JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-02-01
5te Post. Hvorledes med Vurderinger til Asseurance skal forholdes. Naar et Huus, Gaard eller Mølle forlanges forsikret, maa udi den ved Contoiret dertil brugende trykte Formulatanføres, i hvad Gade, Qvarteer og Matriculs Nummer samme her i Staden eller paa Christianshavn er beliggende, som af Eieren underskrives, og maa ey mere end et Huus eller Eiendom drages tilsammen under en Asseuranc-Police, med mindre det kan være en eller flere Vaaninger som under en Hovedgaards Grund Taxt og Matriculs Nummer med hinanden ere incorporerede, hvorefter tvende Mestere, nemlig en Muur- og en Tømmermester, som af Directionen selv antages og beskikkes, hvem de dertil finde best duelig og beqvem (efterdi det er Directeurerne paa Socitets Vegne fornemmelig om at giøre, at de saavel i dette som andre Tilfælde med retsindige og paalidelige Vurderings=Mænd blive forsynede) efter Directeurernes Anordning ved Bogholderen beordres, udi tvende af Directeurernes Overværelse, at beskrive og taxere saadan til Asseurances Antagelse begiært Eiendom, hvorved Mesterne, efter den dem meddeelte Jnstruxes Tilhold, i Særdeleshed nøye have at lagttage, at hver Bygning for sig Speciel anføres, hvorledes samme er situeret og beliggende, hvad heller det er massiv Grundmuur, Blandingsmuur, Ege= eller Fyrre=Bindingsværk, hvor mange Fag eller Alen dyb og lang, hvor mange Etager høy, samt Qvist, Kielder og Værelser, hvorledes disse sidste ere indrettede, med Paneel, Betræk, Gibsning, Kakkelovne med videre, og maa Vurderingen ikke strække sig videre end til Bygningen i sig selv, med sin paastaaende Grund og nyttig Gaards=Rum, hvorefter Mesterne nøye og upartisk, saaledes som de trøste sig til naar paaæskes med Eed at kunde bekræfte, hver Bygning for sig til sin visse Summa calculere og anslaae, og endelig til Slutning at anføre alle Bygningerne under en General-Summa; hvilken deres Forretning, naar den af de tilstædeværende tvende Directeurer er bifaldet og samtykket, de ufortøved, under deres Hænder beskreven til Contoiret indleverer, som derefter af forbemeldte Directeurer underskrives. Og naar saadan en Eiendom eller Bygning engang er bleven vurderet og tilfulde forsikret, maa derover ikke siden skee høyere Vurdering eller Asseurance, med mindre det af Directeurerne kiendelig ved Eftersyn kan erfares, at paa Bygningen siden forrige Vurdering nogen særdeles mærkelig og betydelig Forandring, ny Jndretning, Forbedring eller Tilbygning er skeet, efterdi Reparationer ikke maa komme i Consideration til høyere Vurdering eller Forsikring; men hvad hvad de Eiendomme angaaer, som ere vurderede førende 1748, hvilke Forretninger ikke indeholde Bygningernes specielle Indretninger, da maae over samme, naar forlanges, tages nye Vurderinger.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
6te Post. Om Forandringer og Forbedringer paa en asseureret Eiendom at tilmeldes Contoiret, og hvorledes med Asseurancen paa en paa Fald staaende asseureret Bygning skal forholdes. Om en Jnteressent ved en eller anden af sine asseurerede Bygninger foretager sig at lade giøre nogen betydelig Forandring eller og nedbryder samme for i Steden igjen at opsætte en Nye, maa saadant til dens egen Sikkerhed, i Tilfælde af Jldsvaade, ufortøvet skriftlig til Contoiret indberettes, paa det de tvende Mestere, som forrette Asseurance-Vurderingerne, udi Directeurernes Overværelse, kunde tage samme udi Øyesyn, for paa Eierens Bekostning, enten paa forrige Vurdering at anføre og taxere den i saa Maade gjorte Forandring, eller og, saafremt fornøden giøres, om det ellers er af nogen betydelig Vidtløftighed, at forfatte en nu Vurderings Forretning, udi den forriges Sted, hvorefter Asseurancen i Følge den skeete Forandring, kunde reguleres og fastsættes, paa det man alletider kunde være oplys om, naar Jldsvaade indtreffede, hvorledes Bygningerne havde været beskafne og indrettede, før Jlden paakom: tager nogen herudi Forsømmelse, maa han selv tilskrive sig den deraf i ulykkelige Tilfælde flydende Skade.