JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Frankerig. befalingen til de franske Troppers Afmarsch fra Madrid, vedtoges eenstemmig i et Kabinetsraad af Ministrene uagtet alle den spanske Gesandts Forestillinger om den Fare deraf kunde flyde for Kongens og det spanske Monarkies Sikkerhed. Ufortøvet derpaa expederede Hertugen en Koureer til Madrid, med Løvte om en stor Belønning, hvis han kunde naae dertil nogle Timer for den franske. Stjernen og Quotidienne vexle gjensidige Erklæringer om Halvøens Anliggender, som kunde det være diplommatiske Noter og Udfordringer. Hr. Hyde de Neufville yttrede ogsaa, da en Ansøgning fra en Læge nylig kom paa Bane i de Deputeredes Kammer om at forebygge Guul feberen: Flad Os heller tænke paa den røde Febe(Britterne), som udskibes paa Tajo og som Vi snart ville erfare er smittende, Ved en Kongel. Forordning er ansat Marine=Præfekter i Rigets fem store Krigshavne. Kammerets Bureau har nu holdt sin første Forsamling om Presseloven, hvori forekom vigtige Jndvendinger. J sit Foredrag; anførte Ministeren, at den Fornærmede lige saa lidet burde kunne eftergive Æreskjænderens som Morderens og Tyvens Straf. Monitøren har givet end et vidtløftigt Forsvar for denne Lov, hvori den begegner Journalerne en canaille. Hvor meget disse krympe sig derved, har Politiepræfekten tvunget dem alle til at optage denne Artikel, og da Regjeringen pleier at betale slige Jndrykkelser, vil det beløbe sig til en ganske artig Sum. Jmidlertid ledsage de Forsvaret for denne saakaldte Kjerlighedslovmed Noter fra Ende til anden. Journ. des Debats pukker over, at befalingen og Jndrykkelsen kun skal gielde Moniterens officielle Artikler, hvortil hiin ikke hører, og at det ikke bør fritage Ministrene for Ansvar, at alle Lovudkast udstædes i Kongens Navn." Koureren mener, at Offentliggjørelsen af slige Grunde som Moniterens er den bedste Gjendrivelse af Lovudkastet, og naar Monitøren erklærer det for Hensigten af den store Stempel=Afgivt, at Man ikke skal kunne uddeele Aviserne gratis til Folk, som ikke have Raad at betale dem, maa den høre, at det netop har været de ministerielle Tidender, som ere blevne gratis uddeelte i Valgtiderne. Konstitutionel begriber ikke, at Koureren kan være meere strafskyldig end Monitøren, som spotter over den endnu gjeldende Presselov. Handelsjournalen mener, at Man vil komme til at tale om Bøger før Peyronnets Lov, ligesom i Historien om Romere før Barbarernes Jndfald. Selv de meest jesuitiske Blade hæve Stemmen imod Peyronnets Lovforslag. To i Bordeaux udkommende Tidender ere ogsaa tiltalte, for at have optaget Artikler imod denne, som Jndikatøren kalder Pressens Konfiskation, et Mesterstykke af Barbarie og Uvidenhed, og beklager, at Bordeaux er den Ministers Fødebye, som har udklækket dette Foster. Aristarken har alt fundet det raadeligt at gaae til Hvile, og flere ville vel snart følge efter. Priserne paa Trykpapir ere alt faldne 1/2 Deel &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Kourerens ansvarlige Udgiver slap saa med 15 Dages Fængsel, 300 Fr. Mulkt og Sagens Omkostninger. Bladet stræber imidlertid at benytte den korte Frist, som endnu er det forundt til at paatale Misbrug, og viser blandt andet, hvilke uhyre Summer, der strømme til Rom fra Kongregationerne, som nu alle ere centraliserede, og aarlig skikke over 200 Millioner til Kassen i Rom. Ved slige Hjelpemidler bliver Jesuiternes Jndflydelse paa Spørgsmaalet og Krig eller Fred begribeligt. Grev v. Montloster har imidlertid ved sit til Pairskammeret indgivne Bønskrift uden Sky sagt sin Mening om Jesuiterne og lagt Pairerne paa Hjerte, at den franske Adel stedse har anseet det som sit hæderligste Prærogativ, at være Almeenønskets Tolk for Monarken. - Ved den nye Lov om Militairretterne skulle alle Forseelser, som i Fremtiden begaaes af Militaire, ikke paadømmes ved de borgerlige, men militaire Retter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Storbrittannien. Den 9 d. er den franske Ambassadør, Fyrst v. Polignae, afreist fra London til Paris. Efter Forlydende