JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Da Kirken med nye Pulpiturer 1752 og 1757 blev forsynet, var en ny Prøveprædikestol opsat uden for den sædvanlige Prædikestol, næsten et Aar igjennem prækede Præsterne paa denne Interims Prædikestol, for at forsøge, om Tilhørerne overalt i Kirken bedre kunde see Præsten, og høre Prædiken, men efter saadan Tids Forløb blev Prøve=Prædikestolen igjen nedtagen, og man beholdt den gamle Prædikestol uden Forandring Orgelværket er udvendig prydet med smukt Billedhuggerværk, altsammen af Egetræ forfærdiget. 173, blev det ganske nyt opbygget, da Etatsraad Gregorius Klaumann gav til Orgelværkets Bygning 300 Sletd. 1739 blev det anstrøget med den ovennævnte Oliefarve. Alle Kirkens Pulpiturer bleve, da de af Ælde vare brøstfældige, nedbrudte og ganske af ny i Aarene 1752, 53 og 56 opbygte, udvidede og derefter alle med Perlefarve anstrøgne; nye Kirkevinduer bleve da bekostede af Kirkens egne Midler. Ved denne store Hovedreparation bleve mange Faner, som vare ophængte under Kirkeloftet, ganske nedtagne, efterdi de vare til stor Hinder fordem, som sadde i den øverste Rad af Pulpiturerne, i at kunne see Præsten paa Prædikestolen. Kirken har 7 Lysekroner, som ere den skjenkede i Midten af 17de Aarhundrede, med Indskrifter om Giverne. Den ene har følgende Indskrift: J Kong Frederik den Tredies Tid udi Kjøbenhavns Belering, da Hr. Jochum Gersdorff, Danmarks Riges Hofmester, var denne Kirkes Patron, haver kongl. Majestæts Skipperlaug efter Oldermanden Jacob Povels og Bisidders Capitain Søren Fjelderups Samtykke foræret 500 Rdl. til denne Krone. Pastor Eccl. Mag. Niels Spend, Kirkeværge Gabr. Jacobsen. Anno 1659. Dette her ommeldte Skipperlaug har i ældgamle Tider været et Broderskab, indrettet ved Bremerholm med Juledrik i deres Samqvem, men samme Broderskab eller Gildeslaug ophørte Tid efter anden af sig selv, imod Udgangen af det syttende Aarhundrede, men blev fuldkommen ophævet den 19 Aug. 1704, og dets Jnventarium med øvrigt henlagt til Holmens Kirkes Indtægt. Døbe-Fonten, som staaer i et Indelukke, er af hvid Marmor med adskillige Zirater. J ældre Tider var Daaben lige over for paa den anden Side, oven over nogle Grave, som følgende Indskrift viser: Anno 1688 er dette Sal. Hans Hansens, og Abel Cathrines Begravelsessted til den hellige Daabs Forretning, med deres Arvingers Minde og Tilladelse, paa Kirkens Bekostning indrettet og udstafferet, samt nye Vinduer og Messing-Gitterværk udenfor, og er den første Daabs Tjeneste herudi forrettet d. 15 Maj i dette Aar ved Mester Gierdt Wincke, da Sognepræst og Provst her til Kirken." Forommeldte Messing-Gitterværk blev siden forandret til et Jndelukke af Steen. Siden blev Fonten flyttet lige over for paa den anden Side, og bemeldte Sted derimod indrettet med Stole for dem, der bære Børn. Jstedetfor at Døbestedet forhen var af Jern, blev nu gjort et af hvidt Marmor. Døbefadet, af Sølv og af 190 Lods Vægt, er givet af Kong Christian 4de. midt i Bunden staaer med ophævet Arbejde C. L. med Krone over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Fra Kirkens Chor er Indgang til det lange og lyse Begravelses=Kapel, som er opført paa et Fundament af hugne Stene, ved Enden af gammel Strands Kanal. Den første Grundsteen til dette Kapel blev lagt d. 18 Mai 1705.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Et af de Monumenter, som ved første Indgang i Kapellet især falder i Øinene, er oprettet over den store Søhelt Niels Juel. J den modsatte Ende af Kapellet er et Marmormonument over Geheimeraad Niels Bentzon, der døde 1708.