JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Natten imellem den 23de og 24 i denne Maaned, er Kiøbmand Kaufmann paa sin Reise fra Nyekiøbing, paa Falster, under sit Ophold i Skillings=Kroen, beliggende paa Landeveien imellem Kiøge og Kiøbenhavn, bleven frastiaalen en Kuffert, der, foruden hans Klæder og andre Ting, indeholdt 42,000 Rbdlr. N. V., hvoraf 12,000 Rbdlr. bestod i 10 og 5 Rigsbanksedler, og Resten i 100 og 50 Rigsbanksedler, samt en Anviisning paa 120 Rbdlr. N. V. Ved anstillet undersøgelse paa følgende Morgen, er Kufferten i opbrækket Tilstand, funden i den ved Kroen værende Hauge, og hvorudi Klæderne m. v. vare efterladte, men Pengene, og Anviisningen udtagne. For Opdagelsen af dette Tyverie, ved hvilken Pengesummen, enten aldeles eller for en Deel maatte tilveiebringes, udloves herved en Douceur af 2000 Rbdlr. N. V., samt mindre, efter Omstændighederne, passende Belønninger, til den eller de, som kan meddele saadanne, til muelig Opdagelse af Tyveriet sigtende Oplysninger, paa hvilke offentlige Undersøgelser medføle maatte kunde iværksættes, og hvorom man i alle Tilfælde vilde behage at henvende sig enten skrivtlig eller mundtlig til Fuldmægtig Walløe hos Politiemmesteren i Roeskilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Endeligen er nu den i offentlige Blade omtalte forpulente Jomfru, der, uagtet hun kun skal være 19 Aar. gammel, efter Bekiendtgiørelsen, veier 400 Pund og holder omtrent ligesaa meget i Omkreds som i Høide, nemlig 6 Fod, ankommen til Kiøbenhavn. Hun er født paa Grændserne af Hertugdømmet Oldenborg af Forældre, der ikke lade formode, at de kunde avle ensaa corpulene Skabning. Moderen skal ikke have veiet meget over 100 Pd. og Faderen være maadelig før. Jomfruen forsikkrer at have veiet 28 Pd., da hun blev født, 150 da hun var 4 Aar, og 200 Pund da hun var 7 Aar. Allerede i sit 6te Aar kunde hun bære sin Moder. Af Ansigtsdannelse er hun ret vakker, og hendes Kræfter ere ikke ubetydelige. J Omkreds holder hun kun, saavidt Anmelderen kunde skiønne, omtrent 68 Tommer. Hendes Lægge ere saa tykke som en temmelig før Mands Lænder, og hendes Lænder holder næsten ligesaa meget i Omkreds, som en almindelig Mands persons Liv. Overdreven fede ere især det tykke af hendes Arme, som er tungt at løfte paa. Hun skal have 6 Sødskende, hvoraf dog nogle ere af Stivforældre, som alle ere af ganske almindelig Legemsdannelse. Hun kan gaae en Miil uden at føle Besværlighed, men Steenbroen taaler hun ikke. Uagtet denne Jomfru fuldkomment fortiener det uddeelte bifald, hun ved alle Hoffen har fundet, i Betragtning af sin Fedme, saa har man dog havt Exempler paa endnu federe Folk. Saaledes veiede Engellænderen Eduard Bright, der døde 1750 i sit 30te Aar, i levende Live 616 Pund. Omkreds var hans Mave 6 Fod 11 Tommer, og hans Lægge 2 Fod 8 Tommer. Syv Personer kunde rummes i hans Vest. Ikke meget magrere var PhilipMasson fra Ufik i Grevskabet Monmouth. Han holdt omkring Brystet 5 Fod, omkring Maden 6 Fod, omkring Albuen 11 Tommer, og omkring Lænden 3 For Begge vare middelmaadige af Størrelse, og, deres uhyre Førhed uagtet, let til Fods. Sennetus omtaler en Mand, der veiede 600 Pund, og et Fruentimmer, 36 Aar gammel, der veiede 450. Cours, den 28de Novbr. Hamb. 2 M. 383 a vista 395. Amsterdam 2 M. 357, a vista : . London 2 M. 16 enfierdedeel Rbdlr. Paris 2 M... Spec. 405. - Specier solgtes til 24 Rbmk. 10 sk. a 24 Rbmk. 12 s., for Committesedler blev giver (med Rente) 106 a 107 pr. 100; Oblig. 