Berlingske Tidende, 1831-04-12
London, den 1ste April. Blandt de Forsamlinger, der i Skotland ere blevne holdte angaaende Reformen, er den i Rorburgh særdeles mærkelig formedelst en af Talernes store Celebritet; denne Taler var Si Walter Scott. Gjendrivende nogle Argumenter, der anførtes til Fordeel for Reformen, sagde han blandt Andet: "Det er ingenlunde min Agt, at trænge mig frem i denne Forsamling, thi jeg befinder mig saa ilde, at jeg ikke uden Vanskelighed kan tale i men dette Møde er saa vigtigt, at jeg, med den urokkelige Overbeviisning jeg har om dets Gjenstand, er beredt til at opoffre mit sidste Aandedrag, for at modsætte mig den Forholdsregel, der nu er Parlamentet forelagt. (Her blev hysset, men Sir Walter Scott bemærkede, at han ikke ændsede denne Hyssen meer, end om en Flok Gæs hvæsede.) - Jeg misbilliger, at denne frem skyndes i et saa ubetimeligt Øjeblik, jeg misbilliger ikke mindre de Følelser, der besjæle dem, som understytte den. Thi de kjende jo den nyeste Revolution i Frankrige; - hvad der anledigede denne, vil jeg her ikke undersøge, men jeg vil blot bemærke, at de, der klavrede op til den demokratiske Deel af Constitutionen, have opnaaet hvad de ønskede, og at dette nu har tændt en Lue, som brænder vidt og bredt i Landet. Jgjennem en lang Tids række har Frankrige efterlignet vor Constitution; dog har det altid forsøgt paa at forbedre den, men Sligt er altid mislykket. Mindes jeg ret, er den sidste Constitution det nyere Frankriges fjortende; hver af de foregaaende tretten har man efter et par Aars Forløb, eller inden kortere Tid, fundet uanvendelig. Og nu vil Storbritannien efteraabe Frankriges Constitution og opgive sin egen, der har bragt Fædernelandet Seier og Lykke, og fremmet dets Hæder til en Grad, som Frankrige aldrig har mægtet at opnaae. Jeg er overbeviist om, at de Franske aldrig ville ophøre at nære et fjendtligt Sindelag imod os, saalænge de endnu bevare Mindet og Slaget ved Waterloo, og at vi aldrig kunne være trygge i Henseende til dem, saalænge de kunne fortrædige os uden umiddelbar Fare, for dem selv. J Paris har jeg været Vidne til den Ingenuitet, hvormed de Franske efterligne vore Opfindelser. De ønskede, at bygge en Jernbroe efter Modellet til disse i Storbritannien, og lode en Bygmester hente herfra, for at anlægge en saadan Broeover Seinen skraas over for Invalidernes Hospital. Det første, som de franske Bygmestere foretoge sig, var at undersøge Tegningerne, og de erklærede, at den foreslaaede Broe ikke duede; den var ikke elegant nok og altfor engelsk; derfor udvirkede de, at alle de Styttepunkter, der vare nødvendige til at give den Fasthed, bleve forandrede; men aldrig saasnart havde de med disse Forandringer opført den, - for den drev bort. Netop saaledes er det ogsaa med deres Constitution; de have slikket paa den, og vi see nu hvad Ende det dermed har taget. - Ved at istandsætte en gammel Bygning, der i Aarhundreder har rrodset Vandskyl og Orkaner, bør vi agte os for, at ødelægge dens Symetrio; vi bør ikke ville gjøre det bedre, der allerede er hensigtsmæssigt nok. - Jkke bør vi være saa fremfusende, at fælde det Træe, under hvilket vi selv, og vore Fædre gjennem mange Slægtsfølger, have hvilet - Jeg har hørt Meget om det Held, som det Skotske Parlaments Sammensmeltning med det Engelske har tilvejebragt. Men hvor længe er det, siden dette Held begyndte, Unge Mænds Jsse graanede inden man sporede dette Held, og nu først er deres Haab opfyldt. Sædekornets Udvikling er i den Almægtiges Haand; men vi bør ikke være saa ubesindige at sauctionere Forandringer, der høist sandsynligen ville give Anledning til store Ulykker, i Stædet for fremdeles at leve fredeligen og roeligen, som hidtil. Jngenlunde er jeg enhver Reform overhovedet fjendsk. En Reform er visseligen nødvendig, - men denne bør begynde i vor egen Barm. Hvad jeg ivrer imod, er blot Fremgangsmaaden uden Overlæg. Hvad Storbritumlens Confitution angaaer, da tør jeg vil sig om den po dere librat suo. Høist fjeldent har det Tilfælde været, at Kræfterne kom i voldsom Strid med hverandre. Vil man ødelægge nogen af disse Kræfter, saa ødelægger man vor Constitutions Ligevægt; man udvider Almuens Magt, og berøver sig selv Midler til at holde den i Tømme. Den nu foreslagne Reform kan jeg kun betragte som et Uhr i Ukyndiges Hænder, der hvert Øjeblik, uden at kjende dets Maskinerie, dreie frem og tilbage paa Stilleskiven i Udret, indtil det vorder aldeles ubrugbart. - Petitionen imod Reformen blev antaget med en Majoritet af 47 Stemmer imod 23. I Vestenden af Staden er det Rygte almindeligt, at Sir H. Parnell blot har modtaget Krigsministerposten (i Hr. Wynns Sted) for at succedere Lord Althorp som Skatkammerkantsler. Levnetsmidlernes Dyrhed var det Paaskud, under hvilket alle Lønninger i England, fra Aaret 1797, bleve efterhaanden forhøiede, men ogsaa - synderligt nok - blev de ansatte Embedsmænds Tal forøger til Aristokratiets Fordeel; I hiint Aar beløb Skatkammerets samtlige Udgifter sig til 44,000 Pd. St. og i Aaret 1828 til 80,000 Pd. St.; det udenlandske Ministeriums Udgifter stege i samme Tidsløb fra 34000 til 65,000 Pd. St., og Colonialministeriets Udgifter fra 9000 til 39,000 Pd. St. Alle Lønninger (med Undtagelse af hvad Armeen, Marinen og Artilleriet kostede, beløb sig i Aaret 1797 til 1 Mill., 370,000 Pd. St. i Aaret 1828 derimod til 2 Mill., 780,000 Pd. St.; Embedsmændenes Tal i disse forskjellige Administrationsgrene bestod dengang af 16,000, nu af 22,000 Jndividuer. Ere - spørger et engelsk Blad, som beregner disse Forhold vore Statsmænd nu visere og virksommere end i Aaret 1797, have de vigtigere Jnteresser at haandhave, en frygteligere Fjende at kjæmpe imod, Dengang havde vi Krig; Frankrige flod under Vaaben imod os, Napoleon i dets Spidse. Siden have vi havt Fred, og ikkun en Hunt, Watson og andre Pøbel=Coryphæer at holde i Ave; nyelig har Swing (det bekjendte Mærke under de Breve, der truede med Mordbrand) forøget Listen, og viist sig som en drabelig Fjende. Men efter vor Overbeviisning have de Mænd, der kjæmpede mod Napoleon, alle Dage ligesaa godt fortjent deres Sold, som den rige Pel og den rige Dawson.