JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Adskilligt. Man seer et snart og fyrigt Feldt. togs Aabning i Møde, og taler om en nye Operationsplan fra den Gelderske og Westphalske Side, da den store Mangel paa Proviant, synes at giøre Krigens Fortsettelse i Rhinegnene umuelig. Det heder og, at samtlige i Churmarkbrandenborg staaende Jnfanterie. regimenter havde befaling at holde sig marschfærdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Til den Møllendorfske Armee i Westphalen bliver sendt 700 Stykknegte. Fra Nederelven under 3 Martii haves Efterretning at der til Osnabrich var ved Postens Afgang ankommen en Expresse med den Beretning, at Franskmændene havde angreben alle de Allieredes Posteringer ved Ems og i det Benthemske. Om Fegtningens Udfald var intet med Vished bekiendt J Slutningen af Januarii har der i Krakan værer 2de fornemme Russer, som har havt Fuldmagt at afhente den der paa Slottet forvarede Kongel. Polske Krone og Jnsignier. Afgifterne til de russiske Troppers Forflegning skal udbetales til den 15 Martii, endog Daglønnere, som beboe Kammere, maae betale forhøiede Afgifter. Ved sidste Tøeveir maatte der røges i alle Gader og Huse, da de mange Tusende, som ved Prags Erobring bleve dræbte, ere knap skiulte under Jorden. De henrettede Grevers Kossakowskys, Zabiellos, Ankwitz og OzarowskrøLiig ere igien blevne opgravede, og derpaa blevet givet en anstændig Begravelse, hvortil alle Amterne her bleve beordrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Et Pund Lys koster nu 6 Livres i Paris. Et lystig Hoved foreslog for kort siden at sætte Maaneskinnet i bestandig Reqvisition for de som ikke havde Penge til at kiøbe Lys for. Siden Marats Bandsættelse, der var den sidste at Jacobinernes Skytspatroner, er de ilde faren; Folkets Majoritæt fordærver alle deres Planer, og byder dem alle Vegne at tie; det gaaer endog saa vidt dermed, at naar en Jacobiner vil flytte fra et Sted til et andet i Staden, advarer de offentlige Blade derom i Forveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Bekiendtgiørelser. Auctionen over forhenværende Sognepræst i Randers, Hr. Magister Fosses Bogsamling, er berammet her i Byen paa den 13de April førstkommende; og er de derover forfattede trykte Catalogi at bekomme: i Kiøbenhavn hos Hr. Professor Schlegel og Hr. Secretair Nyrup, i Aalborg hos Hr. Auditeur Hornsyld; i Wiborg hos Hr. Zartmann, i Riibe hos Hr. Christensen; i Odense hos Hr. Joh. Frid. Jversen; i Aarhuus hos Hr. Stifts=Revifor Fogh; i Hobroe hos Hr. Peder Kierketerp, og i Randers hos Undertegnede. Randers den 24 Febr. 1795. Christ. Fried. Dibbelt. Dahl i Aarhuus Mølle, har af beste Slags guule Kartofler at sælge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Nyelig hiemkommen frisk og godt Haugefrøe er at bekomme hos Gartner Schiøtz. ved Middelgadspoet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Dersom en Dræng har lyst til at lære Sadelmager- og Garverprofession, helst fra Landet, da kan han melde sig hos Sadelmager Lindholm paa Meilgade i Aarhuus. Hvor en Sahl med Sovekammer samt Brækkeloft, og om behøves et Tiennerkammer til, kan faaes til Leie næstanstundende Paaske, anviser Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Da afgangne Mariane Siverts, som ved Døden afgiden 2den November 1794, haver ved Kongelig allernaadigst comfirmeret Testamente indsat mig til hendes universale Arving, saa bliver alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre hos bemeldte Afdøde, enten i Anledning af den Handel hun drev eller ved anden Begivenhed, at anmelde og beviisliggiøre saadan havende Krav for mig og min Curator forinden 6 a 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses dato; da enhver lovlig og retmæssig Fordring skal blive udbetalt, men efter den bestemte Tiid hverken modtages eller betales nogen Fordring paa den Afdøde; ligeledes ombedes enhver som til den Afdøde er noget skyldig, for inden ovenmeldte