JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Frimureriet var i Spanien bekjendt siden Kong Carl den Tredies Tid. Men da Jnqvisitionen forfulgte det endnu værre end Kjetterier, saa turde det kun virke saare lønligen. Netop paa den Tid, da Napoleons Tropper faldt indi Spanien, bleve Spanierne betagne af et Slags Raserie, at lade sig optage i denne Orden, saa at Frimurernes Tal var betydeligt i dette Land, da Cortes i Cadix afskaffede hiint Troestribunal. Jnqvisitionens Gjenoprettelse i Aaret 1815 og de saakaldte liberale Jdeers, ligesom overhoved Oplysningens Forfølgelse, gjorde Frimurerlogerne mistænkte for, at have en politisk Characteer og indhylle Sammensværgelser. Saalænge de aldeles ingen offentlig Opsigt gjorde, agtede Statspolitiet ikke derpaa. Det første Held indgjød stedse mere og mere Tillid til, hvad det kunde virke. Vist nok talte denne Orden blandt sine Medlemmer mange Standspersoner og mange talentfulde og mægtige Mænd. Granada kaldes, paa Grund af den der herskende Oplysning, det Spanske Athenen. Frimurer selskabet forsømte hver Forsigtighed, maaskee fordi den var sig bevidst, ikke at have noget Strafværdigt til Hensigt; men mange Lemmer roste sig af at besidde større Magt end Statens Autoriteter. Samme Dag bleve alle Logens Medlemmer, paa to eller tre nær, heftede, og, tilligemed dem, et stort Antal Jndviede i de øvrige Dele af Spanien, men især i Andalusien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Blandt disse Heftede var Don Juan van Halem. Hans Forbrydelse syntes Egnia *) 1) Don Francisco Ramon d'Egnia blev født i Durango 1761, og havde opsvinget sig og hans Raad af saa vigtig og alvorlig Natur, at de besluttede, at lade ham bringe fra Murcia, hvor han var bleven heftet og hvor Jnquisitionen var strængere end i det øvrige Spanien, til Madrid, og indspærre i det derværende Fængsel. J Forhøret viste van Hallem en Fasthed og en Dristighed, som man sjeldent havde været Vidne til i dette Tribunals Processer. Han har sig ikke af som en Mand, en svær Anklage ængstede, men som en Enthusiast, der gjør sig en Ære af sine Handlinger og er bered tilat bære dens Følger. Han viste sig som en til Generalcapitain over Granada. Han udøvede i denne Post store Forfølgelser, og ved ham bleve Jnquisitionens Fængsler overfyldte. Han var en Olding, hvis indskrænkede Begreber ikke hævede sig meget over den lille Militairtjeneste. Han hadede hver Nyhed i den Grad, at han endnu bærer Pidsk i Nakken. Han er overtroisk, afskyer alle Videnskaber og Ungdommen, og er uforsonlig i sin Hevn. For at tilfredsstille sine Lidenskaber benyttede han sig af hvert Middel. Jnquisitionen tilbød ham sine Fængsler og Pinemidler, som han benyttede. Soldaterne bleve forfulgte og straffede, naar de beskyldtes for Mangel paa Andægtighed, Liberalismus og Frimurerie. Den Anklagede blev puttet i Jnquisitionens Fængsler, og da begyndte to særlige Undersøgelser. Den ene ledte en Militairfiskal og den anden en Fiskal fra den hellige Jnquisition. Efter utallige Forhører, antagne Angivelser, Jnjurier, og selv Stokkeprygl, som Dommeren Galinsoga f. Ex. tillod sig mod den unge Belda, hørte den Anklagede intet til sin Proces og saae ingen uden sin Fangevogter, der dagligen bragte ham sit Maaltid. Enden paa denne besynderlige Undersøgelsesmaade havde maaskee ingen af disse Ulykkelige oplevet, hvis ikke Revolutionen fra 1 Jan. 1820 havde aabnet Fængslernes Porte og sat 400 Personer i Frihed. De fleste vare blevne arresterede som Medlemmer af Frimurerlogen i Granada. Apostel for liberale og patriotiske Jdeer, og anklagede med Kraft sine Forfølgere og sine Fiender. Vilde man udfritte ham Frimurernes og deres Medsammensvornes Hensigter, saa tilstod han, at man havde