JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Forsamlingens ældste Medlem, Kammerraad Wulff, tog dernæst Ordet paa følgende Maade: Vort Dagværk er til Ende De sex første Valgaar, efterat Stænderinstitutionen var os given, ere forløbne; trende Gange have vi været forsamlede for at opfylde de Pligter, til hvilke Kongen har kaldt, og vore Medborgeres Tillid valgt os; og vi staae nu ved Endemaalet. At Enhver af os jo har opfyldt disse Pligter med redeligt Sind, som med den bedste billie, kan er være Tvivl underkastet; men at Evnen ei altid svarede til den gode Villie, vil den mindre Duelige ofte med stille Vemod have følt. Den Stærkere hialp imidlertid den Svagere, med sine Jndsigter, og saaledes staae vi ved Banens Ende. Mange Ting ere her forhandlede, og Meget, som for Nationen er af Vigtighed; Folkets Ønsker ere i flere Retninger udtalte og frembaarne for Thronen, og vi forlade disse Sale med det tillidsfulde Haab, at den ædle, sit Folk elskende Konge vil opfylde de udtalte Ønsker, og i sin Viisdom føre sine troe Undersaatter en lykkelig Fremtid imøde, og reise sig et uforglemmeligt Minde, en varig Bautasteen i deres Hjerter." Skilsmissens Time er der, vi reise til vore egne Arnesteder, og medtage Haabet og heldige Følger af vore Bestræbelser. Endrægtighed herskede mellem os, og mange behagelige Minder og Venskab og Velvillie ledsage os, saa at Jngen nogensinde vil glemme den Tid, vi her levede og virkede til Gavn for Fødelandet." Den kgl. Commissarius reiste sig derpaa, og erklærede i Kongens Navn Provindsialstændernes nærværende Forsamling for hævet. Præsidenten udbrød derefter: Gud velsigne Danmark, Han velsigne Danmark Konge! Kongen leve!" Forsamlingens Medlemmer gjentoge: "Kongen leve hvorpaa den skiltes ad. Veirprophetens" Selvforsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Jndsendt.)¬ J dansk Folkekalender for 1841 findes en Afhandling om Veirspaadomme med en Kritik over Veirpropheten, endende med Fordømmelsesdom over den, og sluttende med følgende Smædevers: Det er ingen Sag at være Prophet, Thi skeer det ei, saa kunde det skeet; Findes der Een, som gider spaae, Da fattes ei Narre, som troe derpaa." Forfatteren dertil, Hr. Observator Pedersen, grunder sin Dom paa meteorologiske Optegnelser, foretagne i den botaniske Hauge fra 1821 til 1839. Endskjøndt jeg ved Randsagning har fundet endeel Uovereensstemmelser imellem hans og mine Optegnelser saavelsom de deraf uddragne Resultater, og skjøndt jeg fandt, at disse hos ham næsten grændse til det Modsatte af mine, finder jeg det imidlertid saare uklogt handlet, hvis jeg vilde prøve paa, at kaste Skygge paa en Anthoritet; ikkun følgende Facta, som jeg formoder adskillige Landmænd endnu kunne erindre, tillader jeg mig at bringe i Erindring. At Sommeren 1836 var meget tør, og at Vinteren forud var næsten sneeløs, vil vel endnu af Flere kunne mindes; men i Folkekalenderen paa. 33 anføres: "J Aarene 1833 og 36 afvege baade Vinter og Sommer i modsat Retning. (nemlig fra Regelen i Veirpropheten, at paa sneeløse Vintre følge tørre Somre, og paa sneefulde Vintre vaade Somre). Mangfoldige Landmænd ville ogsaa sikkerligen kunne mindes, at Maimaaned 1840 var tør indtil mod Slutningen, saa at Ploven tilsidst neppe kunde bringes i Jorden; men i Folkekalenderen pag. 37 siges udtrykkeligen: at Maimaaned 1840 havde megen og hyppig Regn. - Det er ingenlunde herved min Hensigt, at ville vække Mistanke mod den ærede Forfatter eller hans opstillede Tabelværk, da Aaringernes Beskaffenhed ligesaavelsom det særskildte Veirligt vist mangengang maae være forskjellig i Sjælland fra dens samtidige Beskaffenhed i Jylland; imidlertid vilde det være baade interessant og gavnligt, hvis vore offentlige Blade vilde meddele Beretninger og, hvorvidt ommeldte tvende Facta fandtes overeensstemmende eller uovereensstemmende i Danmark forskellige Provindser med samme som meldt her i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Endnu