JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Den 17de Dito er ved Rendsborg Fæstning hans Excellence General Lieutenant af Jnfanteriet, Hr. Conrad Græve af Ahlefeldt til Eschelsmark, Ridder, efter Ansøgning afgaaen, udi hvis Sted er Ganeral Major af Jnfanteriet og Oberst over det Slesvigske gevorbne Regiment til Fods, Robertus von Keith, bestilt igien til Commandant ved bemelte Fæstning; hvorimod hans hafte Regiment er bleven confereret til den ved det Kongel. Artillerie-Korps hidindtil standne med Oberstes Caracter, Oberst Lieutenant Johann Friderich Gotthilff von Lehman, som Colonel-Commandant over benævnte Slesvigske Regiment, saa er og ved samme Regiment Oberst-Lieutenant Volrath Augustin von der Lühe efter Ansøgning udi Naage domitteret med Caracter som Oberst af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Den 23de Januarii er Amtsforvalter Bertel Michael Rosted allernaadigst beskikket at være Herredsfoged og Herredsskriver i Leire Herred i Sielland. Studiosus Christian Holstein Sommerfeldt ligesaa at være nederst Capellan til St. Martens Kirke i Randers. Hr. Christian Friderich Meldahl at være residerende Capellan til Borgens Præstegield i Bergens Stift. Studiosus Christen Hveding at være Sognepræst for Stadsboygdens Præstegield i Tronheism Stift.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Den 24de Januarii er Cancellisten ved det Norske Krigs Directorium, Christen Kierboe, forundt Caravter som Krig-Secretair.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Den 29de Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnet til Sin Ober Hofmarschal Hr. Christian Friderich græve af Moltke, Ridder af Dannebrog og Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Samme Dag har Hs. M. Dronning Sophia Magdalena behaget at uddeele Sin Orden de l'union parfaite til de Herrer General Lieutenant Hauch, Kammerherre og Staldmester Staffeldt, og Kammerherre Baron Conrad Ditlev von Knuth til Conradsborg.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Her er udkommen en Medaille paa Hendes Kongel. Høyhed den Danske Princesse Sophia Magdalenes den 1ste October forrige Aar fuldbyrdede Formahling med den K. Svenske Kronprinds, hvilken Medaille veyer i Sølv 5 1/4 Lod, og forestiller paa Aversen Hds. Kongel. Høyh. bemelte Princesse i Brystbillede, prydet paa gammel Romersk viis med Perie-Snører flettet Haar og et lidet Diadem for Panden. Brystet beklædt med et Gevandt. Omskrift: Sophia Magdalena Dan & Norv. Princesse c: Sophia Magdalena, Princesse til Danmark og Norge. Reversen forestiller et fiirkantet Piedestal, eller maaskee et Alter, hvis Overdeel af Siderne er smykket med Festons eller Guirlander, oven paa Piedestallet holdes det Danske og Svenske Vaaben paa den ene Side af Hymen, og paa den anden Side af et Fruentimmer, som holdet tvende sammenbundne Overflødigheds Horn i Armen, og skal formodentlig betegne Frugtbarhed i Ægteskab; over dem læses disse Ord: Interatis Nexibus c: J Anledning af det fornyede Forenings Baand. J Exergiten