JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Det store Skuespilhuus i Petersborg som for nogle Aar siden afbrændte er nu paany opbygt skiønnere og større end forhen. Nylig er i London for Retten i KingsBench indtruffen et Tilfælde, som er eneste i sit Slags. En Person som er anklaget for Nord, har paa gammel Ridderviis kastet Handsken til sin Anklager og udfordret ham til Kamp paa Liv og Død. Dommerne have antaget denne Afgiørelse som lovlig, men Spørgsmaalet er kun om Søgen skal afgiøres med Sværd og Spyd eller med Papir og Pen. Omstændighederne i herved ere følgende: En Landmand ved Navn Thornton var af en vis Afhjord anklaget for Mord men blev af Jørn frikiendt. Jmidlertid var den almindelige Mening mod denne Frikiendelse, og man opkastede det Spørgsmaal om den der eengang var frikiendt for Beskyldning paany kunde kræves til Ansvar. Man fandt en gammel Lov, hvorved det blev nærmeste Beslægtede tilladt af en allerede frikiendt Morder at fordre Erstatning for sin Slægtnings Død. Dette giorde nu den Myrdedes Broder. Men den Anklagedes Ad volat raadede ham saaledes som Skik var i Riddertiderne at kaste Handsken til sin Modstander hvilket da ogsaa skeede. Sagen skal med Første foretages paany J Anledning af Reformationsfesten er fra Domkapitets Vicariat i Breslau til de chatolske Geistlige udstedet en Kredsskrivelse, hvori de advares om ikke at bilvaane de i denne Anledning af Lutheranerne anstillede Høitideligheder. Festen, hedder det heri, opvækker kun et sørgeligt Minde om det vedvarende Tab af mange talentfulde Mænd som i den chatolske Kirke kunde have bidraget saare meget til det Godes Fremme. Da Protestantismens fornemmeste Øiemed er ikke blot at tilstaae enhver Samvittighedsfrihed, men ogsaa uophørlig at anbefale den til Andre, saa kan ingen Protestant udlægge det ilde, naar Bekiendere af en anden Troe ikke tage Deel i Jubelfesten. En Chatolik vilde derved desuden af mange Protestantere ansees for en Hykler, og af mange Chatoliker for en fordægtig Smigrer hvorved han nødvendig maatte tabe sin Agtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
I det Hildesheimske er arresteret endeel af en Røverbande, som gestaaer af 27 Personer. De som endnu er paa frie Fød have endog forsøgt paa med Magt at befrie deres Staldbrødre men bleve fordrevne og man haaber snart at faae dem alle paagrebne Af Oberstlieutenant Nordensels haves nu en interesfant Fortælling om, hvorledes han i Aarene 1810 og 1811 bragte en Onar Vase, tilhørende det brunsvigske Fyrstehuus, til Engelland. Ved de Franske Jnvasion 1806 bragtes den først til Mecklenborg og derfra til Glücksborg i Hertugdømmet Slesvig. Da Bon parte ønskede at eie den lod han byde en halv Million Frønker derfor, hvilket ei blev antaget 1810 bragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Oberstlieutenanten den nu igiennem alle Visitationer lykkelig til Hamborg, derfra 1811 til Cartsrube, og endelig over Colberg, Svettig og Norge til Engelland, hvorfra de brunsvigske Prindser 1814 førte den med tilbage. ror -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Khvn. J disse Dage er her en meget betydelig Vestindiefarer, Nymeden kaldet, ført af Capt. Kir rulf, konsigneret til Dhrr. Duntzfelt & Comp., hiemkommen, hvis Ladning bestaaer af: 190 Baller diverse ostindiske Cattuner, 520 hele og 50 halve Baller bengelsk Bomuld, 395 Sække Java Caffe, 1315 Sække Gaspeter, 152 Vundter Cassia, 765 Sække Sag, 250 Sække Pain Riis, 385 Stkr. Rødtræe, 54 Kasser Jndigo, 55 hele og halve Vimpler Arrak og 1073 Bundter Stolerør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
En stor Grønlandsfarer er i Løverdags kommen her i paa Rheden, og medbragte tillige Besætningen af et desværre der i Jsen tilsat dansk Skib, som skal være et af de stærkeste, der har været bygget i den senere Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Capt. Krøyers Fartøi er paa Hiemreisen hertil, den Mandskabet, brevet ind i en norsk Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Capt. Holm herfra, førende en stor Vestfarer, mødte i den engelske Kanal den Ulykke, at Lynillen, slog ned i Stormasten og i Rummet, hvorved endeel Mennesker bleve dræbte, og et stort Havarie foraarsagedes. Skibet maatte løbe ind i en engelsk Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Capt. Ammendsen har ogsaa for Haverie maattet løbe ind i en norsk Havn paa sin Hiemreise hertil. Ligeledes maatte Capt Wesse, med et ganske nyt Fartøi for Havarie løbe ind i en svensk Havn, Om Folkemængden i de danske Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
J Statsraad Tranups Veiledning til det Danske Monarchies Statistik det 4de Bind, som udkom i 1815 findes fra Side 236 og til 252, en fuldstændig Samling af de hvindtil anstillede Undersøgelser om Folkemængden i de Danske Stater; hvoraf sees at i Ponioppidans Okonomiske Balance findes de første Undersøgelser over Rigets Folkemængde. Den første almindelige Folketælling blev foretaget i Aaret 1769. Den var af flere Aarsager ikke fuldkommen paalidelig og det udbragte Antal af Mennesker var for ringe angivet, nemlig til 1887001 Mennesker; for begge Kongeriger og Hertugdømmene; af dette Antal tilkom Norge 723141, Danmark 785590 og Hertugdømmene Resten. Ved Folketællingen 1787 f. Danmark allene fandtes i dette Kongerige 840,245 Mennesker. Ved Folketællingen i 1801 fandtes i Danmark 926110 Meunesker, og ved Folketællingen i Hertugdommene i 1803 fandtes der 604035 Mennesker, altsaa over halvanden Million for de samlede Danske Stater. Anteges nu efter det laveste Overslag Folkemængdens Tilvært i de sidste 16 Aar til 15000 Mennesker aarlig, saa maae Folkemængden i de Danske Stater uden at regne Kouenberg, Færøerne, Island, Grønland og de Vestindiske Øer, anslaaes til 1670195 Mennesker ; eller med disse indbefattede og i et rundt Tal til 1700000 Mennesker, og i 15 Aar, vil Folkemængden efter dens nærværende Tilvært, og som stedse tiltager efter Vand synlighed have opnaret 2 Millioner, dersom ingen uforudseelige uheldige Omstændigheder skulle indtræffe, Udskif ningen Jordens stigende Cultur Medicinalvæsnets større Fuldkommenhed, ere lutter tienlige Midler, til Folkemængders stærkere Forøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Slagelse. I de saakaldte Bierghuse ved Adelersborg, døde d. 26de f. M. en Olding. Ole Larsen, 102 Aar gammel. - Han havde været til Alters samme Dag. Da han gik af Kirken havde han som sædvanlig en Mand ved siden af sig, som støttede ham, men med et faldt han om og var død. Allerede i Aaret 1776 blev han af daværende Adlersborgs Eier givet en Pension for lang og trøe Tieneste men har vedblev desuagtet frivilligen indtil for faae Aar siden at tiene og gaae tilhaande ved Gaarden. Hans Søn, Christian Olsen, der tilsidst ligeledes var Pensionist ved Adlersborg, døde nogle Uger før Faderen, 67 Aar. gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Viborg. I Gaar Eftermiddag Kl. omtrent 2 bleve Jndvaanerne atter skrækkede ved Stormklokkens Lyd, i Anledning af een hos Klokker Hergaard opkommen stærk Skorsteenild fra et Kakkelovnstør, der angreb hele Skorstenen; saa at Sprøiterne maatte anbringe deres Hielp. Til Lykke holdt Skorstenen og Faren var forbie en Time derefter. Ved denne Leilighed ville det være nyeligt at vide det bekiendte gamle Raad med Jld i Kakkelovngiør, nemlig: altid at beve stødt Svovl staaendes, og naar Røret skulle anlændes, da strax kaste en Haandfuld af Sverlet ind i Jlden nederst i Kakkelovnen samt ikke dreiSpieldet, da Dampen hæftig qvæler Luen. - Salt giør vel og Nytte, men ikke saa lastig. - At lægge strax vaade Klude paa det hedde Rør, er og nødvendigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Bekiendtgiørelser. Bristet er det kiære Baand, som forente mig med min elskte, nu forevigede Mand, Peter Nicolai Leven sen, Sognepræst for Ørum og Ginnerup Meningheder, i Randers Amt Nørre Herred. Hans haarde Lidelser bleve endte ved en rolig Død d. 17de dennes. J 19 Aar var han for de ham betroede Menigheder den omhyggeligste, virksomste Lærer. J 18 Aar for mig, den beste, ommeste Ægtefælle. I hans Livs 46de Aar bortkaldes han fra mig sørgende. Med hiertelige Vermod mindes jeg hans Værd. Med inderlig Smerte, begræder jeg hans Havn og forsikkret mig mine Venners Deeltagelse uden deres skrivelige Bevidnelse. Ørum Præstegaard d. 19de Rovbr 1817. J M. Sl. Levinsen, fød Hørning. I Gaar Eftermiddags Al. imellem 4 og 5 er derfra Arresten undvigt: 1) Den for adskillige Hisetyverier under Marsellisborg Birketing tiltalte Jørgen Hansen, nagen over 30 Aar gammel, middel af Væxt stærk af Bygning. meget koperret, iført en stridet Vest eller Brystdug med lundne Ærmer udi, et par lange blaae Ridebuxer med Læderbeklædning og smaae rund: Metalnapper med en liden Forhøining i Midten, rund Hat paa Hovedet. 2) Jens Pedersen, tiltalt i Skanderborg, skal være en Holsterne af Fødsel, taler tydsk og dansk, omtrent imellem 40 og 50 Aar gl., lav af Væxt, temmelig stærk af Bygning, iført en fiin mørkeblaae Rabatkiøle og grøn ulden Damaskes Trøie. 3) Søren Hansen, 12 a 14 Aar gl., iført en Trøie, og langt blaa Buxer med røde Sømme, samt Hat paa Hovedet. Alle havde hvide Uldstrømper paa Benene uden andet Fodtøi. Disse 3de undvigte Forbrydere beder jeg anholdt hvor de maatte triffes og mig derom underrettet, da alle de paa deres Anholdelse medgaaede Omkostninger skal blive betalt : Aarhuus Politiskontoir d. 29de Novbr. 1817. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Concert. Søndagen den 30te Nov. Kl. 5 har Undertegnede, den Ære, paa Aarhuus Raadhuussahl at give en Jnstrumental-Concert af følgende Indhold: Første Afdeling. Ouverture af de to Dage. Dobbelt Violin Concert, comp. af Kreutzer. Qvintet af Calisen i Bagdad, comp. af Boieldien. Anden Afdeling. Fløite Concert af Rathler. Fløite Duet af Kreit. Theema med 12 Varictioner af Undertegnede. Billetter, a 1 Rbd. Stykket, kunne behageligen hver i Dag afhentes i min Boepæl paa Studsgaden, og paa Concert-Aftenen ved Indgangen, som aabnes Heilmann. Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Efter passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter m v. bliver Hovedgaarden Dommeruplund i Vive Sogn. under Veile Amt, med ufrie Hovedgaardstaxt 7 Td. 5 Skp. 2 Fk. 1 ½ Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb. stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, 1ste Gang næstkommende 24de Rev, 3de Gang 1ste Dec og 3die Gang 8de Dec. De 2de første Auctioner blive afholdte paa Raadhuset i Weile om Formiddagen Kl. 10 og den Sidste paa Stedet. Saafremt den, for Gaarden og Eiendommen, med dertil hørende Tiender, udbragte kum, ikke skulle blive saa tilstrækkelig, at Gielden dermed kan afbetales, bortsælges ved sidste Auction den paa Gaarden værende Besætning, Ind- og Udboe. Herredscontoiret i Weile den 4de Nov. 1817. Dabt Mandagen den 22de Decbr. om Eftermiddagen Kl. 3 bliver, ifølge Seqvestration og Forliig foretaget anden Gang offentlig Auction paa denne Byes Raadstue, hover de Eiendomme i Graasche i Thirstrup Sogn, som nu eies af Jens Christensen, bestaaende af 4 Tar Hart tern med Bygninger og endeel indaalet Sæd, som ere pantsatte til afdøde Peder Bisp til Neruplund og for endeel til Hr. Major v. Fischer Benzen til Kokkedahl. Tredie og sidste Auction bliver fortaget i bemeldte Graasche Onsdagen den 7de Jan. 1818 om Formiddagen Kl. 11, og da bliver tillige en Vogn og en Plor bortsolgt Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, og anmodes de Lysthavende om at give Nøde bemeldte Tider og Steder. Edeltoft den 25de Novbr. 1817. B. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Mandagen d. 8de Decbr. næstk. om Formiddagen Kl. 9, bliver hos Adjunct Hertel paa Latinskolen, ved offentlig Auction bortsolgt endeel gade og vel conditiomerede Bøger, afgangne Hr. Pastor Hertels Boe tilhørende. Trykte Cataloger faaes til Eftersyn hos Adjunct Hertel og paa Bispecontoiret, hvor ogsaa Commissioner for Udenbyes modtages og besørges. Aarhuus den 21de Nov. 