JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Frankrig. Velfærds=Udskuddet har seet en god Virkning af Decretet, at ingen uden efter dets udtrykkelige befaling maa overleveres til Revolutions Tribunalen. 16 fattige Mennesker i Destrictet Andelys, som Pialterne slog omkring, vare af National Agenten overgivne til Blod=Retten, som ei kan tilfinde nogen anden end Dødsstraf, fordi de havde bundet nogle Hør Knipper med Halm, der vel var torsket, men er saa reent, at man jo fandt nogle Kierner deri. De bleve efter Velfærds=Udskudders befaling løsladte og National Agenten arresteret. Man haaber og at 1200 Bønder og Dagleiere, som der ere arresterede for smaa Syder for Ex. at de har yttret Misfornøielse med Religions Forandringen, skal blive løsladte. Dette er efterVadiers Beretning. Conventen decreterede, at slige Folk ei maa arresteres, uden for at have gjort i skyldige i Forrædderie mod Republiqven. Man subskriberer overalt til Flodens Udrustning med Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Den 7de Julii dømte Revolutions Tribunalen 6 Personer til døde som strax bleve henrettede. D. 9de hade 61, og d. 10de 41 Personer samme Skjæbne hvoriblaaen Søn af den bekiendte Naturkyndige Büfson. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
volutions Tribunalen har nu 70 Medlemmer deelte 4 Sectioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Man taler om nogle Tvistigheder mellem Velfær- og Sikkerheds=Udskuddene og at der i Velfærds=Udskidet selv ere stridige Partier. Man meener det af des dermed, at Robespierre faaer nogle af de naa værende bortskaffet og andre af hans Partie i der Sted. Den yngre Robespierre er bleven Convent Secretair. J Paris har nogle Sectioner anretet Broder=Maaltid paa Gaden, hvor man hensaBorde, enhver medtog sin Mad som de uden Forskiel Alder eller Stand fortærede med hinanden under uforstilte Glæder over Republiqvens Seir, og fremgaaenLykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
De bekiendte Revolutions Mænd Pethion og Busorsom længe har været eftersatte, ere fundne udi Kor Agre i Departement Bed'Ambes, men døde og hal fortærede af Ravne og Orme. Barbaroux, Guadet og Salles ere guillotinerede i Bordeaux. Afvigelse for deres Eftermænds forandrede Tænkemaade har bered dem deres vanheldige Skiæbne. Man melder, at Ve færds=Udskuddet har sendt Commissarier til Landdagen Schweiz med følgende Fordring: 1) Alle Franske En migrerte skal udjages af Schweitz. 2) Det skal staa de Franske frit, i alle Cantons at opkiøbe Qvæg, Hest og hvad de videre behøve. 3) Schweiz skal strax dre ge sine i fremmed Tieneste værende Tropper tilbage og 4) overlade dem i fransk Tieneste, og 5te skal Schweioverlade de Franske fornøden Munition. Det syne vel strænge Fordringer til en fremmed og en af Fran rig uafhængende Stat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Engeland. Den 11te Junii kom Kongen i Overhuset og prorogerede Parlamentet for det første indt19de Aug. Oppositionen protesterede vel, men ude Nytte, herimod. Af Kongens Tale lader sig ikke slum andet end Krigens ivrigste Fortsættelse. Dagen for Sessionens Ophævelse giorde Sheridan en Motion, Underhuset, som egentlig var rettet imod Ministere, Pitt; hvem han tillagde den Hensigt med Krigen, at ville forstyrre den nærværende franske Regiering, som han holdt for en Chimære. Hidtil, sagde han, var intet udrettet, men Folk og Penge spildte, Royalisterne vare ei tilbørlig understyttede. Den nye Forandring i Ministerio, hvorved det Portlandske Partie var over gaaet til Ministrene, kaldte han en svag Coalition Pitt svarede, at Hensigten af Krigen var ikke at for stive Frankrig nogen vis Regiering eller at afskaffe en Republicanske, eller at deele Landet, men at forrstyrre det nærværende Jacobiner=System, som forstyrrer Frankrig og truer andre Riger med Undergang, Han erklærede det for nederdrægtigt at handle med eller modtage