tilføies her Følgende, som vel ogsaa nok mindes af en stor Deel Landmænd, nemlig ved en Sammenstilling, efter Anviisningen i Veirpropheten, mellem Vinter- og Sommermaanederne i Fjor, og da eftersee de deraf uddragne Resultater, saasom: Her i Jylland var October 1839 uden Snee, og April 1840 var ogsaa, som ellers usædvanligt, meget tør; November 1839 var uden Snee indtil henimod Slutningen, og Mai 1840 tør indtil henimod Slutningen; December 1839 gav jevnligt Sneefald dog ei i Mængde, og Juni 1840 gav jevnligt Regn uden dog i saadan Mængde, at Jorden ret gjennemblødtes deraf, Januar 1840 gav idelige og store Sneefald, og Juli 1840 gav ogsaa idelige og store Regnfald; Februar 1840 legnede saa nogetner den forudgangne Januar indtil dens Midte, og August indtil Midten 1840 lignede ogsaa nogetnær den forudgangne Juli, medens Slutningen af Februar s. A. havde ubetydelige Sneefald, og Slutningen af August havde ubetydelige Regnfald, saa at Høet og Størstedelen af Rugen kom meget godt i Huus paa samme Tid; men medens Marts 1840 var næsten uden Snee blev September 1840, tvertimod Regelen, fra den 4de af lige til Enden meget vaad Mange ville sikkerligen have bemærket, at Barometret i September 1820 ingensinde var at stole paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
For ikke at fremsætte en Hypothese, der ifølge Theorien kunde ansees som betegnende Aarsag til denne Afvigelse fra Regelen, tager jeg mig den Frihed, blot at spørge, Mon ikke det samtidigt i Armenien stedfundne Vulkan=Udbrud, hvorved en heel Stad og flere Landsbyer, efter Avisberetningerne, sank i Afgrunden, kunde have bevirket denne Afvigelse? Jmidlertid forinden jeg slutter, vover jeg endnu at fremsætte følgende Spørgsmaal, som jeg beder velvilligt optaget og sandhedskjærligt besvaret: Hvorvidt fandtes der i Fjor i Danmark forskjellige Provindser, ifølge en lignende Sammenstilling som hine, enten Overeensstemmelse eller Uovereensstemmelse? – Og nu til Slutning blot dette: Jfølge Opfordring i Veirpropheten- og efter den der meddeelte Anviisning er mig directe, saavelsom ogsaa indirecte gjennem den Jessenske Boghandling, tilhændekommet flere Udtog af meteorologiske Dagbøger endog fra selve Hovedstaden; men da jeg ønsker, at erholde en større Samling deraf fra flere af Danmark Provindser, førend jeg offentliggjør dem, saa er det herved min venlige Anmodning til Enhver, der af Jnteresse for Sagen, uhildet af Fordomme og uskræmmet af fornem Spot, vedbliver at føre meteorologisk Dagbog, at han fortiden opsætter at tilstille mig Udtog deraf, thi, om Gud vil jeg skal leve saalænge, agter jeg om 3 Aar, i Samling at udgive alle de slige mig tilhændekomne Udtog, og skal da forud lade udgaae Begjæring i dette Blad om Jndsendelsen deraf. Om Regelen, som med enkelte Undtagelser var gielgende i 50 Aar, fremdeles vedbliver at gjelde, kan jeg naturligviis ikke vide; men i ethvert Tilfælde skal Sandheden – og kun ene Sandheden, fremdeles være Formaalet for min Granskning! Skrevet i Januar 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
NB. Dhrr. Avisredacteurer, hvem det er om Sandheden at gjøre, ville behage at optage Foranførte i deres Blade. Om Reformer i den geistlige Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Bekjendtgjørelser. Jfølge Forordningen af 15de Mai 1834 bekjendtgjøres herved, at ved Valgforhandlingerne for Aarhuus og Skanderborg Kjøbstæder, der bleve sluttede paa Aarhuus Raadstue den 25de dennes, ere følgende Mænd valgte for Nørre=Jyllands Kjøbstæders 2det Valgdistrict, til Deputerede: Justitsraad Borgemester Fleischer, Ridder af Dannebrog; Cancelliraad Raadmand Funder; til Suppleanter: 1) Politiassistent Procurator Nielsen; og 2) Kjøbmand og Borgerrepræsentant Bang; Alle af Aarhuus. Aarhuus Stiftamthuus, den 27de Januar 1841. Rosenørn,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Tirsdagen den 9de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Moesgaard Skov afholdt Auction over endeel Bøge, Elle og Eske, staaende paa Roden, tjenlige til Gavningstræ og Jldebrændsel, samt over noget Ud luftning. Mødestedet er ved Gaarden. Lysthavende indbydes. Ved samme Leilighed bortsælges efter Omstændighederne et betydeligt Parti tørt og stortkløvet Bøgebrænde. Hads & Ning Herredscontoir, den 29de Jan. 1841 Nyholm, const. Som en Art Garantie for længereborte Boende indrykkes her nedenstaaende Anbefaling. J. F. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Tandlægen i Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Hr. Garnisonschirurg Asmussen, har nu været bosat heri 1 Aar, og da vi i den Tid med Fornøielse have seet flere større og mindre Arbeider udførte af ham, kunne vi, efter vores Overbeviisning, med Sandhed bevidne, at ei engang de bedste Tandarbeider som vi have seet fra Hovedstaden, have overgaaet disse. Aarhuus, den 27de Januar 1841. Dr. med. Justitsr. og Stiftsphysicus. Districtschirurg, Willemoes, Weis, Blstrup Præstegaard eller Leervanggaard beliggende i Ølstrup Sogn, Bolling Herred, Ringkjøbing, Amt, 1 1/2 Miil østen Ringkjøbing, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr., hvoraf 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. ere frie Jorder og de øvrige 3 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb. ufrie Jorder efter den ny Matriculering bliver Hartkornet 4 Tdr. 6 Skp.) er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til undertegnede Eier. Pengevilkaarene ere meget fordeelagtige, da de 2/3 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritets Panteobligation. Tiltrædelsen af Kjøberen kan skee den 4de April 1841. Konge- og Kirke-Tienderne ere indkjøbte. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder, hvoraf de 2 ere ny opbyggede og grundmurede, ere alle gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden er i god Drift, hvilken meget kan udvides, da der endnu ere mange uopdyrkede Jorder og ypperlig Mergel findes overalt i Jorderne. De Gaarden tilliggende Enge, kunne med liden Bekostning betydelig forbedres, og til Gaarden ligger en fortrinlig god Tørvemose, hvoraf sælges aarlig over 100 Læs Tørv til Ringkjøbing. Den aarlige Avl til Gaarden er circa 120 Traver Rug, 110 Traver Byg, 150 a 200 Traver Havre, 55 Læs, Eng= og Kloverhøe, samt 10 a 12 Læs Spergel. Besætningen er 30 Fækreature, 5 Heste og 30 Faar. Ølstrup Præstegaard pr. Ringkjøbing, den 12te Januar 1841. J. C. Baden, Landvæsenscommissair og Landmaaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
En Jagt, drægtig 5 1/2 Commercelæst, der lader circa 180 Tønder Korn, bygget for faa Aar siden af gode Egematerialier, godt udhalet med Seil, Ankere og Touge, samt øvrige Jnventarium, og er en god Seiler, er underhaanden at faae tilkjøbs af Undertegnede. Aarhuus, den 23de Januar 1841. Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Jagten de 3de Brødre, beliggende her i Havnen, drægtig 7 1/2 C. L., godt udhalet og en god Seiler, er at faae tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Horsens, den 5te Januar 1841. S. V. Bune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
En Handelsbetjent, henhørende til Colonial- og Kornhandelen, ønsker sig anbragt til førstkommende Mai ved ovennævnte Fag. Hans Anbefalinger ere gode. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa dette Blads Contoir mærket : W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
