JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 18de Dito er Birkeskriver Johan Nergaard confirmeret at være Birkedommer til Tyberg Gaards Birk i Sielland. Studiosus Steen Balslew ligesaa at være residerende Capellan for Kietringe og Breininge Meenigheder i Lolland. Samme Dag er Præsident Eiler Hagerup allern. beskikket at være Laugmand over Scheens Laugstoel og Borgemester i Scheen. Scheen. Didrich Cornelius Christian Schwers i Kiel ligesaa til Cancellie Assessor. Den 19de Dito er Lieutenant Otto Reinholt Brummer allern, beskikket til at være Controlleur i Ribe. Den 25de Dito er Hr. Friderich Christian Jordening confirmeret at være Tydsk Præst ved Wemmeltofte Adelige Jom frue Kloster. Provst og Sognepræst Hr. Johannes Coldeviin beskikket at være Sognepræst for Høyby=Meenighed i Sielland. Hr. Johannes Kiær ligesaa for Thorup Meenighed i Sielland. Jacob Wallund ligesaa at være Borgemester samt adjungeret og sucederende Bye og Raadstueskriver i Nestved. Ewald Wulf ligesaa at være Byefoget i Nestved og Herredsfoget i Ringsted og Tybiergherred. Cancellie Raad og Raadmand Gerhard Wilhelm Geelmunden Fleischer ligesaa at være Byesoget i Weyle og Herredsfoget i Nørvangs Torrild Herreder, i Riber Stift. Kammer=Raad Christopher Hansteen ligesaa at være Committeret i det Vestindiske og Guineiske Rente sam General Toldkammer. Ligesaa er Rector Balthasar Stephan Faber beskikket til Diaconus ved Kirken i Niebull, Am et Tøndern.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Da saavel den første Stifter af disse Stipendia, som de efterfølgende Konger, have anordnet, at de, som maae nyde dem, bør foruden Theologie ogsaa legge sig efter andre Videnskaber, besynderlig paa Lingras og Mathesin, saa vil Hs. Mst. og, at Stiftelserne herefter saaledes skal være indrettede, at nogle af enhver Videnskabs Dyrkere, i Forhold til Kirkens og Statens Fornødenhed, skal der have Plads; af hvilken Aarsag de 12 Decani (Provsten iberegnet) som herefter vælges, skal være saadanne Personer, at 6 af dem besidde en bekiendt Grundighed i de Theelogiske Videnskaber, 2 i de Juridiske, tide Medicinske, 2 i Physique og Mathematique og 1 i Historien; ligesom og ingen maa blive Decanus, førend han har fyldt sit 23 Aar, og er almindelig bekiendt for en sædelig Vandel, christelig Tænkemaade og artig Opførsel, Egenskaber, Hs. Mst. fordrer nødvendig maae være tilstede. Desuden maa ingen, 2de Aar efter denne Fundations Dato, til Decanusantages, uden den, som med god Character har taget saavel philologisk som philosophisk Exammen, samt, naar han skal være Decanus ved et af de theologiske, juridiske eller det medicinske Bord, tillige erholdet i disse Videnskaber Exemen med en ikke mindre Character.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Paa det at hvad, som i næst foranstaaende Scho er foreskrevet, des vissere kan skee, og des ordentligere udføres, befaler Hs. Mst. fremdeles, at enhver Decanus skal holde 2de Protocoller, een, hvori Alumorum Boepæl, Forældre eller Værger antegnes, og denne er til Decani egen Efterretning, den anden skal være af Facultetet authoriseret, igiennemdraget og forseiglet, samt saaledes indrettet, at enhver Alumus har deri sit a parte Blad inddeelt i Rubriquer efter et vedtagende Schema. Denne skal vise, hvilke af de herefter foreskrevne Bøger lumni Tiid efter anden erklære sig at ville læse, og hvad Dag en Autor blev begyndt og hvad Dag endt. Herudi antegner Decanus hver Løverdag sin Censur over