JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Af en anden Skrivelse fra Basel, den 27de Martii. Schweiz vil nu komme til at udgjøre en eeneste og udeelte Republie. General Brune, som sandsynlig handlede efter tideligere Jnstruxer, har nu tilbagekaldt og ophæver sin Beslutning, i Henseende til en rhodanisk Republiks Oprettelse Denne Forandring, som har foraarsaget megen Glæde, blev den 23de i Lausanne bekiendtgjort ved en Proclamation, hvor det heder: Sandheden var nu kommet for det franske Directorium, det havde derfor forandret sin første Plande - Naar man undtager Lucern, Unterwalden, Appenzell og nogle andre smaa Canioner, have alle de øvrige allerede antaget Borger Ochses Constitutionsplan med nogle Forandring. ger. Franske Tropper siges at være rykte ind i Lucern, de man sammesteds har opvalt nye Uroeligheder. - J tilkommende Maaned skal Schweizer=Cantonerne holde en almindelig Forsamling i Arau. Paa alle Stæder vil man tile med at sætte den nye Constitution i Gang, da det falder meget tryk tende for Landet, at underholde en betydelig Armee. – General Brune har den inde afsat den provisoriske Regiering : Bern, som for største Deelen bestod af erklærte Tilhængere at den gamle Regiering. Nogle franske Officerer ere passere, de herigiennem, som allerede vare ansatte ved Armeen mod Engeland, men nulle til Toulon til en vigtig Expedition. Man troer, at derved sigtes paa Nrapel. Fra det Bernske ere ogsaa mange franske Tropper afmarcherte, som skulle blive indskibede i Toulon.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
London, den 23de og 30te Marts. Fra Admiral Strachans Flaade paa Høiden af Havre ere indløbne Breve, af hvilke man seer, hvor flittig Tilrustning. gerne gaae for sig mod Engeland. En Mængde flade Kanonbaade, som skulle blive formerede indtil 100, komme daglig tilsyne, og man kan fra vore Stide at see, hvorledes Soldaterne ove sig i at maneurere og forsvare samme. Til samme Hensigt er ogsaa alting i Brest virksomt. 9 Linieskib. og 13 Fregatter ligge der seilfærdige. J Forgaars afseilede Horatio Nelsom med en Eskadre fra Portsmouth, for efter Rygtet, at forstærke Lord St. Vinern; men efter alle Omstændigheder bliver det sandsynligt, at denne dristige Mand, som allerede har mistet en Arm i sit Fædrenelands Tieneste, skal udføre en hemmelig Expedition. Man formoder, at han skal søge at stikke den spanske Flaade ved Cadix Brand. Over hele Engeland er man paa det virksomt beskjæftiget med, at forene sig bevæbnede Selskaber, ud hængende af en staaende Landmaat, Militier og Volantair Tropper. Alle Adelige, store Landværter og rige Privat folk forsyne deres Underhavende med Geværer, ereterre den og stille sig selv i deres Spidse saa saadanne anseelse Landsforsvarere have tilbudet sig Regieringen uden al Betaling Blandt andre Værgemidler har man gjort Dertugeaf Port det antagelige Forslag, at oprette adskillige Corps Bueskyttere, af hvilke her gives en anseelig Mængde i Landen Hertugen forestillede ogsaa i Forgaars Kongen 2 indfødt ungarske Husarer i deres Nationale Uniform, og lod den giøre deres Eierettie, hvilken de udforde med en brundring: værdig Hurtighede Man vil stitte som indadet 6 Regiment og deres Haandgred skulle tiene til Mønster. J Colchester, hvor der allerede ligge 300 Mand, har man indqvarter. endnu 180 Presbyterianerne og Dissenterne i Jo land have tilbudet Regieringen deres Vistand mod den sælle de Fiende. Fra Lissabon er ankommen en Paterbaad, som