Freds=Tilbud af Jacobinerne, og skiønt den foranderlige Krigskjebne havde paa en Tid været Fienden gunstig, burde det dog ikke virke noget til at afvige sta den eengang tagne Beslutning eller lade sig foreskrile Love af Frankrig. Vel havde det herskende Partie sluttet en Ødelæggelses Krig, men den vil og drage deres egen Ødelæggelse med sig. Hertuginden af Debenshire, som forhen har skaffet Hr. For saa mange Stemmer, er overgaaet til Ministerial=Partiet. Nederlandene. De Geistlige havde afsendt Kirketøiet og andet Sølv paa Veien til Holland. Prind Coburg har ladet samme anholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
J en Proclamation datteret Bryssel den 23de Junii bestaaende af 12 Artikler har de Franske nu tydeligere aabnet sig for Nederlænderne hvem de love Skyts med Vilkaar, at de hverken directe eller inddirecte begunstige de Allieredes Vaaben. Den mindste Communication med Fienden straffes af Revolutions=Retten efter Fransk Met. Personer som ere forviste Frankrig skal og rømme Nederlandene inden 24 Timer. De franske Comindanter sørge for den offentlige Sikkerhed og admihistrere Politiet, som fornemmelig skal vaage over at met tales eller foretages mod den franske Republik Jnteresse. Magistratterne skal være ansvarlige for, at hvad der sættes i Reqvisition præcise leveres eller de straffes, som det franske Folks Fiender. Jndvaanerne skal inden 24 Timer aflevere deres Vaaben og Værge Under Straf af Døden. Den samme maa de vente, som ei vil modtage Assignaterne, som sætte dem i Misstredit eller forfalske dem. Alle Vare skal afgives efter den i Nyssel fastsatte Priis Marimum. J øvrigt skal holdes den beste Mandstugt. Man har og begyndt særde, les i Brügge at sætte alt ungt Mandskab i Reqvisition til fransk Krigstieneste. Det vil vise sig, om Stænderne tør giøre den samme Vanskelighed mod disse strænge Foranstaltninger, som de forhen har viist mod den Keiserlige Regierings langt ubetydeligere Fordringer. brandskatterne staae endnu tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Adskilligt. Fra Constantinopel skrives under 10de Junii, at al Tvist mellem Rusland og Porten er Mindelighed bilagt, dog har Porten ei villet eftergive de den forhøiede Told. Et Rygte siger, at Commodore Smidt skal med Bombardererfløden være gaaet til Dyn Kirken og bombarderer sammes Havn, og en Beretning ta Paris, at man i Ostende har fundet en Kiste med falske Assignater for 1200,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Bekientgjørelser. J Følge hans Kongelige Majestæts allernaadigste Be lig de Dato 23de hujus, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, forrige Kiøbmand i Aarhuus afgangne Christen Schiøstrups Arvinger, ligesom og med samme Tids Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som formeene at have nogen Slags Fordring efter bemelte afgangne Kiøbmand Schiøstrup, i hvorfra samme end maatte derivere, intet i nogen Maade undtagen, at melde sig inden benævnte Tids Forløb, hos os underskrevne, som Skifte=Forvaltere i Boet, de første for at ligitimere sig Arveberettigede og de sidste for at bevisliggjøre deres Fordringers Rigtigheder. Aarhuus den 31te Maji 1774. Niels Royde. Niels Hvid, Borgmester. Raadmand og Brefoged
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Natten imellem den 9de og 10de Julii er af det Jydske, Regiments Dragoners 1ste Escadron Dragon Jsaach Halvorsen heraf Garnisonen undvigt, ved Undvigelsen var han iklæd en gronstribet Nankins Kiole og Buxer, en Sirtsets Vest, et par guulkravede Støvler og et par store Sølv Sporer, samt en rund Hat med en Guldtræsse om Pullen paa Hovedet, og en Paillie Nankins Overkiol. Han er fød i Sverrig, taler Svensk og noget Dansk dog meget sagte, er 68 danske Tommer høi, bruun af Haar og blaae af Øine, bleg af Ansigt, vel proportionert af Skuldre og Been; efter hans Bortgang erfares at han haver medtaget en Deel Sølvtøi fra den Officeer som han tiente som Tiener. Han efterlyses altsaa herved offentlig med Begjæring, at hvo som maatte antreffe ham, da at anholde og arrestere ham, da alle muelige Omkostninger, saavel som Opbringerpengene naar hans Arrest mig hertil Randers bliver tilkiendegivet ufortøvet ved hans Afhentelse skal vorde erlagt. Randers d. 25de Julii 1794. v. Sundt, Ritmæster og Escadrons Chef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
