JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Udenlandske Efterretninger. J Hamburget Børsenhalle af 5te de læses, at den kongl. danske Gesandt i Madrid den 20de f. M. har overrakt Regentinden af Spanien en Taksigelsesskrivelse fra Dronningen af Danmark for Forlehnelsen af Marie=Louise Ordenen. Vognmandstaxten for Januar, Februar og Marts Maaneder 1835 fastsættes for Sjællands, samt Lollands og Falsters Stifter til 5 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miil for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste, og til 4 Mk. 4 Sk. Sølv pr. Miil for en mindre Vogn med 2 Heste eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand; hvorimod Samme for Fyen og Jylland bliver uforandret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
J "Sandhedsfaklen" spørges om de af det danske Folk valgte Repræsentantet have samme Rettighed, som den, der er tilstaaet de norske Storthingsmænd, er at kunne drages til Ansvar for Udtryk, de under, eller udenfor (?) Forhandlingerne maatte lade falde; ligesom de heller ikke kunne hæftes for Gjæld, men kun for criminelle Forbrydelse? – Bedst var det, ikke at behøve saadanne Forrettigheder. (Jvers. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
I Ugen fra 3die til 10de d. ere i Kbhvn. 47 flere døde end fødte; 12 døde af Meslinger. Nys døde i Valdboe Patticulier Neergaard (der under Krigen borde paa Samso, en Mand af original Tænkemaade og stor Formue. Han var aldrig gift. Naar han følte Anstod af Sygdom, pleiede han at skrive et Testamente, naar han kom sig, pleiede han igjen at tilintetgjøre det. Han fik dennegang et apoplectisk Tilfælde, og døde - uden at efterlade sig nogen sidste Villie. Hans Midler anflaaes til en Tønde Guld. (Aar. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Den før omtalte Geistlige, der skulde være anklaget for Qvaksalverie, er Hr. Districtsprovst Ridder R. Bentzen, der er anklaget af Hr. Districtschirurg Alchlund i Ringsted. Vedkommende hole Collegium skal imidlertid ikke have fundet Grund til at agte paa Districtslægens Klage. Desvætte hører man igjen tale om misligt Forhold af nogle dal. Embedsmænd. Suspensioner skulle have fundet Sted. Ogsaa en fornem Skolemand har indviklet sig i betydelige Forlegenheder. (Aab. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Det forløbne Aars Slutning feiredes i Segeberg, paa en original Maade. Man samledes paa et Gjestgiversted, drog Kl. 12 med Musik og Fakler ud til "Kalkberg", hvor for lov hundrede Aar siden paa Keiset Lothaes befaling Borgen "Siegeburg" blev anlagt som et Værn imod Vender, af Nordalbingerne! Efter at have afsjunget en i den Anledning forfattet Sang og drukket passende Toaster, vendte Toget tilbage til Byen og ombyttede den høitidelige Stemning med en muntrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Flensborg, den 31te Decbr. Anden Juledags Aften var der udbrudt en stærk Jldebrand heri Byen, hos en Brændeviinsbrænder, som just var fraværende. lykkeligviis blev den slukket inden den fik angrebet Nabohusene. Under Jldebranden havde en Gavtyv sneget sig ind i Huuseierens Dagligstue, opbrudt hans Chatol og bortstiaalet deraf en betydelig Pengesum, hvoraf han dog havde tabt endeel paa Gaden, men er endnu ikke bleven opdaget. Der var just Komedie samme Aften, og Theattet propfyldt af Mennesker. Man tænke sig hvilken Forvirring, da en Udesindigmidt under Spillet skreg de forfærdelige Ord: "Jldløs!" ind af Døren. Man troede, at Jlden var udbrudt i selve Skuespilhuset, og alle Mennesker, baade Skuespillere og Tilskuere, stormede til Udgangene, saa det var en Guds Lykke, at der ingen større Uheld skeete end nogle Besvimmelser og Contusioner. - Paa adskillige Steder i det Holsteenske er der udbrudt Mæslinger; i Landsbyen Dohnstorff blev paa een Dag angrebet deraf ikke mindre end 29 Børn; men de skulle ikke være ondartede. (Aar. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