ventes han tilbage og 8 Dage, og Hensigten af hans Reise skal være at knytte Forbindelsen endnu fastere mellem Storbrittannien og Frankerig, med Hensyn til de spansk-portugisiske Anliggender. Hans Gemalinde er imidlertid bleven tilbage; Overfarten fra Dover gik, uagtet det stormende Veir, lykkelig for sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Hertugen af Yorks Aand var lige til det Sidste saa usvækket, at han endnu Dagen før sin Død kunde underskrive en Forestilling til Hs. Majestæt og Forbedring i de paa Vartpenge staaende Officerers Kaar. Han læste og saa hver Dag Aviserne, hvorfor hans farlige Tilstand fordulgtes i disse. Hofsorgen for ham tog sin Begyndelse den 11 d. og Kongen har befalet, at der skal ydes hans jordiske Levninger al mulig Æresbeviisning. Den 18 og 19de skulde Liget, (hvis Tilstand ikke tillod nogen fuldstændig Jndbalsammering) stilles paa Parade i St. James. Slottet, for derefter at bisættes i den Kongelige Begravelse i Windsor. J Armeen, som han i 30 Aar forestod, var han meget ynder, hvorfor Sorgen over hans Tab er almindelig. Om Besættelsen af de ved hans Død ledigblevne militaire Værdigheder, er endnu intet bestemt. Dog formoder Man, at Hertugen af Wellington bliver Generalissimus. Den afdøde Hertug var fra 1791 til 1820 givt med Prindsesse Frederikke Charlotte af Preussen, men efterlader sig ingen Børn. Ved hans Død gaaer Tronfølgen over paa Hertugen af Clarence, og i Tilfælde af hans Død forinden, paa den afdøde Hertug af Kents 8aarige Datter, Alexandrine Viktoria Næst efter hende er Hertugen af Cumberland og hans Søn Georg Frederich Tronberettigede, derpaa kommer Hertugerne af Susser og Cambringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Paa de Vestindiske Kolonier gjærer det stærkt i Anledning af Regjeringens menneskekiærlige Bestræbelser, for at forbedre Slavernes Kaar, som vedvarende finde almindelig Modstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Jtalien. J Modena have 59 Jndivider gjort Brug af den Deeltagerne i hemmelige Selskaber belovede Amnestie, ved at angive sig selv og afsværge hine Forbindelser, Jblandt disse var endog Kapitainen ved Hertugens egen Livkompagnie, som vel strax blev afskediget, men benaadet med en anstændig Pension. Derimod ere 66 andre Personer, efter den bestemte Tids Forløb, arresterede paa Mistanke om Karbonarisme og 4 af dem dømte til Døden. De Tree have alt udstaaet Straffen; men den Fjerde til i Henrettelsens Øieblik Opsættelse, paa Løvte om at gjøre Regjeringen høist vigtige Opdagelser, og skal have holdt Ord. Hs. Hellighed har fundet det passende med Tidernes Leilighed, at tilbagegive Stæderne Conca og Canemorto(hvoraf den første tilhører Peterskirkens Kapitel og den anden Jnqvisitionstribunalet) det gamle jus asyli, den vil sige: Ret til at tage Forbrydere, som flygte dertil, i Beskyttelse mod Lovene! J Forordningen kaldes det en Retfærdigheds-Alt, som Maner hine Stæder skyldig, om det end skulde stride imod Statens Bedste. - Saaledes svinder efterhaanden det attende Aarhundredes Formørkelse, og Dagen frembryder. Lykkelig Hver, som kan taale dens Skin!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Amerikanske Anliggender. Det vil nu vise sig, om Bolivar er istand til at standse Anarkiet i Columbien, som har naaet en frygtelig Høide, fordi Man ikke strax skred til alvorlige Forholdsregler imod General Paes. Det bekræftes, at Venezuela og Apure den 7 Novbr. have erklæret sig for en uafhængig Stat, og Parz har ved et Dekret bestemt en Forsamling i Valencia den 10 Januar, for at afhandle om Maaden, hvorpaa Medlemmerne til den konstituerende Kongres skulle vælges. Staden Puerto-Cabelloer faldet fra Parz, som derfor er marscheret imod den med alle disponible Stridskræfter. Efter Forlydende holdes Cumana endnu blokeret af Gen. Bermude, baade fra Land= og Søesiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Præsidenten i Buenos Ayres skal have afviist alle den engelske Gesandt Lord Ponsonbys Mæglingsforslag, da Man vil have gjort den Opdagelse, at Engelland attraaede at beholde Stridsæbler Banda Oriental for sig selv, som en Forpost til de nye Republiker. De Nordamerikanske Blade skeele ogsaa over den engelske Magt i Vestindien, der i senere Tid skal være forøget til 20,000 Md., og befrygte Planer paa Cuba.