JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Torsdagen den 23de October, Eftermiddagen Kl. 1 Slæt, bliver udi afgl. Hr. Justiceraad Dahm Laus nu solgte Stervboehuus holdt, Continuations Auction over endeel diverse Effecter m. v., som fra de forrige Auctioner er over bleven, og bestaaer det væsentligste i følgende: Et Tombaks Lomme-Uhr med grøn Yttre-Casse, 2de diverse Sølv Kaarder, en Hirtzfænger med Sølv Beslag, to Dusin pletskaftede Knive og Gafler i Foutteraler, og et Par sølvskaftede, Transer-Knive. Dernæst en Harpe og et lidet Claveer, 3de diverse Karioler, 3de enkelte og en dobbelt Karmeslæde, 3de diverse Mands Sadler, en Speilbaad, 4re støbte Baglast Jern med Ringe, 12 Stkr. Kidt Vinduer med 6 Karmer, endeel diverse Bøger, meest theologiske, med meere, som ved Auctionen bliver frembragte. Staman junior. J. Borring.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Afgangne Valentin Huuns efterladte Stervboes Løsøre Effecter og Kramborvahrer, bliver Mandagen den 27de October, og paafølgende Eftermiddage, ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse udi Stervboe-Huuset; paa hvilket Sted Liebhaberne kan erholde trykte Fortegnelser. over det som sælges. Det første som opraabes bliver Kramboevahrene.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Til Kiøbs eller Leie. Afgangne Ole Bringmans Huus i 16de Rode No. 33 er under Haanden at faae til kjøbs hvorom accorderes med. Bucher.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Franske Viine med Brændeviin er udi Oxhoveder, Ankere og Potter at faae til kjøbs hos Dierich Lyder Smit. Hos Capit. Jørgen Jensen fra Flensborg, beliggendes ved Muur=Almindingen er et Partie, Hollandske ordinaire Oste for billig Priis at bekomme.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Huuset i 5te Rode No. 43 kan under Haanden faaes til kiøbs, og en Deel af Kiøbesummen, kan blive staaende paa første Prioritet, og om Kiøbet accorderes med mig selv. Lars Aagaard.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Huuset paa Dregs Almindingen i 24de Rode No. 24 er under Haanden at faae til kjøbs. Wessens Heyn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Nyelig hiemkomne friske Æbler af forskiellige Sorter, i Skieppe viis, tillige god Lemonsaft paa Botellier, faaes til kjøbs hos Klaner, logerende hos S. Hiorteland. Bedste Rostokker Ædik, 12 s. Kanden, er til kjøbs hos Henr Keimers.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Gode Hamborger Æbler kan faaes paa Nordnæs hos Mons Tychesen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Bøger. J Bogtrykkeriet bekommes fra næstkommende Mandag af et udkommet Skrift, med Tittel, Noget om nærværende Tiiders Tænkemaade, med Hensyn paa Ugebladet den snaksomme Bergenser og sammes Udgiver, i bunden Stiil, til 2 Mk. Exemplaret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Adskilligt. Giøres bekiendt: at det har behaget den almægtige Gud, at kalde af Verden min Svoger, Rasmus Jansen Jpsen, Borger og Kiøbmand her i Bergens Bye, fød Anno 1720, og død i hans Alders 74ste Aar den 15de October 1794. Carl G. Blumenthal. Omendskiønt ugierne, men da trykkende Omstændigheder saavel for mig som mine umyndige Børn udfordrer det, bekiendtgiøres herved: at ingen maa betroe min Kone Karen Magretha det allermindste uden min Villie og Samtykke, da jeg ikke betaler det mindste. Dette at avertere er jeg saa meget meere nødsaget til, da jeg ei andet kan slutte, end at endeel ildesindede Mennesker søger at opruffe hende. Bergen den 18de October 1794. Jan Jacob Monsen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Da om mig af et ildefindet Menneske er udspret et usandfærdigt Rygte, at jeg skulde have været en Forklikker angaaende den Bomsegls-Jegt som føres af Carl Ham, kommen fra Lerdahlsmarket; saa udloves 5 Rdlr. til den, som kan beviislig angive Opdigteren af denne Usandhed. Johan N. Thee.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Bortkomne Sager. Onsdags Aften er tabt en blaae og hvid Lommedug paa Gaden, hvori var knyttet i det ene Hiørne en heel 8 Mark, Finderen anmodes at levere den paa Adresse Contoiret imod en Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