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Skulde det ellers forekomme at en eller anden Asseureret Eiendom saaledes befandtes, at den enten af Ælde, eller i Mangel af Reparation, stod paa Fald, og i saa Maade maatte udi Værdie vidt undergaae den derpaa tagne Assen rance, saa for ikke at give nogen Anledning til des formedelst at see samme af Jld fortæret, til utilladelig Fordeel for sig og Præjudice for Societetet, skal det være Directionen i saadan Henseende tilladt at lade Eieren af en slig afsenreret Eiendom advare, at han inden en vis Tid sætter samme i vedbørlig Stand; thi, i manglende Fal, maa har taale at Asseurancen, til Eiendommens da værende Værdie nedsættes, som dog først tilkiendegives Pandthaverne, der ikke noget, i ulykkelige Tilfælde af Jldebrand, udi det res Laan bør afgaae, for saavidt Cassen er pligtig i Folg: Policen at udbetale.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
7de Post. Om Betaling for til deels arriverede Jldebrands Skader, og deres Afgiørelse.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Naar et asseureret Huus eller Eiendom ved opkommende Jldebrand, eller ved Nedrivning til at forekomme Jlden, et af Eieren anmeldt, at have taget liden eller stor Skade, enten paa Tag, Fag, Skillerum, Bielker, Betræk, Paneel, Gibsværk eller andet deslige Bygningen tilhørende, som efter Vurderings Forretningens Udviisning under Afseurancen er indbegreben, bliver saadan Skade af de tvende ved Asseurance-Forretningen værende Mestere efter den dennem dertil givne Ordre, udi Directeurernes og Bogholderens Overværelse efterseet hvorudi samme bestaaer, og derover forfattet en retsindig og nøiagtig speciel Forklaring og Beregning, hvad Sorter af hver Slags Materialier samt Arbedys=Løn og Omkostninger til at sætte Bygningen i forrige Stand igien, kan komme til at koste.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Naar da saadan Calculation og Beregning, af bemeldte tvende Cassens egne antagne Mestere, under deres Hænder til Contoiret er indleveret, og Directeurerne paa Cassens Vegne ey finde noget derudi at udsætte, communiceres det den Skadelidte, og saafremt samme dermed ligeledes er fornøyet, udbetales Skaden af Cassens Fond, i Proportion af den forsikrede Summa imod Vurderingens complette Summa med 2 pro Cento Rabat, efter den derover ved Contoiret giørende Beregning, og naar den udbetalende Skade er 100 Rdlr. eller derover, da udgaaer saa meget af Risico Summen, som udgjør en Netto Summa af hele 100 Rdlr., der og saaledes paa Policen afskrives. Men maatte det hænde sig, at den Skadelidte ey med saadan Vurdering eller tilbuden Summa var fornøyet, da til at forekomme al Dispute imellem Cassen og de Asseurerede, skal Directeurerne have fuldkommen Magt og Ret til for Cassens Regning, ved hvem de finde meest billig og beqvem, eller og ved offentlig Licitation, at lade den skeete Jl. debrands Skade ufortøvet og det snareste mueligt, sætte i saadan Stand igien, som den for Jldebranden paakom, havdeværet, og det conform med den Vurderings=Forretning, som ligger ved Cassen, og som er tagen da Asseurancen skeete, og om det maatte forlanges, da ved en lovlig SynsForretning at overleveres, hvilket er det yderste nogen retsindig Asseureret kan eller bør forlange, hvorfore han og dermed bør være fornøyet.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
