JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-04-09
I de Deputeredes Mode den 28de Marts bekjendt gjorde Hr. Casimir Perier Kammeret Østerrigernes Occupation af Bologna, der - som han sagde - fordrede Erklæringer som uden Tvivl vilde tilfredsstille begge Landes Ære hvilket saaes af den Beredvillighed, hvormed Frankrigs første Meddelelser vare modtagne. Jmidlertid meente Ministeren, at Regjeringen maatte skride foran Begivenhederne, hvorfor han anmeldte at Finantsministeren den næste Dag vilde fordre en facultativ Credit af 100 Mill. Fr. til mulige Fornødenheder i Kammerets Fraværelse. Den hele Tale aandede Haab om Fredens Opretholdelse. I det Hele hørtes han med Bifald. Da han vendte tilbage til sin Plads, omringedes han af monge Deputerede, blandt hvilke Hr. Mauguin skal have spurgt ham, om det var sandt, at 30,000 Md. Forbundstropper marscherede mod Luxemburg, hvorpaa Ministeren skal have svaret, at Frankrig var beredt til at hævde sin Værdighed saavel i Aorden som i Syden. - Den 29de begyndte. Discussionerne om Folicopløbene, hvorved det kom til varme Debatter om ationalforeningerne, i hvilken Anledning især Hr. Bernard som et af disses Medlemmer, forsvarede sig meget bidende og angreb Hr. Dupin d. a. personligt. -J Pairernes Kammer aflagde Decazes Beretning om Valgloven; han foreslog Nedsættelsen af den bestemte Census for Vælgerne fra 200 til 150 og for de Valgbare fra 500 til 4000 Fr. Constitutionel forsikkrer, at 280,000 Nationalgardister skulle indkaldes til den active Tjeneste.
Viborger Samler, 1831-04-09
Belgien. Den franske Acesager taler om Belgiens Occupation af et fransk, et preussisk og et engelsk Armecorps for at beskytte Landet mod et muligt Gjen erobrings forsøg fra Hollands Side, efter andre Angivelser, for at aftvinge Belgierne deres Samtykke til de londonske Bestemmelser.
Viborger Samler, 1831-04-09
Foruden de forhen meldte Uordener i Brussel har Pobelen sammesteds ødelagt Karetmageren Jones's Huus. Autoriteterne have grebet kraftige Forholdsregler mod disse Optoier. Allarmmarschen sloges, Borgervagten samlede sig i stort Antal og blev inspiceret af Regenten, der holdt en Tale til den og udstædte en Proclamation. Foran det forrige Prindsen af Oraniens Palais opkjørtes et Batterie paa 6 Kanoner. De senere mindre betydelige Forsøg paa at afstedkomme Uroligheder ere let blevne undertryktr. - J Lüttich har Pobelen den 28de stormet og ødelagt det Huus, hvori et orangistisk Blad Schs blev trykt, ligeledes tvende andre, tilhørende en Kjøbmand Orkan og den forrige Postdirecteur Stephani. 2000 Pd. Linietropper ere den 30te rykkede ind i Staden, hvor Roligheden er gjenoprettet. Efter al Sandsynlighed har der været et orangistisk Complot iværk imellem Armeens høiere Officierer, Man havde de betænkeligste Nygter om Generalerne Nypels og van der Smissen, hvis Hensigt at marschere til Brussel, for at proclammere Prindsen, af Oranien, strandede paa deres Undergivnes Modstand. Begge Generaler ere imidlertid senere ankomne til Staden, og Nypels har stillet sig selv som Fange for at godtgjøre sin Uskyldighed. -
Viborger Samler, 1831-04-09
Den 29de Marts begyndte Kongressen sine Møder. Hr. van de Weyer erklærede, at der aldeles ikke existerede nogen londonsk Protocol af 2den Marts.
