JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Mandagen den 11 Januarii. No. 128. Jens Dahl Arentzen, c. Frederich Carl Arenzen, og Moder Else Abildgaard, afg. Skovrider Arentzens Enke; betreffende den af Citanten med hans Broder, Friderich Carl Arentzen oprettet Contract af 18 Febr. 1794, hvorved Citanten skal være overdraget Eiendom over den halve Deel af Thamsborg Gaard, dens Misligholdelse, m.v. Ved den af Amtmanden Geheime-Conferentsraad Levetzau givne Decision af 10 Aug. 1794 har denne eragtet at da Kiøberen af Thams borggaard Frederich Carl Arenzen eller hans CautioFebruarii Maaned 1796. nist Enken Arentzen, ikke i Følge Conditionerne har erlagt Kiøbesummen for Thamsborggaard og dermed bortsolgte Jorder, eller det øvrige af dette Kiøb dependerende, saa bliver forberørte Gaard og Eiendomme, at stille til nye Auction for Kiøberens og CautionistenRegning og Risico, i Overeenstemmelse med Auctions Conditionernes de Post. Dom: Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betalet Jens Dahl Arenzen til Frederich Carl Arentzen og Else af gangne Skovrider Arentzens Efterleverske 40 Rdlr. No. 141. Jens Dahl Arentzen, c. Geheime-Conferentsraad Hr. Henrich Levetzau, anlangende Kiøbesummens Betaling af Thamsborggaard til Contra-Citanten som Skifteforvalter i Skovrider Arentzens Stervboe, med 5373 Rdlr. 1 Mk. 10 s. med Renter, m.v. Ved den af Birkedommer Tønnesen afsagde Dom at 23 Octbr. 1794 er dømt : at Friderich Carl Arentzen og Moder bør, een for begge og begge for een, til Contra Citanten qua Skifteforvalter i afg. Skovrider Arentzens Stervboe, betale den forstevnte Summe5370 Rdlr. 1 Mk. 10 s., samt Rente beregnet aarlig til 4 pro Cento af de 5305 Rdlr., fra 31 Jan. 1794 til Betaling skeer, samt dette Sogsmaals Omkostninger med 5 Rdlr. Dom: Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betalet Jens Dahl Arenzen til Geheime-Conferentsraad og Amtmand Hr. Henrich Levetzau 40 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Onsdagen den 13 Januarii.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
No. 173. Niels Nielsen m. fl. Gaardfæstere af Odense Holspitals Gods, c. Odense Hospital og Communitet, angaaende Betalingen af nogle Restancer, som Citanterne formeente sig urettelig at være affordrede, paa Grund af, at de havde fæstet deres Gaarde, imedens de vare henlagte under Rytter Districtet, og de var ansatte for mindre end de ældste Fæstebreve indeholdte m.v. Ved Fynboe Landstingsdom af 23 Octbr. 179. er Rauneberg Herredstingsdom af 29 Martii 179. confirmeret i Henseende til Citanterne, og Processens, Omkostninger ophævet. Herredsfogden har ved bemeldte Dom tilfunden Niels Nielsen at betale 41 Rdlr. 2 Mk. 6 s., Peder Hansen 56 Rdlr. 1 Mk. 2 s. Rasmus Rasmussen 10 Rdlr. 1 Mk. 8 s., Niels Rasmussen 19 Rdlr. 2 Mk. 4 s., Lars Larsen 19 Rdlr. - Mk. 4 s., Hans Jbsen 23 Rdlr. 1 Mk. 6 s., Hans Jørgensen Lundgaard 40 Rd. 1 Mk., og Niels Rasmussen 77 Rdlr. 2 Mk. 3 1/2 s., med Renter fra Stevningens Dato den og Martii 1790 indtil Betaling skeer, samt ophævet Processens Omkostninger, og underkiendt de fra Procurator Bagge moverede Contra Prætensioner m.v. Dom : 16 De til Forsendelse med Posten allene priDom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Fra den 30te Januarii til 27de Februarii ere her i Staden, copulerte 50 Par, fødte Drenge 104, Piger 109, tilsammen 213, døde Mænd 71, Qvinder 51, Drenge 41, Piger 39, tilsammen 202 ; ere altsaa 11 flere fødte end døde De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 12, Apoplerie 1, Barselseng 3, Blodstyrtning 5, Bryst, syge 22, Colica 1, Druknet 4, Dødfødt 1, Feber 1, Forraadnelsesfeber 13, Galdefeber 1, Gicht 2, Halsyge 1, Hastig Død 4, Hidsig Feber 4, Hævelse 1, Jnflammation 3, Kighoste 1, Kopper 6, Krampen, Meslinger 2, Nærvefeber 1, Orm 1, Skarlagensfeber 10, Slag 34, Slagen til Døde 1, Tænder 4, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 39, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 7. vil. Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender &c.