JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Aalborg, den 18de September. Den paa Skagen indstrandede Vestfarer var Skibet St. Croix, Capt. Mortensen, fra St. Croix, hjemmehørende i og bestemt til Kjøbenhavn. Den 12te Dennes rasede en meget stærk Storm, hvorved man paa nogle Steder heromkring vil have sporet Jordrystelse. Megen Søskade maa have fundet Sted, især under Sverrig, hvor Vinden bar paa Kysten. - Det i Gaar udenfor Stadens Vesterport holdte Marked, blev, formedelst det hele Dagen vedholdende smukke Veir, besøgt af en stor Mængde, saavel af Sælgere som af Kjøbere. Priserne vare i Almindelighed følgende: Rug, 3 Rbd. 2 Mk. Td.; Byg, 11 Mk. a 2 Rbd. Td.; Havre, 8 a 9 Mk. Td.; Smør, 14 a 16 s. Pundet; Ost, 6 a 7 Mk. Lispundet; Vædre, 8 a 12 Mk. Stykket; Gjæs, 40 a 48 tz. Stykket; Ænder, 32 af 40 s. Parret, Duer, 8 s. Stykket, Kyllinger, 10 a 16 s. Parret, en Snes Æg, 12 a 14 s.; Hørlærred, 2 Mk. Alen; Blaarlærred, 24 a 28 s. Alen, Vadmel, 3 a 4 Mk. Alen; Et Slagthøved til 12 Lispund, 8 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Fiskerie-Jnstitutet i Altona, som oprettedes af Private 1767, men overtoges af Regjeringen 775, er siden den Tid vedblevet at drives, med Undtagelse af Aarene mellem 1807 og 1814, da Krigen gjorde en nødvendig Standsning deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
J mange Aar var Kabliaufangsten forenet med Sildefangsten, men nu sysselsætter Jnstitutet sig ene med den sidste. Silden fanges ved Herlandsverne. Fra 1782 til 1820 fangedes 110,232 1/2 Tønder Sild. Nu eier Jnstitutet 16 Skibe men fra 1782 til 1806 havde det 27 a 28 aarlig ude paa Fangst. Gjennemsnitsprisen for en Tønde Sild har været fra den første Jæger=Tønde til 100 Rd. Cour., indtil den sidste, maaskee til 10 Rd. Cour., fra 1814 til 1819, i Banco 56, eller Cour. Mk. 70. - J 1819 havde Jnstitutet i sin Tjeneste, og med ubetydelig Forandring ligeledes nu, 17 Reebslagermestere med 108 Arbeidere, 146 Garnbindere, 21 Arbeidere paa Garn loftet, endvidere 60 andre Arbeidere, 7 Bødkere, I Seilmager med 4 Arbeidere, tilsammen 355 Mennesker, som alle vare i dagligt og stadigt Arbeide. Til dette Antal maa endnu regnes 208 Søfolk, 5 Skibstømmermænd, 3 Ankersmede 3 Reebslagere, 4 Blokkedreiere, 2 Saugskjærere, 3 Kobbersmede og Blikkenslagere, 7 Skibsmaterialhandlende, 2 Kurvemagere, 2 Snedkere, 4 Jern handlere, 1 Muurmester, i Tømmermester, 1 Slagter, i Glarmester, 2 Kudske, 2 Evertførere, 6 Victualhandlere, 1 Maler, 8 Bryggere, 7 Bagere, 5 Brændeviinsbrændere, 1 Eddikebrygger, som alle med deres Folk og Familier ernæredes ved Jnstitutet, uden dog at være i dets Tjeneste. - Af saltet Sild indførtes til Hamborg, fra 6 Juli til 21 Decbr. f. A.: Engelske 10652 Tdr., Hollandske 6822, Embdener 1064, Bremere 416, Bergens 132, tilsammen 18986 Tdr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Blandede Efterretninger. (Fortsættelse af Anmeldelsen af F. Guizons Værk, see forr. No.) Værket er deelt i ti Capitler, hvori Forf. med største Sagkundskab og Frimodighed gjennemgaaer den forandrede Stilling, Anliggenderne fra 1814 til 1820, Tidspunkten, fra 1820 og den nuværende; Spørgsmaalet; paa hvilken Maade kan det constitutionelle System og den lovlige Trone befæstes, ved Revolutionen eller Contrarevolutionen, Revolutionen, Contraxevolutionen, Legitimiteten; hvorlidet det daværende Ministerium kunde bestaae, Frankriges daværende Stilling mod Europa, og endelig Kammernes Jndflydelse paa Ministeriernes Fald og Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Fra Begyndelsen af var det ligeledes frygtsomt og vovede ei aabenlyst og frit at forene sig med Nationalpartiet. Derfor snart nye Angreb fra Modrevolutionens Side, først i Pairernes Kammer ved Barthelemy's Andragende mod Valgloven; med Møje blev Angrebet afslaaet; dertil kom sandt uforsigtig Tvedragt blandt de liberale Partier i de Deputeredes Kammer, hvor en Deel af den venstre Side uoverlagt, og ofte med stor Uret vedvarende bekjæmpede Ministeriet, ikke betænkende, at den derved lettede Spillet for deres fælles Modstandere, og det saa meget mere, som Ministeriet, saavel ved den Bitterhed, som det viiste tildeels i de derved foranledigede Debatter, som ved sin Ængstelighed og Frygtsomhed, sin Uvirksomhed og Dorskhed ved andre Leiligheder, tildrog sig megen Dadel. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
