JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Den 15de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Det Uheld, som det Wittgensteinske Korps havde, da man søgte at iværksætte de samtlige Armeers Forening foran Troyes, var dog snart igien afhiulpen. Nu forener den Schwarzenbergske Armee sig paa alle Kanter, siger en anden Beretning, og vil koncentrere sig ved Troyes. At denne Plan ikke saa gandske maae være lykkedes de Allierede maae man næsten slutte af følgende tydske Beretninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Efter Breve fra Troyes var Keiseren af Ruslands og Kongen af Preusens saavelsom og Fyrsten af Schwarzenbergs Hovedqvarter den 20de kommet tilbage dertil, og man troede at det endnu vilde gaae længere tilbage, og virkeligen forlodes ogsaa snart Troyes for som det hedte at deele Fiendens Kræfter og at lette sig selv Midler til igjen at gribe det Offensive. Jmidlertid skal man dog have slaaedes bygtigt om Troyes Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Kongen af Preusen havde den 26de Feb. sit Hovedqvarteer i Chaumont, hvor ogsaa Keiserne af Østerrige og Rusland paa den Tid befandt sig. Feldtmarskal Blu cher marscherede igjen frem mod Arcis, hvorfra han siden den 25de igien agerede offensiv, og var over Suzanne taget Veien af Paris, hvilken Fremtrængen lader formode vundne Fordele over Fienden. Saavel Hoved som Reservearmeen følger efter. Et stort Slag, er nær og uundgaaelig. Napoleon skal atter have opstillet fin hele Magt ved Meaux, 4 Mile fra Paris. Hans hele Stridskraft angives til neppe 110,000 Mand, der ikke veier meget op mod den 300,000 Md. stærke Forbundshær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Frankfurter Blade af 1ste Marts leverer følgende vigtige, men vel ikke saa gangske paalidelige Efterretning dat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Aachen, den 25de Feb. Denne Nat er en Officier passeret her igiennem som Koureer til Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrig, der har udsagt at der var forefaldet en tre Dages Bataille. Paa den Første vare de Allierede drevne 5 Mile tilbage; den Anden vare de igien fremrykket 7 1/2 Mile, og den Tredie rykket ind i Paris. Marskal Ney skal være dræbt. Den franske Armee total slagen og have trukken sig 5 Mile tilbage bag Paris. J Paris havde man paasat den hvide Kokarde. Hele Vendeen var i Oprør mod Napoleon. Keiserinden og Kongen af Rom havde forladt Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Jfølge Efterretninger fra Frankfurt af 23de Fed. skulde Hovedslaget, som vil afgiøre Parises Skjebne, skee mellem 23de og 25de, paa hvilken Tid ogsaa Kronprindsen af Sverrig over Lüttich og Namur skulde være indrykket i den store Halvsirkel som trækker sig om Paris. Over de allierede Hæres næstforangaaende Tilstand og Planer underretter følgende Skrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Troyes, den 22de Februar. Den allierede Armee danner en Linie fra Troyes henimod Rheim; alle Anstalter ere trufne til et afgiørende Hovedslag; hvori fra vor Side alle vore uhyre Stridskræfter ville forene sig; Dets Udfald kan ikke være tvivlsom. Foruden Winzingerode have ogsaa Generalerne Bülow og Woronzow forenet sig med os; Seierherren fra Grosbeeren og Jüterbock H. K. H. Kronprindsen af Sverrig forventes her hvert Øieblik. Betydelige Reservekorpser rykke i Jilmarscher hid fra Schweiz og Rhinen. Beleiringskorpserne fra Schletstadt, Strasburg og Hünningen støde til os, Landeværnet træder i deres Sted. Napoleon vil ikke kunne i hindre vort Indtog i Paris. Vore Tropper have den 17de og 18de kappedes med hinanden i Tapperhed. Napoleon har tabt ulige mere. Særdeles smertelig er ham Taber af hans betydelige Reserve ved Soissons. Selv de franske Bulletins sige os, at Napoleon kun har erobret lidet og dette Lidet har han betalt meget dyrt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
