JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-07-28
Hr. de Barante, hvis Afreise Le Moniteur saa høirøstet havde forkyndt, opholder sig ganske roligt paa sit Stamgods Barante ved Thiers. Man hører heller ikke det Mindste til, at den sardiniske Regiering har forandret sit System. Gen. Lafayette kom nylig fra sit Gods Lagrange til Paris, og havde en Samtale med Hertugen af Broglio om de piemontesiske Henrettelser og terroristiske Forholdsregler. Ved sine Bestræbelser for Flygtningerne opnaaede han, at der skal indrømmes dem et Opholdssted, som nærmere skal bestemmes, mod Caution af tvende paa samme Sted bosatte Borgere. I Grændsedepartementerne Jsere, Rhone og Ain fandt de ulykkelige Savoyarder, trods Embedsmændenes fjendtlige Stemning, en høitidelig Modtagelse hos Jndbyggerne. Sendelsen af Hr. de Gubernatis, der er Privatsecretair hos Kong Carl Albert, til det franske Cabinet foregives at angaae Grændsetolden, men har formodentligen Reguleringen af høiere politiske Forhold til Gjenstand.
Viborger Samler, 1833-07-28
Journal de Paris melder, at Afdækningen af Napoleons Buste skal finde Sted den 28de Juli i Kongens Nærværelse, Støtten skal smykkes med Guirlander og trefarvede Faner, derpaa Linietropperne og Nationalgarden defilere forbi den Udødeliges Monument; om Aftenen skal hele Søilen illumineres.
Viborger Samler, 1833-07-28
J de sidste Dage saae man i Paris paa Gadehjørnerne skrevet. Ingen Bastiller meere; dog slettedes dette strax ud af Politiet. Den 12te Juli fandt man den samme Jndskrivt paa Skilderhusene ved Tuilerierne. - Marschal Lobau og Hr. Gisquet have kaldt flere anseete Borgere til sig, for at betyde dem, at enhver Yttring af Nationalgarden ved Revuen den 28de vilde være uanstændig.
Viborger Samler, 1833-07-28
Det hele Paris strømmer til Hr. Crozatiers Værksted, for, som de franske Blade udtrykke sig, at see Kjæmpemenneskets gigantiske Billede, nemlig Napoleons Statue af Hr. Seurre. Ogsaa Kongen og Ministeren Thiers have været mellem de Besøgende.
Viborger Samler, 1833-07-28
Le National indeholder en formelig Tale til Pariserne, især til Nationalgarden, med Hensyn til de tilsigtede Fæstningsværker. Muligheden af en Collision imellem Dynastiet og Nationen deduceres af det monarchiske Princip, da det Første søger sin Frelse i Stabiliteten og den Sidste i Bevægelsen. Jmidlertid torde slige spidsfindige republicanske Theorier finde mindre Jndpas hos det parisiske Publicum, end en reen practisk Artikel i Le Constitutionel, der er ledsaget af en Grundtegning, og ved hvis Slutning det hedder: "Foruden de allerede udviklede Grunde, gives der endnu een, der i og for sig selv maaskee allerede er afgjørende; det er den Følelse af Skræk og almindelig Fornedrelse, som hiint System vil vække hos alle Classer af Paris's Befolkning, og især hos Kjernen af Nationalgarden.
Viborger Samler, 1833-07-28
Der har nylig dannet sig i Frankrig en Association for parlamentarisk Reform. Man forsikkrer, at de berømteste og meest formaaende Personer staae i Spidsen for dens Medlemmer, og at en stor Mængde, Jndivider i Hovedstaden og Provindserne hver Dag lader sig indskrive i Listerne. Associationens Formaal synes at være, at lovmæssig Vei at bevirke Ophævelsen af Valgeden, en almindelig Stemmeret for alle Skatrydende og Afskaffelse af Centraladministrationen. Dette Selskab forkaster ethvert voldsomt Middel undtagen Skattevægring, som det kun tillader i yderste Nød og alene af den Grund, at det troer at kunne bevise, at Nationalforsamlingerne have lovligen anerkjendt dette Slags Nødværge, naar de Love trænkes, der skulle beskytte Franskmændenes Frihed og Lighed. De hemmelige Selskaber gaae deres Gang i Mørket; for at undgaae Regjeringens Forfølgelser, trænge de sig ind i Frimurerlogerne, og ville maaskee endnu bringe det saa vidt, at der vil blive taget Forholdsregler mod disse. Der tales meget om et af de sidste af Propagandisternes Møder, hvor en udvalgt Forsamling af tydske Patrioter, Jtalienere, Polakker, Spaniere og Portugisere have holdt Raad, og fattet Beflutninger angaaende Verdens Frelse.
