Berlingske Tidende, 1782-07-26
Aver TISSEENT. Blant Bekiendtgiørelserne i det kjøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger for indeværende Aar No. 140 findes en fra Hr. Jversen, hvorved han bekiendtgiør, at han, uagtet vor offentlige Paastand paa Forlagsret til den største Deel af Gellerts Skrifter, vedbliver sit Forsæt at udgive dem samlede paa Dansk, Da dette Foretagende angriber Forlagsretten, og altsaa vort Levebrød, kan vi ikke ligegyldigen ansee det. Forordningen af 7de Januar 1741 siger: "Jngen maae oplegge, eftertrykke eller eftertrykt indføre og falholde nogen Bog eller Skrift, som en anden her inde justo Titulo sig haver forhvervet, saasom enten ved frivillig Gave, Donation eller ved at tilhandle sig samme, eller ved at lade først oversette, (altsaa erhverves ikke Oplagsret ved en anden og sildigere Oversættelse), eller saaledes at forbedre, at derved nogen kiendelig Bekostning er giort; men et saa dant Skrift, som nogen engang saaledes eller paa nogen anden lovlig Maade er blevet Eier af, skal bestandig tilhøre den, som sit eget; hvilket ingen maae tilegne eller ved Eftertryk benytte sig af, under alle Exemplarers Confiscation og anden vilkaarlig Mulet a., Paa Grund heraf troe vi, skiønt det strider ganske mod Hr. Jversens Forklaring: at Forlageret ikke tabes, forden Mand har skrevet meere, end jeg enten har Evne eller Lyst til at lade oversette; at et smukkere Udseende paa en Boghylde ikke bor kunne berøve mig min Eiendom; at Selvraadighed blottet fra udforderlig Jndsigt og Kundskab, men i den Sted forsynet med Dristighed nok til offentligen at sige, at allerede udkomne Oversettelser ere maadelige og Trykken endnu maadeligere, ikke giver Oplagsret. Efterat have viist Hr. Jversens Meningers Ugrund, kommer vi til de Exempler, han anfører og beraabe, sig paa. Ewalds samtlige Skrifter udgives. Er dette Exempepassende? Hvo har og hvo kan giøre Paastand paa Forlagsret Hr. Jversen har selv udgivet Rabner; men deraf var ikke saa meget oversat, at det lønnede Umagen at paatale det. Gener er samlet udgivet; men dertil havdes Forlagsret, naar et Stykke, der koster 8 s., undtages. Doctor Bartholms med Anmerkninger forsynede Oversettelse af det N. T. indseer enhver, ikke her kan komme i Betragtning. Det er Hr. Doctorens eget Arbeide, og at udgive det, forbydes ingen. Men sæt, at et og andet Exempel kunde anføres, følger deraf andet, end at det er en upaatalt Forbrydelse, der ikke hæver Lovens Forpligtelse? Det øvrige i Hr. Jversene Bekiendtgiørelse kunde vi forbigaae, naar vi ikitroede at burde udmerke et par Steder. Hr. Jversen vil ikke sælge noget Stykke af Gellerts Skrifter særskilt; men da han forhen har sagt, at han vil udgive dem paa samme Maade som Rabners, og Rabners ere udleverede Tomeviis, maae et af Løfterne frafaldes, og venteligen det, der senest indbringer Penge. At henskyde sig under Guds Bistand i et Foretagende, der giør Eiendomsret. ten vaklende, forekommer os ikke mindre profant, end Manden, bekiendte Tillæg til sin Bøn til Jupiter. For at sette vore lovligen og med store Omkostninger erhvervede Eiendomme i Sikkerhed uden Rettergang, som Lovens tydelige og nøie bestemte Ord synes at giøre unødvendig, have vi ladet nærværende indrykke til Vedkommendes Efterretning. Nøder Hr. Jversen os at gaae videre, maae vi give efter for Nødvendigheden, og i sin Tid paatale vor Ret, hvorved vi i det mindste vind det, at vi for Eftertiden kan tage os i Agt; thi viskal da ikke for sømme, naar vi udgive et Stykke oversat af en Skribent, offen ligen at bekiendtgiøre, at vi ligeledes vil oplegge alt hvad han har skrevet og kan skrive. Om det Almindelige er tient med saa danne utidige Lofter, bliver da ikke vor Sag. Forlæggerne af de hidtil paa Dans oversatte Gellertske Skrifter.