Viborger Samler, 1831-04-09
Blandet. Den spanske Regjering har arresteret den franske Viccconsul i S. Lucar, hvilket har givet Anledning til en meget skarp Notevexling mellem den spanske Udenrigsminister og den franske Ambassadeur i Madrid. Viceconsulen besthidtes for Breovexling med de Liberale. - Et Krudtmagazin er sprunget i Luften i Bergen op Zoom og har dræbt henved 500 Mennesker. - Der tales om et Partie mellem Hertuginden af Berri og - Don Miguel. Hertug, inden ventes til Lissabon.
Viborger Samler, 1831-04-09
Andenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 5te April. Hamborg 2 M. - A vista 310. Species 209. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820.) 101 1/2 a 102 Rbdlr. rede Sølv eller 107 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1831-04-09
Udtog af et Brev fra Sverrig, af 12te Marts, til en sig i Kjøbenhavn opholdende Landsmand, som med sin Korrespondent deler den almindelige Mening om Kong Frederik den Sjettes Storhed, meddeelt i Dagen: - "Jeg misunder dem at være i en af Nordens Metropoler, hvor man, førend vi, have Leilighed at høre denne Tids højst mærkelige Tildragelser. Hav Tak for de meddeelte Efterretninger. Jeg sørger over Bolivar, som var en stor Mand og en Helt. Frankrige har nu hævet sig til Verdens store almindelige Barometer. - Som Solen paa Himlen, brillerer blandt Europas Fyrster den ædle kloge danske Monark, som giver Konstitution befæster sin Trone, sit Minde og med Velsignelser, uden Tal engang træder ind i den lyksalige Evighed. Historien vorder hans Mousolde og Tidsalderens almindelige udeelte Højagtelse Jnscriptionen!"
Viborger Samler, 1831-04-09
Kunstalademiets Udstilling, der iaar er ualmindelig riig og interessant tegner til at blive meget talrigt besøgt. Allerede i de tvende Paaskedage har er betydeligt Antal seet de udstillede Kunstværker. J Løverdags Middags behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen og de Kongelige Prindser og Prinsesser at tage disse i naadigst Øiesyn. (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1831-04-09
Langfredag (d. 1ste dennes) opførtes, efter Høimesse-Prædikenen i Slotskirken, Passions-Concert, af det kongelige Kapel og Theatrets Sanger og Chorpersonale, Schultzs Oratorium: "Christi Død; Texten af Baggesen; i hvilket Solopartierne bleve udførte af Dhrr. Kirchheiner Cetti, Schwartzen og Holm, og af Jfrue Zrza, J Fonseca og Rysslander og Md. Winslow. - Det behagede Hans Majestæt Kongen og de Kongelige Prindser og Prindsesser at overvære denne Concert. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1831-04-09
Kjøbenhavns Nyeste Skilderie er formedelst indtrufne Omstændigheder, indtil videre standset, og Hr. Kandidat W. Erichsen har overtaget Redactionen af Nyeste Morgenpost.
Viborger Samler, 1831-04-09
Høiesteret har dømt forhen. Jnspecteur ved Frederiks Hospital K. Schmidt for misligt Embedsforhold, at hensættes til Fæstningsarbeide, indtil hans har afbetalt de Pengesummer han skylder til Hospitalet, eller han ved Døden afgaaer.
Viborger Samler, 1831-04-09
Da man hidtil ofte saat, hvorledes Vognmændskarlene i Kjøbenhavn for at tilvinde sig Drikkepenge, overlæssede deres Vogne, saa de ulykkelige Heste neppe kunde slæbe dem hvorved ogsaa Gaderne led stor Skade, saa har nu Magistraten ved en Raadstueplacat fastsat, med hvor store Læs Vognmændene og Hovedstadens øvrige Jndvaanere herefter maa kjøre, saasom f. Ex. 1 Favn 1 1/2 Al. langt Brænde, 4 Oxhovder Viin eller Brædeviin, 6 Baller eller 6. Skpd. løs Humle, 12 Tdr. Hvede eller Rug, 15 Tdr. Byg eller 20 Tdr. Havre, 8 Tdr. Smør 6 Skpd. Jern 6 Tylter Bræder, 600 Mursteen, 800 halve og 1200 Vaterklinger, &c. a. Hvo som læsser eller lader læsse meere paa skal straffes med en Mulct fra 2 til 10 Rbd. den ene Halvdeel til Politikassen, den anden til Angiveren.
