Berlingske Tidende, 1775-05-01
Under Dato Christiansborg den 8 Mai har Hs Mst allernaad. udgivet et Reglement og Anordning hvorved bekientgiøres, at da Hs Mst, til sine kiære og troe Undersaatters Beste. samt for at forebygge og hæve de, Tiid efter anden, indløbne Stridigheder, og fastsette Orden, allernaadigst har funden for godt, ved et nyt og fuldstendigere Reglement, at bestemme Indqvarteringen i Kiøbstederne udi Danmark, (den Kongelig Residentz Stad Kiøbenhavn undtagen) saaledes at samme, paa en for Kiøbstedernes Jndvaanere taalelig Maade, kunde settes paa en saa fast Fod, at enhver Kiøbsted, hvad enten den haver Indqvartering in natura eller ey, kan vide, hvad den haver at svare, og enhver Jndvaaner ligeledes vide, hvad han, efter den brugelige og approbrede Lignings Maade, er pligtig at præstere; Og Hs Mst, til den Ende, har været betænkt paa, i Henseende til Hielpe Skatten, og dens Bestemmelse, at følge saadanne Regler, som grunde sig i hver Kiøbsteds indvortes Tilstand; Saa vil Hs Mst, til saa dant at iværksatte, hermed allernaadigst have anordnet og befalet: 1) Magistraterne overgives strax, og siden maanedlig Liste paa den effective Styrke af de Compagnier og Escadroner, som indqvarteres i Byen, hvorunder og forstaaes de for Tiiden værende Overcomplette, hvorefter Billetterne af Magistraten forfærdiges, og gives ingen Qvarteer paa nogen, uden de, som virkelig ere tilstede, og om nogen er fraværende af hvad Aarsag det endog kunde være, saa nyde de ingen Qvarteer, ey heller maa Qvarteerpenge gives eller fordres for nogen fraværende, under hvad Navn det endog være kan, saa maa og ingen Omvexling skee i Qvartererne, uden Magistratens Anordning, Villie og derpaa givende Billet, efter foregaaende Overlæg med den i 16 Art. anordnede Jndqvarterings Commission. 2) Enhver Officeer skal ikke efter hans Caracteer, men efter hans virkelige Charge indqvarteres, og naar Obersten, for Regimentet bestandig er fraværende, nyder den for ham commanderende Officeer hans Qvarteer, i hvilket Fald Regiments-Cheffen ikke kan fordre noget Qvarteer, ligesom og den Officeer, som nyder Oberstens Qvarteer, hans Qvarteer eller Qvarteerpenge derimod indgaaer. 3) For en Oberst skal anvises 2de Kamre, med en Alcove i det ene eller et lidet Sove=Kammer, samt et stort Kammer eller Sahl; En Oberst=Lieutenant eller Major 2de Kamre med Alcove i det ene eller et lidet Sove Kammer; En Esca drons eller Compagnie-Chef et Kammer med Alcove eller et lidet Sove=Kammer, og Second=Ritmester, samt enhver Subalterne-Officeer, hvortil og regnes Regiments Qvarteermester, Auditeur og Regiments=Feldskiærer eet Kammer; Udi ethvert af disse Kamre skal, foruden Gardiner i Vinduerne, hvor Værten dem haver, være en Kakkelovn, med Jldskuffe og Jldtang, et Bord og 3de Stole; Herforuden skal Obersten altid, saavelsom enhver anden Officeer, der er commanderende paa det Sted, hvor han ligger i Qvarteer, naar han holder sin egen Huusholdning, have et Kiøkken, Spisekammer og Kielder, ligeledes tilstaaes RegimentsQvarteermesteren, foruden det Qvarteer han nyder lige med en Subalterne Officeer, endnu et Kammer til sin Skriverstue, og maa i øvrigt, saa vidt mueligt, sees derhen, at de gifte Officerer anvises Qvarteer i saadanne Huuse, hvor de for billig Betaling, kan erholde den, meere end dette Regle ment dem bevilger, behøvende Leylighed; Desuden anvises Compagnie eller Escadrons Cheffen Leylighed til Monde rings Kammer, og ved Cavalleriet ligeledes til at forvare deres Heste Foder, dog maa Escadrons Cheffen rette sig efter Stedets Leylighed, naar han ey kan have saadant hos sig; Ligeledes skal en Oberst af Cavalleriet nyde