JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Skroget af den mellem Anholt og Aarhuus forliste Jagt Anne Margrethe, er indbragt til Grenaae. Ogsaa Prædikestolen til Anholts Kirke tilligemed nogle andre Sager er kastet i Land deri Nærheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Udtog af en Skrivelse fra Holsteen, af 20de October 1818. Konstberider Price jun. fra Wien, der i et heelt Aar har viist sine Konster for det Kjøbenhavnske Publicum, har nu anholdt om Tilladelse, ogsaa at lade disse Konster see i Hertugdømmene. - Mange unge Fruentimmer i Hertugdømmene, som deels have gode Venner, deels Elskere ved det i Frankrig værende danske Contingent, see ikke uden Urolighed det Øieblik imode, hvor dette Contingent skal vende tilbage til Fædrenelandet, da det Rygte har udbredt sig, at mange raske danske Soldater skal have forelsket sig i indtagende franske Fruentimmer, og nogle endog skulle have anholdt om Tilladelse at gifte sig i Frankrig og medbringe deres franske Koner til deres Hjem. - Veirliget er i denne Tid meget godt her, og kommer især Landmanden ret tilpas ved at saae Vintersæden. Meget Smør gaaer til Hamborg, og holdes i temmelig høi Priis. Flere Ladninger af denne Artikel og af andre Fedevarer ere bestemte til Kjøbenhavn, men kunne ikke afseile til deres Bestemmelse formedelst den vedholdende Østenvind. - Af Frugt haves i Aar en stor Mængde, og er samme af udmærket Størrelse. Dog skal den ikke kunne gjemmes saa godt som ellers. - Paa mange Steder vil der blive givet Maskerader og andre Høitideligheder finde Sted, for at feire vor elskede Dronnings tilstundende Fødselsdag. - Toldforvalteren i Friedrichsstadt er ved Døden afgaaet, og derved et meget godt Embede bleven ledigt. - Johann Hinrich Schmidt, kaldet Filter Rothjack, der i Aaret 1811 af Criminal-Commissionen i Stockelsdorff blev dømt til Arbeide paa Livstid i Kronborg Fæstning, men undvigte derfra, er nu anholdt i Lübeck, og vil igjen blive afleveret paa bemeldte Fæstning. Aalborg, den 19de Octbr. Det seneste Marked her (Torsdagen den 15de Octbr.), begunstigedes af et ret skjønt Veirlig, og Mængden af Mennesker var stor. Handelen var derfor livelig, forsaavidt Pengemangelen tillod den det. Priserne vare omtrent saaledes: Rugen 8 a 9 Rbd. Tønden; Byggen 6 Rbd. 3 Mk. Tønden; Havre 4 Rbd. 3 Mk. Tønden; Slagthøvederne fra 10 4 20 Rbd. Stykket; Faarhøvederne 4 a 5 Rbd. Stykket; Gjæs 1 Rbd. Stykket; Ænder 4 Mk. Parret; Høns 12 a 24 s. Stykket; Æg 24 a 28 s. Snesen; Hørlærred 3 a 4 Mk. Alen; Blaarlærred 3 Mk. Alen. - Som en Sieldenhed, bor det anføres, at vor af sin udmærkede Konstflid bekiendte Blikkenslager Hr. Meyer, lod paa dette Marked sig for første Gang see med en betydelig Samling af sit fortræffeligt skjønne Arbeid af Blik, tildeels nydeligt lakeret, hvilket derfor og fandt en rivende Afgang, atter Beviis paa, at Fliden, løs fra Baand og Tvang, altid vil finde sin bedste Løn og Opmuntring, hos og i sig selv. (Wandalls Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
J Viborg Samler af 21 Octbr. læses følgende: "Paa en Tid, da Fattigdom og Trang er saa almindelig, er det desto vigtigere for det Almindelige, og især for Landboerne, at befries fra den store Mængde Tryglere og Omløbere, som hjemsøger Byer og eneliggende Stæder. Vel er denne Betlen forbuden i Lovene; men Frygten for at hændes noget Værre, afholder som oftest baade Sognefogder og andre fra at anvende Tvangsmidler eller opbringe dem. Den ofte langt fra boende Politimester eller Herredsfoged kan med den bedste Villie til at hæmme denne Uskik, intet udrette; thi han mangler Bistand af underordnede Politibetjente. Foruden det, at Fattigforsørgelsen koster Landboeren meget aarlig, yder han til disse omløbende Betlere og arbeidsføre Tryglere saameget baade i Uld, Fødevare og Penge, at det for hver Beboer ville opløbe til en ikke ubetydelig Sum om Aaret, dersom man vidste