JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Bucharest, den 26de Marts. J Forgaars have Tyrkerne gjort et Udfald fra Giurgewo mod den en Miilsvei derfra værende russiske Leir, men bleve, efter at denne havde faaet en Forstærkning af 1500 Kosakker, drevne tilbage igjen med et betydeligt Tab. Dog har den kommanderende russiske General senere frivillig forladt denne Stilling. Omtrent et halvthundrede Saarede ere blevne indbragte hertil Hospitalerne; de Dødes Antal er endnu ikke bekjendt. En Paaska med 6000 albanesiske Ryttere siges i disse Dage at være indtruffet i Nærheden af Rustschuk. Mod Slutningen af Februar har der staaet en meget blodig Træfning ved Varna. Det var under Forklædning lykkedes en russisk Officeer at udspionere den fjendtlige Stilling, og da den, ifølge hans Angivelse, kun var 7000 Md. stærk, saa foranledigede han General Roth til at vove et Overfald derimod. Men snart viste det sig, at der endnu laae 7000 Md. skjulte i et Baghold, saa man havde med en dobbelt saa stærk Magt at gjøre, hvisaarsag det var umuligt at bemægtige sig Tyrkernes Stilling, saa det russiske Armeekorps med uforrettet Sag maatte vende om igjen til Varna. TschapanOglu har med sine 12,000 Ryttere trukket sig tilbagetil Schuma. Ved Kalefat ventedes hver Dag at Russerne ville gaae over Donauen. De sidste 14 Dages skrækkelige Veir, især ved Flodernes Oversvømmelse, har gjort en Standsning i alle Militairoperationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Tiklis, den 19de Marts. I dette Øieblik faae vi Efterretning om et betydeligt Nederlag som Tyrkerne have lidt ved Achalzich. En tyrkisk Hær paa 20,000 Md. beleirede denne Fæstning. Russernes modige Forsvar og Tyrkernes store Connosse Tab formindskede ikke disses Kjækhed. Nogle Gange løbe de Storm, og anlagde endelig to Miner, for at sprænge Fæstningsmurene og vove et afgjørende Storm, løb. Men den hurtige Undsætning som Overgeneralen sendte hertil, tvang Tyrkerne (den 16de d.) til at retirere. General Bebutow gjorde i det samme et Udfald, forfulgte Fjenden flere Werster, og fratog ham 1 Kanoner, en Mørser, to Faner, en Mængde Krigsfornødenheder og mangfoldige Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Constantinopel, den 20de Marts. Forleden Nat vilde en paa Sinopes Skibsværft nybygget tyrkisk Fregat og Corvette løbe ind i Bosphorus, men bleve af Castellerne ved Jndløbet holdt for russiske, og saa ilde tilredte, at de om Morgenen maatte bugseres ind ved et Dampskib. Den russiske Flaade har lagt sig i en Linie fra Budrum og Stanchio langs med Candia indtil Alexandrien, saa det vil blive vanskeligt for den ægyptiske Flaade at komme hertil. Man siger, at den har Ordre til at forene sig med de herliggende 5 Linieskibe, 2 Fregatter, 4 Korvetter og 12 Brigger, for i Fælledskab at agere mod Russerne i Sortehavet. - Her gjøres i denne Tid store Anstalter for at modtage en engelsk Gesandt som ventes hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Ancona, den 2den April. Alle Efterretninger fra de italienske og græske Havne stemme overeens deri, at der finder store Bevægelser Sted, ved de forenede Eskadrer, og at der af Britterne gjøres betydelige Rustninger paa de joniske Øer. Garnisonerne forstærkes, og man troer, at den engelske Regiering har ifinde, definitiv at gjøre en Ende paa Grækenlands Anliggender. De franske Tropper have nu af deres Regjering faaet den bestemteste Ordre til at forblive paa Morea, ja der siges endogsaa, at de kunne vente at blive forstærkede. Der forsikkres, at en heel Deel brittiske Sørofficerer have taget Tjeneste baade hos Porten og Paskaen af Ægypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Porten og Frankrig. Porten skal være meget utilfreds med Kongen af Frankrigs Throntale, saa Hr. Jaubert ikke siden har kunne faae nogen Audients hos Reis=Effendi, og i Pera antog man almindeligt, at denne Spænding vil føre til virkelige Fjendtligheder mellem Porten og Frankrig, ja man forsikrer, at det ene og allene kan tilskrives den brittiske Lord Overcommissair paa de joniske Øer Sir Adams Jndflydelse hos de tyrkiske Befalingsmænd