Alumnos, meldende sit Haab om dem, sin Misfornøyelse med dem, deres Flud, Fremgang, Dovenskab, Uordentlighed; og denne Protocol er det, som samme Dag, nemlig hver Løverdag, naar Aluiere borte, skal igiennemgaaes af Provsten, og siden forevises Theologe Inipectort, men ellers ikke sees af andre end Alumnorum Foresatte; hvorfori den ogsaa med en i parte Laas skal forsynes. Efterdi Decanorum Pligter nu saaledes blive sværere end tilforn, og deres Embede af større Vigtighed; saa har Hs. Mst. Allernaadigst bestemt enhvers aarlige Løn fra denne Fundations Dato til 100 Rdlr., uden Afkortning, med Løfte, at samme, saasnart skee kan, med meere skal forøges. Ligesom Hs. Mst. og vil, at alle Decani herefter, paa det de kunde have desto nøyere Opsyn med deres Klumnorum Sæder og Levemaade, tillige skulle være Inspectores paa Regentzen, og der, dog uden at tage Deel i de Penge, som indkomme af Liig bæren, eller dermed have noget at bestille, hver have 2de Kamre med sædvanlig Brænde. Saa længe en Decanus vedbliver at være duelig og i sit Opførsel anstændig, forbliver han ogsaa ved sit Embede; og saadanne Decam fra denne Kongelige Stiftelse vil Hs. Mi skulle altid tillige med andre dygtige Mænd foreslaaes til Conrectores, Rectores og Professores. Saa mange af Decanis, som finde sig beqvemme, og hav Loft til, over en eller anden enkelt Deel i den eller de Videnstsier, som de meest have lagt sig efter (det være sig Theologien, jarisprudentzen, Philologien, Mathematiquen eller endre Videnskaber) for Studentere at holde private Forelæs. ringer, skulle dertil have Hs. Msts. Allernaadigste Tilladelse, eg det ey være dem formeent, af Studentere, som saaledes høre dem, at lade sig betale noget taaleligt efter deres Omstændigheder, dog at disse Decani legentes raadføre sig med en eller anden Professor, i hvis Videnskab de ville læse, angaaende disse Partes speciales, som enhver Decanus vil paatage sig at behandle, saa og skriftlig indgive en Anmeldelse over den Deel, de have igiennemgaaet, hvad Tiid de derpaa have anrindt, og hvad Antal af Tilhørere de have havt; hvilken Anmeldelse overleveres den Professor, han har raadført sig med som igien leverer den til Rectoragnificus, for igiennem det Danske Cancellie aarlig at indsendes til Hs. Msts. Eget Høye, Allernaadigste Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Da der, efter hvad forhen er befalet, ingen til Decanus, man antages, uden de, som allerede ere bekiendte for de lade ste og skikkeligste Personer i eller uden for Communitetet, og de desuden redelig skal forpligte sig til, at vise Fried i deres Embede og Anstændighed i deres Sæder; saa formoder Hs. Mst. ikke, at nogen af Deelene hos dem skulle savnes, men skeer det, og en Decanus er af Provsten formedelst Forsømmelse af hans Pligter bleven uden Frugt 3de Gange advaret, melder Provsten ham som uværdig for Theologe Inspectorie som 4de Gang paa minder ham; frugten det ikke, da andrager Provsten det for Faculteret, som in Conseslu sidste Gang paa minder ham, og forsømmer han endda sine Pligter, har Facuttetet ham uden videre fra sit Embede at afsette, hvilken Afsettelse Facultetet strax til det Danske Cancellie indberetter.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
De Studiost, som herefter antages til at nyde Communitetet og Regentzen, skulle have Friehed til at høre Collegie over hvilke Videnskaber de lyste, og ikke allene have Friehed dertil, men endog under Stipendiernes Tab være dertil forbundne. De skulle derfore ved deres Antrædelse nævne 2de af Professorum Collegia i det mindste, som de dagligen ville høre, og bevise, naar paaæskes, at de flittig høre dem.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
