JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1828-06-14
(Afsagte den 2den Junii.
Viborger Samler, 1828-06-14
J Sagen No. 109. Actor Ldsoppkt. Otterstrøm, contra: Nyboe, Defenfor for Styrmand Christen Andersen Smidt. og Hustrue. (Der tiltales for Hælerie.) Dom: Herredstingsdommen bør, forsaavidt paaanket er ved Magt at stande, dog saaledes at Straffetiden for Tiltalte Marthe Andersdatter bestemmes til 3 Gange 5 Dage. J Salarium til Landsoverretsprokurator Otterstrøm betale de Tiltalte in solidum 5 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning at udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1828-06-14
Ved Kier og Hvetboe Herreders Extraxet er, af Overanditeur og Herredsfoged Lange den 15de Decbr. 182. dømt saaledes: "Karen Kjølbye Larsdatter bør for første Gang begaaet simpelt Tyverie at hensættes 4 Gange 5 Dage i Fængsel paa Vand og Brød med befalet Mellemftist. Marthe Andersdatter bør for første Gang som Medvider og Hæler at hensættes 2 Gange 5 Dage i Fængsel paa Vand og Brød med befalet Mellemfrist. Christen Andersen Schmidt bør for første Gang forøvet Hælerie at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. I Erstatning tilsvarer alle trende En for Alle og Alle for Een til Lars Christian Andersen af Engen ved Frederikshavn 5 Rbd. Sedler, Karen Kjølbye Larsdatter tilsvarer alle af hendes Arrest flydende Omkostninger, og tilsvarer samtlige trende Tiltalte in solidum alle af Actionen og Dommens Execution flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor Prokurator Dannisse 5 Rbd. Sølv og i Salair til Defenfor Prokurator Jensen 3 Rbd. Sølv Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse. Det Øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1828-06-14
J Sagen No. 67. Møller, for Skipper Svarer i Aalborg, contra: Nyboe, for Kjøbmand N. C. Krag ibom.
Viborger Samler, 1828-06-14
(Angl. at Appellanten formeentlig uberettiget skal have udsolgt Brændeviin i smaae Partier, hvorved Jndstevnte formeener sig præjudiceret.) Dom: "Appellanten Skipper Svarer, bør for Jndstevntes, Kbm. Krags, Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves."
Viborger Samler, 1828-06-14
Ved Aalborg Kjøbstæds Politiret er af Justitsraad og Byefoged Schmidt den 22de Januar 1823 dømt saaledes: "Jndtlagte Skipper Søren Svarer bør erlægge i Mulct 10 Rbd. Sølv, af hvilke Halvparten tilfalder Klagerer, Kjøbmand N. C. Krag og Halvparten Byens Kæmner kasse, og bor han derhos erstatte Klageren Sagens Omkostninger med 4 Rbd. Sølv. Det idømte at udredes inden 3de Solemærker a."
Viborger Samler, 1828-06-16
Komme til Melod. Der boede en Konge i Leire.
Viborger Samler, 1828-06-16
De Dannerkonger boede Engang ved Leires Lund, Kampfærd og Retfærd snoede Sig om Der Hjerte kun; J Jotland svang de Sværdet, Mod Næssekongers Gaard, J Fadersind det hærdet, Kløve mangen Pande haard. Ja, Jotland! Du har skuet, Saa mangen Kongefærd, Naar Ufred Dig har truet, Dit Folk stod Kampen nær, J Sekler slog Dit Hjerte For Dannerkongens Æt: Du barnlig leed Hans Smerte, Hans Sorg har Du begrædt; Thi, stige Glædens Toner Naar Kongen Selv Du seet; For Ham, der mandig kroner, Sit Land med Dannefærd For Frederik den Blide, Hvis faderlige Sind, Vil trøste dem, der lide, Slaaer varmt hver Borgers Sind. Lev længe, Du den Gode, Dans elftte Frederik !! End Joter trofast stode, Og signe Frederik. A. J Just.