94 enhalv b. 95. Norske Roksedler 22 enhalv a 23. Dito Species. Svenske Sedler 6 Rbmk. 14 sk. a 2 Rbmk. - Discontoi8 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie, Auctions Directeur Embedet i Kiøbenhavn. - Slotsbierbye og Sludstrup Sognekald i Sielland, 250, Rbdlr. - Hobroe og Skjellerne Sagnekald i Aarhuus Stift, 300 Rbdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 12te d. M. er Birkedommer og Stri er paa Fanøe, Over Krigs Commissair P. P. Rosenstand, beskikket til virkelig Cancellieraad. Den 21de, Cand theol. G. J.S. Adler til ordineret Catechet ved St. Petri Kirke hori Staden. Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Ifølge det Kongelige danske Cancellies Tilladelse fremstillede sig følgende af Hs. H. Hr. Pastor Købke til Egtved underviste Elever til jeminaristisk Exammen skriftligen den 5te og mundtligen den 6te Novbr. d. A. for Stiftsøvrigheden Hr. Stiftamtmanden og biskoppen i Ribe, som Directeurer for Borris Skolelærer Seminarium og tiltagne Assessorer Hr. Stifts= og Amtsprovst Koefoed og Hr. Amtsproyst Hørbroe. Eleverne erholdte vedtegnede Caracterer. Jens Nielsen meget duelig. Andreas Trom meget duelig. Peder Elbech meget duelig. Christen Christensen meget duelig. Hans Michael Jensen Raunsøe duelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Copulerede: I Domkirten den 28de Novbr., Rasmus Ovesen og Karen Nisdatter af Jernvedlund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Døbte: J Cathrine Kirke den 30te Novbr., Skrædermester Martin Forups Datter, Karen, Fadd. Mad. Olesen, Kiersten Jørgenseatter, Rebslager Rasmus Frandsen og Bagersvend Godsch Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Avenrisseurers. Auction, Løverdagen den 6te Decbr. Eftermiddag Kl. 3 bliver paa Raadstuen afholdt aden og Løverdagen den 13de til samme Tid 3die og sidste Auction over afdøde Told= og Consumtions=Underbetient Niels John, sens Huus No. 132, 4, paa Puggaardgaden med tilliggende Hauge og Fenne paa Sønderportsmærsken i de store Lodder Nr. 8, paa de Conditioner, som ved 1ste Auction ere bekiendtgjorte. - Thi ville de Lysthavende behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Auction. Mandagen den 8de Decbr. førstkommende Eftermiddag Kl. 3 bliver paa Raadstuen afholdt 3die og sidste Auction over Skoemager Søren Kroldrups Huus No. 302 paa denne Boes Grønnegade med tillig, gende Haugeplads og een Koes Græsningsret paa Nørre ports Fælledsdrift; hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavernes Efterretning, som ville behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted. Ribe, den 1ste Decb 1812. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Godt Kornbrændeviim, som ogsaa Aquavit bekommes i større og mindre Partier hos Varde, den 28de November 1817. Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Nye hvid og sin uhegler rakscher og drojaner samt hvid kisenhaus Hor til billige Priser faaes hos J Müller i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Gode rhinske Møllesteen, 17 enhalv Tomme tykke og 5 Fod 5 Tomme brede, ere for billig Priis at faae hos Søren J Juncker, i Tønder. Saavel stampet som ustampet Vadmuld kjøbes. Matzen, Farver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Auction i Colding, over Hr. Jørgen Bang, Gaard Nr. 78 C., beliggende i Colding Byes Laasdyegade ved Nørreport, foretages 2den Gang Mandagen den 8de Decbr., samt 3die og sidste Gang Mandagen den 29de f. M., i Følge vedkommende Udlægshavers Reqvisition. - Ved sidste Auction bortsælges