J de første 3 Aar Alumni have disse Stipendia, skulle de paa Klosteret legge sig just efter de Ting, som til Exammen philologicum fordres, og ugentlig deri for deres Decanisvise deres Fremgang, hvorfore de 3de første Dage i Ugen skulle til disse Øvelser være bestemte gandske i Overeensstemmelse med Forordningen af 11 Mai 1775 om Examina academica dens 12te Acticul, saaledes at Mandagen anvendes til det Latinske, Tirsdagen til det Grædske og Onsdagen til de øvrige i samme Articul fastsatte Videnskaber, hvorved nøye paasees, at det i den allegerede Forordnings ommeldte Arcicul fastsatte Pensum inden 3de Aar bliver igiennemgaaet, og paa det at dette kan skee, skulle Allum, saasnart de komme til Bordet, for Decano erklære, hvilken af de foreskrevne Bøger de ville først foretage sig at læse, som da paa den forhen ommeldte Maade antegnes af Decano i den anbesalede Bord=Protocol, efterdi Alumus uforanderlig maae følge, hvad han ved Bordet indgaaer. Fire Alumni skulle skifteviis hver Dag, hver i et Qvarteer, vise deres Decano, hvad de have læst, spørge ham om hvad de ikke forstaae, og høre lærvilligen hans Anmærkninger, og paa det at dette des beqvemmeligere for Decano og med desto større Nytte for Alumnis kan forhandles, skulle de 4 Alumni, som næste Dag have Arbeide paa Klosteret, Aftenen tilforn, i den af Decano fastsatte Time, melde ham, hvad de næste Dag, i Anledning af det de have læst, have at erindre og fremføre. Med Øvelsernes Omvexling skal saaledes forholdes at de Fire Alumni, som sidste Gang havde den Latinske Plulologie, anden Gang skal have den Grædske og tredie Gang 2de afdem den Hebraiske og 2de Historie og Geographie, paa hvilken Maade Øvelserne bestandig fortsættes helst paa Latin naar Leylighed og Omstændigheder det tillader, men i de 2de sidste Aar maa ved Øvelserne ikke bruges andet Sprog end det Læse og Lære Maaden ved disse philologiske Øvelser i de 3de Latinske. første Aar skal fornemmelig indrettes saaledes, at Klumuenten ved at give en Plan af et mærkværdigt Stykke i den forehavende Autor eller Poet, eller ved at forklare et besynderlig vanskeligt Sted derudi, eller ved at udkaste Hoved Anlægget til en Oration efter de der befindende Talekonstens Regler, eller giøre Reflexion over de Tiiders Tænke og Leve=Maades Forskellighed fra vore Tiider, eller sammenligne een Auto eller Poet imod en anden, og vise, hvorvidt den ene har været lykkeligere end den anden, aflegger kiendelige Prøver paa, hvorledes han dyrket de deri forekommende Videnskaber. Naar enhver af de til disse Øvelser bestemte Bøger er igiennemlæst, giøres af enhver Alumno et kort Specimen eller Udarbeidelse i Anledning af den læste Bog; hvilket Specimen, ogsaa forfattet efter den Plan, som i næst foregaaende sphaom Øvelserne er foreskrevet, til Jgiennemlæsning og Bedømmelse, forevises Decano, med hvilken Alum i Almindelighed have i private Samtaler at raadføre sig, Studere, Maaden betreffende, og han derom at give dem Underretning.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
