JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-07-02
Efter høi Ordre tilkiendegives herved, at Tisdagen den 6. Jul. Enæstkommende bliver paa Schagens Byeting Formiddag Kl. 10 foretaget Licitation over en ved Schagens Fyhr-Taarn, i denne Sommer for en Opsynsmand eller Forvalter der opførende Bygning, som efter gjorte Overslag skal bestaae udi et af Muur og Bindingsværk med Teigl behængt og 2de Skorsterne, opførende 10 Fag Rollingshuus; Thi ville de, som maatte have Lyst at entrere udi denne Bygnings Jstandsættelse, behagentlig til det berammede Licitations Sted og Tiden indfinde dem da de paa Licitations Stedet skal blive underrettet om, hvorle, des den opførende Bygning, efter Overslagets Formæld af Materialier og Indretning bør være beskaffen. Schagen den 26. Junii 1779. H. Ferslev.
Jyske Efterretninger, 1779-07-02
Fra Sæbyegaard og Steensheede Godser, beliggende i Borg d) lum Herred, Wolstrup Sogn udi Vensyssel, ere ulovligen undvigte af deres Tieneste, Natten imellem den 27 og 28. Jun. sidst, som herved 3de Sinde efterlyses, tvende unge Drenge og Brødre, navnlig Christen Pedersen 21 Aar, og Ole Pedersen, 19 Aar gamle, hvoraf den første er glat, og liden af Ansigt, klein, ungefær 63 Tomme, har et sortebruunt langt Haar og Øienbryne, var iført ved Undvigelsen en hvidegraae Vadmels Kiortel, en blaae Vest, en Skind Trøie, en blaae Vadmels Brystdug, og et Par gule Skind Buxer, alt af nyt, Støvle paa Fødderne, og formodentlig en liden Paqve at bære; den yngste, lang og glat af Ansigt, et sortebrunt langt Haar og Øienbryne, lidet døv, noget under Soldater Maal, havde ved Undvigelsen Træskoe paa Fødderne, blaae Strømper, og iført en hvid Vadmels Vest eller Trøie, samt en Paqve Klæder, at bære, min ydmygste, ærbødigste og tienstskyldigste Begiering, er til enhver, som disse forvildede unge Menneskeer maatte forekomme, at de behageligst ville anholde dem, og tilmælde samme til Sæbyegaard, pr. Aalborg, da de straxen skal vorde af hentet, og taknemmelig blive betalt for de paa dennem gjorte Omkostninger. Sæbyegaard den 29. Jm. 1779. S. Morville, som Foged ved Godset. Inder 14. Junii sidst har Borger og Skræder Niels RasmuU sen Lund her i Byen ved skriftlig Declaration opgivet sit Boe under Behandling til sine Creditorers Afbetaling; men da Boets Tilstand er saa fattig, at samme ikke formaaer et ordentligt Proclama at udstede, saa bliver saadant alene til Creditorernes Efterretning bekiendtgjort, med Advarsel, at de deres Fordringer til berammede Samlinger paa Aalborg Raadstue den 26. Julii og den 6. Septembr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet lade anmælde, paa det at enhver efter sine Fordringers Beskaffenhed kan nyde den ham tilkommende Ret. Aal borg den 22. Jun. 1779. S. Bloch. Frid. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1779-07-02
