JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-07-06
Herved indkaldes alle og enhver af Creditorer som formere ) sig at have nogen Fordring udi Stervboen efter den høisalige afdøde Prindsesse Catharina af Brunsvig Lüneburg, fra Dato inden 6 Uger, at indmelde deres Krav til os undertegnede her paa Palairt i Horsens; da efter bemeldte TidsForløb ingen Fordring af Palaiets Kasse længere bliver udbetalt; Jligemaade indkaldes Debitorer, der maatte være skyldig, at betale deres Gield, for at undgaae videre Tiltale. Pataiet i Horsens, den 17de Junii 1807. A. J. Lillienschiold, A. Hauch.
Berlingske Tidende, 1807-07-06
Kammerherre og Hof Chef. Kammerjunker og Hof Jntendant
Berlingske Tidende, 1807-07-06
H. Practiske Materier. A. Ordentlige Premier og Belønninger, i Følge den skeete Jndbydelse ved Premielisten. Af de for Hør=Avl i Danmark allernaadigst udlovede Kongelige Premier bleve tilkiendte: 5. Gaardmand Anders Nielsen i Wirum, Kiøbenhavns Amt, har i Aaret 1806 avlet 20 Lispund 1 1/2 Pd. Hør, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for Siellands Stift allernaadigst udlovede Premie af 15 Rdlr. og et Par forbedrede Huusholdningshegler. Anmeldelsen attesteres af Sognepræsten Hr. Rønne og Bønderne Lars Aaggesen og Jens Larsen. 6. Gaardmand Søren Geertsen i Haldrup Bye, Wæhr Sogn, Aarhuus Amt har i Aaret 1806 avlet 21 Lispund Hør, hvorfor ham blev tilkiendt den anden for Jylland allernaadigst udlovede Premie af 15 Rdlr. og et Par forbedrede Huusholdningshegler. Anmeldelsen attesteres af Sognepræsten Hr. Schmidt, Skolelærer Niels Frederik Premie derfor kundet tilkiendes, da dets Indretning sen og Bonden Jørgen Nielsen. 7. Gaardmand Jens Nielsen i Steensballe, Wæhr ikke er overeensstemmende med Priismateriens For Sogn, Aarhuus Amt, har i Aaret 1806 avlet 18 Lisdringer. pund Hør hvorfor ham blev tilkiendt den 3die for Jylland udlovede Premie af 10 Rdlr. Anmældelsen attesteret For Bønderbørns Underviisning i Skrivning og Regning. af øvemævnte Mænd. Desuden have følgende anmeldt deres Flid imod Høravl 10. Skolelæret Niels L. Lyngbye i Terndrup, Lyngby Sogn, Hellum Herred, Viborg Stift, som med Held har nemlig : Gaardmand Thomas Jensen i Steensballe Bye, Wahr indført den semenaristiske Underviisnings=Methode i sin Skole, har indsendt Skrive= og Regneprøver af 10 Dreng Sogn, Aarhuus Amt, som har avlet 17 Lispund og 4 Piger, som vidne om den gode Fremgang de i begge Hør. Gaardmand Hendrik Rasmussen sammesteds, ligeledes Dele have gjort. Detuden har han i 2de Vintre holdt Forelæsninger baade for Gamle og Unge over Høeghs Anviis17 Lispund. - ning til et velindrettet Jordbrug og andre til Overtroens Ud Gaardmand Mads Rasmussen sammesteds, som har avryddelse og til Oplysnings Udbredelse sigtende Skrifter. let 16 Lispund Hør. Ham blev tilkiendt en Premie af 20 Rdsk. Anmeldelsen Gaardmand Jens Nielsen i Haldrup, Wæhr Sogn, som attesteret af Hr. Oberst Rodenborg og Præsten Hr. Holst har oplet 15 Lissund 10 Pund Hør.
