JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Udenlandsk. Engeland. Den Engelske Nation skal være meget forbittret over Conventens Jnfald, at giennemhægle den Brittiske Constitution og Kongernes Forhold, hvorved Conventen ei allene har berettiget men og opfordret enhver Nation til at raisonnere over den franske Constitution og dens Agentere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Nogle Engelske Coffardie=Floder i alt 170 Seilere skal ved erholdet Efterretning om de fra Brest udløbne Krigskibe være komne tilbage og den 10de Mart. indløbne til Torbay. En Fregat og 9 Coffardie=Skibe skal være forulykkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Admiral Peyton har indberettet, at 5 Svenske Skibe, ladte med Provisioner til Frankrig, ere tagne i Dünerne. Man siger, hvilket behøver Bekræftelse, at der er giver befaling, at optage alle danske Skibe, og at de Engelske ei skal betale Told ved Giennemfarten i Sundet. Efter officiel Beretning giøre Spanierne og Engellænderne stærk Fremgang med Domingos Erobring. Engellænderne har taget Cap Tiburon, som er af Vigtighed. Den franske Magt under Santanor er nu indsluttet i Port an Prince, som blokkeredes siden 2den Januar og er nu formodentlig i Engelændernes Magt. En Coffardie=Flode af 132 Seilere under Bedækning af : Krigskibe er lykkelig indløbet i Engelske Havne. Parlaments Handlingerne har meest bestaaet i smaae Skiermydsler fra 25de Febr. til 6te Mart., da man især gjordes opmærksom ved den Motion H. Whitbread gjorde angaaende Engelands Alliance=Tractat med de coaliserede Magter. J Jndledningen sagde han: "Jeg vil ikke paa nye oplyse Oprindelsen til den nærværende Krig eller de Grundsætninger, med hvilke man troer, at kunne retfærdiggiøre den. Mig er det nok, jeg veed med mig selv, at jeg har gjort, hvad som stod i min Magt til at hindre den. Jeg vil ei heller tale om de Declamationer, hvormed man har vidst, at stemme den offentlige Meening og at opbringe Folket mod den franske Nation, jeg vil ikkuns erindre, at man og brugte det samme Middel i Krigen mod Americanerne, dem man i Manifester udskreeg for et ryggesløst, grusomt og harbarisk Folk, derefter anstillede han en Betragtning over Forfatningen i Europa ved Krigens Begyndelse. Østerrige og Preussen, sagde han, havde hidtil betrygget hinanden, men pludselig forenede de sig mod Frankrig. Hensigten og Bevæggrundene viser tydelig den Pillitzer-Tractat, i hvilken Hadet mod enhver Art af Frihed, er saaledes udtrykt, som man kunde vente det af de arrigste Despoter. Manifestet udgivet af Hertugen af Brunswig, Ruslands og Preussens Forhold i Polen har lagt de coaliserede Magters Hensigt med denne Krig, for Dagen. Var det da Storbrittannien anstændigt eller overeensstemmende med Retfærdighed at tiltræde saadant System, og hvad har vel kundet bevæge dertil Kongen taler vel i hans Manifest om Skadesløsholdelse og Sikkerhed, men om Engeland end erholdt samme som at den blev fornøiet, saa maae den dog mod sin Tilbøielighed vedblive Confoederationen, indtil de Allierede og ere tilfredsstillede og samtykke Freden, men dette giøre de ei godvilligen, saalænge der bliver Skip af Frihed tilbage, som de ei kan ansee uden Ækel og Modbydelighed. Deres Grundsætninger ere og forskiellige:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Ministeren Pitts Svar gik fornemmelig ud derpaa, at Parlamentet eengang havde erkiendt Krigen mod Frankrig som aftvungen Nødværge til at forsvare Frihed, Eiendom og Religion, og at der altsaa ei kan kan være Spørgsmaal om Alliancer ere nyttige til at modstaae en fælleds Fiende, Om de Allierede end ikke handle efter Engelands Grundsætninger i Ting, som ere uden for Alliancen, bør denne ei derfor ophæves. Nytten af den fælleds Forbindelse