Viborger Samler, 1833-07-28
En kongelig Forordning af 12te Julii forkaster et i Hertugen af Bourbons Testament udsat Legat til Fordeel for Børn, Børnebørn og Efterkommere af af Venderhæren og Condes Armee. J Jndledningen angives som Motiv, at denne Foranstaltning vilde bidrage til at nære Spiren til borgerlige Uroligheder, og vække og fornye farlige Erindringer.
Viborger Samler, 1833-07-28
General Desmichels i Oran har forlangt en anseelig Forstærkning, da Pladsen holdes indsluttet af 15,000 Beduiner og Kabyler med 4 Kanoner, der endog have borttaget et Blokhuus. Fra Algier sendtes ham strax 1500 Mand tilligemed fire smaae Krigskibe og et Dampskib.
Viborger Samler, 1833-07-28
Præsidenten for den carlistiske Committee i Paris har først i Juli tilsendt Hertuginden af Angouleme, en udførlig Memøire, hvori han taler om Frankrigs Tilstand og det fordrevne Dynasties Forhaabninger. For Øieblikket giver han hende slet ingen og for Fremtiden kun høist uvisse Udsigter; han troer, at det nærværende Dynastie vel ikke hviler paa nogen synderlig solid Grundvold, men at det dagligt befæster sig ved Portiernes Feil og Middelclassens Stræben efter Rolighed, at en Krig med Udlandet aldrig vil bringe Bourbonnerne tilbage, eller, hvis de paa denne Maade komme tilbage, gjøre det muligt for den, at holde sig paa Thronen, men at Nationens Ubestandighed, Gjæringen af alle Elementer i hele Europa og Vanen til Forandring endnu stedse lade et ikke usandsynligt Haab tilbage, at nye Omstændigheder kunde hidføre Dynastiets Gienindsættelse. Men for at man kan gjøre Brug deraf, raader han, at lede Hertugen af Bordeaux's Opdragelse efter Tidens Jdeer, maaskee at opdrage ham paa et skotsk Universitet og derpaa lade ham foretage store Reiser, for at give ham en politisk Dannelse, der kan sætte ham istand til, selv at bedømme Omstændighederne og betjene sig af dem. (Jstedet for at adlyde dette Raad, har arl A af Cardinal Latil ladet sig bevæge til at afskedige Prindsens redelige Lærer, Hr. de Barande, der af Hengivenhed for sin Elev har forladt Frankrig, og for Fremtiden at betroe hans Opdragelse til tvende fra Rom forskrevne Jesuiter.) De fremmede Magter raader han, hvis de ønske det gamle Dynasties Gjennindsættelse, da ikke at prove paa en frugtesløs Krig, men ved Aftrædelsen af den venstre Rhinbred (!) til Hertugen af Bordeaux at gjøre denne antagelig for Nationen. Saa moderate Forhaabninger nærer rigtigt nok ikke det hele Partie, og der gives Folk deriblandt, der drømme om, at den næste October vil ved Hertugen af Bordeaux's Majorennitet hidføre store Begivenheder. Saa ringe iøvrigt de carlistiske Familiers Forhaabninger for Øieblikket maae være, saa nærme de sig dog ikke til det nye Dynastie; de Faa, der i Begyndelsen forenede sig med det nye Hof, ere endnu stedse de eneste, der besøge Tuilerierne.
Viborger Samler, 1833-07-28
La Tribune er nylig for 82de Gang taget under Beslag. Dr. Heine havde nemlig i sine "Französische Zustande," der i Paris ere oversatte under Titel: "De laa France," sagt, at Ludvig Philig havde lovet Talleyrand for dennes Afreise til London, at, hvor meget man end vilde byde ham, saa vilde han (Kongen) give ham det Dobbelte. Ved Anførelsen af denne Anecdote bemærker Le Tribune: Talleyrands Svar anføres ikke; men han vil holde sig til Ordsproget: "En Fugl i Haanden er bedre end 10 paa Taget." Han er ikke den Mand, der glemmer, at den, der saa fifsigt kunde bortliste et Program, vilde vise endnu større Fiinhed, naar det kom an paa at vinde eller rettere spare en betydelig Sum Penge. Jøvrigt kan den, der kjender begge Herrerne, være ganske rolig i Henseende til deres Skjebne." At slige Yttringer medføre Confiscation, kan man just ikke undre sig over.
Viborger Samler, 1833-07-28
Blandet. General Sarsfield har faaet Commandoen over den 20,000 Mand stærke spanske Hær, der opstilles paa Grændsen af Algarve.
Viborger Samler, 1833-07-28
Ved Portens Vægring, at lade Admiral Malcolm passere Dardanellerne, har han ankret tæt under disse Slotte.
Viborger Samler, 1833-07-28
Ved Debatterne i Overhuset i Anledning af den irske Kirke-Reform Bill erklærede Grev Grey, at Lorderne havde Valget imellem, enten at lænke og undertrykke ethvert Forsøg til Reform, eller at anvende Reformprincipet paa alle de Misbrug, der efterhaanden havde indsneget sig i Statsforvaltningen. "Det første Princip kunne Hs. Majestæts nærværende Ministre ikke billige: det vilde være Afsindighed. (Hør, hør, hør!)De kunne ikke slutte sig til en ny hellig Alliance mod Europas Friheder, hvis Forsøg vilde bringe alle legitime Regjeringer i Fare, ja maaskee tilintetgjøre dem."
Viborger Samler, 1833-07-28
General Solignac har havt den besynderlige Skjæbne at falde i Unaade hos alle Regjeringer, hos Napoleon, hos Bourbonnerne, hos Ludvig Philig og hos Don Pedro. Den første Unaade anledigedes ved Pengesager. Medens han med udmærket Tapperhed fægtede under Massena i Jtalien, havde han oppebaaret 300,000 Fr. formeget i Contributioner; disse Penge bragte han med til Paris, og spillede dem allesammen bort i det berytede Spillehuus Frascati, paa 3040 Tusinde Fr. nær. Keiseren erfarede dette, lod ham kalde til sig og befalede ham at bringe de 300,000 Fr. til Skatkammeret; Solignat stod som forstenet, bukkede sig og gik bort for at søge Raad hos een af sine Venner. Da han igjen viste sig ved Hoffet, og Keiseren adspurgte ham, svarede han, at Pengene vare anvendte til hemmelige Udgifter ved Armeen. Napoleon blev forbittret derover, og afsatte ham. Solignag, der fra simpel Soldat havde tjent sig op til Brigadegeneral, raadspurgte hiin Ven paany, traadte igjen ind i Armeen, som simpel Soldat, og var med i Slaget ved Eilau. Han blev gjenkjendt af en Marskal, der førte ham til Keiseren. Denne bliver rørt, glemmer hans Forseelse og udnævner ham til Divisionsgeneral. – Den anden Unaade havde en politisk Aarsag. Solignat traadte i de tilbagevendte Bourbonners Tjeneste, men da han i de Hundrede Dage erklærede sig for Napoleon, faldt han i Unaade under den anden Restauration og levede i Provindserne. Om den tredie og fjerde Unaadveed man ikke saa nøie Beskeed. J en Alder af 62 Aar erholdt han endelig Commandoen over Befrielseshæren i Portugal, men denne har han nu igien opgivet.
Viborger Samler, 1833-07-28
Man har nu i Sverrig begyndt med at støbe Kirkeklokker af Glas istedetfor af Malm. De give en langt renere og klangfuldere Tone end Sidste. E Exemplar, som var støbt til Forsøg, havde 6 Fod i Omkreds.