den. Lukker man ikke Haanden op for dem, true og skielde de Ofte kan en Beboer have 10 saadanne Besøg daglig. Med Skillinger slipper man dem ikke nu, som i forrige Tider. De mange Tyverier og Jldebrande paa Landet, nu mere end forhen, tilregnes ikke ubilligen slige Omløbere, og, hvo ville ikke gjerne kjøbe sig disse Uheld fra, saalænge man kan? Den Embedmand, der raader Bod herpaa, vil altsaa vist nok være berettiget til det Offentliges Tak. Da en gavnbringende Anstalt maa være enhver magtpaaliggende, glæder det Anmelderen at kunne forsikkre, at der cirkulerer i denne Tid et Forslag her i Stiftet fra en Herredsfoged, der ønsker at see denne Landeplage hævet. Han har foreslaaet DHerr. Proprietærer, Præster og andre at bidrage aarlig noget vist i Fourage eller Penge til, at holde i 2 Herreder til Prøve i 2 Aar 6 ridende Politibetjente, der maatte være ugifte og patrollere idelig omkring i Distriktet, for at opbringe saadanne Omløbere og fremmede Tiggere. De, som ikke bidrage noget ved frivillig Subskription, maatte betale noget af Hartkornet, som dog ikke formenes at ville overstige 32 s. af Tde. Htk. Selv har Herredsfogden tegnet sig for et Bidrag af 200 Rbdlr. N. V. aarlig til denne Indretning, om han end skulde vorde forflyttet. Der er vel Jngen, der kunde drage denne Indretnings Nytte i Tvivl, besparende for enhver Landboer ville den vist nok blive. Mange Tyverier og Jldsvaader ville og derved afværges. Haabe bør man derfor, at flere Politimestere paa Landet ville tage Deel i Sagen; thi da vilde den lettere iværksættes. Disse Sværme af Lediggjængere vilde, ikke forstyrre og beskatte den rolige Landmand og den virkelige Nødlidende og Fattige vilde da bedre kunne hielpes og underholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Blandede Efterretninger. Spaadom om Veirets Beskaffenhed, i den forestaaende Vinter. - Under den Titel: "Hvilken Vinter have vi at vente?" leverer Hr. Professor Ditmar, (som spaaede saa heldigt om Veirets Beskaffenhed i den afvigte Sommer) i de berlinske Blade en Afhandling, hvori han troer at kunne forudsige, i det mindste for Beboerne af Tydskland og deres Naboer, en mild og ikke længe vedvarende Vinter. Charactererne af de tre Vintermaaneder, kan omtrent paa følgende Maade lade sig bestemme efter Hr. Ditmars Mening: da Dunstkredsen i November bestandig synker dybere, og de Skyer, som trække op fra Sydvest, trykke paa den nordøstlige Taage, saa vil, i det mindste indtil Midten af denne Maaned, Taage, Regn og mørke Dage, vise sig som sædvanlig, hvorved kolde Vinde og af og til Storme, ville indfinde sig, ligesom ogsaa i den anden halve Deel af den paafølgende Maaned. - J December ville kun nogle faa stærke Frostdage indfalde før Midten af denne Maaned, men efter den 19de og 20de trænger den strængere Kulde fra Nordost mod Sydvest, og udtømmer Resten af den frie Varme Denne Kulde vil, vexlende med nogle milde Dage, vedvare, indtil omtrent noget over Midten af Januar 1819. Men Enden af denne Vintermaaned vil næsten blive ligesaa mild, som den var i Januar d. A. - Februar vil i de flade Lande vise sig i en blidere Skikkelse end i Bjergegnene, som ville blive bedækkede af megen Snee. Under den 52de og 53de Grad N. V., vil i Begyndelsen af denne Maaned, allerede vilde Gjæs og Ænder lade sig see som Trækfugle. - Ved denne ongefære Forudsigelse af Vinterveirliget har jeg, siger Hr. Ditmar, vistnok hverken adspurgt Maanen eller Stjernerne, eller Baro-Hygro-Thermoeller andre Metere, ogsaa mangler det mig, ved tilstrækkelige physiske Grunde paa en prophetisk Aand, som en Naturkyndig hverken besidder eller stræber efter at besidde. Skulde forresten ogsaa de andre Jertegn, f. Ex. Harernes lange Haarvært, det røde Brystbeen hos Gjæssene, Edderkoppernes tynde Spindelvæv, den korte Buglap hos Murmeldyrene, a., stemme overeens med min Forudsigelse, saa skal det være mig behageligt; dersom ikke, saa maae