Viborger Samler, 1828-06-16
Viborg. Hs. Majestæt Kongen indtraf i Gaar om Eftermiddagen paa Grevesædet Frisenborg, hvorhen Hr. Stiftamtmand Schønheyder, Ridder og Dannebrogsmand, var reist Allerhøistsamme imøde. Derfra gik Reisen over Aabro til Hovedgaarden Ulstrup, hvor Hs. Majestæt behagede at lade sig, blandt Andet, forevise nogle Agerdyrkningsredskaber af forbedret Indretning, samt endeel fortrinlige Heste og andre Kreature fra Gaarden og Omegnen. Kongen med Sulte reiste videre, gjennem Byerne Hjorthede, Lee, over Veirumbro, gjennem Tapdrup og Overlund, overalt beggegnet af en jublende Folkemængde, der frydede sig ved at skue Landets milde Monark, og at kunne yttre ham deres ærefrygtsfulde Kjærlighed, til Viborg, hvor Hs. Majestæt saaledes ankom i høieste Velgaaende Kl. 9. Adskillige Embedsmænd og Andre vare til Hest dragne Kongen imøde paa en halv Miils Vei fra Byen. Ved Hs. Majestæts Ankomst hertil modtoges Allerhøistsamme af Borgermesteren, Hr. Cancellieraad Gundelach og holdt under Klokkernes Ringning og Folkets tusindstemmige Fryderaab, sit Indtog, paa Torvet paraderede det borgerlige Militaire under Capitain Havders Anførsel. Hs. Majestæt steeg af hos Hs. Høivelbaarenhed, Hr. Stiftamtmand Schønheyder, Ridder og Dannebrogsmand, og behagede her allernaadigst at lade sig forestille de talrige fra Byen, og Omegnen forsamlede Embedsmænd. Om Aftenen var Byen smagfuldt illumineret.
Viborger Samler, 1828-06-16
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1828-06-16
Portugal. J det Øieblik da Borgerkrigen er udbrudt i dette Land er der maaskee Intet, der bedre tjener til at characterisere begge Partier, og vise den Aand, hvoraf de besjæles end de af dem udstædte Opraab til Nationen. Som Exempel herpaa anføres nedenstaaende tvende Proclamationer. Den første udstæd af Militairraadet i Oporto og indført i den derværende Tidende, Jmpartial, lyder saaledes: Portugiser.
Viborger Samler, 1828-06-16
Militairet har med stræng Troskab mod Hyldings edens Aand, som det har aflagt til den retmæssige Konge, vor Hersker Don Pedro 11, i Kraft af denne høitidelige og hellige Ed forenet sig, for at bekræfte og opretholde samme. At den retmæssige Monark udtrykkeligen er erklæret for dethroniseret, at en rebelsk Faction har udraabt en anden Monari end vor Hersker Don Pedro, skulde disse Grund ikke retfærdiggjøre de portugisiske Troppers ædle Beslutning, Den høihjertede Skaber af vort Monarkies constitutionelle Charte har ikke forudseet, at rebelliske Authoriteter vilde forsøge ved deres Jndflydelse paa Tropperne at forlede dem til Omstyrtelsen af de lovmæssige Anthoriteter; og til vor Skjændsel vilde Militairbefalingsmanden, der hørte til hiint Partie, og har forladt sin Post, som han ved sin Befordring, erholdt i Don Pedro 17des Navn, i sin skammelige Meenedighed kun tillade Tropperne at forsamle sig under den Betingelse, at de selv skulde tilintetgjøre Constitutionen. Hvilket Middel blev nu tilbage for Legitimmitetens Forsvarere paa Coruchos Bjerge, Amarantes Snævreer, paa Prados Bredder og ved Broen ved Barca, Blodet, som Legitimitetens constitutionelle Undersaatter der have udgydt blev givet til Priis for den meest fornedrende Skjændsel; som Forbrydelse skulde straffes, hvad der havde forherliget vor Hæders Glands, og vi skulde aflægge Regnskab over vor Hengivenhed og vor Lydighed mod den constituerede Regiering, hvis Opretholdelse var paabudet os ved den militaire Tapperhed, Fædrelandets Ære, Edens Hellighed og Tronens Legitimmitet, Himlen for hvis Aasyn, vi svoer var Hersker, Don Pedro 