Extraordinaire Relationer, 1738-08-01
Udi Slutningen nestafvigte Maaned er udi Trykken udkommen et imellem Deres Kongel. Majesteter til Danmark og Norge, paa den ene, og Sverrige paa den anden Side, sluttede Cartel, som den 31 Martii nest forhen udi det Kongelige Geheime Conseil var undertegnet; Samme var affattet udi i Puncter, hvoraf er lidet Udtog Postviis følger: 1) At denne Convention skal strække sig over Begge Deres Kongel. Majestæters Riger, Lande og derunder hørende Provincier og Herskaber; og skal fra den Tiid, samme er bleven notificeret, have sin fuldkomne Virkning. 2) At under det Navn af Deserteur skal uden Forskiæl være forstaaet alle til Begge Høye contraherende Deeles, Land- og Søe-Etat henhørende Folk og Betientere, ingen undtagen, af hvad Rang, Bestilling eller Qvalitet de og maa være, hvilke paa en modtvillig eller utroe Maade udaf Tienesten rømmer, og sig offentlig eller hemmelig indstille, for at antage Krigs-Tieneste, eller og ellers foruden Pass i Landet omløbe og sig opholde; Hvorfra dog bliver undtagen Aar 1778. gen alle i Vegge Deres Kongl. Majestæters Riger, Lande, Provincier og Herskaber indfødde Kongel. Danske og Svenske Undersaatter, som kand have taget Tieneste, og deres Fæderne Land igien søge, saa fremt af en saadan Jndfød, enten Kongel. Dansk eller Kongel. Svendsk Undersaattes ved Capitulationen udgivne Original-Forskrivning og hannem derimod meddeelte Original-Forsikkrings Skrift ey kand bevises, at den indfødde Deserteur haver godvilligen taget Tieneste, og capituleret paa længere Tiid, end hand virkelig har tjent. Da saaledes en saadan Person vel bør at extraderes, for at fuldgiøre sin Forskrivning, men ey straffes som en Deserteur. 3) Skulle alle Civil- og Militair-Betientere og befalingsmænd, i sær de paa Grændserne, være pligtig at give Agt paa saadanne Deserteurer, samt sig dennem bemægtige, og skulle de, der understaaer sig, at give en Deserteur Anledning, at bortrømme, den samme at skiule, eller fort at skaffe, og derom kunde overbevises, med Straf vorde anseede. 4) Skal ingen være tilladt at forfølge en Deserteur udi den anden Høye Deels Territorio, for egenmægtigsig den samme at bemægtige, uden i Fald af den ene eller anden Deel en saadanne skulde blive efterskikket, da det skal allene skee i den Hensigt, at mand saa meget før kunde komme ham paa Spor, og give Øvrigheden sammestæds Efterrætning derom, at en saadan vorder tagen i Forvar, mens derimod skulle Begge Høye Deeles Civil og Militair-Betientere være forbunden, saadanne Deserteurer med hos sig havende Gevær &c. i Varetægt lade tage, og dernæst ey alleene den nærmeste Civil- og Militair-Betiente af det Herskab, fra hvis Trouper eller Flode Desertionen er skeed, inden 8 eller 14 Dage at give Efterrætning deraf, med Fortegnelse over den Augusti Maaned, den Arresteredes Navn, Mondura tilligemed alle Omstændigheder, som inden samme Tiid kunde blive bekiendt, mens Deserteuren end og selv med alt hoshavende udlevere. Skulle Deserteuren have foryttret sin Hest eller noget af sin Mondering og Gevær, skal det, saa fremt mueligt, skaffes tilbage uden Betaling, Men de som slige Sager vitterlig først have kiøbt, og derefter skillet sig af dermed, være pligtig at erlegge Værdien derfor og desuden straffes, Angaaende de Stæder hvor Begge Nationers Deserteurer kunde udvexles, da skulle de Kongel. Danske Deserteurer af Danmark til Sverrige overløbne, udi Helsingborg, de som udaf Norge har retireret sig til Sverrige, paa Grændserne, til nærmeste Øvrighed eller befalingsmand, og de, som til de Kongel. Svendske Tydske Provincier ere undviget, udi Staden Wismar udleveres. Ligeledes, skulle de Kongel. Svendske Deserteurer, som i Danmark gribes, i Helsingøer, de som undviger til Norge, paa Grændserne til nærmeste Øvrighed, og de som til de Kongel. Danske Tydske Provincier ere overgaaet, i Staden Altona, ertraderes. Transporten til Udleverings Pladsen skal ey beregnes for det Commando, som Deserteuren derhen fører, mens af den Herre, udi hvis Territorio Deserteuren bliver fasttagen, bestaaes og foranstaltes. 5) Paa en paagreben saadanne Deserteur skal fra den Dag hand bliver fasttagen, og indtil den Dag hand bliver udleveret, hans Forpflegning dagligen gotgiøres, nemlig: udi Danmark eller Norge daglig 4 s. udi Sverrig 3 Ører Sølv Myndt og udi Svendske Tydske Provincier 2 Lybsk Skill. for en Hest, som en Deserteur har ført med sig, 2 Kander Havre 8 Pd. Høe og fornøden Halm, hvilke Omkostninger maa betales af det Regimente, den Deserterede staar under. 6) Det Regiment eller Compagnie, hvorfra Deserteuren. Aar 1738. ren er undvigt, skal gotgiøre Omkostningerne som er bleven gjort, paa den Undvigtes Paagribelse, hvilke skal efter Billighed specificeres og beregnes, og i Fald der over skulde klages, da af Stædets Øvrighed blive modereret. 7) Kiendelse over Deserteurens Forbrydelse, hans Par den eller Execution bliver den Høye contraherende Deel forbeholden, udaf hvis Tieneste hand er bortløben. 8) Ender indgaaet, at ey alleene grove Misdædere, mens endog de, som have øvet nogen aabenbar imod Troe og Love stridende, Publicum angaaende forsættelig Bedragerie, saaog de, hvilke i deres anbetroede Bestillinger sig ey efter Pligt opførdt, til den ene eller anden Høye Deels Territorium Undvigede, ingen Beskiærmelse skulle nyde, mens straxen arresteres, og paa samme Maade, som om Deserteurerne er formeldt, udleveres. 9) Skal af enhver af de Høye Contraherende Deele efter denne Conventions og Cartels Ratificationers Udvexling, ved Forordning, deres Befalingsmænd af Civil- og Militair-Etat anbefales, naar herefter en eller anden udaf den Ene Høye Deels Rige og Lande til den Andens overkommer, uden at fremvise Pass fra sin Øvrighed, eller i det mindste noget gyldig Beviis, at de i deres rigtige Ærender sig befinder, at lade dem fasttage, og derefter saadant den anden Høye Deel nærmeste befalingsmand straxen tilkiendegive, da hernæst paa dens Begiæring Arrestanten til det bestemte Afleverings Sted bør udleveres imod de for samme gjordte Omkostningers Betaling. Alligevel er det oven anførdte ey at extendere til de ved Grændserne, med hverandre dagligen Handel og Vandel drivende Undersaatter. 10) Skal denne Conventions og Cariels Jndhold trykkes, og i Begge Høye Deeles Riger og Cande, saavel ved Minden for ere de Jn og publiceres. II.) Hvad Augusti Maaned, Aar 1738. ) Hvad Tiden om denne Conventions og Cartels Varighed angaaer, saa er samme paa 12 Aar bleven fastsat fra Natificationernes Dato at regne. at Tyrkiet.