JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
Efter Forlangende af Niels Jørgensen i Skablund, paa Ungkarl Rasmus Rasmussens Vegne i Hundslund, Sogn, kan jeg bevidne, at have casseret noget Rug for en Mand i Kjersgaard, Morten Knudsen, der var betalt af min Udsendte Mikkel Møller i Steensballe til Sæderug, men befandtes ved Afleveringen fuld af Avner, især midt i Sækken. Steensballegaard, den 18de Decbr. 1839. Paa Kammerherrens Vegne blev Peder Jacobsen Kragh Juel Wind Arenfeldt. henkaldt for at see fornævnte Rug, som var fyldt med Avner midt i Sækken, og derfor udskjeldte ham - Morten Knudsen – for en Kjælling og Kieltring. Dette tilstaaes af Gaardmand Peder Jacobsen Torup. Jrettelagt den 11te Januar 1846. Lanng. Jeg haaber at Foranførte vil være et fyldestgiørende Svar, og at min gode Morten ikke som før vil paastaae, at det er ondskabsfuld Opdigtelse og aabenbar Logn jeg har sagt. Hold Dig nu til mine Hjemmelsmænd, Mosegaard, den 4de Februar 1841. Claus Jensen. Et Huus af Hartkorn 5 1/2 Skp., hvortil hører circa 10 Tdr. Land god Jord, og hvorpaa kan holdes 2 a 3 Køer samt nogle Faar, er underhaanden at erholde tilkjøbs af Forligelsescommissair Frich i Rosenlund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En duelig og ugift Møllersvend med godt Vidnesbyrd, ønskes her til 1ste Mai d. A. Ebeltoft Veirmølle, den 5te Februar 1841. H. Sinding. En noget brugt, men næsten saa god som nye Mølleaxel, 8 Alen lang og 20 Tom. i Kant i Hovedenden, er her at faae for billig Betaling. Ebeltoft Veirmølle, den 5te Februar 1841. H. Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En ugift Møllersvend, der tillige forstaaer Tommer mands=Professionen, kan faae en Ansættelse til 1ste Mai d. A. Man henvende sig til dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En duelig Sætter kan strax faae Emploi ved Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
Til førstkommende Mai kan en Huusjomfrue, som forstaaer Landhuusholdningen, faae Condition, naar man med Anbefalinger melder sig paa dette Blads Contoir, mærket: P. H. Et ungt Menneske som i flere Aar har været beskjæftiget ved Landvæsenet, og i de sidste 5 Aar har tjent som Avlsforvalter, ønsker sig til 1ste Mai Condition i samme Fag. Den Søgendes Navn og Opholdsted erfares paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En Grovsmed, der foruden vil paatage sig Bonde Arbeide, kan blive antaget paa Herningsholm i Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, hvor en Gartnerkarl ogsaa søges. - Sammesteds kan 4 Grøftgravere erholde Arbeide, saasnart Veiret tillader det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En Leilighed, bestaaende af 5 Værelser, samt Kjøkken, Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder, ønskes til Leie til første Paaske=Flyttetid. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En ung Pige af god Caracteer og Opdragelse, som er vel over i Skræddersyning, og at informere smaae Børn i Haandarbeider, ønsker sig til første Mai Plads hos en dannet Familie, enten for at paatage sig samme eller for at lære Huusholdningen. De herpaa Reflecterende bedes snarest mulig at melde sig. Adressecontoiret henviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
For en Bødker, der tillige kan have Tilsyn ved Malkningen, er til 1ste Mai en Plads ledig paa Rantzansgave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
Et Farverie ønskes tilkjøbs i een af Jyllands Kjøbstæder. Reflecterende bedes at aflevere billetter paa Adressecontoiret mærket : E. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-08
En lille sort Hanhund, der lyder Navnet Penscher, er Tirsdagen den 2den Februar bortkommen imellem Aarhuus og Spørring Kroe. Hunden havde en Jernkjæde med et Messing-Skilt om Halsen. For Tilveiebringelsen af samme loves en god Douceur af Eieren, Kjøbmand F. Wilcken i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