i Livadien, at Sultanen ikke i sin første Heftighed gjorde et Skridt som paa eengang vilde have compromitteret baade ham og det franske Ministerium. Porten synes at ane, at der finder en særegen Forstaaelse Sted mellem Frankrige og Rusland for at aftvinge Porten Betingelser, som den frivilligt aldrig vil indgaae. Ledet af disse Anskuelser skal Portens Foranstaltninger røde farlige Hensigter, og man trøster sig endnu kun ved den Tanke, at de engelske Agenter ikke ville lade noget uforsøgt for at hindre Krigens videre Udbrud. Mendet er at befrygte - skrives der fra Corfu - at de opirrede Gemytter ville forglemme alt Maadehold, og at Porten ved Omstændighedernes dagligt meere fortvivlede Forvikling, tilsidst vil vove det Yderste, uden at tage Klogskab paa Raad med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Engelland. Katholik=Emancipationen er ogsaa gaaet igjennem i Overhuset, saa den nu ikke mangler andet end Kongens Stadfæstelse, og den er man vis paa Hertugen af Cumberland, Kongens Broder, havde er klæret, at hvis denne Sag ikke gik igjennem, vilde han forlade Engelland og aldrig meere komme tilbage. Kan rikaturer fremstaae nu paa alle Hjørner, baade for og imod Katholikerne. Paa et saae man nylig Lord Eldombelæsset med sin uhyre Mængde Bønskrifter; paa et andet Wellington og Peel ifærd med at kaste en Grav, hvortil Konstitutionen bares under Eldons Taarer. Da Borgerraadet i London lod Hr. Peel overlevere Borgerretten og i denne Anledning gav et Diner, undskyldte et Medlem sin Udeblivelse med, at han ikke havde hav Tid til at faae sin Kjole vendt!" Den 10de April begav sig en stor Procession til Windsor, for at bønfalde Kongen om, ikke at bevilge Emancipationen; Hestene, som trak Talernes Vogn, vare smykkede med orangefarvede Baand. Endnu vidste man ikke i Publikum, hvorledes Kongen havde modtaget dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Portugal. D. Miguels Fremfærd mod sin Søster bekræftes saavidt, at det var Grev Camarido som vilde holde ham fra at mishandle hende, og derfor selv fik et Dolkestik, som dog ikke skal være dødeligt. Tyrannen greb derpaa en Pistol, som Prindsessen i sin Dødsangst vilde vriste fra ham, da faldt han, og skjød i sit Raserie Pistolen af mod Søsteren, men traf en La key, som faldt død om paa Stedet. Prindsessen er nu spærret inde, og skal sættes i et Kloster. Blandt flere Damer som ere blevne kastede ned i Klostrenes underjordiske Fængsler havde ogsaa den meget smukke og rige Marquisinde af Lorna saaet samme Skjæbne, hvis hun ikke, ved Venners Hielp, saa hun fik det at vide i Tide, var undkommet og sluppet lykkelig ombord paa det franske Krigskib som ligger paa Lissabons Rhed. Ogsaa den ulykkelige Capt Chaby, som blev tvunget til at bivaane sin eneste Søns Henrettelse, har nu selv faaet samme Skjæbne. J Lissabon fortalte man som tilforladeligt, at den engelske Regjering har lovet D. Miguel, at den vil forbyde den brasilianske Expedition at komme til Portugal, NB. for at afværge større Blodsudgydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Blandinger. Fra Paris forsikres, at en stor tydske Monark vil i Sommer foretage Troppemønstringer i sit Riges fjerntliggende Provindser, og derpaa maaskee aflægge et Besøg i Frankrigs Hovedstad. Sammesteds havde man det Rygte, at den brittiske Admiral Malcolm havde faaet Ordre, med sine Skibe at begive sig til det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Det russiske Rige skal nu være større end Maanen, hvorfor det synes heel naturligt, siger en Journalist, om Halvmaanen blev opslugt af det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Deien af Algier har forkastet al Overeenskomst med Frankrige. Keiseren af Marokko havde sendt 100 Kanoner dertil, der bringes til smaae Forter, som anlægges langs med Kysterne. D. Miguel var bleven saa opbragt paa sin Søster, fordi hun havde vovet at bede for Grevinde Ficalhosom af Blodretten er bleven dømt til Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Jfølge et Nanteser Handelsblad skal man endvidere have havt Jordskjælv i Spanien til 31te Marts, og - hele Cadix være sjunket ned i Havet, J den preussiske Armee ere 8 Oberster paa eengang blevne forfremmede til Generalmajorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
