Berlingske Tidende, 1804-08-10
Fortegnelse paa de 5. Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet. i denne Liste allene Siellands, Fyens og Lollands Stifte, samt Nørre-Jylland. 2 For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønninlæskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maa være af tre Personer underskrevne, af hvilke een i det mindste maae være geistlig eller verdelig Embedsmand, eller Selskabets Medlem, som selv maae have seet den eller de Ting, hvorfor Premie æskes. Som en væsentlig Omsændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det nøieste godtgiøre, hvorvidt alle de i Premie=Materier anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. De Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger blive tilkiendte og tuddeelte, blive offentlig bekiendtgjorte i Fortegnelsen over disse. 5. Jfald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men det vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden, naar han melder det skrivtlig til Selskabet. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskender Opholdsted nøiagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilsælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyl deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere giorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 1. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. 8 Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for prokelske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æstning for hver Materie især, da de som æske under et for flere at bemeldte Materier eller anden Flid ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovens 6 Kap. 35 udmærket sig ved Flid og Vindskibe, lighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Ryd ning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skor har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Øyelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorder efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskiellige Steder; saa anmodes Vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøle at beskrive, hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m.m., siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa ville alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalestid; hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Prieskrivter eller for proktiske Materier, maae dermed indkomme til Selskabe, inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae til skrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes ; dog skal det være disse sidig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømte som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunne eragtes værdige til Belønning. 12. De, hvis Premie=Æskninger i følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfaldstid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 13. Alle Anmeldelser og Besvaringer, med videre, leveres til Selskabets Secretair, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prover af Humle, Hør, eller desligesendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes postfri. 14 Premie=Æskninger, Attester, Forslag, med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 15. Jngen kan af flere Permier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang Den, som vinder den høieste for en Ting udsatte Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting ud fatte. De tilkiendte og offentligen bekiendtgjorte Premier maae være offordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie=Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16. Skiønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17. Madeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbøge, om han det forlanger, uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver; dog maae Pro verne være afhentede inden et Aars Forløb, i andet Fold bliver Selskabet ikke ansvarlig til samme. 20. De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den bedste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blandt dets Skrivter, maae ei heller af Forfatteren oplægges. De Ashandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrivter, eller paa andre Maader bekiendtgiør dem. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Anter ogsaa Frihed at lade hele Skriftet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Sedde aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tilligemed Afhandlingerne af Vedkom minde uden ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Derl bør af samme Forsatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, og med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes. Handles derimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 23. Priisskrivterne maae være læseligen skrevne, og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes ved helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europælske Sprog, modtages dog ogsaa 24. Da der i Norge ere oprettede adskillige bekonomiske Selskaber; saa finder dette Selskab forrødent at fordre, at de norske Premiesøgende skulde være forpligtede til, paa deres Æskninger skrivtlig at tilkiendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og ifald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer kovrespanderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig afhandling til Selskabet, det Hen sitter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Løv, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig :At naar tvende eller flere æske Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest nanger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 27. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddrelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar han henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 28. Vil noget Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gierne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 29. Selskabets Love underrette for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være et mærke. 30. Jøvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troe det bedst kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise dem om, at omme sigter ene og allene til, at Almuen vilde, med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.