JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Da det Kongelige danske Cancellie under 1ste Juli dette Aar har resolveret, at den ved Skiftet efter afdøde Maren Olsdatter og forhen afgangne Mand Peder Olsen Meyer af Frederichsberg, sluttet den 27de Januar 13. til Førstnævntes uanmeldte og ubekiendte Arvinger paa Fædrenesiden, udlagte Arvecapitaler 1432 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn, bør udbetales de af hendes Arvinger som have meldt sig, saafremt det ikke er beviist, at nogen fraværende Arving er til, saa bliver herved tillige, i Overeensstemmelse med bemeldte de Kongelige danske Cancellie Resolution, med Aar og Dags Varsel indkaldt enhver Anden, som maatte antage sig arveberettiget efter ovennævnte Maren Olsdattter af Frederichsberg, til for Undertegnede, som nærværende Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 8de August 1834. I. Friderichsen.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Ved Proclama, som vorder læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som have nogen Fordring paa afdøde Frue Anne Kirstine Høyer, fød Holbech, og forhen afdøde Mand Capitain og Urtekræmmer Jacob Lyder v. Hover her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som Befuldmægtiget for de Afdødes myndige Arvinger; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de August 1834. A. P. Hagen, Fuldmægtig. Nørregade No. 20 & 27.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
De, der maatte have noget at fordre i Boet efter Skoemager Christoffer Erichsens afdøde Hustrue Christiane Marie Thorup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres lovlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 5te August 1834. Ræder.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret og vil blive læst ved Landsoverretten i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter den tidligere afgangne Skoemager Niels Mørk og efter dennes nu afdøde Enke Ane Sophie Mørk, født Kipping, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, ligesom begge Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel er indkaldte for at anmelde og godtgiøre deres Arveret. Dette bekiendtgiøres herved. Skifteretten i Horsens, den 5te August 1834. Ræder. De, som i navnlige Maader maatte have Noget at fordre i Boerne efter følgende her i Grenaae Bye og Nørre-Herred Afdøde, nemlig: 1) Muurmester Jens Hansen af Grenaae; 2) Huusmand Niels Andersens Hustrue, Birthe Sørensdatter af Thostrup Bye og Sogn; og 3) Gaardmand Hans Madsen i Sivested Bye, Thostrup Sogn. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Grenaae Bye og Nørre-Herreds=Contoir i Grenaae, den 8de August 1834 Aagaard.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Ved Proclama, som læses for vedkommende Over- og Underret, ere samtlige Creditorer efter afgangne Aftægtsmand, forhen Fæster af Bommer eller Boller Overmolle under Boller Gods i Veile Amt, Jørgen Nielsen Møller og Hustrue Ane Cathrine Rasmusdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Som Arvinger efter disse Afdøde ere anmeldte: A. Efter Jørgen Nielsen Møller: 1. et Sødskendebarn, Gaardmand Erich Hansen i Skjolde. 2. et dito Stine Marie Hansdatter, givt med Huusmand Rasmus Thomsen i Thyrsted. 5. et dito Karen Hansdatter, givt med Gaardmand Jørgen Jensen, i Raarup. a. et dito Mette Hansdatter, død, og i Ægteskab med Gaardmand Niels Jørgensen Kragh i Raarup, efterladt Børn, hvis Navne ei vides. 5. et dito Mette Chirstine Hansdatter, ligeledes død, og i Ægteskab med Huusmand Peder Jensen i Glattrup, efterladt: a. en Søn, Jens Pedersen, hvis Opholdsted ei vides, b. en dito, Hans Jørgen Pedersen, Corporal ved Slesvigske Curasseer-Regiment. 6. et dito Peder Jensen, Aftægtsmand i Skiuflund. 7. et dito Peder Jørgensen, Gaardmand i Harholm, der skal have flere Sødskende.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Efter Ane Cathrine Rasmusdatter: 1. en Søster, Deliane Rasmusdatter, der er død, og i Ægteskab med Peter Møller i Sqvæst Mølle ved Skanderborg, har efterladt: a. en Søn, Rasmus Pedersen, Aftægtsmand i Lyngaae, b. en dito, Erich, Møllersvend i Lundum Mølle, er en dito, Peder, Snedker i Aarhuus-Egnen, d. en Datter, Maren Pedersdatter, givt med en Snedker i Wibye. 2. en dito Elisabeth Rasmusdatter, Enke efter Degnen Linneballe i Lundforlund pr. Slagelse, hun skal boe i Kiøbenhavn. 5. en dito Zidsel Marie Rasmusdatter, Enke efter Snedker Thomas Pedersen Zacho i Boller Teglhuus. Disse, og om flere Arvinger maatte findes efter forbemeldte Afdøde, ere ligeledes, ved det nævnte Proclama, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Samling i Boet bliver afholdt paa mit Contoir Fredagen den 5te September næstkommende, Kle10 Formiddag. Braae pr. Horsens, den 5te August 1834. Købte.