Berlingske Tidende, 1807-07-06
Et Selskab i Kongens Lyngbye paa Kiøbenhavns Amt, Niels Nielsen og Huusmand Frands Rasmusen. 15 Bonden Niels Olsen i Jyderup Bye og Sogn, paa har forenet sig om at anlagge et Laanebibliothek, be Holbechs Amt, som ved 889 Favne Grøvter af 1 1/2 til 2 1/2 staaende af 56 Bøger. Omendskiønt Anlægget en Alens Brede og 3/4 til 1 1/2 Alens Dybde, gravede i 1805 og rersværdigt og kan stifte Garn, saa har dog ingen 1806 har udtørret een i samme Tid opryddet Kratbund og har derved bragt 15 1/2 Tdr. Land under Ploven, hvilket forMyhr af 38430 f. Alens Jndhold er bleven udtørret, i den Jord, hvormed Grøvterne ere bedækkede, har han allerede hen ikke har været dyrket, hvorfor ham blev tilkiendt en i 1806 avlet en Deel Tønder Kartofter. Herfor blev ham Premie af 10 Rdlr. eller et Sølvbæger af samme Værdie. tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. eller et Bæger af samme Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Gotsche, Hr. Værdie. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Capitain Weitzmann og Forpagter Høyer.
Berlingske Tidende, 1807-07-06
Gaardmand Jens Pedersen paa Marthedahl ved Sandholt i Fyen, som i 3 Aar har plantet 531 1/2 Favne levende Gierder; men denne Plantning er for ung til at komme i Betragtning, ligesom det ei heller hverken er anmeldt af hvad Slags Plantningen er eller om samt me er sammenhængende.
Berlingske Tidende, 1807-07-06
Gaardmand Hans Nielsen i Øster Linnet, Riber Stift, har ikke angivet Tiden, i hvilken de af ham anmeldte 900 Favne levende Gierder ere plantede, af hvilken Aarsag han ikke har kundet komme i Betragtning. For Anvendelse af Grangrene til Gierde Steere har Selveierbonden Thore Helgesen Dahlie i Westbye, Præstegield æsket Premie, men da Anmeldelsen ikke er attesteret i Overeensstemmelse med Selskabets Fordringer har han denne Gang ei kunne komme i Betragtning, men forbeholdes Ret at melde sig inden dette Aars Udgang, med behørige Beviisligheder. For Steengierders Sætning i Danmark. 24. Gaardmand Hans Pedersen i Steenstrup, Gylden holms Gods, Antworskows Amt, som i Aarene 1825 og 1806 har opsat 155 Favne dobbelte og 600 Favne enkelte Steengierder, 9 Qvarteer høye og 6 Qvarteer brede, af Steen der ere opbrudte paa hans Lod, blev tilkiendt et Sølvbæger til 35 Rdlr. Arbeidet bekræftet ved et Tingsvidne. 25. Forpagter Jacob Flindt Reimer paa Agerup i Lolland, har, som Fæster af en Gaard under Stamhuset, Krænkerup, siden 1804 opsat 248 1/2 Favne dobbelte og 350 Favne enkelte Steengierder 8, 9 Qvarteer høye og 8 Qvarteer brede, og til Vandafledning gravet 1187 Favne Grøvter, hvorved, samt ved Rydning af de til Steengierder for brugte Steen, 30 Tdr. Land er bleven gjort dyrkbar. Ham blev tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. eller et Bæger af samme Værdie. Arbeidet bekræftet ved et Tingsvidne. 26. Gaardmand Peder Pedersen i Brokiøb, Holmstrup Sogn, Holbeks Amt, har i Aarene 1805 og 1806 opsat 624 Favne enkelte Steengierder med Jordvold, 10 Qvarteer høye, hvortil Stenene ere opbrudte paa 30 Tdr. Land, som derved er bleven dyrkbar, Herfor blev ham tilkiendt en Premie af 15 Rdlr., eller et Bæger af samme Værdie. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Gotsche, pensioneret Skolelærer Hierild og Gaardmand Niels Jørgensen. 27. Gaardmand Thomas Nielsen paa Udflyttergaarden Margarethendel fra Svenstrup Bye, i Svendborg, Amt, som i Aarene 1805 og 1806 har op at 314 Favne en kelte Steengierder 9 a 10 Qvarteer høie og 6 a 8 Qvarter, brede, samt i de 3de foregaaende Aar opsat 374 2/3 Favne Steengierder, af Steen der ere opbrudte paa hans Jord hvorfor ham blev tilkiendt en Premie af 15 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Fog, Skovfoged Jer pesen og Selveierbonden Niels Pedersen. 