JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
(Af Børsen, og Hamb. Corresp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Neapel. J det Kgl. Budskab af 7de Decbr. til Parlamentet, hedder det blandt andet: "Jeg lader ved min Aftelse alt, hvad der er mig det kjæreste, tilbage. De ville bevare den Hengivenhed, som De hidtil have næret mod min Kongelige Familie. Jeg stadfæster min kjære Søn, Hertugen, af Calabrien, i hans Embede som min Vicat, saaledes som det er bleven bestemt i min Act af 6te Juli og 11te Octbr." etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Fra den 7de Decbr. have vi her levet i den største Spending. Parlamentet blev en Skueplads for hidsige Partiekampe, og vor Hovedstads talrige Besolkning var i ualmindelig Bevægelse. Dog er der hidtil ikke forefalden nogen egentlig Uorden. Den og truende Fare er unægtelig meget stor, men vi opgive dog ikke det Haab, at Nationens Lykke tilsidst bliver befæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Den 8de Decbr. bleve Debatterne i Parlamentet meget levende. Da der var aflagt Beretning om det Kongelige Bødskab fra forrige Dag foresloge nogle Deputerede, at sætte hele Ministeriet under Tiltale. Det endelige Resultat var en lang Adresse til Kongen, i hvilken Parlamentet til Slutning erklærer, Det holder sig ikke for berettiget til at indvillige i Hs. Majestæts Afreise, dersom den ikke skulde have til Hensigt, at opretholde den almindelig berdigede spanske Constitution" J Forsamlingen 9de blev der imidlertid forelæst et andet Budskab fra Kongen, hvori han i Anledning af de den 11te stedfundne Discussioner erklærer: "han havde ei havt i Sinde at fornærmee den besvorne Constitution; men de Herretet af 7de Juli forbeholdt National præsentationen Ret til at foreslaae Modisicationer i den spanske Forfatning, saa havde han troet, og troede endnu, at hans Nærværelse ved Kongressen i Laibach vilde være Fædrenelandet nyttig, og at han kunde faae de fremmede Magter til at antage saadanne Modificationer i Forfatningen, som, uden at fornærme Nationes Rettigheder, kunde bortfjerns enhver Anledning til Krig; dog saaledes, at i intet Tilfælde nogen Modification kunde antages, uden Nationens og Kongens Jndvilligelse. Hellerikke havde det været hans Mening at ville foreslaae aldeles Suspension af Lovgivningsarbeidet i hans Fraværelse; men kuns med Hensyn til den Deel af somme, som angaaer Medisicationer i Constitutionen" Under 10de næstefter fulgte endnu et tredie Budskab fra Kongen, hvori han gjentagende erklæret, at hensigten med hans Reise til Laibach var, at opretholde den fælleds bredigede spanske Constitution; men ogsaa tillige fordrede en hurtig og bestemt Afgjørelse af Parlamentet, Paa disse forskjellige Budskaber erklærede Fleerheden af Parlamentet sig for beroliget, og synes at have indvilliget i Kongens Afreise. Allerede den 11te erklærede den Deputerede Poerio, at han fandt det ikke allene nyttigt men ogsaa hæderligt for Nationen, at deres Souverain blev kaldt til den laibachske Congres; og man kunde haabe, at han vilde bringe sit Folk Fred og Lykke tilbage derfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Jmidlertid vedblev Parlamentet i sine Raadslagninger over de Modficationer, der skulde gjøres i Forfatningen. Det tilendebragte dem, og stadfæstede derhos ogsaa Carl den 3dies Pragmatik angaaende Tronfølgen. Resulentet af det Hele blev dernæst forelagt Kongen. De Kongelige Budskaber og Parlamentets Beslutninger bleve iøvrigt ogsaa ved Courerer, sendte til alle Provindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Alle Ministre have, ifølge det i Parlamentet paa dem gjorte Angreb, begiæret deres Afskeed. Hs. Kgl. Høihed Rigsforstanderen meddeelte dem samme, efterat han den 9de Decbr. endnu havde havt en Conserenz i 3 Timer med dem, ved et Derret af 10de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Det er nu forbuden de engelske Marine-Officere, at være i Land om Natten, og selv Admiralen, som med sig Familie borde i et Logie, han havde leiet sig i Staden, er igjen gaaet ombord, Troppernes March til Grendserne vedvarer. Den 10de Decbr. mynstrede General Pepe i Forstaden Chraja 6000 Mand af Sikkerhedsgarden i Overvætelse af Rigsforstanderen, hans Gemalinde og Prindsen af Salerne. Det er disse Kropper, som skulle holde Orden i Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Den 12de var der ingen Mynstring over Nationalgarden i Overværelse af Kronprindsen og Prinds Leopold. Den Kongelige Garde skal marschere, og Vagten, for Paladjet skal i Fremtiden besættes af Nationalgarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Spanien. J Cadix har der desværre fundet nogle temmelig vidtgaaende Uroligheder Sted mellem den af Folkevalgte Dorighed og Rettens Medlemmer. Førstnævnte meddelede Kongen i et Bønskrift Efterretning om den derværende Urolighed, hvis Aarsag var, at Folket forlangte Morderne af 10de Marti henrettede, og klagede over Retterne, som satte Røvere og Tyve i Frihed, og saae igjennem Fingre med Forfatningens Fiender, selv saadanne, som vare ansatte i offentlige Embeder. Derimod have Dommerne igjen indbragt en Forestilling, som erklæret hiin for bagtalerisk, Jntendanten i Galicien har paa Grund af Kassemangel maattet standse med at betale Embedsmændene deres Løn, for dog endnu at kunne betale de Militaire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
J Omegnen ved Burgos ere Guerillerne især frygtelige; de have erobret Placentin og talrige Tropper ere udsendte imod dem. Ved Sevilla er en Røves bande, det har deelt sig i 3 Devisioner. 15 af de dumdristigste Banditer ere brudte ud fra Arresten i Ertja og have tilligemed nogle bevæbnede Bønder forenet sig med ovenmeldte Bande. De opsnapper fornemmelig Regjeringens Jilbud og aabnes de ministerielle Breve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Østerrig. Conferencen i Troppau bleve aabnede af de 3 høie forbundne Souveraines med gjensidige bestemte Erklæringer angaaende det Synspunkt, fra hvilket de betragte Revolutionen i Kongeriget Neapel. Af disse Erklæringer fremlyste den eenstemmige Overtydning, at denne af forskruede Secter stiftede og af pligtførglemmende Soldater udførte Revolution, og den deraf foraarsagede voldsomme Omstyrtning af alle existerende lovmæssige Forhold, tillige med det i deers Sted komne Anarchies og Vilkaarligheds System, ikke allene staaer i aabenbar Modsætning med det paa Orden, Retfærdighed, Sædelighed og Staternes sande Vel grundede System, som de høie Monarker have antaget og ofte erklæret sig for, men endogsaa med Hensyn til dens uudeblivelige Følger ingenlunde kan bestaae med de øvrige italienske States Rolighed og Sikkerhed, og følgelig ei heller med Europas Fred. Ligemeget gjennemtrængte af disse Sandheder have de høie Souverainer fattet den faste Beslutning, at anvende deres forenede Kræftes paa at den nærværende Tingenes Stilling i Kongeriget begge Sicilierne som er blottet for ethvert elig Grundlag, og allene tilveiebragt ved Oprør og Magt bliver opløst, og Hs. Majestæt Kongen sat i den Stilling, at han kan bestemte sine Staters tilkommende Forfatning paa en Mand som stemmer overeens med Hs. Kgl. Værdigheds Opretholdelse, med hans Folk sande og vedvarende Jnteresse og med Nabolandenes Rolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Til samme Tid have de høie Monarker, besiælede af det levende Ønske, ikke uden i yderste Tilfælde at skride til de sidste Forholdsregler, ikke villet undlade at forsøge noget til deres Hensigt passende fredelige og forsonende Middel, og de have derfor ved utræktelig Omhyggelighed overveiet ethvere saadant, som tilbod sig. Efter moden Overveielse have de besluttet: at gjøre et Skridt i Neapel selv, og det til Hans Majestæt Kongen i egen Person, hvilket syntes i høi Grod egnet, deels til at hæve enhver Tvivl om de forbundne Hoffors sande Sindslag, om ellers nogen saadan endnu kunde finde Plads hos noget redelig Gemyt, deels at redde den store kuns efter Rolighed og Orden stræbende Fleerhed af den neapolitanske Nation ved deres velvillige Monarks Mægling fra den svære Byede, som allerede hviler paa den, og fra alle de Farer, som true den, saavelsom ogsaa sor at sikkre det ovrige Jtaliens Rolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Laibach, 19 Decbr. Krigsrustningerne vedvare endnu. J Dag marscherede en Giendse Bataillon paa 1320 Mand her igjennem til Jtalien. J Morgen følger en anden, og derefter endnu flere, Sydamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Fra 17de til 18de November er paa Antiqua spores 2de Jordskjælv, af hvilke det første var især temmelig alvorlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Cochranes Landgang paa Pisco med 400 Mand, og dets Kysters Blokaderklæring har bekræftet sig. Man vende intet Angreb paa Lima, hvor Vicekongen hor 8500 Mand opdragne i Tugt og Herrens Formanelse; men man befrygter, at Fienden vil finde mange Venner i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
J Folkeopløbet den 17de October bleve 8 af Christophe Officierer myrdede. Jblandt dem var Kronprindsen. Baron Battie og Prinds Joachim. Af 340 fangne engelske Officierer vare ikkun 113 endnu i Live. De øvrige sukker under Nød og Elendighed; 14 ere skudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Endnu den 10de September var Vaabenstilstanden, med Morillo i fuld Kraft. Den 19de afseilede Ad malen med 11 Krigskibe, for at angribe St. Mord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
General Calzada skal med 7000 Mand have slaaet Jnsurgenterne i Poppan, derven Fienden foran sig og besat St. Fr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Bolivar skal med 2 Batailloner være afmarscheret fra Rosario, for at komme de Flygtende til Hielp; man skal i det samme pludselig have trukket sig til bage, led aget af 6000 Flygtninge fra St. Fe af begge Kjøn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Fra Buenos Ayres meldes: J Slutningen af Soptbr. stod Oberst Rodrigunz i Spidsen for det føderale Partie, men 3 Dage derefter ankom Tropperne fra Ensraada og opstillede sig i Slagorden midt i Byen Mod Lynets Fart udbredte sig det Rygte, at Rodsiguez var en af Pueyttedans hemmelige Tilhængere. En stor Glæring reiste sig hvorpaa det om Aftenen den 28de kom til et virkelig Elogmidt i Byen. Jndvaanerne indsluttede sig inden deres bange ude. Geværilden begyndte atter igjen den 29de om Natten Kl. 1. Ved Daggrye hørte mos Klokkemusik og Jubelraab, man erfarede at Statsraadet havde seitet over Rodriquez og udnævnt et Udskud for at udnævne en nye Stadtholder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
London, 23 Decbr. J Dag erholdt vi americanske Blade indtil den 29de November, som medbringe den vigtige Efterretning, at hele Hayri, som vidt som det bliver behersket af de Sorte, nu er forenet til een Republik under Præsident Boye Han tog allerede den 20de October uden Modstand med 10000 Mand Gongives i Besiddelse, og marscherede den 22de mod Hovedstaden, hvor de meest anseete Jndvaanere allerede den 21de havde besluttet at forene sig med hom, hvorfor han uden nogen Vanskelighed holde sit Jndtog med 20,000 Mand den 22de, og den 26de udstædte en Pepriamation, efterat han var erklæret for Præsident.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Nederlandene. Den 1ste Januari om Morgenen Kl. 5 stod Kronprindsens Pallads i Brüssel i lys Lue. Uagtet de største Anstrængelser blev dog det indre af Bygningen tilligemed mange kostbare Sager et Rov for Luerne, Formodentlig udbrød Jlden først i det øverste Skok værk af Prinssersens grædske Capel Generalstaternes skjønne Sahl er forvandler til en Askehob; dog ere Archiverne reddede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
J det afbrændte Slots Askehob i Brüssel er opsamlet en stor Mængde Sølv, Guld og dyrebare, Diamanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Adskilligt. J Ægypten, hvor der af det prægtige Meel tilberedes det fortræffeligste Brød sørger Politiet ved utroelig havde Straffe for, at Brødet bages gods igjennem og at det tillige holder sin bestemte Vægt. J Koiro (siger Helmwill) saae jeg en Bager, hos hvem man tredie Gang havde fundet Brød, der ei var behørig bagt, øieblikkelig straffes paa følgende Mande: Man førte ham udenfor sit Huus, naglede hans høire Haand til den øverste Dørstolpe, lod ham saaledes staae til Skue i tre Timer og gav ham derpaa Bastonode, som bestod af 150 Slag under den blotte Fodsaale, Første Gang havde mon blot bundet ham ved Dorstolpen og givet ham 100 Slag, anden Gang ligeledes med Tillæg af 50 Slag. Afholder den tredie Straf ei Forbeyderen fra at begaae en fjerde Forseelse fastnagles begge hans Hænder og tildeles ham 200 Slag. Kommer han femte Gang afhugges hans venstre Haand, og saaledes stiger Straffen indtil Spidning. Og dog har man ei sjelden havt Exempel paa, at Haandværksfolk have fornyet deres Forseelser indtil denne Straf. Naturforskerne have hidtil tvivlet om Havmenneskers Tilværelse, men man er nu sat i Stand til, at hæve al Tviol desangaaende, da man nylig paa Klipperne af Derrigymla i Eriøberg have seet et saadant Dyr, i Ebbetiden bade sig i Solskinnet, Det blev først opdaget af en gammel Kone, som saae et Dyr, halv Qvinde og holv Fisk, paa Nederparten lig en Delphin, ile til Havet, som det, da Floden endnu ikke vor indtraadt, kun med More kunde naae. Hr. T. Evans i Kleggan, en bekjendt Mand, var just ankommen til Kysten, da det vilde styrte sig i Havet. Saasnart det kom til Vandet, forsvandt det paa faa Øieblikke; men kom strax igien frem og gav Hr. Evans Leilighed til forligt at beskue dette saalænge omtvivlede Væsen. Det var saa stort som et velvoxent Born paa 10 Aar, havde et Bryst som en 16 Aars Pige, tykt mørkbrunt Haar, store sorte Dine og Arme og Hænder som et Menneske, med Undtagelse af gjennemsigtige Svømmehinder, som forbandt de øverste Deele af Fingrene. Det var ofte beskjæftiget med at kaste sine flagtende Lokkre, tilside, og ligesom med en Kam at bringe dem i Orden. Med Halen syntes det fornemmelig at rette sine Bevægelser i Vandet. Næsten en heel Time lod det sig toligt anske af over 300 Mennesker, indtil man offyrede et Gevæhr efter det. Saasnart Fængkrudtet blussede op, bukkede det under og lod sig ikke mede see. Hr. Evans tider ei, at det besad den Færdighed at kunne tale. Dets Aasyn var intetsigende og duut, som øiensynlig viste Mongel paa Fornuft. Ort er meget troligt, at dette Dyr, da det først lod sig see, udsøgte en Plads til at kaste sine Unger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
J Nederlandene har det frossen saa stærkt, at Scheldefloden allerede den 30te f. M. var belagt med Jis af 4 Alens Tykkelse, Fra Europa er i forrige Aar udvandret til Queber. 11,238 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Ruslands Jndbyggere beløb sig den 1 Jan. 1818. (Polen iberegnet) til 56049,031. Det viiselige Ra lands Beboere kunne efter rundt Tal anslaaes til 53 300,000 Mennesker, hvoriblandt 38,262,000 af giæsk Religion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
J Frankfurt er i afvigte Aar fødte 1190, hvori blandt 277 udenfor Ægteskabet. 1163 Personer ere døde og 312 Par ægteviede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
(Af Udgiveren.) Mariboe, 15 Jan. Afvigte Fredag høitidelige holdtes paa Domhuset her i Byen en glimrende Fest til Gudinden Toepsichore, Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Udi denne Tid er Enkegrevinde af Knudt til Knuttenborg i Lolland ved Døden afgaaet,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Den 5te Januari er Birkedommer og Skriver ved Feløe Birk, G. W. Montagne, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte hans Embede. Af dette Embede svares aarlig 100 Rbd. Sølv til Formanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Blandt de i Aalborg Stift i forrige Aar Fødte er 24 Par Tvillinger, deraf 1 Par uægte, 1 født vanfør paa Hænder og Fødder, og 1 med vanskabt Underliv, begge døde faa Timer efter Fødselen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Til fremmede Steder er fra Danmark, i October Maaned f. A., udført følgende Kornvarer: 8787 Tdr. Hvede, 12744 1/2 Tdr. Rug, 26096 1/4 Tdr. Byg, 82,400 Tdr. Havre, 81 1/2 Tdr. Boghvede, 1872 1/2 Tdr. Ærter, 2117 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 230 Tdr. Hvedemeel, 210 1/2 Tdr. Byg og Rug Meel, 13 Tdr. Havre, og Boghvede Meel, 403 Tdr. Byggryn 452 1/2 Tdr. Havre og Boghvede, Meel, 4732 1/2 Tdr. Malt; ialt 140,040 Rdr. Kornvaret, foruden 62 835 Pund Grube- og Perle Gryn, J November Maaned f. A er ligeledes udført: 10,289 Tde. Hvede, 17,486 1/2 Tdr. Rug, 30 157 1/2 Tdr. Byg, 27, 437 1/2 Tdr. Havre, 216 Tdr. Boghvede, 1560 Tdr. Ærter, 2657 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 329 1/2 Tdr. Hvedemeel, 332 Rdr. Rug, og Byg Meel, 1 Tde. Boghvedemeel, 303 1/2 Tdr. Byggryn, 180 Tdr. Havre og Boghvede Gryn, 1557 Tdr. Malt; ialt 92,507 Tdr. Kornvarer, foruden 113,025 Pund Grube- og Peele Gryn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Den 10 Januarii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Boes til 15 Mk. 8 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 65 1/2 a 69. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 60 sk. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Bekjendtgjørelser. De, som agte at holde Lollands Falsters Stifts Addresse-Contoirs Efterretninger, vilde behage at bestille dem paa ethvert Steds Postcontoir saavel i Danmark som Hertugdømmene. Mariboe, den 16de Januari 1821. C. F. Schultz
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Gaardfæster Niels Rosenstjærne Krag i Ringsebolle, under Baroniet Sønderkarle, har opregivet sit Boe til Skifterettens Behandling og Deeling imellem fine Creditorer. Thi indkaldes herved disse med 6 og 12 Ugers Barsel at møde og legitimere deres Fordringer, og er til den Ende Skiftesamlinger bestemt at afholdes den 10de Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, i Stervboegaarden, hvor det forseglede Chatol aabnes; saa afholdes og Samlinger den 28de Februar og den 14de April, hver Dags Formiddag Kl. 9, paa Baroniets Skriverstue paa Høibyegaard. Høibyegaard, den 15de Januari 1821. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Paa Addresse-Contoiret i Mariboe kan bekommes tilkjøbs, fiin hollandsk Concept papiir, 1 Mk. 8 s.; dito Propatria 3 Mk. 8 s. Bogen; tillige kan faaes Connossementer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Til Leie. Paa Addresse Contoiret i Mariboe kan bekommes til Leje, Nytaarsgave for Aaret 1821 efter den lordiske Almanak til den ynkværdige kyhlamske Famulus fra C. Bredahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Politik og Historie. Af J. K. Høst. Kbhvn. 1820. 3die Binds 1ste, 2det og 3die Hæfte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-16
Funden. Ved Ballet paa Raadstuen sidste Fredag blev funden en Ti Dalers Nationalbankseddel, som Eieren, imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn, kan erholde hos Kjøbmand og Gjestgiver, Knudsen i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
15de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 6. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 19de Januari 1821. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor moritus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Udenlandsk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