For omtrent 14 Dage siden har jeg paa et eller andet Sted eftersadt en grøn Taftes Regne hat, og faaet en anden grøn i Steden, som skal Eiermanden leveres, naar han indfinder sig; ligesom og den, der maatte have min, udbedes at levere mig den tilbage. C. Tornøe.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
J Mandags er tabt en 5 Rdlr. Banco Seddel fra Øvregaden til Korskirken og op efter Hamborger Smuget; Finderen vilde behage at levere den til Ludolph Styverts Stuedreng paa Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Fundne Sager. Den 13de d. M. er af mine Tienere funden en liden Ege Skibs Jolle, paa Fiorden imellem Strømsnæss og Aastved, hvilke den rette Eier kan faae tilbage, imod en passelig Biergeløn og dette Avertissements Bekostning. Aastvedt den 15de October 1794. H. C. Astrup.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Den 13de October er en gandske nye Baad med Kiætting i funden uden for Fæstningen, som Eieren kan faae til bage, naar den melder sig Ole Helland, hos Tømmermand paa Bradbænken.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Dødsfald. Christen Christensen, Mester Væver, død den 15de October 1794 i en Alder af 18 Aar og 2 Uger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-18
Trykkeil: J sidste No., sidste Spalte 11te Linie, staaer 8 Sk. Pd., læs: 8 Pd. Heraf udkommer hver Løverdag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir, ved Toldprokurør Geelmuydens Efterleverske.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
og Hagen, Be Aar 1794. Num. 43. de Tredidte at er den Aargang. Haf Chaboen retnine er fra Norske No en 12 sk. 1 en Nortoirer Ta Fa Sedler. Se an Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
(Jndsendt.) Kopperne nærme sig atter; de ere her allerede. Det var ilde, om Fordom mod det afgiorde Rednings-Middel, Jndpodningen, just nu skulde bestyrkes. Anonymen, som i det her nyelig udkomne Digt, Side 9 og 10, skriver derom, er ilde underrettet. Stedets Læger, som bedre, end jeg kunne, ville formodentlig ikke. svare ham, fordi de ansee Sagen for meget afgjort, og fordi de ikke ville mistænkes, som de, der strede for at tilvende sig nye Patienter. Af mig kan heller ikke her Afhandling ventes, og endnu mindre Tabeller, de eneste gyldige Beviiser i denne Sag. Kun min Overbeviisning og Erfaring skylder jeg Publikum, og tør haabe den gieldende mod en ubekiendt Forfatters: Jeg anseer da Jndpodningen saa retfærdiggjort ved Prøver, som noget andet Lægekunstens Forsøg. Digteren maae have kiendt for faa Jndpodede, naar han kalder dem matte og bleege. Jeg har 8 Børn, som beviser det modsatte. Han maae ikke kiende de skrækkelige Følger af naturlige Kopper: Foruden den mangfoldige Død, saae man mange, som have haft deraf den største Mængde, og altsaa, efter Forfatterens Meening, maatte være meest luttrede, at faae strax bagefter en Byldefeber, ja vel endog aabne ulægelige Saar. Forfatteren troer, at der er en Materie i Naturen, som ved Kopperne vil udkaste sig, ligesom ved andre Børnesvagheder; E. gr. Faat, Udbrud i Hovedet, eller den saa kaldte Rev; men han betænker ikke, at Kopperne er en nye Sygdom, en fremmed Plage, først indkommen i Europa omtrent i det 13de Aarhundrede, at den altsaa er ligesaa lidt nødvendig og ligesaa lidt tienlig til den menneskelige Naturs velgiørende Renselser, som Francoser. Selv Fader, og saa lidet Nyeheds Elsker, som nogen, har jeg nøie samlet alt hvad i vor Egn og de hos os bekiendte Skrifter mod og med i denne Sag kunde vides. Jeg anbefaler derfor Jndpodningen, som en høist velgiørende Opdagelse, vel vidende, at den ikke er almægtig eller ufeilbar, men at den som oftest lykkes, og har allerede frelst, nogle 1000de Børns Liv, Helbred og Skiønhed. J. N. Brun.