8de Post. Om totale Skaders Udbetaling og hvad ved Rudera bør for staaes, samt dets Afgiørelse. Skeer saa stor Jldebrands=Skade paa en, flere, eller alle Bygninger af en forsikret Eiendom, saa at det ved saadan Besigtelse, som i nest foregaaende Post er ommeldt, befindes at Skaden ved Hielp af Reparation og videre Ombogning, enten af Eieren selv eller Directeurerne paa Cassens Vegne, som forrige Post indeholder, ikke kunde sættes udi forrige Stand igien, men at alt, hvad af Jlden fortæres kunde, var lagt i Aske og aldeles ruineret, saa at alle Bogningerne af Directeurerne ikke anderledes, end som for total Stade kunde ansees og antages, betales den asseurerede Summaguldt ud, imod 10 pro Cento Rabat, efter den ved Contoiret derover giørende Beregning, og Directeurernes Udgifts Ordre, da Policen som mortificeret extraderes, hvorimod den Asseurerede beholder Grunden, og saavidsom for Rudera kan ansees, som er Asseurance=Cassen uvedkommende. Og paa det ey nogen Dispute i Fremtiden skal indløbe om, hvad egentlig under Grund og Rudera skal forstaaes, da skal i og for sig selv allene derunder være begreden den ganske Gaards eller Huses Grund tilligemed Bygningernes Fundamenter ligemed Jorden og Horizonten, der sielden tage nogen synderlig Skade, og kan være brugelig igien til ligesaa god Bygning som derpaa tilforn haver staaet, følgelig mere end eqvivalent nok til at refundere de 10 proCento Rabat, som ved total Skade udi den asseurerede Skades fulde Udbetaling afkortes; thi hvad som af faste Mure oven for Grunden, Qvader af hugne Kampe=Sand= og Marmorsteene eller Støtter, Muursteene, Skorsteene eller andet meere som oven over Jorden eller Horizonten kan være bleven efterstaaende og tilovers; item Kakkelovne saavelsom andet Jern, Kobber, Tin, Blye eller andre Metaller med andet mere, af hvad Navn nævnes kan, og som haver været de asseurerede Bygninger vedkommende, og under Asseurancen indbegreben, og i Vurderings=Forreningen mentionerede, skal, som ikke meere end billigt, allene tilhøre Asseurance-Cassen, efterdi den virkelig i Gierningen derfor giver fuldkommen nøiagtig Valuta og Betaling; og saa fremt Directeurerne paa Cassens Vegne efter billig Taxt paa begge Sider med den asseurerede eller Grundens Eiere, der om kunde blive enige, maa samme overlades; men i vidrig Fal giøre Directeurerne sig, for Cassens Regning, saadan overblevne saa nyttig som de best veed, vilde og kunde imod saadan total Skades Udbetaling som forhen er meldt, i hvilken Henseende det ikke maa være tilladt, enten Eieren eller andre naar Jldebrand efter denne og nest foregaaende 7de Post tilføier nogen asseureret Eiendom Skade, at foretage sig nogen Nedrivelse paa det fra Jlden overblevne, eller noget deraf bortføre, undtagen saavidt den nødvendige Oprydning til Jldens Dæmpelse udfordrer, førend Contoiret først er tilmeldet, som uden Ophold maa skee, at Skaden, er arriveret, og samme i Overværelse af Directeurne er efterseet, samt afgjort, hvad Cassen for den skeete Skade ved kommer at svare.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