Stalderum til 4 a 6 Heste, en Stabs Oficeer for 2 a 3, en Escadrons Che for 2 og en Second Ritmester eller Lieutenant, saavelsom Regiments Qvarteermester, Auditeur og Regiments=Feldskiærer, for 1 Hest, Paa samme Maade skal og enhver virkelig StabsOfficeer af Jnfanteriet nyde Stalderum til 1 a 2 Heste tillige med Plads til Heste Føderet, hvilket alt, saavidt mueligt, skal anvises ved Qvartererne, dog haver Officererne sig ligeledes herudi at rette efter Stedets Leylighed; derforuden skal enhver Officeer, udi sit Qvarteer, anvises Rum til sin Jldebrændsel; Kamre til Tieneste Folk derimod tilstaaes saaledes: at Obersten dertil faaer 2de Kamre, men Oberst=Lieutenanten, Majoren, Capitainerne og Ritmesterne ikkuns eet, hvilke Kamre ligeledes skal være indrettede med Kakkelovn, Jldtang og Jldskuffe, samt et lidet Træbord, og kan det tillades Værten, isteden for Stole, at sette 2 a 3 Bænke derind, saa skal og ved ethvert saadant Kammer være en Jern Lysepladeeller Stage; Hvad Subalterne Officerer, og de med dem lige værende angaae, da anvises dem, i deres Qvarteer, fornøden Leylighed til en Tiener. 4) Enhver Officeer, hvorhen og hører Regiments Qvarteermester, Auditeur og Regiments=Feldskiærer, skal selv forskaffe Seng og Sengested med Tilbehør, saavel for sig selv som Tieneste Folk, uden at Værterne skal være forbundne samme at anskaffe eller vedligeholde, og skulle en Officeer ey være fornøyet med det Qvarteer, som Øvrigheden saaledes, som oven er meldt, anviser ham, efter Byens Leylighed, da naar samme tilbyder ham de i den 9de Art. fastsatte Qvarteer, Penge, skal han dermed lade sig nøye, og derfor skaffe sig selv Qvarteer med Monderings Kammer og videre, uden at saadant kommer Byen til Last, og skal i øvrigt Officererne ikke tilstaaes Jldebrændsel, Lys eller videre, af hvad Navn nævnes kand, end hvis forhen er meldet. 5) Naar en Stabs Officeer, som er Cassa Commissarius, med hans Compagnie ikke er indqvarteret hvor Staben ligger, skal ham, naar han sig der maa indfinde, anvises et anstændigt frie Qvarteer med Seng, hvor han kan aftræde og sig saa længe opholde, eller i Mangel deraf gives aarlig 10 Rdlr. hvorimod han selv forskaffer sig samme, og dersom det indtræfser, at Premier=Majoren, som jevnlig maa være tilstede ved Staben, hans Compagnie eller Escadron ey er indqvarterret paa det Sted, hvor Staben ligger, da skal ham, af den Kiøbsted, hvor hans Compagnie eller Escadron er indqvarteret, betales de her fastsatte Qvarteerpenge, og af det Sted, hvor Staben ligger, de forbemeldte 10 Rdlr., hvorimod han selv forskaffer sig det behøvende Qvarteer paa begge Steder; J øvrigt nyder den Stabs=Officeer af Jnfanteriet, som er commanderet i Regimentets nationale District, af den Kiøbsted, hvor hans Compagnie ligger, allerne et Monderings=Kammer, men ey videre. 6) Jngen Officeer maa fordre eller tage imod høyere Qvarteerpenge, end herefter findes anført, ligesom det og skal være Vedkommende forbuden at give eller byde meere, men hvad Under=Officererne og de Gemeene angaae, da anvises dem Qvarteer in natura, hvorimod de ey maa fordre eller tage imod Qvarteerpenge. 7 Paa alle ved et Regiment sig befindende og tilstedeværende Rytter, Soldater og de med dem ligeværende, deres Koner skal deregnes frie Qvarteer, og skal en Rytter eller Soldat, som er gift, samt en Under Officeer eller Trompetter og derhen hørende, hvad enten han er gift eller ey, anslaaes for 2 Mand, for hvilke een Seng anskaffes, i øvrigt skal de gifte, saavidt giørlig, forlegges i de saa kaldte Boeder eller smaa Huuse, hvor saadanne findes, og maa ingen sugtige og mør ke Kieldere eller Lofter til Qvarteer anviises. 