JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Om Fredsunderhandlingerne mellem Rusland og Porten har man endnu ingen Efterretning. Efter Forlydende staaer Porten endnu stedse paa Tilbagegivelsen af Krimm. Alliancetracten mellem Porten og Preussen er ratificeret og Ratificationen ogsaa allerede udvexlet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Stokholm, den 23de Novbr. Det store Diner, som Kongen den 20de gav den her værende Magistrat, Borgerofficierer, o. s. v. i Operahuset, bestod af 200 Converts Kongen og Kronprindsen beærede Høitideligheden med deres Nærværelse, og under Taffelet blev Kongens og den Kongel. Families Velgaaende under Paukers Trompeters Lyd drukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Gothenborg, den 26de November. Til Advarsel for den Uforsigtige og til Opmuntring, for den Lidende vil man lade følgende ulykkelige Hændelse blive almindelig bekiendtgjordt: "J sidstafvigte October Maaned hændte det sig hos en Bonde i Nøssemarks Sogn, hvor endeel Fruentimre skiættede Hør ved en Kølle, at da en gammel Kone skulde gaae indi Kollen efter Hør, faldt alle Stængerne ned, hvorpaa den var lagt op til Tørring, og da Jlden i det samme antændte Hørren, blev det hende umuelig at komme ud igiennem Døren. Hun raabte derfore til de bekymrede Folk uden for, at hun vilde krybe til den anden Side, hvor hun igiennem en liden Aabning troe, de at kunge komme ud. Hun vinder rigtig nok der den - faaer Hovedet og Armene ud maa trækker, arbeider og søger med Øxet og Jernstænger at gjøre Aabningen størte, men forgieves. Med den beundringsværdigste Taalmodighed seer hun sig at blive et Offer for Jlden - og berettet, at den har fortæret hendes Been og udbredet sig læggere op og hendes Legemt. Standhaftighed og hengiven i Guds Villie, saaes ingen Taare i hendes Øine - intet Klageraab hørtes fra hendes Mund; men midt i Jldsluerne, igiennem hvilke man faae hendes strømmende Blod at brænde, begyndte hun med en uafbrudt Stemme at synge Pfalmen 264 i den Svenske Palmebog. Omsider, og efterat det halve Ligeme var næsten fortæret, efterat Fødder og Laar allerede vare affaldne, og Køllen af brændt paa det Sted, hvor hun laae fængslet, blev hun trukket frem - i en Skikkelse, der kunde have rørt endog de vilde Dyr. Under de smerteligste Plager, og med en Taalmodighed, hvorpaa der neppe gives et Exempel siden Martyrernes Tid, levede hun til efter Midaat, da hun døde, ligesom hun leed, ganske igiennemtrængt af himmelske Følelser - tro stende alle - og efterlod sin lille Datter i Arv alt hvad hun eiede - nemlig Bettelstaven, Warschau, den 23de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Fyrst Boremtin har erobret Festningen Jsmael fra Tyrkerne. Kilig er egentlig den 28de Octbr. faldet i Russernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Amsterdam, den 27de Novbr. J Aaret 1788 blev Paris bevogtet ved 6000 Mand til Fods og 160 Ryttere. Nu tæller man 30000 Nationalgardister til Fods og 1200 Mand til Hest, som forsyner Tieneste i Stedet for de 760 Mand, men koster Staten 3 og en halv Million Livres med 4 Paris, den 22de Novbr. Caffehuset du Capean er en almindelig Samlingsplads for Revolutionens Fiender. Her blive alle Canallierier udtænkte, og herfra blive alle Fornærmelser, udspredte, en ærlig Mand kan ikke uden at rødme gaae ind paa samme. J Fredags underslod een af disse Slyngler sig at sige offentlig, at man skulde ombringe Maire og General Commendanten af Paris. Denne paa eet offentlig Sted forebragte Talle forekom nogle Borgersoldater afskyelig. De bemægtigede sig dette Uhyre, som saa frek havde forebragt dette, bragte Spidsbuben til Udskuddet af en Section, og efter holdt Forhør sendte ham til Tugthuset. - Jgaar understod sig een paa det samme Caffehuus at sige, at Nationalgarden kun bestod af Spioner ; at de 40000 Borgerne, som den udgjorde, vare Despotismussens Værktøi. Denne skammelige Tale, hvorom maa troede, at den skulde opbringe Folket mod sine Medbrødre, Borgersoldaterne, var meget mere anstødelig for alle dem, som den angik. I det ringeste omringede 2000 Mennesker ham, som talte saaledes. Han forlod sig paa maaskee 30 Røvere, der, ligesom han, daglig fik en lille Sum til Betaling for deres Bagtalelser, og som man lovede en Plyndring til deres større Belønning; men Talen opvakte en almindelig Bitterhed, og nogle af Nationalaarden, som vare der, maatte bemægtige sig denne Udesindige, for at beskytte ham mod Folkets Raserie, som vilde masecrere ham; han blev ligesom hans ovenmeldte Collega, bragt i Tugthuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