Berlingske Tidende, 1834-08-18
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1) Tienestekarl Morten Madsen i Skanderborg; 2) Maren Rasmusdatter, Enke efter Huusmand Johan Frederik Jensen i Farre, Sporup Sogn; 3) Huusmand Rasmus Andersen i Jexen, Adslev Sogn, og Søren Jensen i Miesing By og Sogn, indkaldes herved overeensstemmende med Placaten 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 7de August 1834. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Aar 1834. No. 197. BranTirsdagen. den 19de August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Trinigste politiste og velvsenulv-Adellde. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Spanien. En fra Madrid kommende Reisende fortæller, at Pøbelen ved den sidste Plyndring af Klostrene fandt en Munk, hvis Skjæg naaede til Knæerne, indespærret i en underjordisk Celle. Da man spurgte ham, naar han var fængslet, svarede han, at han ikke længer nøjagtig erindrede det, men han troede, at det havde været i Aaret 1823.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
(Over Paris, den 9de August.) – Den 2den August blev der voteret over Proceres-Kammerets Adresse. Den er en Gjenklang af Thron-Talen. Med Hensyn til de finantsielle Forhold, hedder det: Proceres stroe, ligesom Deres Majestæt, at Stats-Nødvendighedernes Ligevægt og Stats=Hjælpemidlerne ville bringes paa Fode igjen ved Cortes's Mellemkomst. Til dette forønskede Maal vil Reguleringen af Gjælden til Udlandet og en Forbedring af Forholdene ved den indvortes Gjæld i en høi Grad medvirke. Redeligheden og Troskaben, hvorpaa Eders Majestæt har givet Prøver, der geraade den hele Nation til Ære, byde at anerkjende disse Forpligtelsers forbindende Kraft, og, i rigtigt Forhold til vores Hjælpemidler, at opfylde dem med den samme Punktlighed, som andre Nødvendigheder af lignende Slags fordre. J alle Stats-Creditorers Skjæbne er National Værdigheden og National-Vellet medindbefattet. – Anderledes lyder Procuradorenes Addresse-Udkast, der endnu ikke, som man havde meldt, er omvoteret. Strax i Begyndelsen glæder Udkastet sig over den jevne Bane til Fremskriden, man har betraadt, en Bane, der vil føre til den Velfærd, som en flau Lovgivnings langvarige Feil have holdt fjern. Derpaa er Talen om de sociale Rettigheders nødvendige Garantier og om Thronens og Folkets Forbindelse. Det mærkeligste Sted er nok følgende: Eders Majestæt siger os, at billedet af vor indvortes Stilling ej er saa lyst, som vor Patriotisme ønsker det. Kammeret maa tilføje, at hiint billede i Virkeligheden er meget mørkere, end Eders Majestæt selv troer. De mange Aar af et grusomt Regjerings-System, af en forblindet Bestyrelse, af en frygtelig Reaction mod Principerne for enhver god Stats-Organisation have sat os i en førgelig Tilstand af Fornedrelse og Elendighed. J Henseende til Finantserne hedder det videre. Først naar vi have erholdt nøje Kundskab om Statens Forpligtelser, kunne vi beskjæftige og med Midlerne til at opfylde dem. Jmidlertid troer Kammeret, at maatte udtale en Tanke, der lader slutte til dets Hensigt for Fremtiden. Denne Tanke er den, at den største Sparsomhed maa indføres, og at Folket, der ligger under for de utaalelige Contributioners Last, snart maa see en Forbedring i sin Lod. – Det kongelige Statut – saaledes ender Adressen – har, som Eders Majestæt bemærker, lagt Grunden, og os tilkommer det nu at fuldende Bygningen. Forat følge denne aabne Jndbydelse, vil Kammeret strax i Dag give et Omrids af dets Grundsætninger og af dets Overbeviisning, der gaae ud paa, at alle sociale Rettigheder maae have en eensartet Beskyttelse. Pressefriheden, denne Skildvagt for alle andre borgerlige Rettigheder, trænger til Bortfjernelsen af de Jndskrænkninger, der nu til Dags have reduceret den til et Jntet. Gode Love ville være istand til at afværge og tilintetgjøre dens mulige Misbrug. Det er hverken retfærdigt eller klogt, at opoffre dens utvivlsomme Fordele for Frygten for indbildte Farer. Den Frihed, at meddele sine Tanker kan umuligt lade sig forene med Censur og vilkaarlige Forholdsregler. Vi trænge i fuld Omfang til Lighed for Lovene, til den personlige Friheds Sikerhed og til Dommerstandens Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
J. des Debats, undrer sig meget over, at Don Carlos har forladt Grændsen og vendt sig mod Villafranca, formodentlig for at flygte til Biscapa. Videre bemærker den: "J ethvert Tilfælde forhindrer Rodils Besættelse af Bastan-Dalen Jnsurgenterne i at læne sig til Grændsen. Hidindtil har Grændsen beskyttet dem for, fuldstændig at vorde omringede. Nu have de endog tabt deres eneste Depot for Forraad af alle Slags, og for deres Juntal, og see sig nødte til at vanke omkring i Bjergene i det Jndre, uden at besidde en eneste Operations-Punkt, Vaabenplads eller noget somhelst Tilhold.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Tydskland. Berlin, den 9de August. – J Weissensee er Militair-Pensionairen Neyer i den høje Alder af 96 Aar død; han var i Erfurter Regjerings Districtet den sidste Veteran fra syv Aars Krigen.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Den 10de August. - Tydskland har i den sidste henvundne og i denne Maaned været paa flere Steder hjemsøgt af den overordentlig store Ulykke: Skovbrande. Dette var Tilfældet paa flere Steder i Lithauen, og navnligen i den gammel-sternbergste og drustenske Skov, ved Mehlaucken og Teplacken. Denne Ulykke har dog især truffet vort Fædreneland og det paa mange Steder.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Om den store Skovbrand den 13de Juli i Rendecker Skovene have vi forhen berettet. (See denne Avis, No. 189.) Den 30te Juli opstod en lignende Brand i den saakaldte Jungsernhalde, mellem Berlin og Tegel, hvorved en betydelig Strækning Skov ødelagte. Først næste Dag lykkedes det Militairet, som dertil var udcommanderet, i Forening med de tilgrændsende Lands byers Beboere, med den største Anstrængelse at standse Jlden. Ogsaa i de Eylauske Skove og i Skovene ved Lindenen, Otten hagen, Fuchsberg og ved Landsbyen Helligen Kreutz i KredsenFischhausen ere lignende Brande udbrudte og have tildeels vedvaret i flere Dage.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
J Wansen, i Kredsen Ohlau, Regjeringsdistrictet Breslau, udbrød den 1ste August om Natten Jld hos en Snedker, hvilken ved den store Tørke greb i kort Tid saa hurtigt om sig, at fire og fyrretyve Ejendomme, med største Delen af det Jndhøstede blev et Rov for Luerne. Næsten hundrede Familier ere derved blevne huusvilde.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Den 30te f. M. døde i Breslau Daglønneren Anton Klötzel, der efter Angivende var næsten 105 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Rusland. Odessa, den 22de Juli. - Cavallerie-Generalen, Grev Witt, er kommet hertil fra Krimm paa Dampbaaden Meteor. Krigs-Corvetten, som nogle Dage laae her for Anker paa Rheden, er den 13de De gaaet under Segl til Sebastopol.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Nederlandene. Haag, den 4de August. Avisen Staats-Courant, beretter, fra St. Petersborg, at det nederlandske Linieskib 2de Zeuw- bleve for dets Afreise besteget og taget i Øiesyn af den keiserlige Familie, af Kronprindsen og Kronprindsessen af Preussen. Hs. M. Kejseren forestillede sin ophøiede Gemalinde de Officerer, som vare prydede med Medaillen for Fæstningen Antwerpens Forsvar; efter Høistsammes Ønske spillede man de Hollandske Folkesange, som Hs. Majestæt hørte med blottet Hoved.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Persien. Den persiske Armee bestaaer: 1) af Provindsial Militsen; 2) af Romadernes Contingent; 3) af Kongens Garde; 4) af Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie-Corpset, som er næsten exerceret og equiperet paa europæisk Viis; 5) af Zumberuks, en Troppe slette Artillerister. Hele Persiens Krigsmagt udgjør nu 45,340. Mand.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
America. Beretninger fra Buenos=Ayres indtil 10de Mai melde, at Alt var roligt. Repræsentanthuset havde været den 5te forsamlet og valgt Sennor Maza til Præsident og Sennor Pin tos til Vicepræsident. J Regjeringens Budskab til Huset erklæredes, at ingen Forandring havde fundet Sted i Republikkens Forhold til Udlandet; men at man desværre endnu ikke fra Storbrittannien havde faaet et afgjørende Svar angaaende Occupationen af Falklands-Derne. Striden mellem Paraguay og Corrientes skal være bilagt og den hele Banda Oriental, paa faa Undtagelser nær, nyde fuldkommen Ro.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Efter Breve fra New-York af 3die f. M. vilde man der vide, at General Jackson tænkte paa at trække sig tilbage til Pripatlivet.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Sverrig. Stockholm, den 12te August. Hs. Majestæt Kongen har under 7de d. M. befalet Justits=Kantsleren at vælge og beordre en juridisk Embedsmand snarest mueligt at begive sig til Gothenborg for, ved den Undersøgelse, som Qvarantaine-Commissionen, foranstalter om hvorledes Cholera-Sygdommen i Riget først er indkommet, at overvære samme, og for at lade de af hvilkensomhelst Person nuligen begaaede Forsømmelser, hvorved Sygdommens Udbrud kunde være forvoldet, lovligen tiltale.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Den Danske Handels- og Jndustrie-Tidende har følgende Efterretninger fra Gothenborg af 11te d. M.: Uden at regne de Døde i Carl Johans Forsamling, som ifølge den officielle Bulletin indtil i Gaar Morges Kl. 6 vare 308 af 401 Syge, er her i Byen, og paa dens Grund indtil i Dag Morges Kl. 6 døde 207 Personer af 655 Syge, og 88 ere helbredede. Sygdommen er ganske vist i Aftagende i Carl Johans Forsamling, og endskjøndt man ikke kan sige det Samme om Forholdet i Byen, har man dog Anledning til at antage, at Lægerne mere end hidtil have Sygdommen i deres Magt. Fem Læger have forladt Stockholm, for at begive sig dertil, et altfor ringe Antal, meer end det dobbelte er nødvendigt. - Oprettelsen af flere Hospitaler er bleven nødvendig, og siden i Gaar er en offentlig Bespiisningsanstalt i Gang. – Spærringen af Samfærselen mellem Gothaborgs og Hallands Lehner er atter hævet. – Baade og Fartøier, som herfra gaae opad Gotha=Elven, skulle undergaae Qvarantaine i Wennersborg, og dersom Sygdommen skulde naae derhen, da i en anden Bye ved Wenern eller ved Sjotorp Der ere indtruffne mistænkelige Dødsfald i Kongelf, Marstrand, Strømstad og langs Kysten, og Sygdommen synes at have spredet sig vidt omkring.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Smitsoten her har havt en højst skadelig Jndflydelse paa Skibsfarten og Handelen i Almindelighed. Mangelen paa Arbeidsfolk er saare følelig, thi foruden at Dødeligheden i denne Klasse har været stor, har en Mængde Arbejdere forladt Byen det samme er Tilfældet paa Skibsværfterne, hvor Arbejdet et ophørt af Mangel paa Tømmermænd. Der er ikke sluttet nyBefragtninger, og de Skibe, som ligge under Ladning, expederes kun langsomt. – Kornpriserne ere nominelle, af Mangel paa Sælgere; hvilket dog mindre bør tilskrives Mistillid til Høster og dens Jndbjergning, end Tvivl om Følgerne af Smitsoten, Brændeviin udbydes til 36 s. Rald. Kanden. – Mangelen paa Fødevarer er saare følelig. Smør f. Ex. betaltes i Løverdags paa Torvet med 40 sk. Rgld. pr. Pd.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Norge. Officiel Artikel. Jfølge til Departementet skeet officiel Jndberetning er den ondartede Cholera-Sygdom udbrudt i Kjøbstaden Frederikstad, hvilket herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Norske Regjerings Departement for Kirke- og Underviisnings-Væsenet, Christiania, den 11te August Diriks. Schandorff. Ved høieste Resolution af Dags Dato er naadigst bestemt.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
