JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Torsdagen den 28de Juni 1822 bortsælges ved sædvang Kl. borg Store Kror følgende Skoveffecter af 3die Komerge Sa 1) Grønholte Hegn. Nogle fællede Egetræer, endeel Naaletrætømmer, Qvas og Hessel Ud bug, samt 5 Favne Bøge Kløvebrænde. a) J Gl. Grønhøit 3 Favne Bøge Stedebrænde. 3) Sørups Hegn. Endeel Naaletræe Udhug og 1 Havn Bøgesagoner. 1) Gridsskov. I Staver og Pivervangen samt Bride og Piberi Plantagen, 1 Favne Bøgestødebrænde og noget Udhug af samme Art, et Partie, Al. Eller og Fagorbrænde, samt endeel Naalemættømmer b) Afdl. Nr. 2 Jmel. Pæle- og Præstevelen2 1/2 Favne kiøbet Egebrænde, nogle Havne Bøger, Tretske, og Løg Brænde, m.v. 9 Afdeel Nr. 3 imellem Pælevelen og SkieneEt Partie Bøger, Trødske og Fagotbrænde, samt endeel ti Birkebrænde. d) Afdel No. 9 imellem Taagerup og Fuglesang. Et Partie Bøger, Kunder, Trødsker og Fagotbrænde, samt endeel Udhug af samme Slags. e) Afdeel. No. 11 Tipperupe=Holme: Et Petie Bøge, ande, sidste og Løgellande, samt endeersøge, Uding. 9 Afdeel Nr. 15 Gadesletterne: Nogle Tylter Naaletræer, Hammel, og Bønneslager, samt endeel Udhug Tillige sælges samme Dag endeel Græsnummere til Høeste Skovfryd, den 19de Juni 1832. d. Grub.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Ved Proclama, som i Dag er lagt i den 3 Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhvet, noget at fordre efter afgangne Marschandiser S. den afdøde Hustrue Else Kirstine Slveriheraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Versel al for boende paa Kongens Nytorv Nr. 270, som de myn ind i maaede at anmede og bevilliggiøre saadant deres Krav, holket derved bekiendtgiøre. Kiøbenhavn, den 18de Juni 1832. J Pa Stettsem 1 P. Aund. C. A. B. Cruse. A. M. Sivertsen. Som Curator C. Spang. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de hujus, som vil blive læst inden den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, saalydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vinerligt: At Vi, efter Os Elskelige Frue Jacobine v. Sperling, født Saabye, Enke efter Kammerherre og Oberstlieutenant ved Husar-Regimentet Ditlew Magnus Adolph Ulrich v. Sperling af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Frue Jacobine v. Sperling, født Saabye, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende og fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os Elskelige Vor Statsraad og Kammeradvocat Gregers Schack paa hendes Vegne at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de Juni 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nontad. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentzen, Wilse. Bevilling for Frue Jacobine v. Sterling, født Saabye, Enke efter Kammerherre og Oberstlieutenant ved Husar=Regimentet Ditlew Magnus Adolph Ulrich v. Sverling af * Kiøbenhavn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes og bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre hos Enkefrue, Kammerherinde Jacobine v. Sperling, fød Saabye, og hendes afdøde Mand Kammerherre og Oberst=Lieutenant ved Husar Regimentet Ditlen, Maanus Adolph Ulrich v. Sperling, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for Undertegnede, som dertil bemyndiget, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 22de Juni 1832. Schack, an Etatsraad og Kammeradvocat, Nørregade No. 229.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret, og vil blive læst Bi den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Havnefoged og forhenværende Skipper Niels Smedt her i Horsens, med 12 Uger Varst. ne indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 16de Juni 1832. Ræder.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle Bog Enhver, som maatte have noget at fordre i Boerne, efter1) afdøde Gaardmand Mogens Mikkelsen og Kone Ane Cathrine Christensdatter i Ørbek Bye, Søevind Sogn, Woer Herred; 2 udøde Pige Narie Elisabeth Hansdatter i Torv Bye, Underup Sogn, Nim Herred; indkaldte. 