Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-15
5 fremmede Konger (Kongerne af Vestphalen, Würtemberg, Sachsen, Holland og Neapel) vare ved samme tilstæde; endnu een, Kongen af Bayern, som Sygdom holdt tilbage, var ventendes. Om Morgenen Kl. 6 forkyndte Artillerie salver den forestaaende Fest. Kl. 10 1/2 begav Keiseren sig i Kronningsvornen under prægtigt Følge til Frue=Kirken. Paa Gaderne vare Tropper opstilte i dobbelte Rader. Ved Kirkedøren modtoges Hs. Majestæt af Geistligheden, og førtes til Choret. Kongen af Vestphalen, som Fransk Prinds, Kongen af Neapel, som Storadmiral, Stordignitarierne &c. toge Sæde. Senatet, Statsraadet a. havde allerede indtaget de dem anviiste Pladse. Paa Chorets Tribuner befandt sig Keiserinden, den Keiserlige Familie, Kongerne af Würtenberg og Sachsen og Dronningen af Vestphalen. Bispen af Troyes holdt en passende Tale, og Kardinal Fesch istemmede Te Deum, som udførtes af det hele Keiserlige Kapelle. Derpaa begav Keiserensig til det lovgivende Korps's Forsamlingssal med samme Ceremonie, som han var kommen. Prinds Vice-Stor Valgherren forestillede først Hs. Maj. de nye Medlemmer af Lovgivningen, som bleve tagne i Eed. Derpaa blottede hele Forsamlingen Hovedet, og Hs. Maj. holdt følgende Tale: "Mine Herrer Deputerede fra Departementerne. Efter Eders sidste Møde har jeg underkastet mig Arragonien og Castilien, og forjaget det svigefulde Gouvernement fra Madrid, som Engellænderne der havde dannet. Jeg var paa Marschen til Cadix og Lissabon, da jeg maatte vende om, for at plante mine Ørne paa Viens Volde. - Tre Maaneder saae denne 3die Puniske Krig at begynde og ende. Vant til mine Armeers Hengivenhed og Mod, har jeg imidlertid dog ikke kunnet miskjende de særdeles Beviser paa Tydsklands Armeens Kjærlighed. Frankerigs Genius har ledet den Engelske Armee. J Wilcherens pestilent sialske Sumper har den funden sin sidste Bestemmelse. Ved denne vigtige Katastrophe blev jeg 400 Lieues borte, viis paa den nye Hæder, mine Folk vilde erhverve, viis paa den store Karakteer, de vilde udvikle. Mine Forhaabninger bleve ikke skuffede. Min særdeles Tak tilkommer Borgerne i Departementerne Pas de Calais og Norden. - Franzoser, Alt hvad som modsætter sig Eder, vil blive overvundet og undertuet, Eders Storhed vil voxe ved Eders Modstanderes Had; en lang Række af Hæders= og Lykkes. Aar bier paa Eder. J besidde samme Kraft, som de Gamles Herkules. "Toskang har jeg forenet med Riget. Dets Folk er formedelst dets Godmodi hed, formedelst den Hengivenhed, dets Forfædrestedse beviiste os, og de Tjenester, de have beviist Europas Civilisering, værdigt til denne Forening: Historien anviiste mig min Fremgangsmaade imod Rom. Da Paverne vare blevne Souverainer i en Deel af Jtalien viiste de sig stedse som Fjender af enhver overveiende Magt paa denne Halvøe, anvendte stedse deres geistlige Jndflydelse. for at skade samme. Dette streed mod min Trones Sikker, hed og Værdighed. Da jeg imidlertid indsaae Nødvendig. heden af at den første af Hyrdernes Eftermand maatte have geistlig Jndflydelse, saa har jeg ikke anderledes kunnet forene disse store Gienstande, end ved at ophæve de Franske Keiseres, mine Forgjængeres Donation, og indlemme den Romerske Stat i Frankerig, Ved Viener=Traktaten have alle Konger og Souverainer, mine Allierede, som gave mig saa store Beviser paa deres Standhaftighed og Venskab, erholdt Forstørrelser, eller skulle endnu erholde dem. De Jllyriske Provindser have rykket mit store Riges Grændser frem indtil Sau. Naboe til det Tyrkiske Rige, vil jeg befinde mig i den naturlige Stilling, at vaage over min Handels Jnteresse i det middellandske og adriatiske Hav. Jeg vil beskytte Porten, naar den river sig løs fra Engellands Fordærvelige Jndslydelse; Jeg vil straffe den, giver den troeløse Raadgivere, Gehør. "Jeg har villet give Schweizerfolket et nyt Beviis paa min Agtelse ved at tilføie til mine Titler den af dets Mægler (Mediateur). Jeg har villet ende al den Uroe, som man søger at udbrede blant denne brave Nation.