Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-06-22
(Jndsendt.) Foranlediget ved den Forklaring som S. T. Hr. Jessen til Katharineholm har givet i dette Blads No. 45, om Vikkehavre, som almindelig Brakfrugt de tragtet: kan den uangivne Forpagter af Præstøe Amt, som i dette Blads No. 29 erklærede, at der ikkun var Fordeel ved at afbenytte den sieldne Brakjord med Vikkehavre, hvorpaa man, uden Giødske, kunde vente en saa frodig Væxt, at intet Ukrudt eller Græs deri kunde trives, ikke undlade her at erklære, at denne hans Formening aldeles ikke er bygget paa saa svage Grunde som Hr. Jessen formener, og at Hensigten af denne hans Yttring heller ikke var at afskrække Vedkommende fra at dyrke Vikkehavre; thi, ved en hensigtsmæssig Vexeldrivt, fortiener Vikkehavren vistnok megen Opmærksomhed, især til Staldfoering. – Men ligesaa vist er det, at Vikkehavre, som en almindelig gavnende Braffrugt betragtet, aldeles ikke bør komme i Betragtning. – Naar de gamle, erfarne, duelige, kloge, tænkende, rationelle Landmænd, som Hr. Jessen behager at omtale, have dyrket og høstet Vikkehavre efter de foreskrevne Regler af 14000 Alen, og da ville spørge sig selv, hvad have vi nu for vort Sædekorn, (omtrent 2 Tdr. Byg Værdie) for det betydelig forøgede Arbeide, (som i flere Henseender bliver en uundgaaelig Følge Drivt) for den første og bedste Virkning af, i det mindste, 64 Læs Giødske, og for de usikkre Følger, med Hensyn til de paafølgende Halme, Ja naar den, som kan og vil skiælne imellem Fordeel og Tab, vil være upartisk, regner rigtig og ikke lader sig henrive af en utidig Forkierlighed for nye Experimenter, da vil man ved Facit blive overtydet om, at Vikkehavre ikkun er tienlig til Braffrugt paa ovenmeldte Vilkaar, og ikke bør anbefales i en Almanak som et virkende Middel til Bondestandens Opkomst. Anmærkning. Saalænge man taler som uangiven Forfatter, kan ingen Personaliteter, som mueligen maatte medføre Afvigelse fra selve Tingen, finde Sted, skulde imidlertid Hr. Jessen ønske fremdeles at correspondere om denne Materie, da er man ikke uvillig til at indlade sig heri, naar man derom anmodes i en forseglet Billet mk. T. O. B. som aflægges paa Nestved Postcontoir. (Jndsendt). Nestved, den 18de Juni 1819. De Søndagsfornøielser i Lystskoven Frederikslund (imellem Nestved og Herlufsholm), som forhen har været bestyrede af Hr. Premier=Major Ridder Frieboe, fortsættes nu under Bestyrelse af Directionen for det venskabelige Selskab i Nestved, og har allerede taget sin Begyndelse. Hver Søndag fra Kl. 5 til 9 er der Musik i Skoven; for dem, som ville fornøie sig ved Dands, er dertil indrettet et Breddegulv; forresten er der omkring i Skoven anlagt Gange og Lysthuse med Bænke, og tildeels med Borde til Afbenyttelse for de Familier, som selv ville medbringe deres Aftensmad. Forfriskninger kunne ogsaa faaes for Betaling. Skiøndt disse Fornøielser, egentlig ere nærmest indrettede for det venskabelige Selskabs Medlemmer, saa har dog ogsaa Tilreisende, som ville deeltage i Fornøielserne, nu ligesom under den forrige Bestyrelse, fri Adgang; dog med den Undtagelse, at de, som boe Nestved paa en Miil nær eller nærmere, ei kunne deeltage uden at være Medlemmer af det venskabelige Selskab. Hvor langt ud paa Sommeren disse Sammenkomster skulle vare er ei ganske afgjort, for det første vedblive de til først i August Maaned hver Søndag, naar Veiret tillader det, med Undtagelse af Søndagen den 11te Juli, som gaaer strax foran Fugleskydningen, der holdes paa samme Sted.