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Fremdeles sees Monumenter og Epitaphier over Tordenskjold, Henrik Gerner, Confessionarius Peder Jespersen, ( 1714), Biskop Hersleb, død 1757, Frue C. C. Falsen fød Høyer 1 1816 (af Thorvaldsen) og flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Af de i Choret værende Begravelses Monumenter nævne vi det paa høire Side af Alteret over Etatsraadinde Elisabeth Hoppe, fød Holst, død 1773, hvilket er forfærdiget af Wiedewelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Paa en Pyramide af sort Marmor er en latinsk Jndskrift indhuggen, og Bogstaverne forgyldte. Over Pyramiden er den Afdødes og Mands Vaabener af hvid italiensk Marmor; paa begge nederste Ender af Pyramiden ere opstillede et Par ligedannede brændende Begravelses=Lamper. Paa Fodstykket, som er af hvid norsk Marmor, ere anbragte to siddende Figurer, af halv ophøjet Arbeide, gjorte af hvid italiensk Marmor, og forestillende Amor Dei og Amor conjugalis, hvilke i sorgfulde Stillinger støtte sig paa Buen af den i Midten af Pyramiden værende Hvælving, og ligesom synes med veemodig Mine at udsige disse, paa det over dem værende Gesimse indhugne, Ord: Optima Hæc Nostra, Heu, Qvod immortalis non esset. J Hvælvingen en fristaaende Urne af norsk blaa Marmor, med Ordet: Qvantum, Monumentets Høide er 5 3/4 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Jblandt Kirkens øvrige Epitaphier erindres endnu et, som deels af Marmor, deels af Steen er forfærdiget, med følgende Indskrift: Herunder hviler den ædle og højagtbare salige Mand Hans Hansen Osten, fordum Hans kongel. Majestæts Enkedronningens over Lollands og Falsters Amt højtbetroede Inspecteur, saa og velforordnede Proviantsskriver her for Kjøbenhavns Slot, barnfød udi Holsteen Anno 161, den 25 Marts, døde her i Kjøbenhavn 1672 d. 3 April, hans Alder 55 Aar og 8 Dage. Med hans hjertelskende Huu strue, den ædle, dydige og dydelskende Matrone Abele Cathrina von der Wisch, barnfød udi Holsteen 162, d. 19 April, døde 1676 d. 1 Januar, med hvilken han levede et yndeligt Ægteskab udi 17 Aar og 3 Maaneder. Gud forlene dennem en glædelig Opstandelse paa Jesu Aabenbarelses Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Det er herved at bemærke, at bemeldte Abele Cath. v. der Wisch er Stifterinde af det Hospital i Dronningens Tvergade, som bærer hendes Navn: Abele Cathrines Boder eller Hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Til Holmens Kirke har tilforn været, Aar 1619, indrettet en Assistents=Kirkegaard, paa det Sted, hvor nu Holmens Kanal, Komediehuset og Gjethuset er anlagt; men den blev ødelagt, og i sammes Sted 1654 indviet en ny Kirkegaard, ved den i Bygning staaende Annæ Rotunde Kirke, som blev kaldet St. Annæ Kirkegaard. Da samme, efter faa Aars Forløb, blev nedbrudt, blev den saa kaldte Skibs-Kirkegaard uden for Østerport indviet 10 Aug. 1666 for Kongens Matroser og Søfolk. Efter kongel. Ordre 1701 blev sammesteds opbygget et lidet Kapel med Prædikestol, hvori ofte blev holdt Liigprædiken, naar det blev begjert, over de Døde, som der bleve begravede; men efter Pestens Tid blev Ligprædiken Tid efter anden ganske aflagt, og Kapellet saaledes ej længere dertil brugt. Det forfaldt og blev 1754 ganske nedbrudt, og nu er der allene et Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Om Navne-Forandring af Kirker etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
J sidste Nr. af Politievennen (712) ere, under Overskrift: Frue=Kirke, indvendigt og udvendigt betragtet, forskjellige bemærkninger og Ønsker fremsatte. Det begynder med, at det er et upassende Navn, denne Kirke har beholdt, thi hvad skal en Protestant tænke sig ved en Frue Kirke eller Fruens Kirke, Langt værdigere var det, om den hed Luthers Kirke. - J den Anledning gjøres følgende Spørgsmaale: Er det rigtigt at forandre gamle bekjendte Navne uden vigtige Grunde, uden væsentlige Fordele, Om den kjøbenhavnske Frue Kirkes hidtil baarne Navn skulde omvexles med et andet, burde da ikke ogsaa alle andre Landets Kirker, der have dette Navn af Frue eller