til Forsvar er unægtelig, hvad Eftertiden kan føre med sig, er uvist og kan blive langt anderledes, end som nu spaaes af dem, der stedse raabe paa Fred, men slet ikke opgive, hvorledes saadan Fred efter Frankrigs nærværende Forfatning kan sluttes med Engelands Sikkerhed og Ære. Gik Motionen igiennem, saa blev Engeland sat i det Fald, at maatte bede Frankrig om Fred, men Fædrenelandets Virksomhed, Hielpemidler og Udsigter lader ei Nationen befrygte en saa stor Fornedrelse under sin Værdighed, især naar betænkes Frankrigs uhyre Udgivter, Pengepresninger og dets Maade, ved Vold og Skræk at opbringe og sammenholde Armeer. Hr. Whitbreads Motion forkastedes med 138 mod 16 Stemmer. Hr. Grev gjorde den 14de Martii et hæftigt Angre mod Ministerne for de Hessiske Troppers Landing uden Parlamentets Samtykke, som han paastod at være mod Rigets Grundlov, og foreslog en Jndemnisations Bill, hvilket Forslag understøttedes af Hr. Francis, SerjantAdair, Sheridan og Fox. Forslaget forkastedes med 170, mod 41 Stemmer. Samme Skjebne havde og GeneralFispatricks Forslag den 17de at bede Kongen om at ville udvirke La Fayettes Løsladelse, som forkastedes ved en Overvægt af 107 Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Frankrig. De to Divisioner af den Brester Flode, som vare udløbne fra Brest under Capitainerne Thevenard og Dore, og hvoraf den første bestod af 2 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Corvetter, men den anden af 6 Linieskibe, 4 Fregatter og 3 Corvetter, har formedelst Modvind maattet gaae tilbage. Marinearbeidet fortsættes der med al Jver. Eisas skal nu være paalagt en nye Contribution af 12 Millioner Livres, som skal betales under Straf af Guillotinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
De til Rhin og Mosel grænsende franske Departementer er det ved Proclamation under 25de Februarii paalagt, at levere uden Betaling til Armeerne inden 6 Uger 47,500 Kioler, 52,000 Vester, 139,000 par Buxer, 134,000 par Strømper, 300,000 par Skoe, 29,000 par Støvler, 190,000 Skjorter, 25,000 lange Overbuxer og 23,000 Kapper - vil blive vanskeligt. Robespierre, som igien er opstanden, har ved sin Myndighed bidraget til at Velfærds=Udskuddet og Jacobinerne har indlagt en fuldkommen Seier over Cordeliers. Convents Deputerede Chabot, Fabre d'Eglantine, Delaunay og Bazire saa og Hebert, Vincent, Ducroqvet, Gen. Launun, Banqvier Knoff, Gen. Ronsin og Momoro ere arresterede d. 11te og 12te Martii. Man beskyldte dem for at ville igjen have indført Monarchie, myrdet Biergpartiet og Jacobinerne, udhungret Paris, opvagt Tumulter med videre. Man har foreviist et par Breve, som give Kunskab herom, men Eftertiden vil vise, om det er digtet eller sandt. Jmidlertid raabe alle Munde, at de skal døe uden Skaansel, hvilken Skjæbne vil træffe mange fleere, som forekomme Biergpartiet og Jacobinerne at være fordægtige, især om man følger Couthons Forslag at arrestere alle, som ikke have patriotiske Ansigter. Man kan nu vente, at Magaziner, som har været lukte, vil blive aabnede for at holde Folket en Tid i god Lunne og i den Hede, som Robespierres Tale i Jacobinerelubben d. 13de og i Conventen d. 15de har foraarsaget. J Sedane, er Fornufts Templen indviet d. 10de, ligesaa i Bordeaux, hvor Templen var opfyldt med Mennesker, for hvilke Folke=Repræsentant Jsabeau prækede d. 10de Martii om Republiqvens Forfatning, og hvad man havde at iagttage mod dens hemmelige Fiender. Han roser i et Brev til Conventen Jndvaanernes patriotiske Sindelav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Adskilligt. Ligesom Efterretningen om det danske Skib der skulle være indløbet til Haure de Grace med 20,000 Flinter og forsynet med Passer baade til Spanien og Frankrig, er gienkaldet, med