle flere end de skjøtte om, af Sølv saa meget, at samme kunne tilbyde en Udbetaling. af et Par Tusind Millioner, som om det var en Snees Daler. Om Krig, Vi have jo den evige Fred for Døren. Om Byrdsfortrin og Privilegier, Begge have jo aldrig blomstret skjonnere end netop nu. Om Oplysning, Alt er jo saa lyst og klart, at man ordentlig trænger til lidt Mystirisme og Jesuitisme, for at dæmpe det alt for blændende Lys. Hvad skal altsaa en stakkels Forfatter skrive om i en saa fuldkommen og raffineret Periode? Det eneste, der bliver tilbage for ham, naar han vil være juridisk og critisk sikker, ere Konstbedømmelser. Paa denne Mark staaer det ham endnu frit for, at tumle sig, og det er derfor ogsaa den, jeg har valgt mig. Mere næste Gang. Deres hengivne Rasmus Rasmussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Indenlandske Efterretninger. I denne Tid foretages en Hovedreparation med Vandspringet paa Gammeltorv, og i dette Øiemed er det heel omkring blevet omgivet med et Plankeværk. Paa Foden læses Udhuggen Civ. 1609. C. 1634. Fr. 1724. CII 1783. Dette betyder, at Vandspringet, er anlagt 1609 af Christian IV. og istandsat 1634 - 1724 - 1783. Det var oprindeligen en stor Brønd, som blev indvendig beklædt med hugne Stene og færsk Vand indledet deri. J en gammel haandskreven Dagbog hedder det under 16 Nov. 1609: "Posten paa Gammeltorv blev færdig." - Den Figur med et Barn i Haanden, hvoraf Vandet udspringer, forestiller Kjerligheden eller Barmhiertigheden, og er uden Tvivl fra Frederik den Fjerdes Tid; Jernrækværket blev først bekostet af samme Konge, men ved Forandringen 1783 kom et smukkere og smagfuldere i dets Sted. Endnu i N. Jon ges Tid (1779) pleiede en Vægter at holde Vagt ved dette Rækværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Efter en Provindsialavis har i No. 39 af Skilderiet været anført, at til Opførelse paa det Kgl. Theater var antaget: Svend Grathe af en Unævnt og Johanne Grey af St. St. Blicher. Anmeld, kan i den Anledning fra paalidelig Haand forsikkre, at begge disse Stykker, endnu ikke ere antagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Den i disse Dage paa det Kongel. Theater opførte ny Opera Alma, af Prof. Kruse, finder ingen god Modtagelse. Ved Opførelsen i Tirsdags Aftes lod endog nogle enkelte Piber sig høre, hvilket hos Mange opvakte billig Jndignation, da hverken Stykket eller Musiken fortjener en saadan Behandling. Denne Opera, som hører til de saakaldte Tryllestykker, er rigtig nok for indviklet, for ei at sige uforstaaelig, og i Musiken findes, uagtet den er ret smukt sammensat, hverken noget egentligt Nyt eller Indtrykgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Det synes, som faste Eiendomme i Kjøbenhavn begynde at reise sig noget i Prisen og at søges mere, end hidtil har været Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Man anseer dette deels for en Virkning af Obligationernes Stigen, hvorved nu ingen høiere Rente end 5 pC. deraf kan udbringes, deels af Opsigelsen af 4 pC. Bankobligationer, hvis Beløb anslaaes til 700,000 Rbd., og hvilken betydelige Capital nu bliver ledig til Terminen. Hvad iøvrigt Eiendommens Priis i Kjøbenhavn angaaer, da ere de i Almindelighed ikke saa lave, som man af de i Aviserne anmeldte Auctions priser skulde formode, thi der anfører man sædvanligen kun den Priis, som Tilslaget er skeet til, men ikke de paa Eiendommen resterende Prioritets=Afdrag, Skatter, Renter o. s. v., som stundom ere meget betydelige. Ofte sælges ogsaa et Sted, første Prioritet uberegnet, uden at dette anmærkes i Aviserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
I Anledning af Hendes Kongel. Høihed Prindsesse Wilhelmines Confirmation i Søndags var Frederiksberg Slotscapel paa det smagfuldeste decoreret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