11, Lydighed, vil velsigne vore Bestræbelser idet den byder, at man ei skal sværge falsk ved Herrens hellige Navn. Europas Monarker, der alle ere hans allertroeste Majestæts Allierede, ved hvis Regjering deres Repræsentanter ere accreditterede, skulle holagte de portugisiske Soldaters Characteer. Vore Vaabenbrødre ville staae os bi i vort ærefulde Foretagende. Vi bevidne fremdeles for Guds og Menneskenes Aasyn, at Jngen høiere end vi kan ære Jnfanten, Don Miguel, nemlig som hans ophøiede Broders, Don Pedro 17des, den legitime og edelig erkjendte portugisiske Konges, Repræsentant, dog see vi os trods al vor Følelse af Ærefrygt nødsagede til at betragte hans regierende Villie som ugyldig, forsaavidt den ham omgivende Faction har forledt ham til at trænke det udtrykkelige Bogstav af en Eed, der endnu staaer høiere end vores. Portugiser. Hans allertroeste Majestæt, Don Pedro 17 leve! Dronningen Donna Maria II leve! Leve det portugisiske Monarkies constitutionelle Charte, Leve Jnfanten Don Miguel som Repræsentant for sin ophøiede Broder, Højt leve til alle Tider vore Fædres hellige Religion, der har indviet den Eed, som vi have aflagt; Givet i Oporto i Krigsraadet i Qvatteret St. Ovidio den 17de Mai 1828.
Viborger Samler, 1828-06-16
(Her følge Underskrivterne af 13 Oberster, Oberst lieutenanter og Majorer.) Den anden i sit Slags ligesaa mærkelige Proclamation er 6 Dage senere udstædt i Lissabon af Jnfanten og er af følgende Jndhold: Loyale og agtværdige Portugiser. Naar eders lovmæssigen yttrede Ønsker, naar Monarkiets meest udmærkede Stænders, Tribunalers og Corporationers Addresser, naar Statens Vel, Troens Værdighed og Nationens Hæder (den eneste Ærgjerrighed, som en sand portugisisk Prindses Hjerte er istand til), naar endelig den strængeste Retfærdigheds Grundsætninger have foranlediget den Beslutning hos mig, at bringe Monarkiets oprindelige Jnstitutioner i Udøvelse ved Sammenkaldelsen af Kongerigets trende Stænder, saa samler den revolutionære Aand, der ikke uden Frygt kan see disse lovmæssige Forholdsregler, som for evig ville standse Revolutionens Fremskridt, sine sidste Kræfter, for at modsætte sig denne gavnlige Fremgangsmaade, og forlænge den Række af Ulykkestilfælde, hvorunder vi have lidt i saa mange Aar, medens vor hellige Troe blev beskjæmmet, Tronen nedværdiget, Nationalæren be plettet, vor Uafhængighed næsten tilintetgjort, og vor Tilværelse laae i det sidste Aandedrag. Portugiser, denne Sag er sandelig eders. Jeg opfordrer eder at være Vidne til de lovmæssige Raadslagninger, der med det første skulle foretages. Jeg ønsker Jntet høiere end Folkets Vel og Jntet, som ei hviler paa Legitimatetens strængeste Princip. Eder, portugisiske Soldater, tilkommer det fortrinligviis formedelst eders ærefulde Stand at opretholde dette hæderlige Foretagende, og udslette den Fornærmelse, som nogle Jldesindede og andre Bedragne have vovet at tilføie eder. Jeg kjender eders Tapperhed. Allerede ved en tidligere Leilighed har jeg ved eders Hjælp tilintetgjort en Faction, og jeg har besluttet, saa ofte Omstændighederne skulde udfordre det, atter at stille mig Spidsen for eder. Alle Besværligheder ere behagelige, alle Farer for Jntet at agte, saa ofte man fægter for den retfærdige Sag. De, som ere forledede til Forbrydelser og indsee deres Vildfarelse, kunne indfinde sig, og de skulle erholde Tilgivelse. Hveder ei lemper sig efter denne hellige Pligt, dens Skjebne skal Loven afgiøre. Folk og Soldater, Forener eder med mig, og lader os for evig gjøre en Ende paa Revolutionen! Infant=Regenten.