store Planer for, og at de Sammensvornes Tal var talrigt og frygteligt. Mere vilde han imidlertid kun aabenbare. Majestæten selv. Vilde denne tilstede ham en Privataudience, saa skulde han fortælle Kongen Alt, hvad hans Dommere ønskede at vide, og endnu meget vigtigere Ting. - Den herom underrettede Monark befalede, at van Halem skulde føres frem for ham. Ogsaa for Kongen talte han saa frimodigen, som for sine Dommere. Han erklærede Monarken, "at Frimureriet var i Spanien saa almindeligt, at Regjeringen end ikke ved Dødsstraffe vilde kunne udrødde det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Den nu regierende Konge af Spanien, Ferdinand VII., er født den 14de October 1782. Hans første Ungdom er udmærket ved et næsten alt for føieligt Sindelag for de første Jndtryk af det Had, hans Moder stedse har til ham. Dette Had tiltog med hendes Tilbøielighed for Fredsfyrsten Don Manuel Godey. Det vedblev lige til hendes Død, og i en svær Sygdom pleiede Dronningen Godey personligen. Den Jndflydelse, han havde paa Kronarvingens Opdragelse, erfares af de nyligen i Paris udkomne Efterretninger om Ferdinand VII. og Begivenhederne under hans Regjering ved Don oversat paa Fransk af J. Quin. Forfatteren leverer der følgende Malerie af Kongen. "Monarken er af middelmaadig Størrelse, Ansigtet usædvanlig bredt og Ansigtsfarven bleg. Da han har hyppige Anstød af en Podagra, som lader tilat være meget heftig, saa har han, uagtet sin Ungdom, et noget aldrende Useende. Han har meget stærke Ansigtstræk, men et meget levende Blik, og røger meget stærkt Cigarer. Hans Ansigts Træk ere saa bevægelige, at hidtil ingen Maler har kunnet levere hans Portrait fuldkomment lignende. Hans Mine er meget levende og synes stundom høist lidenskabelig. Han taler meget hurtigen, og hans legemlige Bevægelser udtrykke tillige det, hvorover han underholder sig. Han har ingen Lidenskab, som han ganske beherskes af, og hader Jagten lige saa meget, som hans Fader elskede den. Med de Personer, han omgaaes, staaer han paa den fortroligste Fod. Selv i Privataudiencer, han pleier at give dem, som hans Yndlinger have anbefalet ham, strækker han sig paa sin Canapee, røger sin Cigar og taler uden Tilbageholdenhed, selv med dem, han første Gang seer, Hans Characteer er saa vanskeligen at fatte, at Personer, der længe have levet med ham, dog ikke tilfulde kjende ham. - J sin huuslige Kreds er Monarken blid og snaksom, og af sine Betjenter, som han behandler meget godt, næsten tilbedet. Den unge Dronning er ganske blond og hvid, som de fleste Saxiske Damer, med yndige Ansigtstræk; derimod have begge hendes Svigerinder sorte Haar og smukke brune, Øine. Gemalinden er Kongen, Forskjellen paa Alder uagtet, meget hengiven. Den Kongelige Familie lever i største Samdrægtighed. Sædvanligen staaer Kongen op Kl. 6 om Morgenen og bivaaner tidligen om Morgenen Messen. Ved Frokosten, som han indtager i Selskab med Dronningen, underholder Kongen sig venskabeligen med sin Livlæge eller med den tjenestegjørende Gardecapitain. Efter Frokosten ordner han i een eller to Timer Hof= og Statsforvaltningssagerne, kjører da, ledsaget af en eneste Tjener, ud, og besøger een eller anden offentlig Anstalt eller eet af sine Lystslotte, naar han ikke giver fremmede Gesandter eller spanske Grander Audience. Kl. 4 spiser Kongen med den hele Familie, strax derefter forladet han den, for at røge nogle Cigarer; derpaa kjører han med Dronningen en Spadseretour, og giver efter samme offentlig Audience, som han aldrig undlader og som Enhver tilstedes Adgang til, endog Gadetiggere har man imellemstunder seet der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Efter endt Audience begiver han sig med sine Secretairer i et Cabinet