JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-18
Følge Efterretninger fra Wien marchere adskillige Divisioner af Storarmeen til Galizien. de Paa Adam Oehlenschlæge, Fødselsdag. den 14de November 1809. Hisset, hvor Druerne gro. Og modnes i varige Sommer, Hist, hvor sig speile saa fro J Floden de delige Blommer; Der over Høie og Enge Sittarens klingende Strænge, Toned om Elskov og Lyst. Hvor Granen saa sørgelig grøn Sig løfter i Vinter og Sommer, Hvor sig for Elvenes Dron Skjule de frygtsomme Blommer, Lød mellem svarende Fielde Harpen om Kraft og om Vælde, Sielden om Kærligheds Lyst Midt mellem Syden og Nord Hersker ei Vinter, ei Sommer, Nærende Urter paa Jord Trænge de yndige Blommer. Her blev til Høi, hvad i Norden var Field, Søblev af Sydens det rislende Væld. Vaklende saa mellem Norden og Syd Sielden i Skko hensvæved en Lyd Mat over tause, ombølgede Slette. Tiderne runde, og Tonen i Syd Slumred, som Braget i Norden, Atter opvaagnende, Braget mod Syd Stævned, og Tonen mod Norden, Folkene lytted og hørte med Fryd Sittar og Harpe i nordlige Syd Smeltende, rungende, lyde. Midt mellem Syden og Nor Breder sig Dannemark Slette, Stundum de Blommer paa Jord Saaes i Krands sig at flette, Stundum og hørtes fra Norden, Lyd, som af fjernere Torden. Tiden er kommen. O ser Og lytter, J Dannemark Skarer, Sletterne tie ei mer, Guddommen sig aabenbarer. Hører, hvor Bjergelven lyder Ser, hvor den skummende flyder. Midt gennem blommede Eng Dannemark, Fædreland, knæk Rørt paa de fædrene Høie. Guderne løste din Sjæl Tak dem med taarefuldt Øie Nu tør du blande dig, sydlige Nord! Stolt mellem Landenes syngende Kor Dannemark, Fædreneland, Jklæd dig dit herligste Smykke! Gak til den bølgende Strand. Paa Dagen som fødte din Lykke! Send over Havet din Elskedes Navn, Kald ham tilbage i moderlig Favn! Grundtvig. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Neyeste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Skilderie af Kjøbenhavn. RaskeeSyvende Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 21 November, 1809. Om Forlystelses- og Nydelsessyge. At flere gavnlige Foretagender qvæles og hendøe, fordi der iblandt de Mange, som synes at finde den vigtigste, om ikke eneste Beskjeftigelse i egne Forlystelser, gives ikke Faa, hvem det end- og tjener til skadefroe Tidsfordriv, ved Nidkløgt at søge at standse og tilbageholde enhver, der udenfor sin snevrere Pligtkreds maatte stræbe at virke til almeent Gavn, vare de Ord, som vi nyligen horte af Monarkens egen Mund, og hvo maa ikke tilstaae, at de indeholde en Sandhed, der ikke noksom bør lægges vort Old paa Hjertet, – eet af de meest veltrufne Træk i Tidsalderens Physiognomie, Vist og sandt er det, at i intet Aarhundrede fandtes flere, der satte deres vigtigste, om ikke eneste, Beskjæftigelse i egne Forlystelser, end det nærværende. Forlystelsessyge er det store Onde, der undergraver de første Grundstøtter til vor Nationalaand og vor Nationalfølelse, og med dem vor Sundhed, vor Sindsro, vor hele timelige Lyksalighed. Den ubegribelige Lunkenhed for alt Ædelt og Stort, den ængstelige Frygt for at bringe Menneskeheden og Staten vigtige Offere, den slaviske Ærbødighed for Rigdom og den yderlige Ringeagt for alt hvad der ikke soler sig i Guldets Straaler, den store Følesløshed for sande Fortjenester, og den bestandig aftagende Oprigtighed, i Handle og Tænkemaade, kort, alt hvad der betegner et vanslægtende Old, har neppe sin Oprindelse fra andet