Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Alt overleveredes som i Fundatserne anførtes til de Huusarmes Forstandere, eller Oldermanden for Forstanderne. Kongen selv sammenskjød med de første Mænd af den danske Adelen Peder Oxe, Rosenkrantz, Niels Kaas m. fl. 18 i Tallet, en Capital af 10,000 gamle uforfalskede Dalere til de Fattige Huus armes Gavn og Nytte, da Hans Majestæt, hedder det, var kommen i Forfaring, hvorledes der i Kjøbenhavn skulde findes mange Huusarme Mennesker, der lide stor Brøst og Nød, o. s. v. T. *) Saaledes har i vore Tider ifølge kongl. Resol. af 1 Aug. 1821 det kongl. Frederiks Hospital to skonomiske Direktører. Derom see Coll. Tid. 1821 No. 42 S. 591, hvor den Jnstruktion, de have at handle efter, kan læses. **) Jfr. Hoffmann I. c. p. 180 Tom. X. En besynderlig Dotation findes ogsaa blandt foromtalte Raadstuedocumenter P. 103 No. 5, nemlig Niels Langes Papiirsbrev af 1562 paa en Jldpande, som skulde holdes varm i vor Frue-Kirke, til de fattige Folks Nytte og Varme. - 1563 blev denne Fundation fornyet af Dr. Hans Alvortsen. At Nøden har været stor, sees af en Forordning, der udstædtes af Aaret 1563 den 11 Juli, hvori der bestemmes hvilke Fattige maae gaae om at betie. Disse fornævnte 10,000 Rd. skulde være en Hovedstol paa Rente, af hvert 100, 6 gode uforfalskede Dalere. – Jfølge dette Gavebrev, dateret 1574 og underskrevet af Kongen og fornævnte Adelsmænd, skal Borgemester og Raadmænd, samt Sognepræsterne og den første Theologus træde sammen, og forordinere og tilskikke 2de Huusarmes Forstandere udi hvert Sogn, der fromme, gudfrygtige og formuendes ere, *) hvilke Forstandere der skulle efter Superintendentens og den første Theologi og den ældste Borgemesters Raad sammenkjøbe udi Tide, naar bedst Kjøb er, Hvede, Kul, Meel, og andet, hvis dennem synes at være de Fattige Huus=Arme mest nytteligt og gavnligt, og det indlægge udi hvis Huus og Sted dertil bliver forordineret, saa de dem efterhaanden og som Nøden sig begiver, kunne igjen uddeele til de Fattige HuusArme, Studentere, Peblinge, Bøsseskjøttere, Baadsmænd eller deres Hustruer, som have deres Befoldning af os, og ikke heller de andre, unge, føre og stærke, saa de kunne arbeide for deres Føde, men allene de som ere vedtørftige HuusArme og have ført et ærligt Levnet, saa de have et godt Rygte af Naboer og Gienboer dennem kjender, og siden komme til Fattigdom, Alderdom, Sygdom og Skrøbelighed, at de for saadanne Aarsagers Skyld ikke kunne fødde dennem eller deres Børn af deres Arbeide, hvilke HuusArme Sogne-Præsterne her i Byen, med de tvende Huus=Armes Forstandere, skulle hver udi sit Sogn aarligen optegne paa klare Register. Og efterdi vi, hedder det fremdeles, af christelig Betænkende slig Almisse have lagt til fornævnte Huus=Arme, da skulle Borgmester og Raadmænd her udi Byen have grandgivelig Op seende med, og gjøre den alvorlige Forordning, at hvis Betler, som fra adskillige Steder hid komme og omløbe paa Gaderne, hver Mand at besvære, og dog ikke findes at være slig Almisse værd, afskaffes og henvises til de Sogner, de *) Hos Bastholm 1. c. p. 110 gjøres og opmærksom paa Vigtigheden af ved Fattigforstanderes Valg at see paa deres Formues Tilstand. have hjemme, efter vore Breves Lydelse. Vi have her et nyt Skridt til en Organisation af Fattigvæsenet i Hovedstaden. 1570 benaadede denne Konge Vartou Hespital, som ogsaa benævntes Almindelige Holcital *), med Adeligt Privilegium paa Gods : Jord. 1576 udstædte Frederik den 2den et Bin af 28 Febr. om at afskaffe Tryglerie, og und 13 August et andet om Løsgiengeres og Bernhytters Afskaffelse. See Fortegnelsen over Raadstuedocumenter p. 13 No. 66 og 68. 1577 gav samme Konge igjen 1000 Rbd. til Skolebørns Underholdning at sætte paa Rente.