og undersøger de indgivne Ansøgninger. Hver Dag arbeider han med sine Ministere. Den øvrige Deel af Aftenen pleier Kongen enten at læse eller høre Musik. Han læser meget og har i sine Fritimer i Valencia oversat adskillige franske Værker paa Spansk. Ny-Zeeland. Det blev første Gang opdaget 1642 af den hollandske Søfarende, Tasman, som gav det Navn af Staten Land, uagtet det paa Kor rene almindeligen kaldes Ny-Zeeland (NewZenland) og antages at være en Deel af det sydlige faste Land; men Capitain Cook, som omseilede det, viste, at det bestod af to store Øer, skilte fra hinanden ved et Stræde af fire til fem Miles Brede. De ligge imellem 34 og 48 Gr. Brede sydlig og mellem 166 og 180 Sr. Længde fra Greenwich. Een af disse Øer bestaaer for det meste af Bjerge, næsten ufrugtbare og kun lidet beboede; men den anden er frugtbarere og af et bedre Udseende. Efter Sir Joseph Bank og Dr. Solanders Mening kunde hvert Slags europæisk Frugt, Korn og Planter blomstre der i største Yppighed. Her ere store og vidtløftige Skove, opfyldte med tykke Træe stammer, og næsten 40 Planter, som hidtil ikke havde været beskrevne af Naturhistorikerne, fandtes der. Indbyggerne ere stærke af Legemsbygning og af Væxt som de høieste Europæere. Deres Farve er i Almindelighed brun, men ikke synderlig mørkere end de Spanieres, der have været udsatte for Solen; dog have begge Kjøn gode Ansigtstræk. Om dette Lands ethnographiske, geographiske og physiske Tilstand i Aarene 1814 og 1815 udgav den brittiske Handelsherre Jo Liddeard Nicolas 1817 et Værk i 2 Bind. Men de allernyeste Efterretninger derom meddeles i Journal of ten months residence in New-Zeland, by Richard WV. Cruise, Esq. Capit. in the 84 Regt. fort, London 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Efter dette Skrift fremviser intet andet af Europæerne opdaget Land et større Antal oprindelige Indbyggere, en skjønnere Jordbund og et mildere Clima end Ny-Seeland. Det har derhos intet eneste krydende Insect, og kun to fiirføddede Dyr, Hunden af alle Farver, men lodnere end den europæiske, og en liden Rotte; to Træarter af den meest uhyre Størrelse, Bjerg fyrren Cowrie, der, over en Høide af 100 Fod udbreder sine vide Grene, og Karkaterre, der, noget lavere end hiin, helst voxer i Mose grund og ved Bredderne af Floderne. Den første tjener de Vilde til Møbler og Canots. Ved Udbulingen af det Halve af Træet leverer den ogsaa Krigscanots af flere end 80 Fods Længde og 6 Fods Brede. Den paa alle Handelsfordele meget opmærksomme brittiske Regjering havde i Aaret 1817 med Dromedaren (forhen Fregatten Howe) sendt 400 til Transportation dømte Forbrydere til Ny-Sydwales, og fra Ny-Be land skulde Skibet, under Bedækning af en stærk Skibscommando af Linietropper, indtage talrige Forbrydere fra Port Jackson, fælde en Ladning Masttræer og lade dem bringe ombord. Forfatteren forsikkrer, at denne kostbare Ladning virkeligen fandtes der, og at Træstammerne holdt 7488 Fod i Længde og 2123 Tommer paa den tynde Ende. Saadanne Stammer behøvede Marinen til sine Linieskibe, og fandt dem neppe mere i det indere Rusland, Polen og Anatolia til de uhyre Priser, den bød. Disse Kæmpetræer ville ogsaa engang forsvinde der, naar en stor civiliseret Befolkning benytter til sin Fornødenhed den yppige Fylde af en Skovbund, som nu kun bærer Bregne og Skovtræer, begge Deele høistammede, og intet eller saare lidet Græs, og dog bleve paa denne Mose= eller Skov bund de fra Port Jackson medbragte Stude, der befordrede Masterne fra Skovene ombord paa Skibet, fede. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Kjøbenhavns Børs, d. 26 October. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2 a 105. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2 a 16 1/2. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 93. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 100000 Ro Eenogtyvende Aargang. No. 87. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 October 1824. Gamle Begivenheder. Fremsenderen heraf, der er en Nar efter at læse - gamle Bøger, maaskee fordi disse tidt ere ulige lærerigere og meer underholdende end nye Bøger, især dem af vor periodiske Syndflods, har i en saadan gammel Bog fra Ludvig den 14des Tider, en Bog, hvis Titel han ei skal glemme at opgive, inden han forlader Skuepladsen, fundet Adskilligt, han efterhaanden agter at meddele, i det han formener, at flere, end han, vilde have Godt deraf. Der er vel næppe Een af nærværende Blads Læsere, som enten kjender denne Bog, eller veed, hvor han skal faae fat paa den; altsaa trætter og kjeder man Ingen, ved at bringe Andre i Bekjendtskab med den. Selv de tydske Nyaarsalmanakker, Maanedsblade og Ugeskrifter - mange af vore Tidenders Himmelmanna i Ørkenen have hidtil aldrig ymtet om dens Tilværelse. Jeg vover altsaa Intet ved at gjøre en Begyndelse. Førsteligt Ædelmod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Hendes Majestæt, vor allernaadigste Dronnings høie Fødselsdag høitideligholdtes, ifølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste befaling til Directionen for Garnisonsskolevæsenet, den 28de October, i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, som ogsaa i de militaire Caserneskoler for Drenge og Piger, ved et godt Middagsmaaltid. 130 Voxne og 256 Børn deeltoge i denne Fest. Hans Majestæts bestandige Naade mod disse Skoler paaskjønnedes med den inderligste Taknemmelighed, der yttrede sig i de hjerteligste og sandeste Ønsker for Deres Majestæters Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Søndagen den 31 d. M., Kl. 7, giver Hr. Concertmester Rüdersdorff fra Moscou paa det Kongel. Theater en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert, under Anførsel af Hr. Professor og Musikdirecteur, Ridder Schall, understøttet af det Kgl. Capel, hvis Jndhold bliver følgende: Første Afdeling. 1) Overture for stort Orchester; 2) Concertino for Violin med Accompagnement af Orch., componeret og spilles af Concertgiveren; 3) Phantasie og Variationer for Pianoforte, med Accomp. af Orchester, componeret af Moscheles, spilles af Hr. C. Lüders; 4) Variationer af Maurer, over en Arie af Schmeitzerfamilien for Obligat Violin, med Accompagnement af Orchester, udføres af Concertgiveren. - Anden Afdeling. 1) Overture for stort Orchester; 2) Tenor=Arie af Rossini med Orchester-Accompagnement, synges af Hr. Kirk heiner; 3) Variationer over russiske Nationalsange, componerede og spilles af Concertgiveren. - Billetter til hele Loger og enkelte Plad fer faaes i Hotel Royal, Gammelstrand Nr. 152, fra Kl. 9 til 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Den 10de October døde, paa en Embeds reise paa Bornholm, Etatsraad Arentz, Committeret i Rentekammeret og første Medlem af Matriculerings-Commissionen, R. af D., i en Alder af 69 Aar. Han var født i Norge, men havde i mange Aar beklædt Embeder baade i Vestindien og Danmark. Længe maa han have havt en Ahnelse om sin Død; thi allerede for halvanden Aar siden plantede han med egen Haand paa Assistentskirkegaarden et Egetræ, hvorunder han vilde hvile. Men efterat Matriculeringscommissionen, hvis første Medlem han var, paa Bornholm havde fuldendt sine Forretninger, blev han syg, og endte der efter tolv Dages Sygdom sit virksomme Liv. Han blev meget høitideligen begraven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Ligeledes døde nyligen i Kjøbenhavn Bank graveur og Kobberstikker Seehusen, som længe har boet i Birkerød