Tillæg, at Conventen ikke havde faaet denne Efterretning fra Marineministeren Boursault men fra en Nationalgarden af samme Navn, saa ventes og gienkaldet en nyere Efterretning fra London, at de Engelske Fregatter Thetis og Brillant har optaget en dansk Galeote med 264 Kister Gevæhrer og Ammunition, foruden det sidste ommeldte Skib med Salperer og flere Artikler tildeels mærkede med det Kiøbenhavnske Arsenals Stempel. Formodentlig udspredes det for at retfærdiggiøre Resolutionen om Opbringelse af alle, endog neutrale Skibe, der ere ladte med Provisioner, hvorhen de end ere bestemte. Det berettes ligesaa, at et Svensk Skib med Kanoner og Pulver lykkelig er indløbet til Dynkirken den 10de Martii. Baron Armfeldt skal være flygtet fra Neapolis, da den Svenske Baron Palmqvist var kommen dertil for at arrestere ham. Beviiserne, man har imod ham Sverrig, skal og tilintetgiøre hvad han i Aviserne har indført. Som Minister havde han 7000 Rdlr. og 5000 Rdlr. af hans Charger i Sverrig, som han nu har mistet. Den nye Svenske Gesant i Jtalien von Lagersverd har fra Genua under 22de Febr. publiceret hans Afsættelse som Minister og at der er givet Ordre, til hans Arrestering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
I Amsterdam har nogle slette Mennesker villet sætte Jld paa et Skib ladet med 350 Centner Krudt for det Turiner Hofs Regning, det mislykkedes, men Gierningsmanden var ei opdaget den 17de Martii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
J Constantinopel er bleven Spliid mellem Jacobinerne. En Apotheqver i Valenciennes yttrede saa kiendelig sin Tilbøielighed for de Franske, at Prinds Coburg skikkede ham ud af Byen med Betydning, at han kunde gaae over til disse hans Venner, og om han igien kom tilbage, uden at bringe dem med sig, skulde han hænges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
J Schweitz har man saalænge solgt Heste og Oxen til Frankrig for høi Betaling, at man nu mangler de fornødne til Agerdyrkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
J det Neapolitanske skal alt det undværlige Kirkesølindleveres til Myndten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Bekientgiørelser. Afgangne Kiøbmand Johan Joseph Wentzel i Aarhuus hans Stervboes faste Eiendomme: a) Stervboegaarden, beliggende paa Middelgade under No. 115, bestaaende af 11 Fag, 2 Etage Gadehuus, Portrum iberegnet, 7 Fag dito Sidehuus i Gaarden, 11 Fag dito Baghuus, 11 Fag ibygte Halv tage med Gaardsrum, Pompevand og Haugeplads. b) En Leieboed ved Siden af Stervboegaarden, beliggende under No. 114, bestaaende af 3 Fag 2 Loft høi Gadehuus med lidet Gaarsrum. c) Et dito Huus, lige over for Stervboegaarden paa den østre Side af Middelgade beliggende under No. 52, bestaaende af 3 Fag 1 Lofthøi Gadehuus 6 Fag dito Sidehuus med Pompevand og en liden Haugeplads. d) En Gaards Avling paa Aarhuus Byes Mark kalde efter Vangebogen Søren Clemmensen af Rampes iboer. bliver opraabt til bortsælgelse ved offentlig Auction, første Gang Løverdagen den 5te April næstkommende, anden Gang Løverdagen den 12te dito, Tredie og sidste Gang Onsdagen den 16de dito. Auctionen holdes i Stervboegaarden og begyndes hver af de ommeldte Dage Kl. 2 Eftermiddag; alt paa de Conditioner som nærmere paa Auctionssttædet bliver bekientgjort. Aarhuus d. 2den April Hviid Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Ved at eftersee afgangne Kiøbmand Christen Schiød, strups Papirer, befindes det at nogle her i Byen har en Deel af den Afdødes Stervboe tilhørende Gods, formodentlig som haandfaaet Pant, saasom: noget Sølvtøi, Snustobaksdaaser, et Sølv Lommeuhr a.; thi anmodes disse behagelig at ville melde dem hos os, som Skifteforvaltere, og give Forklaring og hvad de i Boen kan have tilgode, at det Pