JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Da endeel Varer i Gaar skulde sælges ved Auction paa Børsen, var een af de offentlig oplæste Conditioner den: at Kjøberne skal tilsvare de Paalæg, der mueligen maatte blive lagte paa Varerne. Man veed ikke, hvad man skal tilskrive denne besynderlige og utidige Forsigtighed. Det er enhver bekjendt, at Varerne fra Hammerslaget af ligge paa Kjøberens Regning, og at det altsaa falder af sig selv, at det bliver ene ham, der bør tilsvare de Paalæg, der efter Tilslaget maatte blive anordnede. (Udgiv.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
J Torsdags Middags Kl. 2 ankom Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen af Sverrig, ledsaget af en Trop Garde og i en Kgl. med 6 Heste forspændt Vogn, til Frederiksberg Slot. Janitscharmusik, opførtes i Slotsgaarden af Oboisterne ved den Kgl. Livgarde til Fods. Hs. Kgl. H. spiste hos de Kgl. Herskaber. Efter Taffelet opførtes Concert. Om Aftenen drog Kronprindsen ved Fakkelskin i selvsamme Optog ind i Hovedstaden, der hilsede ham ved Jndkjørselen med 27 Canonskud fra Volden. Hs. Kgl. Høihed tog ind i Conferentsraad Bruuns Gaard, hvor en Æresvagt af Garden til Fods i Stadsuniform modtog ham. JGaar Formiddags afreiste han igjen, ledsaget af Garden, til Helsingøer. (Udgiv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Kjøbenhavns Vexelcours d. 19 Octbr. Tre Maaneder 610. - Hamb. Cours 650!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Udenlandske Efterretninger. Den med Estaffette ankomne Hamborger Correspondent af 13 Oct. har medbragt følgende Nyheder:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Liebau d. 30 Sept. Greven af Gottorp er reist fra Liebau til Riga, hvor han agter at indskibe sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Paris d. 3 Oct. Dronningen af Holland er ankommen til Paris og Dronningen af Spanien ventes der. London d. 28 Sept. (Over Frankrige.) Canoneerbriggerne Britomart og Briseris samt forskjellige Transportskibe ere afseilede med Krigs- og andre Fornødenheder til Helgoland. - Admir. Sidney Smith, som i denne Tid opholder sig i Lemmerick, er overalt paa sin Reise bleven mogtagen paa den meest udmærkede Maade. Da han kom til Warrington trak Folket hans Vogn. - Der udstedes nu Licenzer til Jndførsel fra Østersøen, der ere udløbne d. 11 Jan. 18II. De tidligere uddeelte Licenzer, der ere udløbne for denne Tidspunct, forlænges indtil den Tid. - To Skibe med Tydske Tropper ere afseilede fra Catham til Vestindien. - Contre-Admir. Stopford, der er udnævnt til Commandeur for vore Krigskibe ved Cap, er afgaaet til sin Bestemmelse, at afløse Admir. Bertie. - J en med Prinds Regenten af Brasilien sluttet Tractat er Storbritannien tilstaaet Tilladelse at kjøbe og fælde Træer til Krigsskibes Bygning i Brasiliens Skove, og at bygge, udruste og udbedre Krigskibe i Brasiliens Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
J samme Tractat lover Prinds Regenten at Jnquisitionen ikke skal indføres i Brasilien, og at Slavehandelen efterhaanden skal afskaffes i hans Besiddelser. - Vort Admiralitet er blevet opfordret til, at føie bedre Anstalter mod de fiendtlige Ca pere i Canalen i Vinter=Maanederne. J St. Malo udrustes 19, i la Hogne 10, i Rochelle 6 Capere &c. Naar det blæser godt seile disse Capere hurtigere end noget af vore Skibe. - Hr. Adair, vor sidste Gesandt i Constantinopel, er ankommen til Gibralter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Fra Badajoz skrives under d. 24 Aug., at i Romanas Hovedqvarteer hersker største Mangel paa Penge, Vaaben, Klæder, men fremfor alt paa Skoe. Soldaterne maa marchere barfodede over Steen og spidse Klipper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Leipziger Messe er faldet maadelig ud. Mangelen paa rede Penge og de udbredte falske Krigsrygter synes at have afholdt mange Polakker og Russer fra at besøge den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