8) De indqvarterede Under=Officerer og Gemeene, skal nøyes med de Logementer dem af Værten anvises, naar de kuns ere tætte paa Tag og Fag, Vinduer og Dørre, og de Senge han kan anskaffe, som skal bestaae udi et Stand Sengested, med en Underdyne, Overdyne eller Sengedækken, samt en Hovedpude og maanedlig et par Blaargarns Lagen, saavelsom et Blaargarns Haandklæde, hver Maaned reent leveret; hvor Værten ellers ikke har Underdyne med Fiederfyld, maa bruges Underdyne med Halmfyld; saa skal og den Jndqvarterede, udi det Kammer ham anviises, af Værten leveres et Bord, en Bænk og en Træstoel. 9) De saavel Ober som Under=Officerer og Gemeene baade af Rylteriet og Infanteriet, in natura anviisende Qvarteerer, beregnes aarlig paa følgende Maade: 1) Obersten for sig, og til Monderings Kammer for det ham anbetroede Compagnie eller Escadron . 72 Rdlr. - s. 2) Oberst=Lieutenanten ligeledes = 60 . 3) Premier Major ligeledes = 50 . . 4) Escadrons= eller Compagnie-Chef ligeledes 5) Second Ritmester 6) Premier= og Second-Lieutenanter, samt Auditeur 7) Regiments Qvarteermester = 24 - 8) Regiments=Feldskiærer for sig, samt til Medicin og Barbeer=Stue 30 = = 9) Compagnie og Escadrons Feldskiærer, 7 - 58 s. 10) Bøsse=Smed for sig, og Leylighed til Værksted. 11) Escadrons=Sadelmager . 12) Vagtmestere, Corporaler, Paukere og Trompettere med Hest hver 11 - 39 s. 13) Commandeer=Sergeanter, Foureerer, og Corporaler hver 14) Regiments-Tambour og Hautboister hver 15) Gevaldiger med Stokker Knægt 11 16) Ryttere og Husarer med Hest hver 7 17) Constabler, Under-Constabler, Grenaderer, Mousqvetairer, Tambourer og Pibere hver De udi de 2de sidste Poster benævntes Koner hver = 3 - 77 s. 10) Hos de Borgere, som, formedelst deres Handel eller Nærings Brug, ikke kand have deres Sager under Laas og Lukke, bør indlegges saadanne stille og troe Folk, som Escadrons eller Compagnie-Cheffen kan være ansvarlig for. 11) Under=Officererne og de Gemeene skal nyde felles Jld og Lys med Værten og dermed lade sig nøye, med mindre han heller vil anvise dem en varm Stue og Leylighed tilligemed Jldebrændsel, at koge for sig selv, eller i det Sted godtgiøre dem i de 6 Sommer Maaneder fra 1ste April til sidste Septembr. hver Mand maanedlig 8 Skilling Danske og i de 6 Vinter Maaneder fra 1ste Octobr. til 1ste April hver maaned lig 16 Skilling Danske, desuden skal Rytteren, hvor han haver sin Hest i Qvarteeret hos sig, til at affoere samme og til at gaae i Seng ved, forskaffes maanedlig 1/4 Skaalpund Lys, samt derforuden leveres en liden Haand=Lygte. 12) Hvor det ellers er, at Værten har afdeelt et Kamme hos sig selv til sin Jndqvartering, og derudi dog ingen Skorsteen eller Jldsted findes, da skal Rytteren eller Soldaten, som oven er meldt, have Frihed at benytte sig af Værtens Varme og Jldsted, dog ikke til Tvæt eller Marqvetenterie for andre at holde, og saaledes, at Værten bliver selv Mester og Husbonde af sin Stue, og ham ikke skeer nogen Overlast eller Hindring i sin Haandtering. 13) Jfald saa er, at en Borger spiser Under-Officeer, Rytter eller Soldat for Betaling, da søge han sine tilgodehavende Penge hver Lehnings=Dag hos Compagnie eller Escadrøns Cheffen, hvilke han da uveigerlig bør indeholde og betale, dog at Borgeren ey crediterer meere end den halve Lehnings Beløb, og skal det aldeles være forbuden en UnderOfficeer, Rytter eller Soldat at holde Marqvetenterie for andre, thi sligt, saalenge de ligge i Qvarteer i Kiøbstederne, bør ansees som borgerlig Næring. 