En østerrigsk Reserve af 30,000 Mand under Feld marskal Kroyer har allerede passeret Egnene af Stein- og Schafhausen, og rykker uopholdeligen Hovedarmeen i efter. En russisk Reserve af 40,000 Mand forventedes i Frankfurter=Egnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Jfølge Berliner-Efterretninger af 8de Marts var der i Jtalien forefaldet et nyt stort Slag mellem General Bellegarde og Vicekongen, i hvilken denne havde lidt et total Nederlag. Han skulde derpaa have slaaet sig til østerrigsk Partie og afsluttet en Vaabenstilstand. J en Proklamation som en af Kongen af Neapels Statsraader, Baron Poerio, har udstædt sidstleden 7de Februar, siges at den med Østerrige og dets Alliere de sluttede Fred sætter hans Herre i provisorisk Besiddelse af de romerske Stater, Toskanas og Jtaliens sydlige Departementer, en med Engelland sluttet Vaabenstilstand, der snart vil have en Fred til følge, sikker frie Skibsfart og blomstrende Handel. Disse Folks politiske Uafhængighed beroer paa deres Forhold. Paa Rheden af det af Neapolitanerne besatte Livorno ligger en engelsk Flaade. Prindsesse Elise (Napoleons Søster, var endnu i Lukka, og det beedte at Kongen af Neapel, der efter Breve fra Malland skulle i ligge meget farlig syg i Bologna, har tilskreven hende, at hun ikke behøvede at reise bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Efter Beretninger fra Gens have de franske Generaler Desaix og Dupas efter en hidsig Fegtning med Østerrigerne, igien den 16de besat Chamberi. Den østerrigske General Zechmeister havde trukken sig tilbagtil Gens, hvor man var i stor Betuttelse. Küstrin har den 5te Marts kapituleret. Besætningen er krigsfangen og forbliver for det første paa den høire Oderbredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Kronprindsen af Sverrig havde den 26de Februar og Hovedqvarteer i Aachen. Jülich beleires af svenske Tropper. Huningen holder sig endnu. Bruggerebesat af Preuserne. Den 17de Februar ere ogsaa de Allierede endeligen rykkede ind i Tournay, hvor Prindsen af Sachsen Weimar den 18de befandt sig med sine Sachsere. Den franske Armee kantonerede i en Miilsvei ovenfor Lille. Marskal Suchet er med 12000 Mand gamle Tropper ankommen fra Spanien til Lyon, hvor allerede Marskal Augereau iforveien befandt sig med 9000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Fredsunderhandlinger. Fredsunderhandlingerne i Chatillon bleve hidtil uagtet det ikke langt derfra bortfiernede Vaabenbrag fortsatte. Den 5te gav den franske Gesandt Hertugen af Vicenza (Caulincourt) Lorderne Castlereagh, Aberdeen og Catchart, samt de østerrigske, russiske og preusiske Gesandtere et stort diplomatisk Gilde. At man iøvrigt arbeider paa Freden med Jver, er uden al Tvivl. Men over Gienstandene høres endnu intet. Alligevel bemærke dog engelske Blade, at der i Londons ministerielle Sirkler forsikres, at den franske Gesandt strax ved den første Sammenkomst har gjort Lord Castlereagh det Forslag, at forlægge Kongressen til Paris. Men dette var bleven forvægret paa Grund af at Paris laae i Krigsoperationernes Linie. De samme Blade berette, at Lord Castlereagh nu ledsager Keiseren af Rusland, at der mellem ham og den franske Gesandt ikke længere haves noget Samqvem, og at de nyeste fra ham til London ankomne Depescher ikke tale om andet end Storbrittanniens Beslutning at fortsætte Krigen i Forening med sine Allitrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Hertugen af Montelano er afgaaet for at bivaane Fredskongressen paa den spanske Nations Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Den 18de Februar afreiste Fyrst Metternich fra Keiser Frantzs Hovedqvarteer til Chatillon med sit Hofs Ultimatum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
