JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Dyrekredsen fra Dendera er nu paa Veien fra Marseille til Paris. En Fremmed har allerede budet 200,000 Fr. derfor, men man vilde ikke overlade ham den. - Nogle Lærde have af dette mærkværdige Stykkes astronomiske Jndretning villet udlede, at det maa være 14,821 Aar gammelt. Da den i Følge heraf er blevet forfærdiget længe førend Skabelsen efter første MoseBog, saa søger en Hr. Leop. Jrpik, Prof. i St. Quentin, af astronomiske Beregninger at godtgjøre, at den er omtrent 4295 Aar gammel, og paa denne Maade at bringe Rigtigheden af den mosaiske Skabelseshistorie i Overenstemmelse med dette gamle Monument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Napoleons Grav paa St. Helena er bedækket med Steenplader, som man har brukket ud af Kjøkkenet af hans nye Bolig i Longwood. Den er omgiven med et grønt malet Rækværk af Træ, for hvilket der Dag og Nat staaer en Skildvagt, som skal afholde enhver fra at nærme sig samme. Graven har ingen Jndskrift. Passende var maaskee følgende af Matthison. So vergehn des Lebens Herlichketen, Soversinkt, im schnellen Lauf der Zeiten Was die Erde tragt, in 8de Nacht! Loorbeern, die des Siegers Stirn umkranzen, Thaten, die in Erz und Marmor glangen. Hvad mon Napoleon vilde sagt, om nogen paa Spidsen af hans Lykke, da han, lig en anden Cæsar, drog i Pragttog gjennem Jtalien, for at lade sig krone i Mailand, havde forkyndt ham, at han adskillige Aar derefter vilde nedlægges i en Grav paa en Øe midt i Havet, uden engang at faae en Steen, der kunde sige Vandreren, her paa denne Jordplet ligger Napoleon Bonaparte, som engang en heel Verden skjelvede for
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Den bekiendte Boghandler Brockhaus er for den Libel, han under Titel af Müllneriana har udgivet mod Digteren Müllner, bleven dømt til at gjøre denne Afbigt, og give ham en Æreserklæring. Uagtet det ikke kan nægtes, at Müllners Selvfølelse, næret ved den Virak, Tydskland, i alt for overdreven Grad har offret ham, just ikke er elskværdig, saa er dog den Ubeskedenhed, som Brockhaus viser, ved at ville slaae sig til Ridder paa en Mand, der staaer saa høit over ham, meer end utaalelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Hr. Dureau de la Malle har nyligen oplæst i Pacademie des inscriptions en Afhandling om et celtisk romersk Mindemærke, kaldet Herses Kilde, beliggende i Nærheden af Bellesme i Orne-Departementet. To latinske Jndskrifter ere anbragte paa denne mineralske Kilde. Efterat have fremført en Mængde af de gamle Tydskes og Gaulers Skikke, Vedtægter, Sæder og Troesmeninger, som endnu findes blandt Bønderne i Skoven Percheron, siger Forf., at han finder i det nyere Navn, i Monumentets Beliggenhed, og Jndskrifternes Forklaring, sammenlignede med de Gamles Text, et Beviis paa Tilværelsen af et Tempel for Gudinden Hertha (Germanernes og Celternes Tellus), og hvortil man hidtil ikke har fundet Spor uden paa Sjælland, hvor Herthedalen minder om denne Gudindes Navn og Dyrkelse. (Anchersen har, som bekiendt, skreven en heel Bog om Herthedal ved Leire i Sjælland, og givet sig megen Umage for at bevise, at den af Tacitus nævnte Vallis Herthe De, eller Gudinden Herthes Dal, ikke kan være nogen anden end den ved Leire. Først mener han, at Dalen, som af Bønderne der i Egnen kaldtes Ertedal, ikke kan have sit Navn af Erter, men maa være saaledes kaldet efter Herthe, og at Stedet selv bedst beviser det, da man seer en Grøft tvert igjennem et langt Bjerg, og bliver dog ikke vaer, hvor det mindste af Jorden, som er tagen af Grøften, er bragt hen. De Beviser, Anchersen i det Hele anfører, ere fremsatte med stor Lærdom og ikke uden Sandsynlighed, men de ere og blive dog altid mere Hypotheser end Beviser.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/6. a 15 Rbmk. 2 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 a 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbank. 125. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-15