J de første 3 Aar paa Klosteret skal Allumni forblive ved det Bord, hvor de ved Antrædelsen ansettes, og under samme Bords Decanus, men, naar de 3 Aar ere fuldendte, erklært Alumni sig til deres Hoved=Videnskab, eller den, de agte bestandig at vedblive, og saa skal de for de 2de sidste Aar forflyttes til et Bord, hvor Decanus er af den Videnskab, som de have valgt, og da forblive de der deres Tiid ud. Men i denne Tiid, nemlig i de 2de sidste Aar, Alumni ere paa Klosteret, lægge de sig eene med al Fliid paa deres Hoved Studium, enhver paa det han har udvalgt eller bekiendt sig til. Bøgerne, som i enhver Hoved Videnskab skal bruges, og Maaden, Videnskaberne skal dyrkes paa, vil Hs. Mst. nu her, dog kun i Almindelighed efter Tidernes nu veren. førende Beskaffenhed og Smaa, bestemme forbeholdende sig, efter Vedkommendes allerunderdanigste Forslag, naar Kiderne og Omstændighederne udfordre Forandring, derudinderledes at anordne. Ligesom de 3de første Dage i Ugen skal, efter hvad forhergeranordnet, være bestemte til de pliilologiske Øvelser, saa skal de 2de derpaa næstfølgende Dage, nemlig Torsdag og Fredag, allene tilhøre dem, som allerede have erklæret sig til sen Hoved Videnskab, og af disse, enhver i sin Tour, efter den Orden, som herefter fastsættes, anvendes til for Decano lat giøre Reede for, hvad de i de dem foreskrevne Bøger have lest, og for den Fremgang, de i samme daglig maatte giøre. De Skrifter, som herefter indtil videre i Videnskaberne gere foreskrevne, maae nøye og grundig igiennemgaaes, da Hs Mst. ved disse Skrifters Læsning har havt til Hensigt, at Videnskaberne i deres Deele kunde blive des meere bekiendte. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 2den Julii er Studiosus Andreas Woldiche confirmeret at være Tydsk Præst ved Walløe Stift. Studiosus Christian Frederich Bast ligesaa at være Sognepræst for Wallensved Meenighed i Sielland. Samme Dag er Decanus ved Communitetet Frederich Gottlied Sporon beskikket at være surnumetair Assessor udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Ligesaa er Raadmand Jürgen Jürgensen i Tonningen beskikket til første Borgemester sammesteds.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 3die Dito er Controlleuren ved Ober Skatte Directionen Berend Christoph Wilckens allernaadigst beskikket til at være virkelig Kammer Raad. Ligesaa er Nicolai Lindenhan sellernaadigst bestilt til at være Landmaaler. Den 12te Dito er Studiosus Ludvig Hemmer Bager beskikket at være Præst ved Tugt= og Manufactur=Huset i Wiborg. Capellan Hr. Sebastian Pristroph beskikket at være Sogn præst til Edøens Præstegield i Tronhiems Stift. CandidatuJuris Johan Christoph Wiese i Uetersen ligesaa til UnderRets Advocat i Hertugdommene Schlesvig, Holstein. Den 16de Dito er Studiosus Jacob Kier confirmeret at var Præst ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn. Samme Dag er den ved det Jydske Jnfanterie Regiment staaende Premier Major Adolph Frederich von Gossell benaadet med Caracter som Oberst Lieutenant af Jnfanteriet. Ligesaa et Sognepræsten Hr. Niels Cordtsen Bested beskikket at være Sognepræst for Greis og Sinder Meenigheder udi Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 17de Dito er Amtsforvalteren over Roeskilde Amt Der de Michael Rosted allernaadigst beskikket til at være Kammer Raad.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 23de Dito er Second Major ved Hs. Kongel. Høyhed Kringrindsens Regiment, Thomas Friderich Wichmand og hans Broder Jørgen Wichmand, Landsdommer udi Lolland, og Falster, bleven ophøyet udi den Danske Adelstand, og at maae kaldes med Tilnavn Wichfeld. Samme Dag er ved det 1ste Aggershusiske Jnfanterie Regiment Capitain Frederich von Gruner bestilt til tredie Major og Capitain Lieutenant J han Christian von Schulz til Capitain og Chef for et Compagnie. Capitain Lieutenant Carl von Mozfeldt er forundt et Compagnie ved det Nordenfieldske Dragon Regiment. Under Dato Fredensborg den 23de Julii har Hs. Majestæt allern. udgivet en Fundation for den i Kiøbenhavn oprettede Veterinær Skole.