28. Gaardmand Søren Petersen i Stupperup, Faare, weile Sogn, Holbeks Amt, som har opsat 104 Favne dobbelte og 426 Favne enkelte Steengierder, 9 Qvarteer høys og 6 Qvarteer brede, af Steen der ere opbrudte paa 15 Tdr. Land, som derved er bleven gjort dyrkbar, blev tilkiendt en Premie af 12 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Paast, Forvalter Birch, Gaardmændene Jens Andersen og Niels Christensen. 29. Gaardmand Hans Christensen i Holmstrup Bye og Sogn, Holbeks Amt, som i 1805 og 1806 har opsat 55. Faane enkelte Steengierder, af Steen der ere opbrudte paa 9 Tdr. Land, hvoraf tillige er bortryddet en Deel Krat, og derved bleven dyrkbar, blev tilkiendt en Premie af 8 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Gøzsche, pensioneret Skolelærer Hierild, Skovfoged P. Pedersen og Jens Larsen. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Lissabon, den 10de Janii. Jordskielvet, som indtraf her den 6te om Eftermiddagen Kl. 4, varede 35 Secunder og gjorde stor Skade paa Huse og Kirker; dog er ikke et eneste Huus nedstyrtet, uagtet nesten alle have liidt meere eller mindre. Mange Mennesker bleve saarede af Muur= og Tagsteene, som faldt ned af Husene, 6 Personer, som sprang ud af Vinduerne, at Frygt for at begraves under Ruinerne, bleve ihielslagne og man har bragt 52 saarede Personer til Hospitalet. Om Aftenen var Skækken almindelig. Folket ileede hobeviis til Kirkerne og Processionerne varede til langt ud paa Natten. Mange Personer reiste strax ud paa Landet, andre sov i deres Haver eller paa fri Mark. Folket troede, at den dilde komme et Jordskielv hver slette Time og man blev først rolig efter 24 Timers Forløb. J Aftes begyndte alle Forretninger igien, man synger igien i alle Gader og det er intet Spor af Frygt eller Urolighed at see. Man er at den Mening, at Jordskielvet var lige saa stærkt, som det Aaret 1755 og vilde have havt samme Følger, dersom det havde varet lige saa længe. - Jordskielvet mærkedes meget tydelig i Havnen, dog uden at giøre Skade. J de omliggende Byer faldt nogle Hytter ned. Fra Provindserne ere endnu ingen Efterretninger indløbne. J Santarein, 7 Mile herfra, har et Haalveir dræbt mange Kreature og ødelagt Høsten og mange Olietræer.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Neuschatel, den 16de Junii. J Et i Hovedqvarteret Finkenstein udstedt Decret befaler, at en Bataillon skal oprettes i Førstendømmet Neuschatel under Navn af Førsten af Neuschatels Bataillon. Det skal bestaae af 6 Compagnier, hvert paa 160 Mand; 2 Comp. skulle være complette den 1ste August og de andre 4 den 1ste Septbr.; ikkun Neuschatellere, Schweizere og Wallisere maae antages ved denne Bataillon. Den faaer samme Sold, som de Schweizerregimenter, der staae i fransk Tieneste, og skal, saa længe Første Alexander af Neuschate lever, staae under hans Commando.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Wien, den 24de Junii. J Mandags holdtes i Laxenburg en Geheime=Statsconference, som Grev Collowrath bivaanede, der kun kaldes dertil i sieldne Tilfælde. Nye Efterrretninger fra Tyrkiet skulle have givet Anledning dertil. J samme Nattere Stafetter afgaaet med Marschordre til adskillige Regimenter, for at forstærke vor Neutralitets=Cordon.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Breve fra Semlin mede, at en heftig Storm, der reiste sig paa Donau den 31te Maji, ere 5 Skibe aldeles siunkne, saa at intet kunde reddes af deres Ladninger, som bestod af Meel, Korn og tyrkisk Hvede. Samme Breve melde, at den 25de og 26de Maji ere meget blodige Trefninger forefaldne imellem Tyrkerne og Servierne ved Nissa og Widdin. 