18 No 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Onsdagen den 10de Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Fædrelandet. Den danske Flaade bestaaer for Tiden af følgende Skibe: 7 Linieskibe: Dr. Maria 84 Kanoner, Waldemar 84, Frederik VI 84, Skjold 84, Christian VIII 84, Danmark 66, Phonix. Blokskib; 6 Fregatter; Thetis 48, Freia 46, Havfruen 46, Nota 46, Bellona 46, og Nymphen 40 Kanoner; 4 Corvetter: Galathea 26, Najaden 20, Diana 20, og Flora 20; 5 Brigger: St. Thomas 16, St. Jan, Alart, St. Croix og Mercur, hver 12 Kanoner; 3 Skonnerter, hver paa 6, og 3 Kuttere. Roslotillen: 14 Bombe=Kanonschalupper, 15 Bombe=Jøller, 19 alm. Kanonschalupper, og 2 under Bygning, ialt 80.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Ligesom Jyllands sidste Stænderforsamling (siger Kjøbenhavnsposten), ved Behandlingen af alle Principspørgsmaal er gaaet betydeligt langt forud for de øvrige Stænderforsamlinger, saaledes er der heller ingen af Landets fire, ved Provindsialstænderne adskilte Dele, der i lignende Grad lover frifindede Stændervalg, som Nørre-Jylland. Derom vidne de allerede foretagne Valg baade i Kjøbstædernes og i Sædegaardseiernes Valgklasse, saavelsom de paa forskjellige Steder skeete Prøvevalg. Og derfor ville sikkert ikke alene de frimodige Talere, der nylig i Viborg have tolket Folkets Sympathier og Tanker, atter blive valgt i Jylland, men foruden dem tillige flere frisindede Mænd, som udenfor Stændersalen i den senere Tid paa en eller anden Maade have lagt deres constitut. Sindelag og Anskuelser for Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Efter at Kolding Slot - hedder det i "Dagen, – i Aaret 1808 var afbrændt og ikke igjen opført, gives der ikke noget kongeligt Slot eller Palais i det hele Nørrejylland, der kan afgive en passende Bopæl for Kongen, naar han i længere Tid vil opholde sig i denne Provinds, for at gjøre sig bekjendt med Landets Tilstand, samt derhos lette Adgangen til sin Person ogsaa for den Fattige, for hvem Reisen til den fjerne Hovedstad ofte vilde være en Umulighed. Det opvakte derfor en almindelig Glæde blandt Jyderne, da Kongen under sit sidste Ophold paa Silkeborg gav Haab om, oftere at ville gjæste denne i Midten af Jylland, i en af Naturen med romantisk Storhed, udstyret Egn, beliggende Gaard, der er kongelig Eiendom, og som formedelst dens udstrakte Skove, hvis Konservation saavel med Hensyn til Landets Brændeforbrug som af klimatiske Hensyn er vigtig, er af Kongen erklæret for bestandig kongelig Domæne, Vaaningsbygningerne paa Silkeborg høre til de mindre Herregaardsbygninger, idet de kun udgjøre een Etage med tvende smaae Fløie, i Form af Taarne. For at gjøre det muligt for Kongen i længere Tid med Følge at opholde sig der, er der foreslaaet at forhøie Bygningen med en Mezanin=Etage. En lignende Forbrydelse, som den, der fornylig af Skinsyge blev begaaet paa Godset Friedensthalved Eckernførde, har i disse Dage fundet Sted paa Godset Saxdorf, idet Gartneren ihjelskjød sin fra Dands hjemvendende Kjæreste, og derpaa forsøgte, ved et Snit i Halsen, at dræbe sig selv, hvilket dog ikke lykkedes. Han sidder nu arresteret. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Ved det af det første slesvigske Landdistrict (Haderslev Vesteramt) den 30te Jan. paa Gram foretagne Deputeret Valg til Stænderforsamlingen, valgtes Hr. Gaardbesidder og forhenværende Stænderdeputeret Posselt i Kjøbenhoved med 134 St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