end Forlystelsessyge. Nydelse og Forlystelse er Aarhundredets Løsen. Vi nippe ikke af Glædens Bæger, som vore lykkeligere Fædre, vi tømme det i et eneste Drag. Vi ville ikke opmuntres af Nectaren, vi ville beruses. Al vor Virken og Stræben gaaer kun ud paa sandselig Nydelse, og vi synes ikke tidlig nok at kunne vænne vore Børn til at træde i vore Fodspor. Vi gjøre vor Sandselighed til vor Afgud, og dens Dyrkelse koster os den ædlere Deel af vor jordiske Lyksalighed. Forlystelsessyge er den Dæmon, der har bemestret sig alle Stænder uden Forskiel. Saa ængstelig man i ældre Tider var for at komme til at nyde den himmelske Lyksalighed, saa bekymret er man nu for den jordiske. Vi ligne Børn, der have sneget sig ind i en Hauge, og skynde sig at fylde Lommerne fulde med Æbler og Pærer, fordi de hvert Øieblik befrygte, at Haugens Eier skal komme efter dem. At nyde Livet, er Mennesket værdigt; at nyde det med Fornuft dets Pligt. Men hvor saare faa sætte i vore Dage nogen Priis paa andre Nydelser, end de, der tilfredsstille deres sandselige Begjerligheder, Hvor faa ere de, der føle sig overbeviste om, at Mennesket bør nyde for at leve, ikke leve blot for at nyde, Forlystelses- og Nydelses sygens skadelige Jndflydelse saavel paa det enkelte Menneske som paa hele Samfundet, er uberegnelig. Forlystelsessyge forøger vore Fornødenheder og med dem vore Bekymringer. Med vor Roligheds Forliis kjøbe vi Livets Nydelser. For at leve godt, som man kalder det, maa man ofte handle slet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
For at tilfredsstille de grovere Begjerligheder maa man sløve de ædlere og høiere Ævner. Allerede som Børn indpoder man os Forlystelsessygen. J Vers og Prosa tilraaber man os, at plukke Glædens Roser for de forgaae, og hver Gang Barnet kommer hjem til Moderen, er det første Spørgsmaal: hvorledes har Du moret Dig? Man har nu eengang sat sig i Hovedet med Salzmann, at man maa have en Himmel paa Jorden, om end denne Himmel ikke skulde være andet end det Paradis, Mahomed har lovet sine Muselmænd. Gjestebude, Spillepartier, Lystreiser, Baller, pragtfulde Klæder og Meubler er det, vi kalde jordisk Nydelse og betragte som Øiemedet for vor Tilværelse. Alt, hvad der ligger uden for denne Sphære, har sjelden noget Værd for os. Hvad Under, at Videnskaber og Konster og enhver høiere Uddannelse ikke agtes i en saa forlystelsessyg Tidsalder?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
En af de første Følger af Forlystelsessygen er den for det enkelte Menneske og Staten lige vigtige, at Ægteskaberne gjøres vanskeligere og sjeldnere. Manden gifter sig ikke mere for at opfylde sin Bestemmelse, for at forplante sit Kjøn, for at skienke Staten Borgere; men forat nyde Livet. Qvinden gifter sig ikke mere for at blive en værdig Huusmoder, for at skabe huuslig Lykke i Kredsen af sin Familie, men for at komme til at leve godt. Og til at leve godt udfordres, efter vore Tiders Levnetsphilosophie, Silkegardiner, Mahognietræes Meubler, et ægte Shawl, og andre saadanne Hovedingredienser i den menneskelige Lyksalighed. Naar man nu omstunder siger: denne Pige bliver lykkelig gift, saa forstaaer man ikke derved, at hun faaer en godlidende, fornuftig og retskaffen Mand, i hvis vennehulde Omgang hun vil komme til at nyde sand huuslig Lykke, men en Mand, der kan beboe Værelser til 600 Rdlr. om Aaret, holde en Equipage, være Medlem af tre til fire Klubber og have et Par Gange om Ugen Selskab hos