JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-04-24
Da Gaarfæster Christen Hansen i Horsens Sogn og Bye paa Langholt Gods i Kier Herred, Aalborg Amt, inden Retten har lovlig frasagt sig sin i Fæstehavende Gaard, og derefter strax forladt samme uden at tilfredsstille sine Creditorer, har jeg som Skifteforvalter taget hans efterladte ringe og ubetylige Boe under Skiftebehandling til paafølgende Skifte og Deeling efter Loven; desaarsaa indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792 med 12 Ugers Varsel fra Dato bemelte Christen Hansen og Hustrue Maren Sørensdatter tilligemed disses Ereditorer, de første for at tilsvare deres Behandling med Boet og meddele Oplysning om adskilligt samme vedkommende, og de sidste for mig som Skifteforvalter inden nævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres lovmæssige Fordringer; og da det ved den i Boet passerede Registerings og Forseglings Forretning er anmeldt at endeel af Boets tilhørende saasom Sængeklæder m. v. er panttigt til adskillige Personer, saa indvarsles disse at møde ved 30 Dags Forretningen i Boet den 11te Maj førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag og aflevere det til den pandtsatte Gods imod ved Skiftets Slutning at erholde betalt hvad de beviisligen paa Pandtet har medforstrakt Vedkommende, ligeledes indvarsles bemeldte Christen Hansen og Hustrue Maren Sørensdatter at møde i Boet ved 30te Dags Forretningen bemelte 11te Maj anstundende, Langholt den 19 April 1805. Paa S. T. Hr. Stifteforvalter. rens Vegne, P. B. Raf Fuldmægtig. Læsøe - 1200 eller flere Planker af 9 a 10 Ar lens Længde, 2 1/2 a 3 1/2 Toms Tykkelse og 11 a 12 Toms Brede Uandbierget fra Briggen Standard, bliver ved offentlig Auction bortsolgt Tirsdagen den 30 April nestkommende Liebhaberne ville behage bemelte Tid at tage Møde hos Jens Terden i Ø. sterbye her paa Øen, hvor Auctionen foretages efter de da kundgiørende Conditioner. Læssøe den 12 April 1805. N. Andersen,
Jyske Efterretninger, 1805-04-24
Strandings Commissionair.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Trykkes og udgives 2 Gange ugentli¬
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 10 April. J Brienne erkyndigede Keiseren sig om Aftenen efter en god Kone, hvilken havde boet i en Hytte i derværende Buskværk, og hos hvilken Keiseren, da han endnu gik i Militairskolen, nogle Gange havde drukken Melk. Da han erfarede at hun endnu levede, reed Keiseren den paafølgende Morgen Kl. 6 allene til hende, og spurgde hende, om hun endnu kiendte Bonaparte. Ved dette Navn faldt den gode Kone ned for Keiserens Fødder, som med rørende Godhed opreiste hende og spurgde, om hun ikke havde noget at byde ham. Hun svarede, Melk og Æg. Keiseren modtog 2 Æg, forsikrede den gamle Kone ved Bortgangen hans Bevaagenhed og efterlod hende en fuld Guldbørse. J Troyes har Keiseren ogsaa efterladt de Fattige en anseelig Summa. Paven er den 5te dennes anlanget til Troyes og har sammesteds den 16te næsten tilbragt den hele Dag med at uddele Vilsignelse.