jeg behielpe mig ved min Overbeviisning, uden denne Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Videnskabersacademiet i St. Petersborg tilkjendegiver offentligen Forfatteren af en til Selskabet indsendt Afhandling om saltsur Baryt, at denne Afhandling, som han foregiver at have forfattet, ordlydende findes i det 1812 udkomne Værk af sal. Buchholz: Theorie und Praxis der pharmacentischen Arbeiten. Det kundgjører tillige dette besynderlige Tilfælde, til Advarsel for Andre, som maatte ville forsøge, ved grov Plagiat at anbefale sig til ledige Pladser, og erklærer derhos, at i lignende Tilfælde, Forfatterens Navn, hvilket Selskabet denne Gang af Nensomhed fortier, skal blive nævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Efter en Beretning fra Prof. Accum i London, angaaende Gasbelysningen i denne uhyre Stad, findes der paa en Strækning af adskillige Mile Hoved Gasrør, og dagligen forlænges denne Linie. De store Gascompagnier faae af 2000 Cubikfod Gas af hver Chalbron (27 Centner. Steenkul, hvilke de betale med 15 Shill for hver 1000 Cubikfod. J Hoveddelene af London forbruges nu dagligen 26 Chaldron (675 Centner) Steenkul, og mod Juul vil der udfordres et dobbelt Qvantum, der oplyser 125,000 argandiske Lamper, der give ligesaa meget Lys som 1 Million Tællelys. Stæderne Liverpool, Edinburg, Glasgow, Dublin, Birmingham, Oxford, Barth, Manchester, Chester, Rochester, Kindeminster, Bright, Heim stone a., have alle Gasbelysningsanstalter, og det er allerede bekjendt, at fem andre Stæder, i næste Parlamentssæde vil søge om den sædvanlige Tilladelse, at maatte anlægge Gasapparater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Christiania, d. 17 Oct. Jmellem Tvedestrand. og Østreriisøer i en Bugt ved Nedrejordet indkom i f. M. en levende Hvalfisk. Da Bugten var saa snever, at fisken ikke kunde snoe sig for at komme ud igjen, blev den dræbt af de Omkringboende. Den var 40 Hollandske Fod lang, og gav henimod 12 Tdr. Spæk, hvoraf sees, at den ikke har været synderlig fed. – En Engelsk baglastet Galease, der var destineret til Christiania, er strandet paa et Skær, Fuglen kaldet, udenfor Neblungen-Havn. Skibet kløvedes i 2 Stykker, men Mandskabet bjergedes, efterat have siddet Natten igjennem paa Skæret. Thomas Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Danmarks Tempel=Lovfangs høie Skiald Saaes et usselt Værk at oversætte: Gaae, hvo vil, med Borgeren i Rette, Der ei dengang hørte Musens Kald. Kun som Oversætter ham J jorde Shakspears Gravere. Dog, seer man ret, Sangens Olding vidste hvad han gjorde. Buchholz kun han oversatte slet. Oversætteren er død; men mærker, Fuld af Aand og Liv, med sølvgraa Haar, Skialden end sin Davids Harpe slaaer, Mens J slaaes ihiel af Eders Værker. Baggesen. (Dette i Dagens Presse lidt forqvaklede lille Digt aftrykkes her i dets Jntegritet.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
(Jndsendt.) Michael Rosing. Vel muligt, Mangens Spor skal her forsvinde: men aldrig - aldrig glemmes Rosings Navn, Foersom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Alt i Danmarks Kunstner=Sørgelunde mangt et elsket Minde reiser sig; nys, da vi til Lunden monne stunde, Mindestenen, Rosing, nævned Dig. Altfor tung Du føled Vandringstaven, brudt den sjunken var af kraftløs Haand, og Du længtes efter Fred i Graven, op til Lyset steg Din høie Aand. Veemodstaarer græder Kunstens Muse, dvæler eensom ved sin Yndlings Grav. medens Nattens kolde Vinde suse, skuer hun mod Himlens Stiernehav. Rosings Aand i høien Sky nu svæver, smiller hisset i forklaret Glands: derfor Musen Blikket didop hæver, seer ham seierkront med Laurens Krands. Blomster vil omhyggeligt vi bryde, vinde dem omkring Din Urne kjer, med Kierminder smaa Din Gravhøi pryde, vidne om Dit Kunstværd fjern og nær, medens selv Du hist i Aanders Kiede nyder Gjensyns salig skjønne Lyst, favner dem, Du elsked høist hernede føler