Marie, og alle de Kirker, hvis Navne ellers oprinde fra Catholicismens Tider, saasom St. Petri, St. Michaels Kirke (i Slagelse), St. Catharine Kirke (i Ribe), St. Knuds Kirke (i Odense), St. Olai Kirke (i Helsingøer), St. BudolphiKirke (i Aalborg) o. s. fr. - gives andre Navne, Undersøgelser derover anstilles, og Forslag indhentes, om hvilke andre passende Navne, som Kritikere ikke skulde kunne vrage, maatte være at optage. Mange mene, og ikke uden gode Grunde, at et gammelt Gade Navn, saasom Vigantsgade, heller burde have været beholdt end forandret, at Hestemøllestræde ikke behøves forandret, fordi der nu ei er nogen Hestemølle, eller Pustervig, fordi der nu ingen Viig indløber, eller Myntergaden, fordi der nu ikke er nogen Mynt, eller St. Antonistræde, fordi der nu ikke er noget Antonii Kloster, eller Admiralgaden, fordi Admiralerne, der her boede, ikke nu der findes, o. s. fr. Lad os holde fast ved gamle Navne, gamle Minder. Een Forandring drager letteligen flere efter sig. Der er vigtigere Ting at forbedre, nyttigere Gjenstande, at overveie, end om dette eller hiint Navn maatte være meest vælgeligt. Ved Navnet Frue Kirke i Kjøbenhavn tænke vel de Fleste sig ikke andet end at de vide bestemt, at det er Nørregades danske Kirke, og ikke nogen af Stadens andre Kirker, der tales om. Med et Navn af Luthers Kirke forbandt sig let, især hos en Reisende, den Tanke: mon Luther her har prædiket, eller virket: eller efterladt sig et eget Minde, Andre vilde spørge, hvorfor kaldte man Kirken ikke Thorvaldsens Kirke, eller Apostlernes Kirke, eller Christus-Statuens Kirke, eller
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Indenlandske Efterretninger. Den kundskabsrige, retsindige og i Sandhed gudfrygtige, af Fædrenelandet høit fortjente sal. Statsminister Grev Reventlow stiftede kort for sin Død et Biliothek for Grevskabet Christianssæde. Foran Catalogen, som siden er bleven trykt, men uden for Lolland ubekjendt, findes et af ham selv forfattet og underskrevet Reglement for den af mi stiftede Bogsamling til bibelsk christelig Oplysnings og nyttige Kundskabers Udbredelse paa Grevskabet Christianslæde. J §. 3. Bogsamlingen opstilles i Horslunde Præstegaard, og efter Aftale med Hr. Provst Smith skal han og efterfølgende Sognepræster være Bibliothekar. §. 6. "Bogsamlingen (der efter §. 1 er bestemt for Grevskabets og Omegnens dannede Mænd, skal bestaae af gode Bøger, som Vedkommende kunde anvende tilat udvide deres Kundskaber, især til Almuens Nytte og Oplysning, af bibelskt, religiøst og moralsk Jndhold, saa og af historiske, geographiske, naturhistoriske og oeconomiske Skrifter. J Bogsamlingen maa derimod ikke optages egentlige Kontrovers skrifter, af hvad Navn nævnes kan, ingen politiske, juridiske, satiriske, eller bot Moerskabs= og Vittigheds-Skrifter, ingen Romaner, Comoedier eller Tragoedier, og allermindst Bøger, i hvilke kastes Sky paa eller spottes over den christelige Religion; Bøger, der have en umoralsk Tendents, eller lede til Sværmerie, Overtro, Misfornøielse med egen Stand, Ringeagt mod Mennesker i andre Stænder, mod Danmarks Love, Forfatning og Regjering o. s. v. Deslige Bøger skulle ikke gives Plads i Bogsamlingen, men dersom Bøger, der ere af saadant Indhold, at de ifølge denne Paragraph kunne optages i Bogsamlingen, maatte blive skjænkede til samme, skal Gaven med Taknemmelighedmodtages, og Givernes Navne indføres i Supplementet til Catalogen. Maatte denne Anmeldelse bidrage til Bogsamlingens ForCataøgelse og et ædelt Øiemeeds Opfyldelse. logen er 57 Octavsider stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Det er nylig i et Tidsskrift bemærket, at afde Mange, der have nydt Understøttelser af Regents og Collegier, og ere stegne til de fordeelagtigste Embeder i Staten, have ingen siden med lige taknemlig Erindring ihukommet den Stiftelse, hvor de fandt Bolig og Hielp til deres Studiers Fuldendelse, og deraf flydende Held i Livet", som nylig Hr. Cancellieraad K. G. Groth, der oprettede et Legat af 600 Rbdl. Sølv til Regentsens Bedste, og før ham afdøde Etatsraad Rotbøl, der i sit Testament ligerviis betænkte Borchs Collegium. Dette er ikke aldeles rigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Biskop Fr. Nannestad, der døde i Christiania 1774, havde i fem Aar fra 1715-1720. været paa det Walkendorphske Collegium, og der erholdt 180 Rdl. Stipendiepenge. Denne Sum, samt Renter fra 1732 til 1760, af Beløb 252 Rdl., altsaa i alt 432 Rdl., tilbagebetalte han Collegiet til Bedste for Andre. (Førtgeseste Nachr. von dem Zustande d. Wissenschaften u. Kunste in den kongl. danisch. Landern. 3 B. 1 St. 1764 S. 96.) Mange flere Exempler kunde jo anføres paa Erkjendtlighed for oppebaarne Understøttelser, om just ikke viist ved nøjagtigen beregnede Tilbagebetalinger af nydte Understøttelser, saa dog ved Goddædighed, Legater etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Ved Sjællands Stifts Landemode d. 1 Juli d. A. blev Synodalprædikenen holdt af Provst Barfoed. Derefter ordineredes Hr. Bøylner til Sognepræst for Hirschholms Menighed, Hr. Bache til Sognepræst for Jyderup og Holmstrups Menigheder, Hr. Rasmussen til Capellan pr. Pers. for Greve og Kildebrønde Menigheder; Hr. Biskoppen proclamerede Hr. Ortved som udnævnt af Kongen til Provst paa Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Committeen for Legatet til Biskop Nic. C. Balles Minde fremlagde Regnskabet for Legatet fra 11 Juni 1828 til 11 Juni 1829, hvorefter Legatets Grundkapital var: 1. kongl. Obligationer, der ere noterede i Statsgields Contoiret, 4000 Rbdl. Sølv. 2. J Sparekassen indsat 50 Rdl. Sdl. 3. Endvidere sammesteds af extraordinaire Gaver og opsamlede Renter 20 Rbd. 4 sk. 4. i Renter sammesteds tilligemed andre extraordinairt havte Indtægter 99 Rbdl. 22 sk. Fremdeles havdes Renter tilgode ved Sparekassen for omtrent et Aar; hvorimod Regnskabsføreren havde 8 1/2 Rbdl. tilgode hos Legatet. (Fundatsen for dette Legat, confirm. af Kongen d. 24 Oct. 1821, læses i Coll. Bid. 1821 Nr. 54, f. Dagen f. A. Nr. 282.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
J det geistlige Brandsocietet var den fulde Brandforsikrings Sum 400,830 Rbdl. Sølv. Til at læse Afhandling meldte sig Hr. Provst Holm, den Magt i Talen, efter hvilken en christelig Lærer i sin Prædiken bør stræbe. Under Titel: Tapetsereren. Veiledning fordem, som lade tapetsere, eller selv ville tapetsere deres Værelser, paa en god og billig Maade, tilligemed en Anviisning til at holde Tapeterne i lang Tid skjønne. Af det Tydske ved P. S. Martin, Cancellie=Assessor. - er udkommet et lidet Skrift, forlagt af Universitets=Boghandler Reizel, hos hvem det faaes for 24 Rbsk. J Jndledningen hedder det: "Alle Forskrifter og Raad, som dette lille Skrift indeholder, ere grundede paa Erfaring, og jeg har blot den Hensigt derved at bidrage til Udbredelsen af en Ting, der langt fra endnu ikke er saa almindelig, som den efter sin Nytte burde være. Fremdeles troer jeg, i den nærværende Tid, hvor saa Mange ere forlegne for en Erhvervareen, derved at frembyde et Middel til at ernære en Familie, da der i mange mindre Stæder endnu ingen Tapetserer er, og hvor altsaa en Mand, der arbeider flittig og billig, efter denne Veiledning ret godt vil kunne fortjene sit Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