be været 3 Uger underveis og bringer den Efterretning, at mader i Almindelighed trønde, at de Franske vare paa Marche. igjennem Spanien til Portugal, at Tropperne forlade derse deres Standqvarterer og marcherede til Grændserne, og de engelske Kiøbmænd belavede sig paa at forlade Portugal. - Det brittiske Krigskibe i Jndien skulle have tager in Hollænderne Ternate, den nordligste af de molutiske Der Ministeriet lanter, at understøtte de frieheddelskende Schweisere, hvis tabte Modstand almindelig berømmes med anseelige Pengelummer Lord Fingerral skal have redet sig til Frantrige. – Som noget Betydeligt lægger ma Mærke til, at der nu i Stedet for ostindiske Compagni Tropper blive bestandig sendte Kongelige Regimenter til 2. stenen Regimenter kongelige Tropper have faaet Ordre af indskibe sig derhen. Officererne, som forhen have staaer, Compagniets Tieneste, holde Raadslagninger derom.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Paris, den ande Martii. De Gamles Raad i den cisalpiuske Republik har gansk uventet været sig ved at ratificere den imellem den franske og cisalpinske Republit sluttede Allianertractat, fornemmelfordi der i samme vare stipulette og Millioner Livrer til de franske Troppers Underholdning. Det franske Directorium opbragt over denne Væring har befalet deels at arrester deels at afskedige 2 af General Buonaparte i Manland, som Medlemmer af de Gamles Raad ansatte Personer, og trætte mange Tropper til Manland, og der bruge alle for nødne Alvors Anstalter, som General Berthier skal bestyr Den strænge Beslutning som Directoriet i den Henseenhar taget er efter Moniteuren for i Dag af følgende Jn hold: "Da den ciralpinske Republikes Ordet er bleven ere bret af de franske Republikanere, og den Uafhængenhed, som er bevilget samme er underkastet en for begge Nationer ned vendig Alligner og Commerce=Tractat, hvis Antagelse nog af begge Nationernes Fiender befoldede Jntrigantere har forhindret; og da den franske Republik formedelst denne Væggring indtræder igien i fine Rettigheder, saa beslutter den franske Directorium blandt andet : 1) Der skal hæves i den tisgivinske Republiken Contribution til de franske TropperUnderholdelse i Jtalien. De Borgere, som vare udnævnte i Generalen en Toet til Medlemmer af de Gamles RaadManland, skulle tilligemed deres Præsident suspenderes fra alle Forretninger og strax arresteres. De fleste af disse Med stemmer varemen forrige venetianske Nobin eller hengivntil et fremmed Herredømme. De fleste her værende PrimairForsamlinger, i hvilke dog høist 12 Deel af de Stemmende indfandt sig, have allerede udnævnt deres Valamænd og skul igien skilles ad. Til disse Valgmænd har Directoriet nu ogsaa indstædt en Proclamation, hvori det siger, at ikke alleneste Frankriges Vel, men hele Europas hængte af deres Udnævmelser, og at der ventede paa dem Velsignelse og Forhandelse. Kongen af Spanien har nu udnævnt Ridder Azarra til sit Gesandt i Paris. Denne har, som bekiendt, viist sig meget Fransk findet i Rom og tillige som en Ven af General Buonasvarte og hans Broder Gens skal blive besat af de Frank efterdi man der har forlangt at forenet med Frankrige. Alle brede den 18de Marts besluttede det derværende Conseil, at udnævne en Commission, som skulde underhandle om denne Forening med den franske Republik. Man venter nu med det første Deputerte fra Gens, som ville ansøge om, at deres Stad maatte blive Hovedstædet i det nye Departement.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