1) At al Qvarantaine med Hensyn til den ondartede Cholera skal indtil Videre ophøre i Frederiksstad; At Fartøjer, kommende fra Frederikstad, blive i alle Norske Steder og Havne, med Undtagelse af Frederikshald og Moss samt alle mellemliggende Havne paa den østlige Side af Christiania=Fjorden, indtil Videre at behandle som kommende fra et af Cholera smittet Sted, hvorhos dog bliver at iagttage, at Fartøier, der ankomme til noget Sted i sidstnævnte District, hvor denne Sygdom ikke findes, undergives den anordnede Qvarantaine, forsaavidt de paa Afseilingstedet eller under Reisen have havt eller ved Ankomsten have ombord Syge eller Døde, hvis Sygdommen skjønnes at være eller at have været den ondartede Cholera.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Den Kongelige Norske Regjerings Marine-Departement, Christiania, den 12te August 1834. N. J. Krogh. M. Hansen.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Jndenlandske Efterretninger. Paa Godset Erfrede, ved Bornhøvd, er Lynilden slaaet ned i en Møllers Lade, hvori 400 Faar just paa den Tid vare indelukkede. Laden blev lagt i Aske og samtlige 400 Faar indebrændte. - Ogsaa fra Holsteen klages over usædvanlig Hede. Efter Lægernes Forsikring tage nerveuse, gastriske og rheumatiske Sygdomme og Blodgang Overhaand; ogsaa sporadiske Choleratilfælde, som i de senere Aar meer end ellers have tildraget sig Lægernes Opmærksomhed, vare forekomne. Dødeligheden er imidlertid, saavidt man har erfaret, ingensteds usædvanlig. Aarhuus. – Man vil maaskee finde det noget utroligt, at Reaumurs Thermometer skal forleden, paa Haraldslund herved Staden, have viist, 50 Varme i Solen; men naar man kjender, Gaardens ejendommelige Beliggenhed, formindskes det Usandsynlige ved denne Angivelse. Den ligger nemlig, tilligemed en stor Deel af sine Jorder, i en dyb Tragt, som under den brændende Hede ikke svales ved noget kjølende Luft-Træk; men hvor Middagssolens Straaler fra alle Sider concentreres og altsaa muligen nok kunde frembringe hiin høje Varmegrad. Ringkjøbing. Som noget usædvanligt fangedes for nogle Dage siden i Fjorden her ved Byen en Stør, som var 3 1/2 Alen lang.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Svendborg, den 11te August. - Maaskee sjeldent fremkalder en tillagt Hæders Titel saa megen glad Deeltagelse, som Efterretningen om den værdige Olding Frederik Risbricks Udnævnelse til Vice-Admiral her har vakt. Samme Dag det blev bekjendt, ilede Borgere og Embedsmænd hen at lykønske Hs. Excellence; ligesom og Byefogden med de eligerede Borgere, og Borgercorpsets og Brandcorpsets Officerer, frembragte Lykønskning paa Byens og egne Vegne, hvilken Hs. Excellence besvarede med den ham egne Hjertelighed. J samme Anledning var i Søndags foranstaltet et festligt Aftensmaaltid i Svendborg føyes nye Klub, hvor en særdeles Munterhed herskede. Ved Bordet, paa 40 Couverts, blev af Directionen udbragt Lykønskning og Skaal for Hs. Excellence: at han endnu længe maatte leve blandt os. Ligeledes blev udbragt Skaaler for Hs. Majestæt Kongen, for Hs. K. Høyhed Gouverneuren og for Stænderforfatningen, for Handel og Søefart m. fl. Hs. Excellence blev fulgt til Vogns af hele Selskabet, der endnu bragte samme et længe leve! Den uvilkaarlige Forestilling om en højst elsket Konge, der saaledes i Naade endnu erindrer en fraværende, alt længe hæderligst aftraadt troe Tjener, bidrog upaatvivlelig til at fremkalde en sjelden Grad af Munterhed og Livelighed i Selskabet, der først seent skildtes med det inderlige Ønske: at Hs. Excellence den hæderværdige Olding, Vice-Admiral Friderik Risbrick, endnu ret længe maa leve tilfreds iblandt os a Viborg. – Det hos Kjøbmand P. Guldberg her i Staden indrettede russiske Dampbad er nu aabnet.