sig. Man gifter sig langt hellere aldrig, end giver sig hen til en Mand, hos hvem man ikke kan komme til at leve godt. Derfor ere de fleste Partier nu ikke andet end Speculationspartier, ligesom vort hele Liv er et Speculationsliv. Alting beregnes efter de Fordele, man kan forskaffe sig ved den helligste blandt alle Forbindelser, og sand huuslig Lykke bliver med hver Dag sjeldnere, Manden og Qvinden søge paa forskjellige Veie deres Forlystelse, og istedet for at vore Fædre sagde: "naar Alting er frist, saa er hjemme bedst, kan nu mangen en Ægtemand, der maa søge sin Tilflugt i Klubben, for at undgaae en Rantippes Selskab, med største Føie sige, naar Alting er frisk, er hjemme værst. Man skulde have formodet, at Krigen vilde have formindsket noget vor grændseløse Forlystelses og Nydelsessyge, men den synes at have frembragt den modsatte Virkning. Man har aldrig higet mere efter Forlystelser, end netop nu, da deres Tilfredsstillelse koster saa meget. Men selv dette beviser, at ingen Last er ustandseligere i sine Virkninger end Forlystelsessygen, naar den eengang har bemestret sig et Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Forlystelses= og Nydelsessygen har ikke nogen bestemt Grændse. Den Forlystelsessyge ligner hiin Alexander, der neppe havde erobret en Vraa af Verden, førend han allerede sukkede over, at der kun gaves en eneste Verden at erobre. Den, som engang har styrtet sig i Nydelsens Svælg, synker bestandig dybere, selv i Afgrunden higer han endnu efter et fjernere Maal. Alt, hvad der ikke kan yde ham Fornøielse og Morskab, har intet Værd for ham. Han kan see en heel Klode falde til Jorden, og han kommer ikke paa den Jdee, som et eneste faldende Æble opvækker hos en Newton. Men endnu mere end det enkelte Menneske lider Staten ved Forlystelsessyge. Fædrenelands herlighed, ædel Selvopoffrelse for Landets Tarv, kort, alle de store Borgerdyder, der befæste en Stats Held, maa efterhaanden svækkes og forsvinde, naar man gjør sandselig Nydelse til Livets høieste Maal. Smaahedsaand og nædle Lidenskaber have ingensteds større Spillerum end hos et forlystelsessygt Folk, og Historien viser os Exempler nok paa, at Forlystelses- og Nydelsessyge altid har været ledsaget af Despotisme, Undertrykkelse og Forfølgelse. Nydelsessyge leder til Qvindagtighed, og Qvindagtighed til Trældomsaand. Under den evige Higen efter Nydelse og Forlystelse, som har bemestret sig de fleste af vor Tidsalders Mennesker, er det næsten umueligt, at nogen uden for sin snævre Pligtskreds kan stræbe og virke til almeen Gavn, uden strax at standses, tilbageholdes og bespottes af skadefro Avind. Liig Silkeormen har vort Old saaledes vidst at indspinde sig i sit eget dyrebare Jeg, at man endog hader, forfølger og mishandler den, der, besielet af ædlere Følelser, afkaster Selvkjerlighedens Ham, og virker til et høiere og renere Formaal. Anderledes kan man hverken forklare sig den Utaknemmelighed, den fantiske Forfølgelsessyge, hvormed man stundom behandler Mænd, hvis hele Jd er Fædrenelandet helliget, og hvis ivrigste Bestræbelse kun sigter til at fremme deres Folk og deres Konges Hæder, eller den Ringeagt for videnskabelige Fortjenester, der er vor Tidsalder saa egen, og den vandaliske Følesløshed for alt hvad der ligger uden for det sløve Hverdagslivs snævre Grændser. Ogsaa vore Fædre søgte Livets Glæder og nøde dem: men de hengave sig ikke ganske til Sandselighed og Nydelse. Den Christian den Fjerde, som i et lystigt