De til den engelske Armee bestemte Tropper maae nu i forlette Marcher begive sig fra Republikens langtbortliggende Egne til Kysterne. - Man begynder nu her at tale om en nye nordisk Coalition, som af Engeland bliver stiftet. Engeland, siger Pultier ved denne Leilighed, foranlediger hele EuropaRepublicanisering: dets Jntriquer have sat vore Armeer March, og vore Armeer bringe overalt Friheden med sig. De nyeste Breve fra Tonion tale intet om det Rygte, at en Flaade var udløbet. Derimod melde de med Bestemthed, at i mindre end 3 Decader var 6 Linieskibes Udrustning næster: ganske bleven fuldbragt og deres Besætning i en Hast samlet Paa de øvrige Stibes og Fregatters Udrustning bliver ligeledes meget ivrigen arbeidet. Paa Directoriets befaling :at hværve Matroser, bragte man i 8te Dage 1200 Mand tilsammen.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Rastadt, den 10te Martii. Den ande om Aftenen blev Rigsdeputationens sidste Conclusum overleveret de franske Ministre af den Reiserlige Befuldmægtigede. Den 28de om Morgenen paafulgte allerede det franske Svar, der laae færdigt, saasom de franske Ministre forud vare blevne underrettede om dette Conclusums Jndhold. Det er følgende: "Den franske Republiks befulde mægtigede Ministre have af den Note, som Hs. Keiserlige Majestæts befuldmægtigede Minister i dette Øieblik har oversendt dem, seet med Forundring, at den i Stedet for at lade det være sig magtpaaliggende, at opfylde med EftertryNationernes allerede alt for længe skuffede Forhaabning derved, at man for dets Erstatning, som mistedes paa den venstre Rhindredde, antog en allerede længe forudseet og bekiendtgjort Vei, hvis Retfærdighed og Nødvendighed enhver, Medlem af Rigsdeputationen maatte i sin Samvittighed væ te overbeviist om, indskræntede sig tvertimod efter en lang Forbaling dertil, at paa de yttre det ugrundede Haab, at bekom meet Stykke Land paa den anden Rhinbredde, og at igientage hiin Forslag, i Henseende til hvilke ethvert fornuftige Menneske vil finde, at den franske Republiks befuldmægtige de Ministre have i deres Note af 15de Martii givet et eneste for dette Øieblik passende Svar. De besværge Rigsdeputationen i Menneskehedens Navn, at itte længere forhalFredsværket, i det den overlader sig til Undersøgelser, som endnu ere alt for tidlige, og opsætter deres Ertlæring over en Erstatningsmaade, uden hvilken Freden ikke kan bringes i Vært. Rigsfredsdeputationen kan være fuldkommen overbeviist om, at den franske Republik skal i de videre Under handlingers Løb ikke vile fra sig, hvad der er Ret og overeensstemmende med begge Nationers fælles Jnteresse. Den franske Republiks befuldmægtigede Ministre vente et hastigt, oprigtigt og urverydigt Svar saavel paa denne nærværende Notes Gienstand, som paa deres foregaaende, paa hvilket de her beraadt sig, og bede Hs. Keiserlige Majestæts befuldmægtigede Ministre, at antage deres Forsikring om en udmærket Høiagtelse. Rastadt, den 27de Martii 1798. Treilhard. Bonnier. Paa samme Dag da denne Note blev bragt til Dictatur var den Churmaynziske Directorial Gesandt om Morgenen meget længe hos Grev von Metternich, og saavel paa denne som nogle foregaaende Dage havde de reiserlige Gesandter hyppige Conferencer imellem sig. Den 27de sendte det kongelige preussiske Gesandtskab Grevl von Finkenstein som Coureer til Wien; og den 28de om Aftenen reiste en Seere, tair fra det keiserlige Cancellie i samme Egenskab derhen.