JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
De Kjøbenhavnske lærde Efterretninger, som fra Nytaar af derigeres af Hr. Prof. Müller, ere nu siden 1720, altsaa i en Række af 84 Aar, udkomne uafbrudt fra eet Officin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
J der Fremüthige læses: at Reformatoren Luther er født i Mansfeld, ikke, som man i Almindelighed erder, i Eisleben, hvilket Sted, ikke ligger langt derfra. Hans Moder, der var gaaet til Mansfeld for at kjøbe Sko, blev just her betagen af Fødselsmetter, og kom derfor i Barselseng med Luther. Man foreviser endnu det Huus, hvori han er født, det Værelse, som han har beboet i Eisleben, og en Svane, der har tjent ham til Skriverpult &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
De Engelske Avisskrivere, som ofte politisere ligesom det falder dem ind, vedblive endnu bestandig at tale om en Alliance, som Dannemark skal tage Deel i, Mod Spanien bruge de temmelig haarde Udtryk, Saaledes kaldes Malaga's Jndbyggere i det sidste Numer af Livyd's Evening post i Anledning af den der herskende Smitte liderlige (debauched), og i en Note siges, at de bestaae af en Blanding af Maurer og andet Ripsraps. Det er ikke nyt, men gammelt, at Garderheste af og til falde paa at gjøre en Galloptour omkring i de Gader ved Philosophiske Gang, som støde til Gardercassernerne. Vel tøfler der gjerne en Garder efter dem; men det var dog bedre at forebygge det, da der i disse ellers rolige Gader let kunde skee en Ulykke derved f. Ex. paa Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Nyeste Td. af Kjøbenhavn.i os a.a. No. 2. Den 19 October, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. han Testamenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Naar man undtager den Tid, der medgaaer til at opkjøbe de anførte Articler, med at bringe dem i Huset, med at udpinde Brændevedet, saa har man i øvrigt ikke andet at bestille, end at drikke Gjesterne til, for at faae to Skilling istedet for een, røge Tobak og discourere med dem om Bonaparte, om hans Kronning, om Landgangen &c. Med et saadant Spekhøkerotium havde Evald kunnet levere ti Gange saa mange Mesterværker, som han har leveret. Men den Fattige, O, han lider meget ved dette evige Høkerie, Hans Underhold koster ham forholdsmæssig dobbelt saa meget som den Rige. De Procenter, han maa betale i Opgield paa Livets første Fornødenheder, ere høist overdrevne. Han og hans Børn maae ofte sulte, tørste og lide Nød, fordi de fleste Ting, han kjøber skillingsviis, ere saa udpiinte, fordi Herremanden, Bonden, Skipperen og Høkeren, skulle samle Formue paa hans Bekostning. Lader og imidlertid ikke oprippe et Saar, som er saa vanskeligt at læge, Men lader os heller ikke glemme, at Fattigdom er et Svælg, som den, der eengang er styrtet deri, ikke saa let igjen kan hielpe sig op af, da de fleste onde Ting i Verden altid trykke den Fattige meere end den Formuende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Fruentimmer Unoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
(Jndsendt). Endskiønt jeg langt fra ikke billiger dem, der stedse skyde til Maals efter det andet Kjøn, fordi de ere sikkre paa, at det ikke værger sig, saa kan jeg dog ikke andet, mine Smukke, end tale offentlig imod en Unode, der meget vanzirer mange af Dem, og gjør derfor Regning, i det mindste for min gode Hensigt, paa enhver fornuftig Skjønheds bifald. Stræng Sædelighed, forenet med den fineste Deelicatesse, der er meget forskjellig fra naragtig Knipskhed, er unegtelig Kjønnets skjønneste Prydelse, og denne burde man kunne gjøre Fordring paa hos ethvert velopdraget Fruentimmer. Men, at, alt for ofte døver Forfængeligheden Sædelighedens Stemme, og man bringer den første et Offer paa den sidstes Bekostning. Drivt til at behage er det smukke Kjøn medfødt, og naar den ikkun yttres paa en Maade, der ikke strider imod Sædelighedens Forskrivter, kan end ikke den strængeste Moralist have noget imod den at indvende. Er altsaa denne Drivt Kjønnet medfødt, saa synes det og at kunne paastaae Udøvelsen deraf, som en det tilkommende Rettighed; men det er desværre en bedrøvelig Sandhed, at vor Tids Fruentimmere strække dette Privilegium lidt vel vidt, saa at det langt fra ikke kan bestaae med Sædelighedens Fordringer. Det er ikke min Hensigt at give noget Register paa vore Damers Skrøbeligheder og Feil, ikkun en vil jeg her omtale, da næsten alle Hovedstadens Fruentimmer ere smittede af den, og der, saavidt jeg veed, ikke før er talet offentlig imod den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Blandede Nyheder. Gaar ankom tre Førstelige Personer her til Hovedstaden. H. H. Prinds Christian, H.D. Hertugen af Holstein-Beck, Russisk Keiserlig Generallieutenant, og hans Søn, Dansk Ritmester a la Suite ved Cavalleriet. De spiste i Dag hos H. M. Kongen paa Frederiksberg. Creditorerne optages i denne Tid, imod Sædvane, med temmeligt bifald, men desværre kun - paa Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Den 22 f. M. strandede i Uveiret, Norden for Aalum paa den vesterjydske Kyst i Agger Sogn et Hollandsk Skib, der havde 1500 Tønder Hvede inde, og var bestemt fra Preussen, til London. Det bjergede Partie blev, uagtet Hveden var soslaaet, betalt med 5 Rdlr. til 5 Rdlr. 48 s. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
H. H. Prinds Christian forærede ved sit Ophold i Ludvigslust Hofmarchal v. Massow et Par Porcelains Vaser, og sin opvartende Cavallier, Fløiadjutanten Grev v. Götzen, en brillant Gulddaase. Kirkesanger Hr. Petersen i Hirschholm har opfundet at ælte Tang med Tørvejord saaledes, at der bliver meget god Tørv deraf. Han har ligeledes forsøgt at bruge Burrefrø istedet for Caffe, og det skal, naar det blandes med noget Caffe, smaae behageligt; men det maa tørres, brændes og males i Forveien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Den 29 f. M. strandede for Tolbøll i Lodberg Sogn et Skib, kommende fra Stettin med Pibestaver, Folk og Ladning blev bjerget, men Skibet er Vrag. Louis, hvis Skrivt om Dannemark gjorde i sin Tid saa meget Opsigt, har maattet slutte sin politiske Journal med det tiende Hefte, fordi Magistraten i Hamborg, efter hans egen Erklæring, i Betragtning af sit Forhold til de Franske, uventet har fundet for godt at forbyde dens Trykning og Salg i Hamborg. J Hempels Avis findes et Vers i Anledning af den afdøde Conferentsraad Nybergs Ankomst, Modtagelse og Henbærelse til hans Gravsted i Dreslette Kirke i Fyen af hans Bønder tilligemed hele Egnens Beboere d. 1ste Octbr. 1804. J dette velmeente Vers siges blandt andet: Af hans Exempel kan man lære: At frygte Gud og gjøre Vel; Det altid var hans største Ære, At fremme Dyd og Brødres Held. Politiemester Hr. J. Wulfsberg i Christiania ventes med det første her til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
J denne Tid komme Bønder ind til Hovedstaden med mange Vildænder, men de ere af det graa Slags, hvilke ere temmelig trannede. De komme, efter Sigende med Vinden, fra Sverrig, hvor de, især i Skaane, skulle være i stor Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