Viborger Samler, 1828-06-16
J vor kjære Frues Pallads i Ajuda den 23de Mai.
Viborger Samler, 1828-06-16
England. I Underhusets Møde den 2den Juni opfordrede Hr. Tennyson Hr. Huskisson til at give Oplysning om den nyeste Ministerialforandring. Maaden, hvorpaa Hr. Huskisson gjorde dette, viste tydeligt, at han troede sig tilsidesat. Hans Skrivelse til Hertugen af Wellington, hvori første Gang var Talen om hans Udtrædelse, lod som følger: Downingstreet, Tirsdag den 20de Maj. Kl. 2 Morgen. Kjære Hertug, Efter den Stemme, som jeg af Agtelse for egen Conseqvents og min personlige Characteer har seet mig nødt til at give under Løbet af Debatterne i Dag angaaende Cast=Retford=Billen skylder jeg Dem som Ministeriets Overhoved og Hr. Peel som Ordfører i Underhuset, uden Tidspilde at give Dem Leilighed til at overdrage mit Embede i andre Hænder, som det eneste Middel, der staaer i min Magt, til at forhindre den Skade, Statstjenesten maatte lide ved, at der synes at finde Uenighed Sted i Hans Majestæts Raad, saa lidet dette endog er grundet i Virkeligheden eller saa ubetydeligt ogsaa Spørgsmaalet i og for sig selv tør være, der har givet Anledning til dette Skin. Med Smerte over at see mig nødt til at bebyrde Dem med denne Meddelelse, forbliver jeg a. Undert. W. Huskisson. Dette Brev var overskrevet "private and considential." Hertugen af Wellingtons Svar lod Kjære Hustisson. Deres Brev fra imorges Kl. 2, som jeg modtog Kl. 10 har forundret og smertet mig meget. Jeg har holdt det for min Pligt at forelægge Kongen Samme. Jeg forbliver a. Undert. Wellingtøn.
Viborger Samler, 1828-06-16
Da Hs. H. erholdt dette Svar, var Grev Dudley hos ham. Han sagde: "Hertugen maa være i en Vildfarelse; jeg vil gaae til ham, sætte ham Omstændighederne ud fra hinanden og bringe Alt i Orden." Greven gik ogsaa til Hertugen, men kom snart tilbage og sagde: "Det gik mig ikke, som jeg havde tænkt." Hertugen svarede: "Det er ingen Vildfarelse, det han ikke og det skal ikke være nogen Vildfarelse." - Hr. Huskisson meddeelte endnu en heed Række Breve og Svar; han lagde i Særdeleshed, Vægt paa, at hans Meddelelse havde været reen personlig, og altsaa ikke strax burde have været forelagt Kongen. Jøvrigt, erklærede han tilsidst vilde de nyeste Tildragelser aldrig bevæge ham til Opposition mod Regjeringens Forholdsregler, saa ofte, som han kunde billige disse. Hr. Peel søgte at forsvare Hertugen af Wellington. Lord Palmerston talede endnu med mindre Tilbagtholdenhed og erklærede, at han var kan af Føielighed mod Hr. Hustis on bleven i Prinisteriet, og var derfor udtraadt paa samme Tid som han, saa meget meere, da han allerede i nogen Tid havde bemærket, at man kun ønskede at blive ham og hans Ven qvit. Hr. Brougham yttrede, at han først vilde bedømme det nye Cabinet efter dets Handlinger, hvorpaa Hr. Peel svarede, at han ikke havde i Sinde at foretage nogen Forandring i Politikken i Almindelighed, hverken ude eller hjemme.
Viborger Samler, 1828-06-16
Jndenlandske Tidender, Den 13de Mai tog Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Christian af Danmark ledsaget at den danske Generalconsul Chiaveri, Afsted med Hs. Hellighed Paven. Den 16de havde Hs. Kgl. Høihed alle i Rom værende danske Kunstnere ved sit Taffel, og overdrog ved denne Leilighed Enhver af dem et eller andet Arbeide. Den 17de tiltraadtes Afreisen til Ancona.
