JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-04
Fredagen den 10de Juli d. A., om Morgenen Kl. 6 1/2, afbrændte Rekker Mølle, beliggende i Hanning Sogn ved Ringkjøbing, tilhørende Præste-Enke Mad. Vandborg, der med Søn og Svigerdatter beboede samme. Jlden, hvis Aarsag ikke vides, udbrød pludselig, og lagde det Hele i Aske. Vel var Bygningen assureret paa 11 Fag Udhuus nær, men Jndboet var ikke assureret, og endskjøndt en stor Deel af dette blev reddet ved de tilillende Naboers Hielp, saa er dog ogsaa Meget blevet et Rov for Luerne alle Kjøkken= og Bryggerredskaber, Folkesenge, endeel Linned og Gangklæder, endeel Korn, Ploug, Harve, Hestetøi, 3 Ungkreature, kort Alt, hvad der var i den søndre Side af Bygningen, eller inde i Gaarden. Tabet er saameget mere at beklage, da Familien, i det ogsaa Mølleværket brændte, er i længere Tid aldeles sat ud af Næringsdrift. De ædle Menneskevenner, der maatte have Evne og Villie til at yde disse Brandlidte Hjelp, ombedes at sende deres velgjørende Gaver enten til Hr. Kjøbmand Brogger Sand i Ringkjøbing, eller til Undertegnede, der i sin Tid skulle aflægge offentligt Regnskab for hvad der maatte indkomme. Deiberg Præstegaard, den 28de Juli 1835. T. N. Nielsen, Sognepræst til Deiberg og Hanning Menigheder ved Ringkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
VII. Torsdagen. den 6. August. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Med Hensyn til selve Stænder-Jnstitutionen er der een Gjenstand, som fremfor Alt synes at opfordre de Deputerede til strax at tage den under deres særdeles Overveielse. Dette angaaer Forhandlingernes fuldkomne Offentlighed. Jblandt alle dem, som have udtalt sig om dette Punkt, har der, saavidt vides, kun været en Mening om, at en fuldstændig Offentlighed ved Stændernes Forhandlinger maa ansees for en Nødvendighed, naar det tilsigtede Øiemed ved denne Jnstitution fuldkomment skulde opnaaes, og navnligen Almeenaanden ved samme oplives. Da det efter den Maade, hvorpaa Een af de holsteenske Deputerede nylig har udtalt sig om denne Gjenstand, maa formodes, at der vil indkomme et Andragende herom til den holsteenske Provindsialforsamling, saa synes det saameget vigtigere, at de danske Stænderforsamlinger samtidig hermed udtale sig derom, for at det kan bringes til Thronens Kundskab, at en slig fuldstændig Offentlighed i Forhandlingerne ogsaa her er Folkets eenstemmige Ønske, udtalt igjennem dets Repræsentanter." Med disse Ord slutter en i det sidste Nummer af Bladet "Fædrelandet indrykket Artikel, derhar til Overskrift: "Nogle vigtige Gjenstande for Provindsialstændernes Virksomhed, og hvori Forfatteren under 23 Nr. fremhæver de Gjenstande, som han især vil henlede Provindsialstændernes Opmærksomhed paa Artiklen vil læses med Jnteresse af Enhver, og dens Fortjenstlighed vil paaskjønnes af hver den, der føler Betydningen af den Jnstitution, der nu snart skal træde i Virksomhed. Red af d. Blad tillader sig at udskrive hvad Forf. siger om den første Gjenstand: "Ester at være, som man vel tør formode, af Regjeringen sat i Kundskab om Landets hele oekonomiske og financielle Tilstand, dets Statsgield, den indenlandske og den udenlandske, Landets Jndtægter og Udgifter, de sidste ikke blot i runde Summer til hver enkelt Branche, men i den Detail, hvorved Folkets Repræsentanter allene kunne drage Nytte af en slig Meddelelse, og derved erfare den sande og specielle Anvendelse af Statsindtægterne til den første og vigtigste Gjenstand for Stændernes Opmærksomhed, være at andrage paa de Jndskrænkninger i Statshuusholdningen, der maatte kunne lade sig udføre, og der udentvivl ville findes nødvendige, hvis Statens Jndtægter og Udgifter fremtidigen skulle balancere, uden at Landet skal paadrage sig forøget Gield. Ved at lære Statens Jndtægter at kjende ville Stænderne ogsaa faae Leilighed til at overveie, om ikke en ligeligere Fordeling af Afgifterne vilde kunne lette Afgiftsbyrden. for det Hele, og om det ikke især var muligt at bevirke dette ved at lægge en Deel af Byrden over paa de Mange, der leve af deres Renter af Statspapirer og der nu gaae næsten aldeles frie for Beskatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Det vilde i Forbindelse hermed vist ogsaa fortjene at undersøges, om ikke det saakaldte privilegerede Hartkorn burde ansættes til lige saa stor Landskat som det saakaldte uprivilegerede. Den Ulighed, der nu finder Sted imellem disse tvende Arter af Landeiendom, har ikke existeret fra den ældre Tid (efr. Præm. til Frdn. af 16de Decbr. 