J Christiania=Avis ønsker en Anonym, at der i hver By og hvert Kirkesogn i Norge maatte blive oprettet et Forbedrings= eller Arbeidshuus for omflakkende Løsgjængere af begge Kjøn, hvis Antal daglig forøges, da Fattigfogederne og Bøigdevogterne paa ingen anden Maadelsee sig istand til at udrette noget. Den ubenævnte Forfatter mener, at der gives Sysler nok for saadanne Mennesker, da man indfører saa mange udenlandske Ting, der meget vel kunde forfærdiges i Landet selv. Han klager ogsaa over Mangel paa Sygehuse, da de Syge ligge i afsides Kroge, ja endog jamre sig paa offentlige Gader, og Lægerne ikke kunne yde den muelige Hielp, fordi Patienterne er saa adspredte. Han troer, at der endnu maa gives ædle Mennesker nok, der vilde giøre for de Civile, hvad General v. Mansbach tilligemed Magistraten allerede for længe siden har gjort for de Militaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
J den lærde Giørwels paa Svensk udgivne Brevvexling findes en temmelig udførlig Efterretning om Slaget paa Kjøbenhavns Reed d. 2 April 1801. Han taler med megen Varme om hiin Dags Hædersmænd. Hr. Skuespiller Knudsens uegennyttige og roesværdige Reise for at give Concerter i de Danske Kjøbstæder for de Qvæstede, omtales med megen Berømmelse. Om Hr. Overhofmarchal Hauch siges: "Han er en lærd Herre, og een af Europas fornemste Physic. Han har udgivet en Haandbog i Physiken, som Hr. C. G. Siøsten, Secretair ved det Kongl. Svenske Videnskabersacademie, har oversat i Svensk, (Stokholm 1800) og holder Forelæsninger over ved Academiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Blandt de Rygter, som Provindsialaviserne have medbragt, høre: at adskillige Officierer i Kjøbenhavn ere afreiste for at see Keiserkroningen i Paris, – at der i Hovedstaden grasserer saa megen Sygdom blandt Børn, at i et eneste Huus i Adelgaden i nogle Dage 16. Børn ere døde, - at der skal nedsættes en Krigsret, som skal paadømme en Stridighed imellem to Officerer ved det Helsingøerske borgerlige Artilleriecorps, - at Hr. Cammerraad Berg skal være Amtsforvalter over Kjøbenhavns Amt og Hr. Fuldmægtig Larsen, i det Jydske Contoir, Amtsforvalter over Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Commissionen angaaende Brændeviinsbrænderiernes bedre Indretning i Kjøbenhavn lader opføre et Brændeviinsværk i Overeensstemmelse med den nyeste og bedste Theorie. Det væsentligste Nye, som Dagsposten har medbragt, er: at det ny opfundne Middel (Coffer med Uhrværk, som tildeels skulde have ødelagt den Franske Flotille ved Boulogne, er, efter Engellændernes egen Beretning, et Luft project à la Münchhausen. - J Frankrige har Keiseren ladet udgaae et Decret, hvori han, for at opmuntre Konsterne og Videnskaberne fastsætter, at der hvert tiende Aar d. 18 Brumaire skal uddeles 9 store Præmier, hver paa 10,000 Franker, og 13, hver paa 5000 for det bedste videnskabelige Værk eller Konstværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Man har i vore Tider mange Slags Abonnenter. En Restaurateur, som i disse Dage har anmeldt sin Existence, har ved denne Leilighed anbefalet sig til sine Kage, Chocolade og Liqueurabonnentere. Antallet af disse Folk voxer saa meget, at man sandeligen ikke behøver at abonnere deres Fabricata.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Skuespil, som ere bestemte til at opføres fra d. 22 Oct. til d. 1 Nov. Den 22. De to Officerer; Hemmeligheden. Fætteren fra Lissabon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Den politiske Kandestøber. Hjertets Forvildelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
