Københavns Adresseavis, 1781-11-07
Under denne Reyse havde vi undertiden Storm, hvorved Skibet Blyenburg blev saaledes bestadiget i Masterne, at det maatte gaae tilbage til Canton. Vi seylede ind i Havnen af Nagasacci med varende Flag, og hilsede Papenburg, Keiserens og Keiserindens Vagt og Staden selv. Jmidlertid kom to Over=Banjoser, nogle Tolke og Underbetiente, samt endeel Folk som hørte til det hollandske Factorie, til os om Bord. Disse Over=Banjoser kan sættes i Ligning med Mandarrinerne i China, der blev en Plads indrettet til dem paa Skibets Fordæk, siden nogle af dem (thi de omvexle ofte) maae være nærværende, naar noget bliver bragt fra Skibet eller paa samme. De besee alting, mynstre Folkene, give Pas til dem som gaae i Land, og berette Stadtholderen i Nagasacci hver Dag hvad der er foregaaet og Bord. Den Nøyagtighed og Ombyggelighed hvormed disse Embedsmænd udføre Keiserens Forordning, som han har udgivet i Aaret 1775, er vel værd at fortælle. De mindste Ting, som bringes ud af Skibet blive paa det nøyeste efterseete, saavel naar de lægges i Baadene, som naar de bæres i Land, og lige saa nøye undersøges alle Vare, som fra Landet bringes ind i Skibet. Sengeklæder spræt tes op og Fiærene eftersees, af Kister tages ey allene alting ud, men Bræderne, af hvilke de ere gjorte, undersøges, om der maaskee skulde være forbudne Vare, i dem. Potter med Syltetøy eller Smør røres om med en Jern Pind. Midt i hver Ost blev et stort Hul skaaren, og paa hver Side stukken en Kniv i dem, selv nogle Æg bleve slaaet op, for at see, om der ikke var noget i dem. Vi selv, fra den fornemste til den ringeste, maatte lade os paa det nøyeste undersøge, naar vi gik i Land, eller tilbage til Skibet. Betienten, som det tilkom, strog os først med Haanden over Ryggen, og side, over Siderne, Maven og Laarene, saa at det næsten var umueligt, at noget kunde skiules underKlæderne. Denne Undersøgning var før ikke saa streng, den fornemste ved Factoriet og Skibs Capitainen vare endda fritagne for den. Af denne Frihed benyttede de den saa godt de kunde, hver af dem havde en stor Overkiole paa med to store Lommer eller rettere Sække, hvori de gjemte forbudne Vare, og tre Gange om Dagen gik de i Almindelighed frem og tilbage. Herved blev den japanske Regiering saa opbragt, at den udgav nye Forordninger, i nogen Tid fandt de, at Europæernes Snedighed tog til, ligesom de gjorde dem mere Umage at opdage deres Konstgreb, men tilsidst have de saa aldeles indskrenket dem, at det er næsten, om ikke ganske, umueligt at overtræde Forordningerne. Japanerne ere i Almindelighed guulagtige, endskiønt nogle, især Fruentimmer ere næsten hvide. Deres smaa Øyne og høye Øyebryner ligne Chinesernes og Tartarernes. De have vel ikke flade Næser, men dog kortere og tykkere end vi. De have i Ainandelighed sort Haar, og alle Mandfolk fra Keiseren indtil den ringeste Bonde bære Haaret paa lige Kraade: de rage, nemlig Midten af Hovedet, fra Panden af næsten indtil Nakken det Haar som bliver siddende paa begge Sider af Hovedet og i Narken villes midt paa Hovedet sammen i en Tinsk, saa lang som en Finger, denne Dusk bindes med hvid Trand og hænger lidet bag til. Fruentimmerne beholde alt deres Haar, vikle det rundt og midt paa Hovedet, og fæste det med Naale, hvorved adskillig Stads hænger, paa begge Sider trække de Haaret ud, at det seer ud som smaa Vinger, bag til sidder en Kam. Lægerne og Præsterne ere de eneste, som rage deres Hoved overalt, hvorved de kiendes fra andre Folk. Klædedragten er den samme som den har været i de ældste Tider. Den bestaaer i en eller flere viide Kioler, som midt paa Legemet hindes med et Belte; Fruentimmerne bruge dem meget længere end Mandfolkene, og saa lange at de slæbe. Om Sommeren gaae de med meget tynde Klæder, om Vinteren foere de dem med Silke eller Bomulds Vat. Fornemme Folk bruge Silkeklæder og ringere Bomuldstøi. Fruentimmerne gaae i Almindelighed med flere og meere pyntelige Klæder end Mandfolkene, ofte bruge de Tøy hvori der er vævet Guld= og Sølvblomster. Kiolerne staae gjerne aabne for Brystet, deres Ærmer ere meget viide, foran have de tildeels en Art af Lomme, hvori de let kan komme med deres Hænder, i disse Lommer putte de gjerne Papiir og deslige lette Ting. Fornemme Mænd bruge en kort Trøye af tyndt sort Tøy over deres Klæder, og viide Buxer, der ere aabne ved Siderne, men syet sammen ved Enden. Nogle bruge Underbuxer, men alle gaae med bare Been. De bruge Fodblade af Straae under Fødderne.