Paa Giessinggaards Gods i øster Torslef Sogn, Jlshøi Bye, 4 er hos Gaardmand Søren Hansen ved Døden afgaaen en Person, ved Navn Mads Sørensen, omtrent 20 Aar gammel, hvis ringe Efterladenskaber ere tagne under Registering og Vurdering; bemældte afdøde Person, som for nogen Tid siden er ankommen her til Godset, har angivet at være fød i Nibe at Forældre Søren Christensen og Kirsten Christensdotter, hvor han har fyldt sine Aar efter Forordningen, og efter at Faderen ved Døden var afgaaen, skal han og Moderen have opholdt sig snart et, og snart et andet, Sted paa Landet, for at vogte Creature, men ved tiltagende Alder har han ganske absenteret sig fra Moderen, og faret om paa mange Steder, indtil han hertil Godset ankom, hvorfor han ei heller vidste, om Moderen endnu var levende, dog formodede han det. Denne hans Angivelse har han ved adskillige andre Omstændigheders Fortælling givet et stor Skin af Sandhed, men desuagtet har man dog ikke kundet bekomme nogen Oplysning herudi af Sognepræsten Hr. Hald i Nibe, som man i den Henseende har corresponderet med, strax efter hans Ankomst her til Godset; og endskiønt nu at bemældte afdøde Persons Efterladenskaber ere af saa ringe en Betydenhed, at samme er ville være tilstrækkelige til hans Jordefærd, meget mindre til dette Avertissements Bekostning, bliver dog dette Dødsfald til Sikkerhed i Tiden, herved bekiendtgjort, hvorefter hans Arvinger ville mælde dem til den Tid, Loven befaler, med beviislig Pretension paa Stervboet. Giessinggaard den 8. Junii 1779. Paa sit Herskabs (S. T.) Hr. Etatsraad de Folsachs Vegne, som Fuldmægtig J Fogh. Tyrkat Mølle, beliggende i Dronningborg Amt, Ondsild Here) red, en Fierdingvei fra Hobroe, agter Eieren ved offentlig Auction Tisdagen den 13. Julii Kl. 10 Slet, om nogenledes antageligt Bud skeer, at bortsælge bemældte Mølle, som maler med Ovenfaldsvande, bestaaer af et Qvernværk, og et Stamp værk, hvilke begge Deele af nyt for faa Aar siden er bekostet, Stuehuuset er paa Norsk Fason af ene Tømmer opbygt, og belagt med Steen, vel indrettet, et Ladehuus paa 13 Fag indrettet til Lade og Stald; Hartkorn er Mølleskyld 2 Tdr. Ager og Eng, 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. hvilket i Aar er udskiftet fra Nør=Ondsild Eiendom, og for sig selv indgrøftet, hvorved med Agerjord, Eng og Græsning Møllen anseelig er forbedret, kand saaes aarlig Byg 3 Tdr., Rug 6 Tdr. Havre 9 Tdr. avles 8 a 10 Læs Høe, samt fornøden Tørveskiær og Lyngstet; om forlanges, kan den halve Kiøbesumma blive staaende i Møllen imod første Prioritet.
Jyske Efterretninger, 1779-07-02
Onsdagen den 14 Jul. førstkommende bliver Sr. Mathias Jversens Opbudsboes Sted, beliggende i Skolegaden, og St. Budolphi Sogn udi Aalborg, vel bebygt, og indrettet for en honet Familie, forsynet med fornøden Gaardsrum og en smuk Hauge, stillet til 1ste, den 21., til 2den, og den paafølgende 28. ejusdem, alt om Formiddagen Klokken 10 Slet, til 3die og sidste Auction, da den absolut skal bortsælges, om intet antageligt Bud skeer ved de 2de første Auctioner. Saasnart Stedet er solgt, blive alle Opbudsboets Mobilier og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Messing, Kobber, Chatoller, Dragkister, Skabe, Stole, Borde, Sengesteder og Klæder, Linnet, med videre, som paa Auctionsstedet forevises, til de Høistbydende bortsolgt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; thi ville de Lysthavende til ovenskrevne Tider og Sted, behagentlig lade sig indfinde. Aalborg den 16. Jun. 1779. A. Kiær. C. L. Hübertz.