For en Person der kan paatage sig at være Fuldmægtig hos en Procurator, er Condition ledig til nestkommende Michaeli eller 1ste November. Nærmere Underretning faaes hos Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Da det allernaadigst bevilgede Proclama i Stervboet efter afgangne Studiosus David Davidsen af Barrith udløber d. 26de Julii førstkommende, er det først man kan begynde med at giøre nogen vis Beregning over Boets Massa. Dog forinden dette skeer er en Samling fornøden for at indhente de respective Arvingers Erklæringer saavel i Henseende til nogle Fordringer, der ei i afvigte Snapstings Termin indkom, som andre Stervboet vedkommende Affaires. Og at den nærmende Høst ei skal hindre nogen af Vedkommende fra at give personlig Møde, er saadan Samling udsat til næstkommende 3die September; Thi ville i Følge nærværende Bekiendtgiørelse, der 3de Gange indrykkes i de Berlingske og de Aarhuusen, offentlige Tidender, saavel enhver, der ved Skiftet maatte have noget at erindre, især de respective Arvinger og de Umyndiges Formynder møde bemeldte 3die Septbr. om Formiddagen Kl. 10 i Barrith Præstegaard, for, om mueligt, at see Stervboets Ting saaledes ordnet at Skiftet til endelig Slutning kunde optages, og i seeneste til 11te Decb. bringes til Ende. Skulle nogen af Arvingerne ei personlig kunde møde for at give deres Er klæring, forventes en anden med lovlig Fuldmagt forsynet at erklære for disse, at intet skulle hindre Skiftets Slutning, det Skifte=Retten ønsker og attraaer at see til bemeldte Tild tilendebragt. Raarup Præstad. d. 23de Julii 1794. H. F. Plesner. Provst i Bierre Herredt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
En 74 Aars gammel Styrmand, navnlig Christen Lund, er for 2 Aar siden reist herfra Byen, uden at man siden den Tid enten har hørt eller spurgt til ham; det er at befrygte, paa Grund af hans Alder, at han maae lide Nød hvor han er, hvorfore hans Familie beder indstændig, at hvo som kan give nogen Oplysning om ham, de da ville vise den Godhed at lade mig underskrevne hans Søn her i Aarhuus det vide, der med Fornøielse betaler Brev Portoen og med Erkiendtlighed vil paaskiønne det. Aarhuus, den 25de Julii 1794. Niels Christensen Lund. Et fire Lispunds Jern Lod, et to Lispunds Dito og et ubrugeligt halv Lispunds Dito, er for en Tid siden savnet; hvo som kan give nogen Oplysning om disse, vilde behagentlig melde det til Kiøbmand Jacob Kieldrup. En Pante=Obligation, stor 100 Rdr., udgivet af mig Underskrevne i Aaret 1771 til afgangne Veiermester sal. Peder Brendstrup, og Aaret derefter af mig betalt, men ei af Pante=Protocollen udslettet, er bortkommen, thi indkaldes herved 3de Gange efter hinanden den, som maatte have samme i Hænde, at melde sig hos mig, og bevise sin lovlige Adkomst til samme, inden 6 Uger fra Dato, i andet Fald maae jeg allerunderdanigst søge samme mortificeret. Peder Stæhr. Aarhuus, d. 23de Julii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Kongelig Bekiendtgiørelse. J at erkiende med dyb Følelse af Taknemmelighed, den Naade, med hvilken Forsynet hidindtil har velsignet Vore uafladelige og ivrige Bestræbelser, til at fremme Statens Held, ved at baandthæve Borgersikkerheden i Landet og Freden Norden, kunne Vi ikke forbigaae, herved offentligen at bevidne Vore kiære og troe Undersaat, ter, at Vort landsfaderlige Hierte er inderligen stort, ved at erfare den varme Deeltagelse og nidkiere Understøttelse, med hvilken saa mange ædle Borgere