Viborger Samler, 1831-04-09
Kornvarer ere snarere flauere og Priserne lidt lavere end vor seneste Notering. Jkkun den bedste Havre holder sig i Bcomk 4. 12 s., at modtage i Provindserne; med den ringere Sort er det stille.
Viborger Samler, 1831-04-09
Aarhuus. Dampskibet Dania ventes hertil for førstegang i Aar Tirsdagen den 3die Mai.
Viborger Samler, 1831-04-09
Første Paaskedag prædikede Hs. Høiærværdighed Biskop. Paludan-Müller forstegang i Aarhuus Domkirke for en overordentlig Mængde Tilhørtre og holdt, som man kunde vente det af en saadan Taler, en saare skjøn og paa Gemytterne dybt indvirkende Tale over Dagens store Æmne. Kun Skade at Kirkens store Omfang paa flere Steder opslugte Røsten, som Alle saa gjerne vilde have hørt.
Viborger Samler, 1831-04-09
Fra Hr. Cramer i Randers averteres til Salg : trefardede Dametasker." Veigaarden 1/2 Miil østlig for Aalborg, er solgt for 7,000 Rbd. Sedl. til Hr. Forpagter W. C. Lassen. Viborg.
Viborger Samler, 1831-04-09
I Gaar Aftes fra 7 - 12 havdes her i Omegnen et heftigt Tordenvær med stærk Lynild, ledsaget paa enkelte Steder af en Skylregn.
Viborger Samler, 1831-04-09
Viborg Torvepriser den 9de April 1831. Rug Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. a 6 Rbd. 4 Mk.; Byg Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd.; Havre Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. a 2 Rbd.; Kartofler Tdn. 2 Rbd.; Smør Pdt. 18 a 20 sk.; Sild Olen 4 Mk.
Viborger Samler, 1831-04-09
Reisende fra Aarhuus til Callundborg. Directeuren for det kgl. Rentekammer Commandeur a Dannebrogen og Dannebrogsmand Schønbeyder med Tjener, Postmester Malling, Contoiristerne Storm og Rasmussen, Discipel Mehl, Pastor Høier Jomfr. M. Møller, Komd. Dahl, Jfr. M. Dahl, Mad. Dahl, Procurator Nielsen, Chr. Blicher Hestehandler Schøn.
Viborger Samler, 1831-04-09
Reisende fra Callundborg til Aarhuus Kjøb. Lau Studenterne Hagemann og Jespersen, Proprietair Töngesen, Fuldm. Møller, Tolbetjent Langballe, Jfr. Remmer.
Viborger Samler, 1831-04-09
(Jndsendt.) Uagtet den nylig paabudne Spærring af Viborg, Byes Porte under Gudstjenesten paa Søn- og Hellig Dage for Ridende og Kjørende fuldkommen er hjemlet i Forordningen af 12te Marts 1735, saa er det dog vist, at denne temmelig gamle Lovbestemmelse ei overholdes for Tiden i de fleste Kjøbstæder, og at samme er meget trykkende for forskjellige Jndivider, som uden Hensyn til Tiden paa forommeldte Dage maa ud- og indpassere. Det var derfor ønskeligt, at heri maatte skee en Forandring. Foruden den roesværdige Virksomhed, den nye Politiemester har viist ved Gadernes Reengjørelse, troer man uden Fortrydelse at burde anbefale Betleriets Afskaffelse, der tildeels vel ved Tidsomstændighederne har naaet en betydelig Høide. En hensigtsmæssig Afbenyttelse af Fattigvæsenets betydelige Jorder, i Forening med Oprettelsen af et Arbeidshuus turde maaskee nærmest lede til Betleriets Ophør, og formindske Byrden af de Fattiges aarligen forøgede Antal.