De sidste af de allierede Magter gjordte Fredsforslag, have, som man vil vide, Frankriges Grændser i Aaret 1792 til Grundvold. Jmidlertid skal Napoleons Underskrift til disse Forslage den 19de, da man i Chatillon ventede den, ikke være indtruffen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Det engelske Blad Morning Chronicle af 15de Februar giør over denne Fred følgende bemærkninger: Fred med Bonaparte, der nu ikkun søger at redde sin Kron, er et Hiernevæv. Ene og allene med Senatet, kan man underhandle om Freden. At slutte Fred med Bonaparte, er at arbeide paa Europas Ruin, thi efter nogle Maaneders Rast vilde han paa nye oversvømme Fastlandet med sit Tyrranie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
De nordamerikanske Staters Præsident har udnævnt Hr. Russel til befuldmægtiget Minister ved det svenske Hof, samt i Forening med de til Gothen berg afgaaede Hr. Bayard og Adams, at lede Fredsunderhandlingerne med Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Blandede Efterretninger. Keiser Frantz's Eqvipage forventedes i Freiburg. Det heed, at han vilde snart tage tilbage til Wien Den 20de Feb. er Monsteur Greve af Artois, virkeligen afreist fra Basel lige til de Allieredes Hovedqvarteer. At Bogtrykkeren som har trykket Ludvig, d. 18des Proklamation skal være bleven hæftet, forsikres i flere Aviser. J den Schafhauset Tidende læser man en paa hans Reise uddeelt Proklamation, hvori han har antaget følgende Titel: Vi Karl Philip af Frankrig, Søn af Frankrige, Monsteur, Greve af Artois, Kongens Broder, Kongerigets Generallieutenant p. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Hs. Hellighed Paven var den 8de ankommet i Rig Ja, og den 11te reist til Genua, hvor han skulde modtages med stor Pomp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Dronningen af Würtemberg Kongen af Engellands ældste Datter) forventes med allerførste hiem til Engelland, da hun og hendes høie Gemal ere komne overeens om en difinitiv Ægteskabsskilsmisse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Den sidste Khvns Post mangler. Den ankomme medbragte intet af Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Døde. Frue Conferentsraadinde C. B. Obeliz føl Gaarder i Khavn. 81 Aar gl. Jfr. C. F. Schiødte 4 Aar. gl. samme Sted. Forpagter O. I. Palludan paa Adlersborg 55 Aar. Lieutnant St. T. Schøler v. Krogh i Tronhiem 22 Aar. Jfr. A. C. Lund i Odense 85 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 8de Martii. 530. - Specier, som vare gaaede op til 35, gik denne Dag igien ned til 31 a 31 3/4 Rbmk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Bekiendtgiørelser. hos Peter Møller paa Middelgade er et Værelse at faae til Leie til Paaske Flyttetid, enten for 2 unge Mennesker af Skolen eller en anden honet Person, og skulde forlanges, kunde Spiisning ogsaa bekommes i Huset. Ligeledes ere Kornlofter og et Pakhuus at faae til Leie i Maanedsviis. Bielder til en Kane anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret, Ribsviin paa Boutellier kan faaes tilkjøbs hos Asmussen. NB. Boutellier medbringes. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Kirke= og Brevoblater ere bestandig at faae til bil Risom. ligste Priis hos Under 6te Dec. f. Aar er her ved Brundbye Strand paa Samsøe inddreven og bjerget en ny Baad, bygget af Eskeplanker 5 Bord høi og foruden med faste Skumbredder 6 faste Roersgange, klinket med Jern nagler, har bredt Agterspeil, inden i Agtersæd, midt i en Seiltofte og en Agtertofte, en Ring inden i en Stumpe Fangeline, ingen Pligt i Forenden, men Skarring til en lille Tofte, 6 Langremmer. Den er 6 Al. lang og 2 1/4 Alen bred, paa yderste styrbord, Side har den en Stryg eller Side Kiøl foruden den rette Kiøll i Midten og skiønnes at være af dansk Bygning. Ligeledes er under 16de f. M. ved Nordbye, Strand bjerget en gammel Baad bygget af Egeplanker, 7 Bord høi, Skumbredder, halv afbrækkede, 4 Roersgange, Kravelbygning, med Jernnagler, plaAgterspeil, 2de Roerslykker, en Pligt, en Seiltofte, en Agtertofte og et Agtersæde, 2de Ringe for og 2de Ringe agter, 3de Bundfjelle, 2de Planker istykker