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 23de Dito er Justice Raad og Kammer=Advoca Oluf Lund Bang allern. blevet optaget i det Danske Adelskab. Ligesaa er Diaconus Johan Christian Schmidt i Hattsted beskikket til Pastor, og Candidatus Theologie Nicolai Boerm til Diaconus sammesteds. Samme Dag er Professor og Rector Trapp ved det Altonaiske Gymnasio efter Ansøgning i Naade dimitteret.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 26de Dito er Candidatus Juris Benedict Mathias Hering i Rendsburg udnævnt til Underrets Advocat i Hertugdommene Schlesvig, og Holstein.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 30te Dito er Conference=Raad Peter Hoppe bleven meddeelt allernaadigst Patent at hans Farfader afgangne ViceAdmiral Jver Hoppe og Descendenter skal ansees som Danske Adel. Ligesaa er Justice=Raad og Borgemester Johan Hinrich Baur i Altona beskikket til Etats Raad. Den 6te August har Hs. Mst. beskikket Professor og Rector Sammel Got fried Gener i Reval til Professor Theologi ordinarius ved Universitetet i Kiel, og Repetenten i det theologiske Seminarie i Gottingen, Daniel Gotthilf Moldenhaver, til Professor Philosophie extraordinarius og Adjunctus Facultatis Theologi ved bemeldte Universitet. Catecheten Johan Frederich Klinck ved det Schlesvigske Waysenhuus til Pastor i Sieverstedt, Amtet Flensburg. Ligesaa er Oberste Magnus Frederich von Barner confereret det Danske Livregiment til Fod som virkelig Oberst og Chef.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Under Dato Fredensborg den 6te Aug har Hs. Majest. allernaadigst udgivet i det tydske Sprog en Forordning, angaaende Candidater til Prædike Embedet, og de Prover, som for deres Befordring skal anstilles med dem, for Hertugdommene Schlesvig og Holstein, samt Herskabet Pinneberg. Staden Altona og Grævskabet. Rantzau. Den 7de Dito er Fonden Thomas Geora Münste allernaadigst bestilt til herefter at være Amtsforvalter og Ridefored, samt Ammunitions= og Material=Forvalter paa Bortholm.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 8de Dito har Hs. Majest. allern, beskikket Kammerherre Ernst Albrecht von Bertouch til sin Resident hos Kongen og Republiken af Pohlen.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Under Dato Fredensborg den 13de Aug. har Hs. Majest. allernaadigst udgivet: Sportel Reglement for Hof= og Stads=Retten udi Kiøbenhavn. Samme Dag er Kirke Provsten og Sognepræsten Ludolph Conrad Bargum i Apenrade beskikket til Consistorial=Raad. Den 14de Dito a. c. er Kammer=Raad Christian Nerense allernaadigst beskikket til at være Renteskriver for det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir ved General Toldkammeret.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Den 16de Dito er Brand=Directeur i Landskabet Norder Ditmarsken, Peter Tetens, beskikket til Under=Rets Advocat i Hertugdommene Schlesvig, Holstein ac Den 20de Dito er Candidatus Theologi Peter Paulsen beskikket til Diaconus i Orelsdorf, i Landskabet Eiderstedt. Ligesaa er Stads Capitain Johan Jürgensen bestilt til Stadshauptmand i den Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn og Christianshavn, og i den Qualite allernaadigst forundt Rang med Oberster til Hest og til Fods.