I Haderslev havde Selvmorderne i afvigte Kirkeaar taget faaledes Overhaand, at Men næsten har havt et Selvmord for hver Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Under "Forlangt Jndrykkelse" læses i Hempels Avis: "Bemærkninger over den indbyrdes Underviisning ved Stiftsprovst Frost i Ribe har Jndsenderen læst med særdeles Jnteresse. Hans Forslag til denne Methodes eller rettere Skoleindretnings hensigtsmæssige Forandring er intet Hjernespind, grebet i Luften, ingen mekanisk Efteraben af Andres Systemmer, ingen stortalende Snak om Effekt; men det vidner klart om den indsigtsfulde, saakyndige, erfarne Skolemand og frimodige Skoleven, hvem det ret ligger paa Hjerte, at gavne Landets Ungdom og befrie de stakkels Skolelærere for et trykkende Aag. Hans Forslag sigtet til at simplificere den altfor konstige Maskine, gjøre hele Appataier til denne Skoleindretning pædagogisk rigtigere, altsaa brugbarete, og fremfor Alt til at befrie de enkelte Communet, følgelig hele Landet for trykkende Udgivtet, saavelsom at spare Lærrete og Disciple den kostbare, uigjenkaldelige Tid. Ønskeligt var det, om lignende Stemmet af erfarne Skolemænd i ethvert Stift lode sig høre i en for Landet saa almeen vigtig Sag, især nu, da det et Tale om Forandring med Apparat og Bestemmelser; tor da kunde man vel med Føie vente et tilfredsstillende Resultat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
J Warde Kjøbstad er for nærværende Tid Udsigt, for en duelig Optelæge til at kunne ernære sig, da en saadan mangler ikke allene i Byen, men i hele Omegnen i en stor Udstrækning. - Ligeledes synes en god Hvedebrødsbager med Fordeel at kunne nedsætte sig der, da den ene af Byens tvende Hvedebrødsbagere i Slutningen af forrige Aar er død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Ved Tallotteriets 1410 Trækning i Kbhvn. udkom: No. 81. 41. 51. 87. 80.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Ribe. 2den Sønd. c. H. 3st prædiker i Domkirten, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Postor de Thurph. Bestavet paa Domkirkens Kirkegaard den 12te Jan: Politibetjent Johansens Enke, Sarine, 60 Aar al. - Den 16de paa Malte Kirkegaard: Student Rudolph. Frands Theodor Schrum, 19 Aar gl. In funere. lectissimi jurenis. R. F. T. Sonnuul 1, discipuli quendam carissimiHospes, siste pedom, Ludere eredulos Spes erndelis amat; Tu sapias, velim! Audi, que juveni pollicita et probo. Cespes quem tegit hie novus. Astro macte tol Divitiis vales. Polles ingenio, palmaque Te receus. Lyced reducem matris ad oscula, Paris auget honoribus. Fortun in gremio munisicæ sedes: Auro spante patent limina Glorie; Alis præpetibus summa petus, liget, Huro vi Jabricaveris. O spes dulce laquens! hævne sides tua, Tabescit moriens, vivere qui cupit, Lucubrare studet: mor oleum deest, Non venale pecuniis. Erspirans trepidat flammula lampadeFacrata Themidi, erolat ad Deam. Hospes, si pius est jam Tihi silius, Orbæ Tu lacrimas dabis! Musis nam patrie flebilis occidit. Caris non minus - hen. - jure sodalibus, Nulli slebilier, quam cui silius Nunc lugetur amabilis. Thorup. Avlösk S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Onsdagen den 28de Jan. höitideligholdes: H. M. Kongens Födselsdag med et Bal og Aftenspisning hos undertegnede, hvori Byens og Omegnens Honoratiores indbydes at deeltage. Joh. Fölsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Ved Proclama af Dags Dato som vil vorde læst ved den kongelige Lands Overret i Viborg og ved denne Jurisdiction, ere alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Morten Westrup af Herningsholm og forhen afdøde Hustrue Ane Nørskou indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herred, den 12te Januar 1835. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
