Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Elephantordenen er under 29de August bleven afsendt til Madrid, hvor den Kongel. Gesandt ved det Kongel. Spanske Hof overleverer den til Hs. Catholske Majestæt, til Beviis paa, hvormeget Priis Hs. Majestæt Kongen sætter paa det Venskab, der hersker mellem begge Monarkerne, og hvormeget Høistsamme ønsker at vedligeholde den gode Forstaaelse, der saa lykkeligen finder Sted mellem begge Regjeringer. - - Den gyldne Vies's Orden (Lat ordo aurei velleris, Fransk: TOrdre de la toison d'or) er stiftet af Philip den Gode, Hertug af Burgund og Brabant, i Aaret 1430 paa den Dag, han tredie Gang formælede sig i Brügge, i Flandern, med Jsabella, Kong Johannes af Portugals Datter. Han stiftede den til Ære for den hellige Jomfru Maria og Apostelen Andreas, i det Øiemed, at befordre den christelige Tro og igjen at befrie de af Tyrken erobrede Lande, mod hvem han havde et stort Ledingstog i Værk. J Begyndelsen var Ordensriddernes Tal, Hertugen iberegnet, kun 26; men siden forøgede Stifteren selv Antallet til 31, og Keiser Carl V. til SI. Ordensdragten blev tre Gange forandret, men Kjæden bestaaer af lutter Guld tede, der forestille Fyrsteen og Fyrstaal. Neden under hænger et gyldent Lam (eller Vies) med Overskrift: pretium non ville laboris. J Begyndelsen maatte Ridderne dagligen bære denne Kjæde, men Carl V. tillod, kun at bære den ved høitidelige Leiligheder, og i dens Sted det gyldne Vies i en rødt eller Guldbaand. Denne Orden er ikke arvelig men maa ved Ridderens Død tilbageleveres. Car V. bragte den i høieste Anseelse, og fra hans Tid af prydedes mange store Konger og Fyrster dermed, men den forundtes kun dem, der vare af ophøiet Herkomst og havde store Fortjenester af det østerrigske Huus. J Aaret 1712, den 6te Jan., udnævnte Keiser Carl VI. i Frankfurt am Mayn 22 Riddere af det gyldne Vies, og holdt Paaskedagen om Eftermiddagen det første Ordenscapitel i den Keiserlige Borg i Wien, hvorpaa, efter at han havde uddeelt Ordensreglerne, nye Ordensdragter bleve forfærdigede og Alt blev bragt i en rigtig Forfatning. Derpaa slog han, den 23de Marti, 14 af de nyudnævnte Ordenslemmer til Riddere, og omhængte dem selv Ordenskjæden. Ordenen bestod den Gang af Keiseren som Chef, 43 Riddere, 1 Greffter og 1 Skatmester. Den 29de November f. A. holdt Keiseren, paa St. Andreasaften, med de i Wien forsamlede Ordensriddere, i deres fulde Ordensdragt, en meget prægtig Cavalgade fra den Keiserlige Borg til Domkirken ved Sr. Stephan. Et saa høitideligt Tog havde man siden umindelig Tid ikke været Vidne til. Den næste Dag, Ordenens Titularfest, bivaanede Ridderne, i Ordensdragt, Gudstjenesten i Hofkirken, og spiste derpaa ved deres Keiserlige Chefs Bord. Denne gamle Orden, som altid har staaet i den allerstørste Anseelse, har i et heelt Aarhundrede blomstret i Østerrig og Spanien, hvor dens Statuter ere eens, og hvor den, uden Hensyn til Religion, kun gives til Fyrster og ophøiede Personer. Sædvanligen bæres den i et ponceaurødt Baand, og til Ordens dragten hører ingen Kaabe. Den er den eneste af alle spanske Ordener, som Joseph Bonaparte i Aaret 1808 ikke har ophævet, og i September 1899 stadfæstede han den endog paa ny. Følgende er, efter F. Gotschalks Almanach d. Ritt. Orden, f. 1817, en Liste over dens Medlemmer i Aaret 1817: Ordenens Chef og Souverain, Kong Ferdinand VII. Riddere: 1) Karl Marie Jos. Jsidor, Jnfant af Spanien (Kongens Broder); 2) Franz de Paula Anton, Jnfant af Spanien (Kongens Broder); 3) Hertug Albert af Sachsen-Teschen; 8) Ludv. Engelb. Hertug af Aremberg; 5) Eugen, Hertug af Leuchtenberg, (Beauharnois); 6) Hertug Ludw. Jos. af Bourbon-Conde; 7) Hertug Ludw. Hein. Jos. af Bourbon (den foregaaendes Søn); 8) Grev Fer nau Nunez, Hertug af Montelano, Gesandt i Paris; 9) Hertug Jos. Anna Aug. Mar. af Croy=Havre; 10) Ludvig XVIII, Konge af Frankrig; 11) Greven af Artøis (Ludvig XVIIIs Broder); 12) Ludv. Ant. Hertug af Angouleme; 13) Karl Fred. Hertug af Berry; 14) Karl Johan, Kronprinds af Sverrig; 15) Storfyrst Constantin af Rusland; 16) Storfyrst Nicolai af Rusland; 17) Storfyrst Michael af Rusland; 18) Alexander 1., Keiser af Rusland; 19) Friedrich Wilhelm III, Konge af Preussen; 20) Prindsregenten af Storbritannien; 21) Hertugen af Wellington; 22) Pedro de Cevallos y Guera, Statsraad og Minister; 23) Hertugen af Benevent, fransk Overkammerherre, 24) v. Tatitscheff, russisk Gesandt i Madrid; 25) Wilhelm I., Konge af Nederlanden; 26) Kong Johan Vl. af Portugal Brasilien, 27) Kong Karl XIII. af Sverrig; 28) Prinds Dominik af Castelfranco; 29) Ferdinand IV., Konge af begge Sicilierne; 30) Frans Januar Jos., Kronprinds af begge Sicilierne; 31) Franz v. Este, Erkehertug af Modena; 32) Ferd. Karl Jos. Prinds af Modena (den foregaaendes Broder); 33) Hertugen af San Karlos, Gesandt i London; 34) Hertugen af Florida Blanca; 35) Prinds Maximilian af Sachsen, (Kongens Broder); 36) Fredsfyrsten Prinds de la Pace; 37) Hertugen af St. Theodoro; 38) Prinds Joh. Acton; 39) Hertugen af Richelien, fransk Minister.