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Skifte-Sessionen. Torsdagen den 30te October førstkommende, Eftermiddagen Klokken 1 Slæt, bliver paa Raadstuen efterskrevne Skifter foretagne: No. 1. Efter afgl. Peter Jørgensen. i Anna Fasmer sal. Kidders. - Ole Unger. 4. - : Elen Maria Taralds Datter. 5. Jørgen Paul Watlofs Leqvidationsboe.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Auctioner. Afgangne Valentin Huuns efterladte Stervboes Løsøre-Effecter og Kramborvahrer, bliver Mandagen den 27de October, og paafølgende Eftermiddage, ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse udi Stervboe-Huuset; paa hvilket Sted Liebhaberne kan erholde trykte Fortegnelser over det som sælges. Det første som opraabes bliver Kramboevahrene.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Førstkommende Onsdag den 29de October, Formiddag Kl. 9 et halvt Slæt, bliver udi Herberget Altona ved offentlig Auction bortsolgt endeel franske Viiner paa Oxhoveder, efter de paa Stedet forevisende Prøver.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Fæster.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Til Kiøbs eller Leie. Mit iboende Huus, beliggende i 9de Rode No. 90 i Knossmuget, bestaaende af 2de Stuen, med Vindovner, en Kielder med Brønd i, ovenpaa er 3de tømrede Kammere, et nyt Smeede Verksted, et nyt Rullehuus med Vebloft, 2de Huusegrunder og en Have, er under Haanden at faae til kjøbs af Albert Elset.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Adskillige Sorter Korn-Akaviter, Anis, Bielefeldts Lærreder, er hos mig til kjøbs at bekomme. Christopher Kahrs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Hos Friederich Hansen kan bekommes Rost ner til 12 s. og Krakmandler til 14 s. Pundet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Hos Snedkermester W. Bernstorff er moderne Spilleborde at faae til kjøbs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Caroliner Riis, Rosiner, Corenter, Figen, Sagogryn, Jngefær, Peber, Allehaande, CongoThee, Thee bus, Kaffe, Raffinade-Sukker, Melis, dito, Pudder dito, Stivelse, fransk Brændeviin, er for billig Priis at faae paa Skibet Fortroelighed.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Capt. Didrich Moeloffs fra Kiøbenhavn. Hos mig undertegnede, er den saa kaldede Marokaniske Rappe til kjøbs at bekomme for Mk. Pundet. Rebekka Rock boende i Smedesmuget.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
En gammel Bielægger Kakkelovn anvises til kjøbs fra Bogtrykkeriet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Adskilligt. Da endeel Skippere, som have gjort sig fast i Fæstnings Muuren, efterhaanden have gjort deres Landtang los, og gaaet herfra uden at betale Recognitionen for Fastbindelsen, hvilket er een af Commandantens tilladte Revenants bons; saa averterer Commandanten til behagelig Efterretning, at, for Eftertiden ingen Skipper faaer Tilladelse at giøre sig fast forinden han har betalt, Recognitionen for omgefehrlig den Tiid, han agter at ligge fast til Reparation eller i Vinterleie, ved Bradbænken.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Seilfærdig Skippere. Capt. Jørgen Rasmusen, førende Brigskibet. Møen, ved Toldboden beliggende, agter sidst i næstkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn Dersom nogen har Fragtgods at medsende, eller som Passagerer vil medfølge, behage at melde sig ombord paa Skibet, eller hos Cappe & Schnelle.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Conditionsøgende: Et honet Fruentimmer søger Condition enten som Huus Jomfrue for at informere Børn, Søm og andre Videnskaber, eller og for Huusholderske. Anviisningen skeer fra Adresse-Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Bortkomne Sager. For en hvid Langedug, mærket W. J. S., tab forrige Løverdags Aften paa Veien fra Hr. Felt skiær Bulls Huus til Kalmergierdet, loves en Douceur, naar Finderen melder sig i Bogtrykkeriet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
