JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Om Landmændene ogsaa iaar, saaledes som det er skeet i en lang Række af Aar, ville erholde Halvdelen af deres Grund- og Brugsskat eftergivet, det er man i Stæderne meget spændt paa at erfare. Kan Statskassen nu undvære Skatter og Afgifter, saa var det ønskeligt, at dertil nu maatte udsees Kjøbstædernes Afgifter. (H. Av.)De academiske Borgere, som ere dimitterede til Universitetet i Aaret 1822, og som opholde sig i Kjøbenhavn og dens Omegn, have, ifølge Jndbydelse af Professorerne Engelstoft og Sommer samt Secretair Hartmann, der alle Tre have deponeret dette Aar, besluttet i Forening at feire deres 25aarige Studenter jubilæum. J denne Anledning er idag et Festmaaltid arrangeret paa den kgl. Skydebane. (Flp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
- Mandagen den 18de de afbrændte Selveier Hans Jensens Gaard paa Heininge Mark ved Slagelse. Sexten Qvæghøveder, 4 Heste, 6 Sviin samt alt Jndbo, Sæd og Afgrøde blev et Rov for Luerne. En aars Vogterdreng havde paasat Jlden af Fryg for Straf af Huusbonden, fordi han havde været borte en Nat og Dag uden Tilladelse. (Sl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Jgaar Morges blev en elegant klædt Dame, trukken op af Peblingesøen, hvor hun syntes at have ligget fra den foregaaende Nat. Hendes Linned var mærket A. C. B. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Odense, den 29de October. Der har i den sidste Tid her i Byen viist sig en særegen Art Halsbetændelse, som blandt Børn og unge Mennesker har krævet mange Offere. Districtslægen Hr. Helweg har i denne Anledning udstedt en offentlig Bekjendtgjørelse, hvori det bl. A. hedder: "De Tilfælde, hvormed denne Sygdom begynder, ere ofte meget milde og tilsyneladende ubetydelige. Patienten klager over Ondt i Halsen, har nogen Vanskelighed ved Synkningen, Mælet er noget dæmpet og tykt, og Kjerterne udvendigt paa Halsen, gjerne svuldne og ømme. Naar man da seer Patienten i Halsen bemærkes Svælgets indvendige Deele svulne og røde og overtrukne i større eller mindre Udstrækning med en guulagtig Hinde. Paa dette Punkt kan Sygdommen forblive staaende i flere Dage indtil der pludseligt indtræder en Betændelse i Luftrøret, som da meget snart gjør Ende paa Patientens Liv. Jeg har anseet det for min Pligt offentlig at henlede Opmærksomheden paa denne Sygdoms farlige og underfundige Natur, for at man uopholdeligen, naar den bemærkes, kan søge Lægehjælp."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Handels-Efterretninger. Fra Hamborg skrives: Her er aldeles ingen Kjøbelyst!" J Khvn, solgtes forleden Dag 3000 Tdr. 123 a 124 Pds. Rug til 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. Tdn., og 5000 Tdr. 2d. Byg til 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Fra Hjerting afgik den 14de de et engelsk Dampskib til London med 105 Stude og 24 Sviin, samt endeel Smør og saltet Flæsk. Dette er den første jydske QvægDampexpedition til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Khvns Torvepriser den 23de October Rug 5 Rbd. 2 Mk. a 6 Rbd. 2 Mk. Byg 2det 5 Rbd. a 5 Rbd. 3 Mk. Do. 6rd. 4 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. 5 Mk. Hvede 7 a 9 Rbdr. Havre 20 a 25 Mk. Tdn. Flæsk, grønsaltet 14 a 17 Mk. Lpd. Smør 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Befordringer og Afgang. Hs. Maj. har allern. udnævnt Kunstagent Bravo i Rom til dansk Consul sammesteds. Commandeersergeant Bardrum er allern. besk. til Postconducteur i Danmark. Toldclareringsbetjent i Gudhjem, Capt. Lind, er forflyttet som Underbetjent til Slagelse, og Underbetjent i Lemvig, Anthon, ansat som Toldclareringsbetjent i Gudhjem. Dødsfald. Fru Zinn f. Skibsted, Major Boye, Frk. Ottilie Beck, Louise Jordening, Alle i Khvn. Jda Wilhelmine Schjær i Odense. Consistorialr. Sognepræst Hviid i Ørsted, 87 Aar gl. Frøken Johanne Voigt, Conventualinde