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Overhovedet bliver den rastadtske Congres Histories Udseende efterhaanden alvorligere, og vi ere i ethvert Henseende nærved vigtige Oplysninger. Dersom man kan troe hemmelige Efterretninger, vil Congressen vel ikke vare over Midten af Junii Maaned, og flere Gienstande, end man skulde troe, torde da ved hemmelige Underhandlinger allerede være bragte Rigtighed; dog er dette kun Formodninger. - Et Blad fra Overrhinen leverer under den Opskrivt: Rastadt den 27de Marts, følgende meget paafaldne Efterretninger: "Man taler paa nogle Dage særdeles meget om Krig, uden at manveed, at angive Grunde dertil, eller at kunne nævne bestemt de Parter, som skulle føre Krig med hinanden.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Efter megen forgiæves Ventning paa General Buonaparte er det nu vist, at denne Præsident for det her værende franske Gesandtskab ikke skal komme tilbage igjen hertil. Han har ved en Coureer sendt egenhændige skrevne Breve saavel til Ministeren Treilhard, som Grev von Cobenzl. Han har og ladet ved sin Adjutant Lavallet overlevere den Sidste Foræringen for Fredstractatens Undertegnelse i Campofor midd Grev Cobenil har faaet et Uhr og en Klæde med Rader Diamanter, som man vurderer for 20 til 30,000 Gylden. Generalmajor Grev von Meerfeldt en med Dimanter besat Laas til et Kaardegehæng, og Gesandten Baron von Degelmann en Hat med Slølse, Legationssecretair, Hoppe en Ring og Cancelliet en Foræring i rede Penge.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Frankfurt, den 31te Marts. Tre franske Batailloner ere atter blevne beordrede fra Maynz til den høire Rhinbredde. Det hedder endog, at General Hatrys Hovedqvarteer torde blive forflyttet derhen, De Franske ville ogsaa besætte Nidda stærkere, ja endog forskandse sig der. Om Chrenbreitsteins Capitulation taler man som om en nærforestaaende Tildragelse. Jmellem Landan- og Hagenau skal en fransk Leir af 50000 Mand komme til at staae. - Et overlandsk Blad afskildrer Keiserens Sundheds omstændigheder paa en meget bedrøvelig Maade med følgende. Ord: Keiserens Sundhedkomstændigheder ere saa slette, at Lægerne have erklæret en fuldkommen Helbredelse for umuelig, og kun givet Haab om, at opholde hans Liv endnu en Tid lang.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Kiøbenhavn, den 9de April. Den 21 Marts er Fuldmægtig ved Bank og Vexel=Contoiret i Kiøbenhavn, A. V. 3sthernach, udnævnt til Lan rer ved det kongelige Fiskeri og Handels-Jnstitut i Altona istedet for den i Naade entledigede Stunckel, og er bemeldte schernach ligeledes udnævnt til Commerce=Steretair. Den 30 Marts har Hs. Majest optaget den i fransk Tieneste forhen standne Marschal de gang, F. R. J Greve af Danne skiold Lowendahl, i dansk Krigstieneste, og beskittet ham i Generalmajor af Jnfanteriet, under samme Dato er Premier=Lieutenant v. Brodtord af Kongens Regiment i Naade afskediget, og forundt, foruden Pension, Capitaine Characteer. Under samme Dato er Cand. L. C. Fruchtenichsudnævnt til Missionair og Lærer ved den danske Mission Tranquebar; Cand. Jans Bech til Religionslærer for Var anger i Ost Finmarten. Den 4 April er Examinatus JuriJ C. Holm confirmeret at være Virkedommer i Mageltønde, Birk under Grevskabet Schackenborg, Procurator S. Stilling ligesaa at være Birkedommer i Grevskabet Frisenborg og til Faurskov Birk. Samme Dag er den constituerede Forvalter for Amager Land, Landvæsens Commissair J. A. Bierg, beskikket til at være tillige Casserer ved Vei Etaten i Danmark, og Copiisten ved General Veicommissionen H. P. Høyer, ligeledes til at være Materialskriver ved bemeldte Vei=Etat.