En Afdeling af den Russiske Escadre i det sorte Hav har indtaget den Tyrkiske Fæstning Schukumkale paa den Abbasiniske Kyst med et Forliis af 109 Mand. Man fandt i Fæstningen 64 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Følgende ere de Artikler, af hvilke der efter den udkomne Anordning skal betales Afgivt af Colonialvarer i det Mecklenborgske, Lauenborgske og i Hansestæderne, og hvoraf tillige sees, hvad man forstaaer ved Colonial=Varer: Bomuld, raat Sukker, raffineret Dito, Sukker i Topper, Thee, Caffe, Jndigo, Cacao, Cochenille, Peber Caneel, Nelliker, Muskatnødder, Acajoutræ, Fernambuktræ, Campechetræ, malet Farvetræ. - Afgivten skal betales saavel af de Colonialvarer, der enten ved Licenzer, speciel Tilladelse, Priser, Confiscationer eller Anholdelse ere indkomne, eller allerede findes i Landet. er at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Postefterretninger. Altona den 15 October. Hs. Exc. den Franske Minister i Hamborg Hr. v. Bourienne har ladet bekjendtgjøre følgende Keis. Decret. Udtog af Statssecretariatets Protocol. Palladset i Fontainebleau d. 4 Oct. 1810. Napoleon, de Franskes Keiser &c. J Betragtning af, at en stor Mængde, Colonialvarer, som hidrøre fra Priser, de Danske have gjort, ligge opdynget i Altona og i Holsteenske Havne, og Vi ønske at føie det Danske Hof, saa have Vi decreteret og decretere følgende: Art. I. Alle Colonialvarer, som i dette Øieblik findes i Holsteen og som hidrøre fra Priser, de Danske Capere have gjort, kunne indføres i Hamborg i vor Douanelinie, naar de erlægge den i Vor Tarif af 5 Aug. foreskrevne Betaling, som er nærværende Decret vedføiet. Art. II. Alle Kjøbmænd og Eiere af Colonialvarer i Holsteen, der ville gjøre Brug af den ved nærværende Decret bevilgede Frihed, ere forbundne, at møde for Vor DouaneDirecteur og i Løbet af October Maaned at gjøre ham deres Erklæring. Art. III. De erholde da Tilladelse, at indføre deres Varer i Douanelinien mod Betaling af de i Tarifen bestemte Afgivter. Art. IV. Eierne af Colonialvarer i Holsteen, der ikke have gjort deres Erklæring indtil 1 Nov. tillades siden ikke at gjøre den, eller at benytte sig, af de Forrettigheder, som Vi ved Nærværende bevilge dem. Art. V. Vore Ministere for de udvortes Anliggender, Financer og Krigen ere hver især, forsaavidt det angaaer ham, paalagt at bringe nærværende Decret i Udførsel. Napoleon. Den Tarif, der er dette Decret vedføiet, er følgende: Jndførselstolden for den metriske Qvintel(204 Pund) af Bomuld fra Brasilien, Caienne, Surinam, Demerary og Georgien, lang Uld, 800 Franker, Levantisk Bomuld, naar den kommer til Søes, 400, Samme, naar den kommer til Lands, 200, Bomuld fra hvert andet Land, undtagen naar den kommer fra Neapel, 600, Neapolitansk den gamle Afgivt. Raat Sukker 300, Tetes og Terres 400, Haysan Thee 900, grøn 600, alle andre Theesorter 150. Caffe 400, Jndigo, 900, Cacao 1000, Cochenille 2000, Hvid Peber 600, Sort Peber 400, Ordinair Cancel 1400, fiin dito 2000, Kryderie Nelliker 600, Muskat-Nødder, 2000, Mahagonytræ 50, Fernambuk=Træ 120, Campechetræ 80, Majet Farvetræ 100. (Alt. Merc.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Keiserinde Josephine besøgte nylig Petersøen, i Bielersøen, som ved J. J. Rousseau er bleven saa berømt. Ved Strandbredden vare over 400 Fartøier samlede. Keiserinden reiser incognito som en Grevinde af Arberg. (Af Børsenhalle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