J Følge en Skrivelse fra den franske Consul i Fernamboue, af 1 Nov. 1820, faldt der i Begyndelsen af f. A. et Slags Silke-Regn, hvoraf mange havde samlet en Deel. Denne Regn var udbredt paa en Strækning af 30 franske Mile, og næsten lige saa langt paa Søen. Et fransk, derfra til Frankrig ankommet Fartøi var bedækket dermed. Dette Natursærsyn, som man hidtil ikke har havt Exempel paa, har gjort stor Opsigt i dette Land. Udgiveren af Annales de physique & de Chimie, som har undersøgt den af Consul Laine sendte Prøve af denne Regns Substance, mener, at den kan have nogen Lighed med de Silke=Trævler, der, i Omegnen af Paris og paa visse Tider om Aaret, føres af Vindene omkring i alle Retninger. Den chemiske Analyse opløser denne Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
J den første Halvdeel af indeværende Aar er til Tunis ankommen følgende Skibe: 12 under østerrigsk Flag, 35 under fransk, 39 under fardinisk, 13 under neapolitansk, 10 under engelsk, 12 under spansk, 4 under svensk og 1 under americansk Flag. De fornemste Jndførselsartikler, som disse Skibe have bragt, have været: Korn, Bælgfrugter, Riis, Colonial- og Manufacturvarer, Bræder, Beeg, Uld, Viin, Jern, Vaaben, Fliser og græske Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Den baierske Statsgield beløber sig til III,512,980 Gylden, og afbetales aarligen med 4, 158,978 S. Til Gieldens Amortisation udfordredes for Aaret 1819: 3,803,009 S., og for de sex følgende Aar 9,243,462. Statsgieldens Amortisationsanstalt eier en til 14,588,319 G. beregnet Activformue, hvorunder Centralperæquationscassen med 8,467,335 Gyld. udgjør Hovedposten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Den for sin tidlige Aandsmodenhed bekiendte Doctor Carl Witte opholder sig i denne Tid i Paris. Han har allerede i tre Aar paa den preussiske Regjerings Bekostning, gjort en videnskabelig og literarisk Reise igjennem Tydskland, Schweiz, Jtalien, Sicilien og det sydlige Frankrige. Efterat have gjort sig bekjendt med Konst og Oldsagerne i Rom, hvor han har opholdt sig over et Aar, har han allene gjennemreist Calabrien og en stor Deel af Sicilien, midt under den Revolution, der foruroligede disse Lande. Jdet han anstillede Undersøgelser i Bibliothekerne for at samle Mindemærker angaaende Lovhistotien, forsømte han ikke at samle almindelig interessante Oplysninger, der ere undgaaede en Mængde andre Reisendes Opmærksomhed. Han agter at udgive Resultaterne af sine Jagttagelser i Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 18 Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822. 79 a 79 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdl. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 3/4. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 Rom oc Nittende Aargang. No. 78. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 September 1822. i Slutningen af Stykket i forrige Anmeom Livrente-Selskabers Opløsning. Som Exempel paa en saadan Fordelingsmaade vil jeg antage, at der existerer et Selskab, lad det hedde det uendelig fordeelagtige Livrente-Selskab, og at samme bestaar af 2,500 Medlemmer, eier i Capitaler 20,000 Rbd., i Restancer 448 Rbd.; lønner en Bogholder med 500 Rbdlr., en Casserer med 200 Rbdlr.,et Bud med 100 Rbdlr.; pensionerer forrige Bogholders Enke med 300 Rbdlr., alt aarlig udbetaler ligeledes aarlig 1200 Rbdlr. Livrente (som dog resterer for de to sidste Aar), og ind tæller i Contingent a. circa 800 Rbdlr., samt faaer et Par Medlemmer hvert Aar i Tilvext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
