JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-28
Ved Proclama af Dags Dato, der er læst ved Underretten og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter Hattemagermester Johan Gottfred Mayhaums Enke, Johanne Dorthea, fod Ølsted, og forhen afdøde Mand, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteret; - hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 18de Decbr. 1837. Efter Constitution og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-28
Løverdagen den 30te D., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction paa Stadens Raadstue, over en Deel Boggjældsfordringer, tilhørende afgangne Kjøbmand Polacks Stervbo. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 28de December 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-28
Strand=Auction. Efter Reqvisition af Strandingscommissionairen Hr. Consul Lützhoft i Thisted bliver, Tirsdagen den 10de Januar 1838, om Formiddagen Kl. 10, hos Peder Christensen i Thyborøn, sønden for Agger=Kanal i Thisted Amt, holdt offentlig Auction over 167. Bundter Boltjern og 1621 Bundter Baandjern, som ere havarerede, 2 Ankere og 2 Jernkjættinger, Alt henhørende til det den 2de Novbr. 1837 paa nordre Toft Strand indstrandede Skib Skonnerten Pinnassel, ført af den forliste Capt. Monsted. Lysthavende indbydes. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 21 Decbr. 1837. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-28
Efter passeret Udlæg og Udlægshaverens Begjæring stilles den Mads Christensen Mousten tilhørende og iboende, paa Hjørnet af denne Byes Storegade og Skolegyde beliggende Gaard, med Grund og Gaardsrum, til trende offentlige Auctioner, som afholdes Løverdagen den 27de Januar, 10de og 24de Februar 1838, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende Første paa Thisted, Raadstue og Sidste, hvorved absolut Salg agtes, i selve Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-28
Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Efterretninfor Lysthavere som Panthavere, i Medfør af Plac. 22de April 1817. Thisted, den 20de Decbr. 1837. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Redigeret af Major v. Bødetberg. A. af Dd. udgivet af 2. Chr. Borch & s. pr. Lies Enke,
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Gudstieneste. Søndagen mellem Juul og Nytaar prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Nørre-Tranders Kl. 1 Hs. H. Hr. ProvsHertel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Nytaarsaften prædiker i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. Nytaarsdag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Biskop, Dr., Ridder Fogtmann, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 9 1/2 Hr. pastor Boesen. pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
England. Det har længe gjæret i den engelske Coloni Canada Nordamerika. Der er nu indtruffet den vigtige Efterretning at det er kommet til et blodigt Udbrud. De canadiske Frihedsmænd (Patrioter) have totalt slaaet Regjeringens Tropper i et aabent Feltslag ved St. Dennis og St. Charles, fratage dem Kanoner og 400 Fanger, samt sat sig i Besiddelse af Fortet St. Charles, 40 engelske Miil nordenfor Mont=Real, og Jnsurgenterne staae nu, 3000 Mand stærk, ved St. Charles og St. Zezemes. De skulle staae under et Par franske Officerers Commando, Krigere af den Napoleonske Skole, og have allerede oprettet et eget Kanonstøberi i St. Charles. hele Nedre=Canada er Sympathien for Canadas Friheds=Sag almindelig og man venter daglig en Uafhængighedserklæring. Bonderne væbne sig overalt og paa alle Smedde=Esser fabrikeres Vaaben og Krigsredskaber. Linieskibet, St. George, er allerede afgaaet fra Mont-Real til Quebeck med Bankens Sølvmynt og man befrygter altsaa et Angreb paa MontReal endnu i Vinter. Ogsaa i Øvre-Canada skal Folke have reist sig og indtaget Toronto og andre vigtige Pladse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Belgien. Der vare atter opstaaede Uenigheder mellem Belgien og Nederlandene i Anledning af den