29. Borgermestersamilien. 30. Beverlei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Den 1 Nov. Skjelmerie i sin egen Snare (nyt Stykke).De øvrige nye Stykker i næste Maaned ere: Maleren af Kjerlighed. Hver Mands Fætter, og i December: den umuelige Douel; Eduard i Skotland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Nyeste Filderie Kjøbenhavn. me No. 3. Den 22 October, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. rer. Favnsættere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Priserne paa Brændeved ere i vore Dage stegne saa høit, at baade den Rige og Fattige føle ret levende Virkningen deraf. Den Rige, fordi han nu har dobbelt saa mange Værelser, som skulle varmes, og et Kjøkken, der kræver dobbelt saa megen Jld som for ti Aar siden, den Fattige, fordi ogsaa hans Fornødenheder ere blevne langt større end tilforn. Træerne i vore egne Skove hugges bestandig, uden at der plantes synderlig mange nye i deres Sted, - det Ved, vi faae fra andre Landeopskrues ligesom Coursen nedskrues, og Udsig8 Anden Aargang. terne i Fremtiden ere høist beklagelige. - Men uagtet alt dette, vil man paastaae, at der i Henseende til Brændevedets Maaling af de saa kaldte Favnsættere existerer Mangler, som der vist kunde raades Bod paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Dersom det var mueligt at udgive en Audiencesalsaavis, hvori de tusinde Gang tu finde forskjellige Ting, som her tales om, bleve indførte, saa er jeg overbeviist om, at det vilde blive en Avis, som kunde give alle andre Tidender en god Dag. J een Krog discourere f. Ex., to Geistlige, som kunne den hele geistlige Statscalender udenad, som paa et Haar vide, hvor meget Tiende enhver Præst nyder, lige fra Amager til Nyherrnhut, - i en anden staaer et Par Civile, som i saa mange Aar have optegnet alle de Vacancer, de have læst i Aviserne, at de tilsidst selv ere blevne til rene Vacancer, 77 i en tredie staae nogle Folk, som ikke tale om andet, end hvilke og hvor lange Fjer Borgerofficiererne skulle have, og hvilke Maneuvres Borgerskabet sidste Gang gjorde paa Nørrefælled, i en fjerde staae endeel Projectmagere i en Klynge og tale om nye Luftfabriquer. Ligesaa mange som der staaer i Krogene, ligesaa mange løbe og op og ned i Værelset. - Men hvad er der blevet af vore Sollicitanter, spørge uden Tvivl alle mine Læsere. Dette Spørgsmaal er jeg nu paa Veie at besvare. 2 Den, der nogensinde har besøgt Audience sale, veed, eller burde i det mindste vide, at Rang og Stand tages her ligesaa nøie i Betragtning som i Hof= og Statscalenderen. Læseren erindrer endnu uden Tvivl, at de fleste af de Personer, der fremtraadte i denne Sal, og hvis Skildring man allerede har læst, vare vel af Stand - thi hvo i Verden er ikke af en vis Stand –, men langtfra ikke af Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
De Personer, som derimod endnu ikke have været og heller ikke ville blive skildrede her, vare virkelig af Rang. Deres Navn støttede sig i det mindste paa et Slags Raad, endskjønt jeg for min Part ingensinde ønsker deres Raad. Disse Rangspersoner bleve naturligviis først indladte. Da den niende Classe var færdig, skulde Skræderen, Projectmageren a. eller med andre Ord Bundfaldet af Sollicitanterne frem. Men netop da de stode paa Springet, til at træde ind i det Allerhelligste, var Audieencetiden ude. Bundfaldet gjorde nu et langt Ansigt, men det er man vant til i Forgemakker, og om man end opsætter et Ansigt, der er saa langt som Rundetaarn, saa kommer man dog lige langt her. Hele Resten af de Uindladte og Urangerede traskede nu hjem, og Betjenterne og Forfatteren og Læseren ere glade ved at være af med dem. Flyttetiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Blandede Nyheder. Den bekjendte Philolog P. M. Nødskov har offentlig fremsat et heelt Synderegister over alle de Sprogfeil, som han har fundet i Programmet til Hr. N. J. Marcus's Doctorværdighed. J Christiansand forlanges offentlig en duelig Maler og Muursvend, med det Tillæg, at dette Slags Haandværksfolk savnes der aldeles og at Staden er meget forlegen for dem. Bogtrykker Stephanson søger af denne Aarsag, i Trondhjemsavisen at ivre mod den høist skadelige Fordom om Norges Tilstand, som er Aarsag til, at saa mange frygte for at reise derover. Fra den 23 Maji til 20 Julii kan man endog i Trondhjem hele Natten igjennem læse den fineste Stiil, fra 12 April til 31 Aug. seer man ved klar Luft Dagen paa Himmelen hele Natten; først d. 25 Dec. tænder man Lys Kl. 3, 29 Minutter, og det astronomiske Tusmørke endes samme Dag Kl. 6. 