JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Fra Hamborg skrives: "De fire Priser som den danske Fregat "Gesion toge forleden vare gode Priser. Den ene, Charlotte", tilhørte Goddeffroy og var forsikkret i Hamborg for 350,000 Mk. Bc. Detre andre vare ligeledes forsikkrede sammesteds til et høit Beløb. Hamborgerne beskjeftige sig nu til det Yderste med at ombygge Koffardiemænd til Orlogsskibe, for at tage eller idetmindste fordrive "Gesion",Et af Godeffroys Skibe med to Dæk omdannes til en Fregat med 24 Stk. 24pundige og 18pundige Kanoner, ligeledes armeres Dampskibe, og store Summer ere allerede samlede: man gaaer fra Huus til Huus med Opfordringer. Der tales ogsaa om et forestaaende forvovent Angreb paa Corvetten "Galathea Kielerfjorden. Man har dertil byret 300 Matroser, der paa flere Dampskibe skulle ved Nattetid entre Korvetten. – "Kiel. Corr." betragter i en Redactionsartikel af 17de dennes Sagerne som meget alvorlige for Hertugdømmerne paa Grund af de fra de nordlige Magter, og deriblandt ogsaa fra Rusland modtagne Efterretninger. Man stoler imidlertid paa Pengensden (?) i Danmark, medens man dog mener, at Rusland vil kunne afbjælpe den. Den Tid - siger bemeldte Blad – kan meget snart komme, da Schleswig Holstein væsentlig vil være henviist til sine egne Kræfter. - De for en Tid siden af Slag. A. omtalte 30 unge danske Haandværkere, der i Wien fattede den Beslutning at vende tilbage til Danmark for at deeltage i Kampen mod Tydskerne, ere for omtrent 3 Uger siden ankomne til Kjøbenhavn og have taget Tjeneste ved et af Reservejægerkorpserne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Efter Forlydende skulle Preusserne inden de droge bort fra Jylland have tilbageleveret Størstedelen af de raanede Ting, saasom Heste, Klæder osv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Jfølge Privatbreve fra Veile og Omegn skal Trykket af den fiendtlige Occupation dog ikke have været saa utaaleligt, som Man almindelig har troet, da de preussiske Officierer holdt en ypperlig Mandstugt og ingen Udskeielser taalte. Kun i en 3 Sogne, hvor der laae Friskarer, have Landmændene ikke kunnet faae deres Byg saaet da de bestandig maatte holde deres Vogne parate for dHrr. Frischarler, naar disse behagede at aflegge Besøg hos hinanden. Deres Sviin og Smaakreaturer havde Tydskerne ogsaa moret sig med at skyde; saa at der for Øieblikket er Mangelpaa disse Huusdyr. Man vil paastaae, at 10 af de slesvig-holsteenske Tropper ere beredte til at gaae ver til de Danske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J Skanderborg unmodede Oberstlieutenant v. Zastrow Værtindens Søster om at lade en Seng flytte ned i underste Etage til Prindsen. Hun spurgte hvad det var for en Prinds han meente? – paa hans Spørgsmaal, om hun vilde have en Augustenborger eller en Glücksborger, svarede hun: ingen af Delene, for slige Personer have vi ingen Senge. Paa Als er nylig ved en Landgang i Sundeved brugt nogle Espingoler og det med særdeles god Virkning. Tydskerne vare meget forundrede og overraskede over dette nye Slags Skyts, som de ikke kjendte det mindste til. – En Hamborger Probenrenter, som i et Hotel i Kjøbenhavn havde aabnet et Udsalg af Manufacturvarer, er i Tirsdags bleven slemt narret, da der af Politiet er lagt, Beslag paa hans Lager, Han skal endnu have et betydeligt Reservelager henliggende paa Toldboden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Øresundsposten fortæller, at en Kjøbmand i Helsingborg, der havde afsendt Ordre til Rünberg, om endeel Legetøi, nylig har faaet det Svar, at man ikke havde Tid til at udføre Reqvisitionen, eftersom Nürnbergerne vare fuldt op beskjæftigede med at bygge og udruste en tydsk Flaade, som Kongen af Preussen, havde bestilt hos dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Den 23de Mai afbrændte næsten hele Landsbyen Kolby paa Samss. Jlden, der opkom hos en Skrædderenke, som fristede den ulykkelige Skjæbne at blive indebrændt, lagde 16 Gaarde og 60 Huse i (Aarh. Av.) Aske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Admiralitetsretten, der i 1ste Jnstants har at paakiende de Sager, der opstaae i Anledning af de skeete Opbringelser af fiendtlige Magters Skibe, begyndte den 27de Mai sine Functioner. Forhandlingerne skee for aabne Døre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Ved i Berlingske Tidende at see navngiven flere af de ærede Krigere af 1ste Jægercorps som under Branden efter Bombardementet i Middelfart den 8de dennes saa væsentligen bidroge til Jldens Slukning, troe vi med Føie at turde henlede Opmærksomheden, paa Jntendanten Baron Rosenkrantz og Assistent Herdahl, hvilke begge efter ufortrøden personlig Anstrængelse og Medbjælp i Forening med de Herrer Læger, at have foranstaltet de ved Fredericia saarede Krigere henbragte paa Militair-Sygestuen her, hvor en af de første Kugler gik igjennem Taget, ligesaa opoffrende og med Livsfare besørgede deres anden Flytning under selve Bombardementet og i Forening med Overlæge Rørbye reddede flere Hospitalssager under den paa dette Strøg af Fienden concentrerede Jld, hvor netop Explotionen af Granaterne fandt Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J en Storm den 24de April indstrandede paa Grønhøistrand med Baaden "Gjeden 8 fattige svenske Fiskere af Klædesholmen; men ved Omegnens Beboeres virkomme og uegennyttige Hjælp blev Fiskerbaaden bjerget og istandsat, dens Besætning rigelig underholdt under et 17 Dages Ophold og Proviant medgivet den for Hjemreisen. Den kongelige svenske og norske Consul i Aalborg aflægger igjennem Hjørring Avis sin Tal til de adle Menneskevenner, og navnlig til Kjøbmand J. C. Jensen i Løkken.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Udnævnelser. Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt Sysselmand for Dala Syssel i Islands Vest-Amt C. Magnusen til virkelig Kammerraad, samt forundt Landvæsenscommissair J. H. Budde aabent Brev paa Kammerraads Rang og Lieutenant, Landinspecteur samt Tiende- og Landvæsenscommissair V. S. Siemsen Bestalling paa samme Rang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Entledigelse. Under 18de d. M. har Hs. Maj. meddeelt Sognepræst, ved Frederiks tydske Kirke paa Christianshavn, J. A. G. Thun, Afsked fra dette Embede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Ledige Embeder. Feis Sognekald under Lollands-Falsters Stift. Ny Ansættelse 330 Rbd. Opslaaet vacant den 25de Mai.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Agger Canals Skibsliste. Indg. den 25de Mai. Christine Marie, C. Jacobsen, fra London til Thisted med Salt. Frederikke Marie, N.P. Madsen fra Drammen til Skive med Trælast. "Minerva J. H. Jessen fra Ringkjøbing til Nykjøbing med Ballast. Den 27de: "Ane Marie, N. Poulsen fra Mandal til Thisted med Trælast. Falken B. Reiersen fra dito til Lemvig med dito. Den 28de: "Mina" S. Thorkilsen fra Christiansand til Krik med dito. Christine", J. Krogh fra dito til dito med dito. "Svend Mariane Koldberg. T. C. Dige fra dito til Thisted med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Udg. den 27de: "Richardi N. A. Frost fra Lemvig, til Bergen med Havre. "Den gode Hensigt" T. Andersen fra Thisted til Mandal med Kornvarer, "Esperence", N. A. Frost fra dito til Norge med dito. Hanne" A. Simonsen fra Nykjøbing til Mandal med dito. Den 29de: "ElidaS. K. Bie fra Thisted til Grimstad med dito. Triton N. Jversen fra Struer til Christiansand med dito Hans Jacob N. Øvensen fra Thisted til Norge med dito. "Amora" C. Hansen fra Nykjøbing til England med Havre. Thisted. Postgangen, der for Øieblikket finder Sted mellem Hamborg og det vestlige Jylland, er langt fra ikke regelmæssig. De tydske Blade, saasom "Börsenhalle, ankomme meget uordentlig; forgangen Post kom 13 Nummere paa eengang, ofte udeblive de tydske Blade i flere Postdage; "Hamborger Correspondent, har man saaledes her i Thisted ikke modtaget senere end af 5te Mai. Med Posten indløb forgangen et Brev fra Hamborg af 19de Mai, medens man derimod samme Post havde Börsenhalle af 23de f. M. Man paastaaer at Aarsagen skal være Dampskibenes uregelmæssige Gang til og fra Lübeck; det var at ønske at der maatte træffes en bedre Orden med Hensyn til Postgangen paa Udlandet,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Bekjendtgjørelse. Jfølge Kongelig befaling af 12te d. M. ere Etatsraad Herredsfoged F. Knudsen i Odense, Commandeurcapitain og Jndrolleringschef O. F. Lütken i Svendborg, samt Agent og Kjøbmand O. B. Suhr i Nyborg, sammentraadte for at constituere den ved Reglementet af 1ste Mai d. A. 8 24 anordnede Admiralitetsret for Nørrejylland og Fyen, der skal holdes i Nyborg. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab. Thisted Amthuus, den 30te Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Justitsministeriet har under 23de dennes tilskrevet Amtet saaledes: Da det ifølge Meddelelse fra Krigsministeriet under den forhaandenværende Krigstilstand er af Vigtighed, at der til Forebyggelse af, at fjendtlige Emissairer skulle bevæge sig i Landet, holdes paa gent Øie med omreisende Personer, skulde jeg tjenstligst have Hr. Kammerherren anmodet om at paalægge Politimestrene i Deres Amt at have nøie Tilsyn med de i eller gjennem deres Jurisdictioner reisende Personer, og i denne Henseende navnlig at lade afkræve alle ubekjendte Reisende, der ankomme til Færgestederne, ikke blot Oplysning om deres Navn og Stilling og om Hensigten med deres Reise m.v., men ogsaa saadanne Legitimationer til Bekræftelse af Rigtigheden af deres Udsagn, der efter Omstændighederne maatte ansees tilstrækkelige betryggende. Saafremt noget Mistænkeligt maatte forekomme med Hensyn til saadanne Personer, og fornemmelig dersom Nogen maatte befindes oftere at reise frem og tilbage uden at kunne paa en aldeles betryggende Maade legitimere Lovligheden af sit Ærinde, da maatte der ufortøvet optages Forhør over dem, samt efter dettes Udfald, træffes de efter Omstændighederne fornødne Foranstaltninger og derom strax gjøres Jndberetning til Hr. Kammerherren og i fornødent Fald til mig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J Forbindelse hermed skulde jeg tjenstligst anmode Hr. Kammerherren om ved Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender og paa anden hensigtsmæssig Maade at bringe Jndholdet af nærværende Circulaire til almindelig Kundskab, og i Forbindelse dermed advare Enhver om ikke at begive sig paa Reise fra et Sted i Landet til et andet, hvorhan ikke maatte være kjendt, uden at være forsynet med saadanne Legitimationer, der efter Omstændighederne maatte ansees tilstrækkelige, saasom Bestalling, Borgerskabsbrev, eller Attest fra bekiendte og paalidelige Mænd angaaende den Reisendes Stilling og Bestemmelsen for hans Reise m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Thisted Amthuus, den 29de Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Da jeg ifølge Krigsministerens Rescript af 18de April d. A. er ansat som commanderende General i Nørre-Jylland, men ifølge Ordre, i nogen Tid har været fraværende, har jeg atter under Dags Dato overtaget Commandoet som commanderende General; hvilket herved bekjendtgjøres for alle Over- og Under Øvrigheder og samtlige Embedsmænd i Nørre-Jylland. P. t. Aarhuus, den 26de Mai 1848. F. Moltke, Generalmajor og commanderende General i Nørre-Jylland,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
At det Heste- og Qvægmarked, der i Almanakken for indeværende Aar er ansat til Afholdelse her i Byen den 8de Juni, efter kongelig Resolution afholdes den 6te Juni, bringes herved til offentlig Kundskab. Nyekiøbing den 24de Mai 1848. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Aftenunderholdning. Paa Torsdag Aften giver Undertegnede en Afenunderholdning bestaaende af følgende Dandse. La Gitana, Chineserdands, Gammel og Ung. La Cracovienne, Pas des Guirlandes, Soldat og Matros (ny) La Lithuanienne ny). og til Slutning; nogle Tableauer vivants med Assistance af Hr. Kroll. P. Bloch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