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have Bidrag til Skilderiet og Breve til sammes Udgiver at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Nyeste derie af Tiljøbenhavn. Nittende Aargang. No. 6. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 Januari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Men endnu altid vedblev den danske Skueplads at være en Gjenstand for Speculation. Neppe var det anførte Privilegium udfærdiget, førend General Arnold paatalte sin Ret til det Privilegium Etienne Capion havde pantsat til ham for den Bygning, han havde ladet opføre i lille Grønnegade i Aarene 1720 og 21. Det Hele var en Labyrinth af Privilegievæsen. Arnold, Thielo, v. Qvoten, hver pukkede paa sit. Den første havde Penge, men begge de sidste ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
General Arnold var af en nederrhinlandsk Slægt, og hans Fader, Joh. v. Arnold, kommen sidst i det syttende Aarhundrede herind som Brigadeer. Af denne fire Sønner var H. J. v. Arnold bleven Feldtmarskal i Norge og Ridder. Bygningen i lille Grønnegade var opført for hans Regning. Von Qvoten fik paa samme Tid som de danske Skuespillere Privilegium paa at give danske og tydske Comoedier og Tragoedier, og derhos Tilladelse udelukkende at forestille Linedansere, Marionetter eller deslige "Nachspil &c. Af Privilegiets Jndhold fremlyser, at det Hele var forundt ham i det Øjemed at hielpe General Arnold tilde Penge, han i en Tid af 17 Aar havde tilsat, ved at have staaende 7000 Rd. i et Comoediehuus, som ingen Comoedier turde opføre. - Maatte Skuepladsen under hele Christian den Sjettes Regjering være lukket, saa gik det saa meget lystigere til under Frederik den Femte. Von Qvoten aabnede sit Theater ved Vinterens Begyndelse 1747, i den Gaard i store Kongensgade, hvor St. Croix's Sukkerraffinaderie siden har været. Holdt hans Fader i Frederik den Fjerdes Tid sig i Brolæggerstræde ene til tydske Comoedier, saa lagde han derimod ogsaa Vind paa danske, hvortil han, for ei at staae tilbage for det danske Skuespillerselskab, nok saae sig nødsaget. Han havde imidlertid den Fortjeneste, at han anskaffede sig adskillige gode danske Skuespillere og Skuespillerinder, hvoriblandt Clementin og Hortulan, Linke witz og Madam Linkewitz. Von Qvoten aabnede sit Theater, ikke med et dansk, men med et tydsk hervisk Stykke, Phistophile, forfattet af Linkewitz, og en tydsk Prolog, hvortil en Capelmester Apel i Flensborg, formodentligen en Farfader til den nulevende Musikdirecteur Apel i Kiel, havde sat Musiken. Men hvor meget v. Qvoten end anstrængte sig for at byde det danske Selskab Spidsen, og hvor ubetydelig den Afgivt af 10 Rdlr. for hver Spilleaften, han skulde svare General Arnold, end var, saa kunde hans Theater dog ikke holde sig, og efter kort Tids Forløb maatte han spille Bankerot. Endnu medens v. Qvotens Skuespil vare i fuld Gang, stod det ny Skuespilhuus under Bygning. Men da man gjerne vilde opføre Skuespil Sommeren over, saa kjøbte Directionen for det danske Selskab den v. Qvotenske Skueplads, og lod der opføre danske Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Den afskedigede adskillige ubrugbare Skuespillere, og antog en Jfr. v. Mandern, der anbefalede Hortulan og Clementin. Begge gjorde Prøve for Directionen, men denne beviste, hvorlidet saadanne Prøver betyde. De fandt Hortulan beqvem, men Clementin aldeles ubrugbar. Hortulan, som nok bedre forstod at bedømme Skuespillere, end Directionen, der var sammensat af Retslærde og Raadmænd, og kun havde en eneste Skuespiller til Medlem, undslog sig for at blive antaget, med mindre at hans Konstbroder ogsaa blev det. Den for Skuepladsen uundværlige Hortulan maatte saaledes saa at sige tage Clementin paa Slæbe touget, for at skaffe den danske