Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-03
Slutning af den i Tillægsbladet til Nr. 18, og Avisen No. 19 meddeelte Oversigt om Kolonneveien til St. Jørgens=Porten. At Forkyndelsen af denne Sympathie for den hæderlige Bondestand og den i dette Foregivende begrundede faderlige Attraa, at lette den sine Byrder, maae at Vælgernes Vicarius være anseet af en overveiende Vigtighed, lige overfor Kjøbstædernes - tildeels ved Begunstigelser mod LandboeKlassen - verserende mangehaande Brøst og Besvær, endskjøndt disse Trængslers Paatale og Afhielpning var en af Sendingens Øiemed, dette forbyder os Stændertidenden at betvivle, og det synes altsaa vist, hvis man ikke tør ansee en Apostaste for en Umulighed, at ovenmeldte Yndlings Theemavil i næste Stænderforsamling møde den kjerligste Modtagelse og den kraftigste Understøttelse fra Rigets anden Stad, til tjenlig Opbyggelse og Fremtids Betragtninger for de Val berettigede. Odenseernes Jnteresse er saaledes nærmest knyttet til den Mulighed, som General Bülow i sin Generalstabs Betænkning har supponeret; denne Byens egne Ju teresse smelter saaledes sammen med Generalstabens og Strategiens, og i det vi saaledes erkjender den absolute Fornødenhed af en Kolonnevei nordost for Odense, der især vilde være til stort Gavn for Fredens Samfærdsel og Landboetrafik, maae vi holde fast ved det af alle Omstændigheder stadfæstede Postulat, at dens Retning fra St. Jørgens-Forstaden over Aasum, eller i Nødsfald over Biskorup, er den ene rigtige, da den langt fra ikke er den dyreste - fordi den bedst convenerer Strategien - og fordi den vil consolidere til en vis Grad, en Uret, som er tilføiet den stedmoderlig behandlede og forkuede St. Jørgensgade, og derved vil forebygge, for Fremtiden, at ikke Liigvognen blev det Kjøretøi som væsentligst bragte Liv og Afvexling i den staanerede Færdsel. At iøvrigt Kolonneveiens Anlæg over Bullerup og Munkeboe har sin Rod i en Beslutning, og at denne Beslutning vil blive realiseret i den Retning, hvor den bliver nyttigst, og bedst forener alle Jnteresser, er jo en Vished, der er stadfæstet i den Omhu hvormed Regjeringen i alle slige Anliggender drøfter og afveier alle Omstændigheder for og imod. Skulde nu end Amtsraadet, for at spare Penge, urgere paa en Forlægning og Omvei af denne Routte til det med Post- og Landboe=Passagen allerede overlæssede Møllebrostræde, saa dog vil dette fornuftigviis ikke kunne skee af de foranmeldte strategiske Grunde, Forurettelsen imod den østre Forstad, Møllebrostrædets Sneverhed, og endelig fordi Besparelsen af en nyttig og fornøden Vei er og bliver en slet Besparelse. Spørgsmaalet kan fornuftigviis altsaa kun bevæge sig imellem St. Jørgens- og Nørreport, og spørge vi da hvem det er der egentlig og føleligst taber ved Skibhuus= og Nørreports-Linien, da bliver dette ustridig hele Overgade med alle tilstødende Stræder og Sortebrødre Torv, samt Forstaden ved St. Jørgensport og, skjøndt i mindre Grad, tillige Nedergade, i det den hele Passage, Færdsel og Landbonæring, der saaledes indledes af Nørreport er ganske tabt for dette District af Byen, og som med Undtagelse af Nedergade, da bliver afskaaret den sidste Rest af al den Færdsel og Næring, som ellers fra Arilds Tid er oprunden fra St. Jørgensporten. Det vil følgelig blive alle disse Beboere, som maae ansee sig Sagen vedkommende, og som af egen Jnteresse maae føle sig kaldede til den Raadslagning, der foran er antydet, og til hvem altsaa denne Meddelelse nærmest er stilet. Forfatterens Boepæl ligger udenfor det Terrain der afficeres af Spørgsmaalet; derimod besidder han en anden Eiendom, der, hvis Veien føres over Skibhusene, vilde stige nogle Tusinde Daler i sin Værdi, men dette, saalidet som at han maaskee har vundet Ugunst, for den Bistand han yder sine betrængte Medborgere, skal ikke afholde ham fra, med alle forstandige og sømmelige Vaaben fremdeles at stride forSagen; og hvis Frugten da maatte blive den Ligevægt i Samfærsel og Næring, hvorved Erhverv og Velstand istedetfor at flyde til enkelte Dele, fordeler sig nogenlunde imellem Byens forskjellige Districter, og at Overgades og St. Jørgens Beboere saaledes kunne komme paa Siden af og nyde Jevnret med sine øvrige Medborgere, da vil han i saadant Resultat finde sin Umage fuldkommen vederlagt. En Medborger som er ved Haanden.