JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-02-11
Sidstleden 9de hujus har nogle Lodser udi aaben Søe, noget over 2 Mile fra Lindersnæs, fundet et Tremastet Skib, aldeles fiunket og flydende paa sin indehavende Træelast=Ladning, som af Skipper og Mandskab befandtes at være forladt; dette Skib, som til Ladestædet Fahrsund i Lister Amt er foranstalte. henbragt, under Commission af Hr. Jochum Brinch Lund, befindes i Følge de derudi forefundne Papirer, hvoriblandt en Journal, at være hiemmehørende i London, commanderet af Capit. Antonie Buch fra Witbye, afgaaen sidst fra Memel, og destineret til London, samt dets Navn at være Libertha, ligesom det og at Journalen videre oplyses, at samme den foregaaende 7de ej har været i Høyde af Lindersnæs, men da intet videre denne Journal findes skreven, sluttes, at Skibet i sin slette Tilstand er bleven forladt af Mandskabet, som i en medtagen Baad formodentlig har søgt at frelse Livet. Eyerne behage selv eller ved Fuldmægtig, inden Aar og Dag fra Strandings Dato for mig at fremkomme med saadan Legitimation, der beviser, at de ere rette Eyere til benævnte Vrag med Ladning, da de ellers maae vente at have forbrudt deres Ret. Christiansand, den 20de Decbr. P. Holm, Etatsraad og Amtmand over Lister og Mandals Amter. Anlediget af et, til min Fornærmelse, Vanære og Credits El Spilde udspredet Rygte, finder jeg mig herved nødsaget offentlig 3de gange efter hinanden, at indkalde samtlige mine Creditorer, at møde selv eller ved Commissionairs, i mit Huus heri Christiania hvilken Dag og Time de selv for godt befinder, for der og da, strax paa Stedet for enhver lovlig Fordring at modtage contant Betaling. Christiania, den 29de Januar. 1785. Erasmus Dybwad. Kiøbmand paa Stædet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-02-14
En Kongelig Spansk Officeers Skrivelse fra Port Mahon, den 20de December 1784.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Don Barcelo ventes her med en Flode af 17 Krigskibe og et Regiment til Forstærkning, da vor Garnison ved et befrygtende Angreb af Algiererne kun bestaaer af 100 Dragoner af mit Regiment og 60 Artillerister. Vor Commandant, Grev Cifuentes, gjør de beste Forsvarsanstalter, og Øens Jndbyggere, ja endog Fruentimrene have tilbudet deres Formue, Vaaben, Munition og Person til Religionens, Kronens og Fædrenelandets Forsvar. J alle Bugter og Havne ved vor Øe opkastes Batterier og plantes Kanoner. Man anlægger Brystværn, og Øens bevæbnede Jndvaanere arbeide paa 2de Circumvallations=Linier, hvoraf den ene skal gaae fra det forrige Fort St. Philip lige til den saa kaldte St. Johannishave. Paa forskiellige Poster ere allerede 100 Kanoner blevne opførte, og vor Havn skal blive tilsluttet med en svær Kiæde, hvorpaa der i nærværende Tiid arbeides. Alting vil med Guds Hielp gaae got, i Særdeleshed, dersom Don Barcelankommer til rette Tiid.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Maltha, den 3die Januarii. Tvende af vore Fregatter, som ere udløbne for at krydse imod de barbariske Søerøvere, skulle og begive sig til Mar stilles, for sammestæds at indtage Hr. Souffren, som i nogen Tiid vil opholde sig paa vor Øe. Bemeldte Admiral har sendt hertil 50 Jndianere, Mænd og Qvinder, for at anlægge her en Netteldugs=Fabrik.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Lissabon, den 4de Januarii. Den 26de i forrige Maaned havde 3 Maroccanere en særskildt Audience hos Hs. Majestæt. En af samme har udgivet sig for en Paarørende af den Maroccanske Keiser. Han er ankommen hertil med et Skib, som behøvede store Reparationer, hvilke vort Gouvernement skal betale.