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 31te Januarii til 27de Februarii af Patienter indkomne 145, udgaaet 140, døde 12. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Muursvend overfaldet paa Gaden og forslaaet Hovedet; en Pige traadt et Søm i Foden en afskediget Soldat skaaren den ene Haand ; en Arbeiderske faldet og brækket en Arm; en Arbeidskarl veltet med en Vogn og knuset Knæeskallen; en dito faldet og brækket et Been; en Muursvend og en Haandlangerske ligeledes nedfaldne og begge meget forslaaet sig; en afskediget Soldat overkjørt paa Gaden og knuset det ene Been; et Drengebarn nedfaldet af en Trappe og brækket et Been; en Dreng ligeledes nedfaldet og meget forslaaet sig; en Karl i Vildelse skudt sig i Brystet: et Pigebarn faldet paa en Trappe og brækket en Arm ; en Kanskaallet sig; en Muurhaandlangerske nedfaldet fra en Bygning og meget forslaaet sig; en Karl styrtet med en Hest og brækket et Been; en Dreng faldet over en Afvisersteen og forslaaet Hovedet. Korn. Rug, Alsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. . Dansk, Td. = 4 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holstensk, Td. . - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td., 6 Rd. 4 Mk. - s. Siellandsk, Td. . 7 Rd. - Mk. - s. Byg Td... 2 Rd. 3 Mk. - s. Bog=Gryn Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . 3 Rd. 3 Mk. - s. Havre Td. . . 2 Rd. 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Havre=Gryn Td. . 9 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. Erter Td. . 4 Rd. 3 Mk. 4 a 8 sk. 3 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Fede=Vahre. Jsl. saltet Lammekjød Td. 13 Rd. - Mk. Flesk, røget, Lpd., 1 Rd. 5 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. . 1 Rd. 4 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. . Holsteenske 18 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Smør=Fyensk, Td. Rd. Mk. - s. Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 4 Rd. - Mk. - s. . . tør, Skpd. 11 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. . . 10 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 6 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . 10 Rd. - Mk. 2 s. dito tor Fisk Skpd. = 16 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. 20 a 22 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. 20 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar-Sild Td. 2 Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild Td. 10 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = 20, 22 a 23 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 4 Rd. - Mk. Lyneborsk Td. . . 6 Rd. - Mk. Spansk Td.... 5 Rd. - Mk. Engelsk Td... Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Fransk Td. .. Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin 60 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
udenrigs . 50 a 70 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 900 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
udenrigs . 40 a 80 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin. 40 a 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
udenrigs = 30 a 50 Rd. Et Oxch. Fransk Brænder. 30 a 90 Rd.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Udenrigs = 60 a 70 Rd. Humle. Brunsviger) 100 a 120 Rd. - Mk. - . 1 Garleber ) Skpd. 35 Rd. - Mk. - s. Brabandsk, . . 85 Rd. - Mk. - s. b. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. - Mk. c. Tiære Td. . . . 5 Rd. 3 Mk. 6. Hør Skpd. 42, 45 a 52 Rd.) efter dene. b. Reen Hamp Skpd. 36 a 44 Rd.) Bonitet, Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. 6 Rd. 2 Mk. - s. Pommersk En . . 6 Rd. 2 Mk. - s. Pommersk Bøg. . 6 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk Bøg. 6 Rd. 4 Mk. - s. Jydskenkelt = = 6 Rd. 4 Mk. - s. Fyensk Rd. - Mk. - s. Birk . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 1 Rd. 4 Mk. - s. Et Læs Tørv., 1 Rd. 5 Mk. - s. Kul Td. . . - Rd. 3 Mk. 4 a 8 s. Forring. Høe et stort Læs 9 a 11 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = 5 a 6 Rd. - Mk. - s. Halm et Læs, 3 a 6 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkunske gamle Parret 3 Rd. Mk. 8. . . unge Parret 2 Rd. 4 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 2 Mk. - s. . . mavre et Par -Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret . 4 Mk. 2 s. unge Parret = 3 Mk. 8 s. Kyllinger et Par . Stk. - s. Giæs levende Stk. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Slagtede Stk. 2 Rd. - Mk. - s. Ænder et Par Rd. Mk. 1s. Duer et Par . 2 Mk. 4 a 8 s. Æg en Snees . 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Bagdad, den 25de October 1795.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
I Persien forestaae Forandringer, som have Indflydelse paa Ligevægten i Asien, og i Besynderlighed paa Handelen, følgelig interessere alle Magter i Europa, og fornemmelig Porten. Den unge Prinds Loff Ali Khan, som af den nu værende Behersker i Persien, Aly Mahmet Khan, to Gange er bleven slagen, hvorpaa denne bemægtigede sig Hovedstaden, Schiras og alle Skattene, er flygtet med Resten af sin Arme til Keirman, hvorfra han under store Løvter har anraab Rusland om Hielp. Rusland synes efter disse Løvter virkelig at have den Hensigt, at tilegne sig de ham tilhørende Provindser i Persien. Til disse Hensigters Jværksættelse ere der alle rede indtrufne virkelige Tildragelser. En Khan fra Maseren dam af Prinds Lolf Ali Khans Partie, som var marcheret med nogle Tropper til Ghillanfloden, fandt sammesteds 1500 Russer, som vare komne over Søen fra Astracan, og der stegne i Land, hvilke forenede sig med ham, og have bemægtiget sig Hovedstaden Becht i Provindsen Ghilan. Desuden har manden Efterretning fra Teflis, Hovedstaden i Georgien, at Fyrst Heralius daglig ventede 2 russiske Regimenter, for med dem og sine georgiske Tropper at trænge ind i Provindserne Schervan og Aderbeian. Denne Fyrste staaer gandske under det Petersborgske Hoffes befaling, og alting synes at give til kiende, at det er alvorlig meent med det russiske Jndfald i Per Savona, den 7de Januarii.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Efter Rygtet har General Scherer faaet Ordre fra Paris, at sende endeel af sine Tropper til Nordarmeen. Andre Efterretninger foregive, at disse Tropper skulle begive sig til det sydlige Frankrige for der at hielpe til at dæmpe Urolighederne De skulle allerede være i Bevægelse. - Det er falskt, at de Franske true Montferat; thi det er ømuligt, at de kan holde sig paa Biergene. 8000 Mand, som stode ved Madonna, truede at gaae hiem, i Fald de ei fik deres Sold i rede Penge: meg til al Lykke ankom i Gaar nogle Fade med Penge, saa dette blev forebygget.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Zeybrücken, den 14de Januarii. De Franske have gjort Begyndelse med at trække sig efter baanden tilbage fra os. De have ikke alleneste afbrækket den smukke Steenbroe, men endog anlagt meget stærke Forskandsninger mod Staden, for derved at opholde Tydskerne, i Fald de ville komme hertil. Disse staae med deres Forposter i Er bach, 1/2 Miil fra Hamburg, hvor der endnu ligge nogle faae Franske.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Jtalien, den 15de Januarii. Endeel af den franske italienske Armee er pludselig afmarcheret til Provence, Dauphine og Langnede, for sammesteds at giøre Roligheden sikker, og holde de tilbagekomne Emigrerte og Royalister i Tømme. Blandt en anden Deel af de franske Tropper hersker Misfornøielse; men samme er bleven stillet derved, at man har betalt dem deres Sold i rede Penge, iste det for Assignater. - General Beaulien er ankommen til Mayland. - Rygtet om Fredsunderhandlinger mellem Frankrige og Kongen af Sardinien vedvarer endnu. - Det heder, at 800 Franskmænd ere landede i Massa=Carara, et Fyrstendomme mellem Genua og Lucca. Paa denne Efterretning har den Keiserlige Resident i benævnte Fyrstendomme, sendt en Coureer til Manland. - J Rom bliver nu næsten daglig Menneskeer myrdede. - De franske Borgere, Brødrene Beauchamp, begge berømte Astronomer, ere paa nærværende Tid i Venedig, for at begive sig til Maskata, en i den Persiske Havbugt liggende Stad, hvor den ene skal residere som Consul, og den anden som Vice-Consul fra den franske Republik.