En Snees preussiske Jngenieur-Officerer ere blevne ansatte i den russiske Armee. Flere tusinde Slaver skulle have gjort Oprør i Nærheden af New=Orleans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
J Tunis betales nu en Tønde Hvede med 12 Species, en Tønde Byg med 5 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Paa mange Steder ved Weichselen staaer Vandet optil Tagene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Sangerinden Jfr. Sonntag ventes nu igjen tilbage til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Søndagen den 10de Mai vil Jfr. Garnerin gjøre sin 35te Luftfart fra Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Kongen af Sverrig har hædret den norske Statsminister Løvenskjold med Seraphinerordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Jsen ved Christiania laae endnu den 11 April til Grisebroe, 3 Mile fra Staden, og man kunde kjøre 2 Mile ud paa den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Bergens Priiskourant paa danske Kornvare den 31 Marts: Hvede 8 Spd., Rug 3 Spd. 3 O. og 12 s. r. Byg 3, 2, 12. Efter 4 Spd. Havre 2 Spd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Fædrelandet. Rhvn. den 21de April. De Kongl. Herskaber, overværede Høimesse-Gudstjenesten 1ste Paaskedag i Slots=Capellet, hvor Hofprædikant, Ridder Münter prædikede. En geistlig Musik af Professor Weyse til Ord af Biskov Hertz udførtes efter Prædiken af det kgl. Capel samt de kgl. Sangere og Sangerinder. Jgaar Middags var Cabinetsprædiken hos Hs. M. Dronningen, hvor Confessionarius, Commandeur af Dannebrog, Dr. Mynster, prædikede. Oberstl. v. Bojanowski, Adjutant hos Hs. M. Kongen af Preussen, er passeret herigjennem til Stock. holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
De indvendige af Frue Kirkes Dekorationer ere nu paa lidet nær færdige. Apostierne ere Alle opstillede paa Piedestaler udenfor de tilmurede Nisches-Christes, sammensættes og opstilles i disse Dage. Prædikestolen, som forhen var anbragt midt i Balustraden foran Alte ret, bliver nu i den midterste Bue paa Alterets høire Side. For de Kgl. Herskaber indrettes Stole midt for denne. Der er ingen Tvivl om, at det kun paa denne Maade er en Taler muligt at blive hørt overalt i dette collossale Rum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Til theologisk Embedsexamen, som afholdes i disse Dage, har indstillet sig 22 Candidater, og til den fuldstændige juridiske (som begyndte den 11 d. M. og vedvarer endnu) 15 Candidater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Til Jfr. Zras Concert i Gaar Aftes paa den kgl. Theater vare alle Billetter solgte. Samtlige Nummere bleve modtagne med bifald, ligesom Sangerinder, ved sin Jndtrædsse hilstes med et usædvanligt stærkt Applaus. De gl. Prindser og Prindsesser beærede Concerten med Deres høie Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
J forrige Uge bortsolgtes Conferentsraad Thorkelins Bogamling. Den Afdøde, hvis Samlerflid, ved tvende Jdebrande var tilintetgjort, havde ingen stor, men en meet udvalgt Samling, især riig paa ypperlig engelske Ærker. Som Curiosa anmærkes, at et Exemplar af Balter Scotts Værker, hvori Digteren egenhændig havde nedskrevet nogle venskabelige Linier, blev solgtfor en temmelig lav Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
J forrige Uge har det østersøiske Compagnie yddet sit hele Lager af stockh. Jern, c. 10 Skpd., til en herværende Speculant. Prisen var circa 30 Mk. B. Deraf er allerede igjen solgt 150 Skpd. til Udførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