tillige endeel meget gode Sengeklæder. - Saaledes er denne sidste Auctions Afholdelse forandret efter Reqvirentens senere Begjæring. Coldingestengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Efter disse Conditioner agter jeg første Gang at prøve Antion den 18de December næstkommende, og indbyder desaarsag herved alle og Enhver, respective, saavel paa Landet som i Kiøbstæd, som ønske noget som helst til Afhændelse, behageligst at vilde henvende sig til mig i Overeensstemmelse med Forestaaende, og da jeg den foran bestemte Tid selv lader bortsælge ved Auction endeel gamle Bygningsmaterialier, Gaards= og Avlings=Redskaber, adskilligt Huusgeraad m. m. saa vil jeg forvente saamegen bedre Afsætning. Colding, den 22de Novb. 1817. Kruse. Sagfører.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-02
Prægtig fiin Maryland Røgtobak bekommes hos mig F. C. Behrens, i Præstegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur, Hamb. Corresp. og Børsenhalle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Stokholm. En afskediget Militair, ved Navn Drake havde Opsigt over Arbeiderne sam reparerede Ridderholmskirken. Ved denne Leilighed er han brudt ind i den derværende carolinske Begravelse, og har borttaget fra Kong Carl & Liig Kronen, Sværdet, Æblet og Septeret, og fra en Hertuginde af Holsteens Liig et Diadem og Halsmykke, alt af Guld og tildeels kostbart besat med Ædelstene. Han har ved Pralerie røbet sig selv, og man har allerede faaet det Røvede igien. Paris. I en Skrivelse fra Marseille meldes, at ifølge de sidste Beretninger fra Algier døe der dagligen 7 til 800 Menneskeer af Pesten. Ogsaa i Tunis venter man en Revolution, da Deyens 2 Sønner opføre sig meget slet, og den ældste viser sig især meget tyrrannisk mod Fruentimmer. J Algier har Deyen fundet paa en Maade at skaffe Jndbyggere istedet for dem, som døe af Pæsten. Ethvert ugift Mandfolk over 20 Aar gammel faaer dagligen Bastonade, indtil han indgaaer Ægteskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Ifølge de sidste Efterretninger fra Rhodes er Mad. Manson atter bleven forhørt. Hun nægter stedse at have været i Bancals Kjøkken, men tilstaaer at have været i Indgangen til samme; hun var kommen dit til en Sammenkomst, men var i Indgangen bleven angreben af en ubekiendt, som slæbte hende bort. Da denne havde forladt hende, havde hun mødt den Person, som hun vilde have Sammenkomsten med, paa Torvet; men aldrig vilde hun nævne dennes Navn, som skiøndt uskyldig, ogsaa vilde blive indviklet i denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
London. Privatbreve fra Hayti melde, at det nye Opdragelsesvæsen der meget begunstiges. Kongen har selv befordret Anlæg af Skoler, og paalagt sine Undersaatter at sende deres Børn did. Handelen paa Haytdrives med stor Iver. Efter den officielle Liste ere i de første 7 Maaneder i dette Aar 107 især americanske og engelske Skibe indløbne der. Ogsaa erfare vi, at Regieringen har forbudet Kapere under sydamericansk Jnsurgentflag at løbe ind, i det han endnu ei holdes denne Republik for retmæssig erkiendt. I den Kongelige Tidende, som Henrich lader udgive, ere Fremskridtene af Culturen i dette Land mærkværdige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Da nyligen forskiellige Omstændigheder ere indtrufne paa Fastlandet, som især har tildraget sig Regieringens Opmærksomhed, saa er der holdt adskillige lang Cabinetsforsamlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Fra Antwerpen afseilede for nogen