læses: Gustavo Succiæ Principi Hæredi Nupra D. 1 Oct. MDCCLXVI c:  Formæhlet med Gustav Arveprintz til Sverrig d. 1 Oct. 1766. For Sædlands Stift er Capitets-Taxten for 1766 fastsat saaledes: Rug a Tønde, 2 Rdlr. 4 Mk.; Byg 1 Rdlr. 4 Mk.; Havre 5 Mk. 8 s. - Ligendes for gavne Stift; Rug 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s.; Byg 1 Rdlr. 3 Mk. 8 s.; Havre 1 Rdlr. Efterretning. om Auctionen over det paa Falster udi sidstleden September Maaned solgte Kongelige Gods, som af Hans Kongelige Majestæt er allernaadigst approberet. Disse 3de forhen værende gamle Hoved-Gaarde, hvorpaa findes Bygninger. 1. Nørre Ladegaard, Hovedgaards Taxt Bøndergods Solgt til Hr. Agent von Westen i Fyen for2. Cordelige Gaard, Hovedgaards Taxt, Bøndergods Solgt til Mr. Siønning pr. Commission for 3. Schiøringe Gaard, Hovedgaards Taxt Bøndergods Solgt til Hr. Cancellie-Raad Stampe for Disse 7 nye inddeelte Hovedgaarde, hvorpaa ingen Bygninger findes. Den 1ste bestaaer af Hovedgaards Taxt, Bøndergods . Solgt til Kiøbmand Christ. Hinchelde i Nykiøb, for Den 2den bestaaer af Hovedgaards Taxt Bøndergods. Solgt til Hr. Kammerherre Græv Holck for Den 3die bestaaer af Hovedgaards Taxt Bøndergods Solgt til Hr. Kammerraad Kehlet for Den 4de bestaaer af Hovedgaards Taxt, Bøndergods Solgt til Mr. Peder Testrup for Den 5te bestaaer af Hovedgaards Taxt, Bøndergods Solgt til Hr. Agent von Westen forDen 6te bestaar af Hovedgaards Tart Bøndergods. Solgt til Hr. Pastor Flor som har cederet samme til Kiøbmand Hans Hinchelde forDen 7de bestaar af Hovedgaards Taxt, Bøndergods. Solgt til ovenmeldte Mr. Schiønning for: Hansen. Kiøbe Ager og Eng. Skovskyld. Summen. Td. Skp., Frk. Alb. Td., Str. Frk. Alb. Rdlr. sal. Som. Af Giedesbye. Rabierg. Sønder Wedbye. Alslev Slevstofte, Maglebrende. Nørre Alslew Both Øe. Hovet. Weierløse. Hassel Øe Stoubye Fællets Øe. Jdestrup. No. 1. Christopher Rasmussen. Lang Øe og Fællets Øe. Egebierg. Sønderkirkebye. Bierre Gaarde. Halskou. Schiolstrup. Bønnet Bruntofte Stadagger Boderup. Alstrup. Raunse. Nebbelegaarde. Gundsemagle Haunse. Flenstrup. Wirket. Garnevraae.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Garnevraae Gaard Heslegaarde. Hesneshuuse. Borren Nyekiøbings Slots Gand-Mølle, Weyer Øe Som Strøe Gods, er separat bortsolgt. deels til Bønderne selv, og deels til andre. Hartkorn. Tdr. Skp. Frk. Alb. 3de a Tønde. Hartkorn. Rdlr. 50 til 52. i alt for i alt foralt for i alt for i alt som i alt for Summen. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Tabelle over Ægteviede, Føde og Døde i Christiansands Bye og Stift, fra Kirke-Aarets Begyndelse 1765 til Aarsdagen 1766. Fleere i Fleere. Ægte.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Døde. Fødde Døde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fødde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
viede. end Døde, end Fod Mand, Qvinde. Sun Drenge, Piger, Summa Uægte Provstierne. kion. tion. deribl. Christiansands Bye Mandals Provstie Listers Dalernes . Jædderens .