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Fra den 26de Julii til den 30te August ere her i Staden, copulerede 77 Par, Fødde 143 Drenge, 139 Piger, tilsammen 282, døde 74 Mænd, 50 Qvinder, 51 Drenge, 50 Piger, tilsammen 225, ere altsaa 57 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 11, Apoplexie 1, Barselseng 2, Brystsyge 29. Contract 1, Druknet 1, Durkløb 1, DødeliSaar 1, Dødfødde 1, Feber 16, Forkiølelse 1, Forraadnelses Feber 1, Galde Feber 1, Gicht 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 10, Hævelse 1. Jndvortes Svaghed 3 Jnflammation 1, Kizhoste 1, Krampe 4, Koldbrand 1. Mavepine 1, Mæslinger 1, Ormefeber 2, Skarlagen, Feber 7, Skiørbug 1, Slag 63, Stikflod 1, Sting 1 Svindsoet 9, Tænder 2, Tærende Syge 15, unangivne Svagheder 22, Vattersoet 7.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 27 Julii til 300 August af Patienter indkomne 125 udgaaet 106 døde 22 af Barselqvinder indkomne 40, udgaaet 33, af Bør fødte 42.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
AVERTISSEMENTS. Jomoedien: Mohren, i 1 Act, oversat af det Tydske SpriI bekommes hos Brødrene Berling i Pilestrædet for 12 Sk. Gellerts Moralske Forelæsninger 1ste Deel 5 Mk., 2de Deel 4 Mk., faaes tilkjøbs hos Brødrene Berling og hos Bohandlerne Pelt, Rothe og Gyllendahl. Ang Holstensk Td. Korn.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Dansk Vaar=Sild Td.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Priis=Courant. 4 Rd. Mk. Holsteensk. Rdlr. A.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Dansk Td. 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Høste Sild Td. 6 Rd. Mk. 1 Rd. 424 Mk. s. Norsk Sild Td. Jydskenkelt Fyhnsk 4 Rdlr. 1 a 2 Mk. 4 Rd. Mk. 4 Rdlr. 1. Holstensk Hvede Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Laalandsk Td. 2 Rd. 5 Mk. 8 s. Salt. Birke. Rdlr. - Mk. - Byg Td. Gryn Td. Malt Tønden, 2 Rd. - Mk. - s. 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. 3 Rdlr. 5 Mk. Norsk Tønd.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Lyneborger, Td. 3 Rd. Mk. 6.7 Rd. Mk. jøbenhavns Siellansk Td. Rdlr. A. Havre Td. 1 Rd. 5 Mk. 6 Mk. 8 s. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Engelsk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Boghvede Gryn Tønd. Erter Tønden. 4 Rd. 2 Mk. 4 Rd. - Mk. Viin. 2 Rd. - Mk. En Adme Rhinsk Viin. Et Bonde=Læs 60 a 75 Rdlr. Et Læs Torv. Brænde. 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Gryn Td. Fransk Td. Fæde V.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Jslands salted Lamme a Rd. uden Rigs Et Oxsebr. rød Viin. uden Rige. 35 a 56 Rdlr. Kul Tønden. 56 a 76 Rdlr. Mk. 1 Mk. 8 Flesk røget Lispd. 7 Mk. - s. Et Oxsebr. Fransk Viin. 36 a 56 Rdlr. 40 a 50 Rd. Forring. Oste Lynske Skpd. . Rd. - Mk. Holsteenske Skpd. 8 a 9 Rd. uden Rigs 20 a 30 Rdlr. Høe et sort Læs 2 Rd. 3 Mk. dito mindre 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Smør Fynsk Td. Sællandsk Td. 24 a 26 Rdlr. Et Orsehoved Fransk Brænde=Viin 14 a 78 Rdlr. Halm et Læs 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Tælle Lisp. 26 Rdlr. 1 Rd. 3 a 4 Mk. s. uden Rigs Humle, 44 a 48 Rdlr. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Brunsviger) Skpd. Garlet. 56 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. M. unge Parret 1 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Bergens Fisk Skpd. Graasey salted Td. Norsk Jern Skippd. Tiære Tønden 48 Rdlr. 11 Rd. 4 Mk. Capuner læde et Par Rdlr. - M. mavre et Par Mk. tør Skippd. 7 Rd. - Mk. 8 Rdlr. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter den Høns gamle Parret. 2 Mk. 8