Viborger Samler, 1831-04-09
Ved Tallotteriets 1164de Trækning i Wandsbeck den 5te April udkom følgende Nummere: Paa første Søndag efter Paaske prædiker og confirmerer i Domkirken Hr. Pastor Ursin. J Søndresogne Kirke prædiker Hr. Cand. Theol. Finckenhoff og Hr. Pastor Friis confirmerer. - Gudstjenesten be synder Kl. 9 og saaledes fremdeles. -aamaranarinitatiotesteriseparatariats-
Viborger Samler, 1831-04-09
Bekjendtgjørelser. Fra Tidens Uroe og Livets Lidelser bortkaldtes d. 7de April d. A. Enken Maren Jacobsdatter Domb efter 2 Aars haard Sygdom, 72 Aar. 6 Døttre og 28 Børnebørn begræde dybtsørgende Tabet af den i sin Tid kjerlige Ægtefælle, omhyggelige og stræbsomme Moder. Venner og Beslægtede bekjendtgjøres dette. Viborg den 8de April 1831. Jens Gustavns. Niels Lindholm. Redi.
Viborger Samler, 1831-04-09
Da Sommerposttouren fra Viborg til Randers og videre sønder paa, tager sin Begyndelse Mandagen den 11te dennes, saa bliver Breve til Brevposten den Dag og fremdeles hver Mandag og Torsdag at indlevere fra Klokken 3 til 5 Eftermiddag.
Viborger Samler, 1831-04-09
Jndleveringstiden for Penge og Pakkepostsager og Mandagen, bliver uforandret den samme som hidtil, nemlig: Formiddag fra Klokken 10 til 12.
Viborger Samler, 1831-04-09
Breve til Holstebroe, Skive, Nykjøbing og Thisted indleveres hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Klotten 4 til 6. Penge og Pakkepostsager, under 1 Pd. til sidstnævnte 4re Stæder, indleveres hver Tirsdag Eftermiddag paa samme Tid som de løse Breve. Viborgs Postcontoir, den 9de April 1831. H. H. V. Hansen.
Viborger Samler, 1831-04-09
J Morgen Kl. 9 faaes varme Posteier hos H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1831-04-09
Jndbetaling af Skoleskatten for 1ste halv Aar 1831 bringes herved i behagl. Erindring. Viborg 9de April 1831. L. Worre. Tort Bogebrænde, og vel conserveret Halm, kan aftjøbes L. Worre.
Viborger Samler, 1831-04-09
Hauge- og Blomsterfroe. er som sædvanlig at faae hos L. Worre.
Viborger Samler, 1831-04-09
God Sæde Havre, er at faae tilkjøbs hos L. Worre. Bredholt, en Afbyggergaard paa Friisholt Mark, kan faaes i Forpagtning paa flere Aar og strax tiltrædes. Halling.
Viborger Samler, 1831-04-09
Meieriet ved Friisholt kan faaes i Forpagtning til Maydag.
Viborger Samler, 1831-04-09
Ved en i afvigte Vinter foretagen Udluftning i et Stykke af Steendalgaards Plantage er udkommen nogle hundrede Tylter Lægter endeel Spændetræer og en Mængde Qvas, hvilket alt sælges Løverdagen d. 16de dennes ved offentlig Auction, hvortil Lysthavende indbydes. Steendalgaard d. 8de April 1831. Bang.
Viborger Samler, 1831-04-09
Under Ulstrups Godses Overformynderie ere faldne 73 Rbd. 70 s. Sedler og Tegn Umyndiges Midler, hvilke strax kunne erholdes til Laans, imod befalet Sitterhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Ulstrup den 24de Marts 1831. Clausen.