De 2 unge Mordbrændere, som endnu ikke var 20 Aar, gamle, ere i Løverdags blevne hængte i den Gade, hvor de havde anlagt Jlden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Mayland, den 14de Nov. Paa et her værende Privattheater blev den 9de i d. M. forestillet i Assassina af Hr. Greppl. Ved Enden af den første Act blev en Pistol afskudt; den va nu ladt med Krud med en god Prop, men ved Aftyringen blev den ikke holdt høit vok, saa at Proppen i traf en af de Medspillende i Øiet, som faldt ned uden Sands, og døde Dagen derefter. Lønden, den 12te Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Fra Bombay meldes under 17de April, at manda gjorde alle mulige Anstalter til Krig mod TippoSaib. Lord Cornvallis, som Generalg uverneur, havde fast besluttet at undertvinge denne Tyran. Her i er han forsikkret om næsten alle tilgrænseende Jndianske Staters Bisland, hvilke samtlig ere beredte til at giore Ende paa Tippols uhørte Grumhed, som endnu bestandig vedvarer. Matraterne have lovet den stor ste Hielp. Nisam havde ladet 10000 Mand Cavallerie støde til det Corps, som Oberste Cockerel commanderede. Et andet Corps havde sat sig i Marsch, for at bedække Tranvancore. Under Oberst Mulgrave forsamle sig en Armee i Trinchinopoly. Tippo stod da med 16000 Ryttere ved Dendigul, for at udøve Streif ferier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Der siges, at Spanien afstaaer Øen St. Juar Ferdinandes i Sydhavet til England, men at det ikke er benævnt i Conventionen, fordi Spanierne for længe siden havde forladt samme, og deres der havde Colonie er ganske gaaet ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Kønigsberg, den 25de Novbr. Den her værende Preussiske Gesandt ved det Danske Hof, Grev von Borch, skal være udnævnt til Stats- og Finant Migister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Død. Kiøbenhavn, den 25de Novbr. Justitsraad Stampe, 82 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Ved Tal=Lotteriets 622 Træfning i Kiøbenhavn udkom No. 46. 59, 75, 61. 54.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Ved Tal=Lotteriets 442 Trækning i Wandsb. udkom Nr. 20. 6 1/ 37, 63. 19.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Bekiendtgiørelser. gle, i Anledning af Formælingen imellem DeBres Kongelige Høihed, Kronprinds Frederich og Prindsesse Marie Sophie Friderica, holden i Weyle, paa Indtogsdagen den 14de September 1790 af Mag. Jens Riderman Schiøth, Sognepræst for Weyle og Hornstrup Menigheder. 2 Ark stor 8 kan bekommes her paa Adresse Comtoiret heftet for 10 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Naa Grevskabet Gyldensteens Forstrands=Rettighed er ved f. Strandbredden under Broeland i Brenderup Sogn, Hindsgauls timt for nogen Tid siden funden en opflodt Fyr Jolle, som strax er bleven bierget og taget i Forvaring; Dens retmessige Eier, bliver saadant herved tilkiendegivet og advaret, derom at melde sig hos mig undertegnede, forinden den anbefalede Tid, hvor samme igien, mod billig Biergeien, og dette Avertissements Bekostning kan erholdes. Gyldensteen den 28de April 1790. J. C. Anthon, Forvalter ved Grevskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Haas Dato er Odense Raffinaderies Sukker Priser regulerede og nedsatte en er nu værende Kiøbenhavnske Priiser, saa at der fra nu at ikkun betales, saavel 1 Odense som udi Oplags Stæderne Nyborg og Fridericia, som følger: Top Sukkere Pundet Fiin Fiin 32 s. Fiin Raffinade 30 sk., Raffinade 28 s., Melis 27 s., kompen 26 s., Pande Sukker 32 s., Candiser hvid 32 s. Lyse, alt 30 sk., Lysebrundt 28 s., brundt 26 s., Pudder=Sukker hvild 22 s., guul 20 sk., bruun 18 s.: Sirupper brun 100 Pund 7 Rdlr. Lpd. 1 Rdlr. 2 Mk., hvid Dito Pd. 2 s.; Og skal disse Priiser uforandret vedblive til 1ste Maji 1791, om de endog i Hovedstaden maat de forhøies Odense Sukker Raffinaderie den 1ste Decbr. 