Tider at betale samme. Aarhuus d. 27de Febr. 1795. Mette Magrethe Hvalsøe, Som Curator, Rasmus Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Da der i denne Tid kommer en heel Deel tydske Muur svende hertil, som gjerne ville tage i Arbeide her, og som vi og gierne ville antage, naar vi vare visse paa at faae Arbeide til dem til Sommeren, men derimod ville blive os for kostbare at føde i Vinter over, naar intet Arbeide til Sommeren indtræffer, saa er i denne Anledning vores venlige Begiering til det ærede Publicum, saavel paa Landet som her i Byen, der til Sommeren enten agter at lade bygge eller har betydelige Reparationer fore, at de behagelig ville tilmelde os noget derom i denne Tid, paa det vi nu, da Svenne kan faaes, kunne forsyne os; siden det om Sommeren fielden er mueligt at faae nogen. Vi ville derved blive sadt ud af den Forlegenhed, i Tilfælde af præsterende Arbeide, at mangle Folk, og enhver som havde Arbeide til os vare ligeledes tient med at faae det hastig expederet. Aarhuus den 21 Februarii 1795. Colwitz. Schandorf. Preis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Hollandsk Cleverfrøe og Engelsk Raigræsfroe er for billig Priis at bekomme hos Kiøbmand P. F. Fischer i Randers. Skulle nogen have Lyst at kjøbe et paa Graven beliggende Huus, imellem Sr. Willads Bruun og Sr. Buxe, lunds Boder paa den søndre Side, tilligemed en Kakelovn, kunde de behageligst melde dem hos Hr. Jacob Kieldrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Alle Slags paalidelig frisk og godt tydsk Haugefrøe, er nu og fremdeles heele Foraaret igiennem, for billigste Priser at bekomme hos Organist Petersen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Paa Aarhuus Rectorats Gods under Caløe Amt, Agrie Bye, er Gaardmand Niels Hogs Hustrue, Maren Hansdater Høeg, sammesteds ved Døden afgangen den 9de Januarii d. A. Paa 30te Dagen, den 7de Februari blev Stervboen, som tildeels var forseglet, aabnet, registeret og vurderet i eendeel af Arvingernes Nærværelse. Men da ogsaa en Deel Arvinger udebleve, hvis Opholds stæder ikke udes, saa indkaldes disse tilligemed alle Vedkommende herved 3de gange i Rad at møde, selv eller ved Befuldmægtigede, paa Stervboegaarden hos Niels Høe, i Agrie, til 6te Uges Dagen den 21de Martii, eller i seeneste til 12te Uges Dagen den 2den Mai, da dette ringe Skifte, hvor lidet eller intet bliver at Arve, formodes sluttet. Agrie den 13de Febr. 1795. T. N. Mellerup, formaaet Skifteforvalter. En Kiøbmandskarl, som har tient ved Handelen som Dreng og Svend i 14 Aar, søger Condition hos en Kiøbmand til Maiddag, taler Tydsk og Dansk, og veed at forestaae det, han udgiver sig for. Anvises fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
General Postamtets Circulair-Ordre af 24de Januarii 1795. Saavel fra de Kongl. Collegier som andre, ere indkomme igientagne Besværinger over, at det med Pakkeposten forsendende Gods har i en eller anden Henseende underveis taget Skade, tildeels, fordi at samme ikke fra AfsendelsesStedet har været forsvarligen og anordningsmæssig indpakket. Samtlige Post-Contoirer paa Rutten fra Colding til Aalborg, bliver altsaa herved alvorligen tilholdte at de paa det nøieste efterleve Anordningerne, ved ei at modtage noget Gods til Forsendelse med Pakkeposten som ikke er forsvarligen indpakket, og følgeligen ingen gamle forraadne Kurve eller Kasser af tynde igiennemskaarne, Brædder uden Emballage med videre, ligesom det Forsendende og maae være forseet med tydelige Mærker efter Anordningerne. De Post-Contoirer, som herimod forsee sig, maae vente at det deraf flydende Tab bliver for Deres Regning. Paa Steensballegaard den 17de d. M. døde Rasmus Sørensen som tiente Forpagteren Hr. Qvaade for Røgter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Det bekiendtgiøres herved den Afdødes Slægt som skal være paa Meilgaards Gods, og hvem er vides ikke, at hans efterladte Tøi er taget under lovlig Behandling, men er saa ringe at det ei nær har kundet bekoste hans Begravelse som hans Hosbonde har besørget. Og da Skiftet er berammet at sluttes den 12te Maji herpaa Gaarden, saa vilde hans Arvinger tage Møde for at paasee deres Ret. Steensballegaard den 28de Febr. 1795. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Formedelst Forandring af Boepæl, bliver Ans Kroe ved offentlig Auction den 31te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet paa Randers Raadstue, stillet til Forpagtning paa visse Aar, eller til Fæste paa Livstid efter Omstændighederne, at tiltrædes til 1ste Mai næstkommende. Bemeldte Ans Kroe er beliggende paa Landeveien, imellem Viborg, Aarhuus og Schanderborg Kjøbsteder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Foruden Kroeholdet har Stedet Privilegium, til, at kunde handle med grove Vahre. Bygningerne ere alle af nye opbygt, og ere: a) Vaaningshuuset af Grundmuur opmuuret, be aaer i Længden af 52 Alen, Breed 12 Alen, teglhengt og indrettet til en honet Families Beboelse saaledes: En Skienkestue og Kammer, et Kiøkken, en Daglig- og en Storstue samt 6 Kammere foruden Forstue, og en meget beqvem og vel indrettet Jordkjælder. b) Et Huus indrettet til Brøgger= og Herberggeer Huus, hvori en vel indrettet Bager Ovn. c) Et Huus indrettet til Stald, Fæe= og Faarehuus samt Foerbaase. d) Et Huus indrettet til Kornlade og et dito til Tørvehuus. e) Giæstestald og Kiørelade til Beqvemmelighed for Reisende. Foruden disse Bygninger følger 4 Huuse i Byen, indrettet til fire Bønder Familier, hvoraf Besidderen af Kroen kan betinge sig Arbeide eller aarlig Afgift. Huusene ere alle af brændte Steen opmuuret og af sufficant Bygning. Stedet staaer for Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkr. foruden Skovskylden; svarer hverken Konge eller Kirke=Tiende; Udsæden aarlig er 40 Tønder af alle Slags; Høe kan avles 28 a 30 Læsser. Ved Stedet kan fordres og græsses 16 a 20 Fæehøveder, 30 a 40 Faar samt 4 Bester. Stedet ligger behagelig, som best skiønnes ved at tage samme i Øiesyn. Skulle nogen under Haanden attraae at ville kiøbe bemeldte Ans Kroe med sine Rettigheder, ville de behage, at henvende dem til Undertegnede, som dertil har Commission. Allinggaard pr. Viborg, den 2den Februarii 1795. Reinert, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Nogle faae Exemplarer af: Aarhuus Byes Viide og Vedtægt, dens tilhørende Markjorder og Eiendommes Haandthævelse, Brug, Fædrift og Græsning med videre vedkommende. Er at faae tilkjøbs paa Adresse=Contoiret for 16 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Jndenlandsk. Aarhuus. Den 8de blev mig følgende Brev under Forsegling tilsendt: Gud den Algode skee altild Tak! som reddede mig sel 14de, fra Havets glubende Bølger d. 10de Marts for 32 Aar siden, da Skibet sank og vi en Miil fra Landet maatte redde os i en Baad, og maatte over Sandrevler bære Baaden under vore Arme, og i Dybet henge paa Baaden med Brystet; da Gud ved Vinden førte os til Landet stivfrosne, og det net op, i saadan Sneefog, Jisslag og samme Nordost Vind, som vi har i Dag d. 8de Martii 1795. Til Erindring deraf: (med Tak til den Allerhøieste som redder af al Nød); sendes 7 Rdlr., som ønskes helst maatte uddeles til de meest trængende Søemænd og Søemænds Enker, som har taget Skade ved Havet. Efter Giverens Villie haver jeg i Dagden 9de ombaaret disse 7 Rdlr., til 18 høist Trængende, hvoriblandt var 14 Søemænd og Søemænds Enker, som inderlig takkede Gud og velsignede Giveren, som tænkte paa de Fattige i denne haarde Vinter. Behager Giveren at see deres Navne, kan han lade Listen afhente P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken - - Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke - - Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Prædikanterne paa Midfaste Søndag. Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Posta Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Udenlandsk. Engeland. Siden de sidste indløbne Efterretninger og Hollands Skjæbne, har især Samlingerne i Underhuset af 21 Jan. og 2 Feb. været vigtige, da den i samme er bekiendtgjort overordentlige Forholdsregler til Krigens eftertrykkeligste Fortsættelse. Krigsministeren Wyndham foreslog Troppernes Antal for næste Feldttog til 222656 Mand, og Omkostningerne dertil paa 6 Millioner 652, 145 Pund Sterling. General Tarleton og Hussen talede meget bittert over det sidste forulykkede Feldttog, men For talede endnu heftigere, han sagde Ministeren reent ud, at nuværende Krigs Elendighed var allene at tilskrive hans Mangel paa Jndsigter og Duelighed og beklagede Troppernes Skjebne der vare blevne førte til Slagterbænken m.m. Ministeren Pitt udførte sit Forsvar noget vidtløftig. Blandt andet sagde han: At naar de Kongel. Ministere virkelig vare saa uvidende og uduelige som Hr. For afskildrede dem, saa var det best at man ved en Adresse til Konen anholdt om deres Afsættelse, men Hr. For og hans Venner bedrog sig, dersom de troede at faae deres Steder igien, med mindre de først kunde bevise at Storbrittanien er bragt saa yderlig, at den hænger ganske af sin Fiendes Vilkaar. Det ulykkelige Feldttog var ikke at tilskrive de engelske Tropper allene. Holland var et Of ser for sin egen Uvirksomhed og Haab paa Franskmændennes Venskab. Ministrene kunde ligesaalidet være ansvarlig for nogle Allieredes Feiler, som for den overordentlige strænge Vinter o. s. v. Efter nogle Debatter blev Krigsministerens Forslag antaget. Efter samme skal en Recrutering paa 73,20 Mand have Sted, til hvis Omkostninger er beregnet 2 Millioner 175,280 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Den 2den Febr. blev raadslaaet om det virksomste Middel til Flodens Bemanding. Ministeren Pitts Plan var at et hvert Koffardieskib skulle frievillig give efter sit Tøndemaal et bestemt Antal Matroser til den Kongelige Flodes Tieneste, og derpaa ubehindret fortsætte sin Fart. Til den brittiske Koffardiefart er 1793 bleven brugt 100,000 Matroser, af disse meente han hver 7de Mand kunde afgives, derved fik Floden 18 til 20,000 Mand. Jmidlertid Handelstanden understøttede Floden, skulle Landet og sætte sig i Forsvarsstand, og en Armee paa 100,000 Mand kunde let bringes i Stand ved at tage en Mand af hver Kirkesogn. Oppositions Partiet bragte ikke nogen betydelig Jndvending. paa Bane imod denne Plan. Hr. For kunde ikke nægte Ministerens Plan sit Biefald, men paastod dog, at Folket ikke lettelig ville stemme for Krigen, med mindre de med Vished blev overtydet at ingen taalelig Fred var at erholde, hvorved de da kunde indsee Nødvendigheden. af Krigens Fortsættelse. Til Slutning blev Ministerens Forslag antaget af Underhuuset, og den derpaa grundede Bill indbragt og første Gang oplæst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
En af de betydeligste Forholdsregler som Regieringen siden den Franske Occupering i Holland har taget, er en Embargo paa alle i Engelske og Jrlandske Havne sig befindende Hollandske Skibe, hvoriblant er 9 riigtladte Ostindiefarere og 60 andre Koffardieskibe. Krigskibene, Brachel og Seeland hver paa 64, Tholand paa 36 og 2 Cuttere hver paa 16 Kanoner. J Leith i Skotland, er en Fregat paa 36 Kanoner. Man regner de paa Themsen liggende Hollandske Skibes Værd til 12 Milioner Pund Sterling. Vore Krigskibe har og Ordre at opbringe alle Hollandske Skibe som de møder i Søen til Engelske Havne, og Commodore Warrens Escadre er udløben fra Falmouth, for at opbringe alle Hollandske til deres Hiem bestemte Skibe. De Hollandske Flygtninger skal nyde al Understøttelse. Adskillige Fregatten bleve i Midten af Januarii sendt til Nordsøen for at tiene de flygtende Hollandske Skibe til Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Mange fra Holland flygtede Engelske Soldater og Matroser er ankommen til Harwich. Derimod er de fra Dover til Vlisingen afsendte Cuttere, som skulle redde de Engelske Soldater fra Øen