til Deputeret og Dyrlæge Petersen paa Nissumgaard med c. 60 St. til Suppleant. – J det fjerde Landdistrict er Thies Steenholdt i Ravsted gjen valgt med kun 135 St. De Fleste skottede vel ikke om at vælge ham paany, men da de deelte sig i 3 Dele om hver Valgkandidat, saa tog Thies ved sine Tilhængere Luven fra alle de andre Partier. – J Sundevit er Hr. Herredsskriver Jepsen i Rinkenæs valgt til Deputeret. Han er en Modstander af Schlesvigholsteinerne." (Dannev.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Ved den i Veile den 6te ds af Hr. J. Nathansen foranstaltede Auction over de tvende i Neuenbrock indkjøbte Hingstes Bortleielse til Bedækning, fandtes Jngen villig til at give de forlangte høie Priser. For Cheer bød Hr. Jnspecteur Lorenzen paa Peters holm 450 1 i Leie, men Hr. Nathansen foretrak dog at stationere den sammesteds for egen Regning, til Bedækning for 10 1 pr. Hoppe. Paa Adons blev budet 400 af Hr. Kbid. Gylding den Yngre: men den blev stationeret paa Merringgaard pr. Horsens. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Atter har Aalborg Egnen været Scene for en sørgelig Vaadegierning, som Jagtforlystelsen har havt til Følge. J Landsbyen Sørup, i Buderup Sogn, var nemlig, afvigte Tirsdag den 2den de, en Huusmand gaaet paa Jagt med en anden Huusmands Søn. Den Første faaer Sigte paa en Vildand, som han vil gjøre til sit Bytte. Jmedens han vil lægge an, glider imidlertid ulykkeligviis hans ene Fod ud og den optrukne Bøsse gaaer i samme Øieblik løs og skyder hans Ledsager, der døde strax paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Den stakkels Huusmandssøn, som saa ulykkeligt kom af Dage, var kun en Snees Aar gammel og sine fattige Forældres eneste Søn. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Vi skylde vore Læsere en kort Beretning om Resultatet af de jydske Provindsialstænders sidste Forhandlinger. J Sagen ang. Landbrænderiernes Frigivelse besluttedes, med 24 Stemmer mod 22, at ingen Petition skulde indgives. – Grundlægningen af et Stænderbibliothek blev billiget med 41 St. mod 1; til samme maa anvendes en Sum af 1000 R. Committeeindstillingen ang. Panteobligationers Udslettelse af Pantebogen blev eenstemmigen billiget. Ligeledes Jndstillingen i Sagen angaaende Bjergeløn, paa Læssøe. – Jndstillingerne i Sagen og Afhændelse af Bøndergods fra Sædegaarde, Stamhuse osv. og Afstemningens Udfald findes i St. T. Side 2811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
J Sagen ang. et Tillæg til Psalmebogen blev Committeens principale Jndstilling: at en ny Psalmebog maatte istandbringes og til kirkelig Brug autoriseres, billiget med 39 St. mod 6. Dens subsidiaire Jndstilling: "at et Udvalg af ældre og nyere Psalmer maatte udgives som Tillægshefte til den ev chr. Psalmebog og autoriseres til Brug ved Kirketjenesten, billigedes med 42 St. mod 3. – J Sagen ang. Jernbaneanlæg blev Committeens Jndstilling at forinden Tilladelse til Anlæggelse af nogensomhelst Jernbane, for at befordre Communicationen mellem Nordsøen og Østersøen, bliver meddeelt, samtlige Provindsialstænders Formening derover maa vorde indhentet, eenstemmigen billiget med 45 St. – J Sagen ang. Veile Kjøbstads Commune=Regulativ blev Committeens Jndstilling, at Regulativet for Veile, dets 9de 5, maa forstaaes saaledes, at det ældste Medlem i Fattig= og Skolecommissionen, som og i de øvrige Commissioner, Havnecommissionen incl., maa afgaae aarligt, forkastet med 23 St. mod 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Under de Discussioner, der nys i Viborg have fundet Sted i Sagen angaaende et Tillæg til Psalmebogen, yttrede Stiftsprovst Hald bl. A. om den antoriserede evangelisk christelige Psalmebog: "Den rette christelige Troes Fylde finder man ikke i denne Psalmebog, hvor snarere kun den naturlige Religion er repræsenteret." Dette fandt den kgl. Commissarius, noget for stærkt, og tilbagekaldte i Erindringen, at Nicolai Edinger Balle var Formand for den Commission, hvori Psalmebogen blev udarbeidet, og at det fornemmelig var ham, som understøttede dens Jndførelse. – Justitsraad With bemærkede: "Der er neppe Nogen i denne Forsamling, som bedre end jeg veed, hvilke Ulæmper der er forbunden med Jndførelsen af en ny Psalmebog. J et vist Sogn i min Jurisdiction blev den nye Psalmebogs Jndførelse besluttet med omtrent 150 St. mod 31. Disse 31 vare imidlertid saa haardnakkede, at