Viborger Samler, 1831-04-11
aldanske Efterre
Viborger Samler, 1831-04-11
Polen. Den 16de er Weichselfloden efter Jsens Løsning pludseligen traadt over sine Bredder og dens Vande have i Lavningerne udbredt sig i flere Miles Omkreds iser danne de ved Praga en formelig Soe. De militaire Operationer paa den høire Weichselbred ere derved aldeles afbrudte; General Geismars Armeccorps, der stod for Praga maatte i største Jil forlade sin Stilling, og blev paa sin Tilbagemars, foruroliget af en Deel af Pragas Besætning. Polakkerne havde nemlig opstillet sig langs med den Chaussee, der fører til Briese, hvorfra de endnu med Kanonskud forfulgte de af de rivende Strømme, ængstede Russere. Man kan ei bestemme det Tab, som de retirerende Tropper herved lede; dog anseer man det for betydeligt. Alle paa den høire Weichselbred cantonnerende Tropper ere nu udsatte for den største Fare, naar de ikke snart blive forlagte dybere ind i Landet i en større Afstand fra Floden, fordi den høire Weichselbred er betydeligt lavere end den venstre. Der findes ikke let en Flod, der ved Oversvømmelser, anretter større Ødelæggelser end Weichselen, da Udbredelsen af de fremtrængende Vande skeer meget burtigt, men deres Afløb gaaer meget langsomt for sig. Man har Exempler paa, at de for Oversvømmelser udsatte Egne have staaet flere Maaneder under Vand hvorved naturligviis maa foraarsages mange Sygdomme, samt Standsninger i Handel og Vandel og i Krigsoperationerne. Den nærværende Vinters Beskaffenhed gjor den især fordærvelig for en i Polen opererende Hær, fordi denne paa eengang lider af Veierliget, af slette, næ truen. sten impracticable Communicationer, anstrængende Marscher og Mangel paa Leonetsmidler. Man tvivler derfor paa, at Russerne ville kunne foretage Operationer af Betydenhed førend de ved den indtrædende bedre Aarstid erholde betydelige Forstærkninger.
Viborger Samler, 1831-04-11
Den polske Generalissimus Skriinecki har bekjendtgjort sin Correspondence med Grev Diebitsch, af hvilken synes at fremlyse, at Polakkerne intet andet Haab have tilbage end deres Vaaben. Greven fordrede en ubetinget Underkastelse som Basis for enhver Underhandling.
Viborger Samler, 1831-04-11
Warschau havde i Midten af Marts ingen anden Besætning end sine Borgere da Resten af de regulaire Tropper ere under veneral Uminski brudte op mod den russiske Garde; kun Brohovedet ved Praga er forsynet med en tilstrækkelig Besætning.
Viborger Samler, 1831-04-11
Frankrig.
Viborger Samler, 1831-04-11
Messager forsikkrer med Bestemthed at en fransk Cabinetskoureer er ved Efterretningen om Bolognas Occupation afgaaet til Wien, for at fordre Kirkestaatens Rømning; man towler i Paris stede meere om Fredens Opretholdelse.
Viborger Samler, 1831-04-11
J en Artikel i samme Blad over Europas nærværende Stilling hedder det: "De for sex Maaneder siden mellem alle europæiske Hoffer knyttede Underhandlinger have især til Formaal den almindelige Freds befæstelse paa Grundvolde, som kunne tilfredsstille alle Øieblittets forskjellige Jnteresser. Ved en saa smigrende Udsigt bor man ikke overlade sig til nogen overilet Critik skjøndt den europæiske Stillings Vanskeligheder stedse blive meere forvillede. Blandt Andet forsikkrer man, at Kongen af Holland har forlangt fri Gjennemmarsch giennem det preussiske Gebect for 10,00 Mand til Luxemburgs Besættelse; i modsat Tilfælde vilde han see sig nødsaget til med sin over 80000 Mand stærke Hær at tiltvinge sig en Gjennemmarsch gjennem Belgien. En af begge Veie maa inddrommes ham, da Luxemburg ved Protocollerne er ham tilkjendt. Angaaende den londonske Conferences Beslutning i denne Henseende hørte man endnu Jntet, imidlertid havde Frankrig mod at sig en saadan Gjennemmarsch og vundet England for sin Mening, hvorimod det skulde være sidstnævnte Magt tilladt, at sende en Escadre til Scheldemundingerne."