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Moniteren for idag indeholder følgende mærk værdige Artikel over Brefterflaaden, dateret fra Bresden 30 Marts, a Admiral Gantheaume, hvilken vilde øve sit Mandskab og holde sin Flaade i Spænding, et den 27 Marts gaaet under Seil, har gjort forskellige Manører paa Rheden og er gaaet til Søes. Han gjorde Jagd paa den fiendtlige Flaade og ankrede paa Bertheaumes Rhed. Fienden forsømte ikke at vise sig for ham med 18 Skibe, hvoriblant Tredækkere. Admiral Gantheaume lod strax Slag linien formere og seilede løs paa Fienden. Et afgiørende Slag lod til at være sikker, da Fienden, drog sig tilbage, formodenlig for at forstærke sig med P. F. Wandall, forskiellige andre Skibe fra engelske Havne som han ventede at forene sig med. Den franske Flaade gik derpaa tilbage til Bertheaume, og den 30 Marts er den vendt tilbage til Brestertheden, efterat Admirasen havde naaet sin Hensigt med at øve Mandskabet.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Uagtet den franske Flaade i tre Dage stedse manøvrerede, leed samme ingen Haverie og gjorde tillige heller ingen falsk Manøver. Admiralen berømmer meget sit Mandskabs gode Villie og Jndsigter.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
En ung 19aarig Mediciner, hvilken siden 6 Maaneder studerede den herværende Medicinskole, har i disse Dage end sit Liv paa en høist beklagelig Maade. Han var i meget trængende Omstændigheder, derhos meget flittig og vilde, endskiønt han kuns daglig havde 10 Sous at fortære og blot kjøbte. 2 eller 3 smaae Rugbrød, endnu spare Penge til Bøger, hvilket dog var umulig. Dette lader til at være den første Grund til hans Tungsindighed. Udmattet af Studering og slette Levnetsmidler, blev han anfalden af en Forraadnelsesfeber. Nu besøgde forskjellige af hans Venner ham, søgde at trøste ham og tilbøde ham Bøger og Penge, men det var for sildig. Han afslog alt. Om Natten gik hans Tungindighed oper til Vanvittighed, han tilbragde sig nogle Saar i Sengen, hvilken svømmede af hans Blod. For snarere at døe, steeg han ud af Sengen, aabnede et Vindue og vilde udstyrte sig af samme, men kunde ikke opnaae hans Hensigt og blev 2 Timer hængende med den halve Krop ude af Vinduet, hvilket igien var tilgaaet, indtil Arbeidsfolkene i Nabohuset opdagede ham i denne Stilling, i hvilken man besandt ham at være død.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
London, den 5 April. Jgaar havde man her udspredt det Rygte, at Sir C. Cotton med fin Eskadre havde gjort et Angrebs=Forsøg paa den i Cammerethay liggende fransk Flaade, ved hvilket nogle af vore Skibe skulde være geraadet i Brand. Det oplyses imidlertid af de fra Admiral Cotton til Admiralitætet indløbne Efterretninger, at den hele fiendtlige Flaade igien den 29de Marts er vendt til bage til den Brester indre Havn.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
En Privatskrivelse fra et af vore Skibe fra Egnen ved Brest af 30 Mats melder: e Vi havde forfulgt en Convoj, som sandsyndlig var bestemt til Brest og seglede mod Kysten; vi vilde afskiære samme, da derpaa den hele Bresterflaade den 26 Marts udløb. Vi sendte derpaa en Kutter til vor Flaade, og om Eftermiddagen Kl. 4 findte 18 Seglere til os. Enhver ventede en Træsning og længdes derefter da Admiralen gav Signal, at vende tilbage. Fienden saae et Kanonskud fra os for Anker, og er nu med sin hele Flaade vendt tilbage til Havnen.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Antallet af de paa Dominica landede franske Tropper angives til 1500 Mand. General Prevefskal have samlet 800 Mand. Man frygter ellers for at Resten af den franske Rocheforter Eskadre krydser i Egnen af Barbados, for at opsnappe vor for kort Tid siden derhen afsendte Transport= og Koffardiestaade, paa hvilken der befinder sig 2000 Mand Tropper.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Vore Blade sige, at den franske Ambassadeur, General Bournonwille, har ansøgt det spanske Ho- og af samme faaet Tilladelse til, enten i Cadix eller Fetrol at kunne indskibe 15000 Mand franske Tropper til en Expediton. Den 4 stormede det saa stærk, at vor Flaade maaskee ikke kunde forblive paa Stationen for Brest. Skibene fra Boulogne maatte for størstedelen vende tilbage.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