Vennelag kunde drikke om Kap med den bedste blandt hans Hofmænd, der byggede sig Lystslotte, anlagde Hauger og elskede selskabelige Glæder, var den samme, der, som 67 aarig Olding, glemte sit hæderlige Saar i Slaget paa ColbergerHeide, og kjæmpede for sit Folk og sit Lands Frelse indtil Fienden var forjaget – den samme, der yndede, opmuntrede Konster og Videnskaber. Saaledes vidste vore Fædre at nyde for at leve, og ikke at leve for blot at nyde. AllieOm Tyverie i Skuespilhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Den vigtigste blandt Hovedstadens Forlystelser er Skuespillet, men da det eneste Skuespilhuus vi eie, bygt for et halvt Aarhundrede siden, aldeles ikke har nogen passende Størrelse for Stadens nuværende Folkemængde, saa er denne Forlystelse, forbunden med adskillige Ubehageligheder. Jkke at tale om at man, især paa Parterret, maa lade sig trænge, puffe og støde, saa er man tillige i største Forlegenhed med sin Hat og Overkjole. Vel kan man levere Controlleurerne begge Deele i Forvaring, men ogsaa denne Vei er i den senere Tid bleven meget usikker. Nogle tyvagtige Mennesker have valgt, den Jndustriegreen at stiele de Hatte, Overkjoler, a. der flyes Controlleuren. For ikke længe siden mistede en Mand paa denne Maade en fiin Klædes Kappe til 160 Rdlr., og først i Torsdags Aftes bleve fem Hatte stiaalne paa eengang. Hattetyvene gaae sædvanligen med en Kabuse, for at kunne putte den i Lommen eller paa Brystet, naar de stiele en Hat. Dette skjændige Tyverie vilde let lade sig forebygge, dersom der, ligesom ved Maske raderne paa Hoftheatret, uddeeltes Nummere til dem, der levere deres Hat eller Overkjole til Controlleuren i Forvaring. Jndtil dette skeer, raades enhver, der besøger Parterret, hellere at beholde sin Hat eller Overkjole hos sig, end flye Controlleurerne dem, saafremt han ønsker at undgaae den Ubehagelighed, ikke allene at miste dem, men ogsaa at blive udsat for en Forkjølelse, ved at see sig nødsaget til at gaae med bart Hoved eller uden Overkjole hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Indenlandske Efterretninger. Skrivelse fra det Holsteenske af 18 November, 1809. Nyelig udbredtes det Rygte her i Landet, at en berømt Musikus fra Kjøbenhavn var ankommet til Slesvig, for at dirigere en Concert. Adskillige Personer stode allerede i Begreb med at tage derhen for at høre ham, da man fik at vide, at han reiste videre, efter Sigende til Lübeck. – Flere Franske Capere have i denne Tid viist sig i Østersøen, og een af dem har nylig opbragt et Skib, som kom fra Rostock. - Fødevarernes Priis vedbliver at være meget billig, og Smørret, som hidindtil betaltes temmelig dyrt, er ogsaa i den senere Tid bleven bedre Kjøb. Viin er næsten den eneste Artikel, som er i en høi Priis, og som paa mange Steder neppe er at faae. Det synes imidlertid, at vi have denne Skjebne tilfælles med flere nordlige Lande, saaledes fortælle Reisende, som komme fra Sverrig, at Forraadet paa Viin der i Landet er saa ringe, at en Flaske betales med 3 Rdlr. Endskjøndt Caffebønnernes Priis er taalelig, saa er dog denne Artikels Consumtion i det Hele langt ringere end før Krigen, og dette er i al Fald ikke den største Ulykke, som vore Fiender have paaført os. Mange Familier have ganske aflagt deres fordums Yndlingsdrik, og andre, som ikke ganske have kunnet forsage den, drikke den med en Blanding af 3 Løvetand eller Olden til 1/2 Caffe, og paastaae, at denne Drik er ligesaa