1790. Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Sos Simon Hempel udi Faaborg kan bekommes nye hiemkomne Christiania Brislinger, Thaffelglas til Skilderier, Karcter og Stueuhrglas, alle andre Sorter Glas, samt afskaaren Vinduesruder til hvad Størrelse forian, æg, te god stærk Rom paa Boutellier, Engelske Hornspidser, Hagel, alt til billige Priser. Faaborg den 20de Novbr. 1790 S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Condition søgende. En Student søger Condition paa Landet, herfra Comtoiret gives Anviisning, hvor han er at finde En Karl søger Condition til førstkommende Paaske som Ladefoged, eller i Mangel heraf som Aviskarl enten paa Landet eller i Kiøbstæden. Han kan forevise gode Skudsmaal, og hans Opholdsted erfares her fra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
En Jomfrue at honet Familie, som forstaaer alleslags Syening og Udsyening, søger Condition til Nytaar eller Paaske, helst paa Landet, for at informere honette Folks Børn i Syening. Hendes Opholdsted anvises fra AdresseComtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Seylfærdig Skipper. Andreas Schmidt atter sig til Kjøbenhavn med sin førende Jagt, og medtager Fragtgods med videre, de som vilde have noget med behage at adressere sig til Kiøbmand Johannes Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-07
Bortstiaalne Sager. Afvigte Nat mellemt den 6te og 7de Decbr. er fra Hilsmand, C. Anders Christesen uden for Mollebroe Port ved at udtage en Rude og derved at oplukke Døren til Værkstædet bortstiaalet 3 Slumører, i Dimlings Navre, 3 Faarskind, 2 Leer; hvo som om dette Tyverie kunde give nogen Oplysning, loves en Douceur og Navnet fortiet, naar de enten vil melde det til Hjulmanden selv eller her paa Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Kiøbenhavn den 6te Decbr. Under 3die December dette Aar har det allernaadigst behaget Hs. Majester til samtlige Stiftamtmænd og Biskopper i Danmark og Norge, saa og Politiemesteren i Kjøbenhavn at lade udfærdige Rescripter i Henseende til Trykke=Friheden, saaledes lydende:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Vi have tilladt Trykke=Frihed i Vore Riger idet velgiørende Øiemærke, at Kundskab destormere kunde udbredes, og vi have afskaffet Censuren, paa det, at enhver god og oplyst Mand ikke derved skulde hindres fra, med Frimodighed og Redelighed, offentlig at fremsette sin Mening, om hvad han efter sin bedste Jndsigt troede at lunne bidrage til at fremme det at, mindelige Bedste, der er saa vigtig en Gienstand for Os, som Konge og Landsfader; men Vi see med Mishag, at nogle desindede Personer misbruge denne Frihed, til at haane de offentlige Foranstaltninger, og angribe agtbare Medborgeres Ære, uden at de tør være deres Navne bekiendte, naar entru de Fat nærmede, eller Embedsmændene, der ere fatte at overholde Orden og Sædelighed, kræve dem til Regnskab for saadanne strafværdige Handlinger: "Retfærdighed, opforbier Oston til at sette Grændser for denne Frekhed, og betrygge enhver af Vore kiere og troe Undersaatters gode Navn og Rygte, under Lovenes Beskien melse. J at haandhæve og beskytte den, ved Rescriptet af 14de September 1770, indførte Trykke=Frihed, ville Vi derfor herved paa det alvorligste have igientaget og skierpet Vort Kongelige Rescript af 7de October 1771, som forbyder at misbruge denne Frihed til de borgerlige Loves Overtrædese, og underkastet saavel deslige Skrivters Forfattere, som Bogtrykkerne, naar disse er kunde angive hine, Lovens Straf. Og da Vi have fornummet at saadanne Misbruge for en Deel skal have sin Grund i en urigtig Fortolkning af Rescriptet af under 20de October 1773, som befaler, at, naar der i Uge=Skrivter eller andre offentlige Blade findes indført noget fornærmelmt eller uanstænigt, skal Politienesteien derfor dømme deslige Skrivters Udgivere i Bøder fra 50 til 200 Rdlr., uden Appel, hvoraf nogle har draget den Slutning, at saadanne Forbrydelser, uden Hensigt til deres Grad, altid kunde forsynes med den foranførte Pengestrax; saa erklære Vi herved, at saadan Undtydning ikke skal have Sted, men at alle Sager, som telse sig af Tryk, ker Frihedens Misbrug, herefter hør forfølges ved almindelige Rettet, og de Skyldige, i Overeensstemmelse med Rescriptet af 7de October 1771, dømmes efter Lovens Forskrivt. I øvrigt have Politiemesteren, naar hast anseer noget Skrivt at være saa formasteligt, eller strafværdigt, at det kunde blive Gienstand for Justits væsenets Opmærksomhed, ufortøvet at indsende samme til Vort Danske Cancellie, som da, naar offentlig Paatale finder Sied, derom føier den fornødne Foranstaltning. Til hvilken Ende Bogtrykkerne skulle være trykt Skrivt, som uden Forfatters Navn bliver udgivet. J øvrigt anbefale Vi herved Dommerne, naar private Mænd klage over at være forværmede ved saadanne Skriveer, da at sikkre deres Medborgeres Rynter imed ubeførde Angrebe, ved at domme de Stal dige efter Lovens Strænghed!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Under Dag Christiansborg Slot den 26de Novbr. d. A. er udkommet en Placat angaaende Bestemmelsen af den Summa, som paa det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 Aabnede 3 Fro Cente Amtets Laan aarlig skal afbetales.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Jgaar kom Vageskibet fra Sundet, Fregatten Kiel, under Capitatae Walis Commando her paa Reden. Den 26de i forrige Maaned blev den allerede fra Generalitets=Collegit forstaane Forandring i den militaire Etat antaget i Statsraadet, da er i Følge af samme Batailloren, som garnisontrede i Cronborg op, hævet, og fordeeli mestemt de 6 her i Kiøbenhavn garnisonerende Regimenter. Efter Forlydende har Chi sen for Bataillonen, Oberstlieutenant Busikis, med nogle Oistricter i Naade faaet deres Afskeed, men de øvrige Officicker ere ligeledes fordeelte under ovenmelde te Regimenter. Den Cronborger Garnison skal fra nu af bestaae i et Detachement at alle 6 her værende Regimenter, hvortil fra ethvert Regiment efter Forlydende Kal afgivet 30 Mand, og disse skal hver 3die Maaned ostoses af andre. Major von Kanthi som stod ved den ophævede Bataillan, og nu er ansat ved Kronprindsens Regiment, sone Major æla sulte skal som den bedder blive i Helsingøer og kommandere deCronborger Detachement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Hs. Majestei har allernaadigst behaget at udnævne Hofagent Hr. Daniel Lawag i Altona til Etatsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Efter Forlydende er en Plansstemlagt, efter hvilken et nyt, stort og rummeligt Comoediehuus skal an legges i Rosenborg Hauge, ter ved Extrecerhuset i Gyttersgaden. Overslaget til Omkostningerne af denne Bygning ere 120000 Rdlr., hvoraf alle Aar skulde afdrages 4 til 6000 Rdlr. tilligemed Retten. Det kommer un an ved, og denne saa bliver antaget*** (al Hamb. Ved 3ding elsingøer, den 6te Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Fra den 26de November til i Dag ere i alt 265 pligtige at levere Politiemmesteren et Exemplar af hvert Skibe passerede Sundet. Jgaar Morges gik de det liggende Vagten, Bornholm kaldet, ført af Capitaine Wult, til Kiøbenhavns i Samme Dag omtrent Kl. 11 som vor dyrebare Kronprinds tilligemed Prinds Carl af Hessen og begge hans Sønner her til Byen og tog har og til Cronborg, og efter at have taget samme i behagelig Østsyn skille Det til Middag paa Marienlyst og reiste Kl. 2 om Eftermiddagen til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Paris, den De Novbr. Jgaar har Minister, Myntmerin notificeret Nøliv, nalforsamlingen den mellem England og Spanien skuf tede Convention, og derved erklæret, at Skibsrufningerne i Brest, Togton, og hans ibidem. Skibene afvæbnes. Hr. Bongalville har i Drei ladet 18 Matroser, som vare optiske mys Euberdingsianen, brændemærke