JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Til den theologiske Embedsexamen i Juli Qvartal d. A. meldte sig 15 Studiosi Theologie, af hvilke erholdt Land quidem egregie, 11 Land, 2 Haudilland og i Non contem.; i October Qvartal 7, af hvilke 6 et holdt Karakteren Land. og i Haudilland. Til den fuldstændige juridiske Exammen meldte sig i samme Qvartal 16 Kandidater, af hvilke 3 bleve tilkjendte Karakteren, Haudilland. og 3 udebleve fra den mundtlige Prøve, til den ufuldstændige juridiske Examen meldte sig 26, hvoraf 4 udebleve fra den skriftlige Prøve, og ved den mundtlige tilkjendtes 20 Karakteren Beqvem og 2 Eii beqvem. Afdøde Konferentsraad Moldenhaver indlagde sig som Professor ved Kbhvns Universitet meget Berømmelse ved i fine latinske exegetiske Forelæsninger, som endog efter hans Afgang meget benyttedes af de Studerende. Som Medlem af den i Aarene 90 nedsatte Kommission for det lærde Underviisningsvæsen havde han i Forening med høisalig Hertugen af Augustenborg den vigtigste Deel i de lærde Skolers nyere Indretning, og var siden i mange Aar ligeti1817 virksomt Medlem af den kongelige Direktion for Universitetet og de lærde Skoler. Som Overbibliothekar ved det store kongelige Bibliothek forfattede han i Forening med daværende Bibliotheksecretair Hr. Etatsraad Engelstoft o. Fl. dets store seientisiske Katalog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Hr. Amtsprovst Stockholm anmodes i Randers Avisen om at udgive den mærkelige Tale, han Onsdagen, den 19 Novbr. holdt i Viborg Domkirke, da han ordinerede Hr. Ernst og Hr. Kjærulf til Præster. Vor berømte Statsraad Schmidt Phiseldeck, deri denne Tid er bleven udnævnt til Deputeret i General=Toldkammeret, har udgivet et nyt Skrift i det tydske Sprog, under Titel af Reden uber verschiedene Gegenstande der Zeit. Det læses meget, og af to Afhandlinger har Man især udmærket en om Universiteter og en om Grækenland og Grækernes Frihedskamp, hvilke begge i høi Grad vidne om Forfatterens sjeldne Dybsindighed og Skarpsind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Adskilligt. Efterretninger fra Canton af 18 Februar melde følgende i den Skade, som blev foraarsaget ved den sidste Jldebrand, er næsten allerede ganske oprettet, og det paa chinesisk Viis, idet de nye Huse saa fuldkomment ligne de afbrændte, at enhver, som havde været i Canton, og nu atter kom hid, uden at vide noget af hvad der var forefaldet, ikke vilde kunne ane noget derom. Chineserne ere overhovedet et Mønster i at holde fast ved det Gamle, og dette Rige, som i et Aartusinde har staaet paa samme Trin, er et sandt Problem i Historien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Hvorvidt den engelske Jndustrie veed at drive Maskinvæsenet, derpaa indeholder et Edinburgsk Tidsskrivt et mærkeligt Exempel. J Kirkaldy lever en Hr. Haton som allerede har vænt to Muus til Maskinarbeide, og et Øienvidne giver derover følgende Anmeldelse: "Trædemøllen der drives af Muus, er saaledes indrettet, at den almindelige Muus derved kan give Menneskene Erstatning for de Uleiligheder, den ellers tidt er Aarsag i, ved nu hver Dag Søndagen ikke undtagen - at spinde, tvinde og haspe 110-112 Traade. For at udrette dette, maa den lille Fodgænger i den dertil indrettede Mølle hver Dag løbe 10 1/2 engelske Mile. Dette kan den mageligt gjøre. En almindelig Muus veier ikke meer end et Lod, for en halv Penny Havremeel er tilstrækkeligt til at underholde den til Gang, møllen dømte lille Arrestant i fem Uger. J saa lang Tid tilvirker den 3850 Traade, og kan saalunde fortjene 9 Deniers eller i Løbet af et Aar 7 Shl. 6 D. Herfra trække, Man nu 6 D. for Kosten og 1 Shl. for Maskinen, saa giver hver Muus dog et aarligt reent Overskud af 6 Shl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Da jeg sidste Gang var i Selskab med Musefabrikmesteren, sagde han mig, at han stod i Underhandling med Arvingerne til et gammelt, ubeboet Huus, som var 