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Constantinopel, den 10de Januarii. Capitain Pacha har taget i Øiesyn alle de nye Fortificationer, som med megen Virksomhed oprettes langs ved Kanalen. Han blev ledsaget af en tydsk Officeer, som er bleven Tyrk, og har faaet en Capidgi Bachis Post. Det Tyrkiske Ministerium lover sig meget af denne Officeer, som allerede har tient adskillige Magter. - Jblant andre hertil ankomme fremmede Officerer befinder sig ogsaa Hr. Walgrave, en Engelænder, og Capitain paa et Linieskib. - J Ægypten herske endnu Uroligheder og Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Madrit, den 18de Januarii. Ved Hoffet er i Kongen og Prindsen af Asturiens Nærværelse ofte bleven holdt Statsforsamlinger, som skulle have angaaet de Hollandske Stridigheder. Det heder og, at Kongen har givet Ordre til, at 12 Skibe skulle i største Hast udrustes i Cadix.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Bologna, den 27de Januarii. Hr. Pilatre du Rozier har i saadan Hast gjort sin Lufthold færdig, at han daglig venter paa en gunstig Vind, for igiennem Luften at reise over til Engeland. Mange Fremmede have allerede indfundet sig her, for at ville see dette Skuespil.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Østerrige, den 29de Januarii. Private Breve fra Wien give endnu ingen tilfredsstillende Efterretning om Krig eller Fred. De melde, at man nu afhandler alting mere hemmelig end tilforn, og at det geheime Hof= og Stats=Cancellie selv ikke veed alle Hemmeligheder.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Da Marquis von Noailles vendte sig til Fyrst=Statscantzleren med en Note, viiste denne ham lige til Keiseren selv. Hs. Majestæt gav ham herpaa det Svar, at han umiddelbar skulde give Kongen hans Herre sine Tanker tilkiende om det, som indeholdtes i denne Note.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Paris, den 31te Januarii. Efter Forlydende skulle ingen Franske Officeerer tiene iblandt Hollænderne, da Kongen bliver ved sit Forsæt, ikke at tillade nogen af sine Officerer at tiene ved fremmede Tropper. Hr. Cassini, som i denne Hensigt vilde begive sig til Mastricht, har faaet Contraordre.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Grev Maillebois har faaet Tilladelse af Kongen at reise i sine egne Anliggender, men ikke at medtage nogen Fransk Officeer. Han vil altsaa formodentlig ikke tage Afskeed ved Hoffet, dersom han gaaer til Holland. Det heder nu, at hans Legion skal bestaae af Lüttikker, og at en tydsk Officeer skal commandere den. Adskillige Officerer af samme have allerede ladet sig see i deres Uniform.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Man vedbliver endnu at forsikre, at Freden imellem Østerrige og Holland ikke skal blive brudt, og at Keiseren skal faae Mastricht. J Dag føier man endog til, at Hs. Keiserlige Majestæt vil afstaae til Frankrige Bergen, med hvad dertil hører.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Fra de Østerrigske Nederlande, den 31te Jan. Angaaende Forligsforslagene imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken Holland siger man, at Staden Mastricht skal være den eneste forlangte Opofring. Dette vil ikke foraarsage Amsterdammerne, som dirigere alting, saa megen Skade, som Schelde Fartens Aabning. Vort Lands Handel vil vinde ved Samqvemmet med Tydskland; og Ostende, Gent og Brügge skulle ikke meere have Aarsag til at frygte for, at deres Handel skulde blive opslugt af Antverperne. De ankommende Tropper føre et stort Artillerie=Train og en anseelig Krigscasse med sig; men deres Antal er langt fra ikke tilstrækkeligt, om vi endog ikke skulle slaaes med nogen anden, end Hollænderne.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Wien, den 31te Januarii. Fredsunderhandlingerne fortsættes endnu. Gienstandene, som skulle blive bragte i Rigtighed, maae tilvisse være mange, og det er ikke allene Skibsfartens Aabnelse paa Schelde, hvorom der holdes saa mange Underhandlinger. Dagligen ankomme og afgaae Courerer, men Jndholden af deres Efterretninger bliver en dyb Hemmelighed for Publikum.