35 Minutter. Kulden er ikke ubehageligere end i Dannemark, og at Priserne paa Kornvarer ere temmelig høie, er en Ting, som Norge har tilfælles med andre Lande. Derimod ere andre Fødevare meget godt Kjøb. En Hare kjøbes for 16, 20 a 24 s., Ryper for 10 a 12 s. Stykket, Kramsfugle for 1 s. Det samme er Tilfældet med Fisk. Brændet koster kun 1 Rdlr. 24 s. Favnen. En Gaard, som i Kjøbenhavn betales med 8 til 10,000 Rdlr., koster i Norge neppe 1200 Rdlr. Climatet er som bekjendt meget sundt. Concerter, Klubber, Baller og Conditore savnes, her heller ikke. Kort, den Skildring, som Stephanson leverer os, er saa behagelig, at man næsten kunde faa Lyst til at lære Maler eller Muurhaandværket, blot for at komme til at Norge. - Stephanson klager ogsaa over, man i Dannemark endnu ikke har begyndt at bygge eller benytte sig af Redningsbaaden. Han paastaaer, at der i Norge gives Mødre, som to, tre Gange have været Enker, fordi deres Mænd satte Livet til paa Søen. Han og Uhrmager Barlien have nu en saadan Baad under Arbeide; den indrettes efter deres egen Jdee og passende til de Norske Kyster. En agtværdig Mand betaler, hvad den koster. Naar den bliver færdig, skal der offentlig gjøres Prøve dermed, og leveres saa nøiagtig en Beskrivelse derover, at enhver selv kan bygge den eller lade den bygge. Det er roesværdigt, naar enhver i sin Kreds, søger at bidrage sin Skjærv til Folkeoplysning og Folkeforædling, og Anmelderen skal heller ikke forsømme nogen Leilighed, hvor han kan gjøre sine Medborgere opmærksomme paa Mænd, der søge at fremme dette Øiemed. Hr. Bramsen, forhen Seminarist paa Blaagaard og nu Lærer ved St. Petri Kirkes Pigeskole, har efterhaanden samlet sig et Bibliothek af 260 gode Ungdomsskrivter, hvilke han gratis udlaaner til sine Skoledisciple, og som han bestandig efter Ævne søger at forøge. Hr. Justitsraad Lange paa Kastrup anlægger paa Kongens Nytorv et Sukkerraffinaderie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Et Skib fra Aalborg, ført af Capitain Cortsen, er i det stormende Veir, vi have havt, forliist paa den Pommerske Kyst, ikke langt fra Skibet sank 6 Mile fra LanStolpemunde. det, men Mandskabet, paa en Matros nær, - D. 4 d. M. om Nat reddede sig i Baade. ten indstrandede under Skagens Jurisdiction, en Miil Vesten for gammel Skagen, et tomastet Skib, Juno kaldet, hjemmehørende i Königsberg, og kommende fra Catham i Engelland. Mandskabet blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Det var den 21 Aug. 1802, at Hr. Justitsraad Lange begyndte at lade grave og dæmme ved Nexøsøe og ved Søndrere Veile. Søen er nu ved nogle tusinde Favne Grøvt fra Afløbscanalen ind i samme bleven saatter, at dagligen mange Mennesker gaae og samle Aal i Mudderen. Veilen ventes udtørret inden et Aar. Bunden saavel i Aaen som i Veilen lover den skjønneste Frugtbarhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Mellem Hamborgs talrige Fallitter glimrer i denne Tid atter en paa 242,600 Mark Banco, under Firma Mathæi & Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Efter Hempels Avis kan den nye Forordning om Skolevæsenets bedre Indretning i Almueskolerne nu snart ventes. Den bliver