Københavns Adresseavis, 1795-11-09
Forholdsregler for Skibe som seile ved GudvindFyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den Nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (NortSand Head) i en Distance af lidet over tre sterdedeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nord Sands Hoved i 9 Favne, med lavest Vand. Det ligger S. S. O. en halv O. for NordForelands Nyhr i en Distance af 7 en halv engelske Mile, og N. D. til O. 1/4 O. for det østligste og nederne af Syd Fore lands Fuhr i 13 tre fierdedele engelske Miles Distance. Paa det man in skielne det fra de tvende Forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man ei kan tage feil og ansee det for een af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilken Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne men ikke see, Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhr er saavel afpasset, at det vil være umueligt for et Skib, at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene iagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holdt Skibene østen for Gud vind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nordsøen til Dowers Canal, maae give nore Agt paa ikke at bringe Gudvinds Fyhr mere sydlig end i S. S. V. af dem; og tertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, holde det Vesten end Syd og Østen for den Peining, og kan de være sikkre paa at ville passere nok som til Øgen saavel for Fyhres som enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet forbi det, styre S til V. 2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre norderlig Cours forinden de have Gudvinds=Fyhr i N. til O. derimod maae de for bringe det meere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gud vind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen, til Dovers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag og Gudvind eller Østenfor det; saa har han det i sin egen Magt ved en eneste Peiling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøiet med Fyhret. Til den Ende maa han holde sig norden for Fahret, indtil han haver det omtrent i Syd i en hald engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde skipperen, heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han har Gull Strømmen aaben (the Gull Stream) imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. B. Cours til han troer at have seilet omtrent 2 en halv a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyeret, og da ankre i 7 a 8 Favur, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmeldte Peilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 22250, V. Her bevares: der forkrænkelige Legem af den i Livet værende og höiædle og velbaarne: Herr Jur Henrich VoxTørkr. hans Kongl. Majestæts Etatsraad, han var født her i Kiøbenhavn den 18 Mai 1778. og er død den 31 October 1795. han indgik tvende gode Egteskaber, først den 13 November 1737. med Mahls Laskes. som den 17 September 1763 indgik for han i Frig heden. dres den 2 November 1770 med sin efterladte EnkeFrue Aal aer Voxilke, södt Vasukke efterladte eneste af forste Egteskab avn, der nu med hans Samlede Söm. Gancestieraad og Raadmand Juer Hyption Vorriligen god oprigtig. beder 16 en hans ganske Levnet har været en Blanding af mange for hie Fornasiner og 3. me 1skymringer. gener: ansatte saa