Seeland, kommen ledige tilbage, da de formedelst Jis ikke kunne komme til Kysterne. Det Oraniske Huuses Juveler, Kostbarheder, Sølvtøi, rede Penge og det betydeligste af Arcivet, er lykkelig reddet til Engeland. Den 17de Januarii har i Liverpool været en stor Jldebrand hvorved Børsen, der afbrændte. Den 22de afbrændte ligeledes det store Spinderie i Manchester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Siden den 31te Jan. er Lord Howes Flode paa nye gaaet i Søen fra Spithead 36 Linieskibe og 10 Fregatter stærk. Der bliver overordentlig arbeidet paa vores Søemagts Forstærkning. J Chatham bliver tilfærdigst 5 Linieskibe udrustede. Jngen Udlænder maa komme ind paa vore Skibsværfter. Det heder, at man søger at drive vor Udrustning saa vidt, at man kunne fremstille 120 Linieskibe med Bemanding, skiønt vi nu om gefær kun har 70. Med private Skibsbygemestere, er sluttet Contract om 10 Linieskibe og 16 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Det Ostindiske Compagnie giver Regieringen 50 af deres Skibe som ere indrettede til 40 a 50 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Sir Sidney Smith har faaet Commando over en Escadre Fregatter, hvis Bestemmelse endnu er ubekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Vores Grønlandsfarere som har ansøgt og Convoy, fik til Svar, at de ei alene skulle faae den, men de ville endog forefinde mange Kongelige Skibe krydse i Nordsøen. Den 13de Febr. var endnu ingen Hollandske Breve ankommen hertil. Jmod Ministerens Plan til Søemagtens Formerelse giør Oppositionen ingen betydelig Jndvending, da de forudseer, at Frankrig ikke vil indgaae antagelige Fredsforslag. Jmod Landtropper nes Recrutering vises meere Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Frankrig. Den offentlige Gudstieneste viser sig nu igien i Paris, da man ei alene paa nogen Tid adskillige Steder i Hovedstaden har læst Messe, men samme er endog bleven besøgt af mange gode Borgere, som ikke heller nu behøve at frygte for de skal blive anseete for Fanatiker eller Modrevolutionister. Man troer Conventen nu vil lade Decadefesternes Indretning hvile, og maaskee med første i Stedet for den nye Calender, igien antage den gamle i Europa brugelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
J Holland har vore Folkerepræsentantere sadt 20,000 Centner Ost i Reqvisition for den franske Armee. J Paris dadler man lydelig vore Generalers og Folkerepræsentanteres Handlinger i Holland. Man paastaaer at Freden er bleven gjort besværligere ved Stadtholderatets Afskaffelse; ved at tillade en Hollandsk Patriot Armee er den Franske Armee ligesom omringet af en fremmet talrigere; ved Hollændernes Adskillelse fra Coalitionen, udsætter vi dem for et stort Tab af Colonier og Skibe, med hvilke Engeland vil berige sig, det havde derfor været bedre og nyttigere baade for Frankrig og Holland selv, om vi havde behandlet dem som et overvunden Folk, ikke understøttet Patrioterne i deres Revolutionsplan, og blot ladet Krigens Ret været vor Rettesnor i Holland, men dog derhos iagttaget al muelig Skaansel mod den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Den 20de Febr. begyndte Fouqvier Tainvilles Proces, der som offentlig Anklager har bragt 3000 Mennesker paa Skaffettet. J Lyon har Folket steenet forhenværende Revolutionspræsident Fernet, og kastet Kroppen i Rhonen. Vore i Belgien residerende Folke repræsentantere har der forbudet at brænde Brændeviin, formedelst Mangelen paa Korn. Den 16de Febr. blev tilkiendegivet at forrige Maaneds Udgivt var 428 men Jndtægterne kun 57 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Tydskland. J Coblenz skal den franske Garnison være svag, der skal og herske Sygdomme blant dem som borttager mange Mennesker. Alle Heste ere brændte med et Nationaltegn, og Eiermændene bekiendtgjort at de i Reqvisitionstilfælde skulle udlevere dem. Gouverneuren i Maynz, General Neu, har forlangt 6000 Træestammer, som skal