i Gisselfeldts Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Copulerede. J Odense den 2de October, Kom. N. Hansen og Jfr. Elisabeth Schjøtt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Aarhus, den 25de October. En ung, her hjemmehørende Sømand, der havde gjort Jordomseilingsreisen, med Corvetten Galathea, kuldseilede igaar herudenfor paa en lille Lysttour, og druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Reisende. Ankomne m. Dampsk. "Jris fra Khvn. Pastor Haar, Urtekræmmer Faber, Frøken Prahl, Auditeur Dahlerup, Kammerj. Lieutn. v. Krieger, Propr. Lange, Fru Boesen m. Datter, Pastor Hertel, Frk. Holck, Jfrne Seiersen, Wærer, Hansen, Tønder og Søborg, Maler Suhr. Hr. Axelsen, Mr. Davidsen, Kom. Larsen, Hr. Krohn, Musiklærer kung, Garver Weisner Handskem. Møller, Jfr. Møller, Student Hørbro, Hr. Glavind, Md. Schwartz, Gaardm. Westergaard, Skpr. Hermannsen, Garver Nørgaard, Farver Schuberth. Jalt 52 Passag Med Dampskibet "Jris til Kjøbenhavn: Fru Generalinde Haffner og Fru Dinesen m. Familie og Domestiqver (10 Personer), Kammerh. Hoppe, Baron Adeler, Lieutn. v. Bauditz, Fabr. Dinesen, Propr. Neess, Architect Leth, Kom. Gottlieb, Pastor Tørsleff m. Familie, Jfr. Sick, Handelsb. Heldt, Hr. Jacobsen m. Kone, dHrr. Busch og Søgaard, Jfrne Hald, Gorm, Schmidt, Nobel og Petersen, Hr. Beisenherz m. Kone, Handelsb. Christensen, Skræderm. Berthelsen, dHrr. Schou, Olsen og Salling, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 52 Passagerer. Fra forrige Relse endv. Capt. Leth, Jnspect. Carlsen, Fuldm. Stilling, Cand. Blicher, Jngerslew og Lauritzen. Med Dampsk. Chr. VIII fra Kallundborg, Kjøbmand Faurschou, Procur, Petersen, Dr. Andrup, Hr. Larsen m. Datter, Jfr. Petersen, Capt. v. Dinesen, Md. Fischer, Hr. Scheibel. Med Dampsk. Chr. VIII til Kallundborg: Dhrr. Malling og Bache, Kommerh. Krieger, Forv. Møller og Pastor Jørgensen. rio havde havt et meget haarde Veir paa dets sidste Reise hertil. Det kom desaarsag først hertil om Søndag Morgen Kl. 6. Af samme Aarsag kom Dampskibet Christian VIII heller ikke hertil igaar fra Kallundborg, men indtraf først i Formiddags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Bekjendtgjørelser. At Cancelliet under Dags Dato har foranstaltet Redacteuren af "Dansk Folkeblad, Cand. juris H. Hage, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr. 29 for Fredagen den 8de dennes indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fr. 27de Sept. 1799 § 18. Det Kongl. Danske Cancelli, den 14de Oct. 1847. Aarhuus Sangforening afholder extraordinair Generalforsamling Torsdagen den 28de October, Aften Kl. 7, paa sædvanligt Sted. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Tirsdag og Onsdag Aftener gives Bellmannske og andre svenske samt tydske Sange i Hotel royal af Hr. Hudson med Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Assemblee i Kallundborg. Søndagen den 14de November, Aften Kl. 7. afholdes Assemblee i Klubben "Den borgerlige Forening's Locale. Billetter faaes hos P. Scharling. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Mandagen den 8de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Anders Nielsen Smed afholdt Auction over et Huus med Have i Meilbyder i Forening med Christian Bøegs Huus og Haveplads sammesteds staaer for Hartkorn 1 Fdkr. 1 Alb., Gammel skat 21 s., samt Auction over nogen Besætning og Løsøre, saasom: et Smederedskab, Vogn, Plov, Harve, et Chatol, noget andet Boskab og 20 Faar, hvortil Liebhavere, ville møde hos Gaardmand Søren Nielsen i Meilby. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 18de Oc A. L. Reiersen. tober 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Continuations-Placat. Den i nærværende Tidende ved min Bekjendtgjørelse af 17de f. M. til den 16de November førstkommende berammede tredie Auction over den Kromand Frederik Olsens Fallitbo tilhørende Eiendom Kolpenknop eller Knop Kro. i Vrads Sogn, Skanderborg Amt, bliver herved, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, forandret til Afholdelse paa Eiendommen Tirsdagen den 23de November næstkommende, Form. Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 15de Octo Hunderup. ber 1837. Ifølge Beslutning, tagen ved en Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Møller Bertel Rasmussen af GudsøMølle den 9de dennes, blive samtlige Stervboet tilhørende faste Eiendomme, der bestaae af: 1. Gudso Mølle, beliggende ved Grændsen mellem Taulov og Eltang Sogne, Veile Amt, ved Landeveien mellem Fredericia og Kolding, som drives ved 2 Overfalds Vandhjul, har mere end tilstrækkelig Vandkraft, og Bevilling baade til Meel- og Grynmaling, samt staaer ansat for Mølleskyld 14 Tdr. 4 Skpr., hvis Bygninger ere gode, og hvortil hører endeel Jorder, der ifølge en Udskrift af Matriculsberegningen udgjør 350 Td. Land geom. Maal og som ere skyldsatte i den gl. Matrikul for Hartkorn 1 Tde 1 Fdk. 2 Alb., og i den nye Matr. for Hartkorn ialt 3 Tdr. 2 Skp. 2 Fdk. 1 1/4 Alb, og hvoraf en stor Deel er Eng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
2. En Engparcel i Eltang Sogn, der ifølge en Udskrift af Matriculsberegningen udgjør et Areal af 1 1/4835. Land geom Maal og som er skyldsat i den gl. Matr. for Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. og i den nye Matr. for Hartkorn 1 Skp. 1 Fdk. 3 En Skovparcel i Vindinge Skov, Veile Amt, der ifølge en Udskrift af Matriculsberegningen udgjør et Areal at 17,75 Tdr. Land geom. Maal, skyldsat i den gamle Matr. for Hartkorn 2 Skp., Skovskyld 1 3/4 Alb. og i den nye Matr. for Skovskyld 4 Skp. 1 7/5 Alb. stillede til absolut Bortsalg til den Høistbydende ved en 4de Auction, der afholdes over Skovparcellen i Vindinge ved denne Eiendom, Torsdagen den 28de dennes, Formiddag Kl. 10, og over Gudso Mølle med Tilliggende og Engparcellen, i Gudso Mølle Fredagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 10; og vil det Boet tilhørende Løsøre, Continuation af Auctionen over de faste Eiendomme, ligeledes blive bortsolgt. Det bemærkes, at Betalingen for de faste Eiendomme, bliver at erlægge af vedkommende Kjøbere med 1/2 i 11te Juni Termin 1828 og med Resten 3/4 i 11te Juni Termin 1849. Conditionerne henligge forinden Auctoren til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Herredsfogderiet for Eldbo, Brusk og Holmanns Herreder, Fredericia den 10de October 1847. Holck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
At Undertegnede have be Nestved, gyndt Anlæget af et Metal og Jernstøberi her i Byens Grønnegade Nr. 70, og er det vor Hensigt, at kunne levere Støbegods derfra af enhver Art, fra dette Aars December Maaned, ligesom vi fremdeles modtage gammelt Støbejern og Metaller, saavel til Ombytning mod Ryt som pr. Contant, og betales med høieste Priis, undlade vi ikke herved foreløbigt at bekjendtgjøre. Nestved, den 12te October 1847. I. A. Hermansen & Chr. Mahler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit iboende Sted i Odder By, med tilliggende Haveplads. Jens Mortensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Efter tilendebragt Indkjøb i Berlin og Hamborg er Undertegnedes Industri- og Modemagatin bleven forsynet med et stort brillant Udvalg af færdigsyede og paabegyndte Broderier, Terneau. 