1500 Tyrker, som gjorde et Udfald fra Nissa, bleve deels dræbte, deels fangne, saa at kuns 250 kom tilbage til Nissaa. Denne Trefning kostede Sor vierne henimod 600 Døde og Saarede. Endnu blodigere var Trefningen ved Widdin, hvor mange Mennesker faldt paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Rostock, den 28de Junii. J Egnen af Anclam og Demmin ligge mange svenske og preussiske Tropper. Man venter med det første en Bataillon franske Tropper, for at forstærke Garnisonen her i Staden. Ved Petri=Port har man plantet Kanoner.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Paris, den 29de Junii. Moniteuren har atter ladet den store Armees 78de Bukletin aftrykke, fordi endeel Urigtigheder vare indløbne i det første Aftryk. J det ny Aftryk anføres iblandt andet, at General Roger blev i Slaget ved Deppen saaret, faldt af Hesten og blev fanget, og at Brigadegen. Duteillis her mistet en Arm ved en Kanonkugle.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Førsten af Ponte=Corvo har ladet sig føre burg, for at faae sit Saar lægt. til Marien, som kunne sikkre sammes vedvarende Medvirkning, og der J Neapel venter man, at Sicilien med det første vi ved at opnaae hiin giensidige Tillid og Overeensstemmelse som under alle Omstændigheder ere saa væsentlig nødven blive erobret af et fransk Troppecorps, der ikke vil find ge til Jn en=Oprettelsen, c. a. telsen af en fast og varig Fred i Europa. store Vanskeligheder, da Hoffet i Palermo har mistet ReDet vilde have været Hs. Majestæts største Fornøielse, sten af sine Tropper ved Prindsen af Hessen Philippethalat kunne have meldt Dem, at den af Ham paatagne Mæg mislykkede Landgang i Calabrien og de fleste engelske Trop ling, at tilveiebringe Fred imellem Hans Allierte, Keiseren, per paa Sicilien ere sendte til Ægypten.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Breve fra Livorno melde, at Engellænderne vel ikke af Rusland og den høie Port, havde naaet sin Hensigt, Hs. Majestæt beklager inderlig, at denne Mægling mis have rømmet Ægypten, men at de heller ingen Egobringerlykkedes, især da samme blev ledsaget af feilslagne Anstrænhave gjort siden de bemestrede sig Alexandrien. Tyrkerne gelser af den kongelige Søemagt i Søen Marmora, og og Arnauterne have paa deres Side heller ikke gjort noget siden af et Tab, som vore tappre Tropper have liidt i Ægyp Forsøg paa at trænge ind i Alexandrien igien. - Samm ten. Hs. Majestæt maatte beklage Fiendtlighedernes Ud Breve melde ogsaa, at Russerne have gjort frugtesløs strækning til hiin Egn, hvorved en for Frankrigs Hensigten Forsøg paa at bemestre sig Øerne Cypern og Candia.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Efterretningen om Seieren ved Friedland har bragt de saa gunstig Diversion maatte opstaae; men Han beklager samme især derfor, da de traf en Magt, som Hs. Majestæt 5 Procent consol. til at stige til 77 Fr. 60 Cent., en Høide, har staaet i saa nøie Forbindelse med og som for saa kort Tid som de aldrig før have naaet.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Paris, den 30te Junii. (Over Holland. Monisiden har at takke Hs. Majestæts Vaabens lykkelige Mellemkomst for sin Beskyttelse imod Frankrigs Jndgreb. teuren meddeler den store Armees 79de Bulletin, der er Kongen har befalet os at tilkiendegive Dem, at Han dat. Wehlau, den 17de Junii, og indeholder Beretninhar taget de tienligste Forholdsregler til, i Forening med gen om Slaget ved Friedland. Generalerne Dronet, Keiseren af Rusland at benytte enhver gunstig Leilighed, Cohorn, Brun og Latour=Manbourg og Keiserens Adjufor at ende Fiendtlighederne med Porten paa en Maade, tanter Mouton og Lacoste bleve saarede. Slaget ved Fried som kan bestaae med Hs. Majestats Ære og Hans Alliertes land fortiener at sættes ved Siden af Slagene ved Marengo, Austerlitz og Jena. Fienden var talrig, havde et Jnteresse. Herrer af Underhuset.