(Af Børsen, og Hamb. Corresp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Portugal. Hs. Majestæt Kongen har ikke allene givet efter forsit Folks Ønsker, men endog bemyndiget Stænderne til at udkaste en nye Rigsforfatning. Tillige har Hs. Maj. erklæret, at uagtet det Passerede blot havde funden Sted i Porto og nogle enkelte Steder, saa vilde han dog indvillige i en almindelig Amnestie og bemyndige det forrige Regentskab til at forsamle de indkaldte Stænder, skjøndt deres Jndkaldelse just ikke havde været lovmæssig. J det ovrigt havde han yttret, at naar Alt var bragt i det Rene og stadfæstet, af ham, vilde han enten selv personlig indfinde sig i Lissabon eller sende en af sine Sønner, naar Jntet blev foretaget, der stred imod den kongelige Værdighed. Den hele kongelige Familie befinder sig vel, naar Kongen undtages, der lider af en Beenskade, der i kore Tid har meget tiltaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Efter Privatefterretninger synes Brasilianerne meget godt om den nye Statsreform, ja – skal selv i Statsraadet have fundet mange og mægtige Beskyttere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Den pavelige Runtius er i afvigte October ved Døden afgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
J Provindsen Pernambuko er udbrudt et Oprachvorved, ifølge Efterretninger som naae til den 18de November det var kommen til en fuldkommen Krig imellem Militairen og Jndvaanerne, som besværede sig over Embedsmændenes Despotisme. Det er gaaet saavidt, at der ved Bonito, 15 Mile fra Staden Recise, er forefaldet en alvorlig Træfning imellem de Kgl. Tropper og Jndvaanerne, hvorved Militairen vel seirede, men dog havde 178 Mand Døde og Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Spanien. General Elio, tilligemed andre fængslede Personer, skal nu dømmes efter ordentlige Retsformer, – Den 23de December overrakte Klubben Fontang de Or ved en Deputation Kongen en Forestilling, om at afskedige Ministrene for deres Udueligheds Skyld, Forestillingen var underskreven af omtrent 1000 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Den 24de December bleve omtrent 24 Personer satte ved Vingebenet, som Modrevolutionaire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
En Jnsurgentkoper har opkapret Staden Mottils hele Bomuldsavl, der var indskibet til Barcellona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
J Guadalaxara ere 3 Mennesker inden nogle saa Timer pludselig døde af Nreveseber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Det bliver endnu ved at gjære hist og herTamora har et Opløb funden Sted, i det nogle Soldater forlangte, at der ved Eedsaflæggelse af 40 frivillige Nationalgardister skulde raabes: "leve Forfalingen!" men Jndvaanerne vilde: "leve Religionen leve Kongen." Ligeledes er i Granada en nye Sammensværgelse opdaget. 400 Mand fra la Vega vare nemlig blevne bestukne og skulde ved Nattetider trænge ind i Staden, i det Øieblik da 4 Rosenkrandsproressioner under Anførsel af nogle Præster, der vilde tale imod Forfatningen, marscherede igjennem Gaderne. Paa Pladsen Vivaramba skulde de nemlig forsamles og myede alle de constitutionelle Øvrigheder, oprette et Alter og opstille Reliquier paa det, samt indbilde Folket, at de paa ny vare afkjøbte af Religionens Fiender; men Øvrigheden lugtede Lunten i Tide og satte 18 af disse Fredsforstyrrere ved Vingebenet. Jealien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
J Florenz taler man om at en østerrigsk Armee paa 3000 Mand skal besætte de faste Pladse i Kongeriget Neapel paa 5 a 6 Aar, hvormed de nordiske Magter ere fuldkomne enge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Den 4de Januarii ankom Hs. Majestæt Kongen af Neapel til Laisach.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Paa Grændserne af Neapel tager Røverbanderne meer og meer til. Hele Menigheder have grebet til Vaaben og indbragt en stor Mængde Fanger. Som den pavelige Pladscommandant i Rovenne gik over Gaden om Aftenen, blev han skudt af en Ubekiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1821-01-19
Palermo og hele Sicilien bliver bevægelige Hærskarer dannede, for at paagribe de endnu omstreifende Tilhængere af den forhenværende Jndependentergjering. J det øvrige er alt roligt.