9de Post. Om hvor meget Præmie og i hvor lang Tid skal svares.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Naar der, af den asseurerede Summa, efter 4de og 8de Post udi Placaten af 8de Junii 1733, er betalt Præmie; pro Cento og til Contoirets Underhold 2 s. hvert halv Aar udi 8 Aar, svares derefter ikkun halv saa meget, neml. hvert halv Aar 1/6 pro Cento Præmie, og 1 s. til Contoirets Underholdning af hver 100 Rdlr. i de nestfølgende 5 Aar; men naar saaledes er svaret Præmie og til Contoiret i 13 fulde Aar, meddeles den asseurerede paa Policen, Directeurernes og vedkommende Betienteres Generale Qvittering, da intet videre betales førend Forandring med Eiendommen skeer, som nestfølgende Post om formelder. 10de Post. Om Jndskrivelse=Penge, og sammes rigtige Betaling.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Naar nogen ved Kiøb, Arv, eller Ægteskab, eller og andre Maader bliver Eyere af noget asseureret Huus eller Gaard, skal han være pligtig paa Contoiret samme inden 6 Maaneder at anmelde, og sit Navn paa Policen at lade antegne, og derfor efter Placaten af 8de Junii 17733 dens 7, Post at betale Indgangs Penge 2 Rdlr. Og paa det Cassen kan være forvisset om denne Betaling, antages intet Skiøbe til Tinglæsning, uden derved, efter den, den 12. Junii 1747 udstædde Placat, enten forevises Policen med behørig paategnet Qvittering for Præmien og JndgangsPengene, eller og, om Eiendommen ikke er asseureret, da Attest fra Contoirets Bogh., hvilken Attest Vedkommende uden Betaling meddeles.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
11te Post. Om Brand=Asseurance Retten og af hvem samme bestaaer.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
J Steden for at Asseurance=Retten, i Følge Placaten af 8de Junii 1733 dens 3die Postes 6te Art, skulde bestaae at tvende Magistrats=Personer, de 5 Cassens Directeurer og tvende af det Qvarteers Jnteressentere hvor Sagen reyser sig fra, skal nu 5 af de Deliberations=Committerede sidde i Retten, i Steden for de 5 Cassens Directeurer.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
12te Post. Om Stemplet Papiirs Brug. J Følge K. allern. Rescript af 7de Decbr. 1731 er det allern. anordnet og bevilget, at saavel Forsikrings=Brevene eller Policerne, som Qvitteringerne og alle andre Documenter, som fra Directeurerne ved denne Brand=Asseurance-Societets Cassa udgives, Cassen og Værket i sig selv betreffende, maa og skal paa slet og ustemplet Papiir vorde expederet og udfærdiget.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
13de Post. Om Lygte og Spøyte=Skattens Betaling her af Cassen. Til Brand=Væsenets destobedre Jstandsættelse og Vedligeholdelse, udbetales af denne Cassa for de Jnteressentere, som af deres asseurerede Eiendommes første forsikrede Summer have udi 13 Aar contribueret til Cassens Fremvært, den af dem aarlig reqvirerende Lygte= og Spøyte=Skat, og hvilket ligeledes skal skee for dem, hvis 13 Aar herefter maatte udløbe, saa gives og desuden et Tillæg til Brand=Væsenets Bestridelse af 1000 Rdlr. aarlig. Udi alt øvrigt haver det sit Forblivende ved Placaten af 8de Junii 17733, som til den Ende disse Forandrings- og Forbedrings=Poster vedheftes, og som samlet udgiør en Fundation for dette Societet.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 14de Jan. er Under=Rettes Advocat Johan Christian Bothe allern. beskikket at være Advocat og Procurator ved de geistlige og verdslige Ober=Retter i Altona.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 16de Dito er Postmester Johann Jacob Voltelen i Rends Rendsborg ligeledes beskikket at være Post-Commissarius.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Samme Dag er Candid. Theol., Jacob Wilhelm Frise, ligesaa confirmeret at være Rector ved Skolen i Wøhrden, udi Landskabet Sønder-Ditmarschen.