Berlingske Tidende, 1773-08-16
Under Dato Fredensborg Slot den 12te Aug. har Hs. K.M. allernaadigst behaget at udgive en Forordning, om nøyere Bestemmelse af Hoveriet for Fæste Bonden, udi Danmark. At som Erfarenhed udi de forbigangne 12de Aar haver viist, hvorledes det for Fæste=Bonden udi Danmaik, ved Forordningen af 20de Febr. 1771, efter Hartkornet bestemte Hoverie, paa de fleste Stæder ikke udgiør det Arbeide, som nødvendigen til Sæde= og Avls Gaarders Drifudfordres, men at samme dertil befindes at være aldeles utilstrækkelig, hvorudover mange Jorder imidlertid ere blevne udyrkede og ubesaaede, samt Korn- og Høe=Høst, saavelsom andet Arbeyde, efterladt, til betydelig Tab og Skade ey allene for Eierne, men endog for det Almindelige, saa har Hs. M., udi saadan Betragtning, og for i Tide at afværge den deraf for Jordegodserne, som Landets vigtigste og sikkerste Rigdom, flydende Svækkelse, fundet høyt fornøden bemældte Forordning hermed aldeles at ophæve, og i Følge deraf blive de, Bønderne efter samme Forordning meddeelte, og deres Fæste Breve vedheftede Hoverie-Reglementer, herefter af ingen Kraft eller Forbindelse i nogen Maade, hvorimod Hs. M. allernaadigst vil, at med Hoveriet skal for følgende Tid forholdes paa efterskrevne Maade; ligesom Hs. M. og til den Ende, samt til Efterretning saavel for Husbonden, som Bonden, (hvis fælleds Velfærd og Beste Hs. M. med lige Ømhed bestandig attraaer) hermed byder og befaler: 1) Da Jordegodsernes Eiere besidde de dem tilhørende Sæde og Avls-Gaarde, under den Forsikring Loven giver: at Bønderne skulle forrette det dertil behøvende Ægt og Arbeyde, saa skal de til samme Gaarde henlagte Hoverie Bønder være pligtige, efter de dem meddeelte Fæste=Breve eller Contracter paa heele, halve eller 1/4 Gaarde, uden videre betingelse, være sig enten i Henseende til Veyens Længde, eller i andre Maader, at forrette Hoverie, efter hver Provinces og Egns gamle Skik og Brug, med at pløye, krøye, saae, harve, tromle, afmeye, opbinde, paa Ageren hensætte, samt de ved Opbindingen tilbageblivende Straae oprive, og Kornet, at hvilken Sorte det maatte være, i Laden og Husene, eller paa Korn Stakkene, indføre og imodtage, alt paa de Aarsens Tider og Dage, som Husbonden finder for got til hvert Slags Arbeyde at lade dem tilsige; hvorved iagttages, at Bønderne udi hver af de aarlig besaaede Marker tildeeles hver sine Lodder efter heele, halve eller 1/4 Gaarde; dog maae Husbonderne ikke udi Pløye=Sæde= og Høste=Tid lade tilsige for mange Bønder, i sær paa de store Godser, paa een Dag, paa det de ikke derved unødvendigen skal vorde opholdt, og udi deres eget Arbeyde forsinket. 2) J Henseende til Høe=Avlingen ved Sæde= og Avls-Gaardene, skulle Bønderne være pligtige at besørge samme efter Landets Skik og Brug, saaledes at hver Bonde tager sin anviste Andeel efter hans Gaards foromnævnte Beskaffenhed, paa 1 eller 2 Stæder i hver Mark eller Eng, som han da, efter Tilsigelse, paa sine Aarsens Tider renser, slaaer, udgresser, river, vender, samt sætter i behørig Stakke=Rum, og derefter indfører, samt imodtager og hensætter Høet paa de Stæder, hannem anvises. Hvis og noget deraf maatte ved Hoved Gaarden sættes i Stak, bliver Bonden derefter pligtig samme i Husene at indflytte. 3) Betreffende Giødningens Udførsel, da bliver den ved Hoved Gaarden befindende Gjødning enten deelet udi visse Lodder imellem Godsets Bønder, eller hvert Aar anviist enhver Bonde, efter sin Gaards Størrelse, visse Skiepper Land i Marken til forsvarlig at giøde, og ligesom de da blive pligtige at udføre al den ved Husbondens Gaard befindende Giødning, saa paaligger det dem og, samme at paa og aflæsse, samt paa Jorden at udsprede. (Fortsættelsen følger).