Viborger Samler, 1828-06-16
Under=Indsendt læses følgende i Aalborg Avi af 9de Jum: "Det er en lovbefalet og udentvivsaare ubehagelig Pligt for Toldtilsynet stundom at skulle inqvirere Kjøbmændenes Varelager eller Udsalgsboutiquer. Saameget ubehageligere maae denne Forretning være de respective Vedkommende naar de, som igaar Tilfældet var hos en af Byens Herrer, Handlende der har Udsalgsboutique paa Markedet, foranlediges til at anstille Randsagelsen i Overværelse af et talrigt Publikum; tifold ubehagelig, formener Jndsenderen, naar man, som netop ogsaa igaar var Tilfældet, efter endt forgiæves Rumstering, maae gaae bort med uforrettet Sag. Med besynderligt Hensyn til den sidste Omstændighed, og af pur Omhyggelighed for de Herrer Toldembedsmænd her og og hvert andet Steds, hvor man udviser en lige roesværdig Jver for Landets sande Jnteresse, tillader Jndsenderen sig at spørge: burde ikke Angiveren, forudsat at der er en saadan Personage med i Spillet, ansees med en lille Correction, naar det viser sig, at han har havt Folk tilbedste, Jndsenderen vover at formene jo, og det af tvende Grunde: 1) Ford ellers enhver Slyngel, (og at der blandt Angivere kan gives Slyngler vil man vist ikke nægte) der har et Horn i Siden paa en Handlende, efter Behag kan sende ham Toldvæsenet paa Halsen, og 2) fordi Angiveren ellers ogsaa, ustraffet med frit Forsæt kan drive Gjæk med Hs. Majestæt Kongens bestalte Embedsmand, Og sligt Crimen skulde ingen Correr fortjene? - Det forekommer meget mere Jndsenderen, som og Revselsen burde staae i Forhold til den Belønning, der gives den Angiver der foranlediger en virkelig Synders fortjente Afstraffelse, og som beviislig saaledes af ædel Jver for den gode Sag, sætter sit Renomee iblandt sine Medborgere i Fare. End eet Spørgsmaal finder Jndsenderen sig opfordret til, i Anledning af den her omtalte Jnqvirering, at opkaste: Kunde ikke Toldinspectionen, naar den endelig i Medfor af sin Pligt, skal foranstalte Randsagelse, mage det saaledes, at denne skeete om Morgenen, i Middagsstunden eller imod Boutique=Lutningen. - Man og da dog ikke Kjøberne fra den Mand, Undersøgelsen anstilledes hos
Viborger Samler, 1828-06-16
Bekjendtgjørelser. Kjærsholms Mølle er solgt. Tydsk Blaat paa Uldent.
