Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-12-15
De Franske Blade sige: at man har faaet Efterretninger fra Constantinopel, som naae til den 11te Novbr. Kl. 4 om Eftermiddagen. Dengang havde Gesandterne hverken forladt Staden eller fordret deres Passer og Greve Guilleminot skulde have en Conference med Reis-Effendi den følgende Dag; men det Engelske Blad Coureren bemærker at denne Efterretning betyder intet; thi den siger, at det er vist at der var sat Divanet en Termin af nogle Dage til at fatte sin Beslutning og den løb ikke ud førend d. 11te om Aftenen, og Divanets Beslutning vil formodentlig først blive givet tilkiende den 12te om Morgenen; der var altsaa ingen Grund endnu for Gesandterne til at afreise. Jmidlertid var Talen slet ikke om at Gesandterne skulle give efter; men kun og hvilken endelig Beslutning Sultanen vilde fatte. - Endelig har man faaet Efterretninger over Wien af 4de Decbr. fra Constantinopel, som naae til d. 12te Novbr., hvori det hedder, at en nye Escadre bliver udrustet der for at afseile. Som man hører saa biedrager det ogsaa til at giøre Communicationen vanskelig, at Porten har siden den har lagt Embargo paa de tre Magters Skibe, nægtet deres Ambassadeure Tilladelse til at afsende Tatarer til Grændserne. Tre Franske Courere, skulle være anholdte. Communicationen finder derfor allene Sted ved den Østerrigske Jnternuntius, som har beholdet sin Tilladelse til at afsende Tatarer. (Saaledes er da ogsaa den 12te Novbr. hengaaet uden at Divanet har afgivet noget Svar. At den Øster. Jagttager af 5te tier ganske stille, uagtet den Russiske Legationssekretair Grev Tolstoy er ankommen til Vien fra Constantinopel, er et slemt Tegn. Ogsaa ere de Engelske Statspapiire faldne den 7de, efterat de ved de gunstigere Udsigter vare i Begyndelsen, stegne). Bladet Times bebreider Hertugen af Vellington: at han overalt skal tale om den store Forlegenhed, hvori Ministrene skulle have sat sig ved Søeslaget; imedens han dog selv havde givet den første Anledning dertil ved sine Underhandlinger i Petersborg. – Moniteuren siger: at Paladset i Adrianopel bliver sat i Stand til at modtage Sultanen naar han vil stille sig i Spidsest for sin Armee. Tropper og Munitioner blive afsendte til Silistria for at sætte Donaufæstningerne i Forsvarstilstand; men Fyrstendommerne vil Porten opgive fordi den troer ikke at kunne beskytte dem. – Ti Jassy ankom den 15de Novbr. et Hatti Cheriff fra Sultanen, hvori alle Muselmænd befales at staae op i Masse og fægte imod Portens Fiender. Det hedder at dette Dokument indeholder følgende Ord: Vore Arvefiender Russerne skulle ikke undgaae den fortiente Straf, og det vil blive enhver Musselmands Pligt at tage den velfortiente Hævn over dem. Hospodaren har imidlertid ikke dristet sig til at proclamere denne Ordre, da den Russiske Armee staaer i Nærheden; Denne har trukket alle sine Brigader sammen, og synes kun at vente paa den sidste Ordre for at begive sig paa Marschen. Det hedder at Grev Woronzow faaer Commanden over Armeen han bliver forventet fra Petersborg til Kischenev. Fra Sucharest berettes under 20de Novbr. om Aftenen: at Hospodaren havde samme Dag faaet Efterretning om, at de tre Ambassadeurer havde forladt Constantinopel den 15de Novbr., saa at man befrygter nu at Russerne ville ufortøvet ind marschere i Fyrstendømmerne. - Ogsaa fra Odessa skrives under 16de Novbr.: at man der troede, at den Russiske Armee vilde inden faa Dage gaae over Pruth; men ingen tvivler paa, at dette Skridt, vil skee i god Forstaaelse med de tre Hoffer, saa at det ikke kan forurolige de Europæiske Magter; men hvo kan indestaae for hvad Porten vil foretage sig naar Fyrstendømmerne først blive besatte; man har da Grund til at frygte for at den ville gribe til de yderste Forholdsregler. - Rygtet gaaer at en stor Østerrigsk Armee bliver trukken sammen paa Grændserne af Siebenburgen og Ungarn. Man forklarer deraf Kornprisernes Stigen i dette sidste Land; men Hosten skal ogsaa der have havt et maadeligt Udfald, det samme er Tilfældet i Frankerige, hvor endog formedelst Korndyrheden en Vogn er bleven udplyndret i Staden Momers, nu er ogsaa den frie Kornindførsel bleven tilladt i endeel Franske Departementer.