For Sparekassen i Nyekjøbing paa Falster er nu det første Regnskab aflagt for Tidsrummet fra 1 Dec. 1828 til 11 Juli 1829, i hvilken Tid de gjorte Indskudde har, med tilføiede Renter for de i den kongel. Kasse indbetalte Kapitaler, beløbet sig til 12971 Rbdlr. 64 Skilling rede Sølv, og 19355 Rbdlr. 16 Sk. Sedler og Tegn. En for faa Maaneder siden endnu der i Stiftet ubekjendt Indretning, som ved Bevilling af 17 Sept. 1828 blev grundfæstet, blomstrer saaledes allerede, og, saafremt uventede Tilfælde ei indtræffe, vil den om faa Aar være istand til at opfylde sin dobbelte Bestemmelse, at være en Støtte og Opmuntring for den flittige og sparsomme, samt et Tilflugtsted for den fattige Borger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
For Holstebro og Omegns Sparekasse, er et Regnskab trykt i Viborg for Tidsløbet fra 12 Mai 1828 til 11 Mai 1829. Paa Interessenternes Conti indestaaer 10285 Rbd. rede Sølv. Indskuddene modtages i den kongelige Kasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Blandede Efterretninger. Mærkværdig Gravskrift: St. Theodore Kapellet paa Kysten af Chaonia-Aormis er bygget ved Foden af en lodret Klippe. Kapellets Mure ere bedækkede med Jndskrifter, af hvilke flere henhøre til Grave, der ere indhullede i Klipperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Jblandt disse Jndskrifter er en, der staaer i Forbindelse med følgende Anecdote: En Capitain paa et Handelskib fra en af Archipelets græske Øer havde foranstaltet, at hans jordiske Levninger skulde lægges i en af disse Grave, som han forud havde ladet indhugge for sig. Gravskriften blev, under hans eget Opsyn, indhugget i Klippen i det græske Sprog, men med syriske Characterer, og indeholdt følgende Anviisning. Naar nogensinde en af mine Landsmand besidder Sprogkundskab nok til at afgiffre denne Indskrift, da lade han Ligstenen aftage, og vil da finde i Graven 200 Zechiner (Guldstykker, der skulle tilhøre ham. Jnd skriften blev længe upaaagtet; omsider, for omtrent 20 Aar siden, kom en ung Moreote, der vendte tilbage fra Venedig, hvor han havde fuldendt sine Studeringer, forbi Stedet ved St. Theodore hvor Jndskriften stod, forstod den, og fik Summen. Han lod ved Siden af den syriske Indskrift indgrave den græske, med Tilføielse af sit Navn, sin Stand, sit Fædreneland, og den Underretning, at han, som havde fyldestgjort de bestemte Vilkaar, havde sat sig i Besiddelse af de to hundrede Guldstykker. Man finder endnu alt dette paa benævnte Sted. (Mittern. 63.) Den heldige Fremgang, de russiske Vaaben gjøre i indeværende Felttog, og som maa tilskrives Feltherrens snilde Dispositioner, skal have gjort Gen. Diebitsch til hele Armeens Afgud, a endog bragt Misundelsen til at forstumme. Man sætter ham ei aleneste ved Siden af de berømte, ste Feltherrer, som siden Peder den Stores Tid have ført de russiske Tropper til Sejr over de Vantroende; men sammenligner ham endog med hiin store Krigshelt, under hvem Frankrigs Hærskarer i 20 Aar kun indhøstede Laurbær, og med hvem Gen. Diebitsch ogsaa virkelig af Udseende (han er kun en liden Mand) skal have nogen Liighed. De, som have havt Leilighed til at være i Nærheden af Generalen, vide ikke noksom at tale om hans rastløse Virksomhed, hans Aandsnærværelse og det dybe og skarpe Blik, hvormed han opdager sin Modstanders mindste Feil, og veed at benytte sig deraf. Som oftest arbeider han ogsaa om Natten, og, efter næppe 4 Timers Hvile, seer Man ham atter til Hest. Hans Maaltider er ikkun smaae og yderst tarvelige. I Omgang er han en fuldendt Verdensmand, ved sin Venlighed, der imod gamle Krigere endog gaaer over til Forekommenhed, vinder han Alles Hjerter. Kort sagt: hele Hæren er Man overtydet om, at Gen. Diebitsch er den Mand, der er istand at løse den store Opgave, hans keiserlige Behersker har overdraget ham. (N. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 August 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 209 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1483 140 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 51. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 87 1/2 88 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 32 85 i Banco. Dito Dito. . Nationalbank-Obligationer. 1023. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 107 1/2. - i Sedler. Dito Dito. . . ...... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 1/2 101 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 108. - i Baner. 4 pCt. nye norske Obligat. ved at Dito lydende paa r. S. 93 – r. S. 4 pCt. Dito Dito. . 97 1/2 - i Banco. 61 1/2 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 64 – L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