have udmærket deres trofaste Hengivenhed for Os og Fædrenelandet, ved frievilligen at til byde anseelige Summer, som Biedrag til Vor brændte Boeligs Opbyggelse og Orlogs=Flaadens Rustning, paa hvilken sidste, som den vigtigste Gienstand, De allerede have lagt virksom Haand da Nødvendigheden kræver, at Vi bevæbne Os for at betrygge Vort Flags Ære, Statens Selvstændighed, Vor Regierings Uafhængighed, og Skibs-Fartens Sikkerhed, i Overeensstemmelse med Folke=Retten og de Regler, som udtrykkeligen ere fastsatte i Vore Forbund med fremmede Mag Disse utvungne Gaver (hvoraf en stor Deel allerede er indkommen, og hvortil, Vi vide, at der endnu dagligen indkomme Subskriptioner) imodtage Vi med Taknemmelighed, til Fædrenelandets Bedste, og Vi erklære, at de skulle blive troeligen anvendte til at hegne om dets Fred og værne om dets Hæder. J øvrigt ville Vi, at Subskriptionernes specielle Beløb, naar de allevegne ere blevne tilendebragte, skulle bekiendtgiøres ved Trykken, paa det at Aarbogerne kunne bære Vidnesbyrd derom, til Erindring og Exempel for Efterslægten. Skrevet paa Vort Slot Frederichsberg den 23de Julii 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. (L. S.) Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Efter Forlydende er gjort eftertrykkelige Forestillinger fra vort Hof til Engeland angaaende vor Skibsfarts og Handlings Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Fra Hamborg er meldet, at de i dette Aar til Engeland opbragte Danske Skibe beløbe 150 og deres Ladningers Værdie til 1 Million Pund Sterling. Aarhuus. Fra de tvende Entrepreneurer for Fyrværkeriet den 25de Julii sidst er afgivet et Overskud fra sammes Bekostning nemlig noget over 7 Rdr. til Deeling mellem militaire og civile Fattige i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Udpasserede. Den 29de Julii. Kammerraad Duus og Frue. Doctor Tobiasen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 26de afgik Skipper Ole Clausen til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer. Skipper Søren Buchtrup til Norge med Kornlast og den 27de Matthias, Holm til Norge. Samme Dato ankom Smakskipper Søren Michelsen. Skipper Jessen afgik med Stude for Sr. Niels Poulsen og Christen Dinesen og den 28de Søren Michelsen med Stude for Sr. Jens Knudsen og Christen Dinesen. Den 29de Christen Søde med Stude for Sr. Jens Knudsen. Samme Dag ankom Skipper Michel Jensen fra Norsminde som agter sig til Aalborg og Skipper Jens Moss fra Norge med Tømmerlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken : Hr. Stiftspr. Jansen. Frue Kirke, Studiosus Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken : Hr. Stiftspr. Jansen. Stud Svaneberg. Frue Kirke=Studiosus Selmer. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Udenlandsk. Krigen. De Franske blive ved at giøre Fremgang i Nederlandene og trænge de Allierede hver Dag tilbage. J Mons og Dornich har de ved deres Jndtrængelse strax oprettet Guillotinen og paa første Sted, arresteret over 200 Personer. For deres Assignattet indvexle de klingende Mynt, saameget som kan opbringes, al pari. Fra Wien skrives, at det er vel forskyldt hvad Belgierne nu maa lide, da de kuns lidet har skiønnet paa Keiserens Bestræbelser for at beskytte deres Land. De Hollandske Barriere Festninger lade til at ville giøre nogen Modstand. Efterat den franske General Allmain havde den 10de Julii sidste Gang opfordret Festningen Sluis, men forgiæves, har han derfra draget sig tilbage. Ved Rhinen giøre de Franske og stærk Fremgang. Den 13, 14 og 15 har været hæftige Træfninger. De har forsaget Preusserne fra Trippstadt og patroulere mod Lautern, hvor den franske General har sat sin Hoved til Pant paa at ville være den 16de. Ved Schanzel har Fægtningen varet i 18 Timer, og Følgen blev, at Preusserne retirerede tilbage til Mainz, men Østerrigerne mod Manheim og komme saa igien til de Steder hvor de vare for 2 