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Afgangne F. sket Biint Balgersens Enkes tiende og iboende Vaaning beliggende ved Havnens nordre Side under No. 24, bestaaende af 6 Fag et Etage Huus med tilliggende Hauge, er underhaanden tilkiøbs. De Lysthavende ville jo før jo hellere, desangaaende henvende Dem enten til Enden selv, eller til undertegnede. Aarhuus d. 4de Nov. 1817. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Formedelst anden Bestemmelse agter 13 Underhaanden at sælge mit iboende Sted i Skolegaden No. 42, og i Mangel deraf bliver det stillet til offentlig Auction som nærmere skal blive bekiendtgiørt. Lysthavende ville behageligen henvende dem til Chr. Scheibye eller Undertegnede selv. Aarhuus den 22de Nov. 1817. H. Detje.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Ifølge allernaadigst Proclama af 24de Juni 1817. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre i Proprietair Peter Føns til Søeholt i Sønder Herred, Randers Amt hans Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden den forskrevne Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Sønder og Møls Herredsfogderie i Ebelieft den 29de Sept. 1817. B. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Madame Marie Berniche Rieman, Enke efter afgangne Pastor Daniel Rieman, er død i Holgtnæs Præstegaard, i Mols Herred, og hendes Boe taget under Skiftebehandling Boets Creditorer og Debliører indkaldes derfor herved til, ifølge Plakaten af 26de Oct. 1792, inden 12 Uger, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield. Den Afdødes Arvinger anmodes om at melde og legitimere sig inden samme Tiid. Ebeltoft d. 30te Sept. 1817. Hornemann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Arvinger og Creditorer i Stervboet efter en i Koster ved Døden afgaaet Arbeidsmand Hans Thorsen, der forhen har været bersat i Aarhuus, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere dem for undertegnede Skifteforvalter, og tiener til Efterretning, at en Samling i Boet foretages her paa Contoiret Mandagen den 9de Marts 1818 om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken Skiftet agtes sluttet. Hasle pr. Herredscontoir i Aarhuus d. 6te Nov. 1817. Scidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Di Kiøbmand Andreas Lindholm og Hustrue, Anne Lindholm fød Abell heri Byen ere blevne enige med hinanden om, at hæve deres Ægteskab og overdrage deres fælleds Boe til Stedets Skifterets Forvaltning til Realisation og Deeling imellem deres Creditorer og dem selv; saa bliver herved med 6 og 12 Agers Varsel indkaldte: alle de som i navnlige Maader maatte have noget i fornævnte fælleds Boe at fordre, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav for os som Stedets Skifteret ved afholdende Skiftesamlinger paa Byens Raadstue den 16de Decbr. d. A., og den 3die Febr. næste Aar, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 slet at anmelde og beviisliggiøre, saaledes som Loven befaler. Randers d. 4de Novbr. 1817. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
I Nødelund Bye, under Grevskabet Frisenborg, er ved Døden afgaaet Altægtsmand Niels Sørensen fød i Wadsted, og Hustrue Zidsel Jørgensdatter fød i Tind paa samme Grevskab. Disses Arvinger, hvoraf nogle skal opholde sig i Kiøbenhavn, andres Opholdsted, derimod ikke vides, indkaldes herved med Lovligt Varsel, at melde sig for undertegnede Skifteholder. Snerom ved Frisenborg d. 14de Novbr. 1817. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Undertegnede anbefaler sig med alle Slags Damepynt, omsyes og bleges Straahatte og farves sort, kruses Fiedre, samt bekommes bomisk og hollandsk Traad af alle Couleurer, cau de cologne, eande la vande, Pomade, fiin Sæbe, Haarolie m.m. Sammesteds modtages Linned= og Dameskrædersyening, Brodering, og fransk Syening m. m.; alt til de billigste Priser. A. M. Holdt, paa Tanzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
