Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
De Private Ferie vare Helligdage, som celebreredes af en particulair Person, eller en Familie i adskillige Henseender, saasom Fødselsdag, particulair Forsonning eller en Faste=Dag, som en selv paalegger sig. Dernæst Familie Helligt, saasom Ferie Claudiæ, Julie Æmilie &c. hidindtil om Dies FestiDies Profesti vare og adskillige, saasom: Dies Fasti, Ting= og Tægte=Dage da Retter=Gang maatte holdes, og Prætor udtalede de tre solenne Ord: Do, Dico, Addico, Alle andre Dage, (undtagen Intercisi, kaldtes Nefasti, nemlig, naar ingen Ret var sat. Dog Nefastus dies hos Horatius betyder og det samme, som en ulykkelig Dag. Dies Commitiales, vare saadanne Dage, da Commitioeller de almindelige Møder eller Herre=Dage holdtes. Dies Comperendini vare Opsættelses Dage i Retten, som forundtes de indstævnte Personer, for imidlertid at skaffe Caution eller Borgen for Sagen. Stati Dies vare særdeles beskikkede Dage til at dømme udi Sager imellem en Romer og en fremmet Mand. Dies Præliares vare saadanne Dage, da de Romere, holdte det for lovligt at indlade sig i noget Feldt=Slag, med Fienden; thi saa længe visse Fester varede, saasom Saturnalia; Latinæ, og den Fest, de kaldte Cum Man dus patet, som var helligt til Dies og Proserpina, holdte de det for en stor Synd, at enrollere Krigs=Folk, at marchere eller mynstre, eller bruge Fiendtlighed, undtagen de selv først bleve attaqverede. Ligesom de Romere deelede hver Maaned i trende Parter, saa havde hver Part og de første Dage deraf sine visse Navne, saasom Calendæ, Nonæ, Idus. Calende kaldtes den første Dag i hver Maaned, og siges af det Grædske æde, jeg kalder og raaber til; thi Præsten, Pontiser miner, skulde agte efter nye Maanes første Aspect, og tilkiendegive den lille Konge=Præst samme. Til den Ende sammenkaldede han Almuen til Capitolium, hvor han udraabte, hvor mange Dage vare fra Calende til Nonæ, og hvis der vare fem Dage, raabte han fem gange det Ord Calo, om der vare syv Dage, da syv gange. De solenne Ord han brugte, vare disse Dies te qvinqve Calo, Juno Novella; v. septem Dies te caloJund Novella; thi Aaret var helliget til Jupiter, men Maanen til Juno. Det maa agtes, at den Skik med at udraabe Dagene, varede ikke længere, end til det Aar 450 A. U. C. da C. Flavius, den Tid Ædilis Curulis, anordnede, at Fasti, det er, Calender eller Almanakker skulde opslaaes paa offentlig Steder, at hver Mand deraf kunde vide Forskiellen paa Tiderne, og hvilke Dage vare hellige eller Fest Dage, og hvilke Ting=Dage. Nonæ kaldes saaledes, fordi de regnede fra den første Nonæ og til Idus, ni Dage. Samme indfaldte, enten den syvende Dag i Maaneden, saasom i de Maaneder Martius, Majus, Julius, October; eller den femte Dag, saasom i de øvrige 8 Maaneder. Og vare saaledes de sex eller fire første Dage i Maaneden, efter den første CalendeIdus var omtrent midt i Maaneden, og indfaldt enten den femtende, eller den trettende Dag, saa at naar Nonævar den syvende, blev Idus den femtende, og naar Nonævar den femte, blev dus den trettende Dag. Hver Maaer 7 R. Er med derfor havde otte udus. due vil nogle derivere afEndeen, (or at see, fordi Maanen da sees i fuld Skin o. De Romere regnede Dagene i Maaneden bag fra; saa ledes for Exempel at regne December. Den første Januarii var da den første Calende, og kaldes Ipsæ Calende Januarii. Nu gaaer man tilbage. Den 31te December kaldes Pridie Cal. Januarii, den 30te Tertio Calend. Jan og saa fort til den 13de Dag i Maaneden, hvilken blev kaldet Idus Decembris &c. &c. Hvis vi nu endelig ville deele de Romerske Dage i lykkelige og ulykkelige, saa bleve Dies Postridicani, det er, de næste Dage efter Calendæ, Nonæ eller Idus, altid holdne for ulykkelige, da de holdte det for vanhelligt, at foretage nogen nye Ting. Vi kalde dem Tygge Brahes Dage, og ere mange endnu af de Hedenske Griller, at de ikke skal begynde et nyt Arbeide, for Ex paa en Mandag. De Rømere kalde ellers de onde Dage med andre Navne, saasom Religioni, Atri, eller de sorte Dage; hvorimod vare Dies Albi, de hvide eller de lykkelige Dage. Ugernes Oprindelse hos os.