Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-18
Jfølge den nylig (under 8de Mai) udkomne Forordning om Værnepligten, blive Møllere og Kroemænd paa Landet, hvad enten de ere fødte i Bondestanden eller ikke, og uden Hensyn til, om de, i Forbindelse med deres Møllebrug eller Krohold, drive noget Agerbrug, at indbefatte under den værnepligtige Stand. Det samme gielder om alle dem, der paa Landet ernære sig af Haandværker. Dog blive de egentlige Fabrik anlæg, hvori Naturproducter forarbeides og forædles i det Store, ikke i foranførste Henseende at behandle ligemed Haandværker. Ladefogder, Skovfogder, Skytter og alle Andre, der ikke staae i en høiere Stilling, blive ogsaa at henføre til den værnepligtige Stand, om de end ikke ved deres Fødsel hørte til samme. Dog skulle Gartnere, naar de med god Carakteer have aflagt den anordnede Exammen, saa og de, der bruges paa Hovedgaardene blot til personlig Opvartning eller Huus gjerninger, ikke derved gaae over til den værnepligtige Stand, dersom de ikke allerede ved Fødselen hørte til samme. De, der tjene som Godsforvaltere, Bontoirbetjente, Skovridere eller i andre saadanne Stillinger, gaae herved ikke heller over til den værnepligtige Stand. Men forsaavidt enten nogen af disse Personer, allerede ved sin Fødsel hørte til denne Stand, eller han tillige driver noget Bondebrug, kan foranførte hans Stilling ikke virke nogen Befrielse for ham eller hans Afkom. Dog skal herfra finde en Undtagelse Sted med Hensyn til Forvaltere paa komplette Godser, der efter Øvrighedens Konstitution bestyre Skifteforvaltningen og Overformynderiet, naar disse tillige have taget juridisk Examen; thi naar en saadan endog er født Værnepligtig, saa skulle desuagtet hans Sønner, som fødes efterat han er udslettet af Lægdsrullen, og medens han befinder sig i foranførste Stilling, være frie for Værnepligten, forudsat at han ikke tillige driver Bondenæring. De Stillinger, som have til følge, at en Person, der ei er født i den værnepligtige Stand, gaaer over til samme, medføre dog ingen personlig Værnepligt for ham eller for hans tidligere avlede Sønner. De, som ere fødte i den værnepligtige Stand, udtræde ikke af samme, ved at bygge paa Hovedgaardsjorder. De Sønner, som en værnepligtig Fader har avlet, inden han enten har udtjent eller opnaaet 36 Aars Alderen, vedblive at være værnepligtige, uden Hensyn til nogen senere Forandring, i Faderens militaire Stilling, eller den Alder, han siden opnaaer. Den ved Forordningen af 20de Juni 1788. 7 hjemlede Befrielse for Børn under 10 Aar, som Faderen bortflytter til Kjøbstad, bortfalder og for Fremtiden. Sønner af de Skolelærere og Kirkesangere, som for Fremtiden ansættes, bør indføres i Lægdsrullen og i sin Tid udskrives til Krigstjeneste, naar de ikke enten ved at oplæres i Skolelærer-Seminarier, eller paa anden Maade erhverve Ret til Befrielse. Derimod blive Sønner af de alt ansatte Skolelærere og Kirkesangere fremdeles fritagne for Værnepligt, forsaavidt Forordningen af 20de Juni 1788 9 30 i Forbindelse med Forord Den Frihed, Forordningen af 2de Juni 100 99. hjemler Sønner af geistlige og verdslige Embedsmænd, selv om disse tillige drive en Bondegaard, og hvilken Frihed iøvrigt, ligesaavel som den, der er tillagt Adelens og de lige med samme Privilegeredes Børn, bliver i Kraft, kan ikke komme andre Embedsmænds Børn tilgode, end deres, som ere forsynede med kgl. Bestalling eller anden af Kongen underskreven Expedition. Uægte Børn, der fødes i en Kjøbstad, blive at behandle paa samme Maade, som om de vare fødte paa Landet, saafremt Moderen 9 Maaneder forud havde sit Hjem paa Landet. Forordningen af 20de Juni 1788 8 28 skal bortfalde med Hensyn til Personer udenfor Bondestanden, der for Fremtiden tiltræde noget Gaardbrug paa Landet, dog kunne saadanne Gaardbesidderes Sønner fritages for Værnepligt imod en Kiendelse til Landmilice Fondet. Vil Nogen befrie sine endnu ufødte Sønner, for Værnepligten, bliver Kiendelsen 100 Rbd. Sølv for dem Alle; men naar en allerede født Søn skal frigjøres, bliver den 50 Rbd. Sølv, hvis han endnu er under 2 Aar, og 5 Rbd. Sølv meere for hvert Aar han er ældre. En allerede udskreven Person kan ikke, paa foranførte Maade, fritages. Forordningens J 29 bliver derimod aldeles i Kraft. Nysnævnte Bestemmelse skal og finde Anvendelse med Hensyn til alle Andre, der, uden at være fødte i den værnepligtige Stand, have tiltraadt eller herefter tiltræde saadan Næring paa Landet, at deres Sønner derved blive værnepligtige. Forsaavidt nærværende Anordning udvider Værnepligten til Personer, der, efter de hidtil gieldende Regler, ikke have været samme undergivne, skal den i intet Tilfælde anvendes paa dem af disse, der allerede have tilbagelagt deres tiende Aar. Hele Udførselen af Kornvare i Danmark har i Aaret 1828 udgjort 2,349,257 Tønder. Udførselen af Smør, beløb sig til 53,117 Tdr., og af Ost 4,027 Skpd. Heraf fra Jylland.  Korn. Smør, Ost. Tdr. 2 Tdr. Skpd. Aalborg . . . . . 42,365 478, 28. Aarhuus . . . . . . 1 50,019 946 18 Hjørring . . . . . . 10,150, 605, 25 Horsens . . . . . . Randers . . . . . . Ribe . . . . . . Ringkjøbing . . . . . Thisted . . . . . . Weile . . . . . 1 11,932 554 De Steder hvorfra det største Qvantum Korn blev udført vare: Kjøbenhavn 221,058 Tdr. Kiel 181,748 Tdr. Tønning 120,684 Tdr. Neustadt 110,993 Tdr. Rørvig 67,353 Tdr. Odense 64, 152, Tdr. Nakskov 61,239 Tdr. Calundborg 57,745. Dr. Tøndern 50,989 Tdr. Bandholm 50,500. Tdr. Svendborg 49, 163 Tdr. Heiligenhafen, 43,112 Tdr. Rudkjøbing 42,328 Tdr. &c. &c. Af Stude var fra Danmark udført i bemeldte Aa 23,323, Køer 6134, Kalve 5767, og Heste 6776. Under Titel: "Af ædle Qvinders Levnet. Historisk moralske Skildringer som Mønstre for Efterligning: agter Hr. Typograph G. Høst (en Søn af Dr. J. K. Høst) i Khvn. at udgive en dansk Oversættelse af et f. A. i Tydskland udkommet Skrift, der indeholdet 46 udvalgte Caracteerskildringer af berømte og udmærkede Qvinder. Originalen roses i Leipz. Litrz, som en af de bedste af deslige Samlinger, der leverer Exempler for et hvert forekommende Tilfælde i det huuslige saavelsom i det offentlige Liv.