Maaneder siden. Man kan ikke noksom beskrive de Franskes Tapperhed og deres Enthusiasme som giør, at de trænge i 1000 Tal fre gjennem Defileer og utilgiengelige Veie. Forstærkninger som de har faaet til Armeen her, bestaae meest at Bretagner og Provencer, som i Alperne har klavre op af Bierge og Forskandsninger med utroelig Hurtighed. Man regner de Franskes Forliis fra 12te til 15de til 9000 og Preussernes til 2000, hvilket sidste no ikke er overdrevet, da til Frankfurt er kommet 35 saa rede Officeerer allene af det Hohenlohiske Corps. Convents=Handlinger. Den 4de Juni Rhull berettede, at Grand Clos var i St. Malo arresteret, men hans Vogter havde ladet ham slippe bort Hans Penge som endelig var Hoved Sagen, havde ha ladet i Stikken. Rhull skaffede Conventen en Øienslysved at fremvise nogle Punge med Guld og 200,000 Livres i Assignater, der kuns var en liden Deel af hans Formue, som regnedes til nogle Millioner. Det decreteredes, at det offentlige Underviisnings Udskud skal bringe en nye fransk Grammatik og Glosebog i Stand, alle tilholdes at tale reent Fransk. Sproget skal og gives Friheds Sving. Marimilian Robespierre valgte til Præsident, og med meget bifald tog sin Plads Læhnestolen paafølgende Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 5te Junii Lecontre gjorde Forslag, at forsikkre Borgerne og Kiødet af nogle frede Stude i Normandiets Departementer, hvor Eierne understod sig at sælge dem til Slagtere paa Landet, der solgte Kiødet til vilkaarlig Priis i Stedet for at Borgerne skulle have det til fastsat Priis. Henviistes til Velfærds=Udskuddet, Da det er fornødent, at de som have og udøve den offentlige Myndighed, maa ved udvortes Tegn udmærkes fra Almuen for at vedligeholde deres Anseelse, og Folk Repræsentanterne ved Armeen og i Departementerne desaarsag have antaget en egen Dragt, hvortil skal høre en Kappe sammensat af adskillige farvede Tøier, saa besluttedes efter Barreres Forslag at samme Costume og skulde bruges af Convents Lemmerne ved forestaaende Nationalfest d. 8de Junii. Moline indleverede en Hyn ne til det høieste Væsen, som modtoges med bifald Det fastsattes, at Enker efter Mænd, som blive et Of ser for Fædrenelandet skal nyde Understyttelse, som dog ei maa overgaae 3000 Livres og en aarlig Pension at mindre end 300 og ei høiere end 1500 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 6te Junii kom Decrettet om Krigstyren, Stand, bestaaende af følgende Artikle: 1) Der skal dog kuns for dette Aar, betales en overordentlig Krig de, nemlig den 10de Deel af det tvungne Laan, som 1 Decret af 3die Sept. var forordnet. 2) Alle de, om har maattet bidrage til det tvungne Laan, skal og Provortion af forrige Ansætning betale den Skat en en selv eller Arvinger. 3) Maanedlig skal en tredie Deel afbetales og den som bliver til Rest, skal paa den krængeste exeqveres for Skatten. Efter et andet Deret saaner National Skatkammeret 6 Millioner hos commissionen for de offentlige Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 7de Junii indkom Klage over det Tab i Huusnepenge, som lides ved det at saa mange fremmede ind herres i Fængsel. Det blev overdraget Velfærds=Udskuddet at gjøre en Jndretning, hvorved Tabet kan lig des paa Huus Eier og Leier, saa at hver af dem der staaer lige Lod. Efter Goupilleans Forslag decreteret, at et Neg som en Bønde havde indbragt, skulle paa Festen den 8de Junii, som en Førstegrøde af de Franskes Overflødighed, lægges paa Fædrenelandets Alter. En af Conppe indleveret Afhandling om Bie=Avlens Fremme deretteredes trykket. Convents Lemmerne tilsagdes at møde i Sessions Salen næstfølgende Dag Kl. 9 Formiddag for at høitideligholde den Æviges Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 8de Junii celebreredes Festen, der udmærkedes ved Robespierres Tale anført i No. 