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Stavanger . Rosylke Carmesund . Nedenes. Raaboygdelaugets 11) Øvre Tellemarchens Summa Døde flere af Qvinde-Kiøn end Mand-Kiøn 69. Ere altsaa Føde flere Drenge end Piger 132. Mærkværdigheder iblant de Døde. 1) 26, som have opnaaet en høy Alder fra 90 til 100 Aar og derover, deriblant en Mand i Biellands Præstegield og Listers Provstie, 94 Aar, levet i Ægteskab med sin Hustrue 60 Aar. 2) J Schudernæs Præstegield og CarmesundsProvstie en Mand 30 Aar, til sin Døds Dag moxen frisk, haft sit Syn og Vigueur, gode Sinds og Legems Kræfter, levede 52 Aar i Ægteskab med sin Hustrue, med hvilken han avlede 12 Børn, hvoraf faaes i 3die og 4de Leed Afkom 76, altsaa 88 Descendentere. 3) Udi Finds Præstegield og Døre Tellemarkens Provstie en Mand 106 Aar, i 2de Ægteskabet avlet 17 Børn, og seet over 70 Børne= og BørneBørns Børn. 4) 83 fra 80 til 90 Aar, hvoriblant en Qvinde i Øyestads Præstegield og Nedenes Provstie levet 53 Aar i Ægteskab med sin endnu levende Hosbonde. 5. 28 fra 70 til 80 Aar. 10 druknede og 1 ihielslagen af Lynild.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Jblant de Fødde. 1) J Valle Præstegield og Listers Provstie fødde 3 Par Tvillinger, hvoraf ikkun et Barn lever. 2) Udi Vandsøe, Præstegield i fornevnte Listers Provstie 2 par Tvillinger, som tillige med begge Møderne lever.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Tabelle over Ægteviede, Føde og Døde. Bergens Bye og Stift, for Kirke-Aaret 1766.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Døde. Jøde. Fleere. Fleere. Copule, Drenge Pige. Summa Deraf Mands, Qvinde døde end fødde Guma. rede. uægte, Personer, Personer Børn, Børn fødde. end døde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Bergens ByeProvstierne. Sundderslebne. Mordbordlehn &c. Sandstord . . mordstord. moer
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Summa Summar. Er altsaa forbigangne Kirke-Aar 1766 i hele Stiftet flere Føde end Døde Drenge Børn flere føde end Pige Børn Qvindes-Personer flere døde end Mands-Personer Usædvanlige og remarquable Ting.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Jblant de Døde: 52 ere Døde. imellem 80 og 90. Aar, 20 imellem 90 og 100 Aar. Vandelvens Prænegield har en Qvinde oplevet. 105 Aar. Hun var til det sidste ved sin fulde Sands. Kunde. indtil Dagen før sin Død klæde sig. selv paa, og gaae ud og ind, endog saa uden nogen Støttestav.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
J Hammers Præstegield har en Mand oplevet 101 Aar, og i Sunds Præstegield en Qvinde 106 Aar. - J Haugs Præstegield er død en Mand, 96 Aar gammel, som havde levet et Ægteskab 63 Aar. - J Gravens Præstegield ere døde døde 2de Qvinder, af hvilke enhver havde levet i et Ægte J Jndvigens skab, den eene 163, den anden 62 Aar. Præstegield er død en Qvinde i sit 73 Aar, som fik alle sine tilforn mistede Tænder igien, dog kun i den nedre Tand Rad, og alle vare spidse. – J Haramt Præstegield druknede, Mennesker paa deres Kirke Reyse 1ste Paaske Dag.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Tabelle over Ægteviede, Føde og Døde i Agershuus Stift, for Kirke-Aaret 1766. CopuRemarqvable Ting.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Døde. Fødde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Provstierne. lerede. Børn, Barn, Sang, Deret MandemmeDrenge, Par ægte en Kun Sum. 1.) Bragnæs Provstie med Christiania, Bragnæs, og Strømsøe a.) Kongsbergs Provstie. Jarlsbergs Provstie. a) Laurvigs Provstie, 5.) Nedre-Tellemarchen.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Bamble Provstie. 6.) Hadelan. Ringerig. Hallingdalens Prov 7.) Totens og Walder. 4) Embrandidalens Provst 9) Hedemarchens Provst. 10.) Østerdalens Provstie. 11.) Øvre Romeriges og stoers Provstie 12.) Nedre-Romeriges Provstie. 13.) Øvre Borgesyssels Provstie. 14.) Mellem Borgesyssels Provstie. 15.) Nedre Borgesyssels Provstie, med Moss, Friderichstad og Friderichshald – Summa Summarum Jblandt de Føde. 2de Qvinder fød Trillinger til Verden.