efter Kampen himmelsk Trøst. Som Du fordum standed kraftfuld, herlig, vækked høi Begeistring, mandig, kjek, saa skal evig Glands og Hæder kierlig straale om Dit elskte Navnetræk Længe vil Din Daad i Hallen mindes, hvor Du engang virked aandfuld, stærk, thi om Kunstneren paa Jord ei findes, stedse lever han dog i sit Værk. Strøtanker. Vil du interessere XX., saa tael om ham, om hans og Alt hvad der hører eller i fjerneste Henseende staaer i Forbindelse med noget, som er hans Tael om hans Sundhed, om hans Anliggender, om hans Kone, om hans Børn, ja omhans Heste, om hans Puddel - lige meget hvad det er – naar det kun er hans. Paa denne Maade - kun paa denne Maade - kan du finde Veien til hans Yndest og Venskab. Spørger du hvor er denne Td., saa er Svaret: "hans Navn er Legio." Strænge Konstdommere laste Ordspil; men med Uret. Gerstenberg sagde meget rigtigen: Et Ordspil er godt, naar det er godt. Ethvert Folks Cultur begynder med Poesie. Skulde det være dermed, som med Mennesket i Almindelighed, at det begynder med at være Barn og ender ogsaa med at være det? Vore Dages poetiske Manie leder næsten til denne Tanke. Alle Mennesker fordømme Bagtalelse, men hvad vilde vore Selskaber være, dersom den ikke var til Det gaaer Bagtalelsen som Digteren Kotzebue; de fleste laste hans Stykker, men de fleste ville dog see dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 October. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 263. Amsterdam 2 M. 238, a vista - . London 2 M. 10 1/2. Paris - . Spec. 269. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 3 s., for Commiteesedler blev give (foruden Rente) 99 1/2 pr. 100; Oblig. 92 1/2. Norske Rigsbanksedler 23. Svenske Sedler 74 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Rettelser til forr. No. S. 1439, L. 6 nedenfra: Atheleter I.: Athleter physisk l.: aandig 1444, 17 - understøttet l., uunderstøttet Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. blot Na Femtende Aargang. No. 87. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 October 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
(Jndsendt.) Hvor glædeligt det er at see interessante og lærerige Skrifter udkomme, veed Enhver, der ikke alene ivrigen attraaer sin egen Oplysning og Forædling, men og ønsker sine Medmennesker samme Held. Begyndelsen af flere saadanne Skrifter, paa Dansk, har man læst med sand Fornøielse; men, paa Fortsættelsen af adskillige af dem, har man i en Række af Aar ventet omsonst. Saaledes læste man med inderlig Glæde i Baggesens Digtervandringer, første Deel, 1807, at han havde foresat sig at udgive syv lignende Bind; men, efter en heel Decades Forløb, ere endnu ingen af de følgende Deele komne for Dagen. De Mange, der saa ofte med sandeste Jnteresse have læst denne første Deel, saavelsom den femten Aar forhen udkomne Udgave, under Navn af Labyrinten, vilde Forfatteren sikkert glæde meget, ved at udgive de manglende Dele, af dette – efter hvad der alt er udkommet at dømme - saavel med Hensyn paa Materie som Form lige interessante Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
Haandbog i den tydske prosaiske Literatur, indeholdende Prøver af Tydsklands klassiske Prosaikere tilligemed blografiske og literære Efterretninger, ved H. Behrmann, udkom i Aaret 1809, men den poetiske Deel af Haandbogen, som da lovedes snart at følge, er endnu ikke udkommen, ihvormeget end Flere, ifølge Anmeldelsen af dens Plan og Jndhold, med Føie ønskede det. Fortsættelsen af Boyes Statens Ven, sees ligeledes med Længsel imode. Den, der saa gierne følger Tænkeren i hans Grandskninger over Menneskehedens vigtigste Anliggender, beklager meget, at endnu kun tre Bind af dette Værk ere udkomne. Jmidlertid fremsætter man ingenlunde denne Opfordring, for at gjøre Forfatteren Bebreidelse, for Langsomhed, da man tvertimod er meget villig til at antage, at Værket maaskee ikke har den Afsætning, det