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Græsketyrkiske Anliggender. Jbrahim Pascha ventes med det første tilbage til Alexandrien, hvor Man foranstaltede en høitidelig Modtagelse (dog vel aldrig for Morcas Undertvingelse.). SerastierRedschid Pascha har maattet ophæve Acropolis's Belering og vende tilbage til Salona, for at forsyne sig med Levnetsmidler, som det udhungrede Attica ikke kunde yde ham. Et Komplot til at udlevere Fabrier og de øvrige fremmede Officerer skal være strandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Udfaldet af det Porten forelagte Ultimatum i Grækersagen kan Man endnu ikke vide. J Marseille er for flere Græker=Foreningers Regning kjøbt et smukt nyt Skib paa 500 Tønder og 16 Kanoner, hvis hele Udrustning med, Sold for 100 Md. kun har kostet 20,000 Fr. Efter Forlydende agtede Lord Cochrane i Midten af denne Maaned at afseile med samme. Gid han da maa udrette meere end sidst, Hjelpen længst fra kommer ofte først. Den i Nordamerika byggede og udrustede skjønne Fregat Hellas skal være indløbet til Napoli, efterat den paa Seiladsen dertil var stødt paa en tyrkisk Eskadre, af hvis Skibe den borede en Goelette og 15 Skalupper i Sænk. Admiral Miaulis har strax besteget den med 300 udsøgte Matroser og 500 Soldater og Man lover sig Underværker af Helten, som tilforn har gjort Fienden saa meget Afbræk med nogle usle Handelskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Saasnart Kapundan Pascha den 27 Novbr. var indløbet til Dardanellerne, kom Storviziren selv ombord og mønstrede Tropperne. Dagen efter erfaredes Hensigten af have været en tyrkisk Reenselse, da det blev Enhver for budt at forlade Flaaden, før endeel Officerer vare henret tede eller forviste. Den 6 Decbr. landede Kapudan derpaa ved Hovedstaden med Flaaden, som strax blev aftaklet Selv fik han ved sit Besøg hos Storviziren den sædvanlig Ærespelts. Hvorvidt Man tilsyneladende har bragt det med Reformer, sees deraf, at ved et keiserligt Firmanere Konsiskationer ophævede i det hele Osmanniske Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Blandinger. Østerrig. Den Efterretning i Algem. Zeitung, at der paa Kongen af Neapels Bekostning skulde fremdeles forblive staaende et Observationskorps paa Krigsfod ved Postoden (S. 34), erklærer Jagttageren nu forgen Løg af det nederdrægtigste Slags.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
I flere Numere af Jagttageren meddeles Anmærkninger til Hr. Cannings Tale, der ogsaa i Wien har gjorte, høist ufordeelagtigt Jndtryk. Jsær er Jagttageren misfornøiet med Slutningen, hvor Ministeren taler om de mulige Følger af en Krig. Times faaer ogsaa sin Text læst for sin erklærte Radikalisme, endskjøndt den - sige, her - har stemt Strængen lavere, saasnart den mærkede, hvor anstødelig alle Partier saavel i Frankerig, som formodentligt i alle europæiske Lande, have fundet hiin Tale, og søgt at fremstille den blot som Virkning af en opbrusende Veltalenhed. Foruden Hr. v. Chateaubriands Tale imod Hr. Canning, har Jagttageren ogsaa optaget nogle Bemærkninger af Gazette de France, hvori blandt andet Sydamerikas Befrielse udgives ikke saa meget for Cannings som for, Satans Værk, Om det bifald, Hr. Brougham yttrede Hr. Canning, siger Jagttageren: det er ikke første Gang, at det Partie, hvis Fløimand denne Advokat er, har hyldet de nærværende Ministres Grundsætninger og Jntet har, selv hos de Fornuftige og Retsindige i Engelland, skadet den Canningske Tale mere, end hiin ubetingedRoes af en saa aldeles mistænkelig Mund. En Skrivelse fra Frankfurt af 10 dennes berører ligeledes den indtraadte Spænding imellem Storbrittannien og Østerrig siden Hr. Cannings Tale, der er optaget saa ilde i Wien og mener, at hvis den nye Presse-Jndskrænkningslov skuld blive antaget i Frankerig (hvilket Hr. v. Chateaubriand selv holder for sandsynligt, torde der opstaae en ganske nye Opposition paa hele Fastlandet imod Engelland, og et ganske nyt Fastlandssystem sees imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