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Jblant de Døde. A Ægtefolk, som ere begravne tilsammen paa een Dag, ere 3 Par, der alle have levet i Ægteske sammen 50 Aar og der over. 283 levet 80 Aar og derover. Solevet 90 Aar og derover. 13 levet 100 Aar, hvoraf : har levet 103, d. 10. og a. 106 Aar. kun af reen Famisteer. begravne alle paa eenganeen Grav. i Pige paa Ringerige, ød 9 Aar gammel, den var fød uden Kiød paa Be gene, og levede saaledes som et Beenrad til sin Død 3 omkomne ved ulykkelige Hændelser. Altsaa 1136 fleere Føde end Døde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Ægteviede. Aar 1766 ere Ægteviede.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fødde. Døde. Leuwarden Par. Par. Fødde. Død Amsterdam 1102 1591 Magdeborg.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Brunsvig. Camin, (see Pommern) Preussen. 283 Pommern (Preussisk Carlocrone. 1801 med Fyrstend. Camin 3673 14274.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Dresden. Ersurt
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Rotterdam. Grønningen Strasburg. Harlem Thorn Hannover
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Utrecht, Haag. UddewallaHelmstadt. Wittenberg.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Kønigsberg i Preussen 708 Wien, London at Leipzig 286 Liste paa Fødte og Døde i Fyens Stift, for Aar 1766. Bierredernes Navne.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fødde, Døde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fyens. Odense Herred. Langelande. Lolland. Falsters. Summa Ere altsaa 649 fleere Fødde end Døde. Liste paa Fødde, Døde og Copulerede, i Staden Altona og Herskabet Pinnenberg, i Aaret 1766.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Copul.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fødde. Døde. J Staden Altona. Par. den Lutheriske Meenighed i Ottenser Meenighed.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
den Tydske-Reformeerte Meenighed den Fransosiske Reformerte Meenighed Mennemternes Meenighed, den Romersk Catholske Meenighed. den jødiske Memel Haag. I Herskabet Pinnenberg. Neuenstedter Meenighed. Copendorf Meenighed de Kongl. Byer, Uctersen Meenighed. Kellingen Meenighed. Medeel Meenighed Hartkorn Meenighed. den Mends Seller Meenshed.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Herskabet Pinnenberg. Staden Altona Gumma 1 Ere altsaa 153 Fødde flere end Døde. Liste paa Fødde, Døde og Copulerede i Grævskabet Ranzau, for Aar 1766.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fødde. Døde. Par. imsdorn. J Barmstedt J Hverner.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Fortegnelse paa de i Aarhuus-Stift, fra 1ste Advent 1765 til 1ste Advent 1766 Føde og Døde. Herrederne.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Føde. Døde. Bierge. Framlet. Galthen. terler. Giern, Hads. Hasle. Hatting. Hide Hielmslet. Houlberg. ringsgaard. Mols Num. Ning. Nørre. Nørrehald. Onsild. Øster-Liisberg. Mongsæd. Sabroe og Wester-Liisberg. Samsøe. Sønder. Sønderhald. Stofring. Thyrsting. vorWraads. Summa Ere altsaa 664 flere Fødde end Døde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Jblant de Døde anføres: 1) den gamle Hr. Hans Thorning, Pastor Emeritus til Nebsagger og Bierge Meenigheder i Bierg-Herred, som tillige med sin Kone, efter deres indstændige Ønske og Forlængsel, begge døde næsten paa een ogden samme Dag. 2) Hr. Provst Cramer, Præst til Aale i Wrads-Herred, som havde været Præst paa Stedet i 44 Aar og Provst i 19 Aar.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Efter Angivelse har ellers været 16 fra 80 til 90 Aar gamle, 6 fra 90 til 100 Aar, en Person 100 og en 109 Aar. Carls Carlsruhe, den 10 Januar.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Vores Fyrstinde, den regierende Frue Markgrævinde til Baden Durlach, blev Forgaars Nat forløst med en Princesse, som i Daaben blev kaldet Louise Caroline.