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Bonn, den 22de Januarii. Den 19de afreiste General Jourdan herfra til Paris, og General Kleber skal imidlertid føre Commanden. - Man troer, at det tvungne Laan ogsaa skal blive udstrakt til Landene, mellem Maas og Rhinen. Der forsikres, at den franske Armee skal, i Fald det kommer til et nyt Feldttog, blive besoldet med rede Penge.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Maynz, den 22de Januarii. Fredshaaber synes nu igien at forsvinde, saasom de Franskes Fredsforslage ikke skulle være antagelige. - Breve fra Wien forsikre, at Grev Clairfat snart skal afreise til Maynz, og adskillige her med Jver begyndte Krigsanstalter lade formode, at Krigstheatret her i Egnen snart skal blive aabnet.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Paris, den 22de Januarii. I Gaar blev saavel her som i den hele Republik Ludwig 16des Dødsdag høitideligholdt. - Den her værende Officia, tidende indeholder følgende Opsats: "Vore Armeers Stilling. skulde før indgyde os det største Haab om den paafølgende Campagnes Begyndelse, ifald den bliver nødvendig, end forurolige os med en latterlig Frygt. Sambre Maas= og Rhinarmeerne forsvare ved Mosel og Saar, i Linierne af Queich og i Luxemburg, de meest uovervindelige Pladser; de have blot formedelst Vaabenstilstandens og bedre Vinterqvarterers Skyld trukket sig tilbage fra mange videre bortliggende Poster. De blive daglig stærkere paa Mandskab, og følgelig snart satte i Stand til at kunne, naar det behøves, angribe igien. Uden landske Omstændigheder, som true det Nordiske Europa med en Krig ; en Modalliance, som maaskee om kort Tid vil blive sat mod den Coalition, som vi nu have at bestride, den slette Tilstand, de italienske Magter befinde sig i; Engelændernes udtømmede Finandsen; - alt forener sig til at lade os haabe, at vi ved en fast og Ærefrygt indprentende Forfatning, og vedden sidste Opbydelse af vore Kræfter, for at forberede os til Krig, snart skulle ved Freden blive holdte skadesløse for vore Opofringer.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Speyer, den 22de Januarii. Det man formodede, er virkelig bleven opfyldt. Efter udtrykkelig befaling blev Ludvig 16des Dødsdag høitidelig holdt, og denne Fest blev ved Kanonernes Torden forkyndet de franske Armeer ved Rhinen og i Landan Her er det paa nærværende Tid meget stille; dog kan denne Rolighed og Tryghed, om kort Tid blive afbrudt, og vor Forfatning hastig forandret Paa fransk Side er man virkelig stærk beskieftiget med at forbedre Linierne og Forskandsningerne, hvorpaa dagligen mange Bønder arbeide. De Franske staae indtil Lingenfeldt, 1 1/2 Miil herfra. J disse Dage ankom her i Egnen nye Troppe, til den franske Armee, hvilke ved deres Ankomst bleve hilsede med Kanonerne, og have foraarsaget megen Glæde hos samSterkholm, den 22de Januari.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Der er mligen udkommet et Reglement for Cavalleriet, som har Hertug Regenten til Forfatter. Saa sielden et Synder en, at regierende Personer gjøre deres Armeer saadanne Nyaars=Foræringen; saa vist er det og, at ingen i samme kunde lægge saa overveiende Kundskaber og modnere Jndsigter, for Dagen. Allerede venter man af det svenske Cavallerie denne Esprit og Fremgang, som svaren til den høie Forfatters svarede Møie i at forbedre Troppernes Organisation og uddanne dem til Forsvar og Ære for Fædrenelandet. Med Bekiendtgiørelsen af dette Hans Kongelige Høiheds Værk var tillige forenet et rørende Beviis paa, hvor dyrebare Venskabs Rettigheder og Glæder vedvarende ere denne Herre, thi han behagede med det først udkomne Exemplar om Juleaften den 24 Decbr. at gjøre Generaladjutanten, Baron Broer Coderstrøm, ved Rapporten en Foræring. J dette Exemplar havde Hertugen med egen Haand skrevet følgende Adresse"Til General en