J Wien ere Geheimeraad, Friherre v. Steigenteschl, og Fyrstinde Nassau (Erkehertuginde Henriettes Moder, afgaaede ved Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Tydskland. Ved Jndløbet til Elben ere strandede flere Skibe, og Man befrygter, endnu at høre flere Søe skader efter Stormen i Søndags.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Nederlandene. Ved Rotterdam udbrød Nytaarsaften Jld i et engelsk Skib, som blandt andet var ladet 9 med Vitriol og Steenkul. Man fik den først slukket ved at at sætte Skibet under Vand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Storbrittannien. Sir Walter Scot har fort, fattet en Sørgetale over Hertugen af York, der begynder saaledes: "Dagen er kommet, da vort Jsrael har mistet i en Prinds og en stor Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Hertug Otto af Brunsvig (Henrik Løves ældste Søn) til var den Første, som fik Titelen Greve af York, i Aaret 1 1190. Af elleve Fyrster, som siden have ført denne Hertug-Titel, bleve 4 halshuggede, myrdede eller dræbte i Krigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Den berømte Reisende Beltrami har i et Mexikansk Kloster opdaget et yderst sieldent Manuskript, nemlig det Evangelium, som blev dikkeret af de første spanske Munke, hvilke kom her til Landet. Det er i stor Folio og skrevet paa et Papir, der ligner Pergament.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Spanien. Den 14 f. M. sporedes atter i Granada flere heftige Jordrystelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Frankerig. Politieretten har nylig givet en Kjendelse, hvorefter Büster, Medaillons og Portraiter af Napoleon ikke meere skulle betragtes som Oprørstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Der skal nu begyndes paa at realisere Planen til at forbinde Rhinen med Seinefloden imellem Strasburg og Paris. Ved det Kongelige Familie-Taffel paa Hellig-Treekongersdag blev Prindsen af Joinville (Hertugen af Orleans Søn) iaar Bønnekonge og valgte Hs. K. H. Dauphine til Dronning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Sverrig. Som noget Mærkværdigt i Litteraturen har en Mademoiselle Ruders, hvis Fader er Provst i Nysatra, i Aar blandt 5 Priisskrifter vundet det svenske Akademies anden Guldmedaille eller Belønning, for en Afhandling i Veltalenheden: om historiske Antegnelser angaaende Slutningen af Kong Albrechts Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
J Stokholm ere næsten alle Brønde saa udtørrede ved den indtrufne Frost, at Overstatholderen har maattet forbyde at hente Vand i Tønder, men blot i mindre Partier fra den eneste offentlige Brønd, som endnu ikke har Mangel paa Vand. J private Huse findes vel endnu vandgivende Brønde, men i Almindelighed er Vandet af dem ikke saa velsmagende. dertisse menes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
Førstkommende Søndag og Mandag opføres paa Theatret i Odense en stor Pantomme i 2 After, med Dands, Fægtninger og Manøvrer tilhest og tilfod, kaldet: FRA - DIAVOLO.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
den berygtede Røver i de Abruzziske Bjerge, komponeret af Hr. Baptist Fouraux. Musiken af Gyromet, Kapelmester i Wien. - Denne Pantomme, som overalt er seet med stort bifald, er i Kjøbenhavn bleven opført 21 Gange, hvoriblandt 3 Gange efter de Kongelige Herskabers Forlangende. Brødrene Fouraux.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-19
