Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-26
J Engelland foreslog den af sine Reiser berømte D. Solander ham 1783 til Medlem af det Londonske Videnskabersselskab, og han følte sig, efter hans egen Forsikkring, gjennemtrængt af den helligste Ærefrygt, da Præsidenten Banks, ved Optagelsen lod ham tegne sit Navn i den store Bog, hvor Jsaak Newton egenhændigen havde skrevet sit Navn som Medlem. Til at forsøde ham hans hæderfulde og virksomme Bane havde Forsynet skienket ham en vennehuld Ledsagerinde i en fortræffelig Kone, Matthia Collet, Datter af Grosserer Peter Collet i Christiania, som døde for adskillige Aar siden. J Forening med hende havde han 1778 oprettet i Christiania et Waisenhuus, hvori sex Børn af begge Kjøn fødes, klædes, og undervises af en Student. Slotspræsten har Opsigt med dem. Findes noget udmærket Hoved iblandt dem, saa sættes det i den latinske Skole og underholdes paa Stiftelsens Bekostning. 42 havde allerede i Aaret 1800 som veldannede Mennesker forladt denne Stiftelse. Ved Børnenes Udgang faae de Klæder og Penge; der sørges for, at Pigerne faae gode Tjenester, og at Drengene ansættes til Fag, som de have Lyst til. Præsten Halmstad i Christiania, og Mestergarver, Casper Ruus i Kjøbenhavn skylde saaledes Anker og denne Stiftelse deres agtværdige Stilling i Staten. Ved en i Aaret 1789 oprettet, og 1790 confirmeret tilstrækkelig Fond, er Stiftelsen sat paa de fasteste Grundstøtter. Kongen, som skjønner paa sande Fortjenester, udmærkede ogsaa efterhaanden vor Anker ved passende Hæderstitler. 1767 fik han Rang med virkelige Justitsraader, hvilken fulgte med den politiske Løbebane, som den gamle Grev Bernstorff havde udnævnt ham til; 1774 blev han Etatsraad, og derpaa 1778 han, tilligemed hans to Brødre, Peder Anker og Jess Anker, naturaliseret lige med den Danske Adel. Loven om Jndfødsretten paabød just, at de gamle Familier skulde fremkomme med Beviserne om deres Herkomst, og Heraldmesteren i Sverrig, Baron Tilas, sendte Beviser, som godtgjorde Nedstammelsen fra den gamle Ankerske adelige Slægt blandt Familierne paa Ridderhuset i Stokholm, og dens Diplom indeholder det Vaaben, Familien nu har. Ved Kronprindsens Formæling 1790 blev han Conferenceraad, og ved Kronprindsessens Nedkomst blev Kammerherrenøglen ham sendt med et smigrende Brev fra Ordenssecretairen, skrevet efter Kongens og Kronprindsens Ordre. Prindsen agtede ham høit og forærede ham, ved sit Ophold i Christiania, en Ring med Brillanter. J ni Aar havde han været Tolddirecteur over Agerhuus=Stift og udbetalte ofte betydelige Summer, naar der fandtes Cassemangel hos Betienterne. Toldinteressentskabet var saa tilfreds med hans Bestyrelse, at det til Erkjendtlighed forærede ham en Pocal af Guld, ledsaget af et smigrende Brev. - Han har været Formynder for de vigtigste Summer i Christiania, hvis Magistrat bevidnede ham i et Brev sin Erkjendtlighed. Jstedet for at Effecterne i Lengnicks Bo, efter Formodning, ikke vilde været tilstrækkelige til at betale Gielden, blev der endog et Dividend af henved 50,000 Rdlr. imellem Børnene, efterat al Gield var betalt. For noole Aar siden betalte han for sin Broder, der døde i Engelland, en betydelig Gield, ja endog 144,000 Rdlr. Species paa eengang for udækkede Accepter i Kjøbenhavn, da det var hans faste Villie, at ingen skulde tabe noget ved hans Broder, som han elskede saa høit. De Summer, som Anker har laant Trængende, overgaae al Forestilling. -J hans hele udvortes straalede iøvrigt al den Værdighed, man kunde vente sig af en Mand af hans Hjerte, Aand og Talenter. J sin Levemaade var han høist maadelig. Han drak aldrig Caffe, Viin eller andre stærke Drikke, ikke engang Øl, men blot Vand *) De fleste af disse Dato ere uddragne af Hr. Prof. Nyerups skjønne Biographie over Kammerherre B. Anker. Vand. De vigtigste Ting i Verden værdiges næsten for det meeste den mindste Opmærksomhed. Det er kun den øiensynlige Fare og den ofte uundgaaelige Nød, der tvinge Mennesket til at tænke over mangen en Gjenstand. Endskiønt Vander een af de Hovedelementer, som vor hele Tilværelse beroer paa, saa tænke de fleste Mennesker dog mere paa deres Viin, deres Thee eller Caffe, end paa den gode eller slette Beskaffenhed af det, som udgjør en Hovedbestanddeel af deres fleste Næringsmidler. Det er bekjendt, at Vandet er Aarsag til ikke faa Sygdomme, og at det næsten har ligesaa vigtig en Jndflydelse paa vor Sundhed, som Luften selv. Det er især dets fremmede Bestanddele, der frembringe denne skadelige Virkning, og det er kun Vanen, der gjør den mindre skadelig end ellers. Vand, som ledes igjennem Trærænder, saaledes som Peblingesøens, er især udsat forat blive skadelig for Sundheden. Træet raadner med Tidens Længde, Vandet antager derved en vis Skarphed og bliver uklart. Næsten hvert andet Huus i Kjøbenhavn har Vand af forskjellig Beskaffenhed, og det er naturligviis en Følge af Rendernes forskjellige Beskaffenhed. Mueligen at disse ikke kunne eftersees ofte nok, og naar de imellem eftersees, ere de i Almindelighed paa visse Steder saa raadnede, at det Vand, der har maattet flyde derigjennem, allerede længe er blevet fordærvet, derved. (Fortsættes.)