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Den 9de Junii Charpentier bekiendtgjorte det Repuhicanske Sindelag, som Jndvaanerne i St. Malo og Egnen derved yttre. Virkningen af hans Undersøgelser der var, at 21 Personer ere arresterede og bringes for Revolutions Tribunalen. Charlier denuncerede Tribunalen de la Marne, som den der havde fældet en alt for lemfældig Dom over en Mennou, der i Drukkenskalhavde udladt sig som en Royalistisk Enthusiast. Han forlangte ham stillet for Revolutions=Tribunalen. Den 10de Junii. Couthon anmeldte 16 nye Prii ser, og den Fuldkommenhed man søgte, at give Revorditions=Tribunalen, at den maatte blive en Skræk forConspirantere og en Tilflugt for Patrioter. Bourdon foreslog en Forbedring og nøiere Bestemmelse af de Forseelser, hvorfor man blev skyldig at stilles for denne Tribunal, som ei kan dømme til anden Straf end Død. Reglen for Dommen skulle være de ved FædrenelandEierlighed opklarede Edsvornes Samvittighed. Forhøringen decreteredes i samme Session efter RøbesHierres Paastand, hvorved Velfærds=Udskuddets Despotioer bleven grundfæstet. Robespierre raadede og at væ see paa Vagt mod dem, som vilde stifte Uenighed mellem Convents Lemmerne. Velfærds=Udskuddet fornyedes paa sin Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Adskilligt. Fra Amsterdam meldes at flere Efterretninger fra Spanien melde om en stærk Giæring, hos den Spanske Nation, som man vil beskylde fra ske Penge og Emissarier for. J Barcellona har Gouverneuren efter Borgernes Paastand maattet lade et Regi et marschere bort fra Staden. J Madrit skal ligesaa have været gandske usædvanlige Optrin og nogle Officeerer skal have udladt sig, at Krigen var unødvendig. Man maa vente paa vissere Beretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Port an Prince er den 4de Junii taget med Storm af Engelænderne, hvor de har faaet 131 Kanoner og 45 Skibe. Den Engelske General har tillige meldet, at i Districtet af Port an Prince kan indavles ligesaa megen Sukker, som paa heele Jamaica. At Gaadeloupe ved 7 Linieskibe var taget af de Franske og igien erobret at de Engelske er et blot Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Bekientgiørelser. Broder=Kysset et Friheds=Digt med Figurer. dediceret til de Herrer politiske Kandestøbere ved Friderich Olesen Pas, stor 6 Ark, har nyelig forladt Pressen og er at faae tilkiøbs hos Bogtrykker Lund samt hos Stifts=Revisor Fogh for 12 Skilling paa Tryk= og 16 Skilling paa Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Rothermund fra Slesvig recommenderer sig enhver med følgende: Han klipper efter ethvert Menneskes Ansigt, lignende Silhonetter i en Hast, samt maler Familie=Stykker i det sorte paa Glas, i hvilke Stillinger, man forlanger, enten i Stue eller Have, og forlanger ingen Betaling for sit Arbeide naar det ei ligner. Han logerer hos Mad. Saabne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
Da der er solgt og afdreven 5 Styt. Stude fra Marlisborg, kan igien for de Handlende i forlegen Til ælde ved Overfarten fra Aarhuus til Kalundborg, blive modtaget Creature til Græsning, for de sædvanlige Priiser. Ligeledes bliver for Aarhuus Jndvaanere til forestaaende Vinter modtaget et vist Antal Kiør, som Maanedlig accorderes, naar derom inden Udgang af forestaaende August handles med M. Wad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
J Olufsmarkedet er paa Raadstuen her i Byen at faae tilkiøbs: alle Sorter hvid Steentøi, saasom: Tiner, Fade, Tallerkener, Theetøi, Vandkander med Fad, Kammerpotter, med mange andre Sorter som maatte forlanges, samt store sorte Saltekrukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-30
En Person er ankommen her til Byen, som to staaer at opløse Bernsteen og Gummi Copal til Lakternis, efter Engelsk og Fransk Maade, til at lakere Karether og Meubler med; Liebhavere som har Lyst at lære denne Konst, behager at henvende dem til Adresse-Contoiret, hvorfra Efterretning gives. Samme Person forfærdiger og Læderlaksernis.