8 Castorgarn, Silke-Perler, Cheniller i alle Farver, Mønstre, Skrivemapper & Brevtasker til Broderi, Papirs-, Nøgle-S Arbeidskurve, i en gunske ny Genre, Java-Cannavas til Tæpper, de saa ofte efterspurgte malede Jerntraads Jalousier, Meubel-Besætning, Qvaster, Snorer, alle Farver ægte Strikkegarn, Kaabe, & Kjole besætning, og alle til denne Handel herhörende Artikler. Hvide Broderier, sorte Tylls-Kraver i nyeste Facon, hæklede Kraver og Manchetter, paabegyndte hvide Broderier, & Mønstre, Moll, ægte Kammerdug, engelsk 8 fransk Brodeergarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Balblomster & Krandse, Herre- og Dame-Handsker, Livbaand, smukke Blonder, Vifter, Balböger 8 ægte En de Cologne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Herrekraver, Flipper, strikkede Shawler & Handsker, som Alt sælges til muligst billige Priser. Aarhus, den 23de October 1847. M. Levin. Hvide Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Ved directe Tilførsel fra Manchester er mit Lager blevet foröget med hvide Shirtings, Stouts, Cambringe og Jaconets, som sælges meget billigt Emil Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Bolster & Olmerdug, saavel i fine som ordinaire Varer, saa og blegede og ublegede Bommesier, sælges billigt hos Emil Secher. Faar- og Lammeskind, Hestehuder, Kobuden- og Kalveskind kjöbes fremdeles og betales med høieste gangbar Priis af L. F. Brönnum ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Jernvare, saasom: engelsk og svensk Stangjern, Baand, Rund- og Jern i de gangbareste Dimensioner, Sax- og Brillestaal. Ti svensk dito, 3 & 4 T. Söm, samt alle Sorter Söm under 3 Tomm., valsede Jernplader, støbte Gryder og Pander m. m., faaes i större og mindre Partier meget billig hos L. F. Brönnum. Casse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Java, Portorico, fiin og ordinair brasiliansk Casse faaes i større og mindre Partier yderst billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Islandsk Klipsisk faaes billigt hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Extra gode Christiania Spegesild faaes i Eier dinger og Stykkeviis billige hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Ægte kjöbenhavnsk Korn-Brændeviin faaes i större og mindre Partier billigt hos L. F. Brönnum. Thee, saasom: Congo af den bekjendte gode Pakning, under Navn af Preirisk Adler, Compoi- og Pouschong-Thee faaes i Kisteviis og mindre Dele til nedsatte Priser hos L. F. Brönnum. Hör, Hvid og graae Druj. Rakitsker- og Kron-Hør faaes billigt hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Citroner. bekommes nu billigere hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Kartoffelmeel, udmærket smukt, tørt og hvidt, erholdes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Schweizeroste, af den fortrinligste Godhed, erholdes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Spanske Meloner, ere arriverede og sælges billigt, store Torv 920. Julius Ponsaing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Godt 8 Gr. Kornbrændeviin. Extract, Candis, Melis i Toppe, stödt dito, raff. Puddersukker & flere forskjellige Sorter Casse, faaes i Partier billigt hos B. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Ligeledes kunne to nye Kakkelovne faaes tilkjöbs hos B. Lehmann. Hör, Hvid og graae Drujaner-Rakitsker, Badstuben, Liebauer 4, 3 og 2 Bands, samt Oberlands Kron Hör, faaes i nye og smukke Varer hos H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Færdisk Rodskjærfaaes hos H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Nye Citroner ere arriverede og sælges billige af A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Christiania Anchiovis, sælges, i halve & hele Dunke, af A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Malet Sennep, fra C. F. Holmblads Fabrik, og suur Frederikstad ter-Sennop, kan erholdes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Vinterhatte, Kapper, Bal- og Kappeblomster, ægte Kniplinger m. m., anbefales som nylig medbragt fra Kjøbenhavn af Madame Tjellesen ved Frederiksbro. Kakkelovne af nyeste og moderneste Facons sælges til billige Priser hos Hans Møller. Fredericia den 16de October 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
Fiin og prover Linnedsyning modtages hos Naalemager Rigers Enke paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-25