At undertegnede fra næstkommende Torsdag den 1ste Juni fortsætter min hidtil førte Boutikhandel i forrige Kjøbmand L. Holsts Gaard paa Hjørnet af Vestergade og Gyden lige for Amts gaarden, hvortil jeg nu flytter, dette tillader jeg mig at bekjendtgjøre saavel for mine ærede Kunder, som og forhvem Anden som maatte ville forunde mig Afsætning af mine Handelsartikler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Reel og billig Behandling skal være mit Formaal. Thisted, den 30te Mai 1848. J. C. Lyhne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
At jeg efter den 31te dennes ikke modtager Lybske Skillinger i Betaling til anden Værdie, end den som af Handelsforeningen her er vedtaget, finder jeg mig foranlediget herved at bekjendtgjøre. Thisted, den 29de Mai 1848. F. C. Bendirsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Gode Ege= og Bøge Hjulsfeld, Træsko i alle Størrelser, fine Væverrør af Sukkerskal, godt tør Hamp Reeb, spundet paa indelukket Bane i Hjørring, faaes tilkjøbs hos Johannes Dolleriis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Christiania=Anchiovis, sælges i Dunkeviis meget billig af J. Chr. Bang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Ankomne Nyheder til Kreibergs Boghandel. Klee, "Er Danmark i Fare, sælges til Fordeel for de Bortdragnes Efterladte, 12 s. Politiske Breve fra Landet til en Borger i Kjøbenhavn. 8 s. Vil England komme Danmark til Hjælp, 16 s. Svensken vil bjælpe os 8 s. Om Kongen af Sverrigs Erklæring til Hoffet i Berlin i Anledning af det tydske Overfald paa Danmark, 8 s. Grev Plessens Protest til det preussiske Hof, og Baron Arnims Svar, samt Statsminister Grev Knuths Brevvexling med den preussiske deelegerede Major Wildenbruch, 12 s. Danmarks Fremtid, 16 s. En dansk Flygtnings Tanker, 24 s. Norden mod Tydskland, Velkomst af Nik. Fred. Lev. Grundtvig, 8 s. Krieger, Antislesvigholsteenske Fragmenter, 20 sk. Liunge, Scener og Skildringer af det franske Folks Revolution i 1848 – 1ste til 6te Hefte a 16 s. Fremstilling af de gieldende Lovbestemmelser og Forholdet mellem Husbonde og Tjenestfolk paa Landet af C. A. Trap, 32 s. H. Christensen, om Arbeidet betragtet som det borgerlige Samliv og dets Lykkes Kilde, 54 s. Havebog for Bondestanden, indeholdende nøiagtige Anviisninger til Dyrkningen og den hensigtsmæssigste Anvendelse af alle saavel nødvendige som nyttige Kjøkkenværter, Frugttræer og Frugtbuske, samt en kort Veiledning til Biavl, med lithographerede Tegninger, udgivet af F. J. Chr. Jensen Kunst- og Handelsgartner, 16 sk. Øvelsesbog for Danske, som ønske at forstaae det tydske Sprog, udarbeidet til Brug for de første Begyndere (andet forøgede Oplag) af J. Kissen, 60 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
histed, Aar 1843. Nr. 66. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 3die Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Udlandet. Man ventede af Franskmændene Lidenskabelig hed og Exaltation, naar det gjælder revolutionaire Jdeer, men Franskmændene gjør Tydskerne til Skamme, thi man læser fra Tydskland ikke om andet end om Uroligheder og Anarchie. J Berlin var man den 22de og 23de Mai saa utilfreds med de nye Forfatnings-Udkast, at man opvartede Ministrene med den grueligste Kattemusik. Ved Oplæsninger af Udkastet i den politiske og demokratiske Klub, gjennemhæglede man frygtelig baade Trontalen og Forfatnings-Udkastet. J Aftenmødet den 23de Mai knugede en Grev Pfeil med den største Forbittrelse et Papiir sammen, der skulle forestille Forfatningsudkastet, reev det i smaae Stykker og kastede det for Ministrenes Fødder. En anden Taler sammenlignede i et mythologisk Sving Folket med Hercules, demugede Augias Stalden. Trods den Blodstrøm, der var ledet derind, saae man nok at Kongestalden dog nu var raadden. En Anden meente at Preusserne ved dette Udkast bleve gjorte til Schwabere, der først fik Forstand ved det 40de Aar, medens den Prinds, der skulle herske over 16 Millioner Menne sker havde al den Viisdom han behøvede, allerede ved det 18 Aar. Med stormende Bifald optoges ogsaa Forslaget