J dette Selskab er Titus indgaaet for 20 Aar siden, han betalte Jndskud 3 Mk. og i Maanedscontigent, Qvartalspenge &c. 15 Mk. aarlig i de 7 Aar, inden han blev rentebærende. Cajus er indgaaet for 10 Aar siden, har betalt Jndskud 3 Mk. og de aarlige Bidrag med 15 Mk. aarlig til Dato. Sempronius indgik for 1 Aar siden, betalte Jndskud 3 Mk. og Maanedspenge &c. ialt 16 Mk. Enhver seer let, at dette Selskab, om endog de Contribuerende ere velvillige nok til, uden den allermindste Egenfordeel at forhale Tiden, dog engang maa opløse sig selv, hvis man ikke forekommer det deri. Sæt nu, at det skal opløses, saa bliver Spørgsmaalet: Hvad Repartitionsandeel af Beholdningen tilkommer der Titus, Cajus og SemproninOpløsning: Capital-Summen var . . . . 20000 Rbdl. Dertil Restancerne De Medlemmer, der erklære et at ville betale deres Restancer, kunne, hvis Lovene fastsætter Udsletning, heller ikke komme med i Repartitionsberegningen; men kunne de ikke udslettes, da maa Restancen inddrives, og dertil haves et Middel i at de kortere samme i Repartitionsandelen. 20448 Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Den resterende Livrente udbetales for det ene Aar med Rente (regnet 4 PC. p. A.) udgjør 1248 Rbdl. For det andet Aar. . 1200 2448 Rbdl. Beholdnings-Capital 18000 Rbdl. Derpaa beregnes Capital med Interusurium for ethvert nu værende Medlem af alle deres særskilte Jndbetalinger, fra Tiden de ere skeete til Dato, ogsaa her kan antages Rentefoden 4 PC. pro Anno; derved faaes da No¬l. N. N. Capital m. Jnterus.... Rbd. 2. N. N. . . Titus ge. . . Cajus agerer bage & c. . . Sempronius Jeg vil antage, at disse Summer for alle nu værende Medlemmer 120000 Rbd. tilsammen udgiøre. Titus's Repartitionsandeel faaes nu ved Slutningen: 120000, 33,97366 – 18000. Titus's Andeel. Altsaa bliver samme 500000 Rbd. Paa det nærmeste 5 Rbd. 9 s. Paa samme Maade findes Cajus's Repartitionsandeel. Paa det nærmeste 4 Rbd. 59 s. Og Sempronius's Repartitionsandeel. Paa det nærmeste 488. Denne Summa er beregnet saaledes: Jndskud 3 Mk. med 20 Aars Jnterus. udgjør den Summa 1,09556 Rbd. 1 Aars Contingent 16 Mk. med 19 Aars Jnterus. 526712. Salt, 38,07806 Rbd. Dersom Livrente-Selskabet har følt Virkning af forandret Pengevæsen i Staten, saaledes, som for Exempel, alle vore danske have ved Rigsbankforordningen, saa er det en Selvfølge, at saadant ogsaa har Jndflydelse paa Repartitionsberegningen. Bliver man imidlertid det Princip troe, at ethvert Medlem skal gives al den Procentfordeel af sine Penge, som det er Cassen mueligt, saa sees og, at Jndbetalingerne hver Gang maa reduceres til den nye Pengefod, efter Bestemmelserne herom, forinden Jnterusurium af samme beregnes; men at alt til Slutningen maa reduceres til den Myntfod, hvori Beholdningen er, eller hvortil man vil reducere denne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
For et Selskab af 2 til 3000 Medlemmer bliver derfor Fordelingsberegningen et vidtløftigt, skjøndt ikke noget vanskeligt Arbeide. Godtgjørelsen for samme, saavelsom og de calculerede Udgivter ved Udbetalingen, maatte fradrages Beholdningen forinden Fordelingen. Saaledes har jeg, efter min Formening, opløst Spørgsmaalet, hvorledes Slutningscapitalen, bør fordeeles. Endnu vil jeg tilføie en Maade, hvorpaa det kunde skee, naar fælleds Ønske maatte bestemme saadant, og hvortil i det mindste jeg, som Andeelsberettiget, i Mangel af noget Bedre, gjerne vilde give min Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Det er vel mueligt, at