To duelige Skrædersvende kunne strax erholde Arbeide hos N. C. Jensen, Skrædermester i Skanderborg, Førstkommende Tirsdag og Onsdag slagtes fede 4 Aars Beder, som udsælges til 9 Mk. Lpd. hos C. Kleis. Den 1ste October er paa Dampskibet Christian Vill bortkommen en Pakke, hvori endeel Undertøi samt et Par Støvler og nogle Kraver, alt indsyet i et stribet Haandklæde. For Tilveiebringelsen heraf loves en Douceur hos Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
No 125. den 20de October. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
Fædrelandet. J den Retssag, som en Pennefeide mellem to høie Officierer, Generalstabschefen, Generalmajor v. Steinmann og Jnfanterimajor v. Ræder, har fremkaldt, er Tvistens egentlige Æble nogle bemærkninger i Ræders "Danmarks Krigshistorie om Generalstabens Organisation, saadan som den oprettedes og uddannedes under der forrige Regjering, hvori nogle Hentydninger til den nu bestaaende Jndretning af Staben og dens, efter Forfatterens Mening, ikke heldige Jndflydelse paa Armeen, ere indflettede. J "Militairt Repertorium udtalte derpaa en anonym Forf. sig om denne Sag, og søgte at svække Ræders Paastand, mere ved at vise hans Mangel paa Berettigelse til at optræde som Dommer, end ved at modbevise den. Dette forekom Hr. R. i saadan Grad personlig krænkende, at han af Repertoriets Redacteur forlangte Forfatterens Navn opgivet. Denne havde nemlig bl. A. sagt, at Generalstaben takker Gud og Kongen for, ikke at have erholdt Major R. indsat i Generalstaben, og havde omtalt "hans opblæste Eenfoldighed, "forstruede Hjerne" osv. Men da R. fik at vide, at han havde at gjøre med en General saa har han rimeligviis anseet det farligt at slaae rigtigt løs med Pennen, og han lod sig nøie med en Erklæring. Og denne førte atter Sagen over paa Skribentvalpladsen. Den saakaldte militaire pont d'honneur var lykkeligt bragt tilside; Hr. R. greb nu atter Pennen, og angreb sin Modstander fra to Sider, baade fra Personens og Sagens. Det er det første Slags af disse Angreb, som nu har fremkaldt en Retssag. Den førte Strid har Præg af en bevæget, maaskee endog heftig Sindsstemning hos begge Parter, men indeholdt dog ingen strafbare Yttringer. Det er mod Hr. S. Forfatterredelighed at Hr. R. reiste Tvivl. "Det er ikke ærligt – sagde han – at smutte fra Sagen ved at vælte sig ind paa mig." Hvorledes nu Generalen kan see Respectforholdet krænket ved at Majoren forekaster ham Mangel paa Forfatterredelighed og hvorledes han kan paakalde de Respectlove, hvis Beskyttelse han selv har frasagt sig, det maa han nu selv forklare. Skulde Subordinationsloven her atter faae et Offer, da vil Respectforholdet ingenlunde klares derved, at man erfarer, at det er en Slags Tonsur, som Jngen, der engang har underkastet sig den, nogensinde kan udslette; at det indeslutter de Væsener, som engang ere hjemfaldne under det i en magisk Kreds af Virkninger, der forstyrre alle andre Livets Forhold og vende op og ned paa alle gyldige Begreber. Man tænke sig en Lieutenant som Søn og en General som Fader, Begge deeltagende i en Juleleeg, og at Lieutenanten i denne dømmes til at knepse sin Fader paa Næsen, som denne godvillig rækker ham, saa gjør Lieutenanten, om han drister sig til at udføre Legen, sig skyldig i en Respectforseelse, og bør efter vore Militair-Hierarchers confuse Forestillinger straffes (Fædrl.) haardelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
Den nordtydske Sængforening bestemte paa den i Sommer i Lübeck afholdte Sangfest, til næste Aar at afholde Festen i Kiel, da man allerede længe havde ønsket engang at kunne samles i denne By, og da Kielerne længtes efter at kunne gjengjælde den dem allerede paa saa mange Steder beviste Gjæstfrihed. Der dannede sig derfor strax en Comitee i Kiel, bestaaende af Mænd af alle Stænder, for at besørge Anordningen af Festen. Formanden for denne Comitee ansøgte Hs. M. Kongen om Tilladelse til, at den i Slotshaven opbyggede Festhalle maatte blive staaende og afbenyttes til Sangfesten, da man paa denne Maade let vilde kunne erholde et smukt Locale til dennes Afholdelse. Paa dette Andragende er der imidlertid nu indløbet et Svar, der ikke blot afslaaer Begjæringen, men overhovedet forbyder Festen. Curator Jensen har nemlig tilstillet Formanden en Skrivelse, hvori det hedder, at Hs. M. har behaget at resolvere: "det skal tilkjendegives Comiteens Formand, at Afholdelsen af denne Fest ikke kan tillades." Desuden har det behaget Hs. M. at befale, at den i Slotshaven i Kiel opbyggede Festhalle, overeensstemmende med den tidligere tagne Bestemmelse, ufortøvet skal nedbrydes. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
En Embedsmand, som under daglig Mulct var tilpligtet, inden en forelagt Frist at afgive en ham affordret Erklæring, havde, ved ikke at efterkomme dette Paalæg, paadraget sig en temmelig betydelig Mulct, og efter at Erklæringen, hvis for sildige Meddelelse an gaves at være foranlediget ved en sygelig Tilstand, hvori den paagjældende Embedsmand havde befundet sig, omsider var indkommen, blev det til Cancelliet indstillet, at den omhandlede, endnu ikke inddrevne Mulct maatte, da Øiemedet, i hvilket Mulcten var dicteret, nu formeentlig var opnaaet, blive ham eftergiven, forsaavidt det ikke maatte findes, at Samme ifølge Analogien af Forordn. af 6te April 1842 § 2 ligefrem maatte bortfalde, i hvilken Henseende Collegiets Resolution blev begjært til Efterretning i lignende mødende Tilfælde. J Skrivelse af 6te April sidstl. svarede derefter Cancelliet, at den paapegede Bestemmelse i Forordn. 6te April 1842 § 2, der alene har Hensyn til Forpligtelser mod Private, ikke findes at kunne analogisk komme til Anvendelse i saadanne Tilfælde, hvor der handles om Forpligtelser imod det Offentlige, ligesom det heller ikke skjønnes, at Tvangsmidlet af Mulct kan siges at have gjort den tilsigtede Virkning, naar den Handling, hvorom der er Spørgsmaal, først foretages en Tidlang efter Udløbet af den forelagte Frist, uden engang nogen Deel af de ifaldne Bøder er indfordret, og Collegiet kunde saaledes ikke antage, at de Mulcter, den paagjældende Embedsmand havde paadraget sig, ligefrem kunde bortfalde ved Erklæringens Afgivelse, hvorimod man efter Om stændighederne fandt at der kunde tilstaaes en Nedsættelse i Beløbet. Jøvrigt fandt Collegiet sig foranlediget til, med Hensyn til lignende Tilfælde i Fremtiden, at henlede Opmærksomheden paa Hensigtsmæssigheden af, at der begyndes med Mulcternes Jnddrivelse inden de ere opløbne til et altfor stort Beløb, og at dermed fortfares i pas(Coll. Td.) sende Mellemrum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-27
For kort Tid siden er i Kjøbenhavn død en aldrende, forhenværende Embedsmand, der udmærkede sig i høi Grad ved sine Særheder, men kun var kjendt af Fag, da han aldrig omgikkedes med Nogen og næsten aldrig forlod sin Bopæl, undtagen for at hæve sin Pension. Uagtet han besad nogen Formue, havde han ikke i de sidste 20 Aar nydt kogt Mad eller Kjød. Han ernærede sig kun af Smørrebrød og Vegetabilier, idet han paastod, at det var Menneskenes naturlige Føde, og at det stred mod Naturens Love at ernære sig af sine Medskabninger, hvorved Mennesket kom til at staae i Klasse med Rovdyret. Sin meste Tid tilbragte han med at læse; men hans Lecture var af en høist besynderlig Natur: den indskrænkede sig til nogle faa Skolebøger, han havde lært i sin Opvæxt, og saasnart han havde læst dem tilende, begyndte han altid forfra paa de samme Bøger. Han havde en besynderlig Sovetid, præcis Kl. 12 om Middagen stod han op, og han lagde sig ligesaa præcis Kl. 12 om Natten; han meente nemlig, at Døgnets 24 Timer regelmæssigt maatte være deelt mellem Søvn og Vaagen. Hans Opvartning bestod i en gammel Kone, hvem han har indsat til sin eneste Arving, med Forbigaaelse af nogle fjerne Slægtninge, der (Flp.)boe i Holsteen.