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Brussel, den 31te Januarii. Uagtet Troppernes Ankomst, alle Tilrustningerne og Krigsrygter troer man dog her, at Freden vil blive ubrudt.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Det er Frankriges Villie, at vedligeholde den, vor Monarch, ønsker at den maae vedvare, og Rusland samt Preussen raade Hollænderne til, ikke at brække den. Formodentlig ville disse sidste derfore vel tage sig i Agt for at giøre det, og Marqvis von Vera har Ordre fra sit Hof, til at anvende alt i Haag, for at befordre den indvortes Rolighed i Landet, og arbeide paa et Forliig med Keiseren. Mastricht torde blive det eneste Offer, som Republiken maae giøre. J øvrigt smigre vi os endnu stedse med, at see vor allernaadigste Monarch her med det første, hvorpaa Høistsamme da vel og tør giøre en Reise til Versailles. - Man siger, at den militaire Conscription ogsaa skal indføres i disse Provindser.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Antverpen, den 31te Januarii. Vi have her den Efterretning, at Hertugen af Sachsen, Teschen lader sin Feldtteqvipage gjøre færdig. Det heder og at endnu flere Tropper ventes fra Østerrige; men dette uagtet, tvivler man dog ikke paa, at Freden jo skal blive vedvarende. – J Forgaars ankom Fyrsten Sapieha fra Brüssel hertil. Denne Pehiske Magnat er Oberste ved et uhlau, Regiment, som nu er paa Marchen til disse Lande.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Westphalen, den 3die Februarii. Den Hollandske General von Verschhur er allerede reist tilbage fra Cassel til Haag, uden at hans Underhandling om 12000 Mand Hessiske Tropper er lyktes ham. Derimod er Rhingræven af Salms Corps allerede fuldtalligt.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Amsterdam, den 5te Februarii. Det er tilforladeligt, at nogle Forligspunkter ere allerede aftalte imellem vore Gesandtere i Paris og den der værende Keiserl. Ambassadeur, men samme ere endnu ikke undertegnede. Man angiver samme for 6, og deriblandt Mastrichts Afstaaelse, hvilken Fyrst Biskoppen af Lüttich i Faveur af Keiseren ogsaa skal frasige sig. Hvad for Resten de sidste Parisiske Efterretninger sige om visse forestaaende Begivenheder, som skulle være blevne meldte dertil i Brev fra Wien af 15de Januarii, saasom at de Keiserlige Troppers March til Nederlandene er skeet i langt anden Hensigt end for Stridighedernes Skyld med Holland, er deels meget usandsynligt, deels endnu alt for umodent til offentlig at meldes, og deels ugrundet.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Kiøbenhavn, den 14de Februarii. Under 12te Januarii d. A. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst bestilt Uhrmager Jürgen Jürgensen til at være Hof=Uhrmager.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 93. Musqvetair Johan Andreas Appelqvist, c. hans Hustrue. No. 166. James og Lambert Blair, c. Merreau og Cautionist Jean Gicerin. No. 167. Agent Levin Jørgen Rohde, c. Kammer=Advocaten. No. 127. Jens og Søren Hvidberg, c. Lauriz Breinholt. No. 130. Apotheqver Friderich Holmsted Høst, c. Thyrre Bogild. No. 163. Sysselmand Johan Helgesen, c. Kiøbmand Andreas Kyhn. No. 198. Ole Heegaard, c. Skibs Capitaine Moldenhauer. No. 308, Kammerherre Grev Ahlefeldt, c. Hans Larsen, Smed. No. 7. Anna Marie afg. Jacobsens Efterleverske c. afg. Cancellieraad Lunds Enke=Frue. No. 231. Skibs Capitaine Berg, c. Jøden Jacob Jsaac. No. 232. afg. Jørgen Josephsens Arvinger, c. Hospitals Forstander Niels Schierning. No. 156. Kammer=Advocaten, c. Jens Moestue, som Commissionair for Ole Erlandsen. No. 189. Dito, c. Christen Nielsen og Proc. Tødsleuf. No. 191. Dito, c. Ewen Steen. No. 270. Dito, c. Nicolai Schavenius. No. 107. Ole Jensen, c. Land=Jnspecteur Daniel Wessenberg. No. 106. Afg. Tolder Hertzes Efterleverske, c. Hans Hansen. No. 152. Jens Moss, c. Peder Halvorsen.