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Kongen har befalet, at det løbende Aars Omkostnings skiønt og stærkt Kavallerie og streed med Mod. Førsten af Neuschatel var i dette Slag adskillige Gange midt i Træng Etat skal forelægges Dem og Han stoler paa Deres prøvede Skrivelse fra London, den 30te Junii.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Medlemmerne af Underhuset mødte i Fredags den 26de ste og for den nærmere Anvendelse af de allerede i sidste Parlament bevilgede Summer, og da Hs. Majestæt stærk følet selen. Troskab og Jver for, at ville bare Omhu for Statens Tiene i Overhuset, hvor følgende kongelige Tale blev forelæst ved Nødvendigheden af en omhyggelig og sparsom Anvendelse Lordkanzleren og de andre Commissairer. af Landets Penge=Resourcer; saa har han befalet os at sige "Mylords og Ædle, Vi have faaet Ordre af Hs. Majestæt at melde Dem, at Dem, at Han haabede, De uden Ophør vilde fortsætte saadanne Undersøgelser, som ere forbundne med den offentHøistsamme, efter at have holdt det for tienligt, at vende lige Oekonomie og som beskieftigede det sidste Parlaments Sig til sit Folks Stemme, ikke har spildt nogen Tid, fori Følge Sin erklærede Hensigt, at forsamle det nærværende Opmærksomhed. Nylords og Ædler. Hs. Majestæt befaler os, at forestille Dem, at Han Parlament. Med særdeles Tilfredshed tilkiendegiver Hs. Majestæt Dem, at Han siden de Begivenheder, som frem dybt føler, hvor særdeles vigtigt det er, at vedligeholdt virkede det sidste Parlaments Ophævelse, har i talrige Samdrægtigheds Aand blandt sit Folk i nærværende ØieAddresser fra Sine Undersaatter faaet de forigste Forsikkrinblik. En saadan Aand vil bedst fremme Landets indvortes ger om deres Hengivenhed for Hans Person og Regiering, Velfærd, give dets Raad og Vaaben Kraft og Styrke og tillige om Deres faste Beslutning, at forsvare Hans uden for Landet og kan allene under Forsynets Velsignelse Krones Rettigheder og Constitutionens sande Grundsætsætte Hs. Majestæt i Stand til, lykkelig at fortsætte der ninger; vi skulle herved bevidne Dem Hans fuldkomne store Kamp, hvori han er indviklet, og endelig at bringe Tillid til, at De i alle Deres Berraadslagninger ville vise samme til et saadant Udfald, som Hs. Majestæts Modera sig bestemte til, under nærværende vanskelige Tidspunkt at tion og billighed stedse har søgt - en Fred, hvori Hans understøtte Ham med samme Redelighed; Jver og Hen Kongeriges Ære og Jnteresse kan være sikker og Europa og givenhed. Vi ere af Hs. Majestæt befalede, at underrette DemomVerden kan haabe Uafhængighed og Roe. Debatten, angaaende Takaddressen, har i begge Huse at Hs. Majestæts Bestræbelser have paa det alvorligste været ikke været af synderlig Jnteresse. Lord Howick og Hr. henvendte til, at knytte de Forbindelser endnu stærkere, Windham talte især i denne Anledning. Forandringen, som forene Hammed Magterne paa det faste Land; at un som Oppositionen foreslog i Takaddressen, indeholdt blot en derstøtte disse Magters Anstrængelser imod Frankrigs Ant Dadel over Parlamentets Ophævelse, der blev anseet som dition og Undertrykkelse; at indgaae saadanne Forbindelser, unødvendig, byrdefuld og skadelig for den offentlige Tieneste. Lord Howick paastod, at Engelland aldrig havde været i større har en for nærværende Tid. - De ny Ministre, seierde