1682); og ligesom Regjeringen har fundet det nødvendigt, at lade det privilegerede Hartkorn tage Deel i Landskattens Udredelse, og kun at tilstaae det en Forringelse i Skattens Størrelse, hvortil der ikke er nogen naturlig Grund, saaledes synes den Liighed i Rettigheder og Pligter, der bør finde Sted blandt alle Statens Borgere, og der bør være enhver velindrettet Stats Fundament, at fordre, at den endnu existerende Ulighed i Afgiftsbyrden aldeles ophæves. Det oftere offentligen fremsatte Ønske om, at de tvende lægevidenskabelige Jnstituter, hvorfra Danmarks Læger udgaae: det medicinske Fakultet og det chirurgiske Akademie, maatte vorde forenede, har i "Fædrelandet fundet en kraftig Talsmand, som viser, hvor strængt og almindeligt vor Tid fordrer dette, idet begge disse Jnstituter, mangelfulde og eensidige hvert i sin Retning, langtfra svare til de Fordringer, som man i vore Dage maa gjøre til et lægevidenskabeligt Jnstitut. Forfatteren, der røber en høi Grad af Sagkundskab og Fordomsfrihed, udtaler til Slutning. den faste Overbeviisning, at den Tid ikke kan være fjern, da disse Jnstituter ville blive forenede til eet Jnstitut, hvis Grundvold vil være Videnskabelighed og hvis Maal vil være practisk Dygtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Som et lidet Bidrag til Bedømmelse af det vigtige Spørgsmaal, om og hvorvidt vore Straffeanstalter opfylde deres Bestemmelse, anfører "Kjøbenhavnsposten": at tvende i Tvangsarbeidsanstalten paa Ladegaarden, for begaaet Tyveri, indsatte Drenge paa 15 og 16 Aar, for kort Tid siden have paaløiet sig selv tvende andre Tyverier, allene af Attraa efter at komme ind i Forbedringshuset, hvor de, efter deres Formening, vilde have det bedre, og komme mellem gamle Bekjendte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Tre Tømmersvende, som Onsdagen den 29de Juli vare tagne ud paa Khvns Rhed for at fiske, ere druknede, formodentlig fordi Baaden i den stærke Blæst er kantret. De skulle Alle være Familieforsørgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Ved Sorøe Akademie afholdtes den 14de og 15de Juli den philosophiske Exammens anden Prøve. Fra 16de til 22de holdtes Exammen artium med de 7 Studerende som gik over fra Skolen til Akademiet. Af disse erholdt En, Th. Regenburg, Laudabilis et publico encomio ornatus; Fem fik Laudabilis, En Haud illand. De tilstedeværende Censorer fra Khvns Universitet vare Professorerne Ørsted, Hohlenberg, Petersen og Velschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En sjelden Høitidelighed, der tillige afgav en udmærket Nydelse for Tonekunstens Venner, fandt i Mandags Aftes Sted i Svendborg. Hs. K. H. Prinds Gouverneuren havde nemlig til denne Byes St. Nicolai Kirke skjænket en Altertavle, som da heitideligen indviedes ved en herlig Tale af Hr. Pastor Steen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En Omstændighed, der i høi Grad bidrog til at forøge Høitideligheden, var, at der samme Aften, til Bedste for Byens Arbeidsanstalt, gaves en Kirkekoncert, under Direction af Hr. Baron, Hofjægermester Holsten til Hvidkilde, (der har store Fortjenester af Musikens Udbredelse i sin Egn) i Forening med dHrr. Concertmestere Bredahl og Werschall. Hr. Baronen havde ingen Omhu sparet, for at gjøre Festlig hedens Jndtryk værdigt og høitideligt, og understøttedes i dette ædle Øiemed ikke mindre ved det herlige Valg af Compositioner, tvende af vor berømte Prof. Weyses Kantater, end ved den sjeldne Velvillie og Flid, hvormed flere derværende Medlemmer af