fortjener og borde have Grunder det sig derpaa, at ikke alt flere Dele af det ere komne fra Pressen, maa man, vistnok med Grund, beklage, at kun Faa have Lyst til at eie dette som flere fortræffelige Skrifter, hvis Læsning er ligesaa underholdende som lærerig. N. H. Sevel Bloch udgav i Aarene 1800 og 1801 to Dele af navnkundige Grækers korte Biographier, og lovede da foruden dem, tillig at udgive Romernes saavelsom andre Nationer berømte Mænds Biographier; men, efter saamange Aars Forløb ere endnu ingen flere Deele deraf udkomne, endskjøndt flere vist ønske meget, at Forfatteren vilde realisere sit Løfte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
En Bog, der forhen er oversat paa Dansk men for længe siden udsolgt: Steinbecks oprigtig Almanakmand, fortjente vist at oplægges paa ny men dog med nogen Forbedring. Flere, der meget ønske en ny Udgave af den, beklage, at forhindringer hidtil ikke have tilladt Prof. Saxtorp ved Skolelærerseminariet paa Joenstrup, at udgive den, da man i flere end ti Aar har ventet den fra ham, og saameget mere venter man paa den, som man vel med Grund tør haabe, at den vil vinde meget under hans Haand, da han i sit Embed, vel saa temmelig maa kjende de Læseres Tarv, for hvilke den især synes at være passende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 27 Oct. J Taars Sogn, under Baroniet Guldborgland, indtraf den 19de October sidstleden en Jldebrand, der i mindre end een Time gjorde 34 Mennesker, med Børn iberegnede, Huusvilde. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
Den milde Vinter, Professor Dittmar i Berlin lover os, i samme Avis, er sandsynlig; ifald Kulden vedbliver at forlade det ellers kolde Nord, hvis Vinde ellers bragte os strenge Vintere. Men November og December høre jo endnu ikke til den egentlige Vinter, dennes Tidsregning begynder jo først med Soelhverv den 21de December, og varer til Jerndogn den 21de Marts, Professorens Vinterspaadom derimod varer kun til Februars Begyndelse. Den Mildhed i Norden, der nu har løsnet Jisbjergene, har existeret før, den Tid vi kunde beseile Østerbøygden, af Grønland, og det ligger vel i Naturlovene, at den Periode kommer igjen, at Nordens Digtere kunne besynge den skjønne Vaar, vi nu have savnet i mange Aar. - Ellers er dog at befrygte, at disse Dages indfaldende Taage, ifald Vinden skulde fæste Stadighed i Østen, kunde have Storm og Frost til følge, som særdeles uheldige for Landmanden, da Jorden fattes Vand. - Gud afvende det! (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
J Aalborg Aviser findes følgende besynderlige Bekjendtgjørelse: "Der hvor min tidligste Ungdoms favreste Dage saa blideligen hensvandt, omslyngede af Uskyld og Kierlighed, der hvor saa mange ædle Venner, Veninder og Velyndere have kjendt mig, som en udspringende Rose, der ønsker jeg ogsaa, ved Virken og Gavnen at see min tilmodnende Alder og omsider mit Livs Aften imøde. Da Gud har føiet det saaledes, at jeg med det allerførste kan, paa Limfjordens Bredder, modtage i min Favn, min Ven, Assistenten, og snart forenes med min Elskede, for med ham at nyde Elskovs søde Glæder i Aalborg, saa anbefaler jeg mig herved til, for en saare billig Betaling, at informere unge Piger i fransk Brodering og Gram maire, Skrædersyning og Moral, og ved fokratiske catteketiske Samtaler om Kierlighed og Ægteskab, at danne de mig anbetroede Unge, til gode Hustruer og Mødre. Min Adresse vil ved min Ankomst til Aalborg, nærmere blive opgivet. - Mellerup pr. Randers, den 11te October 1818. Lise Hansen, eller med Guds Hielp snart: Lise Sparre, født Hansen."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