J Torsdags Eftermiddags Kl. 5 opkom et stærkt Hagelveir, hvorved nogle Tordenskrald hørtes. Tordenen skal have slaaet ned i en Gaard i Glostrup, 1 1/2 Mile fra Kjøbenhavn, hvorved Gaarden lagdes i Aske og tre Heste brændte. Mærkeligt er det, at det, uagtet denne Torden, var saa koldt i Luften, at man om Morgenen saae Rendestenene belagte med en Jsskorpe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
En ret smuk Besætning til en Damekjole koster nu hos Modehandlerne i Kjøbenhavn 100 Rbdlr. og et Sæt ret smukke Fjedre til en Damehat ligesaa meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
J Aalborg Avis læses en Taksigelse fra 20 af denne Byes Jndbyggere til Hr. Stephansen for den Glæde, hvormed de have bivaanet den sidste Examen i hans Skole, ved at see den heldige Fremgang, deres Børn have gjort. Et saadant Exempel fortjener saa meget større Opmærksomhed, som i mange andre Skoler uden for Aalborg Forældre have mere Aarsag til at sørge end glædes ved Skoleexamens Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Byfogden i Viborg har ladet bekjendtgjøre, at ingen Billard-, Vertshuus= eller Kroholder maa lade Gjæster hensidde hos sig længer end til Kl. 11 om Aftenen, Markedstiderne undtagne, og at de ikke maa tilstede Mennesker, som ere under 18 Aar, Adgang til deres Huse, med mindre de ere i Følge med deres Foresatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
J Svendborg er i denne Tid opdaget et for 9 Aar siden, ved Giftblanding begaaet Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
En Slagter var forlovet med en Enke, der havde et Barn paa 3 Aar. Deres forestaaende Ægteskab er lyst af Prædikestolen, og imidlertid kommer han i Bekjendtskab med et andet Fruentimmer, en givt Kone, og for at blive den Første qvit fatte de den ulyksalige Beslutning at forgive denne. Hendes Søn, som nu er 12 paa 13 Aar, maa have hørt noget ymte om hans Moders Dødsaarsag, og skal have bragt Øvrigheden paa Spor af Undersøgelse, og begge Forbrydere have allerede tilstaaet Gjerningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Viborg, d. 17 Maj. Det Steinerske Skuespillerselskab har en 5 Uger opholdt sig her og givet Forestillinger, der, uagtet de ikke meget talrig besøgtes hver Gang, som Pengevæsenets Aftagen byder Enhver, dog ikke hindrede det fra, med Konstflid at give endeel fortrinlige Stykker, hvoriblandt Christian den Fjerdes Dom, Jutta og Jøden Scheva, hvori den gamle Hr. Gørbing Franck mesterlig gav Schevas Rolle og fremsagde en saare mild riimfri Epilog i samme Aand, som hans ædle Rolle var. Flere gode Stykker, saasom: Schillers Røvere, Benjowskys Sammensværgelse, o. s. v., give de i de 2 næste Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Hr. Friedrich Jerwitz, Theatermaler fra Leipzig, foreviser i denne Tid her i Kjøbenhavn et optisk Panorama og Diaphanorama. Prospecterne bestaae af Slaget ved Leipzig; Staden, Bern; Zürich; Vevan ved Genfersøen; Gent; Slottet Chillon ved Genfersøe; Visenay ved Genfersøe; Habsburg ved Vierwaldter Sø, det Indere af Lateran Kirken i Rom, en Bivouak ved Leipzig 1815, St. Peterskirke i Rom; London med Blackfriarsbroen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Vi have allerede i No. 37 af Skilderiet. foreløbigen anmeldt M. F. Arendts Død. J Literaturtidenden No. 20 læses nu en udførlig Biographie af denne, baade i psychologisk og liserarisk Henseende høist mærkværdige Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Da Skilderiet kommer, saavel i som uden for Danmark, i Kredse, hvor Literaturtidenden maaskee ikke altid læses, saa tillader man sig her at anføre denne Biographie, som intet Udtog taaler: Den under Navn af vandrende Antiqvar bekjendte, Martin Friderich Arendt blev født omtrent 1769 i Altona, hvor han erholdt sin Dannelse i Gymnasiet. Efter at have studeret i Göttingen og siden i Strasborg, hvorfra han havde medbragt et Vidnesbyrd fra Prof. Herman om fortrinlige naturhistoriske Kundskaber, foretog han en Fodreise gjennem Frankerig, Schweitz, Tydskland og Jtalien fra 1794-1796. Paa denne Reise var han bleven bekjendt med en stor Deel af Europas Botanikere, og havde samlet Frø i Paris, Altorf, Bellinzoni, Wien og de fleste af Tydsklands berømte Hauger. 