det kgl. Kapel og Dilettanter fra Byen og Omegnen stræbte til samme Maal. En overordentlig talrig Forsamling i den skjønt oplyste Kirke lønnede ogsaa deres forenede velgjørende Bestræbelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Til Hestevæddeløbet i Wandsbeck slutter sig et Dueløb, idet Due=Eierne i Hamborg og Altona feire deres saakaldte Duesest. Søndagen den 26de Juli om Morgenen Kl. 8 vilde bemeldte Due=Eiere lade 2000 Stykker paa eengang stige tilveirs fra den saakaldte Trichter i St. Georg. Hamborgerne transportere deres Duer til Turneerpladsen i store Kurve, Altonaerne derimod deres paa en stor saakaldet Blok vogn, overtrukket med et Ret. Næste Søndag bliver samme Festivitet i Altona, og den tredie Søndag i Eppendorf. Seiren bestaaer i hvem som vinder eller taber de Fleste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Som en Sjeldenhed anføres, at der ved Wedel, i en saakaldet Buhn, (en til Fiskefangst benyttet Jndhegning i Elben, der i Ebbetiden staaer tør) nylig er fanget en Stør af over 200 Punds Vægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
J Nord. Kirketidende No. 27 fortælles, i Anledning af at Præsten Hr. Barfoed, Sognepræst til Nyde og Handberg M. i Ribe Stift, skal aldeles have afskaffet at bekræfte de Unge i deres Daabspagt ved Confirmationen, idet han aldeles forbigaaer de kirkelige Spørgsmaal: "Forsager Du Diævelen o. s. v., fortælles følgende Historie: "En Skoledreng blev spurgt af Skolelæreren, om Hedningerne kunde blive salige, hvortil Drengen svarte: jo formedelst Troen paa Christum. Skolelæreren spurgte om Hedningerne ikke ogsaa kunde blive salige uden at troe paa Christum, hvorpaa Drengen svarte nei, og blev fast derved, at derer ingen Sallighed at finde uden ved Troen paa Christus. Kort efter kom Skole=Exammen, og Præsten gav Drengen de samme Spørgsmaal, og fik samme Svar. Men Præsten spørger Drengen videre, om han vilde fordømme Nogen, hvorpaa han svarte nei; derpaa forlangte Præsten af Drengen, han skulde bevise hvad han havde sagt, hvorover Drengen blev forbløffet og taug. Men saa tog Faderen, Jver Pedersen, der som Medlem af Skolecommissionen var nærværende, Ordet, og yttrede sin Forundring over, at Drengen just skulde have dette Spørgsmaal. Præsten svarte: jo for just der havde han forseet sig mod sin Lærer, og er pligtig til at bede om Forladelse. Men Faderen forbød dette, med de Ord, at her var Jntet skeet, som han skulde bede om Forladelse for, det maatte da først undersøges, hvori Forseelsen bestod. J stor Vrede løb Præsten hen til Døren, lukkede den op, og og Drengen ud, uforhørt, uoplyst og uexamineret, og befalte Faderen at holde sin Mund. Dermed endtes nu vel denne Disputats, men siden har Præsten været uvillig til at forlige sig med Faderen, med mindre han vilde lade sin Søn tilbagekalde den Sætning, at der behøves Troe paa Herren til Sallighed, og Sagen vil nu blive paakiendt af Skolens Foresatte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Viborg, den 4de August. Jgaar fandt Væddekjørselerne og Vædderidtet her ved Byen Sted i en stor Menneskemængdes Overværelse og begunstiget af det skjønneste Veir. Den første Præmie vandt Hr. Bagermester Ravnkilde fra Aalborg med to brune Hopper, den 2den Hr. Gjæstgiver Lund fra Hobro. med to sorte Hopper, og den 3die Hr. Kobbersmedmester Heiberg fra Aalborg med to brune dito. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Proprietair Segelcke fra Kjersgaard i Hjørring Amt kjørte Banen i kortere Tid end de tvende Sidstnævnte, men kunde kun concurrere til 1ste Præmie, da den ene af hans Hopper allerede i et tidligere Løb her paa Banen havde deeltaget i 2den Præmie. Den for Kjørsel med Eenspændervogn udsatte Præmie, der hidtil ikke havde kunnet naaes, vandtes iaar af Hr. Forst planteur Nerenst fra Feldborg med en bruun Hingst. - Ved Væddeløbet vandtes første Præmie af en lysebruun Hoppe tilhørende Hr. v. Gersdorff til Boltinggaard i Fyen, og 2den af en guul Hoppe, tilhørende Hr. Kjøbmand Nathansen fra Randers. Under Løbet