J Viborg Samler af 24 Oct, læses følgende under Overskrivt (Jndsendt.) Den Pengemangel, som overalt finder Sted, vorder endnu mere følelig for den Fattige og dem, som have smaae Udgivter at bestride, ved den Mangel man (i det mindste her i Jylland) har paa den mindre Skillemyndt af 1 og 2 Skillinger. Som oftest maae man give 3 s. hvor man kunde slippe med 1 s. Dette udgjør dog hele Aaret en betydelig Sum, især for dem, der have Lidet at leve af, og, hvormange have i denne Tid Meget, Vistnok vil Rigsbanken afhielpe denne Mangel, ligesom og være betænkt paa, efter det i Aviserne forhen læste Forslag, at indløse med gangbar Sølvmynt de gamle Kroner, Tomarker og Otteskillinger. Da 15 Otteskillinger udgjøre en Specie, indsee Mange dog ikke, hvorfor de ikke skulle kunne gaae og gielde, aldenstund Pensioner af Postkassen udbetales i Femtenskillinger, som før ansaaes for ringere. Vore Sølv Fire, Tor, og Eneste Skillinger anseer man dog bedre end samme Myndt i Kobber, og dog gielde de i Betalinger ikke meere; man troer dog, at de ere mere værd, da de forhen gjældte lige med Sølv og Myntfoden nu er 60 s. til Daleren og før 96 s. Man bør ønske, at disse Ting nøiere maae vorde tagne i Betragtning, og noget fastsat i saa Henseende. Thi man vil dog ikke let hylde denne Mening, at de smaae Kobberskillinger skulle være ligesaagede som de af Sølv. At iøvrigt Provindsen Jylland, hvorfra alle Sølvmynter forhen vandrede til Holsteen, kan atter derfra for solgte Kreature, og ved Nærliggenhed faae flere af ovennævnte Mynter, er høist sandsynligt, da de i Holsteen bestandig have været i Omløb. Men naar alt skal være beregnet paa Specier, synes det og, at de afvigende Mynter maatte omvexles med andre, uden Udgivt for Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
Blandede Efterretninger. Følgende er en Oversigt over Kongeriget Norges Jndtægter og Udgivter for ethvert af de 3 Skatteaar, fra 1ste Juli 1818 til 1ste Juli 1821. Jndtægter. 1) Told- og Consumtions-Jndtraderne, efter Fradrag af Pene, og andre tilfældige Udgivter 680,000 Spd. 2) Almindelig Landskat 440,000 Spd. 3) Almindelig Kjøbstædsskat 100,000 Spd. 4) Brændeviinsafgivten paa Landet 38,770 Spd. 5) Dito i Kjøbstæderne 4,000 Spd. 6) Jordebrugs=Afgivterne og Jndtægterne af Statens Eiendomme 50,000 Spd. 7) Afgivterne af Jern- og Kobberværkerne 10,000 Spd. 8) Af Vandsange 5,000 Spd. 9) Af Arv samt 6te og 10de Penge 10,000 Spd. 10) Af stemplet Papir og Spillekort i Behold 770,000 Spd. 11) Departements= og Retsportler 18,000 Spd. 12) Politiepenge eller Refusion for overtagne Commune-Udgivter 7,566 Spd. 13) Overskud af PostJntraderne 25,000 Spd. 14) Renter af Stats fordringer 30,000 Spd. 15) Adskillige Jndtægtsposter 7,464 Spd. Tilsammen 1,495, 800 Spd. Udgivter. 1) Kongens Hofstat og Kronprindsens Appanage 96,000 Spd. 2) Storthinget 18,000 Spd. 3) Civil-Administrationen 176,087, Spd. 72 s. 4) Lovcommitteen 2504 Spd. 5) Justits- og Politievæsenet 42,439 Spd. 111 12 s. 6) Adskillige almeennyttige Anstalter 96,215 Spd. 36 s. 7) Statseiendommes Vedligeholdelse 28, 728. Spd. 8) Pensioner og Vartpenge 176,500 Spd. 9) Renter af Statsgield 41,000 Spd. 10) Til udenlandske Anliggender 63,960 Spd. 11) Til Landmilitair-Etaten 500,000 Spd. 12) Til Sø militair-Etaten 150,000 Spd. 13) Tilfældige og uforudseete Udgivter 80,279 Spd. 20 1/2 s. pr. Ballance ved Budgettens Afslutning 24,086 Spd. Summa Udgivt 1,495,800 Spd. - Hs. Kongl. Majestæt bemyndiges til, under overordentlige Conjuncturer, og indtil at Storthing kan komme sammen, at optage et Laan af 300,000 Spd. for Stats=Cassens Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-31
J Aaret 1816 foranstaltede den Engelske Regjering to Opdagelsesreiser til Africa, for at opløse et af de vigtigste geographiske Problemer; den Første, for at fortsætte Mungo Parks Opdagelser ned af Nigerfloden; den Anden, for at udforske Zaire eller Congo-Flodens Kilder. Man formodede flere hindringer i Henseende til Seiladsen, end af de Jndfødtes fiendtlige Sindelag eller Klimatets Usundhed, der ikke havde standset Portugisernes Fremskriden. Et Forsøg med et Dampskib, for at kunne seile mod Strømmen, mislykkedes.