Viborger Samler, 1831-04-11
Fra London skrives: Estafetterne fra Paris lyde meget krigerske. En Krig mellem Frankrig og Østerrig synes næsten uundgaaelig, hvis den sidste store Magt lader den Førstnævntes Reclamationer uændsede. Den første Følge vilde sandsynligviis blive Ophævelsen af den herværende Kongres eller som man udtrykker sig, de store Magters Conferencer, og Krigen mellem Belgien og Holland da igjen staae for Dørrene; hvor langt der da vilde være til en almidelig europæisk Krig, vove vi ikke at bestemme, men see desværre vore Fonds Dag for Dag at dale; allerede ere de faldne til 76 3/8. Det franske Cabinet, opbyder Alt for at vedligeholde Freden, men hos Nationen der ønsker Krig, udbreder sig mere og meere den Mening, at den franske Ære krænkes og Lafayette, hvor stor Patriot han end i Øvrig monne være, hjælper til ved sin Fremfærd.
Viborger Samler, 1831-04-11
En ny Brochure af Hr. de Chateaubriand, taler om hans personlige Forhold, om hans Vægring ved at slutte sig til den nuværende Regjering, om hans Hengivenhed for Henrich i som har gjerne havde ønsket sat paa Thronen ved Folkets Villie men mod hvem han vilde opbyde alle Kræfter, hvis fremmede Magter vilde paatvinge Nationen ham. Hr. de Chateaubriand drager en Parallele mellem Restaurationens System og de nuværende Ministres Opførsel, der ganske falder ud til Fordeel for Restaurationen, som uagtet mange Feil i den indre Bestyrelse og utaalelige Anmasselser, dog havde opført sig værdigt i sine Forhold til Udlandet, hvilket Moreas og Algiers Besættelse tvertimod Englands udtrykkelige Villie beviste. Hr. de Chateaubriansholder en Kamp paa Liv og Død mellem Kongen og Friheden for uundgaaelig; een af disse maa bukke under og Frankrigs Regjering enten vorde en Dictatur eller en Republik. Tilsidst sammenligner Forfatteren sig med hine Middelalderens Munke, der trak sig tilbage til Ensomheden, for at gjøre Bod for Alle.
Viborger Samler, 1831-04-11
Belgien. De i Gent stedfundne Optrin fortælles paa forskjellig Maade. Det synes, som om en Corporal af Municipalgaden nogle Dage tidligere var bleven mishandlet af Matroserne og død af Følgerne. Efter andre Angivelser var han bleven myrdet og grusomt lemlæstet i en Kjælder efterat Huuscieren havde lukket Dørrene. Denne Efterretning udbredte sig imellem Municipalgardisterne, og disse besluttede at hævne sig paa Matroserne. De droge ud af den anterpenske Port, for at opsøge Sidstnævnte. Ved det gamle Citadel faldt det en Matros ind, at raabe: Prindsen af Oranien leve! Nu bemægtigede Folket sig hans Person under Raabet: Belgierne leve! Ned med Forræderne og Orangisterne, Henved Kl. 4 om Eftermiddagen trængte en anseelig Hob frem til Korn torvet og anrettede sammesteds alleslags Uordener.