14) Enhver Garnison anvises for dens Syge, i Forhold med dens Styrke, et Huus eller Stue, forsynet med fornødne Senge, Lys og Jldebrand, alt efter den til Jndqvarteringens Vedligeholdelse paa ethvert Sted, i Følge den 16 Art., anordnede Commissions Beslutning, hvis Attest om de herpaa medgaaede Bekostninger, skal følge Byens til det Kongl. Rente=Kammer aarlig indsendende Regnskab, og skal til enhver Syge=Seng leveres en Underdyne og en Hovedpude meere end til de friskes. 15) De saavel for Ober=Officererne, som Under=Officerer, og Gemeene med videre ansatte Qvarteerer og hvad dertil hører, haver Magistraten eller Øvrigheden paa ethvert Sted, efter Stedernes Leylighed at forskaffe de Jndqvarterede, og sammes Bekostning paa alle Byens Jndvaanere, de alleene undtagne, som ved særdeles Privilegier og Friheder fra Jndqvartering udtrykkelig ere befriede, efter den i foregaaende 9 Art. fastsatte Bestemmelse, og ellers paa samme Maade at ligne, som hidindtil brugelig været haver, at de kunde alle bære Byrden med hinanden; og skal ingen være forbunden til imod sin Villie, at modtage fleere Under-Officerer, Gemeen eller dem, som ere lige med dem, end ham, efter Ligningen tilkommer, men dersom de, der tilfalde en eller anden, som ey har Leylighed til at modtage dem, ikke kunde skaffes Qvarteer for den her fastsatte Priis, da skal den, som de ellers skulle haft Qvarteer hos, enten selv forskaffe samme, eller betal det overskydende, som Qvarterret koster meere, uden at saadant kommer Byen til Last. 16) Naar Jntsvarteringen saaledes af den civile Øvrighed, er indrettet, skal, til dens ydermeere Reglering og Vedligeholdelse, paa ethvert Sted, anordnes en Jndqvarteerings Commission, som skal bestaae af Øvrigheden i Byen, en Oficeer, som af den commande ende Officeer udnævnes og 2de af Byens beste Borgere, og hvad de ikke kunde blive enige om imellem sig at afgiøre, skal af Stiftamtmanden og RegimentsCheffen occideres. 17) Hvor Rytter Hestene i de af Borgerne selv indrettede og vedligeholdende Stalde anviises Stalderum, der skal Rytteren leveres af sin Vært aarlig, naar Hesten opstaldes, paa hver Hest en Træ Spand, en Træ-Skovl, og 2de Stald=Koste, og til hver Escadron forskaffer Byen hver 4de Aar en nye Hakkelse=Kiste, og hver 3die Aar en nye Skiære Kniv, om behøves; og naar Værten aarlig til samme Tiid foreviiser sin indqvarterede Rytter i Officerens Overværelse, sin Stald at være i forsvarlig Stand indrettet med Spiltov, Hek og Krybbe, skal Rytteren paa mueligste Maade derhen see, at den ikke vorder beskadiget, skulle det imidlertid Rytteren kunde overbeviises, noget at have spoleret, forholdes dermed, efter den 21 Art., men hvad Skade en uregierlig eller vild Hest, enten ved Striglen, eller i andre Tilfælde, desligeste en Krybbebider maatte foraarsage, sligt bliver ikke Rytteren til noget Ansvar at henregne. 18) Men naar Hestene anvises Stalderum i de opbygte eller herefter opbyggende Rytter=Stalde, da gives og forskafses af Byen Stald Reqvisita for et Aar saaledes, nemlig, er Stald=Lygte at hænge i Stalden med dertil fornøden Linie, samt 20 Potter Tran og 3/4 Pund Bomuldsgarn til Vegen Lampen derforuden og saa mange Hiulbører, Træ=Skovle og Træ Spande, som Jndqvarterings Commissionen, efter Hestenes Antal, maatte finde fornøden, med hvis Bekostninger forholdes, som om Sygestuerne sagt er. 19) Udi de Kiøbstæder, hvor ikke endnu nogen a parte Rytter-Stald er opbygt, eller hvor Loftrummet over disse Stalde ey er tilstrækkelig til at forvare det fornødne Heste For der, forskaffes af Byen beqvem Lofterum eller anden god Leylighed til Fouragens Bevaring. 20) Plads, hvor Mandskabet kan samles for at exercere anvises og regieres af Jndqvarterings Commissionen, og skal saavel Rust som Brød Vogne, om Pladsen det tillader, bringes under Skuur i Compagniets eller Escadronens District, strict, men om det ikke kan skee, maa de, efter Stædets Lev lighed, paa et samlet Sted, sættes under Skuur i tæt og med Lags og Lukke forsynet Bevaring. 