100 Fod, langt, 50 Fod bredt og lige saa høit, heri kunde han, efter en maadelig Beregning, opstille 10,000 Muusmøller, og endda have Plads nok til Opsynsmændene og nogle Hundrede Tilskuere. Om han nu ogsaa regner sine aarlige Udgivter ved denne Indretning til 2000 Pd. Sterl., og dertil lægger 5000 Pd. Sterl. i Rente af den Sum, som Maskinerne ville koste ham, saa vil han dog have et aarligt reent Overskud af 2300 Pd. Sterling. Oprindelsen til den buonapartiske Violblomst fortælles saaledes: Tre Dage før Afreisen til Elba spadserede Napolcon med Murat og Bertrand i Fontainebleaus Have, endnu uvis med sig selv, hvad han skulde gjøre. For at vende sine Tanker hen paa en anden Gjenstand, spurgte han en Dreng, der bandt en Krands af Violblomster, om han vilde give ham denne. Napoleon fik den, og sagde efter nogle Øieblikkes Tænkning: "Violen skal fremtidigen være Maalet for mine Ønsker. - Deres Majestæt svarede Bertrand - for Deres Hæders Skyld haaber jeg, at dette Forsæt ei vil vare længer end selve Krandsen hist i Deres Haand. Napoleon tang. Den næste Morgen, kom han atter ud i Haven og søgte efter Violer paa eet Sted, hvor der stode nogle enkelte. Gardegrenadeer Choudin sagde til ham. Deres Majestæt, næste Aar vil De kunne plukke flere her, og finde Violer da i Mængde. Napoleon saae stivt paa ham og sagde: "Soldat, Du veed vel ei, at jeg i Overmorgen gaaer til Elbak. - Deres Majestæt lader Stormen rase ud., Tænke dine Kammerater ligesom Du. Næsten Alle! - Lad dem tænke saa og være tause. Gaae til Bertrand, han skal give Dig tyve Napoleonsd'orer, men reen Mund - Da Violernes Aarstid kom igjen, bare alle Buonapartister denne Blomst. som et Foreningstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Under Napoleons Ophold i Ægypten tildrog sig, efter hans egen Fortælling, tre besynderlige lykkelige Hændelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
En Korporal, der var rømt fra eet af Regimenterne, tog Tjeneste blandt Mammelukkerne, blev Bey, og skrev siden et Brev til sin forrige General. - En tyk Marketenterske ved Armeen blev Paschaen af Jerusalems Favoritinde. Hun kunde ikke skrive, men havde ladet mundtligen hilse og forsikkre, at hun aldrig skulde glemme sin Nation og de Franske, og stedse beskytte Christne. - En ung Bonde et kone fra Cap Corse, der i en Fiskerbaad blev fangen af Barbareskerne, beherskede siden den Maroccanske Keiser. Napoleon havde ladet, efter adskillige Meddelelser fra Ministeriet for de udenlandske Anliggender, denne Bondekones Broder komme fra Corfica til Paris, sætte lidt Skik paa ham, og sendte ham derpaa til sin Søster, men havde aldrig hørt noget siden fra ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Af alle Mineralvande er Seltersvand det, som et hyppigst drikkes, da det er lettest at fordøie og holder sig længst uden at fordærves. Det er derfor lige afholdt i Europa, Amerika, paa Cap og i Batavia. Den Brønd, hvoraf det øses, er 2 Favne dyb, og Vandmassen udgjør 108 Kubikfod, som erstattes i omtrent 2 Timer. Temperaturen er næsten altid eens: 150 Reaumur. Afsætningen beløber sig mangt et Aar til 1 1/2 Millioner Krukker; til at bege disse til bruges aarligen 25,000 Pd. Beeg, 30 Favne Brænde til at smelte dette, 26,000 Skind til at sætte over Proppene, 1500 Pd. Seglgarn og omtrent : Millioner Propper; Man regner, at der ved Fyldningen aarligen gaaer 60,000 Krukker itu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Det naturhistoriske Selskab i Halle har bekjendtgjort et uskadeligt Middel til at holde Melken frisk og sød om Sommeren. Det bestaaer blot i at hælde Vand over Peberrod, og deraf komme en Skeefuld i en temmelig stor Qvantitet Melk. Derved kommer Melken til at holde længe, uden at hensættes i Kieldere, og ubedækket, ja endog om der er Torden i Veiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Dødsfald. Kammerherre, Oberst og Kæmmerer ved Øresunds Toldkammer, G. Chr. Hauch; Etatsraadinde