Tid siden et Skib til New=Vork. Det havde 30 franske Officerer ombord, Disse gjorde Oprør undervets og vilde seile lige til Sydamerica; men da de ei kunde faae Skibsfolkene paa deres Side og ei selv kunde styre Skibet, nødtes de til at overgive Commanden til Capitainen igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Fra St. Thomas meldes, at et stort Antal fransk Officerer ere ankomne der, hvilke ville drage til Sydamerica. Ligeledes er der ankommet et Skib fra Frankrig ladet med Vaaben og al Slags Munition, samt flere Skibe fra England fulde af Officerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Det spanske Hof har nu antaget de af Hoffet i Brasilien gjorte Forslag til i Mindelighed at afgiøre Uenig hederne angaaende Besættelsen af Rio della Plata Formedelst mange nye Foranstaltninger paa Maltha skal Handelen der have meget aftaget. I denne Anledning have flere Handelshuse i London gjort en Forestilling hos Lord Bathurst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Fra Qvebeck skildres Tilstanden paa Newfoundland, meget slet. Jsær ere Udsigterne til denne Vinter skrækkelige. Allerede have Voldsomheder fundet Sted og Magazinerne ere med Magt aabnede og Forraadene borttagne. Hovednæringsveien der er, som bekiendt Fiskefangsten, der under den sidste Krig med Spanien, var i en blomstrende Tilstand, hvorfore en stor Mængde Menneskeer droge dertil, hvilke nu lide Nød, da Afsætningen ei er saa stor formedelst adskillige Omstændigheder, hvoriblandt denne, at Tolden af Producterne fra denne De er forhøiet i Spanien, Neapel og Frankrig. Fra Rio Janciro meldes at alt er roligt i Peru og i Callas venter man en Expedition, som skal krydse paa Kysterne af Chili. Den kongelige Armee har den 28de Mai trukket sig tilbage for at concentrer sig. Tropperne fra Buenos=Ayres vare ved deres Jndfald i Chillimeget svækkede, og den kongelige Gouverneur i denne Provinds, som holder sig forskandset Tolchuano, gave dem meget at bestille. J Buenos=Ayles herskede stor Mangel, fordi Regieringen ei kan bringe Penge tilveie, ogsaa ere der kun faae Tropper. Mente=Vide har nok af Levnetsmidler, men Jndvaanerne ere meget ulykkelige, da Cheferne ere uenige, og Enhver giør hvad han lyster. 3 Artigas vil ei vide af Fred at sige med Buenos=Ayres. Don T. Garcia, som befaler over 800 Mand. holder med Portugiserne. Ribeiro, der har 300 Mand under sig, fører stedse Krig mod Portugiserne. Han har opfordret alle Spanier til at giøre fælleds Sag med sig mod dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Fra Rhinen. Den berygtede Proscriberte Regnault de St. Jean d'Angely, der vilde drage sig tilbagetil Kønigsberg, og havde faaet Tilladelse af Kongen paa Giennemreisen at bruge Badet i Aachen har fundet Leilighed til at undvige. Den hele Familie har formodentlig henvendt sig til en hollandsk Havn, for derfra at gaae til America hvor Angel forhen har været og lod sig udgive for gal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Morea. Den 23de havde vi her, et skrækkeligt Jordskielv. Havet trak sig saa pludselig tilbage, at Skibene i Havnene stode paa det Tørre, men hævede sig pludselig til saadan Høide, at stor Skade derved, anrettedes. Ved Staden Vostissa sank det derværende Forbierg. Staden selv blev næsten gansk, ødelagt, og 65 Jndvaanere begravede under Ruinerne, Lignende Skiebne havde de nærliggende Landsbyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Fra Gotha meldes, at der er indkommen 340 Rdlr. til Hielp for de fattige Paarørende