Viborger Samler, 1831-04-11
Nu kom Borgergardens Anfører til og beroligede den opbragte Mængde. Strax derpaa erholdt Sagerne et mere truende Udseende. Generalmarschen sloges i alle Qvarterer, og den hele Garnison traad under Vaaben.
Viborger Samler, 1831-04-11
Dhrr. Prevost's, Stevens og de Graets Huse bleve ødelagte, og Ruiner og Papirer svømmede omkring paa Canalen. En uskyldig Borger er omkommen ved denne Leilighed. Det lykkedes Generalerne Duvivier og Wauthier at drive Hobene tilbage i alle Retninger. Gaderne og Broerne bleve spærrede. Den 26de om Morgenen syntes Roligheden gjenoprettet. - Jfølge Efterretninger fra Antmerpen syntes der sammesteds at forestaae en Contrarevolution. Orangisterne løftede Hovederne i Veiret og man drak offentligt paa Prindsen af Oraniens Sundhed; ligeledes havde man der udbredt de betænkeligste Rygter om Tilstanden i Brussel. - General Chasteler er fra Brussel afsendt til Antmerpen og Mecheln, for at foretage Arresteringer. -
Viborger Samler, 1831-04-11
Den belgiske Nationalforening har udstædt sit Manifest hvori den eftertrykkeligt opfordrer Belgierne til at stille sig om Septembersanen og fuldende Revolutionsværket, at afvise alle Jntriguer til Gunst for Nassauerne og opretholde Landets Uafhængighed samt at forberede sig til Krigen, da man ved Magternes Forlegenhed ingen Jntervention havde at befrygte. Belgiere. - hedder det til Slutning - lader os alene gjøre Regning paa os selv. Friheden erobrer man, man tilbetler sig den ikke." Rygtet om, at den belgiske Krone skulde være bestemt for Hertugen af Sachsen Coburg, fornyer sig.
Viborger Samler, 1831-04-11
Blandet. Udsigterne for Reformen synes at stige i Underhuset. J Overhuset har Hertugen af Buckingham erklæret sig for den. - I Haag havde man den 2den April det Rygte, at Frankrig havde erklæret Østerrig Krig. - Kongen af Neapel har afsende Tropper til Abbruzzerne, for at forhindre de i den tilgrændsende Kirkestat herskende Uroligheder fra at udbrede sig til disse Provindser. "Da den bolognesiske Ungdom - hedder det i Allg. Zcit. - drog til Romagna, sluttede to Ynglinger sig til dens Nækker, og bleve modtagne med Jubel; thi den Vældiges Aand, der engang saa ofte forte til Seieren, syntes at være kommen med dem. Nu er den Ældste af hine Ynglinger et Liig. Napolcons Broderson, hans Yndling, som han saa ofte har paa sit Knæe blev bortreven i sin Alders Blomster, i det Øieblik, da en viid Bane syntes at aabne sig for ham. Han var sin Families Prydelse, skjøn paa Legeme og Siæl, og hans Huses fordums Glands forskjønnede ham saa meget meere, som han aldrig selv søgte at erindre derom; derhos var han saa elskværdig, saa aandrig, saa munter, en saa glædelig Stikkelse paa Ruinerne af hans Oncles Rige. Han levede indgetogen i Floren, efter sin Tilbøielighed, ganske for Kunster og Videnskaber. Han oversatte Tacitus og sammenlignede sin Oneles Skikkelse med Oldtidens Heroers. Da forstyrredes pludseligen hans Studeringer, hans stille Liv. Han lod sig rive bort af Strømmen og blev dens Offer. Hans Sundhed ødelagdes af hans nye Levemaade, og han døde i Forli den 17de Marts efter et kort Sygeleie. Sørgende staae ved hans Baare hans Fader hans Ægtefælle hans Moder og hiin Stammemoder, der fødte Keiseren og saamange Konger, der saae sin Stammes Undergang, og der endnu stedse sidder ved Gravens Rand uden at kunne døe, efterat Alt er uddød omkring hende.