En duelig Handelsbetjent, som i endeel Aar har konditioneret i Kjøbenhavn, ønsker sig til 1 Mai en Plads i en af Fyens Kjøbstæder. Hvo, som maatte attraae hans Tjeneste, vilde behage at indlægge en Billet, mærket 2, paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Uagtet alle de gode Løvter tale Kjendsgjerninger saaledes for det Modsatte, og ligesom Braganza ernu3 Almeida faldet ved denne List. Kongen maa derfor være saa meget imod Krig, som han vil, det nytter Altsammen ikke, saalænge Mænd som Calomarde, Eguia, Longa og St. Juan styre Roret og bruge hans Broders Don Carlos Popularitet til et Skrækkebillede. Hr. Longa skal ei engang lægge Dølgsmaal paa de hemmelige Jnstruktioner, hvoraf han er i Besiddelse, og den store Desertion, som finder Sted ved Regimenterne, der ere paa Marschen til Grændsen, vil Man paastaae, er for at rekrutere Marg. v. Chaves, og forebygge hans Tilbagekomst paa spansk Grund, i hvilket Tilfælde Generalkapitainerne have befaling til at hæfte og bringe ham igjen- over Grændsen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Hr. Lambs forlængede Ophold i Madrid forklarer den Apostoliske Quotidienne saaledes: skulde Engelland erklære Spanien Krigen, veed han nok, at den Haandfuld Folk, General Clinton medbringer, snart vilde faae med 40,000 Portugisere og 20,000 Spaniere (ovenikjøbet Fanatikere og Munke!) at bestille. Det er derfor ikke mere hans Rolle at foreskrive hvad der skal skee, men at agtpaagive hvad der skeer. Alle Finesser ere nu spildte, da vor Politik gaaer aabenlyst tilværks (?).De diplomatiske Kunster, de meer eller mindre forblomme, de Trudsler har Kong Ferdinand besvaret med en oprigtig Fremstilling af sin Tænkemaade. Da der intet Brasiliens=Rige existerer for Os, kunne Vi heller ikke give Grundlove fra sammes Chef vor Samtykke. Hvis alle Magter blev neutrale, da vilde det nyeste hos vore Naboer indførte System styrtes overende (tænk hvilken Lykke!) uden at koste een Mand. Alt det Blod, som udøses ved Tajo, falder tilbage paa Engellands Politik. Som end et Tidernes Tegn er det moersomt at see den spanske Absolutisme ogsaa hylde Friheden, idet den spørger hvor Engelland og Frankerig tør vove at foreskrive den Love i dens Hjem. Nogle Dage efter at der var komme befaling til Schweitzergarden og at forlade Madrid bragte en ny Koureer - ventelig og i Tillid til de oprigtige Løvter. - den Modbefaling. Til General d'Ar band=Jouques skal Kongen have sagt, at disse Tropper vare i hans Tjeneste og skulde, efter Overeenskomst med Kongen af Frankerig, tjene ham til Livvagt, hvilket ikke smagte de frie Alpesønner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
J Londonner Blade læses nu udførlig flere af de Act. stykker, hvis Jndhold forud er bekjendt, saasom den portugisiske Minister Marq. v. Palmellas Note af 2 Decbr. til Hr. Canning, hvori han paa Grund af Traktaterne opfordrer Engelland til Bistand, Hr. Cannings Svar derpaa de imellem Hr. Salmon og Lamb i Madrid, samt Hr. v. Almeida og Grev Casa Flores i Lissabon vexlede Noter m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Portugal. Fra Lissabon lyde Beretningerne vedvarende godt Det var den 9 Decbr. at General Claudino marscherede igjennem Oporto til Beira, for at forene sig med GeneralAzared og forekomme Magesys og Chaves Forbindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Grev Villaflor troede Man befandt sig i Nærheden af Guarda, Jnsurgenternes Hovedsæde. De 2 først ankomne brittiske Skibe medbragte omtrent 1500 Md. Tropper til Lissabon, hvor Alt var roligt, og Man tvivled selv i Spanien om, at Rebellernes Plan vilde lykkes, siden de ikke her vare komne Engellænderne i Forkjøbet. Efter Journal des Debats skulle Rebellernes 4 Divisioner der, mod være forenede og voxet til 60,000 Md., hvormed de, efterat have taget Combra, vare paa Marschen til Lisfabon. Saa meget er vist, at de søge at koncentrere deres Magt i Beira, hvor de ved Almeidas Jndtagelse have vundet fast Fod. Ogsaa i bemeldte Fæstning gik den største Deel af Besætningen over til Rebellerne. Efter Hr. 1 Longas Foranstaltning fik General Magessy her endnu 6 en Kanoner tilsendt fra Cindad Rodrigo. Gouvernøren i Almeida, General Pego, var i Fare for at blive myrdet af Rebellerne, men Magesy selv frelste ham. Bønderne fra Omegnen istemte ogsaa Skraalet: "Leve Kong Mieguel og Magessy har skrevet til en af sine Venner i i Madrid, at han den 27 Decbr. agtede at bryde op imod e Villafior, slaae ham og derpaa marschere imod Lissabon,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Spanien. Blade