velsmagende, maaskee vel og sundere end den ublandede Caffe. - Blandt de Konstgreb, som Contrabandierernes sindrige Opfindsomhed har udtænkt for at indsnige Caffebønner paa de Steder, hvor deres Jndførsel er forbuden, skal man i denne Tid have opdaget et nyt, som bestaaer deri, at de ere blevne gjemte i Kalveskind, der vare syede sammen i Skikkelse af en Kalv. - Den hidtilværende Garnisonspræst i Kjøbenhavn, Hr. Hudtwalker, der roses almindeligen for sit grundige Foredrag og sine Talegaver, tiltræder sit nye Kald i Neuenbrook med næste Aars Begyndelse, da Naadsensaaret, som allernaadigst blev tilstaaet hans Formands Børn, paa den Tid gaaer til Ende. Hans Eftermand, Legationspræst Hr. Görrike, var forhen Aftensangs præst i Altona og Ottensen, og tiltraadte i Aaret 1790 sit Embede i Paris, som han under alle Revolutionens Storme har bestyret med uafbrudt Nidkjerhed og mageløs Retskaffenhed. Han har for endeel Aar siden giftet sig i Strasborg, og har baade ved sine hensigtsmæssige Foredrag og ved sin exemplariske Vandel i en høi Grad vidst at vinde sin Menigheds Yndest og en almindelig Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Da Vinterfuglene for kort Tid siden have indfundet sig hos os, saa have vi Grund til at troe, at vi i Aar, faae tidlig Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
En Unævnt har sendt Hr. B. Prahl i Christiania 400 Rdlr., der skulle udsættes som Præmie for den bedste Afhandling om et Universitets Oprettelse i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J forrige Maaned kom en Bonde til NordbySogn paa Folling med en Drivt Heste, som han der ønskede at sælge. Nogle slettænkende Mennesker i Sognet benyttede sig af hans Uerfarenhed og udstafferede en meget fattig Arbeidsmand med stadse lige Klæder og Sølvsporer, og anbefalede ham hos Bonden som en Mand, han trygt kunde handle med. Bonden sælger ham endeel Heste og andre Ting, imod at faae et Beviis paa 560 Rdlr. TilLykke er Bedrageriet blevet undersøgt og opdaget. Vedkommende have afgjort Sagen i Mindelighed. Den Bedragede er kommen til sine Penge og Aa Fattigkasse har vundet 300 Rdlr. derved. Vedkommende Øvrighed har ladet den hele Tildragelse offentlig bekjendtgjøre i Christiania Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Kammerherre Rosenkrantz er d. 12te d. M. ankommen med sit hele Gesandtskabspersonale til Jnköping. Han forefandt der det Svenske Gesandtskab, med hvilket Underhandlingerne begyndte den paafølgende Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Moniteuren læses følgende af Engelske Blade Kaperskibene Margarethe og Sally, der tilhører en rig Sæbesyder i Londen, afseilede i Maji Maaned fra Themsen til Jsland. En vis Jürgensen, en i London bosat Dansk, tog med, for at tjene som Tolk, og for at lette Jndkjøbet og Jndsamlingen af Tran og andre Jslandske Frembringelser. Efter 16 Dages Seilads ankom begge Skibe til Reikavik. Grev Trampe var nylig ankommen som Øens Gouverneur. Man sluttede en Overeenskomst, at Handelen paa begge Sider skulde taales. Men nogle Folk fra begge de Engelske Skibe forlangte Overgivelsen, og bemægtigede sig Greven, Skibet, som havde ført ham derover, og Regjeringsforraadet. Jürgensen var Anfører for dette Foretagende. Han tog sit Qvarter i Gouverneurens Gaard, og gjorde nogle Engelske Matroser og nogle af Øens Jndbyggere til sin Garde. Da nogle Danske forsamlede sig, for at angribe ham, gjorde han Matroserne til Ryttere. Deres store Knive tjente