i Nærheden af Luxemburg liggende Skov Grunwald, da den storhertugeligeluxemburgske (hollandske) Regjering giør Fordring paa en Deel af denne Eiendom, der ikke i Aarene 1827 og 28 er bleven solgt til Private, ved hvilken Fordring den synes at smigre sig med Understøttelse af de preussiske Tropper i Forbundsfæstningen. Øieblikket syntes vel ogsaa nu gunstigt til paany at oprippe denne Strid, da den preussiske Regjering ei er synderlig tilfreds med den anstødelige Tone, hvormed den erkebiskoppelige Sag omtales af de belgiske Journaler. Tropper vare ogsaa alleredsatte i Bevægelse; Luxemburg var forstærket med det 30te Regiment og Velgien lod 2 Regimenter marschere mod den luxemburgske Grændse, men Differentserne skulle nu, efter en Skrivelse fra Brüssel af 22de Decbr., være bilagte. Hannover.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
De Göttinger=Professorer have protesteret mod Formen af deres Afskedigelse, idet de, saavel efter Statsgrundloven af 1833 som selv efter det allerhøieste Rescript af 14de Nybr., gjøre Fordring paa den dem ved deres Ansættelse som academiske Lærere tilsikkrede Embedsgage paa Livstid. Denne deres nye Protest lyder saaledes: "Jfølge den de jure endnu stedse bestaaende Grundlov kan ingen Statsembedsmand afsættes fra sit Embede uden Lov og Dom, vi maae derfor med al fornøden Reservation protestere mod vor Afsættelse. Selv i Patentet af 14de Nybr. har Hs. Majestæt erklæret, at han ei vil entledige nogen Statstjener fra sin Tjeneste, uden først derom at have hørt sit Statsraad. Da nu heller ikke denne Form er lagttaget, eftersom for Tiden intet Statsraad existerer, maae vi ogsaa af denne Grund protestere mod hiint Skridt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
J Brunsvig havde man den 16de Decbr. foranstaltet et Festmaaltid til Ære for de 2 Advocater Scinacker og Hal landt, som nylig i Stænderforsamlingen bragte de hannoveranske Anliggender paa Bane. Under Maaltidet kom Efterretning om, at 6 andre Professorer i Gottingen havde sluttet sig til de 7, og dette foranledigede, at man strax satte en Subskription i Gang, der allerede er forsynet med mange Paategninger om anseelige Bidrag til midlertidigt at afhjælpe samtlige 13 Professorers pecunistre Forlegenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Spanien. De seneste Efterretninger fra Spanien ere ikke uvigtige, men de savne den Omstændelighed, der kunde behøves til at see ganske klart ind i Forholdene. Den spanske Regiering skal nemlig have sendt en Commissair til Bahonne for at underhandle om de insurgerede baskiske Provindser; den brittiske Hjælpelegion i San Sebastian, skal, efter Krigsministerens udtrykkelige befaling, være bleven opløst, paa Grund af, at Hofferne i Madrid, Paris og London have afsluttet en Tractat, som bestemmer, at disse Magter ikke længere ville inddirecte understøtte Dronningen, men at enhver Hjælp for Fremtiden skal skee under den hjælpeydende Magts egen Fane.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Grækenland. Udskeielser fra Pressens Side synes ogsaa i denne unge Stat at ville bevirke Indskrænkninger i Trykkefriheden ved Lovbud fra Regjeringen. Oppositions=Bladene havde længe gjort det til deres Yndlingsthema, at ivre mod de bayerske Militaire, der staae i græsk Tjeneste, og den idelige udelicate ni Dadlen har omsider fremkaldt hæslige Personligheder. En Redacteur havde i sit Blad kaldt de tyske Officerer, Orden smykkede Røvere. Da Hr. Levidis Aftenen efter sad i et Caffehuus, kom en Major Feder hen til ham, bebreidede ham hans skurkeagtige Skrivemaade, gav ham et Øresiger, og gik sin Vei. Den følgende Aften blev en Oberstlieutenant Burkhard overfaldet og mishandlet af 1/4 Ubekjendte Han forlangte Dagen efter Audients hos Kongen og tog sin Afsked. Hr. Levidis arresteredes og en Ven af ham, den skildres som et slet Menneske, blev forviist Landet, men Gjæringen i Gemytterne er ikke ophørt. J Statsraadet har Kongen opkastet det Spørgsmaal. Om de fremmede Tropper længere vare nødvendige i Grækenland?" "Jeg