For Dhrr. som allerede har paategnet Planen eller endnu agte at tage Deel i det i Brabrand den 3die Decbr. førstkommende bestemte Skydeselskab meldes at Skydningen samme Dags Formiddag Kl. 8 slet ta ger sin Begyndelse, til hvilken Tiid de behagelig indbydes at møde. Aarhuus d. 28de Novbr. 1817. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Skipper Jens Nyerup, förende Jagten Ann. Dorthea, afgaaer om 3 a 4 Dage til Kiöbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at henvende sig til Skipperen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Et lidet meubleret Værelse for en eenlig Person helst paa en af Byens reelleste Gader, ønskes til 1s. Januar næst, enten maanedlig, qvartaliter eller længere Tid, alt efter Overeenskomst mellem Vedkommende. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
En habil og brav Teglbrændermester ønsker sig anbragt ved et Teglværk til Mai 1818 ; thi ville Vedkommende, som en Teglbrændermester maatte behøve desangaaende behage at henvende sig til Undertegnede, som lover at underrette Manden om samme. Han mod mig udviste gode Forhold, forpligter mig noksor til at rekommandere ham til Vedkommende. Et Brev Udeblivelse fra Mecklenburg, hvilket foranledigede at jeg sidste 1ste Mai modtog 2de habile Teglbrændermestere, er allene Aarsag i at jeg gierne afstaaer den ene Amaliegaard pr. Randers og Clausholm den 16de W. Moh. Det 1817. NB. Paa Løvenholm ved Randers, kan for Vetaling, i denne Vinter modtages 50 Stkr. Stude eller Fæehøveder paa Forder, naar derom inden 14 Dage accorderes. Løvenholm d. 16de Novbr. 1817. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-11-29
Fra sidste Nye Market er af en Drift Stude, tilhøtende Forpagteren paa Lyngbølle, bleven een borte, den er mærket paa venstre Side med V., eller sauge paa det ene Horn med tre Skurer, og maaskee har det begge Værker; for Opdagelsen eller Tilveiebringelse loves en Douceur. Lyngballe den 14de Nov. 1817. Schalstrup. Ørsteds nye Formularog. Den danske StaStographiske Beskrivelse af Cand. Juris GirmanHistorisk Kalender 3die Bind af Professorerne Engeltøft og Møller. Dr. Kluges Ayriske Magustisme. En anden Mening end Statsraad Ørsteds Mening, en vort nuværende Peng væsen, af Capt. Müller. Spa paa samme af Hr. Etatsraad Ørsted; er at faae hos Boghandler Jessen i Aarhuus. Afgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
No. 145 Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes: den 2den December. Tirsdagen i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Blandinger. Et interessant Phænomen i Literaturen et CodeHenry, 7 Tomer, trykt i det kongelige Bogtrykkerie paa Hayti. Det Havtiske Rige er, som man veed af dets Statscalender Almanach royal d'Hayti, dannet efter det napoleonske Frankriges Mynster. Denne Lovbog fortiener saa meget meer Opmæksomhed, da den er udarbeidet af Negere. Medlemmerne af Lovcommissionen, som Kong Henrik i denne Hensigt havde anordnet vare: Hertugen af Anse, Grev Limonade, Hertugen af Dondon, Hertugen af Marmelade og fl. saadanne sorte Stormænd. Deres Arbeide blev discuteret i et stort Statsraad under Negerkongens Forsæde og 1812 pesmuleret som Lsv. - Med Døden straffes Statsforræderie, Mord, Castration og Voldtægt. For Realinjurier med Qvinder og Børn er Straffen dobbelt saa stor, som naar de begaaes imod Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
The Courier sagde nyelig: "Det eneste Moerskab, som de mange Fremmede, der nu opholde sig i Derby, finde der, er at høre paa Processen mod Oprørerne, at see Skuespilleren Booths dramatiske Forestillinger, og en stor Samling af alle Slags Dyr. - Derover giør et andet Blad følgende bemærkning: Menneskers Fordømmelse til Døden er altsaa Moerskab for Mennesker, Man seer, at Coureren ikke sviger sine Patroners Politik. Mennesker og Dyr, Comoedier og Henrettelser regner han til een og samme Categorie. Men hvo vil undres over, at læse Sligt i et Blad, som nyelig erklærede Frihed og Uafhængighed for Phantomer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Af den spanske Jnqvisitions=Historie (hvoraf en i en fransk Journal indrykket Prøve allerede har været meddeelt i dette Blad, er nu det første Vind udkommet i Paris, og læses med stor Begierlighed. Forfatteren, der lever i Paris, har, som forhen meldt, været Jnqvisitionens Secretair, og altsaa havt Materialier, som ingen anden Historieskriver