dem til Sabler og det lille Partie Danske blev adspredt af dem. De Engelske Matroser paa de sma. Jslandske Øg maa have taget sig comisk ud. Opblæst af det første lykkelige Udfald, affecterede Jürgensen den souveraine Magts Pomp. Han lod opsætte et Jslandsk Flag - der forestillede tre Stokfiske. Den Engelske Krigssloop Talbot ankom paa den Tid til Reikavik. Dens Commandeur forfærdedes over, at finde der et ganske nyt Flag, lod det tilintetgjøre, den foregivne Gouverneur blev sendt til London, og ligesaa Grev Trampe, paa hans Begjering. Vi tvivle ikke om, sige Engelske Blade, at disse Jürgensens Skridt, ville misbilliges af vor Regjering, og at Grev Trampe igjen vil indsættes i sit Gouvernement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J hvert Tilfælde vil man give Privateiendom tilbage. Thi man kan ikke forudsætte, at vor Regjering vil beholde Jsland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Under 14 Oct. er udkommen et Cancellie Patent, hvorved kundgjøres adskillige nærmere Bestemmelser i Forordningen af 9 Maji 1806, og de i Forbindelse dermed staaende Anordninger, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J denne Tid, da Jordeiendomme blive saa godt betalte, sælge mange Gaardmænd paa Amager deres Gaarde og kjøbe sig, Huse istedet. Nylig solgtes en Gaard, som blev betalt med 63,000 Rdlr. De fleste Kjøbere ere Sjællændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Auctioner. D. 29 Nov. Proc. Bierring. indfriede Vare af die Frau Anna og Lübeck Packets Ladninger paa Børsen. D. 4 Dec. Copiist Brask Løsøre i Aabenraae. Proc. Gregersen dito i No. 139 paa Hjørnet af Viingaardstr. og Ulkeg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Udenlandske Efterretninger. Fra Nantes skrives under d. 5 Nov. Man forsikkrer, at den Americanske Fregat Constitution, har efter 6 Timers haardnakket Fægtning taget en Engelsk Fregat og opbragt den til Cheaspeake Bay.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Fra Fontaineblean skrives, at den Svenske Minister, Sr. v. Essen, har allerede havt adskillige Conferencer med Ministeren for de udenlandske Anliggender, og det synes at der vil blive sluttet en Tractat mellem begge Magter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Det paa Torvet i Lodi oprettede Monument, til Erindring om Slaget ved Lodi d. 10de Maji 1796, er nu færdigt. Den paa samme anbragte Franske Jndskrift lyder saaledes paa Dansk: Under Napoleons Beskyttelse og Anførsel have de Franske besteget Alperne, slaaet de Østerrigske Armeer, og gjengivet Jtalien, efter sex Aarhundreders Dorskhed og Undertrykkelse, sin Kraft og Frihed. Jtalien anbefaler sin Skjebne til Napoleons Fromhed og Dyd. J sin Taknemmelighed og Glæde opreiser Jtalien dette Mindemærke til Hæder for de ved Lodi under Napoleons Beskyttelse og Anførsel seirende Franske Krigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J. Monthly repertory klages over Mangelen, paa Papiir, som siden Krigens Begyndelse er bleven meget følelig. Prisen paa samme er stegen overordentlig fra den Tid af, man ikke kan lade komme noget mere fra Holland og Tydskland, og Boghandlerne ville see sig nodsagede til, ikke at lade noget trykke mere, naar denne Mangel ikke snart afhielpes. Mange tusinde Arbeidere i London ville komme i den sørgeligste Forfatning derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J München er udkommen et nyt ToleranceEdict. Enhver forundes fuldkommen og uindskrænket