Jyske Efterretninger, 1779-07-02
Opbudsmænd udi fornævnte Sr. Jversens Opbudsboe, Ja der under det begyndte Skifte efter Christen Laursen, forhen Borger og Podemester her i Aalborg, boende paa Lykken uden Byens øster Port, som den 6. Maji sidstleden ved Døden afgik, er anmældet, at bemældte Afdødes Arvinger skal være: En Søsterson Christen Mortensen Landsoldat, opholdende sig paa Kyhe Gods, saa, omendskiønt Boets anmældte Udgift langt overstiger sammes Jndtægt, og der efter saadanne Omstændigheder vel ikke kan ventes nogen Arv, bliver dog bemældte den salig Mands Arvig, samt om flere skulle være til, herved lovligen indkaldet at møde udi Stervboet 6 Uger fra Dato, den 21 Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, sin Arveret i at iagttage; til hvilken Tid og Sted Stervboets Credi= og Debitorer, om flere end de der allerede sig anmældt have, skulle være, ville indkomme med hvad de videre under Forretningen kunde finde fornøden at erindre, da Skiftet berorte Tid ventes at blive sluttet. Aalborg den 9. Junii 1779. P. J. Hvor tvende store forgyldte moderne Speile med Lys arme, Canopee og Stole, betrokne og ubetrokne, Steenborde, Spilleborde, Topsenge med og uden Omhænge, samt et 8tedags Stueuhr med videre er at faae til Kiøbs, anvies her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Af en Skrivelse fra Nye=Nork den 5. Maji. Jeg kan med Fornøielse berette, at vi for nærværende Tid leve her i en fuldkommen Rolighed, og derfor ikke lidet blive misundede af tusende til Kongressen Slavist bundne Rebeller. De ere meget at beklage. De ønske ikke got over Ministerne, der ere Skyld i, at deres Forbindelse med deres gamle Fædreneland er bleven revet i Stykker. Mange ønske Fredens Tilveiebringelse paa siktre Grunde; thi de ere keede af Krigen, og Congressens haarde Medfart.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
I Gaar Middag var jeg til Bords hos Hr. Makenzie, som er nær beslægted med Hr. Washington, men meget hengiven til Regieringen. Han viiste mig et Brev fra en fornem Person, hvis Hierte og Handlinger af Nød stedse ere i Strid med hinanden. J Følge dette Brevs Jndhold er Congressen, i Henseende til Krigen, ofte uroelig og i Forlegenhed. Nogle af Lemmerne ere meget foret Forliig, men andre ønske Krigens Fortsættelse. Endnu andre finde stor Smag i den Franske Alliance, og paastaae, at den frie Handel med Frankrig i faa Aar, naar Engeland har frasagt sig al Tiltale paa Amerika, vil forskaffe de beste Fordeele i Handelen, og berige samtlige foreenede Stater. Himlen veed allene, hvorledes Sal gerne ville falde ud.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Constantinopel den 17 Maji. Porten har faaet den behagelige Tidende, at Bassora, som Persianerne efter en lang Beleiring havde indtaget, der igjen bleven tagen fra dem, saasom der i Persien selv er opkommen en indvortes Krig.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Lissabon den 29. Maji. Vi have paa en kort Tid havt her saa mange Sværmere, blandt hvilke der findes Folk af alle Nationer. Efter Dronningens befaling er en af dem bleven tagen fast, og kast i Jnqvisitionsfængselet, fordi han overalt lydelig forkyndte: "At Pest, Hungersnød og Krig skulde her i Staden foreene sig med hinanden; men af Kierlighed til ham vilde Gud afvende disse Plager. Men dette Menneskes Foregivende, nemlig at han havde et guddommeligt Kald til Forkyndelsen, har fundet saa lidet Indtryk hos Folket, at Børnene, naar han prædikede, kastede Steene efter ham.