Aalborg Stiftstidende, 1834-12-04
De to i Gaar omtalte Forsamlinger af Reformisterne i Newcastle og de Conservative i Ashford i Grevskabet Kent, fortjene saameget mere Opmærksomhed, som de have givet begge Partiers Ordførere Leilighed til, udførligt at udtale deres Domme om Tory=Partiets nye Fremtrædelse i Administrationen. J Newcastle bragte man en Adresse til Kongen i Forslag, i hvilken han anmodes om at sætte Grev Durham, som besidder de fleste af sine Medborgeres Tillid da han stedse med Kraft har forsvaret deres Rettigheder mod alle den constitutionelle Friheds Fjender, i Spidsen for Administrationen. Derefter dannede Forsamlingen sig til en høitidelig Procession, i hvis Spidse man saae en heel Deel Faner med forskjellige Jnscriptioner, blandt andre med den ningen tydsk Politik Efter disse Forspil indtraf Lord Durham selv og modtog Deputationer fra den arbeidende, Klasse og Stadens forskjellige Lauge, som overleverede ham nogle af dem affattede Adresser. J disse er det, man tydeligst seer Reform Partiets betænkelige Fremskriden i at gjøre Fordringer under nærværende critiske Omstændigheder, og dette er maaskee den farligste Side, denne Crisis kan sees fra J disse Adresser nøies man ikke med at forlange 3: aarige Parlamenter, hemmelig Stemmegivning og Valgrettighed foralle Skatteydende. Foruden disse Reformisternes Hoved fordringer forlanger man endvidere : en for Alle lige gyldig Criminal- og Civil=Lovbog, Tilintetgjørelse af alle Privilegier uden Undtagelse, Ophævelse af Kornlovene og Indførelsen af en Skat paa Luxus, Afskaffelsen af Sinecurerne, Beskyttelse for den productive Jndustri, Ophævelse af Lovene om Matrospresning og Spidsrodsløben i Hæren, frie Municipalitets=Valg, og endelig: en mild og faderlig Regjering for Jn land. Man kan ikke nægte, at der i disse Fordringer synes at være taget Hensyn paa, at der kunde være noget at slaae af paa. Lord Durhams Svar indeholdt fornemmelig, at Massen af Folket i tidligere Tider ei havde været moden til at nyde de Rettigheder, som det nu giør Fordring paa, men at i vore Dage den forøgede Jntelligents, og de arbeidende Klassers bedre Opdragelse, have berettiget deres Venner til at fremstille deres udvidede Deeltagelse i den politiske Magt som en sikker og fordeelagtig Forholdsregel. Han gjorde til lige opmærksom paa, at ethvert nyt Beviis, som de arbeidende Klasser gave paa Rolighed, Fasthed og fornuftig Adfærd, vilde være et nyt Vaaben for deres Rettigheders Forfægtere, til at afvæbne deres Fienders Modstand. J nærværende Crisis vilde en kraftig, rolig og besindig holdning være mere nødvendig end nogensinde, da det gjaldt om nu hat vise, at de arbeidende Klassers politiske Frihed ret vel kan bestaae med den offentlige Sikkerhed, og paa ingen Maade medfører nogen Fare for deres Modstanderes politiske Existence, som disse saa ofte yttre Frygt for. Af en Tale, Lorden holdt ved det derpaa følgende MidIdagsmaaltid, kunne vi blot udhæve enkelte Momenter. Den forestaaer os en stor Kamp, en Kamp, der giør Fordring, paa Udviklingen af alle de Kræfter, vi have til vor Raadighed mod den mægtige fælleds Fjende. Man har angiqvet Hofintriguer som Aarsagen til det Passerede, og, skjøndt dette ikke i mindste Maade overrasker mig, kan jeg dog ikke beskrive den Ængstelse, med hvilken jeg betragter en saadan Forblindelse. Jeg har længe været underrettet om de hemmelige Machinationer, som kun ventede paa et tilsyneladende gunstigt Øieblik for at lade Minen springe. Jmidlertid beklager jeg ingenlunde hvad der er skeet. J alt Fald hvide vi dog nu, mod hvem vi have at kæmpe, og vi ville faae at see, til hvis Side Seiren vil helde. Er dette Land virkelig givet i Toriernes Vold, skal vor Administration virkelig bestaae af en Hob Antireformere, da er det mig kjært at vi itide underrettes derom. - Torvernes Seier er utænkelig, ligeover for den Magt, som Reformbillen har skjænket Folket; de maa bukke under for den liberale Aand, som hersker i hele Landet, og falde for den mægtige Indflydelse, som en dygtig Presse udøver o. s. v.