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 20de Dito er Catechet Johan Gotthilf Tscherning allern, beskikket at være Capellan i Saxkiøbing og Annexet Magbølle. Capellan Hr. Jørgen Johan Jbsen ligesaa at være residerende Capellan til Sundahls Præstegield i Tronhiems Stift. Sognepræst Hr. Christian Finchenhoff ligesaa at være Sognepræst for Bragernæs og Strømsøe Meenigheder. Sognepræst Hr. Bastian Engelhardt ligesaa til Froens Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 24de Dito haver haver Hs. K. M. allern. beskikket Consumptions=Skriver Beck til at være tilligemed Controlleur ved Skibs-Maalingen.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 29de Dito haver Hs. M. allern, beskikket Renteskriver Poul Copman til at være virkelig Kammer=Raad. Ligeledes er forrige Fuldmægtig ved det Oldenborgske og Deelmenhorstiske Contoir paa Rentekammeret, Christian Petersen, beskikket til at være Amtsforvalter over den Vestlige Deel af Amtet Hadersleben. Saa er og Carl Friderich Trant allern. forflyttet i bemeldte Contoir til Fuldmægtig. Ligeledes haver Hs. K. M. allern, beskikket KammerJunker og Ritmester Friderich Raben til at være Kammerherre. Samme Dag er Fogden over Hedemarkens Fogderie, Lars Engelhardt Robsahm, allern. beskikket til virkelig Kammer Raad.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Paa Christiansborg Slot, den 31te Jan. sidstl., haver Hs. K. M. allern, behaget at udgive Forordning, angaaende hvorledes med Udpantninger og Executioner for efterstaaende Kongel. Skatter paa Landet udi Norge, herefter bliver at forholde. Samme Dag er Jess Nissen allern. bestilt til at være Material-Forvalter ved Holmen udi nu værende Material=Forvalter Poul Bagges Sted, naar han derfra ved Døden eller paa anden lovlig Maade afgaaer.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 1ste Febr. er Second=Lieutenant von Jrminger fra det Schlesvigske Dragon-Regiment med Caracter som Ritmester af Cavalleriet forafskedet. Den 2den Dito er Holmens Chef Commandeur=Capitain Wulfgang Kaas allern. avanceret til Commandeur. Samme Dag er Kammerherre og Søe=Capitain Niels Krabbe Juel ligeledes beskikket til Assessor Auscultans udi Admiralitets Collegio.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 3die Dito er Hans Henrich Fabritius allern. beskik ket at være Apotheker i Nestved. Sognepræst Hr. Andreas Borch Munthe ligesaa at være Sognepræst for Aggerøe Præst gield i Tronhiems Stift. Capellan Hr. Johannis Daniel Fürstenberg ligesaa at være Sognepræst til Boe Præstegield i Tronhiems Stift. Samme Dag haver Hs. K. M. paa Christiansborg Slot, igiennem Sit Danske Cancellie, allern, udgivet: Anordning, angaaende Tingenes Holdelse udi Guldals og Ørchedals Fogderier udi Tronhiems Amt.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Fra det K. General-Toldkammer og Commerce=Collegium er under 8de hujus i tydsk Sprog udfærdiget en, Placat angaaende de igiennem Staden eller Amt Husum gaaende Heste og Qvæg, deres Angivelse ved Toldstedet i Husum.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Den 10de Dito er Kammer=Raad og Zahl Casserer Erich Birk allern. beskikket at være virkelig Justice=Raad.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Hs. K. M. haver behaget at udnævne Renteskriver Ludevig Statius Hein og Amtsforvalter Nicolai Benzen i Haderslebens Amtes Østre Deel, til at være virkelige Kammer=Raader.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Etats=Raad og Committeret udi General Toldkammer og Commerce=Collegio, Christian Ludvig Steman, er tillige allern. anfortroet det tydske Secretariat ved bemeldte Collegier.