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Ved Tal=Lotteriets 338 Trækning i Altona udkom: No. 49. 11, 10, 5, 7.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Ved Tal=Lotteriets 430 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 17, 5, 87. 14, 53.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Det tredie Stykke, som Anhang til Bogen om vort Landvæsens System, ved T. Rothe, er nu færdigt fra Pressen, og tilkiøbs hos Agent Gyldendal for 16 s. paa Tryk= og 20 sk. paa Skrivpapiir. Her afhandles det Spørgsmaal: Er Staden betient med store eller med smaa Bøndergaarde, og var det en rimelig Bøn til Regieringen, at smaa Jordlodder, enhver Fæsters Ret uforkrænket, maatte lægges sammen, for at udgjøre store: Brev fra 5 til U, Tvistighederne i det Asiatiske Com& pagnie angaaende, kan nu igien bekommes paa Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal og Boghandler Hegelund, samt hos mig Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75, for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, heftet 8 s. mere. Jange for Smagen og Hiertet, ere nu udkomne, og overlades Subskribenterne for 1 Rdlr.; for andre Kiøbere koste de 1 Rd. 2 Mk. hos S. Sønnichsen, i Gottersgaden No. 137.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Den Kongelig Danske Hosporteseuille for Aaret 1785, som inde T holder Statsfortegnelsen over alle Kongelige Embedsmænd i begge Kongeriger og Hertugdomme m.v., samt adskillige almeennyttige Efterretninger til Kundskabernes Udbredel, se, er i Aar i vedkommende høie Collegier bleven giennemseet og alle det forrige Aars Feil, saavelsom de siden indløbne Forandringer, rettede indtil forrige Aars Udgang; men for at faae den complet til Aarets Udgang, har Trykken ikke kundet begyndes før, og da Jndbindningen tillige vil medtage endeel Tiid, kan den nok ikke ventes færdig førend sidst i denne Maaned eller først i Martii. Christian Jversen.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, under 24de December sidst, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til 1 Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Cancellie=Raad og Amtsforvalter Mathias Stauning af Vor Kiøbstæd Randers, og Cancellie=Assessor Matthias Steenfeldt af Vindumovergaard, som Executores Testament efter afg. Frue Catharina Maria Foss og hendes ligel der afg. Mand Cancellie=Raad Hans Efter Steenfeldt, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Alborgske Jndske Efterretninger og den Wiborg, "Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde saavel alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter bemelte Frue Catharina Maria "Foss, og forhen afg. Mand Cancellie=Raad Hans Eiler "Steenfeldt, som de af dem indfatte testamentariske Arvinger, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Executores Testammenti, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 24de Decbr. 1784. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Cancellie=Raad og Amts-Forvalter Stauning og Cancellie Assessor Steenfeldt, som Executores Testammenti efter afg. Frue Foss i Randers, og hendes ligeledes afg. Mand Cancellie=Raad Steenfeldt, Bevilling, ved Proclama i Aviserne, at indkalde fornævnte Afdødes saa vel Creditorer som de af dem indsatte testamentariske Arvinger. Allerunderdanigst læst for Retten paa Randers Byeting Mandagen den 24de Januar. 