A.v. Hemmert, fød Hoglant, 77 Aar; Kapitain, Grosserer, Laurentius Colstrup, 43 Aar; Studiosus L. A. Clausen, 18 Aar; G. H. Hohlenberg, 16 Aar L. S. Trier, 48 Aar; Prof. D. G. Moldenhawer, 69 Aar; Alle i Kjøbenhavn. Krigsraad og Distrikts chirurg Bagger i Viborg, 60 Aar; Pastor emeritus N. Walther, Kammerraad, Landvæsens=Kommissair og Jnspect. Chr. D. Møller paa Schielstofte, 69 1/2 Aar; Baron W. Rosenkrantz til Rosenholm ved Aarhuus, 53 Aar, Forst=Jnspekteur G. W. Hampe, paa Louisenhøi, 65 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Belt passage fra den 30 Novbr. til 3 Decbr. 1823. Fra Fyen til Sjælland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Kapitain og Divisions=Adjutant C. F. v. Hansen, Ridder af Dannebrog og Sværdordenen; Forvalter P. Svendsen; Grosserer J. L. Jsrael jun.; Sekondritmester F. T. v. Prinzen, Forpagter D. Lemming med Kone, Jfr. Schiermann og Kudsk. Fra Sjælland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Kjøbmændene W. Austin og J. S. Fleischer, Birkedommer, Friis, Told- og Konsumtionsbetjent Aaris med Kone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Expederede Skibe paa Odense Toldkammer, fra den 23 til 29 Novbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Jndklarerede. Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Ladning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Skipper. J. C. Anderskov Gallease Drammen Brædder. M. Andreasen Slup Kjøbenhavn Stykgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Kjøbenhavns Børs-Kours den 2 December. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Juni 1823) 82. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 1/2 Rbd. r. S. eller, 127 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 14 a 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svensk Disconto 5 PC. Sedl. 58 1/2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Ved Tallotteriets 1084 Trækning i Altona udkom: No. 48, 49, 28, 27, 16.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
4dertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Paa Adressekontoiret faaes: - Taschenbücher for Aaret 1824, saasom Cornelia; Orphea; Minerva; Rheinbliten; Urania; Taschenbuch zum geselligen Vergnigen; Taschenbuch der Liebound Freundschaft gewidmet; Huldigung den Frauen; Almanach dramatischer Spiele; Rheinisches Taschenbuch; Beckers Taschenb.; Almanae de Gotha; Wintergrin; Miichlers Anekdotenalmanach o. a. Alle med fine Kobbere. Ligesaa Hamborger Brodeermønstre for 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Paa Adressekontoiret faaes: Nyt Bidrag til Huusandagt, i en Samling af Prædikener, holdne i St. Knuds Kirke i Odense. Med et lidet Tillæg af nogle Morgen og Aften Bønner i bunden Stiil, oversatte eller omarbeidede af det Tydske. Af J. Paludan Müller, Ridder af Dannebrogen, Stiftsprovst og Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Jndholdet af de i nærværende Samling afhandlede Emmer er følgende: 1) Følelser, Forhaabninger, Forsætter og Ønsker paa Nytaarsdag 1822. 11) En Christens Liv en vedvarende Bøn. 11) Ægtestanden en hellig Forbindelse. IV) Arbeidets Løn i Arbeidet selv. V) Religionens uskatterlige Værd. VI) Ærefrygt for Jesus. VII) Vort Væsens Udødelighed. Vil Hvorledes det Spørgsmaal, bliver jeg salig? bør besvares. 1) Den Retskafnes Endeligt er hans Triumph. 2) Hvorledes bevares vi for at gjøre Ondt i en god Mening? Kl) Opmærksomhed paa de Forandringer til det Bedre, som foregaae i vor aandelige Tilstand. XI1) Den falske Levekunst. All.) Bliver I vrede, da synder ikke. XIV) Den sande Gudsfrygts Værd. XV) Sandheder til Anvendelse ved Bedømmelsen af det Tilkommende. XVI) Hvo sig selv ophøier, skal fornedres. VII) Midler mod ængstelige Bekymringer. VIII) Hvad, Mindet og vore hengangne Elskede er for os. Kl.) Sygdommens velgjørende Indflydelse paa vor Aands Fuldkommenhed. 