og forfare, en at derover er opkommet mindste Bevægelse paa Klender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Da Nationalforsamlingen erfaret, at adskillige Biskerper vise sig oplæssige mod Nation forsamlingens Dr. ereter, saa bliver 1 Dage derretteret om de nidiges Afsættelse. Da Departements Bersenterne overlevere Biskoppen af Vence Decteset om de Geistliges Spisconstitution yttrede den af de haabede, at han skalde ophøre med alle de ham deri forbudte Fortatninger, men Biskoven frande: Dersom og havde min Magt. fra Menneskene, saa skulde jeg aftræde den nen jeg har min Jurisdiction gansken fra den Herre, Jesu Christue, og fra hans Villering paa Jorden. Biskoppen af Rantes har endog svimlig: protesterel mod dette Dørres, og og et den Depulerede, som blev ham sendt fra Nationalgaden Da JesuChristi Rige ikke er at denne Verden, saa randet ikke ved noget jordisk Decret indskrænkes Haag, den 28 Nov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Feldtmarschal Bender har fra Ramur meldt til, Grev Reteyen at de Keiserlige Tropper have Natsen, mellem dag 2de og 28 stial Nam. Den Belæste General Schønfeldt blev oploldtet og erklærede, strax, at han vilde overgive Byen og Ciladellet, naar man ville lade ham med sit Corps og Bagage frit passere, som blev ham tilstaaet for at undgaae af Blodsudnydelse og videre Ulykke." Stænderne af Ramur saavelsom ogsaa Borgerskabet, sendte herpaa Feldttmarchal Bender Deputerede møde, for at overlevere ham Acterne af den Underkastelse, hvorved de erkiendte Keiserens Sonverginster uden mindste Indskrækkelse. Foldsmarchallen tog derpaa med disse Depulerede saadanne Forholdesregler, at at Uorden ved de Keiserlige Trop vers Indtog i Byen blev forebygget. Der hersker ogsaa den venskabeligste Forstaaelse mellem den Keiserlige Commendagt 180 Stænderne af Numurs ) til nie vi Warschau, den 27de opd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Private Breve melde om Russernes Seiergord Cu bal, at Bytier har bestaaet i 32 Kanauer, 16800. Flinter, 1500 Sabler og Kiøbe, hvoraf mange hare beslagne med Guld og Sølv, 700 til Seraskers. Følge bestenne Heste, og 30 med Caffe og Riis hos at Kammer, Kameleie, skal Sefterat Herman have det ledsabse, da han ikke kunde binge dem ved Aucmern. Alle øvrige Mund og Krigsprovisioner, Krigstaffen, en stor Hoved Faar, og 2 smukke Slavinder, Serakter alhørende, faldt ligeledes i Russernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Frankfurt at Afsyn, den 30te Novbr. Den nadsen de Maiøbstak det herværende Slag. terling, det betrangssige Hofte af den sigte Oxe, som de paa Kroningsdagen trobrede mod Spid og Danne, med mange Cerensøger Aften stedsevarendes Efindtlig. paa Slanterhus Pagnie; Syld og Hiulebleve indvendig opslaae. med Loven, den 24de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Jgaar har man her fra Statshuset oplæst, at Søemagtene og Kongod af Preussen understefter de forernede: begiske Nederlande Frihed. Da de her værende Fri tillige havde fornummet dette, og altsaa træde, at naa tet mere var at befrygte, marschetede de om Eftermiddagentil Aaschat, og man siger at de skulde marscher til Halen ved Diest, som er paa Henryderde Grændse sagde han. For nogle Dage siden gar en riig Mand af Bibbant, paa denne Side. Win, den 28de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Den Russiske Gehun har Efterretning fra Bene der, at dra Russiske Fløtille er andet General Ribass Commands den 2den Reybr., loget ind i Doran, c. har dikved erobret 2 tyrkiske Batterier, ethvert paa 13 Faabner, som skulde forhindre Indgangen. Af den tyrkiske Flaade, som laae i Mundingen af Dø nan, blev ved denge Leilighed et Fartøi sprængt i Lufken, 3 erobrede, og de øvrige ilde til Jsmail London, den 23de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Da Krigen med Tippo Salv i Ostindien allerede har taget sin Begyndelse, saa venter man vigtige Nyheder med det første Postskib derfra. Tyrannen har gjurt sig Titel af Schah Allum, eller Verdens Behersker Vore Tropper have borttaget Forter, Na toer, der