behøver - sagde han - ingen Livvagt; mit sikkreste Værner mit Folks Kjærlighed og Troskab. Statsraadet erklærede, at en bayersk Hær var uundgaaelig nødvendig, indtil man fik organiseret en regulair græsk Armee, og sluttelig erklærede det, at Pressens Handlemaade var antinational, ophidsende og truede den offentlige Rolighed. Som en Følge heraf, blev den følgende Dag Ministeriets Udkast til en Modification af Presseloven forelagt Statsraadet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Blandede Efterretninger. Kongen af Neapels sidste Skridt, at have incorporeret Sitilien saa ganske i Neapel, behager ingenlunde det sicilianske Publicum, men det maa dog tilstaae, at Siciliens hidtil havte særegne Forfatning var meget slet; fra tidligste Tiden levede Sicilianerne under Tvang af Monopoler, Communicationen imellem Byerne var vanskelig, Søkysterne næsten ubeboede, af Frygt for afrikanske Sørøvere, det Indre af Øen, skjøndt det Bedste, hvad Jordbunden angaaer, saae ud, som en Ørken o. s. v. Jhvorvel man har lovet os, siger et Brev fra Palermo, en bedre Forvaltning og Kongens Villie er den bedste, saa have vi dog Grund til at antage, at denne Forvaltning ikke vil blive den meest heldbringende; thi - siger det hidtil har Bestyrelsen af vort Moderland Neapel ikke været saa mild og lykkelig, at vi deraf kunne slutte, at den vil blive velsignende for vor Ø. Sicilianernes modstræbende Aand, vedbliver Correspondenten, vil ingenlunde blive dæmpet ved at subordineres Neapel, ligesom Polen forhen subordineredes Rusland, men den vil for en Tid kunne blive qvalt, for, ved given Leilighed, at vaagne op med deste større Kraft. Et Dienvidne til de Franskes Jndtagelse af Constantine fortæller i en høist interessant Beretning af hine Krigscene, følgende ædelmodige Træk: "Midt blandt de meest oprørende Scener af Plyndring, der fulgte paa Stadens Fald, saae jeg en Officeer af Genicorpset, som med største Iver bar de Saarede, af sit Corps's Soldater til Siden, for at de rasende Plyndrere der, stormende fra Huus til Huus, skred ligegyldigt hen over deres Kammeraters Legemer, ikke skulde lemlæste disse. Derpaa ilede samme Officeer hen til de nærmeste Huse, for at beskytte de zittrende Jndvaanere og bortjage de rovbegiærlige Soldater. Ved et Gadehjørne befandt sig to fattige, blinde Maurer, som, maaske uvidende om hvad der foregik, udstrakte deres Hænder og bade om Brød. I deres blide, skjønne Ansigter udtalte sig en uendelig bedende Mine. Det er for galt, raabte leende en Soldat, 4de Skurke forlange endnu Noget at spise af os." De stakkels Diævle have Ingen i i meer, der kan give dem Brød, sagde medlidende hin ædle Officeer og ilede hen til Soldaterne af sit Corps, for at bede, dem om et Stykke Tvebak til de blinde Fjender. Dette skete en Time efter den meest rasende Kamp. Denne menneskekjærlige Officeer, hvis Navn jeg anseer det for min Pligt offentlig at nævne, var Lieutenant Chardon af Genie d'etat major. Andre Officerer ville erholde Decorationer for det Blod, de som tappre Mænd udgød. Hvis jeg var Kong Louis Philip, sendte jeg hiin Officeer Æreskorset. for hans Menneskekjærlighed mod de blinde Tiggere."
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Det trettonde Aftonblad er inddraget paa Grund af en Sammenstilling af en svensk Officeers Tilstedeværelse ved Afdækningen af Gustav Adolphs Monument ved Lützen, og flere svenske Generalers Besøg i Leiren ved Wosnessensk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Den store Handelscrisis i afvigte Sommer viser nu først ret sine Følger. Fra Amerika vende mange tyske Udvandrede tilbage, fordi de ingensteds der have kunnet finde Emploi. J Leipzig og andre af Tysklands vigtigste Handelstæder indskrænker man sig, og Skuespil, Concerter og Baller blive iaar besøgte langt mindre end før.