Viborger Samler, 1847-08-14
Frankerig. Paris, den 6te August. De af flere Journaler, navnligen af den indklagede Courr. franc fremførte Beskyldninger angaaende tildeelte Concessioner i Faveur af de algierske Metalminers Exploitering, ere ogsaa omtalte i Pairsforsamlingen. Vicomte Dubouchage oplæste et Brev fra Warnery, der kalder sig "Afsende fra Staden Bona, og der havde tilstillet Vicomten Brevet for at oplæse det i Pairskammeret. J Brevet erklærer Warnery, at der har dannet sig et stort Selskab, hvis Higen er: ei alene at tilrive sig alle Rigdomme i Frankerig, men ogsaa, og isærdeleshed, i Algerien. Dette Selskab, der indbefattede mægtige Embedsmænd, Deputerede, Pairs, store Financiers o. s. v., have, i Besiddelse af officielle Hemmeligheder, gjennemført med stor Energie deres Operationer, sat sig til stor Skade for Stats- og Localinteresserne - i Besiddelse af flere Miner, bevirket Ordonancerne af 1ste Octbr. 1844 og 25de Juli 1841 om de algierske Grundeiendomsforhold, hindret Ministrene i at fremstille Courr. fr. for Juryen, hvorved en Undersøgelse vilde være bleven nødvendig; han (Warnery) havde i to Aar havt et vaagent Øie med disse Transactioner; han kjendte alle Deeltagerne, og vilde her kun nævne Nogle. – Dubouchage vilde overspringe Navnene, men Guzot forlangte Navneoplæsningen. Nu oplæste Vicomten Navnene paa følgende høitstaaende Personer, der efter Warnerys Paastand vare Medskyldige: Marschal Soult; General St. Yon; Vauchelle (tidligere Directeur i Krigsbureanet); Delarue, Directeur for de algierske Anliggender; Urtis, tidligere Chef i Colonisationsdepartementet. De Andre vilde Undersøgelsen drage frem for Dagens Lys. Dubouchage beklagede sig over, at han havde havt at meddele saadanne Beskyldninger imod Mænd, som han høiagtede, og navnligen imod GeneralMoline de St. Yon. Krigsministeren, Gen. Trezel, optraadte med den bemærkning, at Warnery havde for en 6 Uger siden ogsaa indfundet sig hos ham for at gjøre ham Meddelelser om Concessionsbevillinger; men at denne Herre, da han skulde fremvise sin Fuldmagt og skriftlig komme frem med sine Meddelelser, ikke senere havde indfundet sig hos ham. Generalen forklarede derefter, at der siden 1844 var petitioneret og Concessioner, til at bearbeide Minerne i Algerien; 4 Personer havde erholdt Concession, kort Tid førend den tidligere Minister (General St. Yon) havde trukket sig tilbage. Han (Trezel) havde befalet, at alle Petitioner om saadanne Concessioner skulde prøves og drøftes af Mine- og Statsraadet. Grev d'Alton Schee spurgte, hvad Minister Seglbevareren vilde foretage sig med Hensyn til denne sikkert efter hele Kammerets Mening skjændige Bagvaskelse, Hebert udviklede nu, hvorledes Regjeringen, efter Jngenieur Fournels gjorte Opdagelser, var bleven overhængt med Petitioner om Minernes Bearbeidelse, hvorledes flere Concessioner vare meddeelte i Aaret 1845, iblandt Andre ogsaa til Selskabet Talabot og til Selskabet Bassau, hvorledes Kalds af Bona havde petitioneret om den den opdagede Mine, og hvorledes man havde tilraadet disse Krigsmænd at forene sig med Forretningsmænd, hvorledes Huset Thurneysen, efterat dette var passeret, havde erholdt Concessionen, der var afslaaet Selskabet Bassano, fordi det havde meldt sig for sildigt. (Sidstnævnte Selskab havde forenet sig med Kalds af Bona.) – Dette var Grunden til dette Selskabs Besværinger og tilWarnerys, Selskabets foregivne Repræsentants, specielle Besværinger. Denne Warnery, havde d. 5te Juni d. A. tilskrevet Delarne et Trudselsbrev, hvori han havde forlangt den petitionerede Concession; thi i modsat Fald truede han med en Memoire, som han vilde adressere til Kamrene. Warner, havde allerede i Aaret 1841 grundet en Journal i Staden Rouen, betitlet le controleur general; han havde adresseret Trudselsbreve til Embedsmændene, og skrevet Artikler imod dem, naar han ikke en holdt et med hans Ønsker stemmende Svar. Dette Spil dreves, indtil en af de Angrebne tog fat paa Journalisten, der paa Grund af Bagvaskelse blev idømt 6 Maaneders Fængsel, en Pengebod af 600 Fres. og 1000 Fres i Skadeserstatning. Saadan er denne Hædersmand - denne Forfatter af Brevet til Pairskammeret, og man seer let, at imod en saadan Karl er Foragt paa sit passende Sted.