J Anledning af at Christiane Schrødet af Nordbye Hogn paa Fanøe attraaer Bevilling til Ægteskabets aldeles Ophørelse med hendes fra Bord og Seng, teparerede Mand Niels Hansen Seilmager, indkaldes denne, hvis Opholdsted ikke vides, herved med 6 Ugers Varsel at melde sig for Undertegnede, for at den lovbefalede Mægling for hans Vedkommende kan foranstaltes foretaget. Saafremt han ikle møder, maa han vente at den ovennævnte Bevilling bliver meddeelt. Ribe Stiftamthuus, den 8de Januar 1833. Sponneck. Overeensstemmende med Forordningen af 15de Mai 1834, § 44, bliver herved bekjendtgjort, at ifølge de afholdte Valgforhandlinger, er Gaardmand Ole Christian Christensen Kirk til Ebbensgaard i Uliborg, Sogn valgt til Deputeret, og Hr. Christian von Brockdorff til Aarmølle i Gudum Sogn til Suppleant for det 19de Valadistrict for de mindre Landeiendomsbesiddere i Jylland, samt at begge have modtaget Valget. Lemvig, den 2den Januar 1833. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-16
Valgdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. R. T. Clsts AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 6. Tirsdagen den 21de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Udenlandske Efterretninger. De nordamerikanske Fristater. Den Tale, hvormed Præsidenten Jackson d. 1ste December f. A. aabnede Kongressen, er nu bleven bekjendt, og hvad forhen er bleven berørt om de alvorlige og stærke Yttringer, som der skulde forekomme imod Frankerig, er nu stadfæstet. Som bekjendt, blev den franske Regjerings Andragende paa at bevilge 25 Mill., der ifølge Tractaten af 4de Juli 1831 skulde udbetales til Fristaterne, som Skadeserstatning, forkastet af det forrige Deputeertkammer. Angaaende denne Sag berettede Præsidenten først, at Frankerigs Konge havde ved sin Gesandt i Nordamerika paataget sig den Forpligtelse, at indkalde de franske Kamre umiddelbart efter de nye Valg, saa hurtig som Chartet tillod, dernæst ufortøvet igjen at forelægge Kamrene det forkastede, Forslag, anvende alle forfatningsmæssige Midler, forat sætte dets Antagelse igjennem, og meddele Resultatet saa tidlig, at det kunde kundgjøres ved Kongressens Gjenaabning. Præsidenten dolerede dernæst over, at den franske Regjering ingenlunde havde opfyldt den paatagne Forpligtelse. Vel havde den indfaldt Kamrene til d. 31te Juli d. A.; men, uden at gjøre det ringeste Forsøg paa at bringe den med Fristaterne afsluttede Tractat til Udførelse, havde den, uagtet alle den nordamerikanske Gesandts Jndvendinger derimod, atter udsat Kamrenes Møder saalænge, at det næppe vilde være muligt, at Efterretningen om Sagens Udfald kunde indløbe under den nærværende Kongres Session. Præsidenten fandt, at dette Forhold berettigede til Tvivl om, at det var den franske Regierings alvorlige Hensigt, at fuldbyrde den eengang sluttede og ratificerede Tractat, og han holdt det desaarsag for tilraadeligt at gribe til saadanne Forholdsregler, som Omstændighederne udkrævede. Efter dernæst at have prøvet adskillige Forholdsregler, men fundet dem utilraadelige, vedblev Præsidenten saaledes: "Min Overbeviisning er, at vi maae paastaae den afsluttede Tractats ufortøvede Fuldbyrdelse, og at vi, i Tilfælde af Vægring eller ny Opsættelse, maae selv forhjælpe os til vor Ret. Vi tør ikke taale, at Frankerig, efter at have taget sig 25 Aars Tid til at anerkjende vor Fordring, nu atter maaskee vil bruge 25 Aar til at underhandle om dens Betaling. Folkeretten tilbyder os her en Udvei. Det er et anerkjendt folkeretligt Princip, at naar en Nation har en retmæssig Fordring paa en anden, og denne forsømmet eller reentud nægter at betale, da den fornærmede Nation gjør sig betalt, ved at lægge Beslag paa den fornærmende Nations Borgeres Eiendomme, indtil Summens Beløb, uden at dette kan give retmæssigt Paaskud til en Krigserklæring. Dette Middel er oftere bragt i Anvendelse, for kort Tid siden af Frankerig selv imod Portugal, og det endda under langt tvivlsommere Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Kongressen maa bestemme Tiden til at gribe enten til denne eller til en anden Forholdsregel, som den mulig maatte finde antageligere; men dersom de franske Kamre ikke i næste Session bevilge den Sum, som udfordres til at opfylde Tractaten: saa tør man med Sikkerhed slutte, at den franske Regjering ganske har opgivet at efterkomme høitidelig indgangne Forpligtelser og betale anerkjendt Gjæld, og i dette Tilfælde vil enhver Dags længere Tøven kaste en Skygge paa vor Nationalære. Jeg andrager derfor paa, at en Lov skal antages, som berettiger til Repressallier, mod fransk Eiendom, i det Tilfælde, at de fran ste Kamre ikke i den forestaaende (nuværende, Session antage en Lov, hvorved Gjældens Afbetaling bliver udvirket. Præsidenten var afden Mening, at den franske Regjering ikke kunde ansee denne Forholdsregel, som en Trusel, men kun som et Beviis paa de forenede Staters ubøielige Beslutning, at opretholde deres Ret. Skulde derimod den franske Regiering ikke blot vedblive sin Vægring, men endog af disse retfærdige Repressallier tage Anledning til Fjendtligheder mod de forenede Stater, da vilde den derved udsætte sig for alle civileserede Nationers Dadel og for Himlens retfærdige Straf. Vistnok fandt han en Collission med Frankerig sørgelig, saa meget mere, som dette Land, med Hensyn til frisindede Jnstitutioner, stod i Spidsen for hele Europa, men naar Spørgsmaalet var om Ære og Ret, maatte, efter hans Mening, alle Regjeringer i Nationens Øine være lige, og, i Tilfælde af et fiendtligt Sammenstød, maatte Ansvaret for alle Følgerne falde tilbage paa Frankerig. - Nordamerikas Forhold til andre europæiske Magter skildrede Præsidenten som fuldkomment tilfredsstillende, navnlig anførte han de Tractatet, som vare sluttede med Spanien og Neapel om nordamerikanske Borgeres Skadesløsholdelse for de under Krigen lidte Tab. Ogsaa Grændlestridighederne med Storbrittannien haabede han snart at see endte, da begge Parter var tilbøielige til Eftergivenhed. En med Belgien sluttet Handelstractat havde den belgiske Regjering vel vægret sig ved at ratificere; men den havde til samme Tid andraget paa igjen at optage Underhandlingerne. Hvad de andre Anliggender angik, berømte Præsidenten først Finantsernes dlomstrende Tilstand, som ogsaa for Aaret 1834 lod forvente et betydeligt Overskud af Jndtægter. Den store Pengekrisis, som i forrige Aar hjemsøgte de forenede Stater, tilskrev han Bankens Machinationer, men paastod, at disse tilsidst vare faldne ud til dens egen Skade. Krigsvæsenet, saavel tillands som tilsøes, befandt sig, efter hans Skildring, i den bedste Orden, hvorimod Justitsvæsenet trængte til mange Forbedringer. Til Slutning gientog han et tidligere gjort Forslag om Forandring i Maaden, hvorpaa Præsident og Vicepræsident valgtes, og endelig erklærede han sig for en Ven af Reformer i alle Administrationens Grene. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Frankerig. Alle Pariser-Journalerne indeholde Udtog af Præsident Jacksons Tale, som de næsten alle ledsage med bittert dadlende bemærkninger. Temps udbreder sig over det Theema, at en efter Navnet frisindet Republik paa hiin Side af Atlanterhavet, har udfordret det frisindede og retfærdige Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Handelstidenden drager tilfeldts mod det Barbari, at de forenede Stater formedelst deres formeentlige Fordringer til den franske Stat skulde forgribe sig paa enkelte Franskmænds Eiendomme. Allerede under de hidtilværende Omstændigheder - mener den - vilde det have holdt haardt at bevæge Deputeertkammeret til at antage det eengang forkastede Lovforslag; men nu maa dets Antagelse ansees for en Umulighed. Journal des Debats teer sig ogsaa meget fornærmet, skjønt den dog ikke vil have forglemt, at Regjeringen bør prøve enhver, selv den fortrædeligste Sag uden Lidenskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Hvad Regjeringen under disse Omstændigheder vil gjøre, veed den ikke, men er dog vis paa, at dens Bestræbelser ville gaae ud paa at hævde Nationalæten paa en Maade, som lader sig forene med Troskab i at opfylde overtagne Forpligtelser. Naturligviis imodeseer man med spændt Forventning, hvorledes Regjeringen vil gebærde sig under disse mislige Forhold, som øiensynlig ere fremkaldte ved en fra Begyndelsen af forkeert Adfærd. Regjeringen har nemlig paa den ene Side ubetinget Ret til at slutte Tractater med Udlandet, uden den lovgivende Magts Jndblanding; men denne Ret betyder Intet, dersom Tractaterne udkræve Pengebevillinger, da disse ere afhængige af Kamrenes Samtykke. Af dette Samtykke skulde Regjeringen have gjort hiin Tractats Ratification afhængig: da vilde der ingen Anledning have