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Henved 80 tyske Loger havde sendt Gesandte til Frimurerlogens Jubelfest i Hamborg, hvilken stiftedes den 6te December 1737 og var den første Loge i Tyskland. Over 400 Personer deeltoge i Festen og en Medaille i Guld, Sølv og Bronce er i den Anledning slaaet af Hr. Alsing i Altona. Forleden læstes om, hvorledes en Mand havde paa Auctionen efter en afdød Præst i en fransk Landsby i Departementet Loiret kjøbt nogle Fade Viin og under Stilladset, hvorpaa disse laae, fundet nogle kostbare Skatte, hvoriblandt en Kasse, hvori, blandt Andet, en Monstrants af gediegent Guld, besat med Brillanter, samt Overdelen af en Bispestav, af ligesaa høi Værdi. Senere havde man fortsat Eftergravningen og fundet en Æske af Blik med 20,000 Guldstykker, et Uhr, besat med prægtige Rubiner, et Portrait med Brillanter, og en Mængde andre Kostbarheder. Man vedblev nu at søge videre og fandt en lille Kuffert af Cedertræ, som indeholdt Gjældsbeviser, der løb op til over en Million, men ikke have ringeste Værdi mere. Monstrantsen indeholder, om Hostien, en Kreds af 24 Brillanter, alle saa store som smaa Nødder; Straalerne ere af Smaragder, Rubiner og Saphirer. Det Besynderligste er, at fire raae Flintestene, ere indfattede derimellem. Ogsaa Bispestaven er af beundringsværdigt Arbeide, en Viinstok snoer sig derom, Bladene ere af Smaragder, Druerne af Rubiner. Det er rimeligt, at disse Skatte ere nedgravne her under de revolutionaire Storme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
En fransk Læge er nu kommen efter den egentlige Grund til, at Fruentimmerne, i det Hele taget, blive ældre end Mandfolkene, og navnlig hvorfor saa mange Koner overleve deres Mænd. De fleste Sygdomme opstaae nemlig af Svækkelse eller Forstyrrelse i Lungen, men det bedste Middel til at forebygge dette fine Organs Inficering er at holde det i en idelig Bevægelse, som igjen bedst bevirkes ved at tale saameget som muligt; da nu det smukke Kjøn af Naturen er mere oplagt til at anvende dette Middel, end de tause, melankolske Mænd, saa styrke de derved Brystet og forlænge, paa en roesværdig Maade, deres Liv. Man indseer deraf tydeligt, hvor grusomt det for Fremtiden vil være af en Mand, at bede sin Kone om at tie, da det aabenbart er 12, det samme som at ønske hende Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Kjøbenhavn, den 26de Decbr. Ved Repræsentanternes Qvartalsmode i Nationalbanken, i Torsdags valgtes til Formand Kammerjunker, Propr. Scavenius, til Repræsentanter Generalconsul F. Gottschalck og Statsraad, Høiesteretsadvocat Treschow, og til Medlemmer af den Committee, der skal afgive Betænkning over Generalprocureurens Duplik i Tolvmillionsagen og et af Procurator Haagen indgivet Forslag: Bankdirecteurerne Aage gesen og Bang og Repræsentanterne Treschow, Tutein og Haagen. Vi tillade os tvende bemærkninger, aldeles uden Hensyn til Kammerjunker Scavenius's personlige Egenskaber: det forekommer os besynderligt, at foretage Formandsvalget inden Repræsentanterne ere fuldtallige, ligesom og til Formand at vælge en Repræsentant, der skal udtræ(Kbhpst.)de til næste Juni Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Til den herværende Hof= og Stadsret er afgaaet et kongeligt Rescript, hvorved Jnqvisitionscommissionen med den der brugte, skarpe Examination ophæves, en Anordning, der giver Indiciebeviset større Udstrækning og Virksomhed, end hidtil, vil derimod formeentligen ikke emanere. Som bekjendt, havde Stænderne andraget paa begge disse Foranstaltninger, og, ligesom det maa glæde Enhver, at den Rest af Torturen, som havde fundet sit sidste Tilflugtsted i Stokhuset, nu for evig er banlyst fra Danmark og at saaledes en Bestemmelse, der med Rette ansaaes for en Plet" paa vor Lovgivning, nu er udslettet, saaledes turde Betænkeligheden ved at give nye Bestemmelser om Jndiciebeviset kun have sin Grund i den Forsigtighed, som vistnok bør bruges ved Anvendelsen af dette Beviis, især hvor man ingen Juri har, og ingenlunde i den Anskuelse, at et saadant Beviis efter den bestaaende Lovgivning er uanvendeligt udenfor de i Lo venne udtrykkeligen anførte Tilfælde, blandt hvilke i Særdeleshed det saakaldte indirecte Tyvsbeviis især efter den Virksomhed, Praxis har tillagt samme, indeholder et mærkelig Exempel paa den Udstrækning, som i enkelte Tilfælde er indrømmet dette Beviis. Dog herom kan man for Tiden kun have Formodninger, hvorimod man derom vil erholde Vished, om ikke før, saa ved det Svar paa alle de indgivne Petitioner, som ved Stændernes næste Sammenkomst vil (S. Bl.) blive meddeelt samme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