1785. testerer Voigt. Ligeledes protocolleret af Lillienschiold. Allerunderdanigst læst for Ober=Retten paa Randers Raadstue den 26de Januarii 1785 og derefter protocolleret. Carøe. Lillienschiold. Stabell. Bredall. Bliver herved indkaldet alle og enhver, som ey forhen har meldes sig, og udi fornævnte afg. Frue Catharina Maria Foss og forhen afdøde Mand Hr. Cancellie=Raad Hans Eiler Steenfeldts Stervboe, maatte have nogen Prætension, enten efter i Hændehavende Forskrivning, Caution, eller i anden Maade, deres Krav, for os, som Executores Testamenti, at anmelde og legitimere, inden de i Loven befalede Tider ved Skiftets Foretagelse udi Cancellie=Raad Staunings iboende Gaard i Randers den 2den Martii og 13de April 1785, samt 2den Martii 1786, saafremt de ikke formedelst Udeblivelse vil tage Skade for Hiemgield; iligemaade indkaldes følgende i Testamentet benævnte (om hvilke ikke haves nogen fuldkommen Kundskab) afg. Regisse Dorothea Steenfeldt, forhen gift med Sogne=Præst Thomas Tødslef i Mosberg, hendes efterladte Børn; Jørgen Hiordts Børn; Procurator Schiønnings Børn; Peder Schiønning, formodentlig : Wordenborg, afg. Hr. Sørensen i Sæbye, hans Børn; RiseSteenfeldts Søn, som skal være Degn i Wensyssel, og afg. Erich Schyums Born, alle at anmelde og legitimere sig, da hvad som ved Testamentet er dem tillagt, derefter ved Skiftets Slutning skal vorde udbetalt. Bemelte Boets Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Linnet med mere bliver den 29de Martii førstkommende og følgende Dage i Stervboets forhen tilhørende Gaard paa Torvet ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsolgt. Randers, den 29de Januarii 1785. M. Stauning. M. Steenfeldt.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, lydende saaledes: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Kammer Herre Hr. Christian Benzon, Ridder, af Vor Kiøbstæd Odense, og Hans Jørgen Treiel, Birke=Dommer og =Striver ved Baroniet Scheelenborg, i Vort Land Fyen, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier efter afg. Kammer=Herre Schack Brocktorff, forrige Friherre til Baroniet Scheelenborg, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Fyenske Aviser, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Baron Brocktorff dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden bemelte Tids Forløb, hos dem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter "Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 10de Decembr. er 1784. Under Vort Signet; (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Kammer=Herre Hr. Christian Benzon og Birkedommer Trojel som Skifte=Commissarier efter afg. Baron Brochtorff, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer. Bliver alle de, som have, eller formeene sig at have nogen Fordring, Krav eller Prætention, af hvad Navn nævnes kan, til afg. Hr. Kammer=Herre Baron Schack Brocktorffs Stervboe, med Aar og Dags Varsel, indkaldede inden fornævnte Tid at møde for os underskrevne, som allernaadigst beskikkede SkifteCommissarier i ermelte Stervboe, deres Fordringer og Prætentioner at anmelde og beviisliggjøre, da dem skal vederfares den Ret, som Lov og Forordninger medfører; skulle nogen derimod udeblive med deres Fordringers Anmeldelse over Aar og Dags Forløb, maae de selv tilregne dem, at deres Fordringer ikke blive antagne eller anseete; til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres tillige, at næste Skifte=Samling er berammet at foretages Løverdagen den 12te Februar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, paa det sædvanlige Commissions Sted, i Hr. Kammer=Herre Obrist Lente Adelers Logis, i Kiøbmand Faaborgs Gaard i Odense. Odense, den 19de Januar. 1785. C. Benzon. H. Trosel.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Underskrevne Commissarier efter den ved det danske LivRegiment Rytter den 9de April 1784, ved Døden afgangne Rytter Niels Petersen fra Sielland, indkalder herved Arvingerne, Credi= og Debitores, som maatte have noget at fordre og at betale, hvad de til Stervboen maatte være skyldig, at de inden Lovens Frist, fra denne Proclamatis Bekiendtgiørelses Dato af, ved Protocollen angive og beviisliggjøre deres Fordringer sub pæna præclusi & perpetui silentii & dupli, de respective Arvinger, maatte ogsaa beskikke Mandatarii for sig ved Skiftet, i Fald de fremdeles ikke selv kunde møde. Schlesvig, den 25de Januar. 