Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-03-27
Af en Skrivelse i Søndag=Aftenslæsning til Udgiveren fra Hr. Kammerherre og Amtmand Schumacher sees, at Hr. Apotheker Eilschou i Ribe har foruden sin Hauge ved Apotheket anlage en anden udenfor Byen, hvori han dyrker i det Store Kummen, Kanariefrøe, guul Sennep, Fonnekel, Coriander, Valmue m. m.; at han har oversende Hr. Kammerherren; en Prøve af den af ham pressede Pebermynolie, som Denne fandt saa fortræffelig som mueligt, ligesom og en liden Krukke med en af ham tillavet Extrakt, som han kalder Mellago graminis, hvoraf en god Thee skee fuld, kommen i en Theekop kogende Vand med Fløde og lidt Sukker, giver en behagelig Drik. Sognepræsten Hr. Clausson i Nørre Nissum fortæller i Søndag=Aftenslæsning om en blind Mand, der ved af en Feiltagelse at smøre sine Øine med Skedevand fik sit Syn igien; ligeledes har han Erfaring, com, at en af Lægen ganske opgivet Svindsottig fik derved sit Helbred igien, at han hver Morgen fastende og hver Eftermiddag drak Sikorie=Kaffe, Under Jndsendt læses følgende i Kbhvs. Skilderie; I et gammelt engelsk Skrift: the universal magazine for Maji 1778 finder jeg et Stykke uddraget af the philosophical transactions, Vol. LAIl, hvor handles om Hyldens Kraft til at frede Planter i Væxefra Jnsecter; en Kraft jeg ikke i Hornemanns Danske bekonemiske Plantelære finder anført blandt dette Træes øvrige nyttige Egenskaber, og som jeg altsaa formoder kunde være mange ubekiendt. Forsøget ter saare let at giøre, og holder det Stik, er det nok Umagen værd; jeg vil derfor giøre et kort Udtog af den gamle engelske Landmands Ord. Jeg ledtes til mit første Forsøg - siger han - ved Tanken og hvor høist modbydelig Hyldebuskes Luge, er for os, og ved derfra at slutte, hvor meget mere den maatte være det for Sommerfuglens Lugtenerver, der i Flinhed saa uendelig overgaae vores. - Jeg tog altsaa nogle Hyldeqviste, og strøg dem hen over mine Kaalplanter mange gientagne Gange, dog saa omme lig at jeg ei skadede samme. Dette var just paa den Tid, de hvide Sommerfugle først lod sig see, de sværmede i Hobeviis, som sædvanlig over Bedene; men ikke en eneste satte sig paa Planterne, og ikke en Kaalorm fandtes paa dem; derimod laae der et Beed tæt ved, som jeg ikke havde pidsket med Hyldeqviste, dette besøgte de, og det blev som sædvanlig ødelagt af Ormene. Dette Forsøg har jeg i tre Sommere gjentaget, og det har ikke slaaet feil. - Nu gjorde jeg det samme Forsøg med et Esvalier Blommetræe, og pidskede Grenene, med Hyldeqviste, saa høit jeg kunde række. - Saa høie bleve Bladene anfægtede, grønne og blomstrende; men derfra og opad vare de formædte, sammenkrympede, og vrimlede af Orme. Nogle af Bladene bragte jeg dog til Live igien ved at pidske dem, eller ved at indflette Hyldeqviste blandt dem. Endnu maae jeg anmærke: at Træet da jeg gjorde Forsøget, stod i fulde Blomster, hvilket var meget for sildigt taget, og burde være skeet een eller to Gange for Blomsterne kom frem. - Menjeg slutter af det Hele; at naar man lod Vand stærke gjennemtrænges af Hyldebuske, og saa med en Haand sprøite een Gang om Ugen eller hver stortende Dagbesprøitede Træerne, vilde man see den heldigste Følge, uden i mindste Maade at have nødig at frygte for at beskadige enten Blomsterne eller Frugten.