J disse Dage er den Krigsret bleven afholdt, ved hvilken Orthodoxien af de dogmatiske Anskuelser, Hr. Schaldemose, har lagt en Hedning i Munden, er bleven paakjendt. Om Hr. Schaldemose er en Kjætter eller ikke, vides endnu ikke, da den afsagte Krigsretsdom er en ubrødelig Hemmelighed, indtil den gjennem General=Auditoriet er foredragen, Hs. Majestæt og der derover er falden allerhøieste Resolution, hvilket formodentligt ikke vil kunne skee forinden Begyndelsen af næste Aar. Kun maae vi her foreløbigen gjøre opmærksom paa en synderlig Omstændighed, at de Officerer, der skulde deeltage i denne Sags Paakiendelse, ikke, som sædvanligt, ere blevne udnævnte dertil ved Parolen Dagen forveien, men først om Aftenen inden Retten skulde sættes, ved en extraordinair Løbeseddel. Da det ikke vel kan antages, at en Sag, der alt har henstaaet i flere Maaneder, med et skulde have faaet en saa forfærdelig Hast, at det kunde komme an paa een eneste Dag, maa det vel snarere forudsættes, at det har sin Grund i en Forglemmelse fra en eller anden Side, at den sædvanlige Bekjendtgjørelse ved Parolen er bleven undladt, en Forglemmelse, for hvilken man i saa Fald tør vente Vedkommende dragen til Ansvar, da den Betænkningstid af een Dag, der ellers levnes Dommeren, synes at være saa kort, at deri ei lettelig noget kan afgaae, allermindste i en saa yderst vanskelig Sag, som denne, hvori en samvittighedsfuld Officeer vel kunde behøve nogen Tid til Overveielse, forinden han der skulde fælde en Dom. Skulde Hr. Schaldemose mod Forventning være befunden skyldig, da vilde det være interessant at erfare, om Actionsindlægget ved Landsoverretten er bleven oplæst for Krigsretten, da det ikke er utænkeligt, at saadant kunde have havt nogen Jndflydelse, der i saa Fald vilde have sin Grund i en uden for de almindelige Former liggende Fremgangsmaade. Vi henstille til Kyndigere, om saadant, hvis det har været Tilfælde, kan begrunde en querela nullitatis mod den afsagte Dam. (S. Bl.)Hr. Politirets=Assessor Reiersen, den Embedsmand, til hvem Opsynet med de ikke privilegerede Blade her i Staden, er betroet, har ladet Factoren i det Brünnichske Bogtrykkeri, Hr. Frick, kalde op til sig og spurgt ham, hvor stort Oplaget af Kjøbenhavnsposten er. Vi ansee Hr. Assessor Reiersen uberettiget til at gjøre dette Spørgsmaal og Hr. Frick forpligtet til ikke at besvare det, og, hvis Hr. Frick havde indladt sig paa dets Besvarelse, maatte vi betragte det som en Følge af den urigtige Tro hvori mange ulovkyndige Folk staae, at man er forpligtet til at efterkomme en Opfordring af en Embedsmand, naar den har Udseende af at skee i Embeds Medfør, om den end ligger aldeles udenfor hans Embedsmyndighed. Hr. Reiersen vilde i saa Tilfælde være kommen til en Kundskab, som han paa denne Maade var uberettiget til at faae.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Enhver, der er det mindste bekjendt med hvad en Forlægger kan forlange af den Bogtrykker, han giver et Skrift at trykke, veed, at det paaligger Bogtrykkeren, som en ufravigelig Pligt, ikke til Nogen at røbe, hvor stort Oplaget er af Skriftet, og at den Bogtrykker, som ikke overholdt denne Forpligtelse, der følger saa ligefrem af Forholdets Natur, at det aldrig falder nogen Forlægger ind, udtrykkelig at omtale den i Contracten, snart vilde miste alt Arbeide. Vi troe gjerne, at Hr. Assessor Reiersen ikke har vidst dette, men det forekommer os dog at være en ikke ubillig Fordring til en Politiembedsmand, der lader en Borger kaldet op til sig og fordrer Svar paa et Spørgsmaal, at han forelægger sig selv det Spørgsmaal, om han er berettiget til at gjøre det og den Adspurgte berettiget til at besvare det.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Dersom Hr. Politirets=Assessor Reiersen skulde mene, at er i han maa være berettiget til at forlange en saadan Oplysning. for at kunne være vis paa, at det hele Oplag, i Tilfælde at Beslaglæggelse, af Bogtrykkeren udleveres, da maa hertil bemærkes, foruden det, at Oplaget hver Dag kan forandres og Oplaget ikke behøver at være udtrykt, naar et Nr. lægges under Beslag, at Lovgivningen ikke hjemler Politiet an 3, den Garanti for alle Exemplarers Udlevering end den, de indeholdes i 5 21 af Fr. 27de Septbr. 1799, hvorefter der er sat en Mulct af 500 Rbd. for den Bogtrykker, som ikke udleverer samtlige Exemplarer. Det vedkommer saaledes ikke Politiet, om der tilfældigviis af det under Beslag lagte Nr. er taget 1000 Exemplarer over eller under det sædvanlige Oplag. Vi have saa længe opholdt os ved denne for vort Vedkommende ubetydelige Sag, der vel egentlig nærmest vedkommer Administrationen af det Brünnichske Bogtrykkeri, fordi vi ansee det af yderste Vigtighed for den indbyrdes Tillid mellem Borgerne og for Retsbevidstheden, at enhver ubeføiet Jndtrængen af Embedsmænd i Borgernes huuslig og private Forhold, i Særdeleshed hvor de ikke handle som Embedsmænd, af den offentlige Mening vises tilbage. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Den anseete bayerske Medailleur Voigt har udført en Medaille til Ære for Thorvaldsen, som tildeels er udfør efter dennes egen Anviisning. Af dette Kunstværk, der i Udlandet alt har vakt megen Opsigt, er der hidsendt en temmelig betydelig Mængde, da man vel med Rette har forudsat, at et saa fortræffeligt udført Mindemærke om vor berømte Landsmand vilde finde megen Jnteresse i hans Fædreland. Paa Aversen er Thorvaldsens Hoved, tildeels udført efter Naturen, og paa Reversen en af dennes Yndlingsgrupper, Erato, der er graveret efter det bekjendte Basrelief, der, om vi ikke feile, alt engang tidligere er brugt som Motiv til en Medaille. Det Hele er udført med den Correcthed og den smagfulde Delicatesse, som Kunstnerens anseete Navn lod formode, og er i technisk Fuldendthed vist noget af det Bedste, der er frembragt i denne Kunst. Medaillen erholdes i Loses Kunst- og Musikhandel i Guld for 50 Specier, i Sølv for 4 Specier og i Bronce for 15 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Imorgen, hedder det i Dagen for 19de D., bliver den spanske Chargs d'Affaires, Ridder de Noeli begravet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Vexel=Cours. Hamborg, den 26de Decbr. Bordeaur 189 1/2. Petersborg . London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 42 1/2. Cadir 43 1/2. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 60; k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 1/3 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Formedelst Helligdagen er Kbhvns Cours ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Kjøbenhavns Havnepriser, den 23de Decbr. Hvede, loll. 2 Rd. 32 s. a 5 Rd. - s. Byg, radet 2 Rd. 88 sk. a 3 R. s. Do., sjæll. 4 Rd. 48 s. a 4 Rd. 48 s., Havre. 2 Rd. 20 s. a 2 Rd. 32 s. Dr., holst. 4 Rd. 48 s. a 5 Rd. 32 s. Smør, fyensk 48 Rd. s. a 52 Rd. s. Rug, dansk 4 Rd. 12 s. a 4 R. 24 s. Do., holst,0 Rd. - s. a 64 R. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-30
Aalborg, den 29de December. I Dag stededes Regimentschirurg Vahl til Hvile i Jordens Skjød. Hans sørgende Efterladte maatte finde Trøs i de talrige Beviser paa Agtelse og Yndest, der hædrede hans Minde. - De Uindbudnes Tal, som sluttede sig til Sørgeskaren, var betydeligt. Af Regimentet havde Sergeanterne udbedet sig at maatte bære ham til Graven; ved Jndgangen til Kirkegaarden indtoge Officererne deres Plads og af disse nedsænkedes hans jordiske Levninger til Hvile. Sørgemusik af Regimentets Musikcorps ledsagede Sørgetoget, hvis rørte Stemning iøvrigt ei behøvede noget udvortes Op vækkelsesmiddel; Erkiendelsen af den Hedengangnes Værd var vakt, medens han levede og virkede herneden.