2) Betydningen af Ordet: Synd. & Kl) Giv Gud det, Guds er. XII) Den Uro, som findes i Mennesket. III) Det menneskelige Liv er kort, og fuldt af Bekymring, og Møie. XIV) En lykkelig Alderdoms Værd. 7) Mennesket kan Alt, hvad han bør, Tillægget bestaaer af 10 Morgen- og lige saa mange Aftenbønner, uddragne og tildeels omarbeidede af Wil scheels Morgen, und Abendopfer in Gesangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Ligesom den i forrige Aar udgivne og med almindeligt Bifald optagne Samling af Prædikener af samme Forfatter, har Hs. Høiærværdighed ogsaa tilegnet dette nye Bidrag til Huusandagt, St. Knuds Menighed i Odense, for hvem de Foredrag, det indeholder, først og nærmest ere udarr beidede, og det ædle, for Sandhed og reen Gudsfrygt varme Sprog, den allevegne fremlysende Kundskab til Mennesket og dets Stillinger i Livet berettiger til at haabe med Forfatteren at det vil vorde et Bidrag til Oplivelse og befæstelse af virksom Gudsfrygt i mange Hjerter!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Skriftet (26 2/3 Ark i stor Octav) faaes saavel paa Bogladerne som hos undertegnede Forlægger for 2 Rbd. 80 s. i Mar heftet 12 s. og i Vælsbind 4 s. mere. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Jeg kan ikke undlade at bekjendtgjøre for mine Venner og Velyndere, at i min Boutik er at bekomme forede Vinter Støvler og Skoe af lakeret Læder og Safian samt Fedtlæder, tilligemed alle andre Sorter Damearbeide, efter nyeste Mode log til de billigste Priser. Odense den 25 Novbr. 1823. N. Frandzen. Nørregade Nr. 409.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
For Sommeren 1824 ønsker Major Vardensleth i Odense, sig Græsning til omtrent 60 Dragonheste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
En Enke eller et aldrende Fruentimmer kan strax eller til næste Paaske Flyttetid erholde Kost, Logie og Opvartning hos en anstændig Familie i Odense, paa billige Vilkaar. Ønsker den Reflecterende at boe paa Landet om Sommeren haves dertil Leilighed. Adressekontoiret giver nærmere Anviisning. Hvide Voxlys, 6 a 8 Stkr. pr. Pd., af fortrinlig Godhed, bekommes for billig Priis hos Andrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Nye Citroner bekommes for billig Priis hos Kjøbmand Andrup i Odense Nye Mallaga Citroner bekommes hos Kjøbmand Rasmussen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Hvor een eller to Stoledisciple fra næstkommende Paaske Flyttetid paa billige Vilkaar kunne erholde Kost og Logie hos en honet Familie, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
De øverste Værelser i Huset No. 577 i Klaregaden samt i Gaarden No. 43, i Nørregade ere at erholde til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, naar Man derom henvender sig til Eieren, Kjæmnerkasserer Starup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
De underste Værelser i Gaarden No. 9 paa Overgade ved Siden af Fattigvæsenets Gaard, ere at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, hvorom Man henvender sig til Bager Sander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Hos Madame Nyboe i Klaregaden er 4 Værelser med Kjøkken og Spiiskammer samt Loftrum m. v. at faae til Leie, til Paaske Flyttetid 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Huset No. 570, beliggende ved Odense store Torv, som for Tiden beboes af Kongel. Fuldmægtig Vogelsang, er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. De Lysthavende melder dem hos Skræder C. Stegmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
De øverste Værelser i Huset No. 30 paa Overgade ere at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, naar Man derom henvender sig til Skrædermester Busch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Paa Juulskov er at bekomme endeel unge Frugttræer tjenlige til Udplantning, af udsøgte og gode Sorter, for 24 til 52 Rbs. Tegn Stykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Torsdagen den 18 Decbr., Formiddagen Kl. 12, bliver, et ter de Vedkommendes Forlangende, afholdt 4de Auction paa Jørgen Jørgensens Gaard i Reveldrup, for efter Udlægshaverens Forlangende ved samme absolut at bortsælges, de Bud, paa denne Eiendom allerede har funden Sted. Den findes beskreven i de ældre Avertissements og Plakater. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 11 Decbr. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Den paa Rønnemosegaard i Haarslef Sogn forhen, berammede 3die Auction, bliver nu sammesteds afholdt Onsdagen den 17 Decbr. førstkommende, Formiddagen Kl. 11 1 ved hvilken Udlægshaveren ønsker Eiendommen bortsolgt, naar tilfredsstillende Bud skeer. Eiendommen bliver samlet opraabt og findes beskreven i de ældre Avertissements. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 1 Decbr. M. Knutzen. Extrakt af den i disse Avisers Nr. 165 indførte Stevning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Ihændehaveren af 5de af Gaardmand Erich Madsen i Hoelev i Marslev Sogn under Odense Amt, under 18 Decbr. 1804, 12 Decbr. 1805 og 11 Decbr. 1806 til Gaardmand, Rasmus Pedersen udstædte Panteobligationehvoraf den første, lydende paa 1000 Rd. D. C., er tinglæst den 12 Januar 1805, den anden, paa 180 Rd. D. C., den 12 April 1806, og den tredie, paa 300 Rd. D. C., den 10 Januar 1807, paa Debitor Gaard i Hoelev, indstævnes herved, ifølge dertil allernaadigst forundt Bevilling af 15 August d. A., til, efter lovligt Aar og Dags Varsel, at møde inden Bjerge Aasum Herreders Ret i Odense den første Løverdag i Marts Maaned 1825, Formiddag Kl. 9, for med bemeldte Obligationer at fremkomme og Adkomst til samme at beviisliggjøre, da de ellers ved Rettens Dom vil vorde mortificerede. Bjerge Aasum Herreders Ret den 18 Novbr. 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Tredie og sidste Bekjendtgjørelse. Extract af den i No. 155 af disse Aviser indførte Stevning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Jhændehaveren af en af Frederich Hansen, Skomager i Ryslinge, under 11 Decbr. 1802 udstædt og den 15 Jan. 1807 tinglæst Obligation til Majorinde Bülow paa Tøystrup, stor 900 Rdlr. D. K., med 1ste Prioritets Panteret i Debitor i Ryslinge Sogn, Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt i Fyen eiende Gaard, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/3 Alb. og Skovskyld 1 7/8 3/4 Alb., indstevnes herved, ifølge dertil allernaadigst forundt Bevilling af 12 Septbr. d. A., til efter lovligt Aar og Dags Varsel at møde inden Sunds Gudnie Herreders Ret, som holdes paa Svendborg Raadstue, sidste Torsdag i Januar Maaned udi Aaret 1825, om Formiddagen Kl. 9, for der med Obligationen at fremkomme og Adkomst til samme at producere, da den ellers ved Rettens Dom vil vorde mortificeret. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordn. 5. Juni 1796. Sunds Gudme Herredskontoir i Svendborg den 3 Novbr. C. Christensen. Dritte undlette Betanntmahung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Extractii. Der seit mehr als 46 Jahren abwesende Christen Jensen, Müller von Casmus Mühle, dessen Erden und sonst alle, welche an dessen Nachlatz Forderungen und Ansprüche zu habenvermeinen, wie nicht weniger ditienigen, welche an die beyden im Hauptproclam bezeichneten, rücksichtlich des Nachlasses des Christen Jensen Müller ausgestellten protocollirten Verschreibungen Ansprüche zu haben glauben, werden hiedurch ein for alle mal aufgefordert, sich nach Maatzgabe des erlassenen Proclams bey Vermeidung der darin angedrohten Nachtheile, respective in der Kønigl. Gerichtschreiberey zu Bracker und den hochfürstl. Justitiariate, nu Gravenstein legali modo ju melden. Broacker und Gravenstein den 1 Novbr. 1823. Prehn. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-04