Viborger Samler, 1833-07-28
Ved Helsingborg i Sverrig har og sidste 14de, 15de og 16de Juli Hestevæddeløb fundet Sted. Den 18de var privat Væddeløb imellem Cornet Tornerhjelm brune Hoppe Lady og Grev Chrensvard sorte Hingst Salacin. Den Første seirede uagtet den Sidste gjorde et Spring af 11 Alen over en Grøft med Gjærde. Overalt var Læch Favoriten og Pureerne stode 5 mod 2, foruden den private Parce vandt den 500 Rdlr. Bro og en Pocal. Af Tilskuere var mellem 4 a 5000, hvoriblandt henved 300 Danske, saavel fra Kjøbenhavn som Helsingøer.
Viborger Samler, 1833-07-28
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-07-28
Kjøbenhavn. Jstedetfor Hr. Conferentsraad, Ridder Erichsen, der efter Ønske er fratraadt sin Post som Formand for Grosserer-Societetets Committee, er af de 3 af Committeens Medlemmer, som havde erholdt de fleste Stemmer, Hr. General-Consul F. Tutein af det Kongel. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium valgt til Formand for Committeen. Eieren af Central-Apotheket paa St. Croix, Adsessor Pharmaciæ P. C. Benzon, er bleven optaget til Æresmedlem af Selskabet for practisk Havedyrkning i Bayern.
Viborger Samler, 1833-07-28
Fra Staden Slesvig reise daglig fire Deputerede til Louisenlund, for i de Militaires, Overrettens, Magistratens og Borgerskabets Navn at bevidne den dyrebare Regent deres Deeltagelse og indhente Kundskab om Allerhøistsammes Befindende.
Viborger Samler, 1833-07-28
Fra Frederiksværk berettes i Dagen, at Lynilden havde den 28de Juni slaaet ned paa Krudt værket i et stort Poppeltræe, som staaer 10 Alen S. V. for dets Tørrestue, et Huus som ligger isoleret og hvori Krudtet bliver tørret. Træet blev truffet af Lynstraalen tæt nedenfor Kronen, saa Stammen fik en Spalte lige ned til Roden. J Tørre stuen var circa 35 Centner Krudt, som antændt vilde have forvoldet en frygtelig Explosion. Den 9de Juli slog Lynilden ned i Staldbygningen til en Halvgaard, og da Bonden, som sad og spiste til Middag, gik ud for at see, om Skade var skeet, fandt han dræbt en Hest, 2 Qvier og 2 Grise. Lynstraalen havde tillige antændt Bygningen, som afbrændte tillige med Størsteparten af Vaaningshuset. J et lille Hugge huus ved Stalden sad nogle Skolebørn for at søge Ly, af hvilke En besvimede, men Ingen beskadigedes. Paa samme Dag iagttog man en Skypumpe, som løftede et Stykke Lærred op i Veiret og kastede det ned i en Brønd, der blev lændset aldeles tom, dernæst tog den hele Rygningen af et Huus, o. s. v. Hr. Proprietair Hauch til Hastrup pr. Veile, har indsendt følgende Spørgsmaal til Horsens Avis a) "Kan en Dampplov eller Dampvogn med Nytte anvendes i det jydske Jordbrug 5) Kan Kul af Tørv benyttes dertil c) Kan en Plov til omtrent 15 Hestes Kraft forfærdiges her i Landet, og til hvilken Priis," og tilføier: "Patrioter anmodes at samvirke til dette almeennyttige Foretagende, og Hr. Hauch udlover for den korteste, bedste og meest fyldestgjørende Besvarelse 25 Rbd."
Viborger Samler, 1833-07-28
Aarhuus. Capt. Schou, der førte den i Horsens sidst byggede store Brig, som Eieren Consul Secher havde solgt til det herværende Handelshuus Ph. H. Ree & Comp., er død i Lissabon af Cholera.
