Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-08-09
Blandt de Beretninger, Man har om Grækenlands Tilstand, er den Beretning, som Oberst Stanhope nylig har indleveret til Secretairen for den græske Committee i England, ustridig En af de Lærerigste. Følgende Oplysninger, tagne derfra, ere blandt de Mærkeligste: Folket. De græske Bønder besidde mange Dyder og ere frie for Tyrkernes fordærvede Sæder, hvilket desværre ikke er Tilfældet med dem, der boe i Stæderne. J krigersk Aand give de ikke de regulaire Soldater noget efter, og Nogle ansee dem for de kraftigste og frygteligste Krigere i Grækenland. Laster. Gierrighed er en herskende Last, men under Despottens Svøbe kan det ikke være anderledes. Gierrighed, Jntrigue, List, Falskhed, Slavisk Underkastelse, Plyndring, Jnsurrection og undertiden skrækkelige Mord ere under en tyrannisk Regjering ofte de eneste Midler til Selvforsvar. Plyndring. At plyndre have Grækerne lært af Tyrkerne. Disse dreve Landboerne og Hyrderne ved deres Undertrykkelser ind i Bjergene, hvor de maatte blive Røvere. Dette er Oprindelsen til de fleste Capitanier. Hjelpekilder. Store, men ikke tilbørlig benyttede. Naturen har været gavmild mod Grækenland, men Tyrkerne have forsømt deres sande Jnteresse, og forstyrret Landets Rigdom. Landeiendommene gik tilgrunde med Friheden. Agerbrug. Den befinder sig i den sletteste Tilstand. Fremmede Kolonister og Agriculturselskaber kunde gjøre stor Nytte. Handel. Hvor Man mangler Capitaler, hvor der er faa Fornødenheder, ingen Sikkerhed, liden Redelighed og ingen Credit, der standser Handelen. Denne Tilstand kunde kun afhielpes ved en god Regjering, Opdragelse, Publicitæt, Jndførelse af gode Love, Strænghed mod Pirater, den punktligste Redelighed fra Administrationens Side &c. Statsindtægterne. Skatternes Beløb er ikke saa stort, at det kunde trykke Grækerne, men Maaden, hvorpaa de inddrives, er ødelæggende, i det Capitanierne, istedetfor at indsende dem til Skatkammeret og bruge dem til Landets Forsvar, putte dem i deres egen Lomme. Partier. Deraf gives i Grækenland tre, Capitanierne, der kun stræbe efter egen Magt og Plyndringer, og kun kunne holde sig, naar de slaae sig til Folket, hvilket de og nu synes at ville gjøre, Primater og Oligarcher, der have samme Øiemeed, men, for at være vis i deres Sag, see sig om efter en fremmed Konge, og endelig Nationalpartiet, der bestaaer af dem, der hverken ere undertvungne af Militair= eller Civiloligarcher - nemlig af Bønder, Kjøbmænd, Beboere af Stæderne, nogle Jnsulaner &c. Det forener sig, naar et Angreb skeer, med Militaircheferne og sætter sig imod deres Undertrykkelser, naar Faren er forbi. Dette Partie vinder bestandig i Styrke. Opdragelse. Den mangler overalt, og den. ne Mangel føles i enhver Green af Bestyrelsen. Flaaden. Den bestaaer især af Handelsbrigger fra Hydra, Spezzia og Jpsara og beløber sig omtrent til 80 Seilere. Matroserne ere duelige og brave. Den græske Flaade kan ikke maale sig med den forenede Tyrkiske, men ved dens Matroser og Taktik har den faaet en Overlegenhed over denne. J regulair Krig kunne de ikke byde Tyrkerne Spidsen, men de forstaae afladelig at forurolige deres Fjende og pine dem tildøde. Havde de 4 gode Fregatter, 60 af deres egne Brigger, 3 til 4 Dampskibe, nogle Kapere og Kanonbaade, saa behøvede de næsten ikke at frygte for nogen Søemagt, Engelland undtagen. Armeen. Capitanierne ere af ringe Herkomst. De eller deres Forfædre have løsrevet sig fra Tyrkerne, der siden bleve nødte til at alliere sig med dem. Man har medrette talt om de skrækkelige Myrderier, som ogsaa Grækerne have begaaet, men at Man har beraabt sig derpaa, for at nedsætte Grækernes Sag, er uretfærdigt; thi det kommer jo ved Kampen an paa at udrydde Lasten og indsætte en Regjering, der befordrer Dyden. Disse Blodbad have opfyldt Tyrkerne med Skræk og befriet Landet fra Umennesker, der aldrig kunde være Grækernes Venner. Til Beviis paa, at de begynde at blive mindre blodtørstige, tjener deres Opførsel i Corinth.