Skueplads en af de største og værdigste Konstnere, den nogensinde har eiet. – Vi have af det forhen omtalte Privilegium, som blev de danske Skuespillere forundt, seet hvor gavmild og ædelsindet Frederik den Femte viste sig mod disse Konstnere. Det er saa meget mere mærkeligt, som man i de Tider endnu nærede en ikke ringe Fordom mod Acteurer, hvorpaa man endnu tyve Aar i Forveien havde et ligesaa sørgeligt som paafaldende Exempel i Striden mellem Provst Kock og Diaconus Lange i Apenrade. Den sidste havde nemlig ladet communicere et Menneske, som var reist omkring med en Skuespillertrop, men nu havde forladt den, og vilde sætte sig ned som Strømpevæver. Sagen kom for Overconsistoriet i Slesvig. Men Lange forsvarede sig kjekt, og beraabte sig blandt andet paa, at Magistraten havde overladt dem Raadstuen, til at drive deres Uvæsen paa, og derved ligesom approberet samme. Provsten havde ikke formeent nogen af dem, der havde seet Comoedierne, Sacramentet, følgeligen troede han, at man heller ikke vel kunde ansee en Acteur, mindst naar han forlod den Metie, for en Hedning. Pontoppidan, som har optegnet denne Anecdot i hans Collectanea. til Fortsættelsen af hans Kirkehistorie (Suhms nye Saml. 3 B.), taler ei om, hvorledes Sagen faldt ud, men da man kjender hans Grundsætninger i den Henseende af hans Forklaring, hvori han erklærer Comoedier for Synd, og han selv i Optegnelsen af nærværende Anecdot, ved at lade Lange sige, at Skuespillerne dreve deres Uvæsen" &c., røber sit Nag til dette Slags Konstnere, saa er det meget naturligt, at han fortiede Udfaldet, fordi det neppe var til Fordeel for Zeloten Kock. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Gjendrivelse af Dr. Gottsches Svar. Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Jndenlandske Efterretninger. Jnteressenterne i det Asiatiske Compagnie indbydes af Directionen til en Generalforsamling, Torsdagen den 24de Januari førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 6 1/2, for: 1) at lade sig meddele de Efterretninger, som Directionen maatte have at foredrage; 2) at tage Beslutning over de af tvende Kjøbere ved Compagniets Auctioner indgivne Begjeringer om Eftergivelse af deres Gield; 3) at anhøre Decisionen over det Europæiske Regnskab fra 12 April 1820 til 11 April 1821; 4) at tage Beslutning om den Caution, som den constituerede Materialforvalter efter Conventionens 81 s. er pligtig at stille, bør nedsættes; 5) at tage Beslutning om, hvorledes der bør forholdes med Bortforpagtningen af forrige Wilders Plads; 6) at vælge en lovkyndig Directeur i Statsraad og Borgmester Schaffers Sted, blandt efterstaaende Jnteressentere: de Herrer Justitsraad og Høiesteretsadvocat Bildsted, Doctor juris og Conferenceraad Schlegel, Ridder af Dannebr.; Etatsraad og Borgmester Schäffer, Høiesteretsadvocat Treschow, Justitsraad og Generalfiscal Wivet; 7) at vælge en Revisor i Hr. Commerceraad Rabe-Holms Sted blandt de dertil foreslagne Jnteressentere; 8) at vælge to Lovkyndige, tre Handelskyndige og to Søekyndige Decisorer, blandt de dertil af Commissionen foreslagne Jnteressentere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J disse Dage solgtes ved Auction et Huus paa Christianshavn (som var forsikkret for 6300 Rbdlr. S.) for 2, 105 Rbdlr. S., et andet i Adelgaden (som var forsikkret for 2,500 Rbdlr. S.) for 1,275 Rbdlr. S. Men fra disse, i Sammenligning med Assurancen, lave Priser, lader sig dog ikke slutte til Eiendomspriserne i Almindelighed. Ei at tale om, at Assurancen ofte kunne være fra Tider, da Eiendommene stode meget høit i Prisen, saa kommer det meste an paa deres Beliggenhed. Saaledes blev ved Auction den 11te d. M. en Gaard i Gothersgaden, som kun var assureret for 7000 Rbdlr. S., betalt med 11,015 Rbdlr. S. Den sidste hører vel til Sieldenhederne i vore Dage, men i Almindelighed kan man dog antage, at vel vedligeholdte Steder i gode