Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-09
London den 5te October. (The Courriet) Portsmouth den 4de October. Det hedder, at Værfterne der i Havnen skal betydelig udvides. 250 Mand af Skarpskyttercorpset under Oberst Narcotts Commando, ere underveis for at gaae ombord her til Spanien. Dette Detaschement vil mere end fuldstændige de 17 Compagnier der bruges til denne Tjeneste. Adskillige Detaschementer have i denne Uge indskibet sig til Halven. Foreme de Stater. Linien ved Jragnes den 29de Julii. J Fredags sammentrak de Engelske deres Styrke ligeoverfor Monet Albino. Om Søndagen lettede de Anker, gik ned af Floden, og lagde dem i Sigte af Kittypouit. Mandag Morgen satte de 40 Fartøier ud, der landsatte 2800 rød klædte Marinesoldater, Matroserne blev langs Kysten for at passe paa Baadene. Admiral Cockhurne og Sir Sidney Bretwith commanderede Detaschementet. De rykkede lige af Doint Lothart, og og Creaturens forved dem, bestaaende i Hornqvæg, Faar og Hofte og en Mængde Federkræ To tre Stedet bød de dem til at betale, men de fleste Jndbyggere afsloge det. Om Tirsdagen indskibede de dem af Frygt for et Angreb af Landeværnet, og i Dag mandeurere de for at komme omkring Point Lokhart, og ere rimeligviis bestemte til Annapolis eller Kentsland. De get alle Hr. Amstrongs Heste med, og gjort nærnsofficier og en Soldat til Fanger, Gene gade, man ventede en anden Admiral, og aderløberes Beretninger lod os troe, det skul Sir Sidney Smith. De tilføie, at denne i fore en mere ødelæggende Krig en hidtil, Flag. en ikke har over 4000 Mand Tropper om og at Fra en Privatmand der boer i Port Sacket bord. af 3de August: Flaaden – paa Jndsøen – er i er kommen hid fra Megara, da den maatte efter Levnetsmidler. J Søndags var den engelske Flaade i Sigte af Megarn, og styrede maa mod den americanske, men da denne fandtes rede til Slag, gik hiin over Stag, og vilde øiensynlig have en Deel af vor Flaade for sig selv. Commodore Chaneen gik under Seil i Spidsen for sin Flaade. Sir James Yed, som troede han kunde lokke Skibet. the Pike, mandeurerede derefter, men han kunde ikke faae det ud fra Flaaden. De to Eskadrer vare tre Dage i Sigte af hinanden; den americanske Eskadre søgte at bringe Fienden til Slag, og den engelske undveeg bestandig, hvorvel den var Herre af at vælge det gunstige Øjeblik, da den havde Vinden fra os. Endelig lykkedes det Fienden at afskjære to Skonnetter, der seilede for langsomt til at følge Flaaden. Capitainen paa den ene, Mr. Trent, da han saae sig afskaaret fra Flaaden, lagde sit lidet Fartøi paa Siden af den engelske Commodore, og af Royal Georges, og gav tredive Lag af 13 og 32 Pundiger, indtil hans Skib blev skudt i Sænk, den anden Skonnert blev taget; to andre Skonnerter, kuldseilede i et Vindstød, og af 90 Personer biergede man kun 16, der havde været en Time og 5 Minutter i Vandet. Flaaden løber ud i Nat; den er belavet paa et Krydstogt af 40 Dage, og bestemt at bringe, om muligt, den engelske Eskadre til Fægtning. Fienden har alt Overmagten, og desuagtet er han bestemt ikke at vove en Fægtning, for hans Styrke er forøget med det Skib, der for nærværende er under Bygning i Kingston. Den engelske Commodores Skib er, siger man, saa beskadiget af vor SkonnerteJld, at det er bleven nød til at løbe ind for at kjølhales. Commodore Chancey har sagt mig i Dag at han skal slaaes ligesaa godt uden Skonnerterne, der blot var ham i Veien i hans Mandeurer. Vore kjække Officierers og Matrosers Tab er uendelig at beklage. Armeen ved Megara er i Begreb med oc begynde sine offensive Operationer. Bosion den 21de August. Postmesteren i Utica melder følgende: Jeg har erfaret af Commodore Chancen at han har mistet 4 af sine Skonnerter; to i Vindstødet, og to andre, de engelske have taget: han har mistet 120 Mand og nogle Søofficierer, Mænd af Fortjeneste. – Outatio den 17de August.