Norske Intelligenssedler, 1769-07-05
Underretning. om: Hvorledes man kand farve Høj, rødt. Til et Skaalpund Garn eller Tøj tag 6 Lod Skevand, 6 Lod reent Vand og 1 Lod raspet Engelsk Tin; hav alt dette udi en Boutellie, og lad det staae paa et Skyggefuldt Sted i 8 Timer at præpareres, før du vil farve, og Korken maa sættes vel i Boutellien, ellers gaaer Kraften af Skeevandet. Tag en Kiedel, kom derudi saa meget Vand som du synes det kand staae vel over Tøyet som du vil farve, og sæt Kiedelen paa Jlden, og naar Vandet bliver saa varmt at du ey kand taale Fingrene derudi, saa kom 3 Lod hvid Viinsteen og 3 Qvintin Concenelle, og 2 eller 3 Lod Hvalske-Bønners Meel derudi, og i det samme det koger op skal du tage Halvdelen af det tillavede Vand som er i Boutellien derudi, og rør saa i Kiedelen, og naar det koger kom saa Tøjet derudi, rør og vælt det vel om i Kiedelen, og naar det har koget omtrent en halv Time, saa tages det af og skylles og bankes lidt med et Banke-Træ, men Kiedelen maa giøres vel reen igien, saa er Grundingen færdig. Kom atter saa meget reent Vand i Kiedelen som tilforn, og naar det bliver saa varmt, som før er meldt, skal du slaa 3 Lod hvid Viinsteen og 5 QvintinConcenelle derudi, og med det samme det koger op saa skal du slaa det øvrige at Skeevandet som er i Boutellien derudi, og da røres det om i Kiedelen, saa haves Tøjet derudi og ideligen røres og veltes om i Kiedelen, og naar det da har koget omtrent en halv Time, saa tages det af, og vaskes og bankes, og skylles i reent Vand 2 eller 3 Gange; thi jo meere det bliver skyllet og banket, jo klarere bliver det; hæng det saa op at tørres, men ikke for nær Jlden eller hvor Solen skinner, saa er det færdigt. Dette maa og vides, at Viinsteenen og Concenelen maa stødes og gnies i en Morter, hver for sig, for du vil farve. Om Bryst-Verk. Der er bekiendt, hvor mange bittre Taare, ofte de stakkels Mødre, og i sær de som første Gang ere nedkomne i Barselseng, maa fælde formedelst deres Bryster, og hvad for Nød og Elendighed deraf ellers flyder, og i sær paa Landet, hvor gode Læger og Hielpe-Midler ere saa vare. Ved følgende Middel kand enhver Moder, som ingen anden Hielp har, komme sig selv til Hielp: En frugtsommelig Kone tager i de sidste 4 eller 6 Uger førend hendes Nedkomst. fire Gal-Æbler, saa store hun kand faae dem, og giør en Udhuuling i hvert af dem saa vidt, at hun kand stikke sin mindste Finger deri, dog maa denne Udhuuling ikke giøres paa det Sted, hvor allerede den naturlige Aabning er i Gal-Æblerne; thi ellers forhindres Luften. Naar Hullerne ere gjorte i bemeldte Æbler, og de indvendige Kierner ere skaarne ud, saa lægger hun 2 Stykker af disse Æbler og Morgenen, i Fransk Brændeviin, som ikke maa blive uddunstet, og følgelig vel dækkes eller tilproppes, og om Aftenen lægger hun samme paa Vorterne af hendes Bryster, og der ovenpaa en liden Pude af gammelt Linnet, hvorefter hun snører eller binder Brysterne saa fast, at Gal-Æblene ikke falder af. Naar dette er skeet, saa lægger hun de 2 øvrige endnu tørre Gal-Æbler ligeledes i Fransk Brændeviin, og betiener sig af dem, ligesom af de første; efter nogen Tiids Forløb, eller den næste Morgen, naar de først paalagte imidlertid ere blevne tørre, hvilke hun da tager af. Saaledes vexelviis at tage Gal-Æblerne af og lægge dem paa, maa hun blive ved saalænge, som hun selv finder det for tienligt. Mig er ikke noget Exempel bekiendt, at en Kone, som har fulgt dette Raad, har siden faaet nogen Skade hverken paa hendes Vorter eller Bryster, naar hun kun ellers ey har været uforsigtig. Og om der ikke ere nogle Vorter at see, eller de ligger gandske brede og flade paa Brystet, saa trækker forbemeldte tilberedte Gal-Æbler dem saa vidt, som Hullerne i Æblene ere dybe, eller som de behøver at være, paa det Barnet kand die. Efter Barselseng behøver bemeldte Æbler for denne Gang ikke videre at appliceres; ja det er næsten ikke nødigt, at en Kone, som engang har betient sig af dette Middel, bruger det oftere, naar hun bliver frugtsommelig.