og fra hvis flittige Haand man har mange Landkort og Vignetter. Cathedralkirken, eller, som den mindre passende kaldes, vor Frue Kirke, er nu baade udvendig og indvendig næsten færdig. Gaderne paa begge Sider, som løbe op til Nørregaden, have vundet meget ved den skeete Udvidelse. Det Jndvendige af Kirken tager sig nu fortræffeligt ud, men maaskee vil dette mindre blive Tilfældet, naar Stolene komme. Anmeld, tillader sig her, at gjøre opmærksomt paa, at i Frankrige ingen faste Kirkestole findes, men at Enhver, mod en ubetydelig Godtgjørelse, kan faae en Stoel ved Indtrædelsen i Kirken. Alle disse løse Stole gjemmes paa en afsides Plads i Che ret. Ved denne Udleining af Stolene have Kirkerne en meget anseelig Jndtægt. Mon ikke samme Indretning lod sig gjøre ved Cathedral kirken:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
J Aftes fremtraadte Jomfru Wulff en Eleve af Syngedirecteur Siboni, første Gang som den unge Hyrdinde Vela i den ny Opera Lulu. Længe har ikke et saa skjønt og smagfuldt Jndbo været til Auction, som det, den spanske Minister, Ridder Jznardy 9 Jzquerdo i disse Dage, formedelst sin Bortreise, lader bortsælge. J de to Dage, Sagerne vare til Eftersyn, strømmede saa mange Folk til, som om det kunde været til en offentlig Udstilling. Ved Auctionen indfandt der sig ogsaa en overordentlig Mængde Lysthavende. Til Priserne kan man slutte sig deraf, at der for et Par pletterede Armstager, blev givet 135 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Her i Staden har i de sidste Dage fundet en ikke ubetydelig Omsætning Sted med Kornvarer. Jsær har Byg været Gjenstand for Søgning, og der er solgt meget betydelige Partier af denne Kornsort til Priis af 3 Mk. Hamb. Bco pr. Tønde af det svære og 2 Mk. 12 s. Hamb. Bco. af det lettere Korn, eller i vore Rigsbankpenge 13 a 14 Mk. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Calløe Gaard og Gods i Aarhuus Stift, som har kostet 200,000 Rdlr. D. C. i Aaret 1800, var nyligen til Auction, men blev ikke solgt. Eierinden, Kammerraad Lemeiers Enke, vil nu sælge det under Haanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Af et nyt Blad, Aalborgs Søndagsblad, er No. 1 og 2 udkommet, og koster kun 3 Mk. Qvartalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Theatermaler Coch i har under sit Ophold i Hamburg malet for derværende Stadt Theater over 30 Decorationer, som han skal have faaet over 600 Specier for. Nogle af hans nyeste Arbeider ere Decorationerne i die Schleichhandler, især vandt Stuen i en Mølle meget Bifald. Skyggen af et Vindue i Baggrunden gjorde stor Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Maribo, den 12 October. Afvigte LøverdagAften, omtrent imellem Kl. 6 og 7, lynede det 3 Gange. Et Tordenskrald hørtes, der var og temmelig nær. Natten derpaa regnede det næsten uophørligt. Samme Aften slog Lynilden ned ved Christianssæde paa Veien, der løber op til Brandstrup, og dræbte en Hest, som en Dreng red paa; men Drengen blev ubeskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Aalborg, d. 23 Oct. J Dag jordedes, under et talrigt Liigfølge, den almeenelskede Præst, Tycho Fuhr, residerende Capellan ved Frue Kirke, og Sognepræst for Søndertranders Menighed. Kun 5 Aar var han Præst her i Byen, indtil en heftig Sygdom bortrev ham i hans bedste Aar, til stor Sorg for hans efterladte Enke, uforsørgede Søn, og enhver, som kjendte ham. Ved Graven tolkede den høiærværdige Olding, Hr. Stiftsprovst Schierup, i en opbyggelig Tale det rørte Hjertes Følelse; thi Fuhr pan drede her, som den, hvis Borgerskab er i Himlen; han var en Mand, i hvis Barm ei var funden Svig, i hvis Øie Himlens Mildhed straalede, og hvis Haand redebon rakdes den Ringes Søn. Aalborg, d. 