Viborger Samler, 1828-06-16
At der nu efter Fleres Ønske, tillige modtages uldne Tøier ved mit Farverie for at farves mørkeblaat uden Jndigo og at Couleuren er temmelig varig, samt at dertil itte bruges Vitriel, og Tøjet altsaa hverken bliver sort eller skjørt, dette bekjendtgjøres herved med Tilføjende: Farvningen er, efter Tøjets Bredde og Tykkelse meget billig. Men ved Jndleveringen, af Tøjetil saadan Farve maa den bestemt forlanges; thi modsat Ti fælde, faaer ethvert Stykke Tøj den bekjendt udmærkede ægte blaa Farve. Slive i Junii 1826. I. C. Holm. At Wedelslunds Hovedgaard med Tilliggende, tilhørende Stervboet efter Greve og Grevinde KragtJuell Wind Frys, vil vorde stillet til offentlig Auction i indeværende Aar, bliver herved foreløbig bekiendtgjort, og skal Auctionsdagen nærmere blive bestemt Bemeldte Hovedgaard er beliggende i en god og behagelig Egn, 2 1/2 Miil vesten for Aarhuus. Dens Jorde, ere gode og vel dyrkede; den har betydelig Skov, saavel paa Hovedgaardens som paa Bøndergodsets Marker, og dens Bygninger ere solide og smukke. Under Hovedgaarden hører Wedelslund Mølle, tet ved Gaarden. Eiendommen bestaaer af: 1) Wedelslund med Hovedgaardstaxt Ager og Eng 30 Tdr. 3 Skpr. - Fdkr. 1 Alb. Skovskyld 8 - 3 - 1 2) Bøndergods i Sielle Schiørring, Rohde og Her stind, af Hartkorn Ager og Eng 232 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., Skovskyld 10 Tdr. - Skpr. 2 Rdlr. 1 1/3 3/4 Alb. 3) Sielle, Schiørring Kirker med Tiende af 167 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 3/5 Alb. tiendeydende Hartkorn. 4) Sielle, Schiørring og Schivholme Sognes Kongetiende af tiendeydende Hartkorn 30 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 3/5 Alb. Jordebøger over Eiendommen ville Tid efter Anden blive henlagte til Eftersyn hos Hr. Avlsforvalter Høirilpaa Wedelslund paa Berlings Contoir i Kjøbenhavn, hos Hr. Bogtrykker Hempel i Odense, ved Aviserneditionerne i Aalborg, Viborg, Ribe og Altona, saavel som her paa Contoiret. Endelig bemærkes at endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen nogle Aar. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus 2de May 1328. Seidelin.
Viborger Samler, 1828-06-18
Viborg. Mandags Morgen, den 16de Junii, Kl. 83, behagede det Hans Majestæt at lade sig Embeds protocollerne fra Byen og dens Omegn forevise, hvorefter Allerhøistsamme tog Følgende i allernaadigst Øiesyn: Byens Borgervæbning, der paa det store Torv foretog nogle Evolutioner og Mancuprer: Latinskolen, hvor Majestæten modtoges med en af Hr. Rector Hasselbalch forfattet, af Disciplene afsjungen, Sang og en Tale, som holdtes af Rectoren, hvorefter for Monarken blev anstillet Examination med Disciplene i de forskjællige Klasser i flere Lærefag; en Udstilling af adskillige Fabricata og Produkter af Kunstflid fra Byen og Amtet; Hospitalet; Brandcorpset, der for Majestæten anstillede sine Sprøite= og Rednings-Exercitier; Sygehuset: Borgerskolen; Søndresogns Kirke, Haandgjærningsskolen; Tugthuset og Arresterne. Derpaa gav Hs. Majestæt allernaadigst Audients paa Raadhuset, hvor Byens eligerede Borgere, som ved Ankomsten havde modtaget Majestæten ved Byens Grændseskjæl, atter vare forsamlede. Om Middagen var Taffel hos Hr. Stiftamtnianden under hvilket, hvortil saavel Byens som flere Embedsmænd og Honoratiores, hvilke Festen havde hidkaldet, vare indbudne, 2de af Borgmesteren Hr. Cancellieraad Gundelach og Pastor S. S. Blicher forfattede Sange bleve afsjungne under de af Hr. Stiftamtmanden udbragte Skaaler og Forsamlingens Jubelraab. Efter endt Taffel begav Hans Majestæt Sig hen at tage i allernaadigst Øiesyn Domkirken og den sjeldne Fortidens Mindemærke den under Kirken byggede, af sit Gruus ved vor Stiftsøvrigheds Omhue fremsprungne, skjønne Kryptkirke, som var festligen oplyst, hvor Hs. Majestæt hilsedes med en af Domkirkens Sognepræst, Hr. Stiftsprovst Schjødte, forfattet Sang og en af Hr. Provsten fremsag Tale. Fra Kryptkirken gik Toget til den udenfor Byen anlagte Kirkegaard.