indtraf det Uheld, at en Joke, der reed en Hr. v. Thygeson til Mattrup tilhørende Hingst, styrtede til Jorden, da en Stigrem sprang, og blev, da han i næste Omløb forsøgte at gribe Hingsten, af denne omkastet og ilde tilredt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Amtmanden over Thisted Amt, Hr. Conferentsraad Faye, har i Anledning af det bekjendte Stykke mod Thisted Fattigkommission (hvortil Hr. Apotheker Dahlerup sammesteds selv har nævnet sig som Forfatten og som maaskee meest tildrog sig den almindelige Opmærksomhed fordi Avisen som indeholdt det, var bleven lagt under Beslag) bekjendtgjort følgende Erklæring: "Opfordret, maa jeg, som Directeur for Thisted Byes Fattigvæsen, erklære, at jeg med Hensyn til Fattigskattens Lig ning og Almissers Uddeeling aldrig har fundet Grund til at tvivle om Commissionens Retskaffenhed. En mathematisk rigtig Vurdering af Contribuenternes Velstand, i Forhold til de øvrige Contribuerendes Kaar, samt af Fattiglemmernes absolutte Trang, er næsten en Umulighed for den meest samvittighedsfulde Commission - Feiltagelse kan og maa derfor ofte finde Sted, og i dette Tilfælde have Vedkommende, som maatte ansee sig fornærmede, i Følge Lovene at henvende sig til sit competente Forum – nemlig til Amtet – men, saa vidt jeg erindrer, har der i flere Aar ikke været ført Anke enten over ubillig Ligning, eller over ødsel og partisk Uddeling; thi ellers vilde jeg embedsmæssigen have undersøgt og paakiendt Sagen. Nu, da jeg af Thisted Avis er gjort opmærksom paa nogle Ankeposter mod Commissionens Bestyrelse, har jeg undersøgt de paaankede Tilfælde, og har befundet, at de ved en nøiere Prøve hverken kunne geraade Commissionens Forstand eller Hjerte til Vanære. Jeg maa altsaa antage: at der ikke har været gyldig Grund til at underkaste hine Embedsmænd den Miskjendelse, som en offentlig Anklage nødvendig maa paaføre dem, især i fjernere Egne, hvor Sagen ikke tilbørligen kan undersøges, og hvor Tidens Aand saa let fælder utidige og ukjærlige Domme over den offentlige Bestyrelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Dødsfald. Søekrigscommissair og Mynsterskriver Sletting, Frue Jacobine Bech f. Dahl, Restaurateur Nielsen, Dorothea Bolck, Landkadet N. Krag, Madame Schjøn, Johann Gramm, Thee- og Porcellainshandler Schousgaard, Eleonore Tichsen, Alle i Khon. Metine von Mehren født Weyse i Helsingøer. Madame Nielsen f. Pihl i Ramløse, Præstegaard (fra 14 levende Børn). Enkemadame Lykke f. Gjørup paa Engelsborg ved Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania. Cand. theol. Begtrup, Cand. theol. Friis, Kjøbmand Ressel, Pastorinde Sadolin med Familie, Mad. Topp, Mad. Schmidt, Ølhandler Sørensen, Cand. theol. Nielsen, Student Schack, Thomas Schoppe, H. C. O. v. Munthe af Morgenstjerne, C. Caroc, Handelsfuldmægtig Stig Lasson, Lieutenant v. Storm, Studenterne C. Gundorff, O. og H. Gundorff, Pastor Larsen, Harry Manheimer, Hans Urlev, Student Bergen, H. G. Clausen, Student Hassing, Skoemager Jacobsen med Lærling, Guldsmed Lachmann med Svend, Fru Majorinde Munck med Familie, Studenterne Larsen, Reck, Westergaard, Alberti, og Holstein, Kom. Bloch, Fru West med Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Bekjendtgjørelser. J Livets kraftfuldeste Alder, næsten 30 Aar, behagede det Gud afvigte 2den August, at bortkalde til et bedre Liv, en kjær Brodersøn af mig, navnlig Michel Sørensen, hidtil værende Handelsbetjent hos Hr. Kjøbmand Røse her i Byen. En Brystsygdom der overgik til voldsom Tæring tilintetgjorde med Vold i Hast hans Ungdomskraft, dog blid og som hans hele Liv var Øieblikket i hvilket han forlod os; thi neppe bemærket endog af de Omværende henslumrede han For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres Dødsfaldet af Undertegnede, hans nærmeste Slægtning her. Aarhuus, den 5te August 1835. Jacob Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Efter Begjæring af Eieren, Frue Valeur, foretages Auction, Torsdagen den 3die September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over Gaarden No. 221. paa Graven heri Byen, bestaaende af Fag 2 Etage Forhuus til Gaden, Fag 1 Etage Sidehuus, 2de Halvtagsbygninger, Gaardsrum med Pompevand, samt Haugeplads. Det bemærkes, at der i Eiendommen er prioriteret offentlige Stiftelsers Midler 2400 Rbdlr. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Auctionsreqvir. Auctionen holdes i Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 1ste August 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