En engelsk Brig paa 74 C. L. er strandet ved Hirtz, holmen. Mandskabet er bjerget. Det kom fra Svendborg med Havre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Postmesteren i Sorøe, Krigsassessor Braes (forhen Postfører mellem Kolding og Aalborg) er død i sit 50de Aar. Den høitagtede Olding, Generalmajor v. Caston. nier i Fredericia, kommanderende General i NørreJylland, har i denne Tid havt den Sorg at miste sin Hustru, efter 37 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Ved den 1130 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere : 88. 74. 36. 60. 68.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 21de April 1829. Hamb. 2 M. a vista 206. Species 208. 12 Rbmk. 7 1/2 s. Norske Speciessedler 151 Rbd. Sedler. 4 pCt. Kgl. Obl. 1. R. 89 i Sedler, dito 86 1/2 i B. National, Bank-Obl. (1 Fbr. 1820) 102 1 r. S. a 106 3/4 Sedl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Paa Søndag holdes Confirmation i Byens Kirker. J Domkirken efter Høimessen af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; efter Aftensang af Hr. Pastor Brygmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Bekjendtgjørelser. Det evige Forsyn bød, og da bortkaldtes til hiin bedre Verden, fra mig og 5 umyndige Børn, vort jordiske Haab og Trøst, vor Forsørger, min inderligen elskede Mand vore Børns kjærlige Fader, Mægler Hermann Kopperholdt. Enhver der kiender vor Fortids mindre heldige, men nu, i den senere Tid, lykkeligere Stilling, vil vist og erkiende, at det os, hans Efterlevende, tilføiede Saar, maae være høist smerteligt. Derfor er og den Overbeviisning, at Algodheds og Alviisheds Gud, hvis Veie for os Dødelige ere usporlige, ej kan eller vil tildeele os andet, end det, han efter sit vise Raad anseer bedste og tjenligst for os, og : at den Haand, der saarede, ogsaa formaaer at læge, det eneste, der kan gyde Trøst i mit af den dybeste Kummer og Smerte beklemte Hjerte. Aarhuus, den 24de April 1829. C. M. Kopperholdt, født Wilhielm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Paa egne og Medarvingers Vegne undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, at min Fader Johannes Jensen Wendelboe ved en stille og rolig Død hensov i Kiersgaardmølle i Hids Herred den 13de de, i hans Alders 81 Aar og 4 Maaneder. Han var Fader til 12 Børn, Bedstefader til 40 Børnebørn, og Oldefader til 5 Børnedørns Børn. Virksom var hans Liv, gudhengiven, hans Død. Fred med den Forklarede, Aarhuus, den 22de April 1829. Jens Christian Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
For de ærede Venner der, ved Jllumination forskjønnede vor ægteskabelige Forbindelse den 22de d. M. bevidne vi herved vor forbindtlige Tak. Aarhuus den 24de April 1829. Seperine J. Schelbye, Fr. Scheibre. fød Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Den til 2den Mai næstk. over Søren Rasmussens Gaard m.v. i Haarbye publicerede Auction, bliver herved, efter Reqvirentens BegjærinSøndagen den 26de April opføres: Sr. Lystspil i 1 Act. Derefter (paa Forlangende:) Kong, Salomon og Jørgen Hattemager. Vaudeville af J. L. Heiberg. NB. Denne Forestilling gives uden Abonnement, dog staaer det til Enhvers eget Behag at afbenytte Abonnementsbilletterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Mandagen den 27de April, 3die Abonnements forestilling: Landsforræderen. Skuespil i 1 Alt af Vogel, oversat af Julin=Fabricius. Derefter: Aprilsnarrene, eller Jntriguen i Skolen. Vaudeville af I. L. Heiberg. P. J. Titchen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Fredagen den 1ste Mai Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretaget offentlig Auction over den her i Havnen beliggende, sidste Aar af nye gode og tørre Ege Materialier byggede velseilende Skonnert Johann August, drægtig 42 CommerceLæster, med sit fuldstændige Jnventarium, hvilket tille gemed Skonnerten forevises af Capt. Schou. Lysthavende indbydes at møde bemeldte Tid ved Auctionen, som holdes ombord i Skonnerten ved Havnens søndre Side. Aarhuus, den 21de April 1829. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Efter Reqvisition fra vedkommende Dom og Udlagshaver, bliver følgende Lars Pedersen i Hornborg Bye og Sogn, Nim Herred tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Hans iboende Huus bestaaende af: 13 Fag, med tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 5 Skpr. 2 Fkr. 2 2/3 Alb., og deri nedlagte Sæd. 2) En Jordeiendom af Hartkorn 2 Skpr. 3 Fkr. 1 1/2 Alb. paa Hornborg Mark, ligeledes med deri nedlagte Sæd, stillede til offentlig Auction Løverdagen den 9de Mai førstk. om Formiddagen Kl. 11, for ved een Auction at bortsælges. Derefter bortsælges følgende endvidere hos bemeldte Lars Pedersen udlagte Eiendele: 2 Heste, 3 Køer, en beslagen Vogn med Fjele og Leire, 5 Faar, en Gruekjedel, en Jern Kakkelovn. Auctionen afholdes i Huset. Lysthavende indbydes. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 20de April 1829. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Jeg undertegnede er nylig bleven forsynet med en Deel ægte modecouleurte saavelsom sorte Safianer, fiin kjøbenhavnsk Fidtlæder til Dameskoe, og fiint Viklæder til Damestøvler, samt extra godt sort Blanksværte paa Flasker, hvilket jeg ei undlader at bekjendtgjøre for de ærede Damer og Herrer, der vil beære mig med deres Arbeide. P. N. Müller. brug, samt 3 og 4 tom Søm, saa Kasser, som i mindre Partier til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Rød og hvid Kløverfrøe, nye Vahre, kan faaes for billig Priis hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Extra godt nye rødt Kløverfrøe kan faaes hos Hammershøy & Scheibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Et lidet Partie russisk Sværdhavre til Sæd er at bekomme hos Hammershøy & Scheibye. Rød Kløverfrøe kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Hos C. Woer paa Hiørnet af Volden og Graven, bekommes extra gode Herregaards=Oste a 5 Mk. Lpdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Undertegnede anbefaler sit pelassorterede Udsalg af alle Sorter friske og gode Farvevarer, til billigste Priser, tilligemed et Oplags Udsalg af egen Rasperie bestaaende af: Bruuntræer bedste Qvaliter til 7 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd., Guultræe til 6 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd., Fernambuk 2 Mk. 8 s. Pundet, fiin engelsk raspet. Tin til 5 Mk. Pundet. Prøverne af Varene, ere til Eftersyn i min Boutik paa Vestergade. Sammesteds sælges Harpix i Punde= og Lispundeviis gandske billig. Aarhuus, den 6te April 1829. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Mit Oplag af Kammerraad Drewsens særdeles gode og raffineret og ordineret Raps-Olie, samt Lin=Olie er atter bleven forsynet til Allige Priser. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-24
Skipper M. Meislahn gaaer hersa til Hamborg, med Jagten Bonnis Feinis Norden om Skagen, og medtager Fragtgods dertil. Man behage at henvende sig til Mægler Hermann Kopperholdt. Aarhuus, den 21de April 1829. Magazin for Historie og Fortælling. Under denne Titel udgaaer med det Første, nar et tilstrækkeligt Antal Yndere af Læsning have tegnet af et Maanedskrivt fra Bogtrykkeriet i Weile. Dets Jndhold vil deels vorde den sande Historie og Skildringer, af mærkværdige Lande og Folkefærd, deres Sæder og Skikke, deels (adskilte fra hine ved et Tegn) digtede Fortællinger og Noveller, muntre Anekdoter o. s. v. Det vil saaledes udgjøre en sømmelig Familiebog for Mænd og Qvinder. - Subskriptionsplaner ligge til behageligt Eftersyn hos Boghandlerne Jessen og i Warberg i Aarhuus og Holst i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-25
BlandiOm Jordskjælvene i Spanien fra 2de til 27de, Marts, der paa sine Steder have voldt forskrækkelige Ødelæggelser, haves endnu følgende Efterretninger: Det første Jordskjælv mærkedes den 2de om Aftenen; flere hundrede Mennesker mistede Livet derved. Den 23de og 2de bleve de stærkere og stærkere, med Bulden og Brusen. Orihuela, Almoradi, Benejuzar, Rojales, Rafall, S. Bartolome, Aljorfa og Dolores ere næsten aldeles ødelagte; Torrevicia, Lammata og Formentera eri stere ikke meere: man seer i deres Sted kun Gruusdyn, ger. Guardamar, beliggende ved Havet, er bleven her i opslugt af Bølgerne, og San Fulgencio af Jorden. J denne Egn taltes alt i de første Dage flere tusinde lemlæstede Mennesker. Et Jordskjælv som traf Staden Murcia, varede ved over i 10 Sekunder. Kathedralkirken, den skjønneste i Spanien, er revnet fra øverst til nederst, og Taarnet vaklede 10 a 12 Gange frem og tilbage, saa man hvert Øieblik kan vente at det vil