J Mandags er af en fattig Kone tabt en Rdlr. Banco Seddel fra Kristi Krybbe til Muuren; Finderen ombedes at levere den paa AdresseContoiret, imod en Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
Fundne Sager. Den 13de October er funden en Skibs-Jolle uden for Qvarven, som Eieren kan faae tilbage, naar han melder sig hos mig. Jochum Ludolph Meyer, Giestgiver i Strushavn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
J forrige Uge er funden en liden aflang SølvSkoespende af en liden Dreng, som Eieren kan faae tilbage, naar han melder sig til Jan Jacobsen Møller.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-10-25
En Psalmebog, sidstleden 12te d. M. funden i Stubdørren i Korskirken, kan, mod dette Avertissements Bekostning, erholdes tilbage hos mig. Kirsten Christens Datter, tienende hos Mad. Elkier. deraf udkommer hver Løverdag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir, ved Toldprokurør Geelmuydens Efterleverske.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
Bon Num. 44. 6. Aar 1794. ner. TreditePomAargang. af des Caretn no fra Adresse en Corretter i Bergen i Norge. de Løverdagen den. 1te November. Tde. er, Bo under 17de April 1782, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at lade udgaae følgende Forordning, saa lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: Att, som vi have bragt i Erfaring, hvorledes Af muen paa Landet udi Vort Rige Danmark, naar nogen smitsom Sygdom iblandt den indfalder, deels enten slet ikke betiener sig af, eller dog ei paa den rette Maade og med den nødvendige Diæt, anvender de tienlige Læge-Midler, som foreskrives de Syge, og ved hvis Hielp den største Deel iblandt disse, naar tillige hos dem blev holdet reenligt og luftigt, kunde helbredes, deels ligesaa lidet bruger den fornødne Forsigtighed til at forekomme deslige smitsomme Sygdommes videre Udbredelse, da tvertimod Uvedkommende, som ikke til de Syges Pleie behøves, ubesindigen indfinde sig hos disse, og saaledes ofte paadrage sig og andre en Smitte, som de havde kundet og burdet. undgaae; Saa, endskiønt Vi ikke paatvivle, at jo vedkommende Jordegods-Eiere, enhver for sit Gods, saavelsom de offentlige Stiftelsers og det benificerede Gadses af os beskikkede Forsvar, forsaavidt samme angaaer, drage i deslige Tilfælde tilbørlig Omsorg for de dem undergivne Bønders Vel, ligesom saadant i Almindelighed paaligger enhver Huusfader for sit Huses Folk, saavidt han dertil haver Raad og Leilighed, ville Vi dog, til at lette denne de Vedkommendes Omhue, og til saavel at befordre Land Almuens Helbredelse, naar den af deslige Sygdomme angribes, som og at forekomme saadan Smittes videre Udbredelse, for Fremtiden allernaadigst have anordnet og befalet, ligesom Vi og hermed befale og anordne:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
Naar nogen blandt Almuen paa Landet bliver syg, enten af Blodgang, Sprinkler eller nogen anden saadan farlig Sygdom, som udbreder sig videre blandt Husets Folk, og saaledes erfaret at være smitsom, skal den Bonde, i hvis Huus Sygdommen saaledes haver yttret sig, eller i hans Forfald, hans Folk eller nærmeste Naboer, strax anmelde det for Sognepræsten, som derefter, næst at formaae Husets Folk til den omhyggeligste og forsigtigste Forholds Maade ufortøvet beretter, det til de Syges Husbonde, eller, dersom disse ingen haver, da til deres nærmeste Forsvar, paa det at de fornødne Hielpemidler i Tide kunde forskaffes dem, efter Omstændighederne, enten paa egen, deres Husbondes, eller andre Vedkommendes Bekostning. Saasnart Jordegods-Eieren, Amtmanden eller Bondens nærmeste Forsvar saaledes er underrettet og Sygdommen, lader han strax hente til de Syge, enten Stiftets Land Physicus eller Districtets Provincial-Chiruraus, som paa Forlangende uopholdeligen bør indfinde sig, eller og en anden duelig examineret Læge, som dertil godvilligen er at formaae, for at undersøge Sygdommen, og foreskrive de fornødne Lægemidler derimod.