Viborger Samler, 1828-06-18
Om Aftenen Kl. 9 bragtes Hs. Majestæt udenfor Allerhøistsammes Vinduer, hvorfra Kongen hilsede det forsamlede Folk, af samtlige Embedsmænd og Honoratiokes, som befandt sig i Staden, et Chor, der sluttedes med et Vivat og 9 Gange gientaget Hurra, og Natten igjennem var atter Byen, og de i den anbragte Æreporte illuminerede. Næste Dags Morgen Kl. 8 forlod os, for at fortsætte Reisen til Løgstøer, den elskede Landsfader betegnende her, som overalt Sine Spoer med Mildhed og Naade, men Erindringen om den sande Glæde, den ædle Sjette Fredrik ved Sin uskatteerlige Nærværelse skjænkede os, vil aldrig forlade vores, Hans troe og erkjendtlige Undersaatters, for Konge og Fædreland høitbankende Hjerter. De ved denne Festlighed afsjungne Sange følge i Mandagsavisen.)
Viborger Samler, 1828-06-18
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1828-06-18
Orienten. Krigsrygterne stadfæste sig fra Constantinopel. J Hr. v. Ottensels's Nærværelse modtog Reis Effendi den 13de Maj den russiske Krigerklæring, tilsyneladende med den største Ligegyldighed lagde den rolig sammen, efterat have læst den, og sendte den til Storveieren. Den 14de erholdt de europæiske Ministre Depescher med Efterretning om den russiske Hærs Invasion, hvorpaa den preussiske Commissair Hr. v. som man siger, ogsaa den østerrigske Jnternuntius, raadede Porten til ubetinget Antagelse af Conventionen af 6te Juli, for idet mindste at restituere de gamle Forhold med England og Frankrig. Men siden den russiske Krigserklæring er indløben, synes Alt at have forandret sig, og Divanet ingen anden Beslutning at have fattet i denne Anledning, da Reis-Effendi no engang erklærede, at hiin Overeenskomst stred mod Jslam. Udvortes hersker Rolighed, men den synlige Bestyrtelse hos Rigets Store lader sig ikke skjule. Husni=Bey er afgaaet til den saakaldte Donauarme ifølge en storherlig befaling. Flere hundrede Tartarer ere i de sidste 6 Dage sendte omkring i de forskjellige Provindser for at befordre det almindelige Opbud, og Bosphorus er spærret; ingen Firman udstædes mere til Gjennemfart. Sultanen er næsten Dag og Nat beskjæftiget med Tropperne. Alle Muselmænd fra 12 til 60 Aar skulle holde sig beredte paa første Opraab at gribe til Vaaben til Fædrelandets og Religionens Forsvar. De regulaire Tropper under Jtalil Pascha ere tildeels allerede brudte op mod Donau Hovedstadens Forsvar og Recruternes Dannelse er overdraget den gamle Seraskier Chosrew Mehemed Militsen fra Rumelsen opbydes til at forsvare Overgangene over Balkan, og de gamle Krigskibe, man har tilbage, udrustes for under Tahir Pascha at forsvare Tilgangene til Hovedstaden. - Apaalidelige Efterretninger fra Wien sige, at Prophetens Fane er den 19de plantet i Constantinopel, ligeledes at Hus ny Bey skal have erklæret Storherren, at Hæren ved Adrianopel er for svag til at giøre Russerne Modstand og vove et Slag, hvorfor han fandt det hensigtsmæssigere at trække sig tilbage og dække Hovedstaden. - Den preussiske Statstidende meddeler en Oversigt over de russiske Krigsoperationer, der i det Væsentlige bekræfter de tidligere Efterretninger. En ubetydelig Cavalleriefægtning har fundet Sted i Nærheden af Braila, hvori den tyrkiske Anfører faldt og Russerne gjorde nogle og halvtredsindstyve Fanger, Den 15de Maj blev een af Fæstningens Forstæder, taget med Storm efter et levende men kort Forsvar af Besætningen. Pladsen blev derpaa indsluttet; men Høivandet i Donau og andre Forhindringer gjorde at Russerne først Natten imellem den 25de og 26de saae sig istand til at aabne den anden Parallel. Batterierne spille med stor Virkning; Storfyrst Michael, leder selv Beleringen, og Keiseren har ved sin personlige Nærværelse endmere opflammet Troppernes Mod.