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Hans Kongel. Majest. har allernaadigst behaget at oprette 6 nye Regimenter, nemlig 1 Dragon- og 5 Jnfanterie=Regimenter, saaog 10 Skieløber Compagnier udi Kongeriget Norge, saasom det 3die Syndenfieldske Dragon=Regiment under Oberste von Zepelin, det 2det Aggershuusiske Jnfanterie-Regiment under Oberster de Sene, det 2det Smaalehnske under Oberste von Brüggemann, det 3die Tronhiemske dito under Oberste v. Grøn, det andet Bergenhuusiske dito under Oberste v. Schacht og det 2det Vesterlehnske dito under Oberste v. Koss. J lige Maade haver Allerhøystbemeldte Hs. M. forøget Armeen udi Danmark og Fyrstendommene med 16 National Batailloner, nemlig 5 udi Siælland under de dertil allernaadigst udnævnte Commandeurer, Oberste von der Maase, Oberst Lieutenant v. Wildenradt, Oberst=Lieutenant v. Jensen, OberstLieutenant du Wahl og Major v. Luther, 6 udi Jylland under de Commandeurer Oberste v. Wedelfeldt, Oberst=Lieutenant v. Untzen, Oberst=Lieutenant v. Brackel, Oberst=Lieutenant v. Deden, Oberst=Lieutenant Baron v. Haxthausen, og Major v. Kreber, 2 udi Fyhn under de Commandeurer, Oberst=Lieutenant de "Amy du Pont og Major de la Miliere og 3 udi Hertugdommene Schlesvig og Holstein under de Commandeurer Oberst=Lieutenant v. Perglas, Major von Saldern og Major v. Helm. Hs. K. M. haver ogsaa allernaadigst behaget at remontere Cavalleriet med 100 Heste pr. Regiment og at augmentere Artillerie=Corpset med 12 Mand pr. Compagnie.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Udi afvigte Aar 1768 ere i St. Hanses Hospital og Claudi Rossets Stiftelse eller Kiøbenhs. Pesthuus indkommen 140. Personer, udgaaet 35 og døde 53. For nærværende Tid befindes i samme 163 Personer.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Til Aarets Udgang 1767 var i Frederichs=Hospital syge Lemmer = = 178 Personer.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Antallet paa de anmeldte Syge udi Aaret. 1768 haver været i alt = 1264. Deraf er formedelst forbudne Svagheder eller af andre Aarsager afviiste og udeblevne 183. og Expectantes
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Jgien som i Hospitaler ere indkomme, 1075 Personer. Tilsammen som haver været Patienter i Hospitalet fra 1ste Jan. til ult. December 1768. 1253 Personer. Afdisse ere igien udgaaet og Døde. Dec. 1768 175 Personer. Aar 1768 ere Copul.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Par. Fødde. Døde.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
J Aalborg Bye Aalborg Stift. Aarhuus Stii. Aggershuus i Altona Amsterdam. Bergen i Norge, Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Carlscrona. Christiania Christiansands Bye Christiansands Stif Danmark (Kongerige.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Danzig
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Dresden = Eisenach Flensborg.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Frankfurt ved Friderichstad. Fyhns Stift. Gotha Gøtheborg Gøttingen Grøningen.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Haag.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Hadersleben.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Hamburg Communicantere der 80272.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Hanau Harlem
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Helsingøer . Copul. Par. Fødde. Døde. J Holstein (Hertugdommet)
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Kiøbenhavn Kønigsberg = Leipzig Leuwarden. Leyden Manheim
Berlingske Tidende, 1769-02-01
London = Mietau . Newcastle og Gateschead, Norge (Kongeriget)
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Norkøbing. Norwich .
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Odense Bye Paris Pinnenberg (Herskabet.) Preussen (Kongeriget) Ranzau (Grævskab)
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Riber Bye og Seem
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Riber=Stift. Riga Rotterdam .