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
Naar Land-Physicus saaledes, efter at være tilkaldet, enten strax af de Syges Husbønde og Forsvar, eller og af Provincial Chirurgo, eller hvilken anden Læge, som først haver betient de Syge, og bør være pligtige, naar de finde Kiendetegn til en særdeles smitsom Sygdom, da strax at anmelde det for hiin, erfarer ved egen Undersøgel, se, at Sygdommen virkelig er farlig og anstikkende, da bør han efter bedste Jndsigt føie de tienligste Anstalter til at hindre Smittens Udbredelse, og til de Syges Helbredelse, saavel ved Lægemidler, som ved særdeles Forskrifter, passende til Stedets og Folkenes Omstændigheder, i Henseende til Diæten, Reenligheden, de Syges Afsøndring og saa videre, om hvilket alt han bør give saavel den først antagne Læge, naar nogen saadan i Forveien er tilkaldt, som og de Syge selv og andre Vedkommende, saasom Sognepræsten, der ved tienlige Formaninger og alvorlige Paamindelser bør søge at understøtte Lægens Forskrifter paa det kraftigste. Degnen eller hvo som ellers, i Mangel af en Læge, er at formaa til at paatage sig det fornødne jevnlige Tilsyn med de Syge, en fuldstændig og fattelig Underretning. Jligemaade bør Land-Physicus, saasnart han ved Undersøgelse haver bemærket nogen saadan smitsom Sygdom og dens særdeles Beskaffenhed, derom strax giøre nøiagtig Jndberetning til Collegium medicum, og indhente sammes Raabførsel, ligesom han siden flittig bør indberette Epidemiens Gang, Aftagelse, Tilvext og usædvanlige Tilfælde, samt til den Ende jevnlig reise til de befængte Steder, og have Opsyn med Foranstaltningerne til Sygdommens Helbredelse og Standsning, saavelsom med den Lægemaade, som andre Læger derimod bruge, med videre.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
Ligesom de der opholde sig i Huset hos de Syge, og til disses Pleie behøves omhyggeligen bør paasee, at Lægemidlerne bruges paa den rette Maade, og at Land Physici, eller den antagne Læges øvrige Forskrifter nøiagtigen følges: saa betydes det og Byens øvrige Beboere, og andre omkring boende alvorligen, at ingen Uvedkommende maae indfinde sig hos de Syge: i hvilken Henseende Sognepræsten tillige, saavel ved offentlige som ved særdeles Formaninger, alvorligen bør foreholde og indskierpe Vedkommende deres Pligter. Sørgestuer bør imidlertid aldeles være forbudne, og alle andre Almuens Sammenkomster i den befængte Bye saa meget muelig indskrænkes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
De, som døe af deslige smitsomme Sygdomme, skulle begraves inden 48 Timer efter deres Død, med det samme Tøi, hvori de ere bortdøde, og i Kister, som indvendig ere begede eller tiærede; og bør de nedgraves 4re Alen under Jorden. Ved deslige Jordefærder maae ingen Liig Følge tillades, men allene saa mange Folk komme sammen, som til at bortbære og begrave Liiget, nødvendigen behøves. Ved disse Foranstaltninger, og ved de Forholds-Regler, som af Lægerne i ethvert enkelt Tilfælde omstændeligen foreskrives, naar samme af Øvrigheden, Jordegods-Eierne og alle andre Vedkommende med tilbørlig Jver overholdes, saaledes som Sagens Vigtighed det udkræver, paatvivle Vi ikke, at de fleeste smitsomme Sygdomme blandt Land Almuen, under den Høiestes Biestand, ville vorde standsede og deres