Jyske Efterretninger, 1771-08-16
(Følgende er indsendt.) Christian Longomontans Liv og Levnets Beskrivelse. Jenne navnkundige og berømmelige Mand, som var en af de største Astronomis og Mathematicis i det 16. Aarhundre, Professor Mathematum i Kiøbenhavn, og Cani til Lund i Skaane, blev fød til Verden i Aaret 1562. i en ringe Landsbye i Jylland, Langberg, som nu kaldes Lomborg ved Lemvig i Schodborg Herred udi Riber=Stift, hvoraf hans rette Jydske Navn var Chresten Langberg; thi det var da allerede Skik, at de laante deres Tilnavn af Stedet, hvor de vare fødte, men dette Navn blev siden, da hans havde givet sig til Studeringer, forandret til Longomontanus efter den af adskillige brugte Maade at forandre Danske til Latinske Navne. Han var ellers af ringe Herkomst Kl. en fattig Bondemands Søn, ikke destomindre har han dog foræviget sin Faders Navn paa sine efterladte Skrifter, da han paa Titlen af disse kalder sig Christianus Longomontanus Severin filius. Vor store Longomontan udmærkede tiligen den store Lyst, han havde til Studeringer, men derudi mødte ham tillige den Hindring, at hans Forældre ikke havde Ævne til at holde ham til Bogen. Og, som den daglig Erfarenhed lærer, at dette Juvenalske Sprog er sandt; Haud farile emergunt, qvorum virtutibus obstatRes angusta dom ansaa a. Paa Dansk Den vanskelig sig alter op Som Smalhans trykker hiemme, saa 10 Om han endog med fuldest Top Har Død, Forstand og Nemme. Saa har og Longomontan erfaret dets Sandhed. Han maatte derfor i Begyndelsen udstaae alle de Vanskeligheder, som alle de maae befrygte, der ere fødde af saa ringe og fattige Forældre. Han opholdt sig hos sin Fader, saa længe, han levede, som og efter sin fattige Ævne bar Omsorg for hans Underviisning i Studeringer, Stedets Præst antog denne Lærvillige under sin Underviisning, og, saa længe hans Fader levede, blev han holdt fri for Bonde-Arbeyde, men da han var død, maatte han, fordi han ingen Midler havde til at studere, dyrke Jorden tilligemed sine Brødre. Dog traf han saadan Accord med sin Moder, at han maattelstudere om Vinteren, og arbeide om Sommeren, men, da han derover blev ilde paaseet af sine Brødre, maatte han nødes til at drage fra dem, og maatte han da opholde sig snart hos sin Faster, eller Moster, snart hos sin Morbroder; men allevegne, hvor han opholdte sig, maatte han stride med den onde Lykke, i det han saae sig tvungen til at deele Tiden imellem Agerdyrkning og Læsning, dog stræbte Stedets Præst at ophielpe hans Lærvillighed. Omsider, da han saae, at han ikke kunde gjøre en ubehindret Fremgang i Studeringer saae ham sig aarsaget til at drage bort fra sin Slægt, han forlod dem derfor i sit 15 Aar, og, efterat han i en kort Tiid havde provet Lemvig Skole, begav han sig i Aaret 1577. i Wiborg Skole, hvor han opholdt sig i 11 Aar, hvilket vel var en lang Skolegang, men saa meget meere kummerlig, som han med Arbeide maatte søge sin Føde; Hanhavde altsaa der den samme Skjæbne, som hin Stoiske Philosoph, Cleanthes, om hvilken der fortælles, at han, formedelst Fattigdom, maatte om Natten drage Vand, paa det han om Dagen kunde have noget, hvorfor han kunde studere. Jkke destomindre lagde vor Longomontan sig dog med en usædvanlig Fliid efter Studeringer, og iblant andre Videnskaber lærte han Mathematiken sær vel. Da han nu saaledes grundigen var bleven underviist, reyste han i Aaret 1588 over til Kiøbenhavns Universitet. Han erhvervede sig der i et Aar saadan Høyagtelse af Professorerne, at de i høyeste Maade recommenderede ham til den bekiendte store Astronomus Tyge Brahe, han blev og af ham særdeles vel antagen i Aaret 1589. Denne berømte Mand boede da paa den Øe Hveen, hvilken tilligemed Slottet Uranienborg. Kong Frederich den 2den havde foræret ham, her forblev han i 8 Aar, og gjorde ham megen Tieneste saavel i at opagte Stiernerne, som i at forfærdige Udregninger, herudi viiste han sig saa opmærksom, flittig og duelig, at han og derfor var særdeles høyt agtet af Brahe. Men, da denne store Mand maatte, for at undgaae sine mægtige Fienders Efterstræbelser forlade Øen og Fædrenelandet, og nedsætte sig i Tydskland, fulgte Longomontan med ham til Rostock og derfra siden til Holsteen, og tilligemed Tyge Brahe opholdt sig i nogen Tid hos Hr. Rantzau paa Slottet Wandsbek nærved Hamborg. Men da Keyser Rudolph den anden kaldte Brahe til Prag, har Longomontan venteligen forladt ham; thi at han gjerne vilde have havt ham med sig, kan klarligen sees af de Breve, som han i Aaret 1598. d. 24. Mart. har skrevet ham til S. Longomontan indfandt sig og derfor siden hos ham paa Slottet Besach, som ligger i Bøhmen 5 Mille fra Prag, hvor han da boede, og der gik ham til Haande i Kk. alle (a) Udi Bangs Samlinger af adskillige nyttige og opbyggelige Materier a. 2. Binds 7. Stykke findes anført i Tyge Brahes Levnets Historie 5 Breve af Latin oversatte, hvilke Brahe havde Uddenlands fra skrevet Longomontanus til, af disse kan sees, hvor høyt han har været agtet og elsket af Brahe, ligesom og af det Reyse Pas, der findes sammesteds Side 525 indført, det er skrevet i Hovedstaden Prag i Bøhmen den 4 August. 1600. Dette tilligemed Recommendations Breve og overflødig Reysepenge, forsynede Brude Longomontanus med, da han forloed ham, og vilde reyse tilbage til sit Fædreneland. alle hans Astronomiske Arbeyder og Øvelser. Men som Longomontan stedse tragtede efter at blive Professor Mathematum i sit Fædreneland, saa bevilgede Brahe, at han maatte reyse, endskiønt han nødigen vilde have mistet ham, og han gav ham ved sin Bortreyse anseelige Prøver paa den besynderlige Høyagtelse, han havde for ham.