været til den nordamerikanske Præsidents Uvillie, medens han nu med Grund besværer sig over Jkke=Opfyldelsen af en Tractat, som ubetinget er afsluttet. Dette synes ikke blot Regjeringens Organer, men ogsaa andre Blade at glemme, naar de overvælde Jackson med bittre Bebreidelser. Alene National er retfærdig nok til at tage Hensyn dertil, hvorhos den tillige finder det upassende, at tage saaledes afsted over den republikanske Præsidents stærke Sprog, da man dog med Taalmodighed har fundet sig i saa mange, langt meere fornærmelige Yttringer af absolutistiske Magter. - Moniteuren mælder nu officielt, at Fyrst Talleyrands Afsked er antagen, og at General Sebastiani i hans Sted er udnævnt til Gesandt i London. Den meddeler tillige de Skrivelser, som i denne Anledning ere vexlede mellem Talleyrand og Rigny, og som ere affattede ganske i sædvanlig Form. Uagtet den officielle Kundgjørelse tvivler man endnu om, at Sebastiani virkelig vil afgaae til London. - Breve fra Paris af 11te d. M. fortælle; at Natten i Forveien havde Politiet anstillet Huussøgning hos ikke færre end 400 Personer. Der taledes meget om forestaaende Forandringer i Ministeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Storbrittannien og Jrland. Den engelske Post af 13de d. M. har bragt Efterretninger, hvoraf man seer, at Valgene fortsættes i samme Aand, som de vare begyndte med. Resultatet af de hidtil bekjendte Valg var: 236 Reformenner, 136 Toryer. Altsaa var der allerede en Overvægt af Hundrede imod Ministeriet, og dog manglede endnu de irlandske og den største Deel af de skotske Valg, paa hvilke Reformpartiet just byggede sine største Forventninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Den pyrenæiske Halvs. Journal de Paris meddeler følgende telegraphiske Depesche fra Bayonne: General Caratrala har indsendt officiel Jndberetning om en Seier, som han den 2den Januat har tilfægtet sig ved Ormaisteguy over 8 Jnsurgent Batailloner." Jøvrigt haves slet intet Nyt fra Krigsskuepladsen; de sidst omtalte carlistiske Seiers rygtet have ligesaalidt stadfæstet sig, som de noget tidliere Efterretninger af modsat Jndhold. Det hedder, at den portugisiske Regjering har stiller 5000 Md. til den spanske Regjerings Disposition, og at disse skulle i Forening med de spanske Tropper agere mod Jnsurgenterne. - Rygtet gaaer, at der i München, underhandles om Don Pedros, efterladte Gemalindes Formæling med den franske Kronprinds. - Efter et andet, formodentlig falsk Rygte er Don Miguel anholdt paa et spansk Skib, som anløb de hveriske Øer, og fængslet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Tyrkiske Anliggender. Hvad der har været sagt om Mehemed Alis fredelige Stemning, stadfæster sig. Han har for alle de store Magters diplomatiske Agenter erklæret, at han vil opgive alle sine Uafhængighedsplaner, tespectere Sultanens Overherredømme, samvittighedsfuldt betale sin Tribut, rømme alle de Provindser og Stæder, som ikke ere ham indrømmede i Tractaten til Konjah, og kalde sin Søn, tilbage fra Syrien. Den engelske Generalconsul i Alexandria, som har anmældt Lord Ponsonby Ovenstaaende, tilskriver især den engelske Flaades truende Holdning denne Forandring i Mehemmed Alis Tænkemaade; men en ligesaa stærk Bevæggrund har vist no Pesten været, som ikke blot rasede i Alexandtien, men ogsaa havde udbredt sig paa den ægyptiske Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Man har iøvrigt megen Tvivl om Mehemets Oprigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Indenlandske Efterretninger. Jfølge en Meddelelse fra Kjøbenhavn i "Kieler, Correspondensblatt", bestaaer den allerede i et Par fremmede Blade omtalte Commission til Forslag om en ny Presselov af Præsidenterne for det Danske og det Slesvig, Holsteen. Lauenborgske Cancellie, tilligemed de tvende Overprocureurer for Danmark og Hertugdømmerne. Det skal derefter være dem overdraget, at afgive Betænkning over en saadan Lov. "Udkastet til samme", hedder det videre, maa imidlertid dernæst, inden det sanctioneres, ifølge 5 4 i Forordn. 28de Mai 1831, forelægges Stændersforsamlingerne til Raadslagning, og der vil saaledes vel endnu hengaae en rum Tid inden en virkelig ny Presselov kom(Kbhup.) mer i Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