farlige Følger afværgede; Men, dersom i eet eller andet enkelt Tilfælde al herudi anvendt Omhyggelighed ikke skulle befindes tilstrækkelig til at standse en saadan farlig smitsom Sygdoms videre Udbredelse, da bliver, naar Land-Physicus anseer det nomgiængeligen fornødent, Jndspærring af den befængte Gaand eller Bye at foranstalte paa den tienligste og efter Omstændighederne mindst besværlige Maade; dog at saadant tillige ufortøvet indberettes af Landphysico til Collegium medicum og af Amtmanden til Vort danske Cancellie, som derefter, i Følge Omstændighederne og Physici samt Collegii medici Forslag, nærmere foranstalter, hvorlænge Jndspærringen bør vedvare, og hvorledes dermed skal forholdes. Til Reiser udi foranførte Tilfælder bør Landphysico og Districts Chirurgis forskaffes fri Befordring, enten af vedkommende Godsers Bønder uden Betaling, eller og af Vognmands Laugene i Kiøbstæderne, som Byefogderne foranstalte, imod at derover indsendes til Amtmanden behørig attesterede Regninger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1794-11-01
Endelig haver ogsaa Physici eller Provincial Chirurgi udi deslige Tilfælde, paa Forlangende, at forskaffe fra nærmeste Apotheqve de nødvendige Lægemidler for de Syge, imod attesteret Regning fra Apotheqvet, som til Amtmanden indleveres. Og blive derefter deslige Bekostninger saavel paa frit udleveret Medicamenter, som og paa Lægernes Befordringskab (de allene undtage ne, som medgaae paa at standse en Sygdom, som paa Hoved- og Sædegaarde maatte udbryde, i hvilket Fald Bekostningerne af Hovedgaards Eieren selv bør udredes) at bestride af Amtets samtlige Bøndergods, saavel Selveier og Fæste som benificeret Gods, hvorpaa Summen lignes efter Hartkorn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette; Thi byde og befale Vi hermed Vore Grever, Stiftbefalingsmænd, Frieherrer, Biskopper, Landsdommere, Præsidenter, Borgmestere og Raad, Fogder alle andre, som denne Vores Forordning under Vort Cancellie-Segl tilskikket vorder, at de den paa behørige Steder til alles Efterretning strax lade læse og forkynde. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad, Kiøbenhavn den 17de April 1782. Under Vor Kongelige Haand og Signet. CHRISTIAN R. (L. S.) O. Thott. Luxdorph. P. Aagaard. D. Thott. Luxdorph. P. Aagaard. Ligeledes en under 5te September 1794. af følgende Jndhold: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giør alle vitterligt: Atda vi ere blevne underrettede om, at der paa en deel Steder, i Vort Rige Danmark, findes mange Qvagsalvere, hvilke, uagtet de ere aldeles ukyndig i Lægekunsten, paatage sig at helbrede Sygdomme iblandt Almuen; hvoraf Følgen er denne: at de, der ere saa eenfoldige, at søge Hielp hos disse vankundige Personer, ikke sielden blive ulykkelige Offere for deres Godtroenhed, ved aldeles at tabe deres Sundhed og Førlighed for deres Livstid; Saa have Vi ikke allerne herved villet advare og formane Almuen, at vogte sig for at betroe deres Helbred til deslige uvidende Menneskers skadelige Behandling, i Sygdoms Tilfælde, og derimod benytte sig af de Foranstaltninger, som Vor Landsfaderlige Omhue har føyet og anviist til Hielp og Redning; men Vi have endog fundet fornødent, ved alvorlige Straffe, at afskrække saadanne Qvagsalvere (der give sig Navn af kloge Mænd eller kloge Qvinder) fra at misbruge deres ulykkelige Medborgeres Tillid, til at ødelægge deres Helbred. J dette Øiemerke, befale Vi herved: 1) At Vore Embedsmænd, især Præsterne, skulle ideligen og ved enhver given Leilighed advare Almuen om den Uheld, de paadrage, sig, der overlade sig til saadanne uvidende Qvaksalvere, samt oplyse dem om den skadelige Jndflydelse, indklemt Luft i deres Boeliger, Ureenlighed i deres Klæder og alt for megen salt Spise, har paa deres Sundhed, især i skiørbutiske og veneriske Sygdomme.