En duelig og stikkelig Bødker, som kan malke, kan faae Condition paa Hovedgaarden Rathlousdahl førstkommende Maidag. Man melder sig samme Sted hos Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Et pænt Kammer for en eenlig Person kan strax eller til Paaske=Flyttetid faaes til Leie af Bødker Stougaard, Middelgade No. 137. 1841 No 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Onsdagen den 3die Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. AarhunStifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Fædrelandet. Kiøbenhavn, den 30te Januar. En af de Forbrydelser, som i de sidste Aar er tagen betydelig til, er Falskmyntneri, især Seddelfabrication. ForØieblikket verserer der en Mængde af saadanne Sager for Retterne, og for nylig er Antallet igjen blevet for- oget, idet et Fabriksted i Egnen af Frederiksborg, som Politiet længe har været paa Spor efter, endelig er opdaget, hvilket især skyldes den Aandsnærværelse, som vistes af Viinhandler Hansen paa Hjørnet af Holmensgade. J Onsdags kom en Person ind i hans Viinkielder og vilde betale sin Fortæring med en Rigsdalerseddel. Da det sagdes ham, at den var falst og han ikke kunde gjøre Rede for hvor han havde faaet den, betydede Viinhandleren ham, at han maatte blive til Politiet havde undersøgt Sagen. Personen grel da strax til sin Tegnebog, og tog en Seddel op, som han slugte, men ved et rask Greb forhindrede Hansen, at det samme blev Tilfældet med de flere andre Sedler i Bogen. Drengen blev nu sendt efter Politiet, og imidlertid vilde Personen tiltvinge sig Udgang. men Hr. Hansen var ham for stærk, dog maatte han udholde en hæftig Kamp med ham, indtil Politiet kom og strax i Porsonen kjendte en alm. Commissionair for Seddelfabrikanter. Den næste Dag skal allerede de 2de egentlige Hovedmænd være antrufne ved Frederiksborg og bragte hertil. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Da Vagtparaden i Onsdags trak op, bleve et Par Bønderheste paa Kongens Nytorv skye og løbe løbske. En Dame, som blev forskrækket derover, vilde i en Hast løbe ind paa Fortouget, men falder, formedelst det glatte Føre, og Hestene foer lige over hende, satte Foden lige paa Hovedet af hende og knuste dette, saa at hun døde paa Stedet. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Professor Prume gav iaftes sin sidste Concert i Christiansborg Slots Ridehuus, hvor hans Violin tog sig herligt ud og begeistrede det talrige Publikum. Til Prumes første Concert havde han et ikke ubetydeligt Tab, og ved hans 4de og sidste Concert havde han en Jndtægt af næsten 3000 R. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Fra Neu=Strelitz meldes, at Hertuginde Carolines Formæling med Kronprindsen af Danmark vil blive fuldbyrdet sammesteds i Juni Maaned. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Slottet i Odense indrettes nu til Beboelse, for Kronprindsen og hans tilkommende Gemalinde. (O. Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at det af Hr. Mendorff nyanlagte Tøifabrik i Neumünster, som Kongen under sit Ophold sammesteds sidste Sommer tog i Øiesyn, maa føre Navn af Christians fabriken. (Jtzh. Av.)De i England for kgl. Regning bestilte toKrigsdampskibe menes at ville blive færdige endnu i dette Aar. Bekostningen derved vil omtrent blive 340,000 1, hvilken Sum Hs. M. har befalet udredet af de Fonds, Søe-Etaten havde opsparet og som ere blevne inddragne under Finantserne. (Khvnsp., Linieskibet Christian den Ottendes Udgang. til Foraaret har man sat i Forbindelse med den tilkommende Kronprindsesses Hidkomst. (S. Bl.) Rescript til Admiralitetet, angaaende den nye OrgaDen 20de dennes er der kommen et kongeligt nisation af dette Collegium, men Jndholdet er endnu ikke bekjendt. (L. F. Av.) Forrige Associe af det bekjendte, for et Decennium siden i Kjøbenhavn existerende FabriciusskeHuus, Agent Weber, er i disse Dage afgaaet ved Døden i en meget høi Alder, efterladende sig en betydelig Formue – man taler og 3 Tønder Guld, som efter Forlydende tilfalder hans Adoptivsøn, Borgercapitain og Ridder Garbrecht. (Aalb. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Statscalenderens Udgiver, Justitsraad Schmidt, er i disse Dage afgaaet ved Døden. Endnu et Dødsfald have vi at anmelde, nemlig Branddirecteurens for Kjøbenhavns Amt, Oberst von Stricker. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Ved den sidste Kanefart, som den kgl. Familie gjorde til Eremitagen, kjørte Hs. M. Kongen en af Landgreve Wilhelms Døttre, og Grev Danneskjold Hs. M. Dronningen. Der spistes til Middag paa Exemitagen, og om Aftenen Kl. 7 vendte Toget tilbage med Fakler. (S. Bl.)– J Anledning af Capt. Fuhrmanns pludselige Død (idet han, ved at forlade Parolen, faldt om paa Gaden og døde paa Stedet) hedder det i L. F. Avis: "Man seer heraf, at det er ligesaa farligt at være Medlem af en Commission, hvori der ere 13 Personer, som at sidde ved et Bord, hvor dette ominense Tal hersker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Den tiltalte Marthe Mariane Mortensen, med hvis oprørende Mishandling af sit Barn vi fornylig gjorde Læserne bekjendt, har i Slutningen af forrige Uge hængt sig, og Sagen mod hende vil saaledes bortfalde. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Af en Meddelelse i Fædrelandet, efter theologisk Tidsskrift, erfarer man, at Antallet af de theologiske Candidater i Aaret 1840 er blevet forøget med det forhausende Antal af 104. Skal det blive saadan ved, vil det see galt ud for Seminariskerne, der allerede nu til de bedre Skolelærerkald begynde at faae Concurrenter i de theologiske Candidater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Ved det kgl. Theater indstuderes i denne Tid et nyt Syngestykke, betitlet: "Dronningen for een Dag. J Preciosa nød Hr. Ferslev forleden Aften den Udmærkelse for sit i sin Slags mageløse Spil, at blive almindelig hysset. (Aalb. Av.)"Corsaren" glæder sig over, at det nu endelig, efter langvarige Forhandlinger i Sagen og Laugsvæsenet, er kommet saa vidt, at det er kommet under Overveielse, hvem der skal føre Forsædet i den Committee, der skal afgive Betænkning til Khvns Borgerrepræsentanter og hvad disse bør bede Magistraten om at anmode Cancelliet om at indstille til Hs. M. Kongen. J samme Blad klager en Conditor over, at onde Tunger have fortalt paa høiere Steder, at han har Udsalg af Stænderkager, jydske, bittre af Smag, sjællandske, melerede med Sødt, og slesvig-holsteenske der smage som Vandbakkelser (han har ikke selv smagt dem, men saaledes siger man paa høiere Steder).J "Folkevennen" for 28de ds. læstes følgende smukke Vers:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
J Kongehallen er det tyst Ei Viraksduft af Hofmandsvrimmel, Et stille Suk fra Folkets Bryst, Kun stiger til Dig i Din Himmel. Du trænger ei til Smiger meer, Til Jubelraab fra Folkestimlen. Den Dag, som blev Din Dødsdag her, Blev Dig en Fødselsdag i Himlen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Skuespildirecteur Becker har overtaget sig Bestyrelsen af et Selskab, bestaaende af Familierne Orla mundt og Lange samt Jfr. Nielsen og Hr. Haurowitz. Det har samlet sig i Nykjøbing paa Falster, hvor det i denne Tid giver Forestillinger. Titchens Selskab er ved Hines Afgang bleven forøget med nogle Medlemmer af det Ehlerske Selskab (dHrr. Holm, Adami og Jfr. Andersen) og spiller (L. F. Av.) i Maribo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Den hele Nation har med overordentlig Deeltagelse seet fem dansktalende Bønder: Nis Lorenzen, Alexandersen, Bonefeldt, Petersen, Thomsen, med kraftigt Sammenhold og gammeldansk Diærvhed, hævde deres Modersmaals Rettigheder og bekæmpe durchlautige og udurchlautige schlesvig-holsteinische, Drømmerier og Fixideer. Men disse gjæve, høihjertede Bønder have levende følt Savnet af en Mand, der med ægte folkelig Overbeviisning forbandt den dannede Tankes Klarhed og et let talentfuldt Foredrag. J næste Stænderforsamling skulle de et føle dette Savn. P. H. Lorenzen er den 18de Jan. bleven valgt til Deputeret i Sønderborg. Hvis nogen Mand skulde være istand til ved Begeistringens Jld og Geniets Overvægt at standse den fortydskede Erobre syge og Schlesvig=Holsteinernes fanatiske Opoffren af alle Slesvigs materielle Jnteresser, saa er det ham, derfor vil Budskabet om hans Valg fylde Enhver med Glæde, som ikke er saa aandelig sløv, at han har glemt at han er Dansk og Skandinav. (Fædrel.)J det Holsteenske har en Skolelærer Kolls forenet sig med 25 Landmænd om at oprette en høiere Bondeskole, hvori der skal gives Underviisning i Statsvidenskab og Historie, Folkenes og Landenes borgerlige og politiske Tilstand, Geographie, Naturhistorie, Ortographie, Anstandslære, skriftlige Opsatser, Læsning af Tidsskrivter og Journaler, (Jtzh. Av.)