Viborger Samler, 1833-07-28
Døde. Kjøbenhavn. Copiist i Rentekammeret, O. H. S. Due, 38 Aar; Jernhandler Johan Emanuel Hirth; Tobakspinder Holger Jacob Clausen. 42 Aar; C. N. Vothmann, Reebslager=Frimester J. J. Trane, 51 Aar; Anna Margr. Blichfeldt, f. Jensdatter, 73 Aar; Jnger Kristine Spitzner, f. Petersen, 51 Aar; forhenværende Handelsmand David Jacob, 67 Aar, Frederikke A. Johnsen, f. Munk, 37 Aar; Christiane Tandberg, f. Lund, 24 Aar; Julius Emil Petersen, 5 Aar; Commandeersergeant i Hs. Kgl. H. Prinds Christian Frederiks Regiment, Johan Carl Dressel, 37 Aar; Værtshuusholder Fr. C. Nagel, 59 Aar; Værtshuusholder Lars Axelsen, 54 Aar, Kongelig Staldkarl Hans Jørgensen, 44 Aar. - Lyngby. Jslandsk Kjøbmand Bjarne, Sivertsen, Ridder af Dannebrogen, 71 Aar. - Frederiksberg. Bager Jørgen Langhoff, 65 Aar. - Skuldeløv Præstegaard: Anton Valentin Chr. Holten, 25 Dage gl. – Nykjøbing paa Falster. Otte Christian Nissen, 22 Aar. - Haarslev Præstegaard, Mad. Anne Salome Balslev, f. Lautrup, 58 Aar. - Troldborghuset: Niels Birch (bekjendt af, at han, baade i Sjælland, Fyen og Jylland, ofte har været underkastet Justitiens Tiltale). - Odense, Jomfru Bergithe Lemming, 90 Aar. Øsløs Præstegaard, Sognepræst til Øsløs, Veslos og Arup, Consistorialraad H. C. Saabye, 60 Aar. Nørre-Sundbye, Ane Cathrine Clausen, 52 Aar. - Randers. Kunstdreier C. F. Weibye, 25 Aar (død af Krampeslag. – Viborg: Ane Sophie Jensdatter; Muursvend Chr. Worres Hustrue, Johanne Marie, 57 Aar.
Viborger Samler, 1833-07-28
Russiansands -
Viborger Samler, 1833-07-28
Bekiendtgjørelser. Anmeldelser til Væddekjørsel den 1ste August, til Vædderidt den 2den August, samt til ByrSuk samme Dag maatte behageligen skee Onsdagen den 31te Julii fra Klokken 1012 Formiddag paa Raadhuset i Viborg. Committeen,
Viborger Samler, 1833-07-28
Classe Lotteriesedlerne til 4de Classe, bedes i min Collection fornyede inden den paa foregaaende Classes Sedler bestemte Tid. Gevinster udbetales. Nye Lodsedler, a 18 Rbd. Stykket, faaes. Skive, 22de Juli 1833. Schjørring.
Viborger Samler, 1833-07-28
Undertegnede, som er vel vant med Madlavning, Vadskning, Strygning, Syening, Ordentlighed og Reenfærdighed i et Huus, ønsker sig gjerne antaget i et honet Huus i en Kjøbstad. Gode Beviser for Sædelighed og Duelighed kunne forevises. Paa Lønnen ansees ikke saameget, som paa en god Omgang. Viborg den 25de Juli 1833. Christine Rosenberg, fød Bloch.
Viborger Samler, 1833-07-28
Min Gaard i Vestergade kan underhaanden faaes til J. C. Tetens. kjøbs eller Leie.