Publicandum. Wannadie Witte des weiland Müllers Jürgen Christensen zu Lebüstgaarde cum Curatore, sich for insolventserklart, und rum das Benesicium cessionis bonorum nachgesucht hat, solches auch salvis creditorum juribus bewilligt und proclama zu Recht erkannt ist, als werden alle diejenigen, welche an gedachte Wittwe, over deren Mühle cum pertinentiis, nedst ubrigen Haab und Güthern, aus ingende einem Grunde Anspruche und Forderugen zu haben glauben, der Gemeinschuldnerin verpflichtet sind, over Pfander von ihr in Handen haben, hiemit eine for alle Mal, sub poena præciusi, perpetui silentii, dupli et smissi juris befehligt, innerhalb 12 Wochen vom Tage der letten Bekannimachung an, ihre Angaben unter Vorzeigung der Original=Beweis=Documente (protocollirte Glanbiger jedoch nur in Rücksicht der rückstandigen Zinsen) Zuricklassung, beglandigter Abschriften derselben, und mennes Auswurtige find, unter Vestellung eines Procuratoris ad acta, heimthiesigen Actuariatte jurbeschaffen. Augustenburger Hardesvoghøi den 25 Novbr. 1833. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-05
52 Aargang. No. 169. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og fl. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 5 December 1823. Jndhold. Spanien (udnævnelse af et Ministerraad. Røverbander. De Balariske Øers Underkastelse. Saakaldte Frihedsforsvarere i Asturien). Portugal (Forbud imod Skrifters Jndførelse af de Udvandrede). Frankerig. Preussen, (Kronprindsessens Jndtog i Berlin. Amerika (Angreb paa Vera Cruz og Porto Cabello).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-05
Fædrelandet: Kongehuset. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-05
Spanien. Det er nu afgjort, at Skriftefaderen Don Victor Sae; vedbliver at være Minister for de udenlandske Anliggender, da det vilde stride imod Hs. Majestæts Samvittighed, at lade ham udtræde af Ministeriet. For at bringe des større Harmonie og Orden i Regjerings Anliggenderne, har Kongen ved et Dekret af 19 Novbr. befalet, at bemeldte Don Sae; i Fællig med de øvrige Statssekretairer skal udgjøre et Minister=Raad, hvori Enhver har at afgive Beretning om de under hans Departement hørende Forretninger. Over de fattede Beslutninger og Grundene dertil skal holdes en Protokol, og naar Hs. Majestæt ei selv er tilstæde, skal Don Sacz, som den første Statsminister, præsidere. Man venter med det første en Proklamation fra Kongen til det spanske Folk, men Jndkaldelse af nogetsomhelst National-Raad skal definitiv være afslaaet. J det Høieste vil det forblive ved den blotte Gjenoprettelse af Castiliens Raadet eller i alFald af et Statsraad, hvis Medlemmer efter Behag kunne omskiftes af Hs. Majestæt selv. Hs. Majestæt Dronningen skal heller ikke hidtil, skjøndt understøttet af en af Kongens Brødre, have kunne udvirke mildere Forholdsregler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-05
Den Russiske Grev Pozzodi Borgo ventes med det første tilbage til Paris. J den Tale, som han holdt ved sin Audients den 15 f. M., lykønskede han i Keiserens Navn Hs. Majestæt til Rebellionens Undertvingelse ved Frankerigs Hjelp, og til at have gjenvundet sin legitime Magt, som en nødvendig betingelse for Spaniens Velfærd og Europas Sikkerhed, hvilket hele Verden haaber at see opfyldte Hs. Majestæt svarede blot herpaa. Den Deel, som Hs. Keiserlige Majestæt og mine ophøiede Allierede, have taget i Spaniens Underkastelse, har forkortet dets Lidelser. Jeg er betænkt paa at oprette disse igjen, og stoler i saa Henseende paa den guddommelig Almagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-12-05
Generallieutenant Grev Bourmont indtraf den 14 Novbr. til Madrid. Hans Valg til General en Chef for de paa Halvøen tilbageblivende franske Tropper finder i alle gode Spaniers bifald, og Hs. Majestæt har udnævnt ham til Storkors af St. Ferdinandsordenen. Som Man forsikrer, har Kongen besluttet at opløse alle, saavel roiglistiske som forhen konstitutionelle Tropper og organisere en ganske ny Armee. Saalænge til dette kan skee vil han opholde sig i Escurial, og de franske Tropper skulle imidlertid vaage over Roligheden paa Halvøen.