JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Hovedqvartererne for disse 3 Pachaer ere bestilte i Belzo, Tyrgul-Formes og Sorocca. Vor Adel og Fyrste selv frygtefor store Udsvævelser og Plyndringer, medens disse Tropper ere nærværende.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Fortsættelse af London den 16de Januarii. (See No. 12.)Hr. For havde intet at indvende imod, at denne Bill blev indført, det var ham meget mere kiert, om saadant skeede, paa det Huset kunde bedømme den øiensynlige Forskiel imellem denne og hiin, som han havde havt den Ære at indbringe, og som havde fundet Husets Bifald. Man vilde derved tillige faae Leilighed til nøiagtig Kundskab om den Mands Viisdom, der kunde træde frem med en Mening, som var forskiellig fra de fleste Medlemmers i dette Huus. Vel kunde han endnu ikke dømme om, hvorvidt den nye Bill lykkelig hemmede alle de Vanskeligheder, som Reformationsværket for Ostindien havde i Følge med sig. Saa meget var imidlertid vist, at den Paastand var urigtig, at den nye Bill ikke forøgede Kronens Jndflydelse. Det foreslagne nye Departement skulde bestemme alle Depecher fra og til Jndien. Det maatte falde enhver ind, at den for Ostindien bestemte Regiering vilde paa denne Maade blive enfoldig, langsom og uvirksom. Skatkammerets værende Kantzler og en af Statssecretairerne skulle være Medlemmer i dette Departement. Enhver maatte indsee, at da disse Statsbetieninger saa ofte disse Tider forvaltes af forskiellige Personer, saa kunde Folket i Jndien aldrig vide, hvem der var Kok eller Kieldermester, og Depecherne vilde neppe være halvveis til Jndien, førend de af andre bleve kaldte tilbage. Hvilken herlig Regiering vilde ikke dette blive. J hans Bill havde Directeurerne eller Commissarierne været uafhængige af Ministrenes eller Kronens Magt, her vare Ministre eller Kronen alt i alt. Han behøvede intet videre Beviis for, hvilken af disse Bille, hans eller den nye, der skaffede en utilbørlig Jndflydelse. Det forrige Ministerium havde været understøttet uden Jndflydelse. Kronens Jndflydelse var imod samme. Havde den forrige Bill forøget Kronens Jndflydelse, vilde man vel have ladet den passere; men det Modsatte giorde, at denne Bist blev forkastet. Det er umueligt, at følg Hr. For omstændelig i hans Tale, der tillige var en af de meest bidende Satirer over Hr. Pitt. Forslaget i sig selv blev imidlertid antaget, og Hovedangrebet imod denne Bill vil formodentlig først gaae for sig, naar samme ved dens første Oplæsning for Huset stykkeviis skal igiennemgaaes. Denne Bill vil for første Gang blive læst i Dag.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Det nærværende Parlements Varighed torde beroe paa det Spørsmaals Afgiørelse: om den anden Gang skal blive oplæst, Thi dersom Underhuset skulde give den nærværende Premierminister de ferreste Stemmer, og derved tydelig vise, at samme ikke har dette Huses Understøttelse, saa vil Ministeriumet formodentlig skride til det sidste Middel, og formaae Kongen til at dissolvere det nærværende Parlement. - Derpaa opstod en ung Medlem af Huset, nemlig en vis Hr. York, og forkyndte med megen heftighed en Tidende, der gav Anledning til en meget vidtløftig Omtale. Han fortalte, nemlig at en vis Medlem af det forrige Ministerium var bleven gjort det Tilbud, at dersom han vilde votere imod Hr. Pitts Bill, skulde han bekomme et Embede paa 500 Pund Sterling aarlig. Denne Forkyndelse satte alle det afgangne Ministeriums Lemmer i Bevægelse. De paastode, at den, som Tilbudet var gjort, skulde navngives. Hr. Dalrymple blev navngivet, og han sagde, at en vis Hr. Hamilton havde gjort ham dette Tilbud i Hertugen af Portlands Navn. Ved at nævne Hertugens Navn blev Sagen alvorligere. Siden undskyldte Hr. Dalrymple sig med, at han i Steden for Hertugen