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Vacance, Landet og Ryde Sognekald i Lolland, 338 Rd. 4 Mk. Baron. Ther. Vinden, Aprillag. a la Varme. V. N. V. af 11. 9. . -a 10 s. - S. af noget - 8 S. V. V. N. V. a. . . . - - N. V. Averisker.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
J Følge den Kongel. Anordning af 3 Maji 1795 om HesteAvlens Opmuntring i Danmark, bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengst Besigtelserne og Præmiers Tilkiendelse blive af Amtmanden paa ethvert Besigtelses Sted og de tvende dertil udnævnte Stutteriekyndige foretagne paa følgende Dage. J Weile den 19 Junii, i Skanderborg den 21, i Randers den 23, i Rold den 25, i Hiørring den 228, i Thisted den 30, i Stive den 2 Julii, i Holstebroe den 3 i Warde den 6, i Odense den 9 i Svendborg den 10, i Holbeck den 14 i Hillerød den 16 i Kiøge. den 43, i Nestved den 19 og i Nykiøbing den 21. - Ved disse Besigtelser blive ligeledes i Følge Placaten af 13 April lene de foreviste Hopper indbrændte. Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet &c., den Martii 180. min Ontel, Hr. Major Uldrit Otto Schløffer, er den de Marts, efter en kort Svaghed, ved Døden afgangen i sin Alders 68 Aar, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre for samtlige Slægt og Venner. Arremark Præstegaard den 31 Marts 183. J. & Schlosser.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
At jeg ved en sagte og reelig Død, efter 8 Dages Bryst svagheds den 3die hujus har mistet min kiære Kone, Frue Lucie von Leyehau, fød von Brockiørste det skulde jeg ikke undlade, herved forgeligst at tilkiendegive fraværende Slægt, og Venner. Forvisset om Deres Deeltagelse i min billige Sorg frabedes al skrivtlig Bevidnelse herom. Nestved, den 5te April 12. Levenzau, Kammerherre. Alt den sieldne Mand og Stev Bestyrer, Hr. Mortensen af i Nyeholm eller Nyehave, haver ved en med hans Vandel passende og salig Død forladt dette Timelige Natten til den 10 Martii sidst, til megen Sorg og Græmmelse for Familie og Medbrødre i Embedet. Dette bekiendtgiøres herved for fra værende Slægt og Venner af hans Efterladte. ort var min Glæde, at jeg efter saa Aars Kiærligt Kgl. telskab blev ved ladsen berøvet min elskene barian. dertelsen lag Musten lamen 6te hujusindgil til vig hellen hendes Alders 36 Aar efter at have været 3 Gang: i Larselseng enhallen nalt hunne efter 14 Dage blev Oster for hender Kiærligheng slette Mulde jeg herved for. geligst tilkiendegive hendes og mine nær og fraværenblægtninge og Venner. Den tungste Deeller min L. at efterkomme denne for mig saa haarde Pligt, og er d. for mit Gulle ves ingen Condalene at blive erindre. derom. Peter Dito Pertelsen. Forvalter begges daglille Comp. ingen til har at gaae paagaae. den regne hanerborg til bøller vadom følgessegadig gal paaalen og kald paa nogle og er begigler og der haglegader dem alle og lene hamarangen havde kan og gierne maliegadelngsregle ansees og gaden en bølle og brup 6 Al 3de, paa Uger 3 Al. høn. 1sk og indbundet 16 Sk mere, hos Forlæggeren Bogtrykker Sertelig i Pilestræde Nr. 94, hvor Subskripman paa de tolgende. Deele modtage.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