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Rom den 9. Junii. Vor Stad er formedelst en i saa mange Maaneder vedholdende Tørke, der har foraarsaget Mangel paa Høe, og ellers i heele Jtalien en Misvært paa Forring, i stor Forlegenhed. Man er derfor omhyggelig betænkt paa, i Tide at forekomme alle Uordener, som deraf kunde komme. Til den Ende er en Congregation af 5 Cardinaler bleven udnævnt, hvilke tilligemed Stadens Forstandere, det er blevet overdraget, herudi at besørge det Beste. Efter skeete Besigtelse er det blevet opdaget, at her i den heele Egn ikke kan tilveiebringes over 5000 Læs Høe, da dog til at forbruges her i Staden i det ringeste behøves 20000 Læs. Man har derfor først besluttet at sørge for de nødvendigste Kiøre= og Last=Hestes fornødne Forring, saa og at befrie Forrings Jndførsel fra den ellers sædvanlige Told og Afgift. Man har overladt til de Eiere selv, som ikkun holde Heste til Fornøielse og Pragt, at sørge for dem, hvorudover nu en Mængde af saadanne Heste allerede bliver afskaffet.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Bologna den 11. Jun. J Forgaars Formiddag Klokken 9 havde vi her igien et hæftigt Jordskælv, hvoraf mange Skorsteene nedstyrtede, og adskillige Huse bleve beskadigede. Jorden er paa adskillige Steder bleven rævnet, og fuld af svovelagtig Materie. De offentlige Bønner vedvare endnu, og ingen tør endnu sove i sit Huus. J Naboestæderne har man enten aldeles ikke mærket til noget, eller dog meget let, Jordskælv. Ryssel i Fransk Flandern den 14. Jun.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
J disse Dage er en stor Mængde Matrasser og andre Krigsnødvendigheder afgangne paa Vogne herfra til Havre de Grace, og man siger for vist, at imod denne Maaneds Udgang skal 40000 Mand indskibes, hvilke, som man formoder, ere bestemte til en Landing paa Jrland.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Triest den 15. Jun. Den 8 og 9 ere efter en Fart af 25 Dage 2 Schebeker og 1 Tyrkisk Skib ankommen i denne Havn med Zibeber fra Patrasso, af den Aarsag, fordi Albaneserne flygte fra Morea, efterdi Storherrens Krigskibe allerede ere ankomne der i Havnen. Dulcignotterne berettede, at de fleste Jndvaanere drage videre bort fra Patrasso, og at alle fremmede Magters Consuler, for at være sikkre for al Overfald af Krigstropperne, have begivet sig til Zante. I Havnen ved Patrasso er allerede den første Division, bestaaende af 2 Skibe og 3 Fregatter under Chiajas, Sekretair hos Capitain Bascha, Commando, ankommen, og i Romanien et andet vel udrustet stort Krigsskib. Man forsikkrer, at Capitain Bascha i egen Person allerede er indtrængt til Lands med et Corps af meer end 30000 Mand i Romanien, og efter Storherrens befaling endnu foretaget sig mere. Adskillige befalinger ere allerede indløbne til Bascha af Scutari, at haste med sine Tropper enten til Lands eller Vands, for dermed at understytte Capitain Bascha; men man veed endnu ikke, om han har gjort det Af en Skrivelse fra Versailles den 18 Jun. Den store Expedition, hvortil i Normandiet og Bret tagne giøres saa store Udrustninger, er denne Gang vel ikke noget Blindeverk, men vil virkeligen gaae for sig.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Om det sigter til en Landgang paa Jrland eller Schott land, eller paa Engeland selv, vil Tiden lære. De egentlige Chefs, som skal commandere Tropperne, ere Printsen af Conde og Greven af Maillebois. Landingen paa Themsen selv var vel ikke muelig, naar man seer tilbage paa den Hollandske Admiral Rupters bekiendte Expedition, hvilken med faa Hollændere løb ind paa Themsen og forbrændte mange Skibe og Fartøier paa Værfterne ved Charam o. s. v. Det er afgjort, at den Spanske Flode støder til vores, som da vil udgjøre 60 Skibe. Engelænderne kunne vel ikke sammenbringe 50, naar det anvende alle deres Kræfter, og da maae voves et Slag, der skal afgiøre Engelands Skjæbne. Tabe vi da, saa torde Engeland vel beholde Herredømmet til Søes; men vinde vi, saa er det ude med dette Herredomme. Jmidlertid dersom Udgangen paa en Krig til Lands er uvis, saa er den meget meere uvis til Søes. Et Vindstød kan undertiden kaste de beste Dispositioner overende, hvilke paa ingen Maade igien kan tilveiebringes. Det beste er, at vor Hr. Neker giør ligesom Under; han finder Penge nok, betaler alle Ting, og lader ikke gjøre noget Paalæg.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Gibraltar den 21. Maji. Med det første vil Keiseren af Marocco bekiendtgiøre en Fredstractat med Kongen af Spanien; han har og saa ladet Generalstaterne forsikre om sit Venskab. Ostende den 23. Jun.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Den 21. hujus er den Spanske Ambassadeur, der har resideret ved Hoffet i London, tilligemed hans Gemalinde og Bagage ankommen fra Dower til Calais, for over Frankrig at gaae tilbage til Madrid.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Wien den 23. Junii. Forleden Dag behagede Hs. Majestæt, Keiserinden, allernaadigst at forære den fortreffelige Digter og Profes for i de skiønne Videnskaber ved Universitetet, Abbed Mastalier, for hans veltrufne Digt paa Freden en kostbar guldemaileret Tobaksdaase.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Danzig den 24 Jun. Man venter her en stor Mængde Korn fra Polen; dog alligevel ere faa eller ingen Commissioner til Udskibning. indløbne fra Fremmede, saa det har al Anseende til, at Prisen paa Kornvahrene endnu vil falde meere.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Fra Hessen den 25. Junii, J Græsenhausen, i det Darmstadske Overarmt Lichten berg, har man den 19 hujus om Middagen Klokken imellem 12 og 1 fornummet nogle Jorskælv, hvilke man og andre Stæder her i Egnen har mærket.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Af en Skrivelse fra Leipzig den 25. Jun. M. H. De er ikke udførlig nok bleven underrettet om den er gentlige Beskaffenhed, som det har havt sig med Skrædersvendenes Opstand her. Her vil jeg fortælle Dem de rette Omstændigheder; Nogle Dage før Fredsfestens Høitidelighed gik en ung Mester til Herberger, og besværgede sig hos Krofaderen, at han havde sendt ham et Par heel udskikkede Svende. Denne forsvarede sig; de bleve begge hidsige, og den unge Mester forløb sig deri, at han skieldte alle Skrædersvende for dovne, liderlige og uskikkede Karle. Dette hørte et Par Oldgeseller, som strax gjorde denne Skamstikke bekiendt. De gik til Raadstuen, og forlangte Satisfaction; den unge Mester blev mulcteret paa 500 Rdlr. Hermed var Svendene ikke fornøiede, men forlangte ogsaa endnu en mundtlig Afbigt og en skriftlig Æres Erklæring, hvilket dog hverken Magistraten eller den unge Mester saa strax, som de forlangte vilde føie dent i. De rottede sig altsaa sammen, 300 i Fallet, gik strax ud af deres Mesteres Arbeide, toge deres Lade, under den Forevending, at ville lægge noget deri, med sig fra Herberget bort, og droge med den til Grosschocher. Her forøvede de et par Dage megen Uorden, sloge Raadsvægterne tilbage, og saarede nogle afde Leipzigske Stadsoldater. Dette varede saa længe, indtil de den 5 hujus ved 200 Feldsoldater med Magt bleve bragte tilbage til Leipzig, fordeelte i Fængselerne, og efterhaanden bleve roelige. Jmidlertid var Mesternes Arbeide blevet liggende, og for mangfoldige Damer, som paa Fredsfesten ville ladet sig see i nye Klæder, faldt deres Glæde i Brønden. J Stedet for den forventede Æres Erklæring til Svendene en lang Næse for den forøvede Uorden og Rolighedens Forstyrrelse, og deres Anførere maatte høre den Dom, at de i nogle Aar skulle arbeide i Jern, eller sættes i Tugthuset. Hertil kommer endnu dette, at Jordegodseieren af Grosschocher har gjort Beslag paa deres Lade, og vil ikke slippe samme, førend alle af dem i Landsbyen foraarsaget Skade, der næsten beløber sig til 100 Rdlr. er erstattet. Alt dette har saaledes opbragt de fleste af dem, at de ere gangne bort herfra uden Afskeed, og derfor er her virkelig Mangel paa saadanne Folk.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
J Tisdags den 22 opvakte 200 Skomagersvende ligesaadan en Opstand. De sværmede heele Natten igiennem omkring paa Gaderne, dog uden at gjøre nogen noget ondt, indtil Onsdag Morgen, da de begyndte at slaae Vinduerne ind hos nogle af Skomagermesterne, hvorpaa de strax bleve omringede af 100 Mand Feldsoldater med ladte Geværer, tagne fangne, og fordeelte i Fængselerne, hvor de nu vente paa Lønnen for deres Gierninger. Aarsagen til denne Allarm er, ligesom hos Skrædersvende, ne, Uenighed med deres Mestere. P. S. I dette Øieblik siges der, at 3 til 400 Svende, af andre Haandverker rotte sig sammen, hvilket man mærker af den megen Omkringrenden; de løbe ligesom forvirrede. Vor Garnison har Ordre, paa første Vink at være bered med ladte Geværer.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Nederrhin den 26. Jun. Capuciner=Paterne i Dierdorf ere den 18, hujus igien indsatte i deres Residentz, og alting er bragt igien i forrige Stand.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Haag den 29 Junii. Tilforladelige fra Jrland indløbne Breve mælde, at der i 2 adskillige Stæder vare 2de Expresser ankom ne med den Tidende, at en Fransk Flode, ledsaget af en Mængde Transportskibe, nærmede sig til Kysterne, for at gjøre en Landing. Paa denne Efterretning havde Tropperne strax tiltraad Marschen til Kysterne, men dog ikke seet noget fremmed Skib. bemældte Breve lægge til, at man i Almindelighed holdt for, at denne Efterretning er allene derfor bleven udspredt, for at udforske Jndvaanernes Sindelav, der i Almindelighed, ligesom i sær de Romersk Katholske, ved denne Leilighed have givet et tydeligt Beviis paa deres Jver for Regieringen og Landets Beskyttelse. Varde den 29. Jun.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Om den ulykkelige Jldebrand, som denne fattige Kiøbstæd sidstafvigte 3. Junii er bleven hiemsøgt med, kan mældes følgende: Jlden opkom om Eftermiddagen Kl. 4 hos en fattig Enke i Brogaden, og formedelst den sterke Blæst, og det tørre Veir, greb saaledes om sig, at den først om Aftenen sildig blev standset; imidlertid blev næsten totrediedeele af Byen lagt i Aske, og man regner 66 afbrændte Gaarde og Steder af Byens beste og betydeligste Bygninger, hvis Beboere fik lidet eller intet bierget, fornemmelig de, som boede i Broegaden, og nogle i Skouboegaden, saa den lidte Skade er betydelig, og manges Velfærd er ødelagt, om disse Forulykkede ikke blive ophiulpne, og af deres Medmennesker understøttede. Hiøring den 30. Jun.