Viborger Samler, 1833-07-28
En duelig og skikkelig Avlskarl kan faae Plads hos en Præst strax eller til 1ste November. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1833-07-28
Skifte-Jndkaldelse. Torsdagen den 22de August d. A. om Formiddagen Kl. 10 foretages paa Undertegnedes Contoir, en Skiftesamling i Stervboet efter forhenværende Forvalter Hans Frederik Saabye af Sønder Teglgaard paa Viborg Mark, og attraaes ved denne Samling den i Boet affattede Decision og Repartition fremlagt. Dette tjener herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 og Fordn. 16de Januar 1828, 17, samtlige Boets Vedkommende til Efterretning. Viborg Stifterets Contoir den 25de Juli 1833. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1833-07-28
Efter Eierens Begjæring bliver Hovedgaarden Palstrup, i Viborg Amt, matriculeret for 23 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. frie Hovedgaardstaxt og 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld, Løverdagen den 12te October d. A. om Formiddagen Kl. 10 stillet til een eneste, paa selve Gaarden afholdende Auction, for at sælges enten med eller uden Jnventarium, og kan Approbation, i Tilfælde af antageligt Bud, forventes inden Auctionens Slutning. Gaarden ligger i en behagelig Egn, en Fjerdingvei, fra Landeveien imellem Viborg og Aarhuus og en halv Miil fra den seilbare Gudenaae. Den har et Areal af 711 Tønder Land, med betydelige og gode Skove. Agermarken er for en stor Deel merglet og af god Beskaffenhed. Bygningerne ere gode og rummelige, samt i Brandkassen forsikkrede for 21,720 Rbd. Sølv. Salgsconditionerne ere fire Uger forinden Auctionen til Eftersyn hos Dhrr. Boghandler Dons i Viborg, Landsoverretsprocurator Hald i Aarhuus, Fuldmægtig Mulvad i Randers og Forvalter Kelter paa Palstrup, som tillige foreviser Eiendommen. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 25de Juli 1833. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1833-07-28
Efter Vedtagelse i en i afgangne Jens Christensen Springborgs og efterlevende Enkes fælles Boe af Støvring Bye, Buderup Sogn, Aalborg Amt, afholdt Skiftesamling, bliver den Boet tilhørende Vandmølle i bemeldte Støvring Bye af Hartkorn Mølleskyld 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og tilliggende Ager og Eng af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. 2 1/2 Alb. samt den tilhørende Stampemølle opbudet til Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes Onsdagen den 14de August dette Aar Klokken 11 Formiddag i den sælgende Mølle. Denne, der ligger 2 1/2 Miil fra Aalborg ved Hovedlandeveien dertil, har god Maling og overflødigt Vand til at drive dens Gryn og Maleqværn samt Stampe. Vaaningshuset er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, foruden dette er der tvende Udhuse, hvori er Staldrum, Vognremisse og øvrige fornødne Beqvemmeligheder. Haven er vel beplantet med unge og ældre Frugttræer. J Mølledammen haves Fiskerie af Ørreder og Aal m. m. Jorderne, hvori kunne faaes aarlig 2430 Tdr. Korn af alle Slags, kunne drives med 2 gode Heste og afgive desuden Foder og Græs for 8 a 10 Hoveder og 3040 Faar. J Engen kan avles henved 20 Læs Høe. Paa Konge- og Kirketienden er bestandig Accord. Conditionerne for Eiendommenes Salg erfares ved Auctionen. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Panthavernes, som alle andre Vedkommendes Efterretning.
Viborger Samler, 1833-07-28
Ribe, den 25de Juli 1833. Lynge. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-07-30
No. 91. 61de Aargang. den 30te Juli 1833. Cirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Tamler. Viborger gaaende.
Viborger Samler, 1833-07-30
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-07-30