21) Jngen Militair maa egenraadig affordre eller paabyrde Borgerne og Jndvaanerne det aller mindste videre end hvis de, efter Reglement, ere pligtige, og skal de med ald muelig Agtsomhed og Varsomhed omgaaes med de dem til Brug leverede Sager, skulle noget deraf af dem fordærves, eller ved deres Skiødesløshed komme til Skade, da skal Skaden af kyndige Handværksolk, udi den commanderende, eller en anden af ham dertil udnævnende Officeers Overværelse, taxeres, Sagen strax afgiøres, og Skaden, uden Ophold, at den Skyldige erstattes, eller af den ham tilkommende Gage aftrækkes. 22) De Jndqvarterede skal hver Aften Klokken 8te, eller til den ved Retraiten fastsatte Tiid, være udi deres Qvarteer, hvis det ikke skeer, skal Værten, saasnart han bliver det var, give det den næst-Officeer tilkiende hvem det er, enten det er hans Compagnie eller ikke, og skal den Officeer, som det bliver tilkiendegivet, strax advare vedkommende Officeer derom, hvorfore og hver Nat af Vagten skal patroulleres, paa det at alle Uleyligheder og Uorden kan forekommes. 23) Skeer Værten nogen Fortræd eller Overlast af hans Jndqvarterede, skal han først klage det for hans Compagnie eller Escadrons Officeer, bliver det da ikke strax remederet, da skal han give det an for Øvrigheden i Byen, som derom henvender sig til den commanderende Officeer, og om det end da ey bliver remederet eller straffet, anmelder han det for Stiftamtmanden, som videre indberetter det, paa det at Sagen af vedkommende Departement, kan blive afgjort. 24) Byen anskaffer til en Corps de Garde, hvor samme behøves, i de 6 Vinter=Maaneder, saa meget Torv eller Ved efter Byens Omstændigheder, samt saa mange Lys, som Jndqvarterings-Commissionen fastsetter, hvorimod det Stykke Brænde eller de Stykker Torv, som, efter det, der hidindtil har været Skik, tages i Porten af hver Læs Brænde eller Torv, som føres til Byen, skal tilhøre Byen og oppebæres for sammes Regning, uden at de Militaires, som i Byen, ere indqvarterede, sig dermed i nogen Maade maa befatte. 25) De til Sygehuusene, Fourage=Lofterne, Vagthuuse, ne, Stald Reqvisita, samt Vogn Remisserne til Brød Vogne og Feldt Eqvipage medgaaende Bekostninger skal den i hver Bye etablerede Jndqvarteerings Commission bestemme og fast sette, hvorvidt og hvor meget deraf, efter Byens Omstændigheder, nødvendig behøves, hvorefter Magistraten og de eligerede Mænd skal see at anskaffe samme for den mindst muelige Priis, dog skal de Accordter, som de derom maatte slutte med Vedkommende, ikke være af nogen Gyldighed, eller forbinde, førend de af Stiftamtmanden ere overveyede og approberede. 26) Da Hs Mst allernaadigst har ladet forfatte en, efter Tronppernes nu værende Styrke og Fordeeling, indrettet General Ligning over hvad enhver Kiøbstæd haver at svare eller nyde i Jndqvartering og den saa kaldte Indqvarterings=Hielpe=Skat, hvorved Kiøbstædernes nu værende Tilstand, saa viit mueligt, er taget i Betragtning; saa vil Hs Mst, at samme generale Ligning lade tilstille enhver Stiftamtmand Extract, for saaviit den angaaer de i hans anbetroede Stift vær rende Kiøbstæder, da Stiftamtmanden videre besørger saadant bekiendtgjort for Øvrigheden og andre Vedkommende i hver Kiøbstæd; Og vil Hs Mst i øvrigt, at den heele, ved denne Forordning fastsatte Indretning, skal, fra førstkommende Michels Dag tage sin Begyndelse, ligesom He Mst og hermed vil have ophævet alle foregaaende, om Jndqvarteringen i Kiøbstæderne, (Kiøbenhavn undtagen) udgangne Anordninger.