Viborger Samler, 1841-08-12
Frankerig. Det er forhen berettet, at den sidste Julifest feiredes med Orden og Høitidelighed i Paris. AfAugsb. Allg. Zeit sees imidlertid, at paa Festens tredie Dag - den egentlige Hovedfestdag fandt der en lille Forstyrrelse Sted i den under Tuileriernes prægtige Balcon opførte Concert, i det nemlig et Antal Tilskuere udbragte Raabet: "Ned med Guizot!" Da imidlertid Andre, ligesom, foreslaaende et Forlig, tilraabte de Spillende: "Lad ham kun blive paa sin Post; men man give os laMarseillaise," og denne Nationalsang blev spillet, tilfredsstilledes Mængden, der tilklappede de Musicerende Bifald. Denne Applaus tildeeltes ikke la Parisienne, som man troede at burde lade følge efter. Paa de elysæiske Marker havde nogle Jndustrielle foranstaltet en Skydning og opplantet en rød Straamand. Hvad enten nu Politiet troede i den røde Kjole at finde en Hentydning paa den engelske Uniform, eller maaskee endog paa Liberiet i Palais royal – saa forbød Politiet Farven, og Straamanden forvandledes hurtigt til en Beduin, iført en hvid Kappe. - Jøvrigt beretter Journ. d. Deb., at Kongen viste sig paa Balconen, og modtoges med Acclamation. Om Julifesten siger samme Blad, "at den er en sand Nationalfest; thi Seieren i A. 1830 var ingen Partiseier, men Chartets, det octroierede Chartes Seier, og Historien vil tilføie, at denne Revolution har opfyldt, hvad den har bebudet. Fremtiden vil ansee det som noget mageløst, at en ny Regjering, fremgaaet af hine Kampe i hvilke et Folks Lodder kastes i Urnen, har kunne holde sig og hævde sin Plads, at dette Folk er blevet stort en og alene ved at udvikle sit Princip, kun ved at hente sin Kraft i Opretholdelsen af Alles Rettigheder, paa Talerstolen og hos den frie Presse, og uden at have en anden Allieret end den offentlige Mening. Desaarsag skulde Republicanerne holde sig langt fra Julifesten. Julirevolutionen forlanger ei deres Bistand, og deres Jkke Deeltagelse i Nationalfesterne vil stedse være den fasteste Borgen for Rolighed og Orden."J en Correspondentartikel fra Toulouse af 26de Juli siges, at den niende Bataillon af Vincennes Jægerne tildrager sig enhver Militairkyndigs Opmærksomhed. Dette Corps er et fortræffeligt Udvalg af alle de andre Regimenter, og svarer, ligesaavel som deres Uniformer, ganske til den Tjeneste, hvortil disse Batailloner fornemmelig ere bestemte. Jægerne ere af Middelstørrelse, have et bredt og hvælvet Bryst og stærk Legemsbygning; Oficiererne ere unge, stærkt byggede og smukke Mænd; den physiske Dygtighed er saameget mere en nødvendig Betingelse for Corpset, som det i Løb maa tilbagelægge betydelige Strækninger, for at vænnes til Udholdenhed og Hurtighed. Uniformen bestaaer af en mørkeblaa Kutkagraae Beenklæder, en Carabin, paa hvilken Hirschfængeren, kan opplantes, og som er forsynet med Percussionslaas, udgjør Bevæbningen. Jægernes Marsch er let og dog nøiagtig; deres Lethed gjør dem skikkede til Patrouille- og Nattetjeneste, til at ledsage det i Trav fremrykkende Artillerie, og til hurtig og rask Occupation af vigtige Puncter. - General Baron St. Michel opholder sig endnu i Toulouse. Den Æressabel, Staden Toulouse har tiltænkt ham, skal have en Værdi af 50,000 Fres. Efter det sidst offentliggjorte Regnskab eier den svenske Bank i Sølv og Guld 6,679,612 Rigsdaler Species, som efter den lovmæssige Jndløsnings-Cours, 2 2/3 Rdlr. Banco i Sedler for hver Specie i Sølv udgjør 17,812,300 Rd. Banco i Sedler. De af Banken udstedte Sedler udgjorde afvigte 30te Juni 24,331,000 Rd. Sv. Bco. Banken, skylder desuden for deponerede Penge m.v. 8,214,430 Rd., og for Kobbertegn 510,000 Rd. Bco. Bankens udestaaende Fordringer deels i forskjellige Udlaan og deels i disconterede Vexler og Reverser udgjorde over 20 Mill. li Rd. Bco. Bankens Overskud er altsaa næsten 5 Mill. Rd. Banco. (Bl. T.)