Portugal. Over Madrid og Bayonne vilde man i Paris have Efterretning om en betydelig Fordeel, som Hertugen af Terceira den 7de Juli skal have tilfægtet sig over Miguelisterne under Vizconde de Molellos. Ved S. Bartholem de Messines skal være forefalden en Træfning, ifølge hvilken dette Sted er bleven besat af de Constitutionelle. Man tilføier, at Viscondede Molellos skal befinde sig mellem de Fangne. Resten af Militserne undflyede til Alentejo. Hertugen af Terceira skal herpaa have deelt sine Stridskræfter, i tvende Colonner, hvoraf den ene allerede var indrykket i Alenteio, og havde under Folkets Tilløb bemægtiget sig hele Serra de Caldeirao. Den anden Colonne skulde om faa Dage trænge ind i Estremadura. Disse Efterretninger trænge rigtigt nok til Bekræftelse, imidlertid sees af den spanske Hoftidendes Sprog, at Don Miguels Anliggender ikke maae staae godt i Algarve. Vel paastaaer den lissabonske Hoftidende, at Banditerne fra Tomar, som de kalde de derværende Guerillas, næsten alle vare gjorte til Fanger af Cavalleriet og Landfolkene; men ganske anderledes lyde private Breve fra Lissabon af 3die d. M.: Jfølge disse er Guerillernes Hovedanfører, D. Manuel de Martinez, en af de rigeste Grundeiere i Alentejo. Hans lille Skare, der i Begyndelsen kun udgjorde 200 Ryttere, skal allerede være voxet til 2400 Mand og dagligt tage til. Underveis borttoge Guerillerne alle Heste og bemægtigede sig de offentlige Casser. Jsær var Behandlingen haard mod Hertugen af Cadavals uhyre Besiddelser ved Mu ga ikke langt fra Santarem. Den 1ste stod D. Maaarsenstandencelliessassistentsen. - nuel ved Curuxe, faa Lieues fra den venstre Tajobred. Her vilde en Bataillon miguelistiske Frivillige fra Cintra angribe dem, men blev hugget sønder og sammen, hvorpaa D. Manuel drog videre, for at forene sig med Hertugen af Terceira, hvis Avantgarde paa samme Dag skal være rykket ind i Serpa. Under disse Omstændigheder, og ved det engelske Cabinets aabenbare Partiskhed for de Constitutionelle, venter man Dronningens snarlige Erkjendelse, saa meget mere, som Kong Wilhelm 17, som bekjendt selv en erfaren Søemand, har yttret sin Glæde og Beundring over Napiers Vaabendaad. Man venter nu kun paa en formelig Opfordring fra Hertugen af Fayal, der af Don Pedro er forsynet med ubegrændsede Fuldmagter. Man nærer større Tvivl om det franske Cabinets Beredvillighed, da flere Medlemmer af dette ikke ere gunstigt stemte mod de Constitutionelle. Den 17de havde man paa den parisiske Børs det falske Rygte, at 25000 Mand Spaniere vare gangne over den portugisiske Grændse; de spanske Fonds faldt 3 pCt. Paa en saadan Jntervention er det der imidlertid ikke at tænke, da Spanien er beskjæftiget nok i sit Indre, og dets Observationshær neppe beløber sig til 10,000 Mand. - Man forsikkrer fra Paris, at der i Hotel Bruganza træffes Anstalter til den unge Dronnings Afreise. Frankrig.
Viborger Samler, 1833-07-30
Foranlediget af Raabet mod de parisiske Bastiller, har Journal de Paris indeholdt følgende Artikel: En Tidende forkynder, at Arbeiderne vedvare ved de affondrede Forter. Denne Paastand er aldeles falsk. Da det i denne Hensigt i den sidste Session forelagte Lovudkast hverken er voteret eller eengang taget under Overveielse, saa er naturligviis Alt, hvad der angaaer dette Spørgsmaal, opsat til den næste Session. Jmidlertid ere allerede Arbeiderne aldeles ophørte. Le National deraader sig paa egne Øine, men haaber, at den lydelige Yttring af den offentlige Utilfredshed og Ankomsten af Protestationer fra alle Puncter af Frankrig vil bringe Regjeringen til at studse; men paa den anden Side var det tænkeligt, at man kun vilde lade Julidagene gaae forbi og give den offentlige Mening en anden Retning; thi ved Hoffet holdt man med Haardnakkenhed fast paa den engang fattede Plan. Men Pressen og den offentlige Mening vilde snart tilintetgjøre disse Projecter; man vilde ikke finde noget Kammer, der var servilt nok til at votere de nødvendige Fonds til saadant Brug; thi Vælgerne vilde gjøre Forkastelsen af Forts systemet til en væsentlig Betingelse for Valgene. Men skulde man ikke bryde sig om Kammerets Votum, da vilde Paris og hele Frankrig protestere, først ved Adresser, siden i Nødsfald ved Handlinger.
Viborger Samler, 1833-07-30
Politiet har affordret Bladet Originaldocumenterne
Viborger Samler, 1833-07-30
til de af det publicerede Protestationer, hvilke Redactionen dog har vægret sig ved at udlevere. En ny tilsendt Artikel er ikke optaget i Bladet. Denne bestandige Modstand fra flere Sider har endeligt bøiet Regjeringens Haardnakkenhed, og den 19de har Politiet i Paris's Gader uddeelt 100,000 Exemplarer af en, fire Sider lang, Anmeldelse, at Arbeiderne ved de enkelte Forterere ophævede.