Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-08-30
Roer, Petersillie, Porkaner, Pastinakker, gule Havre= og Scorzoner=Rødder, afkaages stærk, og skiæres deels tvers over, deels i Skiver, samt bringes strax paa Ovnen. Man pakker dem i Karduser, uden i Forveien at lade dem blive fugtige. Disse kommer man ikke i kaagendes Vand, førend de rigtig skal kaales, men vasker dem kuns af i lunket Vand, og siden bliver de strax med kaagende Vand satte til Jlden. Syrer, Spenat, Portulakblade, Melter, Endivier, Cichorier, Skeeurt, Vandarve (Beccabunga), Nr. 550 R. Kongesalat, Basilien, Tidsel, Kapontikblade, Salat, og andre fede Urter, ere svære at tørre saaledes, at de ganske beholder deres Farve, Kaager man dem af : Forveien, saa falde de sammen udi en Klump. Man giør derfor bedst, naar man vil legge dem Blad for Blad hen at tørres, at skiære dem i Stykker, og strøe dem ikke al for tykt ud paa Rammen i en varm Stue, eller man huk ker dem, og siden tørrer dem paa Ovnen, efterat de forhen udi en varm Stue ere blevne noget viisnede. Unge Rødbedeblade, Mangoldt, og især KiørvelPetersillie, Guulerødder og Sellerieblade, Vandkar se, Senepsurt, Bynke, Pimpernelle (Sangvis forbeDild, Borretsch, Vinrude, unge Melder, Veibred, Giersch, Bocksbarth, Senepsblomster, Hol= og Snit løg, og deslige mavrere Urter, kan man deels hakke smaat og afkaale, deels skiere dem grovt i Stykker, eller lade dem blive hele, de afsaagte bringer paa Ovnen for at tørres, og de andre paa Rammen udi en varm Stue. De tørres og ret got ved Solen naar den skiner klart. Man lægger dem ligesom de forrige paa et fugtigt Sted, at de kan blive smidige, pakker dem siden ind, og tørre, Kardusen igien. Man indpakker enhver Sort især af disse Suppeurteer. Adskillige kan og mænges iblandt hinanden og indpakkes, for at have alting samlet, til Søes, til Feldts og paa lange Reiser til Lands, som henhører til en Grøn=Urtesuppe. Forhandlingsgods til Skibene, kan giøres til Tvebakker, ligesom forhen er meldt om de sure Supper; f. Er. til en Suppe imod Skiørbug: Skeeurt, Vandarve, Senepeurt, Rødbedeblade, Mangold, Tidsel, Snitløg, eller eftersom Lægerne videre vil foreskrive. En Huusfader giør vel, naar han for at forsyne sin tørre Urtehauge til Vinteren, besaaer et særdeles Bed eller Qvanteer om Foraaret, med Syrer, Spenat, Melter, Peter Nr. 551 Rd. for at beholde Bladene, Pimpinelle, Kiørvel og Manfillie, Gulerødder, Sellerie og Portulak, disse tørres allene gold, give saa mangfoldige Blade, at de 4 a 5 Gange kan beskiæres. For endnu med et Par Ord at erindre Brugen af disse Urter, saa er den den selvsamme, som af den tyrkiske, nemlig, man afpiller Syrer, Spinat, Melter, Tidsel, (der laxerende) Mangold, unge Nelder, Veibred, (der smasmager ligesom Spinat) Rapontikblade, som ere lidet ger, som Kaalplanter) Giersch, (som har en skiøn høigrøn Farve) Bocksbarth og Senepsblomster, man kommer paa Suppen Portulakblade, Endivier, Cichorier, Skeeurt, Vandarve, Kongesalat, Bastliken, Salat, Rødbedeblade, Vandkarse, Senepsurt, Pipinelle, Dild, Borrasurt, Hol= og Snitløg, tilligemed dem som man pleier at aftrække. Videre vil jeg ikke erindre i Henseende til disse Urters Brug i Huusholdningen. Jeg havde ikke gjerne foretaget mig dette, dersom jeg ikke for halvandet Aar siden, imod min Villie og Natureel, havde været nød til at efterforske hvorledes de tørrede Urter bleve anvendte, da jeg den Tid endnu ikke kunde kaale en Vandsuppe. Velerfarne Kokke, de første Velgiørere i vores Liv, bliver nok i Stand, til at anvende deres egen Jndsigt til denne tørre Kiøkken hauges bedste Brug og Anvendelse. Alt det jeg har sagt om Kiøkkenet, og endnu herefter kommer til at sige, er egentlig meent for dem, som endnu ikke ere erfarne udi Kaagekonstens Grundsætninger, og følgelig ikke selv kan hielpe dem i saadan en nye og dem ubekiendt Sag. Endnu maa jeg anføre et Par Ord, angaaende de unge Nelder. Denne Urt fortiener ogsaa at tørres, af den Aarsag, eftersom man neppe i otte Dage kan have den frisk og skiør. Man vaskeer den, kaager den af, hakker den vel smaat, og tørrer den strax. Ellers synes de dog Nr. 552 R. R. før at lade sig kaage møre, naar de ikke førend de tørres, blive afkaagte.