&c. &c. Senator Nielsens og Agent Jensens Gjen valg til Stænderdeputerede for Staden Flensborg, maa glæde enhver Ven af den danske Sag i Hertugdømmerne, thi de høre til de talentfuldeste og ufortrødneste Modstandere af de schlesvig-holsteinische Bestræbelser. (L. F. Av.) Flensborgerne maa skynde sig med at faae deres Jernbane istand, thi kommer den Kieler-Altonaer først, kan det vistnok ikke nytte noget at tænke paa den slesvigske, og desværre er der to væsentlige Hindringer hvorpaa vi frygte at dennes Plan vil kunne strande, nemlig: at Flensborgerne ville have Monopol paa deres Bane i Hertugdømmerne, som neppe bliver bevilget, og at Banen, selv efter de gunstigste Beregninger, ikke vil kunne afgive meere end 3 PC. til Actionairerne. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
J Sønderborg er man kommen efter et Bedragerie, som drives med Smørret. Ved at smelte dette har man nemlig opdaget, at det forfalskes med en stærkt Tilsætning af Kartoffelmeel. Samme Bedragerie gaaer ogsaa i Svang i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
J Veile er der atter (ifølge Jyllandsposten Nr. 8) bleven opslaaet Skamskrifter paa flere Borgeres Porte, uden at det har været muligt at komme paa Spor efter de Uslinger, som saaledes benytte sig af Nattens Skjul for at udøve deres Mørkhedens Gierninger. J samme Blad er opkastet følgende Spørgsmaal: "Tilkommer en Amtmand Dispensation fra, eller er han maaskee hævet over Politi=Lovene, og er en Politimester uberettiget til er officio at tiltale en Amtmand, naar han gjør sig skyldig i offentlige Politi=Forseelser,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Magister Lindberg opholder sig for Tiden i Veile=Egnen, og fører Vidner ved Bjerge Thing, formedelst en Sag Præsten H. Bøttcher i Barrit har anlagt imod ham i Anledning af Beskyldninger mod Sidstnævnte i Kirketidenden, ang. Præstens Forhold ved den nye Psalmebogs Jndførelse i Menigheden. Lindberg prædikede sidste Søndag i Engom Kirke, 1 Miil fra Veile. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Blandt de sidste ved Landsoverretten i Viborg, afsagte Domme er ogsaa en ang. Hr. Exam. juris Halling, der var tiltalt for falskeligen at have udfærdiget et Document, der skulde bevise, at Tjenestekarlen Joh. Nielsen havde med en Jerngreb bibragt Halling et Slag, hvorved hans ene Arm blev brækket, for hvilket han frifandtes for Actors Tiltale, imod at udrede Sagens Omkostninger. "Da denne Sag - hedder det i Jyllandsposten – nu ved sin Publicitet har vakt megen Sensation, er det at ønske, at Hr. Halling, baade for eget og tillige for det Heles Vel, vil oplyse Sammenhængen af denne mærkelige Sag, for at man deraf kan komme til Kundskab om, hvor let man i Jylland, foruden at miste sine Lemmer, kan udsættes for værre Sammenrottelser. Det Müllerske Skuespillerselskab har saa stærkt Besøg i Randers, at Huset ofte ikke kan rumme de Lysthavende. Flere af Skuespillerne ere blevne fremkaldte, og nylig vistes Jfr. Sichlau denne Udmærkelse togange i een Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-03
Det bedste Beviis, Aarhuus By har givet paa sin politiske Tro (hedder det i Khvnsp. No. 27) er udentvivl det, at dens tvende liberale Deputerede ere blevne gjenvalgte, og Fleischer endog eenstemmigt. Dette er et Argument, som fortjener al Opmærksomhed; thi det beviser bedre end mange Petitioner, hvorledes Stemningen her er. Et saadant eenstemmigt Valg er et kraftigt Argument imod Absolutismens Forfægtere, en Handling, hvorom disse neppe kunne sige: "De vidste ei hvad de gjorde.