fra det sydlige Frankerig have udspredt den Opdigtelse fra Madrid, at Kong Ferdinand den 29 Decbr.," i Følge et af Munkene stiftet Opløb, var bleven tvungen til at afstaae Regjeringen til sin Broder Don Carlos. GrevOfalla skal endelig have givet efter og modtaget Gesandtskabsposten i London. Med Hr. Calomarde er nylig kommet en Kurre paa Traaden, hvorover han ingen Audients fik hos Kongen Nytaarsaften, hvilket dog ikke havde sin Grund i Utilfredshed med hans System, men i Mistanken om, at det var ved de i hans Ministerium Ansatte Hr. Lamb har vidst at tilliste sig Gjenparter af de rette til Grændseprovindserne afsendte Befalinger. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Beltpassage fra den 14 til 21 Januar 1827. Fra Fyen til Sjelland. Knaphandlerne A. Tanberg og M. Petersen, Kniplingshandlerne C. Jørgensen, N. H. Pors og T. W. Jørgensen; Exam juris H. C. R. Mathiasen; Oberst, Ridder v. Christensen og Lieutenant H. v. Christensen; Kjøbmand M. J. RindskopfHandelsfuldmægtig F. Krafft; Skipper C. Frandsen; Maler, Jensen. Fra Sielland til Fyen. Proprietair C. de Neergaard; Styrmændene M. Andersen, H. C. Hansen og J. Christensen; Skibskapitainerne L. C. Moldt, A. H. Bonde, C. P. Tagholm og P. J. Holm; Regimentschirurg Petersen; Sekondlieutenant C. F. F. v. Hveberg; Skolelærer J. Frellesen; Kroemand P. Rasmussen, Styrmand J. Michelsen, Kjøbmændene M. H. Clauzet og J.H. Liefmann; Hr. C. F. Bojesen; Hr. F. Petersen; Pastor T. H. Thomsen; Forpagter F. Petersen; Kand. theol. A. A. Petersen; Gartnerne J. J. Vatter og J. G. Schu; GeneralKrigskommissair A. G. v. Torwerdt; Handelsmændene S. J. Zamel og S. Janzielowitz; Prokurator S. Hansen; Amtsprovst og Ridder, Dr. P. H. Münster; Toldbetjent C. C. Jensen; Konsumtionsbetjent P. C. Møller; Kjøbmændene D. Hansen og T. Møller; Landmaaler J. W. Ammundsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Kjøbenhavns Børs=Kours den 19 Januar 1827. Hamb. - k. S. 228. - Spec. 228, 13 Rbmk. 11 s. 4 PCt. Kongel. Oblig. 83 1/2 Rbd. Sedl. 75 a 75 1/2 i Banco. Dito Nationb. Obl.: 1001 a 101 Rbd. r. S. ell. 114 a 115 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 58 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 160 a 161 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 1/2 a 50 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 103 a 104 i Bco. . . . saa i Bco. 1 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . Asiat. Actier . . . - Bank-Disconto 5 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
eetissements. Efter faa Dages Sygeleie behagede det det alvise Forsyn ved en blid og stille Død i Gaar Formiddags uformodentlig at bortkalde vores inderlig elskede Moder, afg. Landmaaler og Brand direkteur Schmidts Enke, Mad. A. M. Schmidt, fød Strøyberg, i sit 63de Aar; som hendes Liv var stille og Gud hengiven, saaledes hendes Død. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner af hendes efter sex uforsørgede og umyndige Børn. levende. Sønderbrobye den 19 Januar 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Hr. Adjunct J. Krags Død den 16d. om Aftenen Kl. 6. i sit Logie hos mig, efter 1/2 Aars tiltagende Sygdom, maa jeg sørgeligst anmelde for hans Familie og Venner. Nissen. Odense den 18 Jan. 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag er bestemt et Bal paa Odense Raadstue, Søndagen den 28 Januar. Til at tage Deel udi denne almindelige Folke= og Glædesfest indbydes herved de respektive Jndvaanere og Borgere her i Byen, samt Udenbyes. Ballet aabnes Kl. 6 Aften, og Billetterne til samme kan erholdes 2 Dage forud hos Dhrr. Stadshauptmand Andrup og Kirkeværger Paulsen for 4 Mk. Tegn pr. Stk. Odense den 15 Januar 1827.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-22
Høitideligheden paa Gymnasiet i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag holdes Mandagen den 29 Januar og begynder Kl. 11, efterat Ringningen er ophørt. Adgangsskort til samme kunde, ligesom forrige Aar, afhentes næstkommende Løverdag og Søndag hos Undertegnede. J. Sartorph.