der kan existere Selskaber, der ved havte Uheld i Omskrivning af sine Capitaler, i Forening med de Fordele, Loven have tilstaaet enkelte Medlemmer, paa de øvriges Bekostning, ei kunne give endog det Udbytte, som det fingerte Exempel udviser, især naar Medlemmernes Jndbetalinger regnes frugtbringende paa den fordeelagtigste Maade, en Sparecasse kunne have givet, og at derfor de enkelte Repartitionsandele vilde blive saa ubetydelige, at de af Mange ei engang ville ansees værd den Uleilighed (med Leveattest, Møde o. s. v.), der er forbunden med Modtagelsen. Maaskee dette ogsaa bidrager noget til, at et stort Stemmeantal, ved saadanne Selskabers Opløsning, gjerne er for, at offerere den hele Beholdning til en eller anden nyttig offentlig Jndretning, for hvilken det Samlede vilde være ligesaa vigtig og velgjørende, som de enkelte Dele vare usavnelige for Vedkommende. Vor Nations bekiendte Beredvillighed til, hjelsom at række Haand til det Almeennyttige, tør ei berettige til anden Slutning, end at de imod saadan Anvendelse værende Medlemmer ei have erkjendt det Hensigtsmæssige netop i det Proponerede, men at der sikkert gaves en saadan offentlig Anvendelse af Capitalen, der vilde vundet alle Stemmer for sig. J det Tilfælde, at Enhver imidlertid erkjender det ubetydelige i sin Andeel, men at Fordelingen alligevel skal skee, kunne maaskee alle forenes om, at modtage enten noget mere eller slet intet. Dette leder til, ved Lodtrækning at fordeele den hele Capital. Naturligviis maatte Repartitionsberegning alligevel forfattes; thi den, der efter samme kun kan tilkomme 5 Rbdlr., bør ei have samme Sandsynlighed til Gevinst, som den, der kunde faaet 10 Rbdlr. Grundreglerne for en saadan Fordeling, ved Hielp af Lykken, bliver Naar Repartitionsberegningen er forfattet, ansees Repartitionsandelene, som Enhvers Jndskud, og i Forhold til samme meddeles de Antal af Nummere; Gevinstbestemmelse, Trækning &c. skeer efter de specielle Bestemmelser, man vil fastsætte, og som altid meer eller mindre ville komme til at ligne et Classe=Lotteries Jndretning. A. C. Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Danmarks Genius og Vandreren, i Nærheden af Sorgenfri Natten imellem den 18 og 19 Septbr. 1822. Danmarks Genius. Elskte Lund ved blanken Vove! Skjønne Bøge-Egeland. Hen til dine grønne Skove Tye Enhver, som tvivle kan, Om at Borgertroskab lever, Og som før i Norden boer, Visselig hans Læbe hæver: Troskab du er stor i Nord!" Vandreren. Hvad mon hist den Færd betyder, Fakkelglands ved Midnatsstund? Høit Musikens Jubel lyder Hist fra Borgens tause Lund! Skarer seer jeg blandt hverandre Jle frem mod Borgens Hegn; Alle gladeligen vandre, Hvad betyde disse Tegn, Danmarks Genius. Vandrer, undrende jeg hører, At Du est en Danmarks Søn, Og ei veed hvad Folket fører Her til Skovens dunkle Løn. Staaer ei Dannemandens Stempel Bedre præget i Dit Bryst, Da gak ud af Danmarks Tempel Aldrig følte Du dets Lyst, Vandreren. Ha, Usynlige, som taler, Siig, hvorest Du? – hvad Din FærdDiærveligen Du afmaler Dannemandens høie Værd Hvis Du bringer fra det Høie Fryd for Danmarks Drot og Land, O, saa viis Dig for mit Øje, At jeg fuldt Dig takke kan, Danmarks Genius. Vel, jeg føler paa Din Varme, At Du ei vanslægtet er: Lad mig da i Dig omarme Her een trofast Borger meer See min Modertaare flyde, Glæde tyder den og Held, Ja jeg er – fjernt det gjenlyde Genius for Danmarks Vel Vandreren. Ol Du Lysets hulde Datter! Sendt til Danmarks Slette ned; Vaagnet af en Drøm jeg fatter Nu Din hele Salighed! Visk Du et er her tilstede Uden for med aaben Haand At uddele Borgerglæde, Og fastknytte Troskabs Baand. Danmarks Genius. Ja – jeg ubler, naar jeg skuer Her mit lykkelige Værk, Borgerkjerlighedens Luer, Flamme meer end Faklen stærk Veedst Du ei hvad Alle vide, At fra fjernt og fremmed Land Hjemkom under min Ægide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Danmarks ædle Christian, Veedst Du ei den Høitid tyder Til hans glade Fødselsdag, Og at Danmarks Jubel lyder Overalt i Frydelag Vandreren. 