1785. Kindt, Simonsen, Kunniger. Second=Ritmester. Lieutenant. Auditeur.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Paa Mattrup i Jylland er Huusholderske Maren Pederdatter Paasche ved Døden afgaaet, der i levende Live haver testammenteret hendes liden Efterladenskab til en Datter af sal. Hr. Herredsskriver Fischer og til hendes Medtienerinder her paa Gaarden; hvilket herved til alle Paagiældendes Efterretning bekiendtgiøres, med Anmodning, om nogen mod al Formodning skulde findes, som havde noget tilgode hos benævnte Afdøde; de vilde behage at anmælde sig hos mig Undertegnede med deres lovmæssige Fordringer inden den i Loven fastsatte Tid. Mastrup, den 28de Januarii 1785. Frich Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Da Christen Jørgensen, efter Beretning barnfød i Sallbye, i Jylland under Grevskabet Friisenborg, og har beboet et Rach løv Præstekald tilliggende Huus i Artz Herred i Sielland, ved Døden er i Forgaars afgangen, uden at have efterladt sig LivsArvinger, saa bekiendtgiøres dette Dødsfald i de Berlingske Aviser for vedkommende mig ubekiendte Arvinger, at de ville møde ved Skiftets Slutning, som skeer, vil Gud, 6 Uger fra Dato. Hermed forsikres, at intet bliver at arve, naar Gield og andet forud tages, saa den gamle sattige Enke maae lide Nød, om andre ikke understøtte hende. Rachiov Præstegaard, den 5te Febr. 1785. L. S. Fabricius.
Berlingske Tidende, 1785-02-14
Næstkommende 28de Febr., om Formiddagen Kl. 9 Slet, skeer første, den 7de Martii anden og den 14de dito 3die og sidste Auction udi afg. Kiøbmand Hans Friises Stervboe=Gaard i Schanderborg over samme Stervboes tilhørende Gaarde og Stæder her i Byen med videre, saasom: 1) Stervboe=Gaarden, beliggende paa den store Gades østre Side, bestaaende af 25 Fag Stuehuus med dobbelt Qvist og 2 Fag Port, 10 Fag SideHuus, som er bygt til fornævnte Stuehuus, hvori er Kiøkken, Fadebuur, Spisekammer, Pakhuus og Bryggers, for Enden af dette Sidehuus endnu 5 Fag Side Bygning. Ved den anden Side i Gaarden desuden 11 Fag Sidehuus og endelig en TverBygning af 12 Fag. Til denne Gaard er en stor GaardsPlads, en god Brynd og en smuk Hauge. Gaarden er for sit Indretning og Beliggenheds Skyld meget beqvem til Kiøbmands og Giestgiver Gaard, hvortil den og i de sidste 18 Aar. har været brugt. 2) En Gaard, som til Leye beboes af Madame Beyer og er ligeledes beliggende paa bemeldte store Gades østre Side, samme bestaaer af 10 Fag Huus til Gaden med Port, 5 Fag Sidehuus og 7 og et halvt Fag Tverhuus; til Gaarden er en god Brynd og en nyttig Hauge. 3) En Gaard, som og en beliggende paa bemeldte Gades østre Side, bestaaende af 9 Fag Stuehuus og 5 Fag Udhuus. Til denne Gaard er halv Brynd. 4) En Vaaning beliggende paa den anden Gades østre Side som bestaaer af 4 Fag Stuehuus. Til denne Vaaning er Brynd i Gaarden, en god Hauge og en Eiendoms Ager fra Haugen, til Søen. 5) En Gaard, som og paa samme Gades østre Side er beliggende, der til Leye beboes af S. L. Hr. Kammerjunker, Bentzon, bestaaende af 10 Fag Stuehuus til Gaden med 3 Fag Qvist, 13 Fag Sidehuus og 9 Fag Tverhuus; i Gaarden en god Brynd, til den en smuk Hauge, og en Eiendoms Ager fra Haugen til Søen. 6) Stervboens halve Anpart i det saa kaldede muurede Porthuus med deri værende Arresthuus og andre Værelser, samt dertil hørende 5 Fag Udhuus, med tilliggende 2de gode Hauger. 7) Den Eiendom Nye Kobbel kaldet, beliggende i Hestehaugen, staaende for Hartkorn Ager og Eng HovedgaardsTaxt 3 Skp. 3 Fkr. og Skov 1 Fkr.; i samme Eiendom kan saaes 20 Tønder af alle Slags Sædekorn og avles 10 Læsser got Høe. Udi Eiendommen er en rar Bøgeskov, og en anseelig Deel gamle og store Eege. Saa bliver og bemeldte 14de Martii og følgende Dage Stervboets anseelige Løsøre ved Auction bortsolgt, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte. Schanderborg, den 29de Januarii 1785. U. C. Tolstrup. Auctions-Directeur.