i Styrbord Side. - Den er 8 1/2 Al. lang og 2 1/4 Al. bred, tjæret og med 2de gule Lister oven om og skjønnes at være af norsk eller engelsk Bygning. - Eierne til disse Baade indkaldes derfor herved, i Overensstemmelse med Fr. af 12te Marts 1790, til foAmtmandskabet paa Samsøe at bevise Deres Eiendomsret hvorefter de, efter Omkostningernes Fradrag, ville blive dem udleverede. Ornslund, den 12te Feb. 1814. G. Schmidten. Jens Kjerulf Sand fra Sophienlund, Hierm Herre, Ringkiøbing Amt. der for nogen Tid siden ved Døden er afgaaet havde en Søn navnlig Jens Kristian Kierulf Sand der ogsaa er død og sidst boede i Norsminde Kroe ved Aar huus. Denne skal have efterladt sig 2 Sønner hvis Nav me ikke vides. Disse eller deres Værger paa deres Vegne indkaldes herved at møde paa Sophienlund ved Holstebrog, Mandagen den 28de Marts førstkommende om Formiddagen for at være tilstæde ved Boets Aabning og den derpaa følgende Registrering og Vurdering samt i det heele for at iagttage de Umyndiges Tarv ved Stiftet. Holstebroe den 8de Marts, 1814. v. Jessen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-15
Cancellieraad Bye og Herredsfoged samt Skifteforvalter. En nye beslagen Arbeids Vogn er at faae tilkiøbs hos Grovsmed Jacob Bech paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
No. 32. Aar 1814. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene til Tidende. Adresse=Contoirs som forsendes. med Brevposterne. Fredagen den 18de Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Krigstildragelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
(Af Lübeckske og Altonaiske Aviser.)¬ De Allieredes atter sidstanmeldte Jndtog i Paris, er ei senere bleven bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Endnu svæver adskilligt Mørke over de sidste fjorten Dages Tildragelser som Tiden meere vil adsprede. Begge Siders Beretninger ere endnu lige Seiersbebudende, de enkelte Beretninger som man har ere følgende Fransk Beretning over Tresningen ved Nangis og Montereau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Slaget ved Nangis den 17de Feb, har været et af denne Krigs meest glimrende. Den russiske General Wittgenstein stod her med sit Armeekorps. Med Stormskridt trængte det sin gamle Hæder endnu fortienende 32te Infanteriereg., det allerede for 20 Aar siden udmærkede sig i Slaget ved Castiglione, indi Byen. General Valm omgik Byen paa Venstre i Spidsen af de fra Spanien hiemkomne Dragonere, medens Gen. Michaud omgik det til Høire med det 5te Korps Rytterie. General Drouet stormede frem modde fiendtlige Kolonner med sine Jldsvælg. J et Øieblik var Alt afgjort. Quarreerne bleve brudte. Alt toges eller nedhuggedes; Generaler og Officierer, 6000 Fanger, 10,000 Geværer, 16 Kanoner og 40 Krudt vogne faldt i vore Hænder. General Wittgenstein und om; han reddede sig i største Jil af Nogent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Keiseren tilbragte den følgende Nat paa Slottet i Nangis. Den 18de lod Keiseren det Würtembergske Korps og nogle dermed forenede østerrigske Divisioner som havde aget Stilling paa Høiderne ved Montereau, angribe, først ved Gen. Girard og siden atter ved Gen. Pajol. Med Stormskridt og under Kartætskild toges Stillingen, samt 4000 Mand, 4 Faner og 6 Kanoner i foruden 475000 Mand, som dræbtes. Overalt blev Fienden firdreven. En purtembergsk General dræbtes, en østerrigsk General toges fangen, saavelsom flere Oberster, blandt hvilke Regimentet Colloredos Kommandeurmed samt sin hele Stab og sine Faner ge raadte i Fangenskab. Hertugen af Regio forfulgte de fiendtlige Detaschementer fra Provins til Nogent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Paa sin Reise har Keiseren mynstret Brests og Poitiers Nationalgarder. Keiseren har uddeelt en stor Mængde Dekorationer til sin Armees udmærkede Krigere. Vi have sammenbragt et stort Antat af russiske Ordens Dekorationer, som bleve fundne paa de, Valpladsen bedækkende Liig. Hertugen af Castigtione, der i Lyon har samlet en udvalgt Hær, har sat sig i Marsch for at afskiere Fienden Tilbagetoget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