A Frilosoplisk Repertorium er No. 14 udkommet, og indeholder, om det stille principium bligang i Anlelma. dansk Tilstue, Na 190 allet tildrings ubskribenterne i De ualmar 14 Rammeroghandløsegaardsstalløst: see brunk Ugelig, koste, Alt og Subskriptian maling. ger til Settelsestræste Kong. Oeconomiske Aaaer gade pres plutaaer allene ud naar de forhen nanden 3 Uesterganglgiøre alle maae saa sig i Kal paa dighed og alil giøg paa lyde ligeled Subskriptionaltager den Bogtrykker hellerne. strade Nr. 6 efte idag indeholder; Efterretning om PertimmenVibliother for Physt, Medicin og bekonomie, aget nyt Middel mod Betændelse Smerte og andre Nærnesyg, domme at a. Dag erholdt og L. Rataildtog af Bren. saa en dans Reysende over naturvisterige Gienstand Portugal. Underretning om et nyt Foring til Besvarelse af 2de af gammerherre og Amtmand Smumager i gaaborg. Forlag om hele arrøller eller Smittinger bør forersættes til tidligere til Mødenhed. - En at for dermældter vordersyn. En Maade at forsørte Trixtrugter og bringe dem. plantning. En af det Anchitet Claner beskreven TeglbrænGrøns og Hr. Rose opfunden latarinden Metaltesætning. aar. - Brændeviin af Gulerødder. Bekiendtgiørelse af: Hr. Prof. Pietets Apparat til at befordre Afdampnings tillutte fordeelagtigt Betrugtningsmiddet for Aare og Enge en ny dens Tillagningsmaad i Almindelighed og over den af Charta oversigt af at Opfertud. Nogle bemægtninger over Sal. betiendtgiørte Maade at uldne Lapper men dette Tid der bestandig gielder for en heel Aargang eller 12 efter, med. medal paa Trol og det paa Skrivpapit. Sudaription strivt udkommer 12 efter om Aarer, hvoraf ethvert betalet. tages af Boghandler Cilfød Gottersgaden borg.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Fra Pressen er udkommet: Er det Klogskab og Retfærdig a) hed at sætte Grændser for Trykkeriheden. Den 4 gangen forordnede Commistion tilegnes og sælges hefter for 12 s istere Kongensgade No. 2, hos hosbogtrytterne. et tileller og Søn. deal af et fordeelagtigere Jordebrug end det sædvanlige. ved en Bøndegaard, at anangkielmkrone, har nye, lig forladt Pressen og sælges paa Strivpapir for os og Tryt, papir 12 ser store Kongensgade No. 24 hos hosbogtrykterne. . tiller og Søn. ning høystærede Publikumsholdingsbansgaden. ler ogsaa ilan haves paa hansattelsenglægge eller naal værende Aar hengalentergang sammen. denne lavertalinghavre ogsaa deeleshed. . . sig et og paa tiendel at opleydeligeverede hans slet. ler hele forrige Aarsag eller egentages. . Fag lag alle belighedennegaden. begge dog alletlige island og slagetagende. ge et forene sig aldelene dessegadede havde. passe løngangne ledigedes ligelegges der. den alle meget og saaledes og legge og det ges have stand saa lydelseseddeele og der . . og sengeliggende allegges de gode og sørgesgade. leggelsessede geressesseseddelegge eller og alle nogesgade løse gelsesessegade. len udmærbølle let og Anlen heral de høre beæret. at at Abonnenternes Antal fra denne Stad allene er samt fra 4 til og hvorat over de kalde ere tilkomne i allette ene Qvartal fra Nye Aar at, hvilket Forholder ogsaa paa samme Tiler forøgen, ante Stedler. Ingensinde skal Aalborgeres saa hædrende Deel. tagelse og Velvillig alle Stolthes aller Indbildning om fortrinlige. fuldkommenheller har paa alles store skal vor Mittillid til ogneretter blive des virkningere og tyrigere var Attraae after at vorde en Belønning værdig vi stalte antes som vore redelige bestræbellerhøieste Maal. Ollant den 16 Autil 1798. ren klædel i Komp.