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Rhin-Strømmen, den 11 Januar. Da man for kort siden i den Churfyrstel. Hof=Have i Schweingen ville jevne en Høy, forefandt man der en stor Deel Romerske Urner af forskællig Størrelse, hvoriblant en af Metal, saa og et meget stort Leerkar. Deriblant fandtes og mange flere Beenrader af Mennesker, samt Stykker af allehaande Jern-Redskaber, saasom af Kaarder, Dokker, Saxer, Stormhuer, Spyd &c. Nyligere har man sammesteds fundet en Myndt af Keyser Albinus, som herskede over Gallien, og omkom der imod Slutningen af det andet Aarhundrede. Man formoder, at her har fordum forefaldet et Feldtslag imellem Tydskerne og Romerne; at Romerne have beholdet Overhaand, og efter deres Maade, opbrændt deres egne Døde, men uden videre Omstændigheder begravet de Tydske. De forefundne Beenes overordentlige Størrelse giorde Tydskerne besynderlig kiendelige, hvilke, efter de af Romerne efterladte Beretninger, have været langt større af Vært end Romerne. Ved Schriesheim og Berg Veyen fandt man ligeledes et Romersk Gravsted eller saa kaldet Columbarium. En Myndt af Keyser Commodus, som der er funden, synes at være af lige Alder med den Schweingske Opdagelse. Man har ogsaa der fundet Levninger af et Romersk Bad, hvilket er vorden udgravet tet ved Schriesheim, og i samme kan man endnu see alle dets særskildte Afdeelinger. i deres første Anlæg, saasom Hypocausti, det varme, det tempererede og det kolde Bads Kammere. De mange derved befundne underfordiske Vandledninger, opvække Tilskuernes Opmærksomhed; og Elskere af Alderdommene kunne her finde Materie til at oplyse de mørke Tider i den Churpfalzske Historie.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Priis-Courant. 5 Rdlr. 2 Mk. Holstensk Korn. Dansk Vaar-Sild Td.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Rug Holstensk Td. 6 Rd. Mk. Jndsk enkelt 5 Rdlr. M. Høste Sild Td.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Dansk Td. 4 Rd. 4 Mk. a 5 Rd. Fyensk. 3 Rd. 8 s. Norsk Sild Td.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Holstensk Hvede Td. 17 a 18 Rdlr. Elle 4 Rd. M. Tran Tønden. Laalandsk Td. til Provintz Birke Salt. Bog Tønden. 1 Rdlr. 4 Mk. Norsk Tønd. 3 Rd.; Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Kiøbenhavns 5 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. Spansk Tønd. Malt Tonden 2 Rdlr. 5 Mk. Fransk Td. Torve-Kiøb, for Jndvaanerne. Rd. 4 a 8.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Havre Td. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a Rd. 4 Mk. Viin. Brænde.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Boghvede Gryn Tønd. 5 Rdlr. Mk. 6 a 84 Rdlr. Et Bonde Læs. 1 Rd. 1 Mk. 2 Rdlr. 5 Mk. En Ahme Rhinsk Viin Erter Tønden. 40 a 60 Rdlriskt Læs Tørv . 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. uden Rigs Fæde Vahre. 68 a 78 Rdlr. Al Tønden. 2 Mk. :Et Oxsehv. rød Viin. 50 a 600 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Jslands salted Lammekjød Tønden, uden Rigs 10 Rd., Et Oxsehv. Fransk Viin 42 a 600 Rdl. Forring. Flesk røget Lispd. 5 M.ss a 1 R. Mk. 24 a 42 Rdl., er et stort Læs uden Rigs Et Oxsehoved Fransk Brænde-Viin. Oste Fynske Skpd. Dito mindre. 1 Rd. 4 a 5 M. sa a 90 Rdlr. Holsteenske Skpd. halm et Læs. 1 Rd. M. 44 a 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Smør Fynsk Td. uden Rigs Sællandsk Td. 34 a 35 Rd. Høns og Fiederværk. Humle. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Tælle Lisp. 60 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. 1 Rd. 4 Mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. unge Parret 50 Rdlr. 1 Rdlr. 10. GarledNorsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par 1 Rd. 3 Mk. Fisk. maare et Par Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 3 Mk. 24, 30 a 40 Rd.) efter den Høns gamle Parret. 2 Mk. 12.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Hør Skipd. Graasen salted Td. unge Parret 1 Mk. 14.8 a 9 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 25 a 26 Rdlr., Bomter. tor Skippd. Kyllinger et Par 16 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Klipsisk Skippd. Ender et Par Brænde. Favnen. 4 Rd. 2 Mk. 3 Mk. 8.