provisorisk, ligesom den og Fattigvæsenet. Neppe vil der da meere gives Skolelærere, som lønnes med sex Rigsdaler aarligen. - Ogsaa de fleste Fyenske Kjøbstæder kunne vente nye Skoler, og Arbeidsanstalter. Hr. Cancellieraad og Byfoged M. Brandt i Hjøring har ladet bekjendtgjøre, at han hverken directe eller indirecte har afstedkommet det formeentlige uoverlagte Forslag angaaende en Havns Anlæg ved Tversted under hans Herreds jurisdiction. Til Slutning siges, skjønt temmelig mystisk, at Havneentrepreneuren kan finde Steen nok paa Tversted Fælled, beqvemme til Havnebygning, men ubrugelige til Amtsstadens Brolægning, hvor lave Mennesker endda kunne finde Anstødsstene, uden Øvrighedens eller Politiets Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Hr. Raadmand Stadffeldt har nu udgivet en fuldstændig Beskrivelse over Randers, smukt trykt i 4to og forsynet med en stor Grundtegning og Afbildning af Staden. Det store Kjøbenhavn har i den Henseende virkelig Aarsag at misunde det lille Randers. Man seer af denne Beskrivelse, at Randers Folkemængde var i Aaret 1801, 848 Familier eller 4564 Mennesker. Fiskeriet i Randers Fjord og Gudenaa, som før har været en betydelig Næringsgreen for Byen, har Aar for Aar taget af, fordi Fjorden og Aaen ere blevne smallere, da Jordbunden paa begge Sider og mange af de omflydte Enge (Holme) groede meere sammen og bleve til fast Land. Allerede 1698 vare Steder, som man ikke mange Aar i Forveien endnu havde sisket i, opfyldte med Morads. Efter et Sagn betingede Tjenestetyendet sig, kun paa visse Dage om Ugen at faae Lax til Føde, nu omstunder see de fleste Huusfædre selv sjelden Lax paa deres Bord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Det nye Tøihuus og Canalen have kostet 34,000 Rdlr., hvortil adskillige Patrioter have bidraget 20,000 Rdlr. Om Fjorden anføres følgende Besynderlighed; Da den Machine, som brugtes til at rense samme 1773 trængte til en Hovedrepaa ration, som man, efter en Udgivt af 10,000 Rdlr. ikke havde Ævne til at foranstalte, blev Fjorden, overladt til sin egen Skjebne. Men hændelsesviis kastede en Skippers Folk et Fartøies Baglast i Seildybet ved Mellerup. Skipperen, som enten skulde tiltales eller betale 10 Rdlr. Mulct, valgte det sidste. Men da han vidste, at Hornbeks Feskere vare øvede i at optage Stene i Sundet, paatog han sig at hyre nogle af disse, imod at faae de 10 Rdlr. tilbagebetalte. Dette skede, og næste Aar (1787) blev endog Resten optagen ved saadanne Folk og den forhen saa meget stenede Grund aldeles renset: en Ting, som man før havde anseet for umuelig. Dette har siden været af stor Vigtighed for Jndbyggerne. Det fortjener at anmærkes, at Forfatteren har havt fri Adgang til Geheimearchivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Blandt de udenrigske Nyheder, som Dagsposten har medbragt, høre følgende: Efter Franske Beretninger have de Engelskes Cofferter maatte trække af med en temmelig lang Næse. Vel have de dræbt nogle og tyve Mennesker, men den Skade, den Engelske Flottille selv har liidt, er betydeligere. - Aarsagen til Epidemiens Udbrud i Mallaga skal være denne: et Huus, som siden forrige Aars Epidemie, havde været lukket, fordi alle dets Beboere vare uddøde, blev aabnet af Familien, som troede, at der, efter et Aars Forløb, ikke mere var nogen Smitte at befrygte, men som derved atter aabnede Døren for den gule Feber; den 21 f. M. døde der 300 Mennesker. - Grev v. Holstein og v. Haxthausen ere paa deres Reise fra Paris nylig passerede gjennem Frankfurt. - Der tales om, at der skal oprettes et ellevte Kurførstendomme, (hvad mon Mester Geert nu siger?).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke,