Berlingske Tidende, 1793-04-01
Fra det Kongelige Danske Camellie et den 24de Auc1792 udkommet en Placat af følgende Jndhold: Til mere Beqvemmelighed saavel for Aaredørkningen, og Krigs=Tienesten, har Hans Kongelige Majestæt, ved solution af 4de i denne Maaned, allernaadigst betalet de af det unge Mandskab som aarligen udskrives til L. Soldater eller Land; Ryttere, skulle derefter, den for Gang, de møde ved det Regiment eller Corps, til høite bere, indfinde dem sammesteds den 19de September, der forblive i 7 Uger, for at lare Banden Ovelserne, Steden for at de hidindtil have mødt om Foraaret; M. alle Land Recruter, og de af Land=Soldaterne, som en gang have været tilstade ved Regiments Samlingen og fremdeles, ligtsom tilforn, indkomme til Mønstringer. paa den sædvanlige Tid. Under Dato Krittigsberg den 12te Syrtember 1792. udkommer en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At at som De Majestal er betant paa, efter haanden at et bare adskillige saa gammel Tid at paalagte Afgivter, . tes indbringe saameget, at hordetlen, som derved sig. sen Hs. Majester hinanter kan pril og imod de Besvar beder de foraarigt Anerhøistsammes Undersaatter og Majestæt allerede har med ved en anden Forordning af De Dele som ophæver de hidtil i Aarhøistsammes Piger De mark og Norge paa udne Vitisepenge har ladet giøre og gyndelse, saa kræver derimod og paa den anden Side Navendighed, at Midler maat anvendes tillavedligeholde: arvaat imellem Hr. Majengs Dagger og Udel. de Majestæt haver derfor taget under Dage. ledes dette maatte kunne opaaaes ved Paabad, som dende ere mindstrykkende. En Kigien at have som det til Arpladernes Beslagtede i Sidem aller og a. uden Slagtskab med bine, er i Honaar dertil sigere. allerede i andre Lands forlængst er andet forekommer Majestæt at være et at de tienligste og bedste, da den enhver, hvilken nogen saadantalten under. Arn tilfalder, kan erlegges engang og øde kun at virkelig og nye Formue, som tilkældiges haver Arvinger. Deel, og hvilken han øste kan anser som uventet. J de tragtning herat haver Hs. Majestæt besluttet at paa de saadan Afgivt, men dog med Undtagelser og Jndskrænt gaaede Tilfælde, hvilke Billigheds Grundt sonarlanArottageren til Befrielse. Hr. Majestæt byder og disse saaedes allernaadiget følgende: Af af Arv, som enten efter Loven, Testamenteresseetning tilfalder andre, end Arveladeren anfalle, Se eller Live, Arvinger, Fader og Møder, Sørstende, og de, eller deres Børn i deres Sted, arve tilligemed Med saavelsom af Legater eller Gaber, som vid Dødsfald tilsen. at andre, end nytnævnte Personer, skal til Hs. Majestater Kaffe erlaar, 4 Procent, eller sige Rdlr. af hvert hundrideRdlr. Kapital eller Værdie, som Arven udgiør Herfra undtages allene: c) De Boet, hvis hele beholdne Formue er under 100 Rdlr. b) Midler og Formue, den gives til offentlig Bruge Hs. Majestæts Riger og Lande: c) Pensioner, som Nøgen til sin Underholdning eller til andet Brug paa en vis bestemt Tid, ikke langere, end een Persons Livstid, legeres: d) De Arvimidler, af hvilke 6te Penge erlegges : dette Tilfalde foransette Afgivt tille til Hr. Massen. Kanererlegges. Afgivten forfaldet ved Arveladerens Død, men betales sen af den beholdne Arv, og erlegges ved Skiftets Slut bing, hver Stifte foretages. Tiltræder myndig og nær hørende Arving selv Arven, da erlegges Afgivten inden Aar da Dag efter Dødsfaldet, eller hvis Proclama udstædet, de det stanene 3 Maaneder, efterat samme er udendet. Udføres Arven af Landet og Tiende Penge blive at betagne, da bidrages først de der paabudne 4 Procent, før 10de Penge, beregnes til Afdrag. Gardien af faste Eiendomme og Løsøre, med videre, som ikke bestaaer rede Penge, bliver at bestemme efter de logige Vurdering eller Auctions Forretninger, som legge get til Grundre Skifte og Deeling, hvor samme under fordentlige eller overordentlige Stifteforvattere foretages. Men deele myndige og tilstædeværende Arvinger sig selv imelslem, eller nogen tiltræder Arnuden Stifte, da angive Arvetaalene Arvens fulde Værdie paa Troe og Løve og efter denne Skiønnende, saaledes som de driste sig til deres Angivelses. Rigtighed med Lovens Eed at bekræfte, naar forlanges. Naar ved Skiftets Slutning, hver Skifte skeet, findes geiste Fordringer, da anslaaes samme efter bedste Skiønnen, te til den Sum, som Vedkommende i al Fald vilde afstaae tin for, af hvilken Sum Afgivten erlegges under eet med tin, som for Boets rende og visse Formue er at udrede. hørt derimod Arvingerne selv deele sig imellem, eller enkel Arving uden Skiftedshandling tiltræder Børt, bør dette det stormues Værdie, de uvisse Fordringer deri beregnede, tilet bedste Skiønnende anslaaes under eet, paa den 15. 4. sereskrevne Maade.