til offentlig at opbrænde Udkastet, dette skeede ved Midnatstid paa Grundstenen til Frederik den Stores Statue, hvor en Mængde Exemplarer under Jubelraab bleve antændte og kastede i Luften; det hedder at de Deputerede have besluttet i deres Svars Adresse paa Throntalen at proclamere Folkesouverainiteten. - J den saakaldte Frankfurter Rigsdags Forslag er der Et om at samtlig Toldskranker i det Jndre af Tydskland skulle falde den 1ste Septb.; et Andet gaaer ud paa, at ingen Taler maa tale længer end i 10 Minutter. J den saakaldte Fædrelands Forening blev der holdt en opbyggelig Forsamling, hvorved En fortalte de til stædeværende Haandværksvende, at de udgjorde det egentlige Folk, dem var det, som havde kaaret Nationalforsamlingen, i deres Haand laae Souverainiteten og de stode over Rigsdagen. Flere andre Talere foreslog at man skulle jage hele Rigsdagen fra hinanden fordi den ikke var folkelig nok valgt. Derefter toges den Beslutning, at Rigsdagen skulle opfordres til at amnestere og tilbagekalde de republikans ske Oprørere Hecker, Struve og Consorter. - J den tydske Forbundfæstning Maintz i Hessen er det den 21de Mai kommet til blodige Sammenstød mellem Borgerne og de preussiske Garnisonstropper, hvorved 5 Borgere og 3 Soldater satte Livet til; dette har havt til Følge at Staden er erklæret i Beleiring tilstand og Skibsbroen afbrudt. - J Østerrig er det ogsaa meget uroligt, Keiseren opholder sig som bekjendt i Tyrol. Fyrst Ærkebiskoppen af Salzburg, har i en til dette Øiemed sammenkaldt Folkeforsamling erklæret Nederøsterrigerne og Wienerne for Rebellere, samt andraget paa at forlægge Rigsdagen til Lietz, eller Salzburg, hvad Enden paa alt dette vi blive, veed Jngen, men der er Udsigt til at hele det østerrigske Monarkie vil opløse sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Fra Jtalien skrives under 13de Mai, at de piemontesiske Tropper i flere Fægtninger med Østerrigerne vare med stort Tab drevne tilbage til Tre vise, som i Natten til den 12te de var bleven beskudt med Brandraketter og neppe vil kunne holde sig. J Neapel var en republikansk Opstand udbrudt, men hvilket det dog lykkedes Regjeringen at undertrykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Cholera morbus er atter udbrudt i Moskau og paa flere andre Steder i det indre Risland, og svenske Blade indeholde officiel Bekjendtgjørelse om, at de russiske Havne ved den finske Bugt og Østersøen, ere af den svenske Regjering erklærede forcholerammistænkte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Jndenlandsk. Fra Faaborg skrives under 29de Mai. J dette Øieblik kommer Dampskibet Christian den Ottende og bringer os Efterretning om, at der har været en alvorlig Fægtning igaar, som er fortsat idag. Man stormede Dyppel Mølle 4 Gange inden den toges: 2 Kanoner fik vi derved demonterede og mistede Kapitain Testrup og Lieutenant Colstrup; Lieutenanterne Schau ved Espingolerne, Rothe og Caroe saaredes. Derpaa forfulgtes Fienden til Gravensteen, hvor han nok angribes idag. Man skal have taget nogle Kanoner, Tallet varierer imellem 2 og 11 Stykker. 13 saarede Menige af Vore har Man sendt, men mange flere af Fjendens. Af Herregaardsskytterne faldt 1, som stillede sig paa et Gjærde, forbedre at kunne see og træffe sin Mand. Disse Skarp skytter skulle have været raske. 10 Fanger skal Waldemar idag have bragt til Kjøbenhavn. 300 skjender skulle være afskaarne og indsluttede saaledes, at de ikke kunne komme bort. Een af vore Bataillioner var afskaaren og vilde maaskee være bleven taget, dersom ikke Skirner havde reddet den og bragt den tilbage idag. Fjenden blev i den Grad overrasket at nogle Jægere fandt en Kurv fuld af varme Æbbeskiver. Vore gik syngende og glade i Kampen. J Affairen ved Sundewit har vort Artillerie samt Espingolerne anrettet stor Ødelæggelse blandt Fjenden, medens vore Tropper lede meest af Fiendens Risler. Det frivillige Skarpskyttercorps fra Sjælland og Fyen har været alvorlig i Kamp og gjort væsentlig Nytte, to Mænd af dem ere faldene, vi have