Chef for det svenske Cavallerie, Generalmajor, Hans Kongelige Majestæts tienstgiørende Adjutant, Oberstlieutenant ved den Kongelige svenske Livgarde, og Commandeur af Sverd=Ordenens store Kors, Baron Broer, Cederstrøm, Dette Arbeide i mine ledige Timer, som er en Frugt af en næsten i 20 Aar prøvet og uafbrudt Erfaring: kan jeg ikke bedre tilegne nogen, end en Ven, som med mig i de betænkeligste Perioder har opofret sin Tid til den svenske Krigsmagts Forbedring. Jeg ønsker, at denne Gave, saa ringe den endog er, maa blive anseet som et Venskabs og Erkiendtligheds Offer fra en tro og oprigtig Ven." Carl Regent af Sverrig.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Den nye Overskatholder i den her værende Kongelige Residensstad, General Baron von Essen, er af Hs. Kongelige Høihed, Hertugen af Sudermanland, i egen høie Person, bleven indført paa den her værende Raadstue for den forsamlede Magistrat og Stadens 50 Ældste. Hertugen holdte en Jndsættelsestale, som blev besvaret af den nye Overstatholder og den 1ste Borgmester Ulner. - Den forrige Overstatholder Modeeler, som Øverstcommanderende afreist herfra til Carlscrona. J Dag er bleven udstædt følgende Kongelige Skrivelse til den nye Overstatholder: "Da, uagtet alle føiede Anstalter til Provianteringen i nærværende vanskelige Krigstider, Forhøielsen af Priserne ikke har været at forebygge, og saadanne vel ere til Fordeel for Sælgerne, men blive meget følelige for den ringe Mand, og dette i Besynderlighed, i Henseende til den sammenpakkede Folkemængde, treffer Hovedstaden; saa er det Hans Kongelige Majestæts naadige Villie, ikke allene at opmuntre Landmanden ved lettende Anstalter til hans Producters Jndbringelse, men og at de Ulykkeliges Tilstand, som ved nærværende dyre Tid i Besynderlighed, blive trykte her i Staden, nøie bliver undersøgt, og at Over statholderen opgiver saadanne Nødlidende, paa det Hans Majestæt, som første Jndbygger denne Stad, kan lade det til dette Behov Bestemte hensigtsmæssig uddeele.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Wien, den 23de Januarii. Hoftidenden for i Dag melder endelig, at Grændseberigtigelsen i Bosnien er den 28de November bleven sluttet, efterat de hindringer, som efter den sidste med Porten sluttede Fred vare opkomne, i Mindelighed ere blevne bilagte. Efter benævnte Overeenskomst blive Fæstningerne Dresnick og Zettinmed de dertil hørende Districter, og en forhen af Bosnierne besar Landstrækning ved Corana og Unna, indlemmede de keiserlige Arvestater; men de 3 tyrkiske Fæstninger, Novi, Dubiesa og Berbir blive efter Jndholden af Stistover Separatconventionen igien afstaaede til Porten. Den 23de December er dette nye Grændsedocument bleven udvexlet mellem den Keiserlige General Schlann og den tyrkiske Commissair BagsikEffendi, hvorpaa sidstnævnte i Fæstninger bleve rømmede og overleverte.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Frankfurt, den 26de Januar. De fra Westphalen tilbagekomne Hessen Darmstadske Tropper, om hvilke man formodede, at de skulle komme i Keiserlig Sold, ere blevne satte paa Fredsfod. - Keiseren har kjøbt et stort Landgods, for at gjøre Feldtmarskal v. Clairfair, en Foræring dermed. - Major William er i Forgaars ankommen her for Staden med sin hele bevæbnede Flotille, og skal forblive her en Tidlang. - Efter Breve fra Vallendarbygge de Franske nu ogsaa Kanoneerskalupper, hvortil de betiene sig af hollandske Skibstømmermænd.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Haag, den 26de Januari. Repræsentanterne af Friesland have i Generalstaternes Forsamling overleveret 12 Artikler, som indeholde de Betingelser, under hvilke de ere tilbøielige til at tiltræde en Nationalconvent; men man har erfaret, at alle disse Betingelser, ere blevne forkastede. – J Dag ere her i Haag, i Amsterdam ac. de active Borgere af 20 Aar og derover blevne tilsammenkaldte, for at forsamle sig i Sectionerne, og udkaare Valgmænd, som skulle udnævne de Deputerte til National conventen. - Efter Rygtet maa alle unge Mennesker over 15 Aar, som befinde sig i Waisen= og Fattighusene, forlade samme, og ved at tage Tieneste til Lands eller Vands, eller ved at udøve et Haandværk, forskaffe sig selv deres Underholdning. - Paa de hollandske Repræsentanteres Forestilling, have Generalstaterne besluttet, at give det bataviske Folk, ved en Proclamation Efterretning og Reglementet til en Nationalconvent, hvorimod Provindserne Seeland, Fries land og Grønningen have protesteret. - Efter Breve fra Batavia havde man allerede der i August Maaned Efterretning om de Franskes Jndmarch i Holland. - I Havbugten af Cadix ere et fransk Linieskib paa 80, og et andet paa 74 Kanoner strandede. Et 3die er indløbet dertil beskadiget.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
London, den 26de Januarii. En Krig med Spanien synes nu at blive sandsynlig. - Hoftidenden for i Dag forkynder nu Vaabenstilstanden mellem de østerrigske og franske Tropper paa følgende Maade: "Af de Efterretninger, som under 30te December ere ankomne fra den østerrigske Armee, sees, at der i hin Egn er bleven indgaaet en Vaabenstilstand mellem de østerrigske og franske Generaler, hvorved det staaer enhver Part frit for, at ophæve samme igien, naar der 10 Dage i Forveien bliver givet Efterretning derom." - J Løverdags havde vi her en stærk Storm, som i Portsmouth og andre Havne har gjort stor Skade paa Skibene. Ogsaa her i London ere Skorstenene blevne nedkastede af samme. I Gaar var Stormen endnu stærkere Befolkningen i de forenede Nordamerikanske Stater, beløber sig paa nærværende Tid, efter de til Kongressen indleverte Mandtalslister, til 5 Millioner, 250690 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
J Slutningen af 1790 beløb samme sig kun til 3 Millioner 929326 Mennesker. - Den nye Stad Washington i America indeholder allerede 7000 Huse. - Man troer, at Frankrige paa nærværende Tid staaer i Underhandling om en meget vigtig Forbindelse, og at maaskee Frankrigs, Spaniens og Hollands Flaader skulle komme til at agere mod vor Handel.
Berlingske Tidende, 1796-02-05
Saxkiøbing, den 2den Februarii. Danmarks Lyksalighed, under en fredelskende Regiering, fremfor saa mange andre Riger; kan ikke andet end virke Følelse og Hengivenhed for Kongehuuset i enhver god Undersaats Hierte. - Syvende Christian vil: at medens Krigsluen raser frygtelig i hine Lande, skal Rigets Handel blomstre, Agerdyrkning fremhielpes og forbedres" – Kilderne, til et Riges sande Opkomst og Styrke - "og Bondestanden, gradeviis aftages de Lænker, Naturen og Menneskeretten, nogle Aarhundrede har miskiendt." – Saaledes trives for lelig Dannerrigets Velstand, medens Kanonernes Torden og Vaabenbrag bebude og udbrede gruesomme Ødelæggelser og Død hisset ude, Føl og skat da Dit Hæld, lykkelige Danmark Ær og elsk Din Konge og Hans Søn. - For at vise sig hengiven for denne Grundsætning og giøre Samme til sin, besluttede denne, skiønt lille Bye, i Anledning af de, for Tvillingriget høist glæderige Dage den 28de og 29de Januar ved et Bal paa Kronprindsens Fødselsdag den 28de at fornøie sig paa en deeltagende og med Dagen passende Maade. Om Aften Klokken henimod 6, forsamlede sig Byens geistlige og verdslige Øvrighed tilligemed Kiøbmændene og endeel andre Familier, saavel af Byen, som Omegnen, i den Gaard, der var bestemt til Dagens Høitideligheder. - Fornøielserne begyndte da med Dands og en ypperlig Musik. Saaledes hensvandt nogle Timer. Kl. mod 12 spistes der, da Selskabet blev beværtet med et godt Maaltid af varm Mad. - Under Maaltidet erindrede Selskabet sig sin Forsamlings Hensigt og Dagens Festlighed; udtømmede Glædes Skaaler for Kongen, Kronprindsen og Landets Vel. Paa enhver af disse Skaaler fulgte en stærk Kanoneren. Derefter fortsatte Selskabet sin fælleds Glæde til den følgende Dags Morgen, da Enhver glade og fornøiede, skiltes ad. Jkke bleve Taler i Konstens Sprog holdte; men i det Sted løde Enhvers oprigtige Ønske: Git Kongen og Hans Søn leve længe, Gid De vorde lykkelige med Høie Familie, den danske Kongeslægt storere til Tidens Ende 17.