liggen omtrent 2 Mile fra Tellicher. nisten, der maatte overgiør sig, bestod af 1 Kilval4 Subalterne Officierer og 180 Skappper. Na tage er et Ført, paa 4 Bastioner, med 4 Taarne og en Eng, som af Naturen selv en befæstet. Vask Magt, som vil bruge mod Tiøbs i er saa anseelig, og Planens hans Undertvingelse saa vel lagt, at dersaatsamme bliver udført, som den bør, tvidse maa ingens nade paa Krigens lykkelige Udfald. laant af Hr. Engels Philosophie for Verden. Den sort Lærri Randi Meir, havde en dydig Huurne Endang sed dan en Sabbach i sin Lærrestoel, og underviste Folket. Midlertid døde hans to Gan ner, begge Leilige af Vert og oplyste i Løvend Hans Hustrue og dem, bar dem op paa Salen, lagde dem paa deres Ægteseng, og berdede et hvidt Lagen over Ogene. Om Aftenent som Raspi Mer ham Hvor ere miste Sønner at jeg kan give dem min Velsigned De ere gaaer den i Skolen, svarede hun Hun rakte ham er Bæger, han takkede Herren for Sal. barhens Ende, drak, og spurgte atter Hvor ere mine Sønner, at det oglag kan driste den viede Viin, De ere nok ikke lang høile, sagde hun og satte Maden for ham. Haurkan vedet god Mod, og da han havde tikket, efter Manitidet, sagde hun, Rabbi, lad ang giøre Dig er Spørgsmaal! Tal, min Dyrebare mig nogle Kienden i Forvaring, og nu fordi han dem tilbage, Skal nu give ham dem. Det burd mig, Kone ikke først borge mig om, svarede Rabbi Menne Vil Durverenke Dig paa at give enhver sit igien, Jis blev han ved, men saa vilde ikke bestergive den bage inden Du vidste det. - Derpaa førte hun Hem ov paa Salen, traadde til Sengen, og tog Lagnene af Leyemerne. - Ak, mine Sønner, jamrede Faderen sig, mine Sønner - og mine Lærere, jeg har avlet Eder, men I have oplyst mine Øine i Lo pen. Huunvendte sin bort og græd. Endelig 100 hun ham i Haanden, og saade: Rabbi, har Du ikke lært mig, at man maa ikke vegte sig for at give igien, hvad der er givet os i Forparina, See, Herren gan, Herren tog, og Herrens Navn værk lovet - ja Herrens Navn være lovet i stemmede Rabbi MeirEn fransk Kiøbmands Ædelniødighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
En Kiøbmands Enke i Dole i Frankrige, som ikke havde flere Børn end en Datter, fattede er uforsonlige Had til hende, fordi hun ikke havde slutt hendes cameralistiske Befaling i at vælge en Mand; men hendes Hierres langt tilforladeligere Attraae, Jkke fornøiet med at straffe Datteren medens hun levede, skulde hun ogsaa efter Døden føle Virkningen af hendes unaturlige Had. Hun giorde Testamente, hvori hun indsatte en Kiøbmand i Besancon, som hun i mange Aar havde staaet i Handel med, til sin eneste Arving. Da hun var død blev hendes sidste Villie bekjendtgjort for Retten, saavelsom for hendes Arving. Da denne ankom, og var gaaet ind i den Afdødes Huus, kom den grvelsse Datter ham i Møde, og bad ham at forunde sig endnu saa megen Tid at boe i sin Moders Huus indtil hun havde faaet et andet. - Og har De virkelig kundet frygte for, varede den Ædle at Aarsagen til min hastige Ankomst var at jage Dem af Deres Huus. De skal ikke allene beholde Deres Værelse, men det hele Huus til bestandig Eiendom. Jeg har ingen Ret til den Afdødes Efterladenskab. Hun var Deres og ikke min Moder, hun kunde dog ikke ophøre at elske sit Barn. Det kunde altsaa ikke være bendes Alvor at giøre Dem arveløs, men hendes Forfrydelse vilde kun komme Dem til at frygte derfor, Hun har forladt sig paa dens Retskaffenhed, som hun indsatte til sin Arving. Hun har ikke bedraget sig. - Strax poergav han lovformelig hendes Moders hele Efterladenskab til hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Prædikanterne paa 3die Søndag i Advent Høimesse. da Aftensang. St. K. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. strue Kirke Hr. Seidelin . Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Bunkeflod. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Topulerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1790-12-10
Odense, den 3de Decbr. Hr. Johan Jørgen Resengaard Klokker og Catechet ved St. Hans Kirke, og Jomfrue Marie Catharina Haugsted,