Nyeste øvenhavn. Skilderie af 5 Haan Sexogtyvende Aargang. No. 69. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 August 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
De Kjøbenhavnske Gaders Reenholdelse. naggade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-29
For over 30 Aar siden, i den Seidelinske Politiven første Aargang 1798 Nr. 7 og 8, læstes et Forslag til vore Gaders bedre Renholdelse, hvilket fortjener Opmærksomhed. Det kommer an paa to Ting, hedder det, at mindske, saavidt det er mueligt, Uhumskheders Frembringelse eller Indbringelse i en Stad, og at træffe den næmmeste og kraftigste Maade at bortbringe det Skarn, hvis Frembringelse man ei er istand til at afværge, Det første Middel imod Skarnets Frembringelse er at forlægge alle de Haandteringer, som frembringe det i Mængde, uden for Staden selv; det andet Middel er Industries og dertil hørende Kundskabers Udbredelse. Der er ingen Tvivl, om, at jo næsten alt dette Affald og Spild af vegetabilske og animalske Vare kunde anvendes til Nytte, selv det meest foragtede, selv det væmmeligste, Indvolde af Dyr, Knokler og Been, Fjære, Børster, afkæmmet Haar, Horn, Sod af Skorstene, af Kakkelovne, og af Potter og Lamper, al Slags Aske, selv af Tørv og af Steenkul, søndrede Potter, Steentøi, Porselin, Glas, det Sæbevand, hvori Klæder ere vaskede, Æbleskrællinger, Citronskaller, Eggeskaller, raadne Eg, Kartoffelskind, gamle Saaler, med et Ord alt det, hvoraf Kjøkken, Vask og Gulvskarn, paa Sandet nær, nu bestaaer, kan bruges, og, ved en større Oplysning og deraf følgende Flid, sælges. Er det vel længe siden, at Kjøbenhavns Linnedklude kastedes hen, uden at komme til Nytte, og hvor mange spildes ikke endnu, fordi Fabrikerne betale saa lavt. Endnu bruges Kludene først efter at være opsankede af Gademøddingerne; var Industrien paa den Fod, den burde være, kom Kludene aldrig til at ligge der. Skind lapper og uldne Lumper ere endnu i fuld Foragt."- Hvad Bortskaffelse af Skarnet angaaer foreslaaes. - Der bør paa Gadernes Kjørrebro, en Frastand af 50 Alen omtrent, indrettes Skam kuler med jernbeslagne Lemme, der kunne taale Kjørsel. J disse Kuler nedkastes alt Skarn saavel af Rendestene som Huse, ja Gadens eget Feieskarn maa nodsejes deri. Lemmene bør være til at oplukke, ganske eller for en Deel, efter Tykke. Kulerne selv maa kun være to Alen brede, men derimod desto længere. Deres Plads bliver nede ved Rendestenen. Naar Vognmanden kommer, kjører han over Lemmerne, og bliver holdende naar Baghjulene ere komne over dem. Nu aabner han Lemmen, og med en dertil indrettet Skovl fylder sin Vogn ind over Bagsmækket. Herved opnaaes, mange Fordeele. Gaderne vorde reene og sunde. Husene og Gaardene ligeledes. Rendestenen fri og aaben. Bortkjørselen forhindrer ikke Gadens Færsel, da Vognen holder ved Siden, og lader Gadens Ryg fri; Gaden bliver lige reen, hvor forsømmelig en Skarnager end læsser. Opsynet et lettere. Forraadnelsen og Gjeringen i Skarnet gaaer langsommere for sig i en lukt kolig Kule, end paa den aabne Gade. – Forslaget om saadanne Dyndkisters Anbringelse blev siden fornyet i Politievennen Dec. 1806 S. 7158 o. s., og der nærmere udviklet, deels hvad ved deres Indretning, Tømmelse o. s. v. var at iagttage; deels hvad der er at svare paa de Indvendinger, som imod deres Anbringelse kunde gjøres.