De som maatte være i Besiddelse af Bøger, som i sin Tid ere dem udlaante af afd. Kammerjunker, Major v. Voss, anmodes herved om at tilbagelevere disse enten til Forvalteren paa Rodstenseie, eller til Undertegnede. Aarhuus, den 24de Juli 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
At jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Farver og Trykker, hvortil jeg anbefaler mig til dem som vil forunde mig deres Arbeide, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at reel og billig Behandling samt hurtig Expedition stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Skanderborg, den 12te Juli 1835. N. Dinesen. J. Johusen, Paruqvemagermester og Friseur i Randers, anbefaler sin Friseurstue til Afbenyttelse for dHrr. Reisende som passere Randers. Ligeledes kan Alt til mit Fag henhørende Arbeide, efter Bestilling faaes tilsendt. Min Bopæl er paa Storegade No. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Nye Theehandel i Kjöbenhavn. J Frimurerlogens Bygning Nr. 31 i Kronprindsensgade sælges pr. Contant i rede Sølv. Bohe 4 Mk. 10 s. Congo 5 Mk. 4 s., 5 Mk. 8 s. og 6 Mk. Campoy 7 Mk. 12 s. pr. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Alt af Compagniets sidste Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Vinter-Raps i større og mindre Partier kjøbes til gangbare Priser efter Conjuncturerne og Varenes A. Lewis. Qualitet af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Et Partie norsk Trælast, bestaaende af Bjelker, Tømmer, Brædder og Lægter, udsælges til billige Priser, A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Skipper Jørgen Christian Jørgensen, af Flensborg, førende Jagten Wilhelmine Catrine, agter i indeværende Sommer at fortsætte sin omtrentlig maanedlige Fart fra Flensborg til Kolding og tilbage. Dette bekjendtgjøres til behagl. Underretning for dHrr. Kjøbmænd og Andre som maatte have Noget at forsende med ham; hvilke saa behagl. vilde henvende sig til ham i hans Logis hos Peder Thomsen Enke ligeoverfor Postgaarden i Kolding, og i Flensborg i hans Bopæl i nordre Fiskergade. Kolding, den 6te Juli 1835. Fiint slæmmet mørkt Okker, calcionert ditto, fiint reven Kride i pundeviis og større Partier, faaes paa Klostergade No. 811 hos Maler Ch. Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Den Beboelsesleilighed, som for Øieblikket beboes af Værtshuusholder Petersen ved Mindet, samt den Leilighed som for Tiden beboes af mig, og tilforn var beboet af Toldbetjent Rohde, ligeledes ved Mindet, ere at erholde tilleie Michaeli Flyttetid, naar derom snarest mueligt træffes Accord med Mads Grann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En liden Bopæl, passende for en Enke af Embeds eller Borgerklassen, bestaaende af 3 smaae Værelser, Kjøkken og Spisekammer samt Bagerovn i et for sig selv beliggende Huus tæt ved en Udflyttergaard i Nærheden af Brabrand Soe, er, med dertil liggende Have, at erholde tilleie og kunde tiltrædes Michaeli Fløttetid, 1835. Lysthavende kunde erholde Underretning om Vilkaarene hos Birkedommer Rasmussen i Aarhuus. Hele nederste Etage, bestaaende af 5 Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, samt Haveplads, kan til førstk. Flyttetid erholdes tilleie hos Sadelmager Løwengreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Den i min Gaard værende Boutikleilighed med Soveværelse og tilhørende Kjælder, er til Michaeli Flyttetid at faae tilleie. F. Neidhardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Sammesteds kan en ung og flin Karl fra Landet erholde Condition til 1ste Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En duetig Seminarist ønskes strax ansat som constitueret Kirkesanger og Skolelærer i Draabye paa eget An- og Tilsvar. Vedkommende som maatte attraae en saadan Ansættelse, ombedes at melde sig enten hos Sognepræsten Hr. Steenstrup i Ebeltoft eller Provst Haar i Skjødstrup pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En duelig Avlskarl kan faae Plads paa Marselisborg næste 1ste Nov. naar han med gyldige Beviser kan godtgjøre sin Duelighed. Marselisborg, den 13de Juli 1835. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
En Person som har Jndsigt i at tage Korntiende, kan faae Plads her i forestaaende Høst, ligesaa kan til næstkommende 1ste October eller 1ste Novbr. to Tærstere faae Tjeneste. Marselisborg, den 27de Juli 1835. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
To Heste, skikkede til at trække en Mølle, ønskes tilkjøbs i Aarhuus Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Fra Pressen er udkommet: Kunne Veddeløb i Almindelighed antages at være hensigtsvarende Midler til at fremme Avlen af saadanne Heste, som her i Landet søges for Udlandet, og vil det fremme Hesteavlen og være til Gavn for de danske Stater, at Veddeløbenes Antal forøges og at de indføres. paa flere Steder i disse Lande end hidtil, besvart af C. Balgas. Faaes for 2 Mk. hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Fredagen. den 7 August. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts - Cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Spanien. Forrige Postdag hed det fra Madrid, at denne Stad befandt sig ved Kourerens Afgang en overordentlig Gjæring; og nu meldes fra Paris. at den spanske Hovedstad befinder sig i en saa høist betænkelig Forfatning, at man hvert Øieblik kan vente, at der vil udbryde en Revolution. Folket forlangte lydeligt Dronning-Regentindens ufortøvede Tilbagekomst, øieblikkelig Jndkaldelse af de Cortes, og Tilbagekaldelse af det sidste Dekret om Militairkommissioners Oprettelse. Vel lod det til, som Tropperne ikke tog nogen Deel i Folkebevægelsen, men de gave tydeligt tilkjende, at de ingenlunde lade sig bruge imod den. - Jfølge alle troværdige Beretninger fra den spanske Grændse var Slaget den 16de Juli virkelig falden ud til Carlisternes Tab. Syvhundrede saarede Carlister vare bragte ind til Staden Estella. De havde i bemeldte Træfning mistet to Oberster, og foruden Villareal var endnu en anden Anfører bleven saaret. Segastibelz havde mistet sin høire Haand. Næsten alle Officererne ved hans Bataillon vare blevne dræbte eller saarede. Christinerne havde transporteret 600 Fanger til Pampelona. Den 17de Juli hørte D. Carlos Messen i Estella, men maatte pludseligen flygte, da det fjendtlige Kavallerie var i Begreb med at omringe Byen. Den 18de stod en christinosk Hær paa 25000 Md. ved Pampelona. Man ventede, at det snart vilde komme til et Slag igien. Carlisterne havde atter skudt 60 fangne Officierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Jtalien. Det er maaskee ingen uvigtig Efterretning, at den russiske Regjering har tilkjøbt sig en Besiddelse i Middelhavet, nemlig den lille Øe Pianosa, beliggende imellem Corsika og Elba. Storhertugen af Toskana har faaet 60,000 Dukater for den - Nu hedder det, at den 22aarige Prinds af Carignan, af Huset Savoyen, skal være udseet til Dronningen af Portugals Gemaal. - Cholera er udbrud i Nizza, og har saaledes førstegang fæstet Fod i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-07
Tydskland. Med stærke Skridt nærmer sig nu det Tidspunkt, da to store Magters Hære skulle samle sig i det østlige Europa, og jo mere det nærmer sig, desto større Betydenhed faaer det. J en kongelig preussisk Kabinetsordre hedder det, at denne Troppesamling skeer, efter Hs. M. Keiseren af Ruslands gjentagne Anmodning." Til samme Tid skal den nye preussiske Fæstning i Posen være fuldendt. Dens Anlæg koster 22 Millioner pr. Th. (En Telegraflinie oprettes lige fra Warschau til St. Petersborg.)