9, jeg seer det i hvert Øje, Hører det fra hver en Mund Glemt er egen Nød og Møje. Glæden hersker denne Stund. Danmarks Genius. Nu saa nyd med Danmarks Sønner En saa festlig Borgerfryd!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Danmarks Døttre, Christian lønne Skjønt med Laurbærkrandsens Pryd. Vandreren. Vær fremdeles Danmarks Moder! Elsk min Konge og mit Land Danmarks Genius. Hver en Dane er min Broder Ei jeg flyer fra danske Strand! P. C. Becker
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags Aftes behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen at beære det Kongel Theater med Deres høie Overværelse. Efteraden almindelige Glæde over at gjensee Hs. Majest. Kongen i Skuespilhuset efter saa lang Fraværelse paa det meest jublende havde udtalt sig, blev en af Hr. Professor Ridder Rahbek forfatte Sang afsjungen af den forsamlede Mængde. Efter Sangen gjenlød atter et sex Gange gjentaget Hurra. Rossinis comiske Opera, Barberen i Sevilla, opførtes ved denne festlige Leilighed. Odense. Priserne paa Egeskovs sidste Fredag afholdte Aars Marked vare blandt andet: for Sæderug 18 a 19 Rbmk. Tønden, Boghvedegryn 5 Rbmk. Skjeppen og Smør 6 Rbd. Fjerdingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Paa vor gamle navnkundige Nonnebanke er man for Tiden ifærd med at opsætte en Olie mølle en Migniature, der gjør en underlig Contrast til den ovenfor liggende St. Knuds Kirke J Hr. Hempels Avis No. 129 læses følgende: Jndsendt. Det er aldeles urigtigt naar der i Avisen Nr. 126, S. 505 fortælles, at en Planke skulde i f. M. være sprunget paa en af Smakkerne mellem Kallundborg og Aarhuus. Et saadant Tilfælde vides ikke nogensinde at være indtruffet, og den fortrinlig gode Stand, hvori som bekjendt, disse Smakker holdes, vilde allerede gjøre dette Foregivende usandsynligt. - At en Smakke, som i haardt Veir og svær Søe skulde krydse over fra Kallundborg til Aarhuus, een af de første Dage i August Maaned, under Samsø blev læk, er Sandhed; men dette Tilfælde var ikke betydeligere, end at Reisen jo kunde have været fortsat, naar ei de Reisende havde forlangt af Skipperen, at han skulde vende tilbage. De afgik da med en anden Smakke til Aarhuus den følgende Dag. - Paa Børtdagene ere Smakkerne forpligtede til at afgaae, selv i meget haardt og stormende Veir, saalænge det ei er aldeles umueligt at seile. At under slige Omstændigheder en Søereise paa 12 Mile kan medføre en eller anden Ubehagelighed, er ikke at nægte. Men da Jngen raader for Vind og Veirlig, kan Saadant ikke lægges Jnteressentskaberne til Last, som Jntet forsømme, for at holde Alt i god Stand. Derimod staaer det de Reisende frit for, naar de derom ere enige, at begjære Børtens Afgang udsat til gunstigere Leilighed gives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Den svenske Consul i Alexandrien er i Besiddelse af en Papyrusrolle, som General v. Minutoli har oversendt det Kgl. Videnskabersacademie i Berlin en Fac simile af, der med saa stor Flid er efterlignet, at den endog viser Papirets Farve og Huller. A. Boeck har udgivet en Forklaring derover, hvori han godtgiør, at Documentet er skrevet for 1925 Aar siden, og egentligen er et Skjøde paa et Stykke Jord, som var solgt til en vis Nechutes, og som det derfor sandsynligviis blev medgivet i Graven. Skrifttrækkene have, deres høje Alder uagtet, vel vedligeholdt sig, og ikke blot fra Jndholdets Side, men ogsaa fra Skriftens, som det ældste Mindemærke af Cursivskrift, er det vigtigt, da det blandt andet viser, at allerede den Gang det græske Sprog synes at have været indført i Ægypten, som