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Søndagen den 20, hujus sidstafvigte blev denne Bye truet med en stor Ulykke: En pludselig Jldebrand reiste sig i Dagningen Kl. 3 ved en temmelig sterk Synden Vind, og i en Hast lagde 6 Steder i Aske, hvoriblandt afgangne Veimester Kierulfs Enkes Gaard var en af de fornemste, der med Møie fik en liden Deel af sit Jndboe, reddet af Jlden. Jlden opkom i et lidet Huus paa den søndre Side af Gaden midt i Byen, og da Vinden til Lykke var Sønden, var det Guds Forsyn at tilskrive, at den stod tvert over Gaden ud imod den frie og aabne Mark, og ikke stod paa den østre eller vestre Ende af Byen, men blev i Tide standset ved Sr. Agerbechs store og betydelige Kiøbmands Gaard, som ganske blev ubeskadiget, skiønt der imellem samme og den afbrændte Plads ere ikkun nogle faa Skrit. Herrens Navn være lovet, som i Vrede tænkte paa Naade, og viiste paa nogle faa, hvad han kunde gjort i det Heele. Jldebranden opkom af Uforsigtighed og skiødesløs Omgang ved et slet Qvindemenneske, som baade for samme og anden Uskikkelighed nu sidder arresteret for at actioneres.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Viborg den 5. Julii. J Mandags den 28 Junii blev Tugt= og Manufactur Huset overleveret til Hr. Etatsraad Kofoed fra Kiøbenhavn, og bliver samme nu for Guldhusets Regning allene indrettet til et Spinderie.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Den 30 Junii blev Landemodet holdet for Viborg Stift, da Hr. Provst Blicher prædikede over Texten Psal. 28, 9. og til Indgang forklarede 1 Joh. 5, 14. Derefter holdt Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll en ziirlig Latinsk Tale, og indsatte Hr. Mag. Engelstoft til Provst over Gislum, og Hr. Møller til Provst over Middelsom, Herreder.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Aalborg den 8 Jul. Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Doct. Studsgaard. tiltraade i Gaar Morges Kl. 8 tilligemed sin Frue og tvende Frøik. Døttre, sin Reise til Kiøbenhavn til den i i næste Maaned forestaaende Bispe-Vielse. - Den Allerhøieste ledsage dem lykkelig hen og tilbage, at vi maae see dem igien med Glæde i al ønskelig Velgaaende!
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Den 4 hujus indsendt med Hosskrift: Jeg søgte Herren og han bønhørte mig, derfor vil jeg aldrig forglemme hans Miskunheder; thi han haver gjort store Ting imod mig = = Den 8 befandtes i Cassen = = For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Døde. Her i Byen, den 4 hujus Kiøbmand Sr. SyndergaardsDotter Maren Syndergaard, fød 1774 den 23. Nov. Den 6. Kiøbmand Sr. Østerrilds Dotter Nicoline Kirstine Marie Østerild fød 1774. den 10. Dec. Begge disse af Smaakopper, Den 5, Mad. Mette Christensdotter Wormstrup, sal. Hund borgs Enke fød den 27 Februar. 1697. Samme Dag, Skibstømmermand Christen Ellespild, i sit 74 Aar. Den 7. AnneMarie Osgaard, i andet Aar af Smaakopper.
Jyske Efterretninger, 1779-07-09
Bekiendtgiørelse. uddeelingen af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogn i Torsdagen den 15. Julii og for Frue Sogn Tisdagen den 20. Juli om Formiddagen Kl. 8, da Vedkommen. de ville enten selv, eller ved deres visse Bud møde for at imodtage hvad enhver efter deres trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Wandall. Grende hellige Taler holdte af Hr. Sabroe i Viborg ere her at bekomme indhæftede til Kiøbs i Bogtrykkeriet for 2 Mk. 4 s.D. F. ger i Bogtrykkerit faaes til Kiøbs: Walpurgers Betragtninger over de vigtigste Under og Sandheder i Naturens og Naadens Rige &c. paa Trykpapiir 1 Rdlr. Skrivpapiir. 1 Rdlr. 1 Mk. 8 sk. Justus Menius 1551. om Exorcismo ved Daab en fordansket af Petro Palladio Jos Klokker Milling er at faae Moralske Breve til Hiertel) Dannelse 7 Mk. Birchs Theolog. Afhandlinger 4 Mk. Hallers Breve mod Fritænkere, 2 Dele 3 Mk. Bastholm over Evangel. 16 Mk. Saavelsom og en stor Deel andre nye udkomne Bøger af 76. 77. 78.