Samvittighedsfrihed til at bekiende sig til hvilken Religion han vil. Hans Troesbekiendelse har ingen Jndflydelse paa hans borgerlige og politiske Forhold. Ved Giftermaal mellem forskjellige Religionsbekiendere bestemmer Ægteskabscontracten, i hvilken Religion Børnene skulle opdrages; men er ingen Ægteskabscontract til, saa opdrages Sønnerne i Faderens og Døttrene i Moderens Religion. Hittebørn opdrages i dens Religion, som tager sig af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Angers blev i afvigte Sommer en Fadermorder henrettet. Han var kun 23 Aar gammel, og da han førtes til Retterstedet, var hans Ansigt bedækket med et sort Slør. Under sit Ophold i Leipzig i October Maaned d. A. spillede Jffland Don Ranudos Rolle i det af Kotzebue omkalfatrede Holbergske Lystspil af samme Navn. Stykket mishagede. Jffland viste sig lige fortræffelig som Marinelli og den Gierrige af Moliere, som Kong Lear og Abbe Epee i den Døvstumme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Engelland døde nyligen en Mand i sit 40de Aar, der veiede 739 Pund. Man maatte bygge en egen Livogn til ham, for at faae ham transporteret til Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Fra Paris skrives: Hr. Malthe Bruun, een af vore meest agtede Forfattere, hvis Reise=Annaler læses meget, har i cet af de sidste Hefter sagt om Hr. Jefferson, Præsident i de forenede Nordamericanske Stater, at han har officielle Smigrere. Hr. Dupont (de Nemours) fremtræder nu offentlig mod denne hæderværdige Mands Beskjæmmelse, der desuden er Præsident for en med Frankrige, i Venskab værende Magt. Han siger, Hr. Jefferson, der af Agtelse for sit Lands Constitution, lader ligge for sine Øine trykke de Satirer, som et lidet Antal af hans Medborgere, vover at udbrede imod ham, kan og tør ikke forhindre, at Skribenter udtrykke Flerhedens Sindelav imod ham i de forenede Stater, og omtale med Roes hans Kundskaber, hans Uegennyttighed og hans Dyder. Men denne Roes er ikke officiel Smiger, den er betalt (?). At betale Smiger, vilde være langt under Jeffersons Caracteer og overstige hans Kræfter, thi han, som den første Øvrighedsperson i en Republik af 6 Mill. Jndvaanere, har kun 130,000 Gylden i Løn. Aldrig synes saa mange Danske at have gjort det Danske Navn berømt udenlands end netop i denne Tid, og det gamle Sprog, fra Norden kommer Guld, synes i det mindste i moralsk Forstand at stadfæste sig. Som egentlig Lænd har den nu afdøde 3 og a gjort sig noksom berømt, som Philosoph Steffens, som Digtere Baggesen og Oehlenschlæger, som Grograph Malthe Bruun, som billedhugger Thorvaldsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Den uforbrændelige Spanier, som nylig har ladet sine Konster see i Petersborg, har nu viist, at han er forbrændelig. Han har brændt sig saa frygtelig, at man tvivler paa hans Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Wiens Vexelcours tager med hver Dag en sørgeligere Vending. D. 1 Nov. noteredes den paa Augsborg 346, uagtet den 8 Dage i Forveien kun var 320. Embedsmændene, som faae deres Løn udbetalt i Bancosedler, maa især lide ved en Cours, der forværrer sig 26 PC. i 8 Dage. Oprørerne i Tyrol havde d. A. Nov. endnu ikke underkastet sig. Da de deels nolede for længe, deels gjorde for overspændte Fordringer, saa bleve de samme Dag angrebne af to Divisioner Bayerske Tropper. Uagtet Oprørerne allevegne bleve kastede og led et stort Forliis, saa er Udfaldet af denne Fægtning endnu ikke bekjendt.