Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-12
Det er, som bekjendt, en almindelig antagen Sætning, at Lysstraalerne som kastes tilbage fra de Gjenstande der møde vort Øie i det vi see, male Billedet omvendt paa Nethinden. Uagtet denne Sætnings Ælde og Autoritet, for saavidt at den er antagen og stadfæstet af saa mange lærde og skarpsindige Mænd, tillader Indsenderen, sig dog at anmærke følgende. Man betragter i Almindelighed Øjet som et Camera obscura; men Glasvædskens optiske Virkning synes ikke at være skjænket den tilbørlige Opmærksomhed. Man tænke sig et Øie uden Glasvædske, der, vil rigtignok Billedet males omvendt paa Nethinden og maa ifølge Optikkens Love males saaledes, og at Billedet, under disse Omstændigheder, virkelig afbildes omvendt er factisk beviist. En Forsker forfærdigede et konstigt Øie af 3 Tommers Gjennemsnit og det Øvrige i Forhold efter Optikkens Regler; men Glasvædsken kunde han ikke ved Konst eftergjøre, hvorfor den manglede og der blev et tomt Rum imellem Krystallindsen og Øjebollens (Bulbus oculi) indvendige bageste Flade, hvorpaa der i lige Retning bag Krystallindsen, var malet en 3/4 Tom. stor rund hvid Skive. Paa Siden af Kapselen, som omgav det hele Øje, var et lille Hul, hvorigjennem man saae ind i Øiets bageste Deel, og her saae man alle de Gjenstande, mod hvilke man rettede Øjet, meget nøiagtigt, selv i den mindste Detail, afbildede (i Miniatur) paa den anbragte hvide Skive; men altsammen omvendt, nu tænker man sig Glasvædsken komme imellem, hvilken optisk Virkning vil den da her frembringe, Glasvædskens særegne Bygning, dens Deling i mindre runde Portioner, derved at den ydre Hinde slaaer sig ind i selve Glasvædske og danner ligesom flere smaae convere Glas, berettiger os til at antage, at Lysstraalerne, idet de passere igjennem samme, brydes paa en særegen Maade og saaledes undergaae en betydelig Forandring i deres Løb; dette seer man tydeligen ved at tage Glasvædsken (af et gammelt Jndivid, bedst af et Koe-Øie) med en Pincette og holde den mod et tændt Lys om Aftenen, da vil man nemlig see Lyset igjennem Glasvædsken omvendt, sønderrives Glasvædsken og Cellerne bringes ud af deres Leie. seer man mange smaae Lys igjennem samme (omtrent som i et mangesidigt slebent Glas) baade ret og omvendt. Skulle da ikke Billedet, eller rettere Lysstraalerne som passere ind i Øiet og, som beviist, efter at have passeret Krystallindsen, møder Glasvædsken omvendt, i Glasvædsken atter brydes (ligesom Billedet af det tændte Lys) saaledes, at Gjenstanden blev malet ret paa Nethinden og Billedet igjennem Synsnerverne og Hjernen meddeelt Sjælen ligesom det synes for Øinene, Skulde dette ikke være Glasvædskens sande Bestemmelse og Keplers Theorie med det omvendte Billede en tom Hypothese. Med Vished at besvare dette Spørgsmaal vover Jndsenderen ikke; men anbefaler til den mere Sagkyndiges Opmærksomhed og Undersøgelse at afgjøre, hvorvidt hans Formodning maatte være rigtig, og tillader sig at udbede Resultatet godhedsfuldt meddeelt gjennem dette Blad. II. Ophtalmologien, allerede i lang Tid en ikke ubetydelig Gren af Lægevidenskaben, er nu næsten bleven et selvstændigt Træ, som derfor behøver en særegen Pleie. Hertil bidrager den utrættelige og duelige Læge, Professor ved det medicinske chirurgiske Akademie i Dresden Dr. Fr. August v. Ammon ved et eget Tidsskrift under Titel "Zeitschrift, für die Ophthalmologie, som qvartaliter skal udkomme, og som begyndte 1830; rec. i Hall. Lit. Zeit. Jan. 1831. No. 6.