af Portland, egentlig meente Administrationen under ham. Skriveren maatte ordentlig indføre hans Udsagn i Protocollen. Selv de Medlemmer, som ikke vare det forrige Ministeriums Tilhængere, lode samme vederfares den Ret, at de vare beføyede til at paaanke denne Sag, paa det den fra Grunden af kunde blive undersøgt. Hr. Hamilton er en gammel Mand paa 75 Aar, og omendskiønt hans Venner gave tilkiende, at det maatte koste ham Livet, dersom man tvang ham til at giøre en Reise fra det Jnderste af Skotland paa denne Aarets Tiid, for at indstille sig for Huset, og giøre Regnskab for dette Udsigende; ja omendskiønt Lord Campbell sagde, at han nøie kiendte Hr. Hamilton, at han var en gammel skiersefuld Mand, der havde skiemte med den unge Mand, og under et Glas Viin villet binde ham noget paa Ermet, saa hialp det dog altsammen intet. Den blev besluttet, at Hr. Hamilton skulde om 3 Uger indstille sig for Huset, og aflægge Regnskab.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
London, den 20de Januarii. General Carleton, den sidste Kongelige General en Chef i de 13 Amerikanske Provindser, er ankommen hertil fra Nyepork med Fregatten Ceres. Da han forlod bemeldte Stad, var General Washington med et Corps Continental-Tropper i en roelig Besiddelse af samme, og Ordet gik, at samtlige Jndbyggere i Nyeyork havde af Kongressen faaet den Forsikring: At, dersom de ved en fredelig Opførsel, og ved fuldkommen at følge de forenede Staters Love, gjorde sig værdige til at kaldes Republikens troe Undersaattere, skulde ingen Forfølgelse imod Loyalisterne mere have Sted; men de skulle komme til at nyde de samme Rettigheder, Privilegier og Beskyttelse, som om de aldrig havde været Rebellere imod Congressen. Hr. Düncombe, en Parlementslem for Yorkshire ansøgte i Fredags om Tilladelse, at maatte overlevere en Ansøgning fra de Associerede i bemeldte Grevskab, om en mere forholdsmæssig Parlementsrepræsentation. Han ledsagede sin Ansøgning med en Tale, hvori han søgte at vise Nødvendigheden. af, at man indvilligede deres Forlangende. Hr. Folisembeunderstøttede ham i samme. - Da Coalitionisterne, efter en almindelig Samtale herover, heftig raabte, at Lord North, maatte tale, beqvemmede han sig dertil, og erklærede en Forandring i Parlementsrepræsentationen med sine gamle Grunde for høyst skadelig, endskiønt den Agtelse, som man skyldte en Ansøgning, der blev overleveret fra Folket, afholdt ham fra at sætte sig imod sammes Antagelse, dog forbeholdt han sig at votere derimod, dersom der formelig blev debatteret herøver.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Ministrene foretoge derpaa deres egne Anliggender og forvandlede Huset til et Committee, for, som det heder, at betragte Nationens Forfatning. Lord Charles Spencer gjorde derfor det Forslag, at Huset maatte fatte følgende Resolutioner: At det var stridende imod Rigsforfatningens Grundsætninger og skadelig for Hs. Majestæts og Folkets Gavn, at de nærværende Ministre forbleve længere paa deres høye og ansvarsfulde Poster. Herover reiste sig en stor og høist kiedsommelig Debatte, som varede til Løverdags Morgen Klokken 3 1/2. Coalitionisterne beholdte atter Marken, men deres forrige store Overvægt af Stemmer havde taget meget af og den steeg denne Gang ikke over 21, thi 205 Stemmer vare med, og 184 imod denne Resolution.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Bareut, den 24de Januarii. Fra Prag meldes, at Krigens Vedvarenhed bliver alt mere og meere tvivlsom; at der nu skeer alt, hvad der pleyer at gaae foran en Krig; at alle ved de i Kongeriget Bøhmen staaende Keiserlige Kongelige Regimenter, som havde faaet Lov at reyse hiem, ere, uagtet den strænge Kulde, blevne indkaldede, at Cavalleriet bliver formeret og et Frie=Corps Uhlaner oprettet.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Christiansand, den 22de Januarii. Den 7de Januarii opkom paa Kleps Præstegaard i Christiansands Stift en Jldebrand, som formedelst den stærke Storm i mindre end 1 1/2 Times Tid ganske ødelagde alle Præstegaardens nyeligen opbyggede Huse, Kreature og alt Boeskab, paa lidet nær, blev tillige et Rov for Jlden. Præsten Hr. Philip Fleischer, som herved er bleven en ganske fattig Mand, maae nu med Kone og 5 smaa Børn have sin Boepæl i en ringe der nærved liggende Bondehytte.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Aarhuus, den 30te Januarii. Den 29de hujus blev Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag her erindret paa følgende Maade: Paa Skolen blev for en høyanseelig Forsamling af Hr. Rector Krarup holden en dansk Tale, hvori han betragtede det Folks Lyksalighed, hvis Konge fortiener det store og ærefulde Navn, Fædernelandets Fader. For og efter Talen blev af Skolens Cantor Hr. Conrector Grosmann opført en smuk Musik, med et til Dagens Høytidelighed passende Cantate; hvorefter Stiftsbefalingsmanden Hs. Excellence Geheimeraad Baron Güldenkrone beværtede til Middag adskillige dertil af alle Stænder indbudne, hvilket Selskab, efter ophævet Middags Taffel, i Følge af Hr. Stiftsbefalingsmanden, forføyede sig til Raadhuset, som med 2000 Lamper var illumineret, hvor først blev opført Concert, siden anrettet Aftens Maaltid paa imod 100 Couverts, og hvorunder Vores allernaadigste Konges, Hendes Majestæt Dronningens og Deres Kongelige Høyheders allerhøyeste Velgaaende under Panker og Trompeter, samt 9 Kanoners Løsning hver Gang, allerunderdanigst bleve erindrede; derefter var Bal, som vedvarede til Dags Morgen Kl. 7, da Selskabet, alle fornøyede over denne for enhver retskaffen Undersaat nu tilbagelagte glædelige Dag, som enhver ønskede i mange Rad af Aar at maatte være saa lykkelige at kunde celebrere, adskiltes. J øvrigt bliver tillige anmeldt, at foruden Hr. Stiftsbefalingsmandens Gaard, som udmærkede sig ved et velpassende anbragt Sindbillede, vare, især paa Torvet, de fleste Gaarde illuminerede, og at der Dagen før, som var Hs. Kongelige Høyheds Kronprindsens Fødselsdag, var gjort et frivillig Sammenskud til Fattige af 92 Rdlr., som af vedkommende Fattiges Jnspecteurer paa Raadhuset blev uddeelt, til megen Husvalelse for dem i denne kolde og dyre Tiid, og med den Formanning, i deres ringe Boeliger at anraabe det guddommelige Forsyn, om fremdeles naadig Beskiermelse over det høy Kongelige Arvehuus, samt disse Riger og Lande. Sorøe, den 30te Januarii.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Hans Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsfæst høytideligholdt Sorøe Academie næstafvigte 29de Januarii paa følgende Maade: Om Formiddagen blev i Academiets Tale Sahl holdne 3 Taler, en dansk af Hr. Professor Steenstrup om den offentlige Opdragelses Nytte især for den unge af Stand, dernæst holdt Hr. West en fransk: Discours sur Vimportance d'une bonne education. Og endelig blev en dansk Tale holdt af Hr. von Staffeldt om MenneskeKiærlighed i Almindelighed, især appliceret paa Staterne mellem Regenten og Folket. Disse Taler bleve holdte i en talrig Forsamling af inden og udenbyes Tilhørere, som i Forveien ved et latinsk Programma dertil vare indbudne. For, imellem og efter Talerne opførtes Musiqve. Om Aftenen blev givet et Ball, og Hs. Kongelige Majestæts tilligemed de Kongelige Herskabers allerhøyeste Velgaaende ved Bordet allerunderdanigst erindret.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Kiøbenhavn, den 13de Februarii. Den 22de December 1783 er Landvæsens Commissarius, og Birkeskriver Thor Thodberg Prehn allernaadigst beskikket til virkelig Kammerraad og Fogden Jens Vogelius Steenstrup ligeledes til at være herefter Foged for Nummedal og Sandsværd Fogderie under Tronhiems Amt.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Med sidste Post er til det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie indløben den behagelige Efterretning, at Skibet Rigernes Ønske, commanderet af Capitain Johan Christian Kohn, afseylede fra Tranqvebar med fuld Retour Ladning den 15de Augustii afvigte Aar; ligeledes er og indløben Efterretning fra bemeldte Compagnies Skib Casteller Dansborg, commanderet af Capitain Peter Engersløv, at samme er afseylet fra Cape Bonne den 7de October a. p., for derefter at fortsætte sin Reyse directe til Tranqvebar. End videre berettes, at Skibet Frederichsnagor, Capitain Knud Wilken, var ventendes med complet Ladning fra Bengalen til Tranqvebar, og at samme derfra i October Maaned forrige Aar skulde expederes directe til Europa. Den arrostatiske Maskine, med hvilken Hr. Myhlensteds, i Søndags 8te Dage gjorde et privat Forsøg i Charlottenborg. Sal, blev i Gaar i de kongelige Herskabers, og Hs. Durchlauchtighed den hid ankomne Hertug af Würtemberg, samt næsten alle denne Stads Jndvaaneres Paasyn, sendt i Luften. Den blev fyldt og gik op i Christiansborg inderste Slotsgaard, omtrent Klokken 2 om Eftermiddagen. Den blev fyldt i mindre end 15 Minuter. Dens Figur var en elliptisk Cylinder, lukket for oven og neden med en Afrunding. Dens Høide var 8 Fod 6 Tom., dens mindste Axel 4 Fod 8 Tom. Neden under blev hængt et Gallerie 5 Qvarteer i Quadrat. Saasnart den var fyldt og Galleriet vedheftet, steeg den temmelig hurtigen til omtrent 500 Fods Høide. Vinden var N. N. O., dog ikke heftig, men Veiret tykt, da det skiønt ikke stærkt havde begyndt at snee, førend den blev sendt op. Den fulgte Vinden stedse stigende høiere. Fra Slottet blev den seet i 8te Minuter, og fra ObservatorioMinuter, efterat den var løsladt. Den tog sin Direction og Flugt saaledes, at den gik over Kiøge Bugt, Stevne Herred og Møen; og da den har holdt almindelig Luft i 2 Gange 24 Timer uden at falde, vil den altsaa formodentligen holde den brændbare Luft længe, saa det er rimeligt, at den kan naae Møen, ja endog gaae endnu længere.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
I Dag blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: Nogle Actier i den Kongel. octroyerede Vestindiske Handel, a 302 til 306 Rdlr. 4 Stkr. Søe=Asseurance Actier, pr. Acti 175 til 178 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressenterne udi Liv-Rente-Societeterne de Anno 1747 & 175 herved end og for dette Aar erindrede: At de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv-Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende, og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv Renter paa Post-Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post-Contoir hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Stede Post Contoir er beordret disse Attester samlede og paa eengang til General-Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. Jsær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Contoir hvorfra de Betaling forlange, forvente at deres i saa Maade tilkommende Liv-Renter ikke der blive betalte, men maae her udi General-Postamtet ved Commissionairs see samme affordrede, eftersom slige Liv=Renter allene eengang om Aaret, og ikke oftere paa Post=Contoirerne til Betaling blive anviiste, General=Postamtet, den 7de Februarii 1784. Ved Tal=Lotteriets 395 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 24, 25, 81 56 18.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Fra den 1ste til den 7de Februarii d. A., ere her i Staden, copulerede 17 Par, fødte Drenge 34, Piger 27, tilsammen 61; døde Mænd 21, Qvinder 17, Drenge 12, Pige 10, tilsammen 60; ere altsaa 1 fleer født end død. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 6 Barselseng 2, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brystsyg, 4. Dødføed 2, Falden til døde 1, Feber 1, Forraad nelses=Feber 3, Hidsig Feber 2, Jnflamation 1, Kold brand 1, Kopper 3, Mavesyge 1, Mæslinger 1 Nærvesyge 2, Pleuris 1, Slag 9, Tænder 3, Tærende Syg 6, Uangivne Svagheder 7, Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Copulerede. Kiøbenhavn den 11te huj. Hr. Peter Saxtorph, øverste Capellan ved Nicolai Kirke, og Jomfrue Maria Kirstin Gram; Sr. Peter Staal, Farver, og Jomfrue Hendrich Lorenzen, den 13de huj. Sr. Lars Martner, Bagersvend og Madame Bodil Kirstine Hjortelund.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Døde. Tronhiem den 28de Januarii Hr. James Brown fransk Consul, i sit 75 Aar. Bergen den 28de ejusden Hr. Thomas Rønnau Bredahl, 44 Aar. Kiøbenhavn den 8de hujus Sr. Johan Adolph Ollinger, 47 Aar; den 10de Hr. Nicolay Castensen, Brygger, 78 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Posten fra Hamborg for forrige Fredag, Mandag og Dag er ikke ankommen Klokken 10. i Aften.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
AVERTISSEMENTS. Af Hr. Etatsraad Sporons Penstydige Danske Ords Bemerkelse har jeg i Sinde at giøre et nyt Oplag, som bliver færdig til Paaske og hvorpaa imidlertid modtages Subscription, Forfatteren vil tillige forege denne Samling med et nyt Stykke eller Hefte, hvorfor de, der ønske sig samme, passende til forrige Oplag af første og andet Stykke, anmodes lig ledes, at lad deres Navne tegne, paa det de kunne blive tiente med samme Papiir og Tryk, thi efter den Tiid kunne de ikke vente at faae dette 3die Stykke særskilt. Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Paa Agent Gyldendals Forlag ere nu følgende Skrifter fra Pressen udkomne og hos ham tilkiøbs: 1) Den syvende og ottende Deel af Abbed Millots Verdenshistorie, af det Franske oversat, samt forøget og forbedret; hver Deel koster, ligesom de forrige, 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. paa Postpapiir. 2) De fjortende Stykke af Forsøg i de skiønne og nyttige Videnskaber, samlede ved et patriotisk Selskab, paa Trykpapiir, Mk. og paa Postpapiir 3 Mk. De foregaaende Stykker kan og bekommes til samme Priis.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Den politiske Journal, som fra det Kongelige Danske Postami Hamborg nøiagtigen hver sidste Dag i Maaneden udgives vedbliver ligeledes i dette Aar, saa at deri anføres alle politisk Merkværdigheder og statistiske Efterretninger, som ere interres sante for Publicum. De, som agte at holde samme, og lade sig tegne for den ved hvert Steds Postamt, kunne vente dens hastigste Oversendelse fra det Kongelige Postamt i Hamborg. Jmod første Prioritets Pandte-Ret i complette Jordegodser Uheldst i Sielland beliggende), er at faae til Laans i førstkommende 11te Junii Termin en Capital paa 46000 Rdlr.; er paa 160000 Rdlr. og en paa 10000 Rdlr. - Til Laans søges som strax kan modtages, nogle tusinde Rigsdaler, enten mod Vexel=Obligationer med Renter 5 pro Cento aarlig, vedlagt Pandt af Actier i de handlende Compagnier, eller og imod Obligationer med Fierding Aars Løskyndigelse, Renten 4 pro Cento med første Prioritets=Ret i sikre Eiendomme. Herom kan handles med Mouriz Frydensbergli Pilestrædet Nr. 71.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Odense, i Vort Land Fyen, som Skifte Forvaltere udi Kiøbmand Hans Cabbels Fallitboe i bemelte Odense, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Fyenske Aviser, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Hans Cabbels i Fallitboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Odense Magistrat, for at anmelde og beviisliggiøre. deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 5te Decembr. 1783. Under Vort Signet. (L. S. L. R.)