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Fra Pressen er udkommen: Det 10de og sidste efte af Huuslægen. En Bog til Nytte for oplyste Familier, der ikke altid kunne raadføre sig med en Dakter, af Doktorerne Buchan Sprengel og Tøde. Dette Hefte indeholder foruden en Fortegnelse paa de enkelte og sammensatte Lægemidler, tilligemed om Sandsernes Drun, Diers, rets, Smagen, rugten og Følelsen. Gifter mineralske Mitte, Vid af giftige der. Veneriske Sygdomme, om Drypperter, Efterdrypverter og den indgrønde veneriske Syge. Fruentimmer Byg domme, Den maanedlige Rentelse, Svangerskab og Ufrugtbarhed. Dørne Syndomme: Arv. Trødske, Udslet, Tænder og den Engelske Syge. Friske Gaar; Om at brænde sig, og Auusninger. Gamle Saar: Larationer, Beenbrud, Forstrætninger og Stol. Pludselige Dødsfald: Druknede, stadelige Dampe, Virtninger af en meget stærk Kulde, Vir ninger at en stor Hede. Andre Tilfælde, som udfordre ha sin Hielpe Qvalte, Kolt, som dør i Consulsioner m.m. Man har altsaa her i dette og de tilfor udgivne hefter en Boe som nøiagtigen angiver Sygdommenes Natur og de derimod brugende simpleste og paalideligste Lægemidler, og da den ved r. Professor Tøder tilføiede Anmærtninger er gjort mere brugbar for og lag kan man anprise den som en Bog, der burderieg at alle oplyste hamilier, især at dem, som boe langt fra Bøger og fornemmeligen vilde den være til stor Nytte for de verrer Præster og Proprietairer, som ved denne Bogs Brug i ast kunne komme den ringere Almue til Hielp. De, som maatte savner eller flere Hefter, bedes jo før jo hellere at lade givente samme, og man efter nogen Tids Forløb ikke kan over: lade entelte hefter. Prisen paa dette hefte er galg, paa Tien og aaes paa Skrivpapiir. Det hele Værk koster paa Trykpapira ditonas og paa Skrivp. 3 Rdlr. 64 s., indbunden i 3 Velsvind og mere, paa Børsen No. 3. D. Liunge
Berlingske Tidende, 1798-04-09
Paa mit Forlag er udkommen: Almindelig Contorist, eller den nyeste on for nærværende Tid brugelige Mynt Maal og Vægt Forfatning alle Lande og Handelstæder, første Bind, første Deel, indeholdende Efterretning om stant Maal og Vagt forfatning, Vexelmaader, Ufo, Resoverdage de offentlige Panquer, Mesterne og andre Handlende vedkommende Anstalter i Europa, udarbeldet efter de nerne og tilforladeligstefterretninger af Al. ; D. erhardt. nangel. Pipund Hoved Manes Bogholder, oversat af Tydsk. for at give sageren et Begreb om denne Contorisk, det første hørt i ne Slag veir i diøbersmaalet, vil jeg anføre et Udtog al den Dom, som en af Tydsklands poverste fritiske Journaler har sældet over samme. allgemeine dentske Bibliotherligge paa siger consenten Anledning af Værtets for minds guldstændighed og Rigtighed overgaaer dette Værk grules saare langt, vi hvor megen Priis man end bør sætte paa Linies santerist, faaer der dog siden den sidste Udgave fra ges forggaaet saa mange herydelige Forandringer, færdeles i gientlener, at manitte kan forlade lig derpaa med Tryghed. er nærværende Vært har sortatterensagt at afhielde alle hine engler og utrættelig Flid har han lige indtil der sidste Fierit forandret og forbedret, hvilket de tilføiede Anmærtni. ger vise. Naar den anden Deel, som vi med Længet see i Maden er udkommen, have vi et Værk, som ingen Nation kan opvise Mage til i Fuldstændighed og Rigtighed, og som billig til burde mange paa noget Handelskontoir. - J Bedømmelse over den 2den Deel, som findes i allgemeine dentske Biblioth. 3 V. S. 532, siges iblandt andet : For dette med utrætter Flid udarbeidede Vært, vil sikkerligen hver Kiøbmand tale: Forfatteren. Uden at nedsætte den fortiente Cruses Hæder. der var den første, der ved et saadant Vært brød Jsen, har den ne dog umistiendelige Fortrin for hiin Contorist. Prisen er 1. Mk. 8 s. paa Tint og 12 Mk. paa Skrivpap, hvoraf de 3 Mk. gielder som Prænumeration og godtgiøres ved sidste Bind. a Solden, Boghandler i Møntergaden Nr. 32.