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Sidstnævnte Afdødes Arvinger ere tillige indkaldte med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiør, Æver og Rim Herreders=Contoir i Horsens, den 15de Juni 1832. denne Bernth. Wemmetofte Klosters Skiftejurisdiction er den 4de dennes ved Dø Uden afgaaet Kirstine Pedersdatter, Tømmermand Peder Grams Hustrue, af Wemmetalte, uden at efterlade sig Livsarvinger. - Ved den foretage Registeringsforretning blev af Enkemanden anmeldt, at den Afdøde havde efterladt sig Arvinger i Sidelinien, nemlig: 1) en Broder, som skal have været Skovfoged i Omegnen af Wording, borg eller Nyeraad, hvis Navn ikke vides, men skal være død og efterladt sig 2de Døttre, om hvis Navn, Opholdstæd, gift eller ugifStilling, ingen Oplysning haves. Øen Søner, Navnet vides ikke, som skal have været gift med Tømmermand Christian Schiønning i Lundbye ved Wordingborg, men ligeledes død og efterladt: a) 1 Søn, Christian Christiansen, Huusmand, boende i bemeldte b) i Dakker, gift med Gaardmand Hans Jørgensen, Udflytter fra . Brøderup ved Præstøe. Disse og om flere Arvinger gives, indkaldes herved med lovbefalet 12 Ugers Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede committerede Skifteforvalter. - Med lige Varsel indkaldes dette Boes Creditorer, at anmelde og bevise deres havende Krav og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Wemmetofte pr. Ringsted, den 12te Juni 1832. L. N. Møller. 10 a 4 33. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Muursvend Christen Dine og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige kandsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i 21de Juni 1832. a. Kollerne. hed Proclama, som bliver læst i Overretten og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Skrædermester Morten Møllers Stervboe her i Byen, sub poena præclusi et perpetui silentii, med 12 Ugers Varsel indkaldede, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 29de Mai 1832. Møller.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 135 - 1832 a 33. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Friemuurmester Jgnatins Erlemein og efterlevende Enke Theresta Erlemein, født Lütz, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til heri Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 21de Juni 1832. Buchwald. Nollerup.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof Bog Staderet i Kiøbenhavn, saavelsom ved Antvorskov Birketingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Elisabeth, fød Dreier, af Skiørpinge, og hendes forhen afgangne Mand, Sognepræst for Lundforlund og Gierlew Menigheder Micael Ludvig Buch, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Ligeledes ere indkaldte med lovligt Varsel begge de nævnte Afdødes fraværende Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt for at lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Slagelse, den 21de Juni 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af April Maaned 1832, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede Rug 1 Byg i Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Rbd. Danmark. 11 Rbd. s. Rbd. 3. S. og T.)S. og Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Helsingøer Holbek . . Kallundborg.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Kiøge . . . . Korsøer . . . . . Wordingborg. Nestved. Stege . . . . Nakskov. . . . . Nyested. . . . . . Nyekiøbing paa Fal Stubbekiøbing. . .
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Odense . . . . . . . Assens . . . . . . Nyeborg . . . . . Svendborg . . . Faaborg . . . . . Rudkiøbing . . . Aalborg.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Aarhuus. Horsens. Randers . . . . . Thisted . . . . . . Weile. . . . . . . Kolding . . . . . . Fredericia . . . . Ribe . . . . . . . . Hertugdømmene. Flensborg. . . . Tøndem. Apenrade . . . . Eckernforde . . . Glückstadt.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Kiel. Rendsborg . . Jbehoe ...... Sønderborg . . . . . .Boe. F. H.S. H. C.
Berlingske Tidende, 1832-06-25
Altona. la 3op Læst. 996 p. Læst. a cop Læst. 238. Læst.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
London, den 15de Junii. J Løverdags døde den berømte Skribent, Charles Butler, i sit 83de Aar. Han var en ivrig Catholik, men tillige en lærd og retskaffen Mand, almeenagtet.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Reformbillen er da gaaet igjennem og sauctioneret; alt det Gode og Onde, som deraf haabedes og frygtedes, vil nu gaae i Opfyldelse, om man ikke har haabet og frygtet for meget Have Ophavsmændene til denne Forholdsregel virkelig troet, at dens Virkning vilde være, at ødelægge Aristokratiets Overvægi Underhuset, og give denne til Priis for Folkets vægelsindede Luner, saa tænkte de dog vel aldrig i Alvor, virkeligen at sætte hiin Forholdsregel igjennem, men de vilde da blot vise Folket hvor meget deres Partie var tilbøieligt til at gjøre for Folket, dersom deres Avindsmænd ikkun lode dem Rolighed dertil Thi at den, med al sin Charakteers Fortreffelighed, meget stolte Lord Grey, og de øvrige Aristokrater i hans Ministerium, virkelig skulde have i Sinde at tilintetgjøre deres Stands Jndflydelse, eller Overhusets lovgivende Magt, kan ingenlunde formodes. Tvertimod ere mange forstandige Mænd overtydede om, at hine, uagtet den bebudede gjennemgribende" Forandring, i Grunden, havde i Sinde at forandre meget Lidet, og at det, om de under Partiekampen maatte gaae videre end de vilde, dog ikke har været deres Plan, at gaae saa vidt. - Hertugen af Welling, ton, der meente, derved at forsone de af ham saa dybt krænkede Høitors, begik den første Feil, da han erklærede sig mod enhver muelig Reform i Underhuset, og Høitorierne begik den anden, langt større, da de af blot Hevngierrighed fortrængte ham fra hans Embede som Premierminister, og saaledes spillede Whigpartiet Magten i Hænderne, som dette - hvilket Enhver maatte forudsee - ikke kunde haandhæve uden ved at give sig Mine af, at de vilde iværksætte deres under en mangeaarig Opposition meer og meer udvidede Reformtheorier. Nu bragtes den første Reformbill paa Bane i Parlamentet, og Torverne begik nye Feil, den ene efter den anden. Skræmmede af det Skrækkebillede, som de selv havde fremmanet, forenede de sig nu til den alvorligste Modstand, men denne var ingen overlagt, virksom Modstand, der er bered til at sætte noget Bedre i Stedet for det Forkastede; den var en passiv Modstand, liig den, som forkjælede Børn gjøre, der, skrigende og stampende i Gulvet, holde med begge Hænder fast paa det Legetøi, som man vil tage fra dem, uden at kunne anføre anden Grund - end at de ville beholde det. - Havde Torypartiet strax i Begyndelsen kunnet beqvemme sig til en forstandig, moderat Reformplan, saa vilde det have været en let Sag for det, at faae denne sat igjennem i Stedet for den Greyske; men ved sin blinde Gjenstridighed tvang det Whigerne til at opløse Underhuset, og kaste sig i Folkets Arme. Følgen deraf var et langt meer demagogiske Underhuus end et roeligt Valg, efter Reformbillens Sanction, vil vælge, og en Agitation blandt Nationen, som tilsidst er bleven nimodstaaelig. (Sluttes i Morgen.)
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Paris, den 16de Junii. Vore Blade berette som et Rygte, at Regjeringen agter, at contrahere et nyt Laan paa To Hundrede Millioner Fr. Den Forordning, hvorved Hovedstaden erklæres i Beleiringstilstand, grunder sig paa et Keiserligt Dettet af 24de Decbr. 1811, og tildeels paa en Lov af 11te Juni 1791, men i begge disse Anordninger, af hvilke især den sidste tilhører en ganske anden Tid end vor, er ikkun Talen om Krigspladse og disses Omgivelser. Jndrømmet, at Forordningen ikke hjemles ved tidligere legale Bestemmelser, vilde man dog derfor ikke med Føje kunne fordømme den, men et vigtigt Spørgsmaal bliver det, om Ministeriet trøster sig til at forsvare det Overordentlige i dets Fremfærd for den ny Legislatur. Forordningen, der blev opslaaet paa alle Gadehjørner, opvakte hos Mange Bestyrkelse og Mismod. Oppositionsbladene vedblive at protestere derimod med større eller mindre Energie; imidlertid har man berøvet mange af disse Midlerne til at forskaffe sig denne Fyldestgjørelse. De føle Alle, at Forholdsreglen især sigter til dem, og at det vilde være forgiæves, om de modsatte sig den. Selv le National har nedstemt sin Tone, og Courrier Francais er forbløffet. Det et at haabe, at vedkommende Autoritet ikke vil misbruge den Anseelse, som Seieren forskaffer den; nu, da Fædernelandet trues fra forskjellige Kanter, gjøre alle Velsindede fælleds Sag med den, men hvor snart vilde den miste slig Bistand, dersom den anvendte sin Triumph til Frihedens Skade, eller