i Underhuset med 350 imod 155 og i Overhuset med 160 imod 63 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Lord Sidmouth har erklæret sig som Ven af de ny Ministre. - Hr. Wilberforce vil om 8 Dages Tid giøre Forslag til en Undersøgelse af Nationens Tilstand. I Gaar fik man her, ved en hollandsk Tidende, Efterretning om den store franske Seier ved Friedland. - Den anden Afdeling af den tydske Legion, som General von Linsinggen kommanderer, er endnu ikke afseilet, endnu mindre Lord Catheart med de engelske Topper; rimeligviis venter man nu først officielle Efterretninger fra Krigsskuepladsen.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Natten til den 28de blev i Plymouth paa eengang opbragt 25 neutrale Skibe, kommende fra Bourdeaux og andre franske Havne og ladte med Viin, Brændeviin og Salt. Skibene mistænktes for at have fiendtlig Eiendom ombord. Det hedder, at et Laan paa 2 Millioner Pund Sterling, skal aabnes her for Rusland.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Oberst Hamilton skal ufortøvet afgaae i et Ærende til Norden, i Anledning af Expeditionen. J Ramsgate ligger et Skib færdigt, for at bringe ham til det faste Land. Man siger, at Hertugen af Orleans vil gaae til den russiske Armee.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Den russiske Oberst Engelmann og den preussiske OberstKrusemark ere ankomne hertil med Depescher. Prindsessen af Wales var sidste Fredag i Underhuset for at høre paa Debatterne.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Efter en Skrivelse fra Gibraltar af 19de April har Alexander Wilson tilligemed en Ven af ham, Hr. Masser, og 5 Spaniere reddet næsten 1/2 Deel af Mandskabet paa en portugisisk Fregat, som strandede paa den ostlige Kyst ved Gibraltar, omtrent 4 Mile fra den spanske Linie. Fregat tens Capitain Lebo og den Næstcommanderende blev reddet; 199 Mand bleve et Offer for Bølgerne.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Linieskibet Blenheim under Admiral Trowbringes Command er bleven seet i Nærheden af Kysterne ved Madai gascar efter den frygtelige Storm, som havde skilt det fra den øvrige Eskadre.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
J Bengalen udrustede man i Februar en Expedition imod Manillerne. Stocks. 3 per Cent reduc. 62 3/8. Omnium 1/2.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Dresden, den 1ste Julii. Efter en her bekiendtgjort officiel Beretning beløber de kgl. sachsiske Troppers Tab af Døde og Saarede i Slagen ved Friedland sig til 17 Officerer og 138 Underofficierer, og Soldater. Keiser Napoleon lod den 3die Junii hele Reserven under Marschal Lannes Commando rykke ud mynstrede de kgl. sachsiske Tropper paa det nøieste, skienkede Jnfanteriet et betydeligt Antal Ordener af Æreslegionen og bevidnede ved sin Bortgang den commanderende, Generallieutenant von Polenz sin Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Prinds Jerome har skienket det sachsiske Regiment ved Nieschemeuschel en af de 4 preusiske Faner, som sandtes hos Garnisonen i Neisse. Dette Seicrotegn blev den 21de Junii overrakt Kongen med megen Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Demmin, den 3die Julii. J Morges Kl. 2 har Kongen af Sverrig ladet General Granjean tilkiendegive, at Vaabenstilstanden ophører om 10 Dage, fra Notificationens Modtagelses Time at regne. Gen. Grandjean har ogsaa i Morges Kl. 2 udsteds Beviis for Notificationens Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Skrivelse fra Berlin, den 4de Julii.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