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Sædlands-Stift (Kiøbenhavn undtagen) Schlesvig (Hertugdom, Sunderland Thorn Tronhiems Bye = Tronhiems Stift = 1188, 4563.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Turin Uttecht . Wiborg Stift. - for 134.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Wien . York i Engelland ne og at har har Enke alle Side, Fra Rom.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
AVERTISSEENTS. Joct. Morten Luthers tvende Betragtninger over Christi Lidelse, den første indeholder en Forklaring over Esata 53 Cap den anden en aanderig Tale og Christi Lidelse, oversat af det Tydske, er tilkiøbs at bekomme i Heineck & Fabers Boghandling paa Børsen, og i det Kongel. Waysenhuuses Boglade, saavesom og hos Brodrene Berling i Pilestræde, for 6 s. Stykket. Compendium Theologi Biblier novi Testamentii, sen Dic novi Festamenti Classica, Commentario exegetico & Dogmaticillustrata a Mag. Petro Munck, er her i Bogtrykkeriet til Kiøb for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Rugholstensk Td. Korn.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Priis=Courant. Dansk Vaar=Stid Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Holstensk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Jydskenkelt. 5 Rdlr. 2 a 3 Mk. 4 a 3 Rd. a 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Dansk Td. Holstensk Hvede Td. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Høste Sild Td. 5 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Norsk Sild Td. 5 a 6 Rd. Fyensk 16 a 17 Rdlr. 4 Rdlr. 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Laalandsk Td. Byg Tønden 1 Rdlr. - Mk. 12 s. Tran Tønden. Salt. Vire. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. a 6 Rd. Norsk Tønd.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Lyneborger, Td. 2 Rd. 3 Mk. 8 sk. Kiøbenhavns Malt Tønden. 2 Rdlr. 1 Mk. Spansk Tønd. 4 Rd. 10 s. 2 Rd. 3 Mk. 11 s. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Gryn Tønd. 5 Rd. 2 a 4 Mk. Boghvede Gryn Tønd. 5 Rd. 2 M. 6 Rd. Fransk Td. Viin. 68 a 88 Rdlr. Et Bonde Læ Brænde. 5 Mk. a 1 Rd.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Havre Td. 1 Rd. 4 a 6 s. Engelsk Td. 1 Rdlr. 5 Mk. 3 s. Erter Tønden 2 Rdlr. 2 a 5 Mk. Fæde Vahre. En Ahme Rhinsk Viin. uden Rigs 43 a 63 Rdlr. Et Læs Torv. Kul Tønden, 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. 1 a 2 Mk. 3 Mk. s. uden RigFleskrøget Lispd. 1 R. Mk. 8 s. Et Orsehv. Fransk Vin uden Rigs 50 a 600 Rdlr. 42 a 60 Rdlr. 24 a 40 Rdlr. Hør et stort Læ Dito mindre. 1 Rd. 4 a 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Jslands salted Lammekiød Tønden, Et Oxehbrød Viin . 66 a 80 Rdlr. Forring.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Smør Fynsk Td. 30 a 32 Rdlr. Sællandsk Td. Rdlr. 2 Rd. 2 Mk. 84 a 900 Rdlr. uden Rigs 44 a 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Høns og Fiederværk, Oste Fynske Skpd. Holsteenske Skpd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin. Halm et Læs. 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Tælle Lisp. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 83. Humle. Brunsviget) Sted. 42 a 44 Rdl. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. 3 Mk. unge Parret 1 Rdlr. 2 Mk. 37 a 39 Rdlr. Capuner sæde et Par 1 Rdlr. 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Bergens Fisk Skpd. Fisk. Carled 10 a 11 Rdlr. Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. madre et Par Tiære Tønden. 3 Rdlr. 3 Mk. a 4 Rd. Høns gamle Parret 3 Mk. 8 3 Mk. Graasen salted Td. 2 Rdlr. a 2 Rd. 3 Mk. tør Skippd. Rdlr. Hør Skipd. 20 a 400 Rd. efter dens unge Parret =
Berlingske Tidende, 1769-02-01
Klipsisk Skippd. Norsk forsk saalud Td. Jslandsk Td. 14 a 16 Rdlr. 5 Rd. 3 Mk. 6 a 7 Rd. Pommersk For Brænde. Favnen. Ænder et Par 3 Mk. a 4 Mk. 4 Rd. 1 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Reen Hamp Skpd. 26 a 22 Rdlr.) Bonite. Kyllinger et Par Jslands tør Fisk Skpd. 12 a 13 Rdlr. M. Lommersk Bog 5 Rdlr. 2 Mk. Æg en Snees = 1441.