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Flensborg. – Man har her og i Omegnen i denne Tid bemærket et sælsomt Naturphænomen. Natten imellem 26de og 27de Juli havde man her, saavelsom andensteds, et heftigt Tordenvejr, der vel ingen Skade anrettede, men medbragte over Staden og Omegnen en uhyre Mængde Fluer af en sælsom Art, hvilke man her har givet Navn af Cholera-Fluer. Før Uvejret begyndte havde man Jntet mærket til dem, saasnart det derimod var forbi, viiste de sig i alle Husene. Man kan neppe forestille sig. skriver man - hvilken Plage disse Smaadyr vare, formedelst deres Mængde og høist smertelige Stik; saa at vi hele Dagen igjennem næsten ikke kunde gjøre Andet, end med alle mulige Vaaben bekæmpe dem, for nogenlunde at holde dem fra Livet af os. Til al god Lykke forsvandt imidlertid disse Plageaander igjen ved Solens Nedgang. Ogsaa i Sønderborg og Omegn har man til samme Tid bemærket dem.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Kjøbenhavn, den 19de August.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Reisende. Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Søndags Aftes Kl. 2 1/2 fra Kiel med følgende Passagerer; Etatsraad Thomsen med Datter; Comtesse v. Wedel. Jarlsberg med Kammerpige, Pastor Reuscher med Søn, Professor Johansen; Grosserer Rønnenkamp; Dhrr. Pausch med Kone og Tiener; Steinhardt, Clauss med Datter, Schouboe, Trudfjell, Bergendahl, Frahm, Meyer med Søn, Werner, Frost, Andresen, Baland, Müller og Ziegler; Dandse-Directeur Bournonville med Kone og Jomfrue Grahn; Søecadet Hansen; Mad. Petersen; Cand. Theol. Petersen; 10 Haandværkssvende Fra Grønsunds Færgesteder, paa Møen og Falster: Frue Majorinde v. Fibiger med Svigermoder, 6 Børn og Huusjomfrue; Overlærer Hage; Candidaterne Petersen og Scheel; Jfr. Giesing; Studenterne Prosch, Pontoppidan, Smith, Lembke, Nansen, Hage, Secher, Prus, Jansen, Bungen, Schierning, Frøiel, Saabye og Balsløv Procurator Dahlstrøm; Guldsmedmester Zeuthen, Kjøbmand Schierholtz; Handelslærlingerne Bierring og Fonnesbech.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Efter Bestemmelse af Nationalbankens forenede Bestyrelse og i Overeensstemmelse med Directionens Bekiendtgiørelse blev Mandagen den 18de dennes offentligen foretaget Trækningen af følgende Nummere af Bankens Laan af Februar 1820, hvilke ifølge heraf ere forfaldne til Udbetaling i næste 11te December Termin. Jhændehaverne af de for ovennævnte Laan udstædte Obligationer, der have de udtrukne Hovednummere, eller deres med Bogstaver betegnede Underafdelinger, hvor samme finde Sted, ville ifølge heraf i næste 11te December Termin til Banken indlevere disse Obligationer, og modtage den paalydende Capital, da sammes Forrentning fra den Tid ophører. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 18de August 1834. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Barom. Therm. Vinden. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Barom. Therm. Vinden. 10 August 28, 1. 9. 18, 9 Varme. N. V. S. OS. O.S. O.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Slægt og Venner underrettes herved sørgeligst om, at min inderlig elskede Mand, Cantor og Jnformator ved Walløe Kongelige Stift, Hans Peter Johan Lyngbye, bortkaldtes til en bedre Verden den 12te dennes fra mig og vor 4 Uger gamle Søn. Kun 17 Maaneder varede vort lykkelige Ægteskab. Walløe, den 15de August 1834. Jda Lyngbye, fød Monrath.
Berlingske Tidende, 1834-08-19
Literatur. Adkommen er Dansk occonomisk Plantelære af Statsraad J. W. Hornemann, 2den Deels 1ste Hefte, indeholdende: Terminologien, Systemlæren, samt Tillæg og Rettelser til 1ste Deel; dette Hefte betales med 2 Rbd., hvoraf det Halve er Prænumeration paa Fortsættelsen, og faaes i Schubothes Boghandling, Børsen Nr. 9. i den af Dr. Barrie's udgivne Relation uber die Natur der asiat. Cholera n. uber die wahren Mittel diese Krankheit absumehren, n. den Stoff mit der Wurzel nu verstören und ans allen Landern nu vertigen, m. K., faaes igien Exemplarer hos G. Bonnier, Östergade No. 17. Jdkommen er: Nogle Frugter af mit Otium som Olding og forhenværende Embedsmand eller Samlinger af blandet Jndhold ved S. Jørgensen, Etatsraad, 2 Dele indhæftet, Priis 3 Rbd., faaes i Schubothes Boghandling, Børsen Nr. 9.