London, den 9 April. Den til Martinique ankomne fransk Eskadre bestaaer af følgende Skibe: Majestueur paa 120, Magnamine paa 80, Sufren paa 74, Lyon paa 74, Jemappe paa 72, Jndesatigade paa 24, Armide paa 18, la Gloide paa 18 Kanoner og 2 Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
J den Storm, som 4 dennes herskede ved de stanske Kyster, skal sammesteds 13 franske Skibe vare drevne paa Strand. Fregatten Pallas er fra Middelhavet anlanget til Plymouth med en Ska spanske Priis penge. - Den hemmelige Expedition under General Eraig er endnu ikke afseglet.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Madrid, den 25 Marts. Fra alle Kanter ere hidtil mange Tropper afmarscherede til forskiellige Egne i Spanien, hvilke ere blevne forskaanede før den gule Feber, og hvor det ikke mangler paa Levnetsmidler. Vor fordumrende Gesandt i Berlin, O. Fatill, er, efter Forlydende, bestemt til befalingemand over vor Armeen i Gallizien. J Hovedstaden har reist sig stor Forundring over, at Greve af Montaico, hidtilværende Gouverneur og ver Raadet i Castilien, paa Kongel. befaling, har nedlagt denne vigtige Post. Hans Efterfølger er endnu ikke bleven udnævn. Paa Fredsfyrstens Befating har den berømte Læge Luzerlaga udkastet en fuldstændig Sundhedscoder med Forskrivter mod anstikkende Sygdomme, som Fredsysten alt har bifaldt, og som nu overalt i Riget skal omsendes.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Haag, den 13 April. Den østrigske Ambassadeur Greve Cobenzl, er igaar anlanget hertil fra Paris, og vil med havende Tilladelse forblive her saa længe som Keiserens Fraværelse fra Paris ved varer. Han logerer hos den herværende keiserlige Gesandt, Baron von Feltz. Den siden 2 Aar hersom spansk Gesandt staaende Ridder von Bouligny, hvilken nu gaaer til Stokholm i samme Egenskab, havde den 8de sin høitidelige Afskeeds=Audience hos Statsbevindet, og hans Eftermand Ridder Andoaga, Tiltrædelses=Audience, Begge Excellencer og deres Legationssekretære mødte i stor Gallaklædning, og Statsbevindets Æregarde paraderede.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Blandede Efterretninger. En Londoner Brygger har givet 760 af fine Kunder et Traktement i sit nye Bryggerkar, hvori Bordene vare opstilte i Amfitreatreform. Til at forklare sig dette snorrige Traktement, maa man vide at Karret var 96 Fod i Giennemsnit eller 288, Fod i Omkreds.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
J Simbirsk i Rusland udtog man en fattig 80 Aarig Enke sin eneste Søn til Soldat, tvertimod Anordningerne. Den Gamle, som ikke vidste at Loven var paa hendes Side, tog til Almuens Tilflugt, Smørrelse. En Fuldmægtig ved Guvernementet lovede at redde hendes Søn, og for dette Løfte gav hun ham 10 Rubler, som hun havde faaet ved at sælge sin Ko, der var alt hvad hun eiede. Dagen efter saae hun alligevel sin Søn som Soldat. Nu gik hun til Guvernøren selv, Prinds Kirvansk, og fortalte ham Sammenhængen. Han lod alle Embedsmænd komme frem, og da hun strax udpægede den Smutte, lod Guvernøren ham strax iføre Mondugen som Soldat istedet for Enkens Søn. Atter et Beviis for Ordsproget: Gaar til Hovedet hvis du ikke vil rides, stødes, sparkes eller passes af de øvrige Lemmer.