Berlingske Tidende, 1777-08-01
Norsk Torsk salted Td. 15 a 16 Rd. 4 Rd. Mk. Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par unge Parret Mk. - 1 Mk. 4 Klipfisk Skippd. Islandsk Td. 5 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Pommersk Fyr Brænde. Favnen. Ænder et Par 3 Rd. 1 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 12 s. Islandsk tør Fisk Skyde 13 a 21 Rdlr. M. Pommersk Bo. 4 Rd. 4 Mk. - s. Æg en Gues 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1777-08-04
Fra London, den 22de Julii. Omendskiønt de sidste Depecher virkelig vare daterede af General Hove fra den 3die Junii, saa skal dog Paqvetbaaden som har medbragt samme, først være afseglet den 16de fra Nyeyork, og har desuden iblant andre Breve, endnu medbragt: at den første Jndskibning af de Kongel. Tropper var skeet den 10de ejusd. under General Erskine Commando; at den anden Indskibning skulde gaae for sig den 17de, og den øvrige Deel af Armeen skulde følge efter i Divisioner; at disse Tropper skulde, naar de saaledes vare blevne bragte til Jersens, der foreene sig med Lord Cornvallis Corps, og derpaa allesammen gaae over Deelavare Floden, for at angribe Philladelphia. En Officeers Skrivelse fra Krigskibet Bristol, ført af Commodre Hotham, melder ogsaa, under Dato Nyeyork den 15de Junii, Lord Howe vil om faae Dage afsegle til Delavare, og der er nu et stort Foretagende i Værk.
Berlingske Tidende, 1777-08-04
Den Americanske Kaper=Flode, som nyelig er afseylet fra Bosten, skal bestaae af 21 Skibe, som føre deels 8, 12,18, 20 og 28 deels 32 Canoner, og have hvert meest over 100 Mand, og 2 af dem 206 Mand. - Den 18de huj. havde den Kongelige Danske Minister og Resident Hr. Dreyer sin første Audience hos Hs. Majest Kongen, hvorved han overleverede sit Creditiv. - Den 20de huj. blev af Admiralitetet sendt en Expresser til Portsmouth med Ordre, at 7 Skibe af Linien skal udløbe derfra, for at krydse i Canalen. Admiralitetet har og befalet at forsyne de Kongelige Besætninger i Schotland, med en Mængde Krudt og anden Munition. Paa Regieringens befaling maae og 2 Transportskibe bringe en stor Qvantitet Skyts og Munition fra Woolwich til Jrland. En Krigs=Chalouppe skal og gaae med til Bedekning. Endskiønt Hoffet endnu intet har bekiendtgjort af de fra Halifax ankomne Depecher, saa vilman dog fra en sikker Haand vide, at iblant andet den Efterretning skal være indløbet, at vor Canadiske Armee ikke skal gaae over den Søe Georg, men, efterat den er sat over Cham plain Søen, tage Veyen fra Crownpoint giennem SwampLandet til Otter=Trecck, og saa videre til Connecticut, hvorved den vinder meget. Fra Nyeyork veed man endnu intet, som er vist. Det forsikres allene at General Hewe er brækket op derfra. Med Skibet Molly, Capit. Randal, fra Neufoundland har man i Gaar erholdet Bekræftelse paa, at vort Krigskib For paa 28 Canoner er efter en kort Tresning blevet opbragt af 2 Americanske i Nantes udrustede Kapere, hvis Folk bestoed meest af Franzosser. Denne Efterretning har foraarsaget her større Bevægelse, end nogen anden Tildragelse ved de nu værende Americanske Uroligheder. Udi den heele forrige Krig med Frankerig og Spanien ere ikkun 3 Skibe, nemlig 1 paa 50 Canoner og 2 Fregatter blevne os fratagne.