Gader ikke sælges over 20 PC. under Assurancesummen. De store Gaarde sælges forholdsviis meget billigere end de mindre og Huse af almindelig Størrelse; dette har sin Grund deri, at Værelser af Middelstørrelse søges mere end de glimrende Etager, som mange ønske, men kun faa kunne betale. Ei heller ere Pakhuse, som før bidroge saa meget til at forhøie en Eiendoms Priis, nu mere af synderlig Værdie. Paa en Tid, da der tales saa meget om Tyrkekrig, fortjener det at bringes i Erindring, at nogle af de vigtigste Trophæer, der i Krig ere fratagne Tyrken, og findes i Norden, gjemmes paa Konstkamret i Kjøbenhavn. Det er nemlig de Seierstegn, som Admiral Cort Adeler erobrede i Aaret 1664 i Venetiansk Tjeneste i et Søslag ved Den Tenedos, hvor den tyrkiske Anfører, Jbrahim Bassa, Keiser Mahomed den Fjerdes Svoger, entrede Adelers Skib og gav ham et Hug over den høire Arm; men den danske Søhelt huggede Hovedet af Tyrken med hans egen Sabel. Saavel denne Sabel, som Bassens trende Hestehaler, og adskillige Pile, der antages for forgiftede, bleve derpaa sendte til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J afvigte Aar er her til Kjøbenhavn ankommet, saavel fra fremmede Stæder som fra de danske Besiddelser i Vestindien, Jsland, Færøerne og Grønland, 970 Skibe, og fra de danske Provindser og Hertugdømmene 1400 Skibe og Fartøier. Antallet af de herfra til forskjellige udenrigske Pladser afseilede Skibe beløb sig, foruden de afsenede Skibe og Fartøier til de danske Provindser og Hertugdommene, til 700.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Hr. Gurgel, der i hele Europa er bekjendt for den største Mester paa Horn, og som siden tolv Aar har været bosat i Petersborg og i adskillige Aar givet Concerter i Paris, London og Hamborg med udmærket Bifald, er tilligemed hans Søn ankommen til Kiøbenhavn, og det hedder, at han næstkommende Søndag med allerhøiest Tilladelse vil lade sig høre ved Hoffet. Beundringsværdig er den unge neppe fjortenaarige GurgelsFærdighed paa dette saa vanskelige og saa megen Anstrængelse udfordrede Jnstrument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J Torsdags Aftes gav Hr. Drouet sin sidste Concert paa Hoftheatret, understøttet af Dilettanter. Foruden en Concert af egen Composition spillede han Variationer af God save the King og Professor Weises Melodie til Frøken Jessens Nationalsang ganske mesterligen. Hvad man især beundrede ved Udførelsen af disse Variationer, var den sjeldne Konst, hvormed han tog Thema og Accompagnement paa eengang. Han havde næsten fuldt Huus, uagtet en Parquetbillet kostede 2 Rbdlr. og en heel Loge i første Etage 25 Rbdlr. Det bifald, han vandt, var almindeligt og fortjent. Der er neppe nogen Tvivl om, at han, især med Hensyn til Færdighed, er den største nuværende Fløitenist. Han har faaet Foræringer af de fleste Monarker i Europa. Den forrige Konge af Holland, Louis Bonaparte, forærede ham en yderst kostbar Fløite af Crystal, med Guldbesætning, hvis Toner ere ganske fortryllende. Tilforn lod han sig høre paa denne Fløite; men da man i franske Blade var urimelig nok at paastaae, at det ikke var hans Konst, men hans Jnstrument, der frembragte hine Trylletoner, saa lagde han Crystal fløiten ganske til Side, og benytter sig nu ene af en almindelig Jbenholtsfløite. - Hr. Dronet er en Mand paa 36 Aar, af hollandske Forældre, men opdragen i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J Kirkeaaret 1821 er i Lollands-Falsters Stift ægteviede 662 Par, fødte: af Mandkjøn 1069, af Qvindekjøn 960, uægte 120, tilsammen 2149, døde: af Mandkjøn 696, af Qvindekjøn 728, ialt 1424, altsaa 725 flere fødte end døde. Jblandt de Døde oplevede 161 en Alder fra 70 til 80 Aar, 69 fra 80 til 90, og 4 fra 90 til 100 Aar. 644 Børn bortdøde i en Alder af under 10 Aar. 22 Børn ere døde af Strubehoste. Ved ulykkelige Hændelser ere 15 omkomne, og 2 have dræbt sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Paa Frederiksgaves Forstrand paa den vestre Side af Heines, i Fyen, er den 24 December f. A. ilanddreven og bjerget en med Sælskind betrukken Kuffert, 2 store Baadsaarer, en Baadshage, en Roerpind, en Hat og en Stok. J Kufferten er forefunden adskillige Mandsklæder og Linned, hvoraf en Skjorte er paasyet Bogstaverne M. A. H., nogle Bøger og en Skindpung med 30 Specier og 6 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Aalborg, den 10de Januar. Stormene i de sidste Uger af det nys henrundne Aar have været saare uheldbringende for vore brave Søemænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Ogsaa her i Byen beklager mangen Enke Tabet af sin Forsørger, som Bølgerne have opslugt. Flere talrige Børneflokke ere blevne faderløse, og have kun Forsynet og velgjørende Mennesker at bygge paa for Fremtiden. Til slige ulykkelige Familiers klækkelige Understøttelse, ere Faa istand nu for Tiden. Det er derfor høist glædeligt, naar der dog gives Udveie til at lindre den haarde Nød, paa en Maade, der ei falder den Nødlidendes Ven for besværlig. - J Aftes har saaledes et Selskab forenet sig og paa Privattheatret givet en Forestilling til Bedste for Enker efter forulykkede Søemænd. Stykket: De onde Luner af Kotzebue, blev spillet, og skal være bleven heldigt udført. Jndtægten skal have været henved 300 Rbd. - Her i Stiftet ere udi Kirkeaaret 1821 ægteviede 914 Par, 3213 ere fødte, 203, døde, altsaa 1182 flere fødte end døde. Desuden uægte fødte 309 og dødfødte 103. Blandt de Fødte ere 20 Par Tvillinger, 830 ere døde under 10 Aar. Mellem 60 og 70 Aar ere døde 268 og mellem 70 og 80 Aar 285. 22 døde over 90 Aar gamle, men Jngen har naaet 100 Aar. Som Mærkværdigheder nævnes, en Pige, 36 Aar. gammel, døde efterat hun næsten i 22 Uger ei havde nydt mindste Spise eller Drikke, i ligesaa lang Tid var hun berøvet Mælet, der først vendte tilbage igjen i hendes sidste Øieblik. Hun laae forresten stille hen, som det syntes, med fuldkommen Bevidsthed og uden Smerte. 4 Personer have hængt sig selv. En Deel Børn ere døde af Mæslinger og Kighoste. - Torvepriserne, den 5te Januar 1822. Rug 18 Mk., Byg 11 a 12 Mk., Havre 7 a 8 Mk. Tønden, Herregaardssmør 20 s., Bønder Dito 16 s. Pundet; Oxekjød 4 a 6 s. Pundet; Flesk fra Landet 6 Mk. 8 s. a 7 Mk. Lispundet; Talg 22 Mk. Lispundet, slagtede Gjæs 4 Mk. a 4 Mk. 8 tz. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Viborg. Vinteren gratulerede Nyaar her i Danmark, thi efterat man den sidste Decbr. 1821 endnu havde havt et saa mildt Veir, som mangen Septbr., frøs det Nytaarsdag, 2 Dage efter kom Snefog; Riimfrost, Jisslag og raat Vinterveir har siden vedholdt. Kun en Dag var det Kaneføre. Vel seer man ikke her, som i Tydskland, i Novbr. modne Jordbær i Mængde; men dog har Plantelivet fordobblet sig ogsaa her i Jylland, da de Hvidkaalstammer, som havde i Sommer baaret Frøe, atter blomstrede i Novbr. m. m. Haveblomster saa man og Fluerne, disse sædvanlige Forkyndere om Vinteren af ondt Veir, ere ellers i denne Vinter meget levende. Nytaarsdag spadserede de ganske raske og anfægte endnu de kjelne Næser. Barometrets forhen anmeldte lave Standpunkt den 25de og 26de Decbr. har ellers ikke havt nogen Naturbegivenhed her til Følge; men mueligt dog at Jordskjælvene udenrigs deraf var en Følge. Det har ikke staaet lavere her siden den store Orkanstorm 1794 den 26 Januar og i Paris ikke siden 1768.