(Af Telegraphen.) Den 1ste d. M. fik Generalgouverneur Clarke ved en Coureer den Efterretning fra Tilsit, at Frankerig og Preussen have sluttet en Vaabenstilstand; som en sikker og afgjort Sag melde vi, at der angaaende de beleirede preussiske Fæstninger er fastsat i Vaabenstilstanden, at hverken nye Værker maae anlægges eller Fæstningernes Forraad forøges. Alle preussiske Tropper, som ere i Pommern, skulle være neutrale. Tillit, den 24de Junii. Deres Majestæter Keiserne af Frankerig og Rusland skulle i Morgen have en personlig Sammenkomst, for at overlægge, hvorledes Orden, igien kan tilveiebringes og Rolighed og Fred skiænkes nærværende Generation. Marschal Duroc afreiste i Gaar Eftermiddags, for at modtage Keiser Alexander. - Keiser Napoleon har i sit Cabinet givet Grev von Kalkreuth en Audience, der varede en Time. Tilsit, den 25de Junii. Begge Keisernes Sammenkomst skeete i Middags Kl. 1 midt i Niemen paa en Flaadde, hvor General Lariboissiere havde ladet en Pavillonopslaae for Deres Majestæter og en for Deres Følgt.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Keiser Napoleon begav sig til Niemen med Storhertuger af Berg, Førsten af Neuschatel, Marschal Bessieres og de Herrer Duroe og Caulincourt, og besteegen sammesteds liggende Barke. Paa samme Tid seilede Keiser Alexandefra den høire Bred af Niemen med Storførste Constantin Generalerne Bennigsen, Ouwaroff og Labanoff og sin første Adjutant Grev von Liewen. Begge Barker ankom paa samme Tid. Keiserne omfavnede hinanden, da de stege ud og traadte derpaa ind i deres Pavillon. Deres Samtale varede 2 Timer. Da den var til Ende, blev Keiserens Følge indladt. Keiser Alexander sagde de franske Militairpersoner mange smigrende Ting og Keiser Napoleon talede længe med Storførste Constantin og General Bennigsen, Derpaa begave begge Keiserne sig igien til deres Barker. Historien omtaler flere Sammenkomster imellem kronede, Hoveder, men aldrig er nogen skeet under slige Omstændigheder; 100000 Krigere fra Verdens fierneste Egne vare ved Brederne af Floden Vidner til denne Sammenkomst. Da Keiserne omfavnede hinanden, løb fra begge Breder er eenstemmigt Frydeskrig og en Forsmag paa Freden opfyldte alles Hierter.
Berlingske Tidende, 1807-07-10
Tilset, den 26de Junii. I Aftes ankom Første Lebanoff til det franske Hovedqvarteer. Man blev enig om, at Halvdelen af Staden Tilsit skulde ansees som neutral. Leiningen Vesterburgs og Enkeførstinden af VittgensteinsKeiser Alexander tager sit Qvarteer i den neutrale Halvdeel Godser og Capitaler i Departementet Donnersberg, op med sin Hofstat og Garde. - J Middags Kl. 12 1/2 begarhævet; dog kunne de ingen Godtgiørelse fordre for de, der allerede ere solgte eller har faaet en vis Bestemmelse. Keiser Napoleon sig til Pavillonen i Niemen. Keiser Alexander og Kongen af Preussen ankom dertil paa samme Tid. De 3 Souverainer opholdt sig en halv Time i Pavillonen, Ved et keiserl. Decret er Jndførselen af fremmed Kobber- og Skillemyndt bleven forbudet. Kl. 5 1/2 begav Keiser Alexander sig til den venstre Bred; da Ved Orkanen den 29de Maji bleve 29 Sogne af Deparhan steeg ud af Barken, blev han modtaget af Keiser Natementet Øvre=Saone ødelagte. Haglen, der faldt i Størrelse af et Hønseæg, dræbte 2 Mennesker og saarede over 50 poleon. Begge Souverainer stege derpaa til Hest, red igiennem Stadens store Gade, hvor den keiserl. franske haardt i Byen Ormay, og i Skoven sammesteds oprykkede Garde paraderede, og stege af i Keiser Napoleons Pallads, hvor Keiser Alexander spiste med Keiser Napoleon, Stor mange Huse bleve nedrevne af Stormen og alle Vogne blæste omkuld paa Landeveiene. Stormen 1900 Træer med Rødderne. Nogle Kirker og første Constantin og Storhertugen af Berg.