Aalborg Stiftstidende, 1831-06-25
London, den 12te Junii. Forrige Tirsdag er Keiser Don Pedro ankommen fra Brasilien med Keiserinden og sin Datter Donna Maria paa Korvetten Volage til Falmouth, for derfra at reise til Cherbourg og siden over Paris til München. Ved denne Leilighed har man erholdt omstændeligere Efterretninger om de i Brasilien forefaldne Begivenheder, af hvilke man seer, at Stormen allerede længe har været i Udbrud, uden at Keiseren har forsøgt itide at afvende den. Almindelige vare Klagerne over Ministrenes Udygtighed, over de engelske Laan og sammes Anvendelse, over Krigen i Syden, og over deres Ukyndighed, som havde Commanden baade tilsøes og tillands, over det portugisiske Parties trodsige Adfærd, og endelig over Hoffolkenes Usædelighed. En heel Maaned i Forveien saae man den paa een Dag fuld bragte Omvæltning forberedes. Ved Keiserens Tilbagekomst fra sin Reise til Mine Districterne, den 13de Marts, blev han tilsyneladende modtaget med mange Glædesbeviisninger, men allerede den følgende Nat kom det til Strid imellem Brasilianerne og Portugiserne, der ikke løb af uden Blodsudgydelse. Den 15de, ved Keiserens høitidelige Jndtog fornyedes lignende Optrin Nogle Store af hans følge tillode sig at mishandle Folket, og at true Borgerne med Ridepidske, dersom de vægrede dem ved at raabe: "Leve Keiseren, bort med Republiken!" Nu fulgte een Voldsomhed paa den anden, ingen Brasilianer var sikker, og National-Cocarden blev ikke længer taalt. Under denne Tingenes Stilling sendtes en Addresse til Keiseren, hvori man erklærede, at Tilliden til Regjeringen var næsten ganske tabt, og at, dersom ikke hurtige Midler bleve grebne, for at straffe Portugiserne for den paa Brasilianerne tilføiede Skam og Haan, vilde Nationen selv vide at hævne sin Ære og Værdighed. Paa denne Addresse kom den følgende Dag et keiserligt Svar, med Forsikkring om, at Forholdsregler til Roligheds og Ordens Oprettelse vare blevne grebne, og strax efter en keiserlig Beslutning, ifølge hvilken Keiseren afsatte 4 Medlemmer af Ministeriet og udnævnte 4 andre i deres Sted. Den 25de Marts blev den syvende Aarsdag fra Constitutionens Jndførelse festligholdt, og Deres Majestæter bleve ved denne Leilighed modtagne at Tropperne og Folket med alle Tegn paa Agtelse og Hengivenhed. Man havde vel denne Dag Bekymring for nye Uroligheder, men Alt gik stille af. Den 3die April udkom et Keiserligt Decret om den almindelige lovgivende Forsamlings Sammenkaldelse. Jmidlertid behagede det nye Ministerium Folket endnu mindre, end det forrige; Deputationer efter Deputationer begav sig til Keiseren, for at formaae ham til Ministrenes Afskedigelse; men det var forgiæves. Gjæringen tog meere til iblandt Folket, og den hele Garde forlod Keiseren, med Undtagelse af 5 Skildvagter, som havde besat den til Keiserens Værelser førende Trappe. Der blev nu intet andet tilbage for Keiseren end at søge sin Tilflugt paa et engelsk Krigskib. Her frasagde han sig den keiserlige Magt den 7de April til Bedste for sin Søn D. Pedro, der for sin afdøde Moders Skyld er i høi Grad elsket af Folket. Det saa truende Folkeraserie forvandlede sig derpaa til den meest ubundne Glæde. Nationens Repræsentanter traadte sammen, og udnævnte et Regentskab i den unge Keisers Navn. De fremmede Gesandtere vare, tilligemed den pavelige Nun tius, i Begyndelsen flygtede med Keiseren ombord paa Skibet Warspite (senere begav Keiseren sig først ombord paa Volage), og sendte derfra en Addresse til den provisoriske Regjering, i hvilken denne blev opfordret til at beskytte Udlændingerne og deres Eiendom Denne Addresse var undertegnet iblandt andre ogsaa af de Befuldmægtigede fra Regentskabet paa Terceira Den 9de April, 2 Dage efter sin Faders Flugt, blev den femaarige Keiser D. Pedro II. af Regentskabet. fulgt hen til det keiserlige Kapel, for der at bivaane et høitideligt Tedeum, hvorefter det høitidelige Jndtog i Hovedstaden fandt Sted. Derpaa modtog den unge Keiser i sit Pallads det diplomatiske Corps's Lykønskning. Keiser D. Pedro, der havde ønsket at tage sin Søn med sig til Europa, men som ikke blev tilladt, har før sin Afrelse udstædt en Proclamation til Brasilanerne, hvori han for stedse tager Afsked med dem.