Embedsprog, selv i Privatanliggender. J Jndledningen til dette Skjøde, som uden Tvivl er et af de ældste skrevne, der er til, opgives nøiagtigen de regjerende Hoveder Cleopatra og hendes Søn Polemæus, med Tilnavn Alexander; Præsterne, Øvrighedspersonerne i Polemais, under hvis Opsigt Kjøbet er sluttet, ligesom og Stedet, hvor Eiendommen laae. Derefter følge Navnene paa de fire Sælgere, der ere nøje signaliserede, saasom Pamonthes, fortagtig af Farve, smuk, af Legeme lang, rundt Ansigt, lige Næse. Kjøberen af denne Jordlod paa 5050 Alen i Qvadrat, er Nechutes, og Kjøbesummen 604 Kobberpenninge. Ogsaa Kjøberen er, ligesom Sælgerne, nøje signaliseret: "Nechutes, undersætsig, guulfarvet, tækkelig, af lang Ansigtsdannelse, lige Næse, med et Ar midt paa Panden, og ved Eiendommen ere Naboerne nøje betegnede. Skatteoppebørselsmandens og Skrivernes Underskrift slutte Documentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
J Aaret 1820 blev det Kgl. Bayerske Videnskabers Academie, ved Kongens Gavmildhed, sat istand til, at kunne gjøre Begyndelse til en Samling af ægyptiske Oldsager, ved Kjøbet af adskillige fortrinlig rige og vel vedligeholdte Mumiekister med deres uopviklede Lig, og et betydeligt Antal andre ægyptiske Antiqviteter. Det Mærkværdigste i denne Samling, fire endnu fuldkomment indsvøbte Mumier, med deres fuldstændige rige, med Malerier smykkede Dækkener og Sarcophager, hvoraf de to ere fundne i Theben, den tredie i Nærheden af samme, den fjerde paa et endnu ubekiendt Sted, ere, tilligemed syv meer eller mindre for Kredsbinden blottede Mumie hoveder, og adskillige andre mindre betydelige ægyptiske Oldsager, blevne beskrevne i en egen Afhandling af Dr. Ph. G. F. Wagner. Disse Mumier høre, i Sammenligning med dem, der findes i de forskjellige europæiske Museer, til de mærkværdigste, man af dette Slags kjender, især ere de med kostbare Malerier prydede Sarcophager, der endog overgaae de bekiendte Wiener Mumier, som v. Hammer nyligen har beskrevet saa meget mærkværdigere, som selv de Franske paa deres store Expedition ikke kunde opdage nogen. fuldstændig. (Den afdøde Etatsraad og Prof. A. Kall har eiet en saadan Sarcophag, der længe skal have staaet paa een af vore Herregaarde, hvor den blev brugt som et Slags Kar, til at vande Heste.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Kjøbenhavns Børs d. 27 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdl. r. S. (uden Renter) eller 128 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 13. - Svenske Sedler 61 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Anmeldelse. J det Tilfælde, at et passende Antal af Tilhørere dertil melder sig, agter Undertegnede i en Række af Forelæsninger at foredrage det danske Sprogs og den danske National Litteraturs Historie, med Charakteristiker, over de vigtigste danske Sprogværker, prosaiske og poetiske Forfattere fra Middelalderen indtil vore Dage. Disse Forelæsninger, bestemte ei all lene for Studerende, men for Enhver, der forener Kiærlighed til Fædrelandet med Jnteresse for dets Sprog og Litteratur, ville tage deres Begyndelse først i October, og vedvare Vinteren igiennem, een eller to Gange ugentlig, eftersom det findes fornødent. Tid og Sted vil nærmere bekiendtgiøres, saasnart det er afgjort, at Forelæsningerne kunne holdes. De, der ønske at høre samme, vilde behage at tegne deres Navne paa en i den Gyldendalske Boglade, Klareboderne No. 8, indlagt Liste, og der at modtage Adgangskort, som betales med 5 Rbdlr. C. Molbech, Professor og Bibliotheksecretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have noget, Skilderiet vedkommende, at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, hvor ogsaa skriftligt Svar, om samme skulde være fornødent, kan afhentes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.