1797 i Januar blev han, efter Anbefaling fra Hs. Excellence Grev Reventlau, ansat som overcomplet Elev ved den botaniske Hauge i Kjøbenhavn; men i den practiske Haugedyrkning var han ukyndig, havde heller ikke megen Lyst dertil. Forkjerligheden for Oldgranskning yttrede sig allerede den Gang hos ham. J en skingrende Frost stod han hele Timer paa Universitetsbibliotheket foran Skabene, der gjemte de arnæmagnæanske Samlinger, for at besee det ene Haandskrift efter det andet. Kammerherre,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Suhm har fortalt, at Arendt var kommen til ham, for at udbede sig litterairisk Veiledning til at studere Nordens Oldsager og at han med Forundring havde hørt, at det unge Menneske havde læst alle de Værker, han nævnede ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
J det femtende Aarhundrede vare Rubiner ofte Gange høiere af Værdie end Diamanter, næst dem agtedes Smaragder meest, derpaa Saphyrer og til sidste Rang hørte Diamanter. Karfunkel kaldte man hver Steen, der lyser i Mørke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Snedkeren Bonjour i Paris forfærdiger en Stue, som han kalder stue ligneux, hvormed han paa en stuffende Maade efterligner alle Træsorter, saavelsom Granit, Jaspis, Porphyr og andre Marmorarter. Den modstaaer Guidning og Veirligets Jndtryk og bruges til at belægge Mobler og beklæde Vægge. Den trækker sig saa stærkt ind i Træet, at den ikke mere kan stilles derfra. En Anden forfærdiger Steen par (carton pierre), der kan bruges til alle Slags architectoniske Zirater, Candalabre og til Afstøbninger af plastiske Konstværker. Den er billigere end Træ og varigere end Gibs. Opfindelsen er imidlertid ikke ny, men kun fornyet; thi i Louvres har man fundet Platfonds, forfærdigede for 180 Aar, og som ere prydede med Steenpap, der ikke have liidt mindste Beskadigelse. (Ordet Carton kommer egentligen af det Jtalienske Carte, Papir, altsaaCarton pierre, Steenpapir. Det synes at være det samme som Papier mache, der tilberedes af Papirstrimler, som koges i Vand, stødes i en Morter, indtil de ere blevne et Slags Deig, hvorpaa de koges i en Opløsning af Gummiarabicum, for at gives Seihed. Af denne Materie ere de to skjønne Figurer i Kjøbenhavns Skuespilhuus: Melpomene og Thalia, der ved første Øjekast synes at være af Marmor, og som uden Tvivl ere ligesaa gamle som Theaterbygningen, nemlig 76 Aar.)J en Afhandling om Ligetallet af Kjønnene i Mennesteslægten, et Bidrag til Tingenes høiere Orden i Naturen, af Huseland, viser den berømte Forfatter: at hos Dyrene, efter Reglen, Qvindekjønnet i Tal har en betydelig Overvægt over det mandlige. Hos Menneskeslægten viser ved Fødselen sig et lidet Overskud af det mandlige Kjøn over det qvindelige, omtrent i Forhold af 2120, men hvilket Overskud allerede, førend det 14de Aar ophæver sig igjen, og opretter en fuldkommen Lighed, af Kjønnene. Dette bestemte Forhold er udbredt over hele Jorden og i alle Himmelegne det samme. Hos enkelte Familier vier der sig intet Spor deraf; hos adskillige Familier, der boe sammen, kommer det allerede frem igjen efter en Række af 10 til 16 Aar. Ved Masser af 10,000 Mennesker hvert Aar, ved Masser af 100,000 Mennesker hver Maaned, ved 10 Millioner hver Dag. Uligheden i de Fødtes mindre Tal hæves med Tiden, hos samtidige Fødsler ved Mængden, saa at tilsidst altid Grundforholdet fremkommer igjen. Til Grund ligger altsaa en Lov, der er bunden til Tid og Rum tillige; thi uden det sidste vilde den lige Fordeling af begge Kjøn, i hver Punkt af Jorden, blive umulig, og denne Lov ligger høiere end Jordphysikens Love, og vidner om en Tingenes høiere Orden i Naturen. Det barnlige Sind kalder det Forsyn. Ogsaa beviser det tillige Hensigtsmæssigheden af Monogamle og Ægteskabernes Hellighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 97 1/2 a 98. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. eller 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. 97. Obligat. ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/4. - Svenske Sedler 58. - Asiatiske Actier 95 a 96. Jndfald. En Dag, da man i Paris gav Alceste af Gluck, raabte en Tilskuer paa Parterret: "Ak, Jomfru le Vasseur, De sønderslider mine Øren! Hans Nabo svarede: "ak, min Herre, hvilken Lykke, om det er for at give Dem andre."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 42. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 Maji 1824. Sommeren i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Vor Hovedstad forandrer, ligesom de fleste Residentser, ved Sommerens Nærmelse, ganske sin Skikkelse. Den lange nordiske Vinter, som i det mindste kan regnes for otte Maaneder, holder Alle indsluttede indenfor Stadens Volde, ligesom Bierne i en stor Kube, hver i sin Celle; men neppe smille Foraarssolens første Straaler, førend Enhver, som kun nogenlunde seer sig istand dertil, flyver ud af sin Celle og søger at suge Honning af de talløse Blomster, Sommeren medbringer. De Rige og alle de, der besidde Landeiendomme, tage ud paa Landet, og den, som selv ingen Eiendom besidder, søger i det mindste at leie sig et Par Værelser i en Omkreds af 1 eller 1 1/2 Mile om Hovedstaden, for, naar han har Leilighed dertil, at nyde Landlivets Behageligheder. Anledning til et saadant Ophold paa Landet, hvortil endog Vesterbro og Frederiksberg regnes, finder man let. Krympede end Manden sig nok saa meget ved at rykke ud med de dertil fornødne Penge, saa maa han dog omsider beqvemme sig dertil, naar en Æskulap erklærer, at paa ingen bedre Maade Fruens Vapeurs, eller den lille Fritz's engelske Syge, eller Frøkenens Trangbrystighed kan cureres. Man bryder da op med hele Familien, trækker ud til een af Broerne eller Frederiksberg, lægger i Begyndelsen endog i Kakkelovnen, indsvøber sig ofte i Juni Maaned i Frakker og bedækker sig med Pilgrime, bestormes af Fremmede, som man ikke har seet eller hørt noget til hele Vinteren igjennem, og dette kalder man da at ligge paa Landet. Massen af Indbyggerne bliver naturligviis hjemme, deels fordi den ikke uden stor Vanskelighed kan i adskillige Dage, mindre i adskillige Uger, forlade Hjemmet, deels fordi den ubetydeligste Leilighed uden for Hovedstaden betales forholdsviis dyrere, end i samme. Ligesom mange Fornemme og Rige reise til Provindserne og til udenlandske Sundheds bade, saaledes gjøre de Tilbageblevne Vandringer, til Vogns, Hest og Fods, til Kirsten Piils Kilde, hvori der, naar man vilde tage Jndbildningen til Reisecammerat, maaskee stundom kunde findes ligesaa stor Lægekraft, som i mange tydske, i alle Tidender udbassunede Sundhedsbrønde, og hvis mineralske Bestanddele maaskee ikke ere færre, end adskillige af hines. De, som enten Pengene ikke tillade at kjøre, eller Fødderne at gaae, eller som overalt mangle Tid og Lyst at vandre til Dyrehaugen og Charlottenlund, holde sig til Rosenborg Hauge, Volden og Frederiksberg Hauge. Naar Veiret om Søndagen er skjønt, seer Kjøbenhavn ud, som om dets Befolkning var uddød. Fleerheden af dem, som ikke ere komne ud til Dyrehaugen og andre, i det mindste en Miil fra Staden liggende, Steder, strømme ud til Frederiksberg, Hauge, men selv denne er temmelig tom i den hele saakaldte Dyrehaugetid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
De egentlige Skuespil ophøre med Mai Maaned, og saa begierlig man er efter dem om Vinteren, saa ligegyldig er man mod dem om Sommeren. Man har adskillige Gange forsøgt at give Sommerforestillinger, men med al den Anstrængelse, der gjordes, havdes dog sjeldent fuldt Huus. Udenlands besøges Skuespillet ligesaa vel om Sommeren, som om Vinteren; men i Kjøbenhavn ligner det en Kakkelovn, som man holder overordentligen af om Vinteren, men som man neppe gider see paa om Sommeren. Hvert. Land har sin Skik. Ligesom Skuespillet flye ogsaa Klubberne om Sommeren Hovedstaden. Med den første Lærke, der lader sig høre, med den første Viol, der lader sig see, bryde de op med Pik og Pak J det halv vinterlige Veir begynder den heel sommerlige Conversation i Sommerværelserne.