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Indenlandske Efterretninger. Tilligemed Forordningen af 22 s. M., angaaende Examen artium, er under samme Datum udkommet en Placat, hvorved Skoleforordningen af 11te Mai 1775 i nogle Dele forandres og nærmere bekommes. Følgende ere nogle af dens væsentligste Bestemmelser: I enhver latinsk Skole skal ikke væ ste flere eller færre end 4 Lectier. J Skolebygningerne skal indrettes i det mindste 4 til 5 Lærestuer, for at forhindre at flere Afdelinger af Disciple undervises paa eengang i eet Værelse. De gamle Sprog, og de i Forordningen af 11te Mai 1775 i nævnte Oticipliner (den sphariste Astronomie undtagen hvoraf det nødvendigste forbindes med GeograPhien) bør fremdeles dyrtes i de lærde Skoler; hertil kommer endnu Underviisning i dansk Grammatik, i Fransk og Tydsk, naar Skolens Omstændigheder tillade det, i Elementargeometrie og Colligraphie. At disse Gienstande begyndes Underviiningen i det græske og franske Sprog med Disciplene af anden latinske Classe; det hebraite Sprog læres i sterde Classe; Colligraphie i de tre nederste; i de øvrige Læresag, gaaer Underviisningen gradeviis frem i alle Classer.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
En nye Anordning for de 3 forandrede Cathedralskolier, som er i Værk, skal tiene Rectorerne til Rettesnoer i Henseende til Valget af de latinske og gra ske Skribenter der skulle læses. Angaaende Lærebøgernes Valg skulle Rectorerne henvende sig med deres Forslag til Skolekommissionen. Sangopvart ningen i og udenfor Kirkerne skal til 1ste October d. A. aldeles ophøre. Biskopperne paalægges det at indgive deres Betænkning, hvorledes dette kan liværksættes med mindst mueligt Tab for Skolernes hidtil havte Jndkomster.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
De nyere Henrettelses-Scener have foranlediget endeel Betragtninger om denne Gienstand i ofsentlige Blade hvoraf især udmærkede sig Ønsker som, at alle Dødsstraffe maatte fuldbyrdes ved Livløse. Jnstrumenter og ikke directe ved Menneskehænder, som altid har noget Modbydelig ved sig. - Hvorvidt Letsindighed iøvrigt gaaer, saaes ogsaa ved Hertzleins Henrettelse, da en Mængde Tilskuere strax oven paa stimlede ind i Vertshuse, hvor der var Musik og Dands.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Paa første Paaskedag har en Soldat af Marineregimententet og Dugmagersvend af Profession gaaet ind til en Kone i Kokkegaden i Nybøder, som var givt med hans Kammerad, og hos hvem hans Moder logerede, og medens hun sov, skaaret Halsen over paa hende, hvorefter han gik strax til sin i Kompagniechef, og angav Forbrydelsen; Chefen lod ham derpaa bringe til Politiemesteren, hvorefter han blev bragt til Politivaresten. Forbryderen er 22 Aar gammel, og fød i Kiøbenhavn. Klammer med Manden til den døde Kone, og med hende selv, skal være Aarsag til Gierningen.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Aalborg, den 25 April. Prædikanterne paa 2den Sanon efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Hr. Roth. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Tanker i Anlednind af Biskop Tetens Død i Viborg den April 1805. Fred være med Dig retskafne Lærer. Dit Minde staaer urokkelig, Din Aand steeg høit til Hiemmets Glæder. For der at blive lykkelig: Der ædles den til større Dyder, Lev gode Aand - lev evig vel! Og naar vi ogsaa der os fryder, Da sandt vi glad vor Thetens Siel. J. G. Aalborg Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Døbte. Den 19 April, Tambour John Olesens Datter Anne Magrethe, Fadderne: Mad. Køhler, Jom. Schierup, Capitain v. Hel nen, Lieutenant v. Tost, Kiøbmand Niels Borup. Den 25 April, Vægter Povel Larsens Søn Christen; Fadderne: Mad. Hansen, Jomf. Aarslef, Kiøbmand Jens Hvidberg, Kledehandler Akkermand, Kiøbmand Mads Galten, Niels Baj.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Kopulerede. Den 24de April, Jens Christensen Fisker i Nørresundbye og Pigen, 3de Pedersdatter. Den 26 April, Clemen Jensen, Gaardmand i Nørhal og Enken Else Jensdatter.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Begravede. Den 22 April paa Hospitals Kirkegaarden, Kiøbmand Christen Olesen Kraft, 54 Aar. Den 23 April, Fattiglem Claus Hansen, Fosses Enke.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Avertissements. Skulde nogen mig uvidende have Fordring til mig, da anmoder jeg samme tilkiendegivet forinden den 4de Maj. Andre, Premier=Lieutenant i det 3die Jydske Jnfanterie Regiment.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Auctionen over afgangne Hr. Rettor Sotschvichs Bogsamling, som var berammet til 13de Maj bliver efter Forlangende af Stervboets Vedkommende indtil videre udsat og skal den nærmere Bestemmelse betimelig vorde bekiendtgjort. Aalborg den 24de April 1805. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Bekiendtgjörelse. Næstkommende Onsdag den 1ste Maj begynder Underviisningen i den Aalborgske Borgerskole. Den aabnes med en Tale af Hr. Konrektor Frost, hvilken Elevernes Fædre eller Værger og andre Institutets Velyndere herved indbydes at beære med sin Nærværelse. Ialen begynder Kl. 10 Slet Formiddag. Tillige bekiendtgjøres: at de Bøger, som ere bestemte til Elevernes Brug, allerede ere anskaffede og kunne erholdes paa Institutet den første Underviisnings Dag. Aalborg d. 25 Apr. 1805. Committeen. for Borgerskolens Realisation.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Følgende Bøger faaes hos undertegnede som skal bruges i Borger Skolen; alle indbundne i Velsk Bind og planerede: 1) Funkes Naturhistorie 4 Mk. 4 s.a) Søndergaards Regned og 3 Mk. 10 s. 3) Tillemans tydske Gramatik 2 Mk. 6 s. 4) Reislers nye tydske Læsebog 4 Mk. 8 s. 5) A. B. C. Jnstructif af Campe, 3 Mk. 10 s. 6) Meidingers franske Gramatit 7 Mk. 8 s. 7) Campes Robinson paa Fransk 1 Rd. 4 s.d) Engelsk Læsebog af Druun 5 Mk. 2 s. 9) Dito Gramatit af dito 4 Mk. 30) Remers Tabellatisk Oversyn over den almindelige Verdens Historie 10 sk. 11) Balles Lærrebog 12 s. De manglende faaes med det første. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Den Gaard i Bispens Gade her i Aalborg, som afgangne Sukkermæster Sprækkelsen, har ladet opført af udsøgte gode Materialier, og som nu er færdig paa lidet Mahling nær, bestaaende af 11 Fag tog Etager Grundmuur med Port til Gaden, et Baghuus i Gaarden 13 Fag for Etager af Ege Bindingsværk og et Halvtag 5 Fag, med Gaardsrum, de fleste af Værelserne gibsede og beqvemmelig indrettet for et Herskab; er at faa til Kiøbs og kan tiltrædes strax, om Kiøbesummen accoreres med Agent Qvist. Enhver som maatte have noget at fordre efter heri Byen afgangne Blikkenslager Christian Friderich, Spær, indkaldes herved i Følge Plataten af 26de October 1792 med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde og paa lovbefalet Maade at bevise deres Fordringer for undertegnede Stifteforvaltere. Aalborg den 23de April 1805. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Enhver som maatte have noget at fordre efter heri Byen afgangne Toldskriver Jens Christian Møller, indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel, at anmelde og paa lovbefalet Maade at bevise deres Fordringer. for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 23 April 1809. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Hvor 2de Overværelser, med fornødent Tienner kammer, samt om forlanges Plads til een Hest, kan erholdes; derom giver Bogtrykkeriet nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Den hos Peder Holm Bager berammede Auction, over Gaard og Jndboe, er udsat i 8te Dage nemlig til Tirsdagen den 3de Maj Formiddag Kl. 10 Slet.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Peder Johnsen Storhauge, som boede i Byrum Sogn paa Læssøe under Hiørring Amt, inkaldes herved i Følge Placaten af 26de October 1792 for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Klitgaard paa Lefføe den 1ste April 1805. J. Heselholt.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Fyrkat Mølle beliggende udi Randers Amt, Ond sild Herred, Nørre Ondsild Sogn, strax ved Hobro, staaer for Mølleskylds Hartkorn 1 Td., 4 Skpr. Fkr., Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 2 Fk. 2 Alb har god Maling deels fra Landet, og deel fra Hobroe, kan grasse om Sommeren, og Fordeerom Vinteren 3 a 4 Væster, 4re Kiør, 28 a 300 Faar, har sin eendeels Mark, som af Fæstedstadet i udskiftet, og som er beliggende ved og omtring Mø len. Vaaningshuuset er af stærk Tømmer Nor Bygning med Steentag indrettet til Beboelse for og hver honet Familie, er underhaanden at faae i Kiøbs, der meldes til Liebhaveres behagelige Efterretning, som Kiøbesummen og Conditionerne accorderes med Thomas Sørrensen som indtil Majdaførstkommende beboer samme, eller og med Kiøbmand Søren Sørrensen i Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Til unge Kristne ved Nadverens første Høitidelig hed af V. K. Veillodter. En Foræring til oplyste Konfirmantere; oversat ved Pastor N. Holm, saaes hos Bogtrykker Wandall, heste for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
J Stervboet efter afgangne Frue Conferentsraadinde Braem er en Skiftesamling berammet at foretages Løverdagen den 27de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet paa Aalborg Raadstuehvittet herved bekiendtgiøres til Efterretning for dem, som derved maatte have noget at fremme Aalborg den 18de April 1805. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
En stor Rødbrun Pudel Hanhund Stumphalet, skaaren og Bagdelen klippet, er den 27 f. M. kommen løbende til mig uden jeg har kundet dive skil ved den; hvem samme tilhører behager imod dette Apertissements Bekostning samt en billig Betaling for sin Ophold, at lade den afhente hos Kirketerp, Toldbetient i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Et Mærskums Pibehoved med Sølv Beslag og sort Rør; er sidst Mandag den 15 April sin Eier fra kommet imellem Lundergaard og Bedeholm; hvem om samme kan give Oplysning, bedes at melde det, enten i Bogtrykkeriet, eller og hos mig undertegne de, som derfor betaler en resonabel Douceur. Aabyebroe den 16 April 1805. Anders Møller.