de ikke lode sig afholde fra at vedblive at synge de gamle Psalmer, medens Degnen og alle de Andre sang de nye. De standsede først, da jeg, som Politimester, indfandt mig i Kirken og paabød Taushed. Dersom Udarbeidelsen af en ny Psalmebog kunde bidrage til, at slige Optrin ophørte, vilde det være særdeles ønskeligt, at saadant skeete, men efter mit nøie Kjendskab til disse Menneskeer kan jeg ikke antage det, da Udarbeidelsen vel vil blive overdraget fornuftige og oplyste Christne, men Hine ei ville være tilfreds, naar de ei gjenfinde i Psalmerne Helvedstraffen, den skinbarlige Satan osv. Etatsraad Brink=Seidelin meente: "Dersom de Rettroende skulde være satsficerede derved, at Helved og Satan nævnes, kunde deres Ønske jo let opfyldes, da de forekomme i en af Kingo's skjønneste Psalmer, saa at fra den Side synes der Jntet at være iveien." Hertil bemærkede den kgl. Commissarius: "Det var vistnok ogsaa en utidig Jver, man ved Udarbeidelsen af den evangelisk christelige Psalmebog viste, for at fortrænge Diævlen; hvorledes man end vil forestille sig det Onde, hører den personlige Diævel netop hjemme i den christelige Poeste. En af Luther's herligste Psalmer Vor Gud han er saa fast en Borg har tabt meget af sin Kraft derved, at man ikke har villet tillade, at det Onde traadte frem som Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
J Veile Avis læses under "Jndsendt Følgende: Væddemaalet den 30te Januar. Nei, Deputeret blev han ei, Men han blev vred, det seer man. - Naa, Suppleant da, hvad – Aa nei. Den Ære fra sig beker han Aha, saa skal De faae at see, En Kongedeputeret. Han gaaer i Lommen med; – maaskee, Jeg troer det naar jeg seer det. Ja see kun ad; han blier min Tro Vist Kongedeputeret: Jeg siger nei, – jeg siger jo Pare! – Lad gaae! – pareret Hvorom tre Boller Afbrændt, hvad Og Jens skal give Spise? Lad gaae, Lad gaae, nu seer vi ad Hvem vandt? – Faaer Tiden vise, J den af Exam. juris Alstrup mod Bestyrerne af f. A. Maifest i Randers (Prof. Dr. med. Regimentschirurg Bendz, Adjunct Holbech og Köm. Westermann) betræffende formeentlig fornærmelige Udladelser i et af Jndstævnte i Randers Avis indrykket Jnserat anlagte Sag, er den 1ste Febr. d. A. ved Randers Bythingsret afsagt følgende Dom: "De Jndstævnte bør for Citantens, Exam. juris Alstrups, Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger betaler Etanten. Derimod bør Prof. Bendz, som udebleven fra Forliigsmægling (han var fraværende i et videnskabeligt Anliggende, nemlig ved de skandinaviske Lægers og Naturforskeres Møde i Khvn.) betale Processens Omkostn. for sit Vedk. med 8 2 og tillige erlægge en Mulct af 4 1 S. til Justitskassen. - Hr. Alstrup har nu appelleret Sagen til Overretten i Viborg. Hr. Exam. juris C. v. Halling agter igjennem. Trykken at offentliggjøre Skiftebehandlingen efter hans afd. Fader, Ritmester v. Halling til Friisholt, et Bidrag til Kundskab og Justits=, Politi= og Skifte væsenets Tilstand i Lysgaard, Hids og en Deel af Holberg Herreder under Viborg Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Aarhuus. Her har i disse Dage dannet sig en Forening til at afhielpe huusarme Familiers øieblikkelige Trang i den strængeste Vintertid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Kulden har i de senere Dage været her 5 til 7 Sr. (en Dag endogsaa 8). Søen er nu tillagt saa langt som man kan sine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Nu mangle her to sjællandske Brevposter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Forlangt Jndrykkelse. J 18 af denne Tidende for indev. A. findes under "Forlangte Jndrykkelser, et Stykke med Overskrivt: Et Syn i Stænderhuset i Viborg, underskrevet G. Dette Stykke bærer intet Spor af Jver for den gode Sag men det tydeligste Præg af personlig Uvillie mod den Mand det er rettet, og har derfor opvakt almindelig Jndignation, især hos den Deel af Publikum, der nøiere kjender ham; og i disses Øine falder