kunde have Man maae gyse ved at læse Fortællingen om dette ugudelige og blodtørstige Tribunal, der ved fine Autodafer har aldeles udryddet 114,041 Familier. Stetinqvisitoren Torqvomades Jver strækkede sig endog til Bøger. J Aaret 1490 lod han en stor Mængde hebraiske Bibler og blot i Salamanca over 6000 Bind, opbrænde, hvoriblandt mange kostbare Manuskripter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Nr. 247 af Morgenblatt - et af Tydsklands fortrinligste Blade - indeholder en udførlig Beretning om Tumulten i Børnehuset i Kiøbenhavn den 25de Juni d. A. Deri omtales Hr. Pastor Fingers Skrift: om de henrettede Forbrydere, hvilket roses som læse værdigt og meget religiøst skrevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Efter et Schweizersk Blad er opstaaet Uenighed mellem Pestalozzi og hans Medlærere. De tre væverste af disse, Niederer, Kruhi og Gersdorf have forladt Jnstitutet; Schmid er den eneste, som blev tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Nyeste Postefterretninger. I Varschau jordedes d. 14de f. M. med megen Pragt den berømte Polske Thadans Kosciusyto. Kirken var indvendig prægtigt oplyst og overtrukken med sort Tøi. Paa et Castrum doloris stod Ligt sten omgiven af Krigs=Trophæer og Generals Jnsignier og prydet med den Afdødes Portrait.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Jfølge den Brysseler=Tidende skal efter Forlydende i næste Foraar Danmark, Bayerns. Würtembergs, Hannovers og Sachsens Comingenter forlade Frankrig og allene de fire store Magters Contingenter blive der tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Den berømte Massenbach siger i et Brev som er indført i den Rhinske Mercur, at hans Fængsling ikke er foranlediget ved nogen Undersøgelse af hans politiske Ansyn eller Meninger; men allene ved et Anstød mod Militairtienesten, aarsaget derved, at Hr. v. Massenbach, efter i 10 Aar ingen Tieneste at have giort, ikke troede længere at kunne betragte sig som Officeer. Lucian Bonaparte og hans Familie ere nyligen paa en skræksom Maade foruroligede af en Røverbande paa deres Landsted Rufinella og nødte til at vende tilbage til Rom. De nærmere Omstændigheder herved, angives saaledes i en Skrivelse fra Rom af 8de Nov. d. A. I Gaar Eftermiddags foretog Tonsigner Cunner, Uditore di Ruota, en Paarørende af den Bonapartiske Familie, som havde besøgt Lutian i Rufinella, sig en Spaseretour til Tuskulum, for at tage de der foretagne Eftergradninger i Øiesyn, og blev der pludseligen anfaldt af adskillige Karle, saaret og bortført. En halv Time efter Solens Nergang, da Aucians Familie vilde sætte sig tilbord, savnedes Monsignor Cunnes. Der blev strax udsendte Betiente med Fakler for at søge om ham. De tøge Veien til Tuskulum og udraabte lydeligen hans Navn. Jmidlertid gjorde Røverne Jndbrud i Landhuset, grede og bortførte Lucians Secretair Hr. Chatistaa tilligemed tvende Betiente, (sandsynligvis tage de Secretairen for Herren). Mansigner Cunto var saa lykkelig at undslippe under Tumulten. Det udspredes i Dag a min deligen, at den berygtede Røver Barbee fra Veluriskal være Hovedmanden for denne Streg tilligemed 22 af sine Sæller; men adskillige af Lucians Huusfolk udsige, at der kun vare 6 Mænd i Bøndedragt, uden Skoe men med paabundne Soller, saaledes som det Fattigste pleie at bære dem; og siges der endvidere, at Røverne, da de mærkede Feiltagelsen med Personen, skal have sagt, at de vilde udlevere deres Fange for en Løsepenge af 3000 romerske Daler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-12-02
Fædrelandet. Søndagen d. 30te Novbr. anlægges Hofsorg for den afdøde Erkehertuginde Hermine, Erkehertug Joseph, Palatin af Ungarns Gemalinde, som bæres i 14 Dage. J Anledning af Deres Kongelige Majestæters, Vor allernaadigste Konges og Dronnings lykkelige Tilbagekomst til Hovedstaden fra Deres Reise i Hertugdommene, haver den Kiøbenhavnske Borgervæbnings tvende Officeer-Corpser af det borgerlige Infanterie og Artillerie hver havt en Dines, det førstnævnte paa den Kongelige Skydebone og det andet paa Bellevne.