En Engelsk Beretning, som Sir Charles Stevart, har sendt fra Chatillon til London, er omtrent ligelydende med forommeldte, og føier til, at Fyrst Schwarzenberg havde trukken sin Armee tilbage bag Seine Floden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Tydske Beretninger. Forbundshærens store Maneuvre have udviklet sig. Det var blot den Schwarzenbergske Hær, der med forskiellige dertil hørende Korpser gjorde en Tilbagebevægelse til Chaumont og trak Napoleon med sin Strids styrke efter sig. Denne troede at forfølge den hele mod ham staaende Armee, men endeligen viste det sig, at han slemt havde forregnet sig. Feldmarskal Blücher havde trukken sig sideværts og forenet sig med Bülows og Winzingerodes Korpser, rykkede saaledes forstærket og paa nye gribende det Offensive, fren mod Fiendens venstre Fløi. Fyrsten af Schwarzenberg, til hvem en østerrigske Reserve af 29 Batailloner og 65 Eskadroner hver Dag forventedes, opstillede sig imidlertid ved Kolombe, og herfra kom det til Slaget ved Barsur Aube, der i denne Krigs Historie vil forblive mindeværdig. Fienden maatte rømme de Allierede denne Stad. Hans Tab er stort, og han staaer desuden i stor Fare for ved Blücher at blive afskaaren fra Paris. Alt hentydes paa de velberegnede militaire og politiske Kombinationers fuldkomneste og snareste lykkelige Udfald. Staget ved Bar sur Aube den 27de Februar. og den derved over de Franske vundne store Seier berettes fra mange Kanter. Blandt andre Steder fra Basel, den 2den Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Tvende hertil indtrufne russiske Kourerer bringer i Efterretning om en glimrende Seier ved Chaions sur Marne, hvorved Russerne har fratagne Fienden 10,000 Fanger, 40 Kanoner, og den franske Keisers hele Eqvipage. Slaget skal have været meget haardnakked og uafgiørende, indtil General Winzingerode stødte dertil med en betydelig Forstærkning, og bragte Fienden i den største Uorden, saa at neppe en Siettedeel af Armeen er kommen derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Koblenz, den 5te Marts. En engelsk Koureer, som den 1ste Marts havde forladt Armeen for at overbringe den engelske Gesandt i London Seiersefterretningen, har berettet, at Fyrst Schwarzenberg den 27de Februar har angreben den fiendtlige Hovedmagt ved Bar-sur-Aube, og tilkiempet sig en fuldkommen Seier. 10,000 Fanger og 60 Kanoner ere i Seirernes Hænder, der af Sens forfølger den slagne Hær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Stuttgaard den 4de Marts. Ved en officiel Skrivelse af 28de Februar fra Bar sur Aube, indløber i dette Øieblik den Efterretning, at den keiserl. russiske General Wittgenstein i Forening med General Wredes Korps, den 27de har angreben, og slaget Marskal Ondinot, der sammesteds vilde passere Auben. Den fiendtlige Armees Tab er stort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Wittgenstein har faaet en Blessyre af en Geværkugle i Læggen, som dog ikke er farlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Chaumont i Campagne, den 2den Marts. Vort Jnfanterie (hedder det i en over bemeldte Trefning senere publiceret Armeeberetning) styrtede med stormende Haand ind i Staden Bar- sur-Aube, beseirede alle Hindringer, og trængte Fienden ud af Staden, skiøndt der fra alle Huse blev skudt paa vore Tropper. Herfra trak Fienden sig tilbage til Vandeures, hvor det kom til den egentlige Trefning, der var yderst hidsig; Fienden viiste her i hele 8 Timer en til Fortvivlelse gaaende Modstand, indtil Byen endeligen stod i lys Lue, og hine under Masacre kastedes og sloges paa Flugten. Kongen af Preusen var selv nærværende i Fegtningen. Ved Vertus og Montmirail har Feldmarskal Blücher trukken Langerons, Winzingerodes, Vulows og