J Erfurt have nogle Jldesindede villet forlede deres Medborgere til ikke at betale Paalægge ne. J den Anledning er der udkommen en Befaling, at de, som ikke betale den efter Ligningen dem paalagte Formueskat inden 3 Dage, skulle efter den Tids Forløb tvinges dertil ved Militair Execution. (Af s. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Rigsdagen i Ørebroe sluttes d. 28 Oct. - Prinds Oscar faaer den afdøde Kronprinds Carls Værelser paa Slottet i Stockholm. Ved Kronprindsens Ankomst skal hele Hovedstaden illumineres. (Alt. Merc.)A. Goldsmith har dræbt sig med et Pistolskud, efter at han Aftenen forhen havde betalt sine Betjentere deres Løn. Umueligheden at opfylde sine indgangne Forpligtelser angaaende det sidste Laan, har forledet ham til dette Skridt. (Af J. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
En Deel af den til Paris ankomne Hollandske Garde er marcheret til Spanien. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-20
Moniteuren har en Artikel fra London af 27 Sept., hvori det hedder, at det synes som Fienden vil til Vinter udføre en Plan, og at man i det mindste maa slutte dette af de store Forbereddelser, der gjøres paa Schelde. Der ligger sammesteds nu 13 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Corvetter og 60 Canonchalouper beredte til at gaae under Seil. S. Env. Pellew observerer denne Flaade med 11 Linieskibe. (S. B.) Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Nyeste Alderieaf Kjøbenhavn. maatte Syvende Aargang. No. 109. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solbin. Tirsdagen den 23 October, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Betragtninger, foranledigede ved den Giøeske Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Udgiveren har i No. 106 af dette Blad meddeelt et Udtog af den Giøeske testamentariske Disposition og de dertil hørende Actstykker, hvorved han troer at have oprettet den Afdøde et fortjent Hædersminde, thi hvilket Minde taler mere til Hjertet, end det, der er en Frugt af en taknemmelig Efterslægts Erkjendtlighed, hvilken Krands er mere uforvisnelig end den, der nedlægges paa den Dydiges Grav og Fædrenelandskjerlighedens skjønne Alter, Men i det vi hædre den Afdøde, der levere de Materialierne til en Bygning, i hvis trygge Ly Vindskibelighedens spæde Pode i vort Fædreneland kan voxe, trives og blive til et skyggefuldt Træ, fra hvis Rod der endnu kan udspringe mangt et herligt Skud, bør vi ikke forglemme de Mænd, ved hvis Eftertanke, Bestræbelse og Nidkierhed, denne Bygning blev opført, ikke blot efter Testators Ord, men efter Tidens Tarv og Fædrenelandets Krav. Her som overalt gielde de store Ord: at Aanden giør levende og Bogstaven ihielslaaer. Det var dem ikke nok at handle efter Stifterens velgjørende Hensigt, men de forbeholdt sig viseligen at opfylde denne Hensigt efter deres eget og bedste Skjønnende. Hvilken Lykke vilde det ikke være for Almeenheden, om alle Executorer fulgte dette gavnlige Exempel, Den gode Villie er et fortraffeligt Frøkorn, der kan bære herlige Frugter, men skal det spire og trives, saa kræver det en duelig og øvet Haand, der forstaaer at nedlægge det i den rigtige Bund og anvende passende Midler til dets Opelskning. End ikke med den bedste Villie er det altid mueligt for en Testator at indsee den sande Nytte, der kan stiftes ved hans efter ladende Formue, og om han end kunde indsee den saa er ikke altid det, der kan være nyttigt medens han lever, af samme Nytte efter hans Død. Tiden kan have gjort andre og vigtigere Foranstaltninger nødvendige end dem han i sin Disposition har været betænkt paa. Held derfor enhver Testator, der er saa lykkelig at træffe paa Executorer, der besidde Aand og Hjerte til ikke allene at opfylde hans Hensigt, men ogsaa til at udføre den saaledes som det almindelige Vel fordrer det og Tidsomstændighederne tilraade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Den heldige Jdee, som Executorerne i det Giøeske Bo have havt, at sætte Jndustrieskoler i Forbindelse med Læseskoler fortjente at følges som et Mønster af enhver Testator, der ønsker at fremme sit Fædrenelands Vel. Kun naar saadanne Skoler blive almindelige i hele Landet kan man vente at Jndustrien, som i