blot til at holde sig i den Stilling, hvori den til de Flestes Utilfredshed er sat. En af den udstædte Martiallovs Hovedhensigter synes at være, at tilvende Krigsretterne Afgjørelsen af de mange Huus drede Fængsledes Skjebne, for at afværge, at endeel af disse skulde frikiendes af Jurierne. Vel paastaaer man, at denne Forholdsregel ikke kan træffe de Fængslede, som allerede inden denne blev føiet, vare overantvordede til Retfærdigheden, da jo Jntet, som lovligen anordnes, kan have en tilbagevirkende Kraft men Cour Royale i Paris har ved en Resolution af 7de Juni afgjort dette anderledes. Den adskiller Formen fra Sagens Grund, og inddrømmer ingen Retroactivitet for de nye Straffe, men vel for det Tribunal, der skal anvende dem. Motiver hertil er uden Tvivl, at det vilde være upassende, om de Sammensvorne af anden Rang skulde behandles efter Martiallovenmedens de fængslede Hovedmænd nøde al den Beskyttelse, som den sædvanlige Lovs vaersomme Former yde. Man taler om sexten Hundrede Fængslede af enhver Rang og Alder. Hvilken Dom kan, i saadanne Tilfælde, en Krigsret fælde, uden Dødsdom, Men kunde en saadan Dom fuldbyrdes, saa maatte jo det i saa høi Grad civiliserede Frankrige i vor Tid give Exempel paa et Blodbad, for hvilket man i Tyrkiet selv vilde gyselMadrid, den 31te Mai.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
H. M. Kongen har i et egenhændigt Brev tilbudet den det kjendte Spanske Financier i Paris, Hr. Aguado, som nu opholder sig i Madrid, Finantsdepartementets Portefenille, og er ladt til hans egen Raadighed alle de Forholdsregler, som har maatte holde for hensigtsmæssige til at forbedre denne Green af Statsadministrationen. Har Aguado har svaret Hs. Majestæt, at hans Stilling i Frankrige og hans Egenskab som naturaliseret Franskmand ikke tillod ham at træde ind i Høistsammes Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Den Franske Ambassadeur, Grev Ravneval, har indleveret en Note i Anledning af vort Hofs Forbindelse med Bourbonerne i Holyrood og den Beskyttelse, som man, i Særdeleshed i Catalonien, skjænker Carlisterne. Vort Cabinet er ingenlunde enige i Henseende til Valget af de Midler, ved hvilke den vil gjøre sin Politik gieldende. Ballesteros mener, at Spanien bør lempe sig efter sin Stilling, og ikke underkaste sig nogensomhelst fremmed Jndflydelse, i Øvrigt er dets gode Forstaaelse med England vigtig, til hvilketsomhelst politisk Partie dettes Ministerium end maatte høre. De øvrige Ministre, og blandt disse i Særdeles hed Calomarde, vedblive deres Paastand, at Rusland er Legitimitetens beskyttende Magt, og at dettes vise Raad derfor især bør høres.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Stokholm, den 18de Junii. (Slutning af det i Gaar afbrudte Stykke.) F. 6. Alle Obligationer, som lyde paa een og samme Myntsort, udstædes paa lige Summer. H. 7. Udstædes Obligationerne i udenlandsk Mynt, saa betinger Rigsgjelds=Contoiret sig, paa een eller anden større Handels= og Vexelplads, hvor den Mynt er gangbar, paa hvilken Obligationerne lyde, at udbetale Jhændehaveren de samme Mynt forfaldne Renter og Obligationscapitalen; dog skal det staae Jhændehaveren af Obligationer, der lyde paa udenlandsk Mynt, frit for, i Stokholm at søge Betalingen i Svenske Specier efter den Beregning, som ifølge §. 5 skal indrykkes i Obligationen; dog i sidste Tilfælde under den Betingelse, at Obligationerne, inden en Maaned før Forfaldstiden, forevises i Rigsgjelds=Contoiret til Liqvidation. J de Befuldmægtigedes Cancellie-Expedition modtages indtil den 11te August inel., før Kl. 12 om Middagen, forseglede Tilbud, adresserede til de Befuldmægtigede i Rigts Stænders Rigsgjelds-Contoir, af inden og udenlandske Jndividuer, særskilt, angaaende den Million Rdlr. som skal præsteres i indeværende Aar 1832, og særskilt angaaende den Million Rdlr., som i næste Aar 1833 skal afleveres, med Udskrift: "Tilbud angaaende det Svenske Statslaan i Sølv s. J. J ethvert Tilbud angaaende Laanesummen af en Million Rdlr. Svenske Species skal bestemt angives: a) Antallet af de Obligationer, i hvilke Summen skal fordeles; b) ifald det forlanges, at Obligationerne skulle udstædes paa udenlandsk Mynt, skal Myntsorten tilføjes, hvorved H. 5 og J. 6 kunne tjene til Veiledning; ogsaa skal i Tilbudene angaaende den Million Rdlr. som i indeværende Aar 1832 skulle afleveres, særskilt bemærkes, paa hvad Sted Leveringen skeer, nemlig enten i Stokholm eller i Hamborg. §. 