af M. Luther, og man haaber endnu at faae flere, hvorved man kunde kiøbe enten deres Stamhuus i Møhra eller ogsaa andre Grundeiendomme, som ei maae gaae fra Familien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Kongen af Preussen har befalet Senaterne ved Universiteterne i sine Stater at holde et Forhør over de Studenter, som bivaanede Festen paa Wartburg den 18de og 19de Octbr. Polakken Piatowsky, som drog fra St. Helena, har man grebet og fængslet i Genua. Han havde Brev for Napoleons Familie hos sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
I Preussen er udstedt en circulaire, hvori Præsterne advares ei at bruge deres Confirmandere til. at tage Kartofler opeller andet Markarbeide, for at ei denne vigtige Deel af Ungdommens Dannelse skulde nedværdiges hos Forældrene og Bør mene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
J Anledning af den franske Regierings Forestillinger om at afbetale Godtgiørelses=Sumerne med en bestemt Summa een Gang for alle, har den preussiske i Minister i Paris faaet en Erklæring fra sit Hof, hvori dette bestemmer ei at kunne indlade sig i dette Forslag. Kongen af Spanien har udstedt en Proclamation til Nationen, hvori han paa det indstændigste advarer den at følge nøiagtigen de Forsigtighedsregler, der skulle tages, for at ei Pesten skal blive udbredt i Landet fra Barbariet. Det paalægges Præsterne at anvende deres hele Indflydelse, for ret at lægge deres Skriftebørn denne saa vigtige Sag paa Hjerte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Jndenlandske Efterretninger. Den 28de døde en af de drivtigste Mænd der fandtes i Kiøbenhavn: Johan Frederik Schulz Directeur og Universitets Bogtrykker, i sit 63de Aar. Hans Trykkerie kan saavel ihenseende til Skrifternes Forskiellighed (med Undtagelse af orientalske, hvori Hofbogtrykker Møllers herlige Trykkerie maaskee søger sin Lige, - som til den skiønne Orden, hans lykkelige Stilling satte ham istand til at overholde i samme, regnes blandt de første i Europa. - Hans Minde er saa meget meere agtværdigt, som han, født af fattige Forældre i Odense, arbeidede sig frem til Hæder og Vil stand, og ikke glemte at understøtte sine fattige Foræl-dre og Slægtninge da han selv var uden Børn. 1795 da den store Jldebrand var i Kiøbenhavn, brændte ogsaa hans Gaard, Trykkerie og Forlagsskrifter; men dette Uheld befordrede hans Held, (bagefter skiønnen, man først, hvorfor et Uheld kan være godt 1) Jstedet, for at klynke og lade Hænderne synke, kiøbte han strax Hopfners store Trykkerie og Gaard for 30,000 Rd. som denne aldrig burde have skildt sig ved, og kom da strax i større Drivt. Mange ansaae dette Kiøb i hans Omstændigheder for forvovent Galskab; men Schulz fandt Understøttelse formedelst sin bekiendte Drivtighed, og snart indsaae nu enhver, at Schulz havde handlet som fornuftig Mand, og bebreidede derimod Høyfner sin Daarlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Efter Generalpostdirectionens Foranstaltning skal den udenrigske Porto fra denne Maaneds Begyndelse af beregnes efter et Forhold af 450 Rbd. mod 100 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Hamborg Banko. Man antager nu, efter et sandsynligt Overslag, at Folkemængden i alle de danske Stater tilsammentagne udgjør 17700,000, og den i 15 Aar, efter den nærværende Tilvæxt, vil være stegen til 2 Mill., naturligviis naar ingen uforudsette Uheld indtræffe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