Woronzows Korpser og Sachserne til sig, og er med samme rykket den 28de ind i Meaux, hvor Napoleon for faa Dage siden havde sin Hovedstyrke staaende. Keiser Napoleon er i Jilmarscher, gaaet ham imøde, for ikke at blive afskaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Endnu nyere Efterretninger melde, at Fyrsten af Schwarienberg den 3die Marts har ladet tage Troyes med Magt. 2000 Fanger og 10 Kanoner ere Frugterne af denne Seier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Fra Hamborg ere igien i de sidste Dage mange Jndvaanere udvandrede. Nøden er der ubeskrivelig stor, dog er der endnu ingen Mangel for Davoust og hans Tropper, thi han har endnu 70 Pakhuse fulde af alskens Forraad, saa at man vil betegne, at naar end ogsaa de første 6 Maaneder ere forløbne, vil han endnu kunne holde sig vel 6 ja 10 andre endnu. Af de Udvandredes Huse ere i den forrige Uge mange opbrudte af Douanerne, og borttaget hvad de have funden deri. Nogle Kiøbmænd som endnu have adskillige Vare, tør ikke sælge men maa aflevere hvad som reqvireres. Alle gjorte Forestillinger og Bønner om Skaansel have været frugtesløse. Prindsen af Eckmühls egne Ord herpaa var nyelig: "For mine Soldater maae jeg drage Omsorg som for mine Børn; men, føiede han til. jeg vil ogsaa med disse forsvare os til det Yderste, og naar jeg ikke kan det mere, skal Hamborg giøres til et andet Troja, skiøndt jeg veed at jeg fattes en Hommer til at besynge min Daad." - Omtrent 55000 Mennesker ere endnu i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Freds underhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Prindsregenten af Engelland havde sidstleden 17de Februar en Geheime-Conferentse med Lordkantsleren og endnu samme Dag holdtes et stort Statsraad. Deliberationen varede længe, og endn. samme Nat afgik et overordentligt Statsbud til Frankrige. Man vilde vide, at denne Forhandling angik Freden med Napoleon, at hindringerne vare ryddede af Veien, og at ingen Forandring i Ministeriet vilde finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Fra Kongresstedet Chatillonhedte det nyeligen: blandt alle Gesandterne hersker den bedste Forstaaelse, især mellem hine fra Frankrig og Engelland, der giensidigen vise hinanden megen Opmærksomhed. Der forsikres, at der for strax at kunne undertegne Præliminarierne kun forventes paa Napoleons Samtykke over nogle Punkter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Blandede Efterretninger. General Vandamme er paa den russiske Keisers udtrykkelige befaling bleven transporteret fra Moskau 3 til Wiatka, i det asiatiske Rusland, nordlig for Kasan og omtrent 20 Mile fra den sibiriske Grændse. Da man lod ham vide at han maatte holde sig reisefærdig, udraabte han, i den Mening, at han skulde e udvexles og bringes til Paris: Anna sital toir de proles rettes Husen y alt Aha, jeg vil altsaa faae det dumme Streger at see i Nærheden som man der giør, r. 33 Eskadroner Russisk Kavallerie passerede fa 19de til 23de Febr. giennem Posen til den store Annee. Keiseren af Ruslands Brødre, Storfyrsenne Nii colaus og Michael, ere under Navn af: Greerne Rømanoff, den 5te Marts ankommen i Berlin, og Dagen efter afreiste til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
En Deel af det danske Hielpekorps er i forrige Uge gaaet over Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
Fra det spanske Amerika ankom sidstl. 12te Jan. til Kadix den spanske Brig Katalina der blandt andet medbragte 222,000 Piastre, og nogle Dage derefter indløb Krigskibet Mino i samme Havn. Dets Ladning bestod af 3706,451 mexikanske Dollars, 168,586. Piastre, 245 Barrer Sølv af 32,205 Jngots Vægt(en Jngot er 8 Unzer) 3481 Unzer Guld, 257 SækkeKochenelle, 23 Sække Jndigo, 19 Kister Vanille, en stor Mængde Tobak, Kaffee, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-18
J Madrid har man ved trykte Sedler paa Gadehjørnerne fordret Jnqvisitionens Gienoprettelse.