bruges til Palisader omkring det af General Custine opførste Casseler Festningsværk. Bønderbyerne heromkring bliver undersøgte af Keiserlige Officerer, hvor mange Mænd der kan indqvarteres i samme. Feldtmarschal Møllendorfs Hovedqvarteer kommer til Hamm og han trækker en Cordon fra Wesel til Minden. J Lippstadt bliver anlagt store Magaziner. Kammeret i Minden har taget al Korn og Fourage=Forraad i Beslag til Armeen. Fra Lingen skrives af 1ste Martii, at det den 24de Febr. ved Neuenhaus er kommen til en haardnakked Træfning mellem Engelænderne og de Franske, som varede fra om Morgenen, Kl. 7 til Middagen. Engelænderne vare svagere end Franskmændene, men havde 2de Feldtstykker; af Fransk mændene skal være bleven 300 men af Engelænderne kun 60. De sidste forlode dog om Eftermiddagen Neuhaus, som derpaa igjen blev besadt af de de Franske. Med en Estafette er den 2den Martii til Bremen ankommen den Efterretning, at der den 28de Febr. imellem Grønningen og Windschoten er forefaldet en Action imellem Franskmændene og Engelænderne, efter Sigelse skal 1000 Mand være bleven paa Pladsen og 2 Engelske Generaler være tagen til Fange. Engelænderne retirerede sig hen imod det Münsterske, Bekræftelse herpaa maa forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Den 1ste Martii om Aftenen ankom til Curhaven 4 Engelske Paketbaade med 12 Brevsække, og en Deel Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Polen. Kongen er endnu i Grodno, men der bliver gjort Anstalter, som lader formode hans Afreise med første. J et offentlig Blad bemærkes: At Kongen som var elsket af den største Deel af den Polske Nation, har for det meeste i 10 Aar indtil 1772, under politiske Begivenheder været et Spil for Nationen. J Aaret 1783 begyndte Familien Cartorinsky at anvende alle Midler til at forskaffe Kongen en større Magt som kun lykkedes en kort Tid og hvis Tilbagefald blev saa sørgelig. Hvem der kiendte Warschau 1793 og seer den nu, vil ikke troe at det er den samme Bye. Hele Strækninger af Land, forhen besaaet, blomstrende og fuld af Mennesker og Qvæg er øde, og man seer ikke en levende Siel der mere. Man regner Taller paa dem som ere dræbte ved Sværdet for 80,000de og til Galizien er udvandret over 400,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Adskilligt. Det kan være mærkværdig i denne Tidspunkt at vide, at Kronen Sverrig fra 1772 til 1789 har trukken fra Frankrig 5,800,000 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Species i Subsidier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Hr. Pitt har indgaaet en Contract med den Americanske Minister, i følge hvilken America skal levere en umaadelig Mængde Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
En meget blodig Søetræfninger er holdt imellem den Engelske Fregat Blanche og den Franske la Pichepaa 38 Kanoner som varede i 5 Timer. Den engelske Capitain Faulkener blev skudt, og den første Lieutenant Wattkins paatog sig Commandoen. Da la Pi che næsten ganske forskudt strøg sine Segl, svømmede 10 Engelske Matroser med en Lieutnant ombord og tog Fregatten i Besiddelse. Man fandt 76 Døde og 174 Matroser blev gjort til Fange, mange vare druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majests, allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Peder Rosenmeyer, Forvalter ved Aakiær, under Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Aviser, Odense Avertissement, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget hos ham at fordre, hvorfra det endog maatte hidrøre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongl. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 20de Februarii 1795. Under Vort Signet, (L. S.)(R. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-11
Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling : C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Indenlandsk. Fasteprækener paa Onsdag. I Domkirken Hr. Müller. I Hopitals=Kirken Hr. Jahnsen.