JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Vor afdøde Abraham Kalls mageløse Hukommelse var saa stor, at han endnu i sine sidste Aar kunde erindre sig hvad han ikke havde læst siden i Gottingen, ja dertil angive, om det stod paa høire eller venstre Side i Bogen. Han besad en Masse af de forskjelligste Kundskaber. Fortrolig med græsk Philologie, vel bevandret i romersk, ei fremmed i den orientalske, hjemme i enhver Egn af Historiens vidtudstrakte Rige, i den ældre som i den nyere, i Litterær, som i Kunsthistorien, bekjendt med Fædrelandets Historie i dens specielleste Detail; Mester i Mathematikens ei for alle tilgjængelige Discipliner; indviet i de statsockonomiske Videnskaber, kunde han vel nævnes Repræsentant for en nu uddød Erudition, den sidste af Borchers, Sperlingers og Gramers Æt, hvis Lige de kommende Slægter ei faae at see, før de samme Betingelser igjen forene sig i eet Jndivid. Desuden havde et langt Livs Efa ring og mangehaande Forhold og Forbindelser beriget hans vidunderlige Hukommelse med en saadan Mængde af Partikulariteter og Anekdoter til vort Fædrelands politiske og virkelige, Personal- og Litterær=Historie i det forløbne Aarhundrede, med saa mange karakteristiske Træk, som ingen Læsning men kun mundtlig Overlevering kunde forskaffe, at Man kan sige vort Fædrelands traditionelle Historie i det 18de Aarhundrede bevaredes i Kalls Hoved og gik i Graven med det. Hans udvortes Væsen var jævnt og fordringsløst, og Smiger kom ligesaa lidt over hans Læber, som den virkede paa ham. Mæt af Dage og af Erfaring, saae han med den Vises Roe, uden Ængstelse, for Døden, og uden Kjedsommelighed ved Livet, Evighedens Fred imøde. Det var Forsynets Villie, at hans lange, ved Modgang kun sjelden prøvede, Liv skulde endes ved en misundelsesværdig Død, som pludselig og uden Smerter bortrev ham om Aftenen (den 5 Decbr. 1821), faa Øieblikke efterat han havde forladt sine Nærmestes Kreds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Tildragelse. Ved Guldborg er druknet en Bondedreng ved at plumpe gjennem Jsen. En Pige var i Farvandet med ham, men blev lykkelig reddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Blandinger. J Mariboe hersker i denne Tid et Slags Sygdom iblandt Hundene, hvoraf nogle ere døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Man kan nu baade gaae og kjøre imellem Lolland og Falster, ligeledes paa Indsøerne ved Mariboe. Vandmangelen tager mere og mere til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Avertissement. Den sædvanlige Høitidelighed paa Gymnastet i Anledning af Hs. Majestæts høje Fødselsdag holdes d. 28 Jan. Kl. 11, efterat Ringningen er ophørt. For at sikre sig Plads i det indskrænkede Lokale, anmodes: at De, som agte at bivaane denne Høitidelighed, vilde behage forud at forsyne sig, med Adgangs-Billetter, der fra Løverdagen den 25de vil, saavidt Rummet tillader det, kunne frit afhentes i Rektorboligen paa det store Torv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
J Anledning af Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag er bestemt et Bal paa Odense Raadstue Tirsdagen den 28 Jan. Til at tage Deel udi denne almindelige Folke= og Glædesfest, indbydes herved saavel de respektive Jndvaanere og Borger her i Byen som Udenbyes. Ballet aabnes Kl. 6 om Aftenen, og Billetter til samme kan erholdes 2 Dage forud hos Dhrr. Kirkeværger Paulsen, Bager Hartvig og Gjæstgiver Strønfor 1 Rbd. Sedl. Stk. Det bemærkes, at der for de Jkke dandsende er tillige sørget for Konversationsværelse. Odense den 17 Januar 1823. Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Tirsdagen den 4 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver udi Kjøbmand Zolezzis Gaard i Vestergade foretage offentlig Auction over adskillige Effekter, afg. Uhrmager Lorenz Ganthers Stervboe tilhørende, bestaaende af : Sølv=Uhre, saaog 40 Stkr. nye Nürnberg=Uhre med Tilbehør, i endeel godt Uhrmager=Værktøi af flere Slags, Uhrfjedre, Kjæder, Nøgler og Glas m.m., saa og Redskaber til en Lak=Fabriqv. med Anviisning til sammes Brug m.v., samt Gangklæder, Linned m.m., hvorover trykte Kataloger kan 8 Dage forinden Auctionen bekommes hos Jnkassator, Prokurator Fich i Vestergade No. 293, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 18 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Efter passeret Udlæg for resterende Skatter og ifølge Fogdens Forlangende, bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Auction. 1ste Gang Mandagen den 10 Februar. 2den den 24. 3die og sidste Gang Mandagen den 10 Marts mer den af Muurmester og Tracteur Vardram iboende Gaard, under No. 576 paa det store Torv her i Staden, bestaaende af: a) Et Forhuus til Torvet 19 Fag, 2 Etager, indrettet til Beboelse med store og mindre Værelser, der deels ere gibsede og deels tapitserede eller malede, samt Kielder og Portindkjørsel. b) Et Sidehuus i Vesten, 14 Fag, 1 Etage, indrettet til Kjøkken, Bryggerhuus saa og Stald m.v.c) Et Sidehuus i Østen, 14 Fag, 1 Etage, med Kjelder under indrettet og forhen brugt til Klædefabrik og Maskinerie. d) En Tverbygning imellem Gaarden og Haugen, 14 Fag 2 Etage, indrettet til Kamre og Brændehuus m.v. Disse anførte Bygninger ere alle af Muur- og Bindingsværk. e) En nye Bygning i Haugen imod Østen, 12 Fag, eller 2 Alen lang, 1 Etage, Grundmuur til alle Sider; indrettet til Værelser, der alle ere gibsede og malede. f) En stor Gaardsplads med Vand og Pompe, samt en smuk anlagt Hauge, der støder til Aaen, med en lukt Keglebane. For øvrigt er Gaarden meget vel indrettet til Gjestgiverie, eller for en Trakteur, da derudi ere store Værelser. Hvilke Auctioner herved bekjendtgjøres i Overeenstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Odense den 11 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Efter passeret Udlæg for Skatter og ifølge Fogdens Forlangende, bliver foretaget offentlig Auction paa Odense Raad 1ste Gang Tirsdagen den 11 Februar Hver Dags 2den - den 25 Formiddag 3die og sidste Gang Tirsdagen d. 11 Marts Kl. 11. over Garver Spøhrs her i Staden under No. 265 og 266 beliggende Gaard, der bestaaer af følgende Bygninger: a) Et Forhuus til Gaden 10 Fag 2 Etager gammel Muur= og Bindingsværk med et Kanap paa 5 Fag, indrettet til Beboelse. b) En nye Halvtag Sidebygning Østen i Gaarden, paa 12 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse. ) En dito Bygning i Vesten, 8 Fag, 1 Etage, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Stald med videre. d) En Heeltag-Tverbygning, 15 Fag, hvoraf 6 Fag er paa Etager og 9 Fag paa 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Garverie med Heste Barkmølle, 7 Kar og 2 Kummer samt Port igjennem Bygningen. e) En dito Bygning i Baggaarden, 5 Fag, 1 Etage, indrettet til Garverie med 4 Kummer og Vandpompe fra Aaen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
2de store Gaardspladser med 7 Stkr. nedgravede Kummer i den bagerste Gaard, og Vand fra Byens almindelige Render i forreste Gaard. a) En betydelig Haugeplads, der støder til den store forbilbende Aar. b) Et Forhuus til Gaden, bestaaende af 7 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse med gibsede og aftrukne Værelser, med Kielder under og Port. i) En Gaardsplads omtrent 11 Al. lang og af Forhusets Brede, der er sammenhængende med forbenævnte forreste Gaardsplads under Litr. L. Hvilke Auctioner herved bekjendtgjøres i Overeenstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 til Panthavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Odense den 11 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Ved Proclama, som er læst ved Odense Byeting den 23 December f. A. og ved Lands Over= samt Hof= og Statsretten den 13 Jan. d. A., er, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, enhver, der formene sig at have noget at fordre udi afg. Kandidatus Juris Frederich Seidelins og efterladte Enkes fælleds Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel til at anmelde samme for Borgmesteren i Odense, der paa Skifterettens Vegne modtager Anmeldelserne; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, til alle Vedkommendes Efterretning, 3de Gange efter hinanden i Statstidenden i Kjøbenhavn og Fyens Stifts aviser. - Odense Raadstue den 16 Januar 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Efter foregaaet Dom og Execution, bliver det Peder Nielsen Himmerslef tilhørende Eiendomsted med Hauge, som staaer for Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/3 Alb., ved Auction opbuden første Gang Fredagen den 7 Februar, anden Gang Fredagen den 21 Februar, som begge afholdes paa Herredernes Tingsted, Formiddagen Kl. 10, og tredie Gang paa Stedet selv Torsdagen den 13 Marts, Formiddagen Kl. 11. Til Stedet hører 8 Fag Huus maadelig Bygning. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 18 Januar 1823. M. Knutten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-23
Mandagen den 27 Januar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction paa Store Hesberg i Sanderum Sogn, over Bygninger til Nedbrydelse, samt Elle- og Vidie-Træer, tjenlige til Humlestænger m. v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Med Kjøbesummen for Bygningerne gives Kredit til næste 11 Juni Termin. Odense Herredskontoir den 17 Januar 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
No. 13. 52 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og s. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 24 Januar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Jndhold. Om Krig og Fred. Spanien Krigstilberedelser). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Fædrelandet: Lovgivning. Blandinger. Odense. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Den 4 d. M. indtraf endelig den franske Koureer til Madrid med den bekjendte Note (see Avisen No. 2),der næste Dag blev meddeelt det spanske Ministerium, hvorpaa den russiske, østerrigske og preussiske Minister ogsaa den 6te overgave deres Noter, som ere eenslydende, og Rygtet om, at den russiske i Strænghed, skulde overgaae de andre, har saaledes ikke bekræftet sig Ministeriet har strax forelagt Statsraadet samtlige Noter, for at høre dets Betænkning over, hvad Svar der bliver at give, og som Man venter vil blive overeenstemmende med en selvstændig Stats Værdighed. J samme Øiemed hedder det, at Statsraadet ogsaa vil tage nog af de meest udmærkede Cortes=Deputerede paa Raad med. En spansk Oversættelse af den franske Note læstes alt den 5te i Bladet Universal, og de Madrider Tidender kommentere nu hver paa sin Viis over Jndholdet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Engelske Blade dadle vedvarende de Pariser Krigsrygter, og finde det heel besynderligt, hvorledes Mennesker, som bekjende sig til det Monarkiske Princip, og er Huset Bourbon hengivne, kunne være saa forpikkede paa at faae Frankerig indviklet i en Kamp, der let igjen kund tænde Revolutions=Luen over hele Europa. Pariserbladet Konstitutionel af 8d. (hvis Forsendelse med Posten har fundet Vanskelighed) læser i en Artikel om Jesuiter og Chauteaubriand de politiske Fanatiker deres Text, for den Misfornøielse, de vise over hiin berømte Forfatters Ophøielse til Minister, der selv har været i Engelland, og ganske skal hylde Hr. Cannings Grundsætninger. Fanatikerne - hedder det - ere uforsonlige at ville standse dem selv paa Afgrundens Rand, er en utilgivelig Forbrydelse. De ville Krig efter Klokkeslet; Man har bedet dem blot om nogle Dages Frist, ikke et Minut ville de tilstaae; de vente Alt af Sværdet, skjøndt de vide, at Faren er skrækkelig. Alt eller Jntet, er deres Valgsprog. At de Fremmedes Medvirkning maaskee vilde blive fornøden, vide de ogsaa, men ikke heller derved lade de sig afskrække, i deres isolerede Stilling synes de at behøve en Hær af 600,000 Udlændinge, for ikke at staae ene i Landet. Medens Sønnerne bekæmpe Sydboerne, ønske de Fædrene satte under Nordboens Overpolitie. De frygte paa engang for, at Armeen skal blive forført af Landet, og Landet forføres af Armeen. Fanatikerne ville Krigen, Konstitutions=Vennerne ønske Freden; Øieblikket nærmer sig, at der maa vælges imellem Dag og Nat, imellem Fornuft og Dumhed, imellem Krig og Fred &c. Derimod holder Journal des Debats gjentagne Lovtaler, over de 3 Magters Cirkulair=Depesche, priser Østerrig, fordi det i Aaret 1821 først ilede, det ulykkelige Jtalien: til Hjelp. Neapel, Piemont og alle denne Halvøes Stater bleve reddede ved dette Kabinets Virksomhed og dets Tropper. De græsketyrkiske Anliggender finder samme Blad at være i bemeldte Cirkulairdepesche behandlede med klog Diseretion, og det hele Afsnit om Spanien, eftertrykkeligt, uden at vidne om mindre Viisdom; Vi tør derfor haabe, at saa sindige og saa mægtig understøttede Raad ikke ville være spildte for Spanien, Europa og hele Menneskeheden. Den franske Koureer gjør Anvendelse paa det nærværende Forhold til Spanien af nogle Betragtninger, som Malthe=Bruun anstiller over Bonapartes styrtede Herredømme i Tydskland, hvor det hedder: "hvad Krav paa min Taknemmelighed har vel den, som først afbrænder mit Huus, og siden hielper mig at opføre det igjen, for at lægge sig selv og sine Paarørende derind. Kiin Had kan der vindes, naar Man vil gjenføde Nationer med Kanonskudie¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Om de Fordringer til Spanien, hvormed Engelland, pludselig er fremtraadt (S. 11), og som for Øieblikket, giver de politiske Forhold en saa overraskende Vending, faaer Man denne Gang endnu ikke synderlig meget Lys. Dog er det ikke allene paafaldende, at hine Rygter til samme Tid have været i Omløb i Nordamerika, men allerede under 29 Decbr. har den spanske Jndenrigs-Minister ladet anmelde for de politiske Chefer i Provindserne og Konsulene i Kolonierne, at endeel Krigskibe ere afseilede fra engelske Havne til Costa=Firma og Porto=Rico, med Befaling til at opbringe spanske Skibe indtil et Beløb, svarende til den Godtgjørelse, som den engelske Regjering forlanger for endeel siden 1804 kaprede engelske Skibe, dog tilføies, at Hs. Majestæt haaber, at see denne Sag i Venskab og billighed bilagt. Ogsaa fortæller Journal des Debats fra Madrid, at disse Discusioner, med Engelland den 6 d. ere tilendebragte, uden videre at omtale hvorledes; dog ansees det for et godt Tegn, at de ikke ere førte paa Bane enten i Cortes eller de patriotiske Selskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Linieskibet San Pablo er den 24 Decbr. afseilet fra Ca dir med forseglede Depescher til Porto=Rico, Costa=Firma og Vera-Cruz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Spanien. Bekjendtgjørelsen af den franske Note lod ikke til at gjøre, stort Jndtryk paa det Madrider Publikum; men saasnart de andre Ministre fremkom med deres, kom Gemytterne mere i Bevægelse, og i Landaburn-Selskabet tiltog Deklamationerne. Man stoler imidlertid paa, at Regjeringen vil vide, med ædel Stolthed at gaae dette nye Slags diplomatisk Krig imøde, hvormed Man vil sætte dens Stand, haftighed paa Prøve. Udskrivningen gaaer overalt for sig i bedste Orden, og i flere Provindser viser Man den største Enthusiasme. Dagen for Regimentet Almanza forlod Madrid, for med flere Tropper at afgaae til Armeen, forlangte Soldaterne at føres hen til Konstitutions pladsen; her slog de Kreds om Konstitutionsstenen, og fornyede deres Eed paa, at døe for Fædrelandet og Konstitutionen. Nytaarsdag defilerede Garnisonen, forbi Cortes Palais, og til en Deputation, bestaaende i blandt flere af General=Kommandanten og Municipalitetet, sagde Præsidenten: "Cortes erkjende Troppernes Fortjeneste og have den faste Tillid, at Konstitutionen med slige Forsvarere vil vare evig. Municipalitetet yttrer igien sit Svar: at det og Folket er endnu stedse det samme som i November 1820, Februar 1821 og Juli 1822. Nu som dengang sværger det, ikke at ville meere eller mindre end Forfatningen af 1812, eller i modsat Fald, omkomme, efter at have solgt dets Liv dyrt. Saavel Municipalitetet som Landaburnselskaber have indgivet en ny Forestilling, hvori atter bedes Hs. Majestæt om at lade Processen imod Stifterne og Deeltagerne i Oprøret, af 7 Juli gaae sin lovlige Gang, da Militsen allene, under Forsikkring om at de skulde faae deres Straf, den 12 Juli lod sig bevæge til at skilles ad. Det var Riego, som i Landaburnselskabet gjorde Forslag hertil. Derimod have flere fængslede Officerer ved de fordums Kongel, Carabiniers forlangt af Cortes, ikke at maatte behandles som Faktionister, men blive stillede for en Krigsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
J den Frankerig fælleds tilhørende Arran=Dal have 200 Md. Konstitutionelle overrumplet Landsbyen Valcarlos og nedsablet endeel efter franske Blade) saarede, Jnsurgentere, uden at tage Hensyn til Alder eller Kjøn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
En fransk Maires Adjunkt er afsat, for at have givet de spanske Tropper en Veiviser; eller, som Man vil sige, blot viist dem, hvorledes de kunde undgaae det franske Gebeet. Samme Blade udskrige General Torrijos forat være Grusomheden selv, og anføre til Beviis derpaa blandt andet, at han har brandskattet en Bye, hvor Man havde gjort 6 Feilskud efter ham. - General O'Don nel er, efterat have udstaaet meget og været insulteret af sine egne Soldater, ankommen til Bayonne, for at lade en af Frosten angreben Taae afsætte. Efter det sidste Nederlag er hans Hær smeltet fra 4000 til 2000 Md., og Troessoldaterne kappes om at desertere, hvis det kan kaldes saa, at vende tilbage til sit eget Land, for at nyde Godt af Amnestietilbudet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Blandinger. Frankerig. Af 25,156 Børn, som i Aaret 1821 fødtes i Paris, vare 9176, eller næsten Halvdelen avlede udenfor Ægteskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
J alle de Stæder Llorente passerede igjennen, vistes ham stor Udmærkelse. J Jrunbragtes ham en Aften musik af unge Mennesker, i Bordeaux og Bayonne blev han budet tilbord hos Konsulerne. Saasnart han var ankommen paa fransk Grund, sendte han Taksigelsesbreve, til dem, som have viist ham saa megen Velvillie i Franke- Saaledes hyldes stedse Fortjenesten selv i Landflygtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Endskjøndt der Jntet er tegnet til det spanske Laan hos Hr. Ouvrard, har han dog ladet bekjendtgjøre, at Subskriptionen dertil kun er aaben til den 8 Februar, og ligner heri visse Markskrigere, som altid indbyde til at see deres Kunster for sidste Gang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
J Østpyrenæernes Departement er faldet en saa overordentlig Snee, at den paa sine Steder ligger 15 Fod høi, og hele Huse ere tildækkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Den 9 d. gav den russiske Ambassadeur, Grev Pozo di Borgo, et stort diplomatisk Diner; hvorved den spanske Ambassadeur var den eneste, som ikke var indbuden. Dagen for var Rygtet almindeligt paa den Pariser Børs, at den russiske, preussiske og østerrigske Minister havde forladt Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Ved et stort Maaltid, som Ministeren Chateaubriand, gav den 5 d., var derimod den spanske Jnsurgentgeneral Qvesada ogsaa tilstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
De udkomne Memoirer fra St. Heleng meddele iblandt flere følgende Anekdoter fra det ægyptiske Feldttog. Den franske Soldats Lune bliver endog i Ulykken stedse det samme. Da General Caffarelli, som havde mistet et Been ved Rhinen, saaledes humpede forbi Soldaterne med sit Træe been, tilhviskede de hverandre: "Ham der kan det være det samme; han beholder dog altid den ene Fod i Frankerig. - Ved et Forsøg paa at gaae over den faldne Nilflod havde Overgeneralen paa Tilbageveien nær havt Kong Pharaos Skjebne, i hvilken Anledning han siden sagde til sit følge: "der kunde jeg nær have givet Præsterne herligt Stof til en Text over mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Storbrittannien. De offentlige Blade modsige bestemt Rygtet om at Kongen vilde formæle sig med en brittisk Dame, Lady Coningham, en Datter af Marqvis Conyngham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
I Dublin har Jurien, hvis fleste Lemmer bestod af Orangemænd, forkastet Anklagen imod dem, som nylig fornærmede Vicekongen i Skuespilhuset. Jmidlertid vil General=Advokaten nu søge dem ex officio, sigende: gjeg gjør de Edsvorne ingen Bebreidelser; de have handlet efter deres Pligt: jeg handler efter min. Engelske Blade dømme heel forskjelligt om Præsidentens Budskab til den nordamerikanske Kongres. Medens Morning Herald finder hans Udtryk og Forandringerne i Spanien og Portugal overeenstemmende med alle Oplystes Dom, siger Koureren, at Tonen er som Man kan vente den af Chefen for en Regjering, der har begyndt med en seierkronet Jnsurrektion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Spanien. Grev Fuentes har givtet sig med en Skuespillerinde, som ei engang efter denne sin Formæling forsmaaer at betræde Scenen, og har bestemt sin Gage til Fordeel for et Hospital. Hvor hastig Lyset udbreder sig i den moralske som sysiske Verden, beviser det Knæk, Munkeregimentet i en Tid af 3 Aar har faaet her til Lands, hvori dets Anseelse i Aarhundreder var saa rodfæstet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
General Pope er vendt tilbage til Lissabon, da Regjeringen ikke har villet modtage hans og flere fremmede Officerers Tilbud, om at oprette en Legion af Udlændinge. Ex=Fiskalen Hr. Paredes viser i sin Fremstilling af Begivenhederne den 7 Juli, hvor vanskeligt det stedse er, at faae Sandheden for Dagen, saasnart en vis Klasse af Mennesker derved kompromitteres, hvilket her var Tilfældet med Morillo, Erministrene o. Fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Sverrig. Kronprindsens tilkommende Gemalinde ventes hertil i anstundende Mai Maaned, og vil fra en øster, søisk Havn gjøre Overfarten paa et svensk Krigskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-01-24
Tyrkiet. Churschid Pascha var formælet med en af Seraillets Prindsesser. Han var en Mand af fiin Dannelse, som havde reist i Europa, og opholdt sig lang Tid i Paris. Ogsaa han skal have været betænkt paa at foretage en Reform med de balstyrrige Janitskarer.