falde ned. Ovenfor Murcia har et stort Klippestykke løsnet sig fra Bjerger og er styrtet ned i Floden Segura, hvorved dens Løb er bleven standset og deraf bevirket en Oversvømmelse. Den 23de kom der en Slup til Alicante fyldt med Qvinder og Børn fra Torrevicia, som Alle havde mistet enten Arme eller Been ved Jordskjælvet. J Almoradi ere endog de Mennesker omkomne som vare i Gaderne, da hele Staden styrtede sammen i et Øieblik, saa ingen Redning var mulig. Otte, ni andre Byer have havt den samme Skjebne. Paa adskillige Steder har Jorden aabnet sig saa der er bleven store Afgrundsvælg tilbage, hvorudaf der fremvælder den meest pestilentalske Stank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-25
Paa et Sted ved Valencia har der aabnet sig en Bjerg, af hvilket der nu kastes Jld og Stene. Campo de Salings er bleven overstrømmet af en uhyre Lavamasse. Paa et Sted i Murcia hvor fire Landsbyer, som grændsede til hverandre, bleve heel opslugte af Jorden, som aabnede sig under dem, er der kommet 24 Svælg, saa dybe at man ei endnu har kunnet finde Bund i dem. Fra mange af dem strømme svære Vandmasser af sort Farve og ufordragelig Svovllugt. Paa det Sted hvor Byen Almoradi stod, er der fremkommer en Vulkan, som kaster en Materie fra sig, liig den Lava som kommer fra Vesup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-25
J Benejuzar aabnede sig pludseligt fire Kratere, som gave Lava og ildeelugtende Dunster fra sig. J Buzot forsvandt paa eengang Mineralkilderne, men kom frem igjen paa et andet Sted, nogle Mile derfra. J Murcia vare Jordskjælvene saa stærke, at Folk som sadde paa Balkoner, uden paa deres Huse, bleve kastede ned paa Gaden. Nogle svenske Skibe som vare komne til Torrevieja for at lad med Salt, have reddet saamange af de ulykkelige Mennesker som de kunde rumme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-25
Tydskland har, næsten paa samme Tid som Spanien leed af Jordskjælv, lidt skrækkeligt af Oversvømmelse ved Weichselens, Nogats, Pregels og flere Floders Overgang. Fra Danzig meldes, at Alt er sat deromkring under Vand saavidt som Øiet rækker, og at i 50 Landsbyer Husene staae under Vand indtil Tagene. Man veed aldrig at det nogensinde har steget saa høit, thi i 5 Miles Omkreds staaer Vandet 5 Fod høit over alle Dæmninger. Mange Mennesker ere omkomne, thi ikke Alle har kunnet rummes i Kirketaarnene, og selv af disse have sikkert Mange fundet Døden af Hunger, eftersom der fattes Baade til at redde dem med. Mange tusinde Kreature ere ligeledes omkomne. Stalde, Lader og Vaaningshuse drive om paa Vandet og føres sønderslagne udi Havet. Selv i Danzig er Vandet trængt med saadan Voldsomhed mod Stadens Volde, at disse neppe formaaede at holde sig, sprængte en stærk Sluseport, og banede sig Vei deels igjennem deels udenom Byen, og oversvømmede det hele Qvarteer, som kaldes Nedrestaden, hvori det rev Alting bort med sig, saa det kun med største Anstrængelse lykkedes ved Baade, at redde Menneskerne. Endnu den 14 April, da Posten tog fra Danzig, omgaves Staden paa tre Sider af en uhyre Vandflade, og endnu kunde de ulykkelige Mennesker ikke forlade deres Tage og Kirketaarne, saa Mange endnu ville omkomme af Hunger, da det formedelst Vandmassens voldsomme Strømning var umuligt at komme dem til Hjelp. Floden Pregels Oversvømmelse har været af lignende Virkning, dog ikke fuldt saa skrækkelig. J Kønigsbergs Gader seilede man med Baade, Kirkerne stode fyldte med Vand, og udenfor vare baade Broer og Huse bortskyllede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-04-25
Ved Grandentz og Marienwerder vidste man allerede 20000 Mennesker som vare druknede. Thorn med hele dens frugtbare Omegn staaer i flere Miles Omkreds under Vand, saa det er umuligt at kunne gjøre sig en Forestilling om Elendigheden. Weichselfloden, der med sin 3 Fod tykke Jis var brudt en, styrtede over alle Dæmninger med sine frygtelige Jismasser, og rev Alting bort med sig. Den preussiske Statstidende er fyldt med Efterretninger fra alle Kanter om denne skrækkelige Naturbegivenhed, hvorved saa utallig mange Mennesker blive ulykkelige.