25 October. Med de fra England nylig hjemkomne Skibe haves Efterretning, at der i næstsidste Uge har paa den Engelske Kyst raset et frygteligt Uveir, saa at Stranden fra Spurnhead og ligge til Shields var ganske bedækket med Vrag. En Aarhuser Galease skal ved denne Leilighed ogsaa være aldeles forulykket, men Capitainen og Styrmanden dog blevne bjergede, Sluppen Enigheden, Capit. Lor. Atzersen af Aalborg og bestemt herfra til England med Havre, er i Nordsøen bleven paaseilet af en Hollandsk Fiskerhukkert og sjunken, men Besætningen blev bjerget til Helsingøer og er kommen hertil. Skuepladsen. Mandag (d. 1ste Nov.) Jndianerne i Engelland, og en Ballet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Blandede Efterretninger. En liden Pige fra Sicilien, Cracham kaldet, 10 Aar gammel, har i Sommer ladet sig see i London og vakt der stor Opmærksomhed. Hun er kun en halv Gang saa stor som et nyfødt Barn, nemlig 19 1/2 Tommer høi, Fodens Længde 3 1/2 Tommer og Mellemfingerens 17, Hovedets Omfang 10 3/4, Taillen 11 3/4, Halsen 5 3/5, Haandledet 2 1/2 Tommer, og veier 5 Pund (!). Alle Lemmerne ere regelmæssigt dannede; hun forstaaer Alt og kan besvare alle Spørgsmaale, skjøndt med en ganske egen, næsten overjordisk klingende Stemme. Paa Mellem fingeren bærer hun en liden Ring, som langtfra ikke er i Omfang saa stor, som den mindste Ærmeknap. Hun er meget tækkelig, holder af Pynt, elsker en liden Drik Viin og er i det Hele som et sædvanligt Barn af samme Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Den store Ubekiendte eller Walter Scott, som han i Boghandelen hedder, har udgivet en Roman i 3 Dele Redgauntlet, som en tydsk Boghandler har anmeldt under Titel af Rothe Spitzruthen og en anden under Navn af rothe Pantzerhandschiuh. Redgaundlet betegner imidlertid hverken det første eller sidste, men er Navnet paa et gammelt skotsk Huus. Ny-Zeeland. i Fortsættelse; see forr. No.) Nyzeelændernes Næring. Som alle raa Folkeslag beboe de kun Kysterne og Flodbredderne. Af Floder synes Øen at have en Mængde og især Øebayen og Wangaropa, hvor Forfatteren fortrinligen opholdt sig med det til Skovhuggernes Bedækning bestemte Militair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-10-30
Det synes ikke, at Britterne havde synderlig Hielp derved af de Vilde; thi naar den Tid var kommen, at Kartoffler og søde Batater, (convolvulus batates), som de kalde Kommeras, skulde høstes, saa omgravede Jndbyggerne med Træ spader deres dertil bestemte afliggende Skovbund. og lagde saa mange deraf, som de troede at behøve for et Aar, uden at være Britterne ved Skovningen i mindste Maade behielpelige. Ved Huset havde Nyzeelænderne bag hver Hytte en Hauge med Frugt, naar de, som ikke altid skeete, fulgte Missionairernes gode Exempel. Svinene løb rigtig nok under Høvdingernes Tab i Skovene og bleve fangne af Jndbyggerne med Hunde, men Hønsene havde meget formeret sig og udgjorde de fornemme Høvdingers Hovedkost. Planter, Fisk og Kjød bleve stegte i en Bagerovn af hedede Stene i en Grube, efterat der var svøbt Blade om Madden, for at holde den reen. Deres Fiskergarn af det herligste Hør paa Jorden, det silkeagtige nyeelandske (Phormium tenax), ere af en Størrelse og Varighed, der langt overgaae de engelske Garn, og en vigtig Næringsgreen for de Øebeboere, hvis Skove ere rige paa Fugle til Jagtlyst, men som kun lidet forfølges af de Vilde. Paa de orede Bis koster, som af denne Aarsag Matroserne og Soldaterne forsmaaede at spise, vare de Vilde meget forhippede. De bruge til ingen Mad Salt eller Aromas, men Cruise forsikkrer, hvad der er naturligt, at deres Dampkjøkken leverer meget velsmagende Retter. Deres eneste Drik er Kildevand, for Viin og Liqueurer have de en Afsky.