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Blandede Efterretninger. J Nikolaw, ved Mundingen af Duieper, anlægges et nyt Observatorium. Alle Jnstrumenterne bleve bestilte i München, og Astronomen Knorre er allerede afreist til sit Bestemmelsested. Overbestyrelsen over dette Observatorium er overdraget til Admiral Greigh, en stor Ynder af Videnskaberne, især Astronomien, og de Fag, der vedkomme Skibsfarten. Dette nye Observatorium, næsten under Petersborgs Meridian, 330 Mile i lige Linie fra denne Hovedstad, er det østligste Observatorium i Europa, siden det i Moskan afbrændte 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J München skal fra 1 Jan. d. A. af anstilles en dobbelt Synsforretning ved alle Dødsfald. Den første skal skee ved 8 Læger, strax efterat et Menneske ved Døden er afgaaet; den anden ved Politiechirurgerne, førend Begravelsen. Jnden den første er skeet, tør ikke det mindste foretages med Liget; hverken i Henseende til Klæderne eller Leiet tør det ringeste forandres. Uden Tilladelsesbeviis fra Politiedirectionen, der, efter den anden Besigtigelse, strax meddeles, tør intet Liig jordes. De Geistlige, der, uden et saadant Bevis, tilstede saadan Begravelse, bøde 15 til 50 Gylden. Denne Anordning fortjente uden Tvivl Efterlignelse i flere Lande. Man er paa mange Steder, i Europa saa forsigtig i at tilstede nogen Tilladelse, at reise fra eet Sted til et andet, endog i Riget selv, og i Henseende til den lange Reise til det ubekjendte Land, hvorfra ingen Reisende vender tilbage, er man saa ligegyldig, at man ofte ikke bryder sig om, paa hvilken Maade den Afreisende er bleven expederet. Efter den versiske Bog Dit Afram har Familien Mah Abad regieret 100 Fads Aar, det vil sige 600000000000000000000000 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J Bogen Schai=Kelw berettes, at Familien DiiAfram, hvis sidste Konge var Dii-Arad, har regieret en Aspard, det vil sige 1000 Million Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J de tre forenede Riger Storbritannien og Jrland gives 6500 Læseanstalter; 260 deraf ere bestandige, saa at de Bøger der anskaffes, aarligen forøge sig, i 600 andre circulere Bøgerne blandt Deeltagerne, og sælges aarligen, for at forøge Jnstitutets Capital. Af 260 bestaaende Bibliotheker forskaffe 8000 Familier Læsning; de 600 cirenterende derimod 14000 Familier. Desforuden gives 150 Journalselskaber, som over 900 Familier tage Deel i. Disse Jnstituter ere ganske forskjellige fra Leiebibliothekerne, hvoraf der gives 1500, der regelmæssigen forsyne 100,000 Læsere, hvilket Tal ved tilfældige Læsere kan fordobbles. Foruden disse gives i Smaastæderne 5000 Journalselskaber med 50,000 Læsere, ogsaa findes 150 Privatselskaber til de physiske Videnskabers Uddannelse, der ere forsynede med de for dem nødvendige Bøger. Storbritanniens 20 Millioner kunne antages at have 280,000 Deeltagere i saadanne Jnstituter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J Staten Ohio, i Egnen af Circleville, Ridgeville og Bredderne af Sciotto, har man ved at grave en Brønd fundet i forskjellig Dybde Menneskebeen og Hierneskaller, der øiensynligen ikke ved Menneskehænder ere bragte did, og 22 Fod dybt Mammuthtænder af 9 til 12 Punds Vægt, der alle maa være blevne begravede her, da hele Egnen endnu stod under Vand. 17 Fod under den nuværende Overflade finder man et Leie af Kiesel, der synes afrundet af Vandets Bevægelse. Man slutter heraf, at den americanske Bund er intet uden tilsvømmet Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
J Berlin oprettes nu ogsaa en Børsenhalle, der skal aabnes i næste Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 75 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februari 1820) 97 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 123. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Rettelse. J No. 4, P. 64, Lin. 10, for: 1 Mill. Rbdlr. læs: 2 Mill. Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Bekiendtgjørelse. De, som maatte have Bidrag til Skilderiet og Breve til sammes Udgiver at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Nyeste Skilderie af Kjøenhavn. og 800000 Nittende Aargang. No. 7. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 Januari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Den danske Skueplads. (Fortsættelse, see forr. No.)