Berlingske Tidende, 1767-01-01
Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. Mk. Duet et Par 6 Rd. 2 Mk. Pommersk Fyr Jslandsk Td. 4 Rdlr. 4 Mk. Æg en Snees Islandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bog Ad
Berlingske Tidende, 1767-01-02
Til Læseren. Vi vide ikke om vi bør undsee og ved at bekiende, at den første Tidende paa ethvert Aar, og nu for Tiden den ne nærværende Tidende, er os den besværligste igiennem hele Aaret at forfatte. En gammel Skik har indført, at man ved Aarets Begyndelse udi Tidenderne hilser Læserne med en Begegnelse, som gaaer uden for de ellers Tidenderne egne Stats Materier: Disse behøve ingen overordentlig Udstaffering, da deres Hoved=Prydelse bestaaer i Sandfærdighed og Forstaaelighed, i Henseende til hvilken Sandfærdighed, vi som oftest maa lade det komme an paa andres Beretninger for os, og maa ikke uden Smerte mærket os iblant forførte til Usandfærdighed, i det vi dog agtsom vælge iblant de adskillige Beretninger som komme os for Øyne og Øren; i Henseende til Forstaaeligheden ville vi hverken dadle eller rose os selv, da ingen af Deelene gielder for et oplyst Publicum, som selv kan dømme derom, og hvis eenstemmige Dom vor egen er underkastet. Men, naar man af egen Drift, og uden for Tidendernes væsentlige Materier vil underholde Læserne, da burte man med Rette kunne sige Dem noget som opvagte Deres Agtsomhed og var den værd. Vi have da største Aarsag til at skiælve, naar en Aarsag vil forbinde os til endnu her at følge bemeldte gamle Skik. Da det for nogle Aar siden skeete, og endnu hos andre skeer paa Vers, i hvilke man først kortelig igiennemgik det forbigangne Aars mærkværdige Tildragelser, og siden gik Læseren i Møde med gudelige Ønsker i Anledning af det for Haanden værende Nyt=Aar, bleve Versene maaskee forfattede af lykkelige Potter, som havde Tid og Leylighed til at være betænkte derpaa vel et heelt Aar forud, og som følgelig værdelig og til Behag kunne underholde Læserne; men da disse Vers at begynde Aaret med, for nogle Aar siden bleve aflagte, da værende Forfatter ogsaa nogle Aar paa Rad, i ubunden Stiil, har underholdet Læserne med hvad Agtsomhed værdigt, som vi maaskee ellers nu havde haft Lyst til at sige, da vi herhos have ganske Afskye for Jgientagelser eller Opkaagninger; endelig, (og dette burde været det allerførste i vor Betragtning, da vi skrive for et Publicum, hvilket, i Almindelighed betragtet, naar det gielder om at underholde til Behag og Opvakkelse, er os langt overlegen, da tør vi vel ikke undse os ved vores gjorte Bekiendelse, men hellere ved at byde til, her at sige Læserne noget, som hos Dem kunne virke nogen særdeles Agtsomhed eller Fornøyelse. Om vi maaske havde Materie, og Materie som havde Forvandtskab med disse Tidender, hvori vi kunne indlade os, og hvilke vi kunne vente at vorde læste med Opmærksomhed af mange iblant Læserne, maatte vi dog af ligesaa mange Læsere vente den Erindring, at det var den urette Tid og Sted hvor vi saaledes indløde, os; og det blev ikke den eneste Erindring som maatte skee, os, og som hos os selv afværger os derfra.