J Løverdags opførtes paa den Kongel. Skueplads.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Sammensværgelsen imod Peter den Store, af Krat ter, til Fordeel for Jnstructeur Rosing for 40 Aars Tieneste. - Stykket, som man i Aaret 1796 vilde ud pibe, fordi der tales i samme og Radbrækning, og havde den Gang foranlediget et fatirisk Avertissement i Adresseavisen, hvorfor det efter tredie Aftens Forestilling blev henlagt, modtages nu med almindeligt Bifald. Saaledes kan Smagen forandre sig med Tiden og Menneskene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
I Glückstadt ventes med det første at ville udkommes 95 Mod theses til Harms 95 Theses, i det latinske Sprog af Konsistr. Boysen i Borsfledt. J Anledning af samme Harmske Theses har Pastor Mayer til Hagenberg paa Als i den Altonaiske Merkur ladet indrykke følgende Avertissement: "Det skal glæde mig, om det fædrenelandske Publicum vedbliver sin værdige Taulshed, i Henseende til de af Hr. Pastor Hams udgivne 95, Theses. Men skal denne Sag endelig offentligen forhandles, saa byde Fornuft, Religion og Samvittighed, ogsaa mig at give min Stemme. Den første vil jeg ikke være den anden maa jeg være. Skilderiet indeholder atter et læseværdigt Forslag til Pengevæsenets Forbedring. Forfatteren giør den af daglig Erfaring stadfæstede bemærkning, at den Private vakler imellem de tre Benævnelser, rede Sølv, Sølvværdie og Navneværdie, og veed ikke til hvem af disse han skal holde sig, da hver Dag giver en egen Synsmaade, som kunde forlede til at handle paa et Lykketræf. De faste Eiendomsmænd see med bange, Anelse den Tid imøde, naar Jndulten er udløben, som er skræksom, ikke formedelst Pengemangelen, men for Følgerne af Papirets relative Forhold. Pengene forsvinde vel ikke ved at de opsiges og Kreditorer igien udlaane dem, men ængstelig spørges: paa hvilke Vilkaar, og om de skal omskrives i rede Sølv eller Navneværdie, Ogsaa berører Forfatteren den upaatvivlelige, men ikke af alle erkiendte Sandhed, at ingen Haandværker, ingen Fabrikant kan bestaae, naar Daglønnen forestiller snart to snart fire Mark i Sølv, og naar et raat Materiale, indkiøbt efteren Kours af 7 1/2 Rbd. til een Specie, falder, naar det er færdigt, ned til 4 Rigsbankdaler formedelst Koursens Forandring. Ved enhver Handel, ethvert Arbeide, kan blot tages Hensyn paa Øieblikket, hvorved enhver Bestræbelse maa gaae under. Af Korsforandringen flyder endvidere, at ingen Kredit kan gives, og Agiotagen og lave Speculationer demoralisere Samfundet. Forfatteren mener, at naar Banken indløste med en Rente af 4 Procento i Sølv, d. e, fire Rigsbankdaler i rede Sølv for hvert 100 Rbdlr., indleveret i Sedler, vilde det ikke vare længe forinden en pari Kours kunde haves, hvorved den ængstelige Distinktion mellem Sølv= og Navneværdie vilde forsvinde, og det vigtigste af Selskabets Anliggender, Eiendommenes Uforkrænkelighed, blive igjen befæstet. Det var derhos ønskeligt, om vi erholdt vor gamle Myntfod af dansk Kourant igien tilbage, nemlig 8 Rbd. maatte afgiøres med 5 Rd. dsk. Kour., hvorved vor gamle Mynter atter kom i Omløb og allene de udgivne Banktegn i Kobber fattes ud deraf. J Anledning af nogle til Cancelliet indsendte Tiendeforeninger har samme tilskrevet vedkommende Øvrighed, at faadanne Foreninger ei kunne konfirmeres til T. Hr. S. bestandig Regel for Fremtiden, da de Forpligtelser om visse aarlige Kjørseler for Tiendetagerne, som Aderne have forbundet sig til at præstere mod en forholdsmæssig Nedsættelse i Tiendekorn, ere uden Hjemmel i Anordningerne om Tiendevæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Odense, den 2den December. Efter 2 Dages længselfuld Forventning, paa Grund af den ved Veir og Modvind forsinkede Belt Overfart, indtraf Deres Høiheder Gouverneuren med Gemalinde og Søn til almindelig Glæde lykkelig her til Byen i Aften henimod Kl. 8, Foruden den Valkomst, vore Hjerter byde det høielskede Fyrstepar, paraderede saavel de Militaire som Borgerkorpserne tilhest, og tilfods ved Ankomsten, og fra Møllebroe til Slottet vare Gaderne illuminerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Ved at omtale Veivæsenet som en af de haardeste og meest byrdefulde Skatter for Landmanden, da det ikke skal være noget Særsyn, at en Bonde i et Aar har tilligemed sine Folk været 2 a 3 Uger paa Vei Arbeide, fortæller Justitsraad Neergaard i sit udgivne lille Skrift: "Noget i Anledning af Danmarks Skattevæsen; at denne Vei=Iver gaaer saa vidt fortiden, at Chausseer, anlagte for nogle Aar siden under samme Amtmand, nu kasseres, fordi de gaae ikke lige nok og ikke ere regelmæssigen nok anlagte, uagtet den gamle er en af de bedste Veie, som vi hidindtil havde i Provindsen (Sielland). Dette - bemærker Forfatteren - er at ødsle med Bondens Kraft og Velfærd; thi ikke ene skal den Nye anlægges, men den Gamle ophugges, som gaaer aldeles ved Siden af den nye. Begge Dele kunde været sparede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Dersom en Told=Inspecteur i en af Provindserne vil afstaae sit Embede, imod en Udbetaling af 8 a 10,000 Rbd. efter Embedets Størrelse, til en Mand, som har Tilladelse at søger et saadant Embede, og som i Følge, heraf venter sig Kongelig allernaadigst Tilladelse til at erholde det paa denne Maade, behager Vedkommende i en forseglet Billet til Statstidendens Contoir mærket F. F. at opgive det nærmere desangaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Som Exempel paa ualmindelige fede Folk bør ogsaa nævnes den navnkundige Bonde Poul Butterbrodt, fra Heiligenstædt i Holsteen, der veiede 480 Pund. Daværende Kammerherre Blohme, som var Minister i Frankrig, lod ham komme til Paris, for at overbevise de franske Damer at der gik 3 luftige Franskmænd paa een Holsteener. De franske Damer kunde ikke føle sig mæt paa ham, og gjorde ham mange latterlige Spørgsmaale, som han ikke kunde besvare - fordi han ikke forstod dem. Da han paa Reisen kom til Hamborg, fandtes en Dag paa Børsen skreven paa Væggen med Blyant: "Nun har man in Erfahrung gebracht, das ein holsteinisches Butterbrodt, 480 Pd. wigt Fra Aarhuus Arrest er undvigt 3de Arrestantere, neml. Jørgen Hansen, tiltalt for Hestetyverie, Jens Pedersen, Holstener af Fødsel og Søren Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-12-05
Aalborg. I det urolige Veir i denne Tid ere adskillige Skibe forliste paa Nordkysten, saasom : en Preusser med Pibestaver m. m. ved Kyvl, en svensk Slut med Jern ved Tranumstrand, en kobberhudet Engelsk Brig fra Riga til Lissabon med Havre ved Klitmøller, og desuden en gammel Svensk Skude med Ærter fra Riga sunken eller sunket i Nordsøen og Folkene 4 Skippere indkomne til Nordstrand. Den for nogen Tid siden ved Holmen (Hanstedstrand i Thy) forliste Engelske Brig med 12 Heste, var fra Bridlington, bestemt, ikke til Rusland, men til Hamborg, hvorhen Hestene som udgjorte hele Briggens Ladning, ogsaa er sendte landveis. Vraget er allerede solgt. Paa Skagen skal, efter Beretning af igaar ankomne Skavboer, ingen Skibbrud have fundet Sted i denne Tid, som Rygtet ellers gik.