Skammen tilbage paa Skumleren, der over sin Vittighed paa en Mand, han vel kan vide, ei vil indlade sig paa at besvare Sligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Man tænke sig f. Ex, at en Bonde i en By har kjøbt sin Gaard med Frihed for at svare Tiender, men at de øvrige Mænd i Byen ei have villet eller kunne udrede den høiere Kjøbesum, der da fordredes, og derfor have kjøbt deres med Forpligtelse at udrede sædvanlig Tiende, mon da nogen fornuftig Mand vil undre sig over, at førstnævnte Bonde ei vil svare Tiende lige med de øvrige Bymænd, men vil conservere den Ret han har kjøbt og betalt. Saaledes attraaer Proprietairen vist heller ikke meere end at beholde den Ret han har kjøbt, og derfor er han neppe Bondestandens Arvefjende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 12te Februar opføres: Frieren og hans Ven. Nyt Lystspil i 3 Acter. Derefter: Grethe i Sorgenfri. Vaudeville=Monolog af Prof. Heiberg. Forestillingen begynder Kl. 6. Jndgangen aabnes Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Onsdagen den 3die Marts førstkommende, FormiddagJ. Müller. Kl. 10, afholdes her paa Contoiret Skiftesamling i forhenværende Gaardmand i Thiset By, Ring Herred, Jacob Jensens og Hustrues Bo, der da, om muligt, vil blive sluttet. Til bemeldte Tid og Sted indkaldes derfor Værgerne for ovennævnte Jacob Jensen, hans Hustrues Laugværge, Børnenes Formynder, samt Creditorerne til at give Møde, idet de af dem, som ikke møde eller lade møde, i Henhold til det udstedte og nu udløbne Proclama, ville blive anseete for at have samtykket i de Beslutninger, som af de Mødende maatte blive tagne. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te Februar 1841. Anholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Mandagen den 14de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt Auction i og over det Ormslev og Koldt Sogns Fattigvæsen tilhørende Huus i Stantrup, bestaaende af 4 Fag Bindingsværk med dertil hørende Haugeplads, efter saadanne Conditioner, som ved Auctionen ville vorde bekjendtgjorte. Hads og Ring Herreders Contoir, den 9de Febr. 1841. Fredagen den 11te Februar næstkommende, om EfterNyholm, const. middagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen heri Byen foretaget offentlig Auction over nogle uvisse Fordringer, tilhørende afgangne Pastor Froms Dødsbo. Hvilket herved bekjendtgjøres. Randers, den 26de Januar 1841. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Herbergerer Christen Wever heri Byen, bliver ved Auction, som afholdes Onsdagen den 24de Februar førstkommende og følgende Dag, Kl. 9 Formiddag, bortsolgt det bemeldte Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af: Chatoller, Skabe, Kister, Borde, Stole, Kjøkken= og Bryggersredskaber, Sølv-, Tin, Kobber= og Messingtøi, Kakkelovne, Senge= og Gangklæder, Heste, Køer og Faar, Vogne, Plove, Harver, Fourage, m. m. m. Forinden Auctionen over Løsøret begynder, forauctioneres Boets faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 92 paa denne Byes Torv, bestaaende af 14 Fag Forhuus, deels Muur= og Bindingsværk og deels Grundmuur, samt 25 Fag Udhuse; 2) et Stykke Jord paa Holstebroe Byes Vestermark af Hartkorn 1 Skp.: 3) et Stykke Jord i Vestermarken af Hartkorn 6 Skp. 1 Fdk. 1 Alb.; 4) et Stykke Ditto i Ditto paa Langtoft, Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/25 Alb.; 5) et Stykke Ditto i Ditto af Bisgaard Jorder, med 2 Skpr. Hartkorn. Gaarden har en fortrinlig Beliggenhed saavel for Handel som Værtshuushold, og er for det meeste teglhængt. Auctionerne afholdes i Gaarden No. 92 paa Byens Torv til ovenanførste Tid. Conditionerne erfares sammesteds. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Byfogedcontoiret i Holstebroe, den 5te Februar 1841. C. N. Petersen. Førpagtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Estrup Mølle, med deri værende Maleværk og tilliggende Jorder, beliggende 2 1/2 Miil fra Randers, i Sønderhald Herred, Randers Amt, agtes bortforpagtet paa 10 Aar fra 1ste Mai 1841 til 1ste Mai 1801, ved offentlig Auction, som afholdes i selve Møllen, Fredagen den 5te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Eiendommen, der staaer for Hartkorn 31 Tdr. 7 Skpr. Mølleskyld og 7 Tdr. 5 Skpr. ufri Ager og Eng, bestaaer af 2de nye Vandmøller som drives ved fire UnderfaldsVandhjul, til hvis stadige Gang der haves tilstrækkeligt Vand. – J den ene Mølle, der af aldeles Nyt er opfort 1835, er indlagt 2de Skalle= eller Grynqværne samt en Brækqværn og desuden et Stampeværk. – J den anden Mølle der ligeledes er opført af aldeles Nyt sidste Sommer og ei endnu fuldfærdig, bliver indlagt 2de Rug eller Meelqværne, samt en Boghvedegryns=Qværn. A Værket i denne sidste Mølle ere Bomdrevene og største Delen af de smaae Hjul og Drev af støbt Jern, og ved den ene Rugqværn bliver en nye Tromlesigte, samt ved Grynqværnen en Sorteertromle til Gryn. Samtlige Qværne og Værker i Møllerne ere paa det hensigtsmæssigste indrettet, og Møllen er beliggende udmærket fordeelagtig for Søgning, samt kan male til enhver Tid saavel Vinter som Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Bopælen i Stuehuset, der er indrettet til Beboelse for en honet Familie, vil blive istandsat og forbedret. Et nyt Udhuus paa 17 Fag er opført sidste Sommer, og istedet for et gammelt der endnu staaer, vil til anstundende Sommer blive bygget 14 Fag nyt Udhuus. Til Møllen hører circa 40 Tdr. Agerland, der ved den rigelige Gjødning meget kan forbedres. Der kan avles omtrent 50 Læs meget godt Høe, som bjerges tæt omkring Møllen. Et ikke ubetydeligt Aalefiskerie i Møllens 2de Omløb medfølger. Fuldstændigere Oplysning erholdes ved at tage Eiendommen i Øiesyn, og Samme forevises af Undertegnede eller i min Fraværelse af Bestyreren paa Møllen. Conditionerne til Forpagtningen ville 14 Dage før Auctionen findes henlagte hos Gjæstgiverne Ridell i Randers, Petersen i Aalborg, Larsen i Aarhuus, Kjeldsen i Horsens, og i Hotel de Angleterre i Kjøbenhavn, samt her paa Estrup Skriverstue. Lysthavende indbydes. Stamhuset Estrup, den 4de Februar 1841. Efter Stamhuusbesidderen høivelbaarne Hr. Greve de Scheels Ordre, Poulsen, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Mandagen den 1ste Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Hr. Major v. Holstein Rathlou, afholdt Licitation over Jstandsættelsen, af den Gaards Bygninger paa Halling Mark, under Stamhuset Rathlousdahl, som beboes af Fæster Simon Simonsen, efter saadant Overslag og Conditioner, som vil blive fremlagt ved Licitationen og forinden ere til Eftersyn hos Godsinspecteuren, Kammerraad Terndrup til Petersminde. Forretningen afholdes paa den ommeldte Gaard i Halling. Hads og Ring Herreders Contoir, den 9de Febr. 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Creditorerne i Dødsboet efter heri Byen afgangne Madame Esther Cantor, Enke efter afgangne Handelsmand Lipmann Cantor af Kjøbenhavn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer for undertegnede Skifteret. Den Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Aarhuus Skifteret, den 8de Februar 1841. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen, afdøde Justitsraad Snæbjørn Asgeyrsen Stadfeldt og ligeledes forhen afdøde Hustrue Cecilie Margrethe, født Bay, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 2den Marts, 6te April og 4de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 29de Januar 1841. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen, afdøde Stempelpapiir forhandler Jørgen Wilhelm Evaldsen og ligeledes forhen afdøde Hustrue Birgitte Kirstine, født Hansen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret inden forannævnte Tids Udløb, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 2den Marts, 6te April og 4de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 29de Januar 1841. G. A. Koefoed. S. Poulsen.