Jyske Efterretninger, 1805-04-25
Væste hollandsk Kløverfrøe hvidt og rødt af sidste Aars Afgrøde fedeste hollandsk Oste, samt rinske staanske, og engelske Møllestene; Bark Bæg, og andre Kiøbmandsvahre kan bekommes til billigste Priser hos Raadmand Hüver boende paa Gammel Torv i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
udes.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Trykkes og udgives 2 Ganer ugentlig i Aa
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Udenlandske Efterretninger. Madrid, den 28 Marts. Bort Infanterie faaer nu en nye Organisation. Den blaae UniForm, hvilken var bleven afskaffet, bliver igien indstørt, og alle Korps stal inddeeles i Brigader, enhver 4 Regimenter, Man lægger hertil, at Brigade Generalerne skal udnævnes til Chef for de enkelte Brigader.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Udenlandske Tidender have meldt, at Garden ligeledes skulle erholde en nye Organisation og en nye Uniform; men dette er ugrundet. Vor Armee i Galizien er nu 28000 Mand stærk. Man forsikrer, at samme er bestemt til at besatte Søehavnene og Portugals faste Pladser.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Den til Lissabon udnævnte franske Ambassadeur, General Junot, som endnu her opholder sig, har softe Sammenkomster med Hs. Excellence FredsfyrEn Gouverneurs Plads over Raadet i Castilien, er endnu ubesadt. Greve Montarco, som beklædte samme, har idag begivet sig til Aranjuet, hvor Hof set opholder sig, for at giøre visse Forestillinger.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Veirliget er nu for Agerdyrkningen saa gunstig, at Priserne paa Kornvare pludseligen ere faldne. Overalt er der Udsigt til en velsignet Høst, hvilken lover at godtgiøre den Mangel, vi hidtil have lidt.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Vor Flaades Udrustning i Ferrol er fuldende, den 26 Marts, og Skibe ere færdige paa første Vin at gaae til Søes. Denne Flaade bestaaer foruden de franske Skibe og foruden Fregatterne og Korvetlierne af 12 Linieskibe, hvoriblant et paa 134, et paa 14, et paa 100, to paa 86, fire paa 76, to paa 168 og et paa 62 Kononer. yposten. P. F. Wandal. 30 April.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Paris, den 12 April. Den 30 Marts om Aftenen Kl. 9 er, efter Sigende, Toulonne flaaden atter med en gunstig Vind gaaet til Segl.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Den bestaaer af 11 Linieskibe, hvoriblant 4 paa 80 Kanoner, 6 Fregatter og 2 Korvetter. Den har 3000 Mand Landgangstropper omborde. Dens Bestemmelse er for det første, som man forsikrer, at angribe den liden engelske Eskadre for Kadix under Kontreadmiral Orde, at forene sig med Flaaden forKadix og siden med forenede Kræfter at segle mod Admiral Nelson, hvis Flaade i længere Tid har været borte fra Egnen ved Trulon. For at beskjæftige Englændernes Opmærksomhed i Norden og i Kanalen, var Bresterflaaden seglet ud af Havnen og Flaaden ved Boulogne er udlagt paa Rheden. Snart kan man ogsaa vente at høre noget angaaende den forenede Eskadres Udløb fra Ferrol. Hoffet har den 5te dennes anlagt Hofsorg for den afdøde Enkedronning i Preussen og samme skal vedvare i tre Uger. Keiseren bærer Sorgen i Violet, naar ham ikke er i Uniform. Personer i Uniform bærer et sort Flor og Armeen. J Civilpaaklædning bestaaer Mandspersonernes Sorg af en sort Klædning med Manstjetter af Musselin, af en Kaarde og sølv Skoespander med et sort Baand paa Kaarden. Damerne bærer en sort silke Robe, og kan bære Diamanter. De sidste 8 Dage bærer de den lette Sorg og hvide. Ogsaa Kongerne i Frankrige sørgede fordums i violet Farve. Macon, den 9 April. Jgaar ganske tidlig om Morgenen steeg Keiseren til Hest og besaae Staden og Egnen. Han undersøgte Kayen, de offentlige Bygninger og lod sig overalt give Beretninger hvad der kunde være Staden til Gavn. Da han kom tilbage til sit Palais, modtoge ham alle Civil og Militaire samt Præsterne i Staden og omliggende Byer. Om Aftenen var Staden illumineret og paa Raadstuen blev giver en Concert, hvilken Keiserinden bivaanede. Denne Eftermiddag Kl. 1 ere Keiseren afreist til Bourg.
Jyske Efterretninger, 1805-04-30
Amsterdam, den 16 April. Det fornyede Rygte, at Marqvis Wellesley skal have erklæret sig for uafhængig i Ostindien, er ugrundet.