10. Alle disse skriftlige Tilbud aabnes paa eengang, den 11te August førstkommende, Kl. 12 om Middagen ved de Befuldmægtigede i deres Sessionsværelse; ogsaa Vedkommende, der have gjort Tilbud, møde personligt eller ved Commissionairer. Fem Dage derefter eller den 16de August, samt paa de følgende to Dage, kan hver Formiddag imellem Kl. 10, og 12 erholdes Underretning om Resultatet af den i Henseende til Tilbuddene skeete Undersøgelse. C. 11. Vorder et Tilbud antaget, saa udstædes alligevel ingen Contract, før enten Valuta eller antagelig Caution for 2 1/2 PCt. af den tilbudne Laanesum, inden tre Dages Forløb, er indleveret til de befuldmægtigedes Cancellie=Expedition, som Sikkerhed for Tilbudets tilbørlige Fuldbyrdelse. Er Cautionen indgaaet af en Udlænding, saa bør den være forsynet med Paategning af en vederhæftig Svensk Mand som Selvskyldner. Skulde den, hvis Tilbud antages, ikke opfylde siner indgangne Forpligtelser, saa indkræves fornævnte 25 PCt., for hvilke Sikkerhed er stillet, og tilfalder den Svenske Stat. Stokholm, den 8de Juni 1822.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Kjøbenhavn, den 26de Junii. J Fortsættelse af sin Bekjendtgjørelse af 15de d. M. 6.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Statstidenden for igaar, har det Kongl. Svenske CommerceCollegium under 19de dennes endvidere erklæret Hertugdom met Slesvig og hele Jrland for smittet, og Den Fyen mistænkt,
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 22de Juni, Svensk Grev Rosen og capt. Engelsman fra Helsingøer, Pharmacent Krarup fra Veile. saalen.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Forgaars Aftes Kl. 3 med følgende Passagerer fra Kiel. Overpræsident i Kbhvn. Geh. Crd. Moltke, Munk, Lieutenanterne Junghans og Fabricius, Baron de Lassalles hofdame, Frøken Binckwaldt, Hofraad Hambro, Kjøbmand Dehn, Proprietair Hesse, Architekt Frisberger, Mad. Vogelberg med 10 Børn, ForvalterRønnenkamp, Postmester Hansen med Kone, Bataillonschirurg Mackeprang med Kone, Jfr. Mielcke, Dhrr. Sunckenberg, Erhard, Klamke, Tomsdorff - Fra Øerne og Vordingborg, Kiøbmand Ralling, Hr. Rødke, Studenterne Nyerop og Wulff.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Dette Dampskib kunde, formedelst et Uheld, der er tilstødt det, i Gaar ikke afgaae.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Dampskibet Danta afgik herfra til Jylland Mandagen den 23de Juni om Efterm. Kl. 1 med følgende Passagerer: 1) Til Aarhuus. Cancellieraad Rejersen med Frue og Datter, Assessor i Khvns Politieret Reiersen, Frøken Bernth, Jomfrue Sending, Mad. Beder med 2 Døttre, Mad. Carøe, Repetiteur Vexschall, Cand. juris Weis, Lieutenant Tersling, Regimentschirurg Petersen, Reservechirurg Clementsen, Silke= og Klædehandler Munck, Marskandiser Heinsvig med Kone og Barn, Justitsraad og Toldinspecteur Blom, Politieassistent, Procurator Nielsen, Ølhandler Foustrup Skræder Pedersen, Frdr. Andersen, Julins Holm, Toldbetjent Hein. 2) Til Fridericia: Premierlieutenant i Søe-Etaten Michelsen med Søn, Skibscapitair Bønsøe, Corporalerne Meilbye og Jensen. 3) Til Bogense: Enken Larsdatter og Konen Poulsdatter.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Barom. Therm. Vinden. 17 Juni. 28, 3. 1, 16. 5 Varme. N. V. N. O. N. O.S. O. 23 - 28, o. 2, 20. o - Bestemmelsen.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Præmie-Pløining og et Dyreskue Lollands Falsters Stift. A. Præmie=Pløining.
Berlingske Tidende, 1832-06-26
Den af det kongelige Landhuusholdningsselskab bestemte PræmiePløining paa Falster, hvilken, efter derom truffen Overeenskomst, udføres under Bestyrelse af nogle Medlemmer af Lollands Falsters Jndustrieselskab og Hr. Kammerjunker Classen, er nu berammet at foretages Fredagen den 28de September førstkommende paa en Mark, som dertil, med Samtykke af Directionen for det Classenske Fideicommis, er overladt ved Hovedgaarden Corselitze. - For denne Præmie=Pløining, som agtes begyndt om Formiddagen Kl. 10, ere følgende Bestemmelser tagne.