gjort en Deel Fanger. Af vore Folk skulle omtrent 100 være døde og saarede. En Capitain og Lieutenant ere faldne. Tvende Officerer Caroc og Rothe have faaet Skudsaar i Benene, dog ikke farlige. J Dyp vel Mølle maatte Tydskerne efterlade 200 Tønder, Gryn. Ligesom alle deres liggende Tømmerflaader bleve tagne. Vore Soldater hedder det i en anden Beretning gaae med et rasende Mod i Jlden og ere neppe til at styre, de kjæmpe som Løver og vige ikke et Fodbred. Den sidste Kamp varede i op 10 Timer, og ventedes at ville blive fortsat den næste Dag J Snoghøi ere i de sidste Dage fra kyen landsat mange Tropper. For at gjøre denne Landgang mulig, var det Bestemmelsen, at Snoghøi, hvor stedse 3400 preussiske Jnfanterister laae, skulde Natten imellem den 25de og 26de have været afbrændt, alle Forholdsregler ved de herværende Batterier, vare trufne, men om Aftenen Klokken 8 forlod Fienden, Stedet og Dannebroge beisedes paa Broen. Kammerherre Riegels's smukke Sæde blev herved reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Efter indtrufne Reisendes Beretning skulle Preusserne paa Udmarsch af Landet allerede være ankomne til Byen Slesvig. Paa deres Tilbagetog have de ikke passeret Flensborg, men ere gaaede uden om Byen, hvis Jndvaanere holdt sig indelukkede i Husene, beskjæftigede med at binde Krandse, som de ville tilkaste de Danske, ved deres snart forventede Jndtog der i Byen. - Engelænderen General Plantagenet Harrison har udstædt et Opraab til det danske Folk; han erklærer, ikke at tage i Betænkning med fuld Tillid til Danmark Sønners Tapperhed, at love at hvis de Danske ville følge ham til Angreb, skal inden en Maaned er omme, ikke en tydsk Fjende blive tilbage paa Elbens høire Bred, som er Danmarks retmæssige Grændse, og som saadan anerkjendt af dens mægtige Allierede: den brittiske og russiske Regjering. Generalen tilføier: "Jdet jeg tilbyder mig som Anfører for det danske Folk, saa gjør jeg det som en Soldat, der har erhvervet Erfaring, som en Descendent fra Danmarks gamle Konger, og som en Arverepræfentant, for Cressys, Poletiers og Azincourts Helte, hine Krigere af Huset Plantagenet, som med en Styrke af 10,000 Md. slog meere end 100,000 Franskmænd paa Flugten i deres eget Land." Der skrives fra Fredericia, at det preussiske Troppecorps, bar faaet Ordre til at trække sig 3 Dagmarscher, syd for Slesvig. Ved Bombardementet paa Snoghøi skulle Preusserne have mistet 23 Md. Døde, som ere begravede i en Grav paa Erritsøe Mark, og ved Bombardementet den 8de havde de 27 Døde i Citadellet, som ogsaa ligge begravne der. Ved de danske Kanonbaad 3 Kugler lede flere Bygninger betydeligt, i Citadellet blev Arsenalbygningen skudt i Brand og afbrændte til Grunden, det store Krudttaarn sprængtes. Preusserne have taget nogle af Generalpostdirectionens Vogne med. Med Borgermesterens Fremgangsmaade i Fredericia var man ikke tilfreds, og man troer atman vil andrage paa en Undersøgelse desangaaende naar Freden er vendt tilbage. Den preussiske Artilleri major Smidt er nu Overbefalingshaver for Armeen, General Wrangel er Commandant for Fæstningen Rendsborg, som nu stærk befæstes. - Det lader til at alle Forbundstropperne have faaet Ordre til uopholdelig at forlade Kongen af Danmarks Lande. Hanoveranerne have i største Hast forladt Haderslev og skal allerede staae syd for Flensborg. De slesvigholstenskindede Beboere i Nordslesvig flygte til Rensborg. Preussernes Tilbagetog har opfyldt dem med Modløshed og Angst, og overalt i Slesvig fortælles, at den svenskenorske Armee allerede skulle være gaaet over Kongeaaen. At de forenede Rigers betydelige Rustninger imidlertid har bidraget meget til Fiendens Tilbagetog er utvivlsomt. Blandt den saakaldte provisoriske Regjerings Autoriteter og Tilhængere hersker den største Forvirring. Hertugen, af Angustenborg skal skyndsomt være afreist til Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-03
Preusserne have anlagt en ny Vei gjennem Skovene ved Apenrade, for at undgaae de ved Byen liggende danske Krigskibes Angreb.