dette Øieblik er een af de vigtigste og kraftigste Støtter for Fædrenelandets sjunkue Kraft, eet af de første Midler, der kan redde det fra hvert truende Fald, vil hæve sig til en forhen ubekiendt Høide. Hvor meget fortjente derfor ikke en saadan Plan Skolecommissionens Opmuntring og Understøttelse, og hvor ivrigen bør ikke Patrioten ønske, at ret mange i Danmark og Norge maatte følge dette skjønne Exempel, Men hvad der især er vigtigt i denne Planer Bønderungdommens Underviisning i selv at forfærdige sine Agerdyrkningsredskaber. Jkke allene vænnes Landmanden derved til at aflægge den Dorskhed og Ubehændighed, der især er den Sjællandske Bonde saa egen, men Staten sparer derved ogsaa de store Summer, som for saadanne Redskaber, gaae ud af Landet. Jkke mindre vigtig er Bønder pigers Undervisning i Haandarbeider. De ere hidtil blevne alt for meget forsømte til at man ikke burde ønske dem en større Grad af Dannelse. Hvilken Lykke for Staten, naar engang det Hør, den Hamp, det Straa, der fremkommer paa Danmarks frugtbare, men ikke noksom dyrkede Grund, kan fremstaae som forædlede og forarbeidede Konstflidsproducter fra Danske Qvinders vindskibelige Hænder, Naar den Danske Mør kan binde det Garn, hvormed kjekke Gutter aflokke Havet sin Rigdom, Naar den Kube, hvori den Honning, der skal fortrænge udenlandsk Sukker, forfærdiges i Landet selv, Denne Tidspunct maa- og bør komme, og Himlen lønne de Mænd, hvis Nidkierhed, Tænksomhed og Fædrenelandshed frem Udgiveren. skynde den! Forsvar for de gamle Nordboers Raahed i Anledning af Landsdommer Badens Bog om Birkerettigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Atter har den høist virksomme og fortjente Historiegrandsker Landsdommer Dr. G. L. Baden beriget vor Litteratur med et herligt Stykke om Birke rettigheden i sin Oprindelse, Fremgang, og Følger. Enhver Dannemand maa unægtelig erkjende sig ham, saavel for dette som for hans øvrige mange og lærerige historiske Undersøgelser, og Arbeider, høiligen forbunden, og inderlig ønske at se ham i en Stilling, hvor han i uforstyrret Ro kunde opofre Resten af sine Dage til den historiske Muses Dyrkelse, eller rettere, hvor han kunde faa Leilighed til at begave sin Samtid og Eftertid med de vigtige Resultater af sin uhyre Læsning og Granskning. J Særdeleshed maatte man ønske dette, da Hr. Landsdommeren hermed forbinder den mest utrættelige Flid og en Virksomhed, der synes at trodse alle optænkelige Hindringer, saa at han tillige i sit Fag fuldkommen vilde afvende den Bebreidelse, som Digteren med ligesaa megen Sandhed som Satire udtrykker omtrent saaledes: Man tvivle maa, hvis, som hidindtil, vor gamle Høiskoles vise Fædre, som vi pligtskyldigst her hjemme hædre, paa Prent ei Verden oplyse vil, men gjemme fast for dem selv allene de Lærdoms Skatte, som vi formene at de besidde, ret megen Agt, imellem fremmede faar opvakt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Uagtet nu Forfatteren af disse Linier med enhver fuldelig erkjender hint, og fremfor enhver erkjender sig for sin Person Hr. Landsdommeren uendelig takskyldig; har han dog og troet at skylde Sandheden, Norden og vore gamle gjæve Fædres Minde følgende bemærkninger, i Anledning af et Par Steder i anførte Bog, om de odinske Nordboers Vildhed og de gamle kristne Hierarkers og Tyskeres høje Fortjenester af Nordens Kultur. Bogens egentlige Jndhold og Udførelse, som her slet ikke berøres, har man holdt det ligesaa umueligt at rokke, som overflødigt at ophøie. Jøvrigt har man det Haab, at ingen ædel Mand vil vredes, fordi man frit undersøger Sandheden, og frit som vore Fædre fremsætter sin Overbeviisning, om den end er afvigende fra hans men at han tværtimod vil glæde sig, fornemmelig om Resultatet, maatte befindes at være til Ære for Fædrenelandet og Fremme for Sandheden, som bør være os kjærere end alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 20de October 1810. Freder i k R. Forordning, angaaende en Afgivt af Colonialvare i Hertugdommene. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Giøre vitterligt: At ligesom Vi under Dags Dato have ved en anden Forordning allernaadigst bestemt under hvilke Betingelser de i det Keiserlig franske Decret af 4de d. M. benævnte Varer maae udføres fra Hertugdommene til og igjennem Hamborg, saaledes bliver ogsaa herved anordnet og fastsat, at for nedenstaaende Varesorter, som nu befindes i Hertugdommene og ikke bestemmes til Forsendelse til Hamborg, eller som herefter indkomme ved Confiscation eller Opbringelse, skal følgende Afgivt udredes i slesvig-holsteensk Courant: For Bomuld, 1 Pd. . . . 20 Ls. = raae Sukker. . . . . 10 For hvide dækkede Sukkere. 20 Ls.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Haysan Thee . . . . 45 grøn Thee . . . . . . 30 andre Theesorter . . 7, 6 Pd. Kaffe. Jndigo. . . . . . . Cacao . . 1 R. 2, 6 Cochenille . . 2 5 hvid Peber . . . . 30 sort Peber ordinair Cancel . . 22 6 fiin Caneel . . . 2 Nelliker . . . . . . 30 Museat . . . . . 2 Mahagonitræe . . . . 2 6 Fernambuktræe . . . . 6 Campeschetræe . . . = 4 malet Farvetræe . . . = 8 Foruden denne Afgivt skal ogsaa efter 8 s. i fornævnte Forordning af de Varer, som nu ere i Hertugdommene og ikke bestemmes til Forsendelse til Hamborg, erlægges 1/6 af Afgivtens Beløb. Denne Afgivt skal oppebæres af Toldforvalteren paa Stedet, og enhver Handling til Afgivtens Besvigelse har Varernes Confiscation og andre Straffe, som i Vor Toldforordning af 8 Julii 1803 ere fastsatte for Toldsviig, til Følge. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 20de October 1810. Frederikr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Placat. Hs. Majestæt har, under 9de d. M. allernaadigst resolveret, at den kongelige Søetat, i Henseende til de Priser, som gjøres af Hs. Majestæts Søkrigsmagt, tilkommer en almindelig paa hvert Opbringelsested udøvende Auctions-Jurisdiction, saaledes, at det er Søetaten overladt, at overdrage hver enkelt Auctions Holdelse til de Personer, som dertil af det kongelige Admiralitets- og Commisseriats=Collegium ere beskikkede, imod at Auctions salariet beregnes den kongelige Casse til Jndtægt, og den Person, som constitueres til Auctionens Holdelse, tillægges en billig Godtgjørelse for sit Denne allerhøieste ResoluArbeide og Umag. -tion kundgjøres herved til allerunderdanigst Efterlevelse. - Det kongelige danske Cancellie, den 10 October 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Indenlandske Efterretninger. Af en i ny Dansk Magazin andet Bind meddeelt Dagbog over Qvæsthuset fra dets første Oprindelse til 1662, forfattet af Henrik Madsen, Wallensbek, erfares, at ikke Kong Christian den Femte, som almindelig antages, men K. Frederik den Tredie skyldes denne vigtige Stiftelse, hvis Forfatning i Aaret 1657, da Wallensbek blev Præst derved, var heel ussel, og at en forbedret Jndretning krævede saa betydelige Bekostninger, som det maadelige offentlige Financevæsen ikke kunde udrede, hvilket foranledigede, at Wallensbek fik Lov til at ombære een af Admiralitetet authoriseret Bog, hvori tegnedes de frivillige Gaver, han kunde formaae nogen at give. Han fik og paa denne Maade en Capital af 10,000 Rdlr., en for den Tid betydelig Sum. "Men - tilføier Rec. over dette Hefte af Magazinet i lærde Efterretninger Rigets Hovmester Joachim Gersdorff allene skiænkede ogsaa 40000 Rdlr., som efter Pengenes Datids Værd i Forhold til Nutiden vist var en meget større Sum, end nogen Nutids Rigmand har skienket ved lige Leilighed, i hvor megen Skraalen, og Skryden end derom gjøres i vore Aviser. Saa lidet som Udgiverne end kan bifalde at Publiciteten misbruges til enhver nok saa ubetydelig Gaves Udbasuning som en patriotisk Opoffrelse, kan han dog ikke underskrive Recensentens i sig selv