J den af Generalfiskalen imod Hr. Professor David anlagte Sag begjærte Tiltaltes Sagfører for Hof og Stadsretten, Hr. Procurator Haagen, i Mandags endnu otte Dages Anstand til Mandagen den 19de dennes, til Fremlæggelse af sit Defensions-Jndlæg, hvilken Anstand af Retten blev ham bevilget. (Khp.,De Gienstande, som ifølge Forordningen af 28de Mai 1831 og efter den almindelige Mening vil komme under Forhandling ved Stændernes Forsamling, ere saa mange, af et saa vidtomgribende Omfang, af en saa heterogen Beskaffenhed, at vistnok ikkun saare Faa af dem, paa hvem Valgene ere faldne, uden noget foregaaende Studium og grundig Forberedelse ville kunne danne sig nogen sikker, fast Anskuelse af dem alle. Det er derfor et Ønske, som Mange vist ville istemme, at det snarest muligt, endnu for Stænderne. samles, offentligen maa vorde kundgjort: "hvilke Propositioner, ved Stændernes første Samling, fortrinligen kunne ventes at komme under Overveielse og For(af Kbhvnp., handling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Foranlediget ved, at fem Told- og KonsumtionsUnderbetjente i Odense uventet ere afskedigede fra denne deres Tjeneste, har en Jndsender, - som iøvrigt erklærer, at han aldeles ikke kjender, hvad de Afskedigede have forbrudt, eller hvori deres Strafskyldighed bestaaer, saa at det ingenlunde kan være hans Mening, at ville fremføre et Ord til deres Forsvar, i "Kjøbenhavnsposten" udtalt sin Overbeviisning om, hvortetfærdigt og billigt Krav enhver Statstjener, naar han, ifølge indløben Klage og i Medhold af nogle anførte 85 i Lovgivningen, af Kollegiet indstilles til Afskedigelse, har paa, forinden at blive hørt, for at han i sin Erklæringen kan, i Henseende til den paaklagede Brøde og det derfor tilveiebragte indicielle Beviis, indskyde sig under Kongens strænge Retfærdighed, eller i Henseende til en af ham selv erkjendt Brøde, bonfalde hans Mildhed og Naade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Hamb. Corresp. formoder, at dersom Censur skulde ved den nye Trykkeforordning blive indført, ville Tidskrivterne: Maanedsskrift for Litteratur, dansk Litter. Tidende; dansk Uneskrivt, og Fædrelandet gaae ind. I. C. Pabst, en meget søgt Homoopath i Khvn. er for tredie Gang begaaet Kvaksalveri, bleven dømt af Høiesteret til 1 Aars Forbedringshuusstraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
J Tønningen blev der nylig, paa Rettens Vegne, opbuden til Salg 9 Huse, af disse bleve 5 solgte, tilsammen for den Summa 934 Mk. C., deraf det ene allene for 800 Mk., for 4 Huse betaltes 134 Mk., og for de øvrige blev der ikke buden en Skilling. Desuden blev en ode Plads, paa hvilken der imidlertid endnu for faa Aar siden stod en stor Bygning, men som formedelst ubetalte Skatter blev sat til Auction og ikke solgt, og derfor nedreven tilligemed andre Bygninger, solgt for 2 Mk. Disse Salg fandt Sted som følge af de for 1832 resterende Afgivter; begge de følgende Aar torde vel med det første fremkalde et lignende Resultat. J saa Fald, da beregner man, at endnu henved 70 Huse forfalde til Salg ved offentlig Auction, altsaa 100 Huse tilsammen; den Fjerde Deel af Sta Fra Politiekammeret i Aalborg gjøres denne Byes Jndvaanere opmærksomme paa, at det egentlige Signal for Politie Patrouiller og Vægtere, nemlig: at fløite i den saakaldte Vægterpibe, herefter jevnlig kan ventes brugt paa Gaderne om Aftenen, uden at det videre bør forurolige Uvedkommende, naar ikke Brandraab paafølger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
Viborg. Efterat vi den 10de Januar havde havt stærke Kastevinde i Forbindelse med Hagelbyger, lonede og tordnede det om Aftenen. D. 11te Januar faldt den første Snee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-21
J Westervig Sogn indtraf for nylig det Uheld, at en Dreng paa 9 Aar, der var allene i Laden beskieftiget med at slynge, fik af Vanvare Hovedet ind imellem Rebet, blev hængende og fandtes død. (Th. A)