Berlingske Tidende, 1793-12-23
De blodige Optrin paa den her værende Revolutionsplads, Frovare endnu uophørlig. I Gaar traf Touren den fra Ludvig 15 sidste Leveaar saa bekiendte Grevinde Dubarry. Denne merkværdige Dames Dødsdom lydede saaledes. At Johanne Vaubernier (det var hendes Familienavn) gift med Dubarrv, skal døe, fordi hun har begunstiget Republikens Fiender, i det hun paa sine forskellige Reiser til Engeland har tilvendt dem anseelige Summer, vexlet Breve med Emigranterne, anlagt Sorg i London for Ludvig 16, levet i Fortroelighed med det engelske Ministerialpartie og ved overordentlige Udgifter forødet Statens Midler. - J hendes Dødsdom var tillige indbefattet den bekiendte rige Banqueur, van der Jver med begge sine Sønner, fordi de, som Dødsdommen lydede, havde conspirert med Dubarrys Kone, forat forskaffe Emigranterne Penge; fordi de havde været Midler og Medskyldige i en Plan til en almindelig Bankerot og havde virket med til Folkemassaeren den 10de August, daldebemeldte Dag havde været tilstede i det forrige Slot Thuillerierne. - Den ulykkelige Grevinde var endnu smuk og tillokkende, da hun i Gaar blev ført til Døden. Forgieves søgte hun at skiule den Sorg, som opfyldte hendes Øyne med Taarer, og man faae tydelig, hvor meget det ikostede hende at forlade et Liv, som havde været hende saarigt paa Glæders Nydelse. Ved Synet af Guillotinen og det Fodstykke, paa hvilket hendes Ludvig 15des Stytte havde staaer, fuldt hun i Afmagt, maatte bæres paa Skaffettet, skielvede med den kiendeligste Skræk for Morderjevnet, og raabte Naade, Naade, endnu ikkun et Øieblik, vilde ikke heller lade sig hinde fast paa det ulykkelige Bret. J Luciennes, hvor hun, siden hun havde forladt Hoffet, boede, var hun meget elsket, og havde erhvervet sig den Roes, at have et got godgiørende Hierte. Man veed ikke heller, at hun har havt andre Fiender, end Cholseuls Partie. - Den rige Banqueur, van der Jver, som tilligemed to Sønner blev henrettet, lignede, mellem begge Sønnerne, den bedrøvede Laocoon. J hans Section var han agtet som en Mand, af en ulastelig Caracteer, og havde ved forskjellige Leiligheder, givet rige patriotiske Gaver. Hans Sønner, som for Revolutionstribunalet første Gang saae den Frue Dubarry, med hvilken de skulde have gjort Complot, vilde af børnlig Kierlighed ikke unddrage deres Sag fra deres Faders. Den yngste Søn trøstede især Faderen. Da de bleve førte til Retterstedet, raabte det følesløse Folk : Det er en god Bidsken, som indbringer Nationen 20 Millioner. - Efter dem blev den fredløse Conventsdeputerte Noel, som var bleven atrestert paa de sveitserske Grændser henrettet. - Rabaand fra St. Etienne sagde, i det Øyeblik han skulde døe: Det er smukt at døe med sit Fædrenelands Friehed. - Den nye Befaling, først at aabne Bagerboderne om Morgener, Kl. 9, foraarsage meget Allarm og Uroelighed. Qvinderne slaaes, Mændens give hverandre Knivstik, Vagterne ile for sildig til for at forekomme Ulykker, og mange Mennesker, maa gaae hiem uden Brød. - J Conventen bleve i Forgaars følgende Krigsberetninger oplæste: Fra Toulon. - Den 30te November gjorde Fienden et Udfald, adspredte vore Forposter og bemægtigede sig vort Batterie, men vore tapre Conventstroper erobrede alt igien, Fienden blev slagen, efterlod 400 Døde, nesten bare Engelændere, paa Pladsen, og vi gjorde 200 til Fanger, hvoriblandt en saaret. spansk Oberst, adskillige anseelige Officerer og den engelske General O Hara, som havde faaet en Kugle i den høyre Arm. Vi selv talle kun 40 Døde og 100 Saarede. Vore Republikanere trængde, uagtet Fiendernes heftige Jld, ind i Posten Malbosquet og borttoge derfra de engelske Telte. En en gelsk Trompeter har siden forgleves anholdt om General O Haras Udlevering " (Ved denne Beretning blev klappet. En Skrivelse fra General Rossignol til Krigsministeren. Bouchotte, dateret Angers den 5te December : "Jeg med der Dig, Borgerminister, i al Hast, hvorledes det nu staaer til med os. Vor Armee brækkede op fra Rennes, for at undsætte det af Rebellerne beleirede Angers. Efter 20 Til mers Marchtrak vi ind i Angers, hvilken Rebellerne, efterat de havde angrebet den 148 Timer, igien forlode, og rømmede Valpladsen, ganske bedækket med deres Døde. Vi giøre nu Anstalter til at forfølge og ødelægge dem, og besætte Passagen over Lolde. (Borgerkonerne i Angers have ved dette Angreb fegter med mod Rebellerne, og midt under en Hagel af Kugler, tilbragt de Fegtende Krudt, Kugler og Levnetsmidler paa Voldene. Efter et stort Forliis trak Rebellerne sig tilbage til Fleche, hvorhen de vare trængde fremover Saumur, Chateau Goutier, Chemille, Caumiers og Possign.) - Robespierre lod den 6te i Conventen udgive følgende Decret til Religionsfrihedens Vedligeholdelse : 1) Conventen forbyder enhver Anstalt, som hindrer Friheden i Gudstienestens Udøvelse. 2) Magistraterne og den bevæbnede Magt maae herved indskrænke sig til Politie= og Sikkerheds Anstalter. 3) Conventen vil herved ikke standse de decreterte Tvangsmidler mod de gienstridige eller uroelige Præster. 4) Den vil ikke heller give de Jldesindede noget Paa skud til at forurolige Patrioterne og svække Patriotismens Udbrud. 5) Den opfordrer Børgerne til, at afholde sig fra alle theologiske eller andre for Republikens Velfærd skabeligDisputer.