alt for strænge Dom. Jngen kan nægte vor Tidsalder en høi Grad af Gavmildhed, og ville vi ikke være utaknemmelige saa bør vi ikke glemme de store Capitaler som en Getreuer, Bolten, Ladige, Brok og flere have testamenteret vore offentlige Stiftelser. Selv under nærværende Krig har den offentlige Gavmildhed vist sig fra en meget fordeelagtig Side. (Udgiv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Mariboe d. 15 Oct. J Følge det Kgl. D. Cancellies Skrivelse af 1 Sept. d. A. til Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen, maa ingen Præst herefter kaste Jord paa Nogen, som ved Døden er afgaaet, førend det godtgjøres, at der om Dødsfaldet er skeet Anmeldelse til vedkommende Skifteret. - Ved den bekjendtgjorte offentlige Skovauction i Søeholts Skove mødte en stor Mængde Kjøbere. Prisen paa Træerne var overmaade dyr. En Favn Brænde paa Roden kostede fra 16 til 18 Rdlr. De til Salg bestemte Træer vare vurderede for 2000 Rdlr., men løbe ved Auctionen op til over 5000 Rdlr. - Capermatrosen paa Skonnerten Bornholm, der ved saa uheldig en Skjebne satte Livet til ved Kramnitze, hedte Svend Palmrose. Han var født i Abo i Finland, og saa ualmindelig stærk, at han kunde bære 5 af sine Kammerater paa sine Skuldre. J øvrigt var han et særdeles godt Menneske og uforsagt endog i de største Farer. Han blev begraven med megen Høitidelighed paa Rødbye Kirkegaard, ved hvilken Leilighed Hr. Pastor Jensen holdt en skjøn passende Tale. - Caperførerne Fink og Schmidt indbragte den 11te d. Maaned et Smakskib, som de havde taget af den ved Rostock liggende Convoy. Skibets Navn er die drei Gebruder, kom fra Stettin og var bestemt til Gothenborg, indeholder 33 Commerce=Læster, lastet med Pibestaver. Skipperens Navn er Jantzen. Andre af vore Capere skulle, efter Sigende, have taget end 2 Skibe af denne Convoy samme Nat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
(Mariboe Avis.)H. K. H. Prindsen af Ponte Corvo afreiste med sit følge den 20de om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 fra Helsingøer til Helsingborg. Uden for Havnen laae Canonbaadene og Chalouperne og paraderede med Flag og reiste Aarer. Saavel de Fartøier, som laae i og ved Havnen, som 3 uden for samme liggende Svenske Canonbaade, flaggede. Trappen, den saakaldte Prindsesseklappe, var beklædt med rødt Klæde. Den uden for liggende Galei havde indsendt Chalouper, som H. K. H. med følge og Erkebisp Lindblom stege i. Da Prindsen var kommen ombord, saaluterede strax Canonbaadene og Chalouperne hver med 15 Skud ligesom og hver af de to, som commanderedes af Cheferne, med 21 Skud. Da Galeien gik under Seil gav Cronborg Fæstning 27 Salutskud. Kl. 3 1/2 gik H. K. H. i Land i Nærheden af Helsingborg, og strax derefter fyrede Galeien. Ogsaa fyredes der længe i Helsingborg, som om Aftenen var illumineret. Den 21de var stort Bal i Ramløse, hvor hele Skoven var illumineret med Lamper og Veien, som fører derhen, med Beegkrandse. (Udgiveren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Corsøer, d. 21 Oct. Den Convoy, som laae under Romsøe, lettede i Morges, da det dagede, og seilede Syd efter. Den bestaaer af omtrent 514 Coffardieskibe, under Bedækning af 3 Orlogsskibe, 4 Fregatter, 4 Brigger, 1 Cutter og 3 Lug gere. De forreste Skibe ankrede Kl. 2 om Eftermiddagen under Langeland, medens de sidste endnu Kl. 4 om Eftermiddagen ere under Seil Norden, for Sprogøe heelt ned til Kierteminde Bugten, hvor de formodentligen ville blive nødte til at ankre. C. Sk. J Aften d. 22de ligger Convoyen endnu for Anker. (Udgiv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Kjøbenhavns Vexelcours d. 23 Oct. Tre Maaneder, i Begyndelsen 600, siden 616. - Spec. 632, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 6 Rdlr. 32 s.D. C. - Hamb. Cours d. 19 Oct. 680 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-23
Postefterretninger.