Berlingske Tidende, 1767-01-02
Vi undflye fra alle disse ufuldstændige Betragtninger, for ligesaa ufuldstændig, dog i Underdanighed, Ydmyghed, og Kiærlighed at takke de høye og gunstige Læsere for al Deres os beteede Gunst, Kiærlighed og Understyttelse i det fremfarne Aar og den ganske fremfarne Tid, ey allene ved vore Tidenders Læsning og den os deraf tilflydende Fordeel, men ogsaa ved selv at meddeele Materier til Tidender. nes Smykke og Forbedring; blant hvilket sidste Slags Velyndere vi havde Lyst til at nævne en og anden ved Navn, dersom vi ikke frygtede at fornærme deres Beskedenhed dermed. Dernæst skeer vores underdanigste, ydmygste og inderligste Lykønskning over alle i Almindelighed, og enhver i Særdeleshed til dette nu begyndte Nyt=Aar, saavelsom til enhvers af det alvidende Forsyn beskaarne paafølgende LeveTid paa Jorden, men allermeest for den derpaa følgende uforanderlige Ævighed; og kunne vi da ikke bedre udtrykke det Gode vi unde Dem paa denne Side af Graven, end at ønske, at det for alting maa berede Dem til, paa hiin Side af samme at nyde den Lyksalighed og Fuldkommenhed, hvis Betragtning endog her, ved en mørk og ufuldkommen: Jndsigt, glæder langt over jordiske Ting. Endelig, at udbede os Deres Yndest og Bistand for Fremtiden, det maa vi betragte som en Bi=Sag, og som vilkaarlig, i det at vi ikke maa vente samme uden i nogen Grad at fortiene dem. Fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1767-01-02
Den 15de November. (Rigsdags-Tidendens Datum.)
Berlingske Tidende, 1767-01-02
Stockholm, den 5te December. Rigets Stænders Expeditions-Deputation har for nogle Dage siden sluttet sin Session. Ved at ophæve sidste Rigsdag, have Stænderne berammet næste Rigsdag at aabnes den 15de Octobr. 1770.), hvilken Aabning, i Følge Geistlige Borger= og Bonde-Stændernes Beslutninger, skeer i Norrkoping; men man troer, at der vil kuns vorde holdet nogle Sessioner, og at Rigsdagen siden vil vorde fortsat her i Staden. – Med den af Ridderskabet og Adelen, samt Borger= og Bonde-Stænderne imod Geistlig Standen fattede Beslutning angaaende Tiendes Vegring, er Sammenhængen saadan, Regieringen har Tid efter anden, og af Privat Anledninger tillagt nogle Præster vist Korn: Samme have Præsternes Eftermænd hidindtil anseet for en Følge af den Skadesløsholdelse, som Konge Gustav 1. tillagde nogle Kirker, hvis Jorder vare bleven lagte til Kammer-Godserne; og saaledes have de ved Tidens Længde regnet denne privat Naades-Beviisning for en Post i Geistlighedens Pri*) Af samme Kilde, hvoraf vi have denne Beretning, have vi ogsaa haft den uovereenstemmende som læses i No. 100, af 15de December forrige Aar, at Rigsdagen var kuns udsat til October Maaned dette Aar; en af Delene bliver feil, og formodentlig den, som vil have Rigsdagen sort sat i dette Aar. vilegier. Sagen har været paa anket ved adskillige Rigsdage, men er bleven afgjort, indtil at endelig bemeldte 3 Stænder ved denne sidste Rigsdag have besluttet, at disse personnelle Fordeele skulle afskaffes, da de vare af en langt anden Natur, end den af Gustav 1, bevilgede Skadesløsholdelse.
Berlingske Tidende, 1767-01-02
London, den 28de November. J Underhuset blev den 25de hujus indgivet og oplæst de Parlements Acter, som indeholde det Ostindiske Compagnies Anlæggelse og Octroy. Efter denne Oplæsning blev fore slaget, ved et Committe af Huset at lade undersøge dette Compagnies nærværende Etat og Tilstand. Efter lang Modsigelse blev Forslaget antaget ved 129 imod 76 Stemmer. Siden blev besluttet at hele Huset i stort Committee skulle foretage denne Sag 14de Dage efter. – Samme Huus vedtog den 27de at Kornvahre maatte indføres i Storbrittannien fra alle Europæiske og Americanske Egne.
Berlingske Tidende, 1767-01-02
Forslaget i Henseende til America blev vedtaget efter sit ganske Jndhold; men i Henseende til Europa vare Meeningerne ulige: Forslaget var at tillade Jndførselen indtil 31te Jan, 1767, men ved at samle Vota, blev det fastsat, at Kornets Jndførsel fra alle Europæiske Egne skulle taales indtil paafølgende 1ste Mart.