Berlingske Tidende, 1805-01-18
Frankerigs indvortes Forfatning er nu saaledes, som den har været i de roligste Tidspunkter; der gives ingen Bevægelser, som kunde forstyrre den offentlige Rolighed; overalt bevidne nyttige Foretagender Sikkerhed og Tillid. Meningernes Forskiellighed forbittere ikke meere Gemytterne: Følelsen af den almindelige Lykke har forenet alle Hierter; det har Keiseren fundet i alle Departements, han har giennemreist; det er blevet beviist paa den meest indlysende Maade. Alle Armeer berøvedes paa een og samme Tid deres Generaler; alle Militaircorps deres Chefer; Overtribunalerne deres Præsidenter; Kirkerne deres fornemste Sielehyrder; Stæderne, Landet bleve paa een og samme Tid forladte af dem, der have Magt og Jndflydelse paa Gemytterne; Folket var allevegne overladt til sig selv og Folket adlød allevegne Orden og Love. J samme Øieblik giennemreiste Paven Frankerig. Fra Po til Scine var han allevegne Gienstanden for en religiøs Agtelse, der bevistes ham af den store Mængde, som er bleven den gamle Lær tro og seer en fælleds Fader i ham, hvilken hele Europa ærer, som en ved sin Fromhed og Dyd paa Toonen ophøiet Souverain. Et af en uforsonlig Regiering smeddet Anslag truede, at styrte Frankerig tilbage i Borgerkrig og Anarchie. Ved dette skrækkelige Anslags Opdagelse blev hele Frankerig sat i Bevægelse. Bekymringer, som ikkun ufuldkommen vare dæmpede, opvaagnede paa ny og paa eengang indfandt sig i alle Gemytter Grundsætninger, som have været alle Kloges og stedse vare vore, førend Vildfarelse og Svaghed havde gjort Gemytterne gienstridige, og førend strafværdige Rænker havde misledet Menningerne. Man havde gjort den Erfaring, at deelt Magt var uden Overeensstemmelse og Kraft; man havde følet, at naar den var temporair, tilstedede den hverken langvarige Arbeider eller Planer; at naar den var paa Livstid for en eneste, svækkedes den med ham og gav efter ham Anledning til Tvedragt og Anarchie; man indsaae endelig, at der for store Nationer ingen Lykke gaves uden i den arvelige Magt. Senatet var, som det burde, den fælleds Bekymrings Organ. Snart yttredes hiint Ønske om Arvelighed, hvilket slog i alle sande franske Hierter; det blev proclammeret af Valgeollegierne, af Armeerne; Statsraadet, Magistraterne, de indsigtsfuldeste Mænd bleve spurgte til Raads og deres Svar var eenstemnigt. Den første Consul havde længe indseet Nødvendigheden af den arvelige Magt i en saa stor Stat, som Frankerig. Han havde forgieves modstaaet Grundsætningernes Sturke, forgieve forsøgt, at oprette et Valgsystem, der kunde giøre Anthoriteten varig. Den offentlige Bekymring, vore Fienders Forhaabninger angrebe hans Værk. Hans Død skulde tilintetgiøre hans Arbeider. Ved dette Maa ventede Udlændingens Skinsyge og Tvedragts og Anarchiet Aand os. Fornuft, Følelse, Erfaring sagde alle Franske, at den ikke gives nogen sikker Overdragelse af Magten, uden den, som skeer uden Mellemtid; at der ingen rolig Arvefølge gives, uden den, der er bestemt ved Naturens Love. Da disse indstændige Ønsker bleve understøttede af slige Bevæggrunde, kunde den første Consuls Beslutning ikke være tvivlsom. Han besluttede altsaa, at modtage for sig og til af sine Brødre den Byrde, Omstændighederne paalagde ham. Af hans Overveielser, som modnedes ved Conferencer med Senatet, af Forhandlingerne i Raadforsamlingerne, af de indsigtsfuldeste Mænds bemærk ninger opkom en Række af Forordninger, som fastsætter den keiserl. Trones Arvelighed; bestemmer Prindser, nes Rettigheder og Pligter; udnævner dem, der i Tilfælde af Mindreaarighedskulle kaldes til Regentskabet og bestemmer Grændserne for deres Magt; danner imellem Tronen og Borgerne Værdigheder og Æresposter, hvilke alle kunne opnaae som Opmuntringer og Belønninger for offentlige Jortienester; giver de med stor Udmærkelse beærede eller med stor Anthoritet beklædte Mænd Dommere, som ere store noktil ikke at bøie sig for Anthoritet eller Udmærkelse; giver Forbryderne mod den offentlige Sikkerhed og Rigets Tarv Dommere, der ere Rigets Sikkerhed og Tarv væsentlig hengivne ; giver Lovgiverens Functioner større Anseelse og Vægt; giengiver Tribunalerne og deres Domme hine gamle Benævnelser, som Seclernes Ærefrygt har vedligeholdt, sikkrer endelig Førstens og Folkets Rettigheder ved Eder, som ere alle vigtige Anliggenders bestandige Vogtere. "Disse Forordninger ere blevne decreterede ved Senatus, consultet af afvigte 28de Floreal; den franske Nation har yttret sin Villie fri og uafhængig; den forlangte den arvelige Keiserværdighed i Napoleon Bonapartes directe lovmæssige og adoptive Descendence og i Joseph Bonapartes og Louis Bonapartes directe og lovmæssige Descendence. Fra dette Øieblik var Napoleon med største Ret de Franskes Keiser; der behøvedes ingen anden Act til at constatere hans Rettighed og indvie hans Anthoritet. Men han vilde giengive Frankerig de gamle Former, bringe de Jndretninger, som Guddommen synes at have indgivet, i Erindring hos os og trykke Religionens Segl paa sin Regierings Begyndelse. Kirkens Overhoved har, for at give de Franske et udmærket Beviis paa sin faderlige Ømhed, selv viller forrette denne høie Ceremonie. Hvilket dybt og varig Jndtryk har den gjort hos Keiseren og Nationen, Hvilken Gienstand for Europas Beundring i Napoleon, der under den Eviges Øine sværger den uforanderlige Sed, som sikkrer Rigets Jntegritet, Jndretningernes Varighed, Ærefrygt for Lovene og Nationens Lykke. Napoleons Eed vil stedse være Fiendernes Skræk og de Franskes Skjold. De Grundsætninger, den helliger, ere vor Lovgivnings Grundsætninger. Herefter skulle færre nye Love foreslaaes det lovgivende Corps. Civil=Loven har opfyldt den offentlige Forventning; den er i Borgernes Hukommelse og bliver allevegne anseet for en Velgierning. Statsraadet er nu sysselsat med at undersøge en for 2 Aar siden udkastet Plan til en Criminal=Lov. Man er ikke kommet videre med Processens Jndretning og Handelsloven, end i forrige Aar; vigtigere Forretninger have sysselsat Keiseren, og det er overeensstemmende med hans Grundsætninger, ikkun at forelægge det lovgivende Corps Planer, som ere modnede ved langvarige og vise Forhandlinger.