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Magistraten i Odense, som Skifte=Forvaltere i Kiøbmand Hans Cabbels Fallitboe, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde dennes Creditorer. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Byetings-Ret Mandagen den 19de Januar. 1784. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J G. Wandeler. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 21de Januar. 1784. L. M. Bendz. H. Dreyer. Saa og behørig protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren, Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne, som Fuldmægtig, J. G. Wandeler. Bliver herved indkaldet alle de, som formeene sig at have noget at fordre udi Kiøbmand Hans Cabbels Fallitboe, til hos os at melde sig inden den i Loven fastsatte Tid. Odense, den 22de Januarii 1784. Bendz. Drener. Deres Kongel. Majests. til Dannemark og Norge a. bestaltet Kammerherre og Amtmand over Amterne Reinfeldt, Roth wisch, Travendahl og Gieschenhagen, Grev Nicolaus von Luckner, giør hermed vitterligt: at da den i Hamborg ved Døden afgangne Claus Wülm efterlevende Enke Margaretha Dorothea fød Otten, haver her paa den Kongel. Amtstue indleveret en, den 9de Octobr. 1782. reciproce imellem hende og hendes Ægtemand oprettet testamentarisk Disposition, og derhos vedbørlig ansøgt om en lovlig Sammenkaldelse af de i samme deeltagende Arvinger, in specie: 1) den Afdødes Søster Magdalen, gift Gundelach, udi Wackendorph i Amtet Tramendal; 2) hans Broder Mar Wülm udi Schlamersdorf i Amtet Trawendahl; 3) hans afdøde Broder Sim Wülms efterladte Børn, Hans Wülm i Segeberg og Maren Elisabeth gift Dierck i Steindeck ved Hamborg; 4) hans i Kiøbenhavn afdøde Broder Skoemagermester Hendrich Sun Wülm efterladte Børn, Catharina Maria Wülm i Kiøbenhavn, Hendrich og Claus Wülm i Lybeck, og Margaretha Wülm i Wackendorph; saa er denne Begiering bleven hende bevilget; hvorfore jeg herved engang for alle, og altsaa peremtorie indkalder, ey allene forbemelte Arvinger, men og alle og enhver, som ellers udi Claus Wuims Stervboe, formene sig at have Fordring, den hidrøre af hvad Aarsag det endog maatte være, at de førstkommende 6te April, om Morgenen i rette Tid indfinde sig paa den Kongel. Amtstue i Trawendahl, enten personlig eller ved behørig beskikkede Fuldmægtiger, og derpaa forvente Rettens videre Foranstaltninger; med den udtrykkelige Advarsel, at den eller de, som forsømme at møde, skulde siden ikke blive videre hørte, men aldeles præcluderte og paalagte en evig Taushed, hvorefter Vedkommende have at rette sig. Givet paa den Kongel. Amtstue i Trawendahl, den 14de Januar. In sidem. C. Jansen.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Da min kjære Broder, Christen Schiønning Davidsen den 16de December sidstleden ved Døden er afgangen, og jeg Underskrevne, i Følge et Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente imellem benævnte min sal. Broder og mig, er, som længst levende af os, en verettiget til hans Efterladenskab, dog derhos forpligtet at svare til hans beviislige Gield, samt at udbetale til de øvrige Arvinger 800 Rdlr., hvilke 800 Rdlr. skulle, (som Testamentet lyder) efter den Afdødes Bortkaldelse inden Aar og Dag uden nogen Rente udleveres, og imellem vedkommende Arvinger deles paa den Maade, som Loven og Arv foreskriver; saa bliver dette til de respective Creditorers, Debitorers og Arvingers Efterretning herved bekiendtgjort, samt tillige averteret, at jeg agter det første mueligt i den bestemte Tid at overlevere forberørte 800 Rdlr. til den geistlige Skifte=Ret i Bierre Herred i Aarhuus Stift, som efter Anmodning haver lovet at modtage samme, og efter lovmessig Deeling at udle vere til velbemeldte Arvinger det enhver deraf med rette kan tilkomme. Barret Præstegaard, den 30te Januarii 1784. D. Davidsen.
Berlingske Tidende, 1784-02-13
Førstkommende 18de Februarii, om Formiddagen Kl. 3. Slet, bliver paa Sorøe Academies Godses Skriverstue foretaget Skifte efter den i Pedersborg afdøde Huusmand og Tømmermand Christen Grubbe, som herved bekiendtgiøres saa vel til Creditorernes, som Arvingernes Efterretning, uagtet intet kan blive at arve, saa vidt nu kan sees, og agtes Skiftet brax sluttet. naar intet foranlediger dets Udsættelse. Sorøe, den 31te Januarii 1784. P. Reeberg.