Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-13
- Den omtalte incomparable Herkules, Jean Dupuis, tilligemed hans ligeledes i herkuliske Konster og Kraft uforlignelige Ledsagerinde, Dem. Teusch, ere blevne omtalte som følger af den bekjendte Digter Rellstab i Berlin. "Sex vældige Karle, klædt i hvidt Linned med røde Skjerf, gynge sig omkring paa Kæmpen som smaae Amoriner. Han lægger sig plat ned paa Gulvet, griber en bag hans Hoved liggende Jernstang, større end Goliaths Spyd, og løfter sig selv og den paa eengang i Veiret; han udfører Kuglespillet med to Centner=Lodder, han behænger sig med nogle tusinde Pund Jern og ryster denne Byrde af sig som jeg ryster Sneen af min OverkappeI et gracieust Mellemspil sees Madame Herkules, i horizontal Stilling paa en Søile, bære tre af hine Mammouths=Amormer paa Benet og Hoften; i samme Stilling dreier hun sig hurtig som en Piil omkring en anden Søile. Tilsidst dandser hun en paa de den med sin Gigant Compagnon, hvorhos han gynger hende i Armene som en Fjerbolt. - Titanen fremtog derpaa et halvt Dusin Stokke, sex Fod lange og godt halvtredie Tommer tykke. Han lod dem forevise omkring i Salen til Eftersyn, tog derpaa een af Gangen i den høire Haand, strakte den venstre Arm stivt ud og slog paa den med Stokkene saa Armen forblev heel, til Alles Forbauselse, og Stokkene splintredes som tørre Riisqviste."Hr. Dupuis gav iaftes, for et temmelig talrigt Publikum, sin første Kraft=Forestilling paa Vesterbroes Theater, og man saae her factisk bekræftet hvad der maaskee kunde synes at klinge lidt fabelagtigt i den af os meddeelte Rellstadske Beretning saavel Maneuvrerne med Jernstangen og de flere tusinde Pund tunge Jernvægter, som Splintringen af de halvtredie Tomme tykke Spadserestokke mod Heltens gigantiske Armmuskel og Spadseregangen med de sex hvidklædte Karle, af hvilke han havde de tre siddende paa hver Arm, ligesom ogsaa Herkulesinden, DemTeutsch, foruden andre mindre ualmindelige Konststykker, til ikke liden Forbauselse faaes at bære de tre Mammouths=Amoriner paa Benet og Hoften. Hr. Dupuis's offentligt gjorte Tilbud af 500 Rbd. til Den, der kan overvinde ham i Brydning, skal have foranlediget ikke færre end 3 stærke danske Mænd til at melde sig - hvorvidt de imidlertid, efter at have seet hans Kraftprøver, maatte finde sig foranledigede til at træde tilbage, ligesom Hr. Rellstab i Berlin, vil Tiden vise. Een optraadte allerede inden Forestillingen paa Pladsen udenfor Theatret for at prøve Kræfter med ham, og trak til denne Hensigt ud imod Hr. Dupuis, der befandt sig i Conditorens Pavillon; men Politiet, der, som bekjendt, ikke hylder den fuldstændige Offentligheds Princip, vovede at lægge sig derimellem og forhindrede Improvisationen ved at føre den førstn. Athlet bort fra Arengen. (Kp. - Hvad der i den senere Tid har afgivet et almindeligt Conversationsemne her i Byen er de Naturkyndiges Sammenkomst i Gothenborg og vore Landsmænds Uheld paa Henreisen dertil. Det er nemlig bekjendt, at Dampskibet Malmøe, der seiler fortræffeligt i Østersøen, men ikke synes indrettet til at fare paa Kattegattet, vægrede sig ved at bringe saamegen Lærdom over til Gothenborg og vendte tilbage paa Halvveien. Aarsagerne til dette Uheld refereres forskjelligt, idet nemlig Dampskibet skyder Skylden paa Lærdommen og Lærdommen skyder Skylden paa Dampskibet. Uden at ville deele dem imellem, troe vi nok at kunne antage, at der ogsaa her har været Feil paa begge Sider, og vi ere derfor saa meget meere tilbøielige til at hælde til en Forklaring, som endnu ingensteds offentligt har været udtalt, men som forekommer os temmelig plausibel. En Feil, der var indtraadt i Maskineriet, bevirkede, efter Sigende, en Standsning. Da man heldigviis – thi intet Uheld er saa stort, at det jo fører noget Held med sig da man altsaa heldigviis havde en praktisk Naturkyndig ombord, var jo intet naturligere, end at han paa og sig at reparere Skaden og bringe det Hele i Orden og see, Skaden blev virkelig repareret, Jnden en kort Tid var Alt i den fuldkomneste Orden, og Naturlæren skulde just feire en af sine skjønneste Triumfer, da - o Uheld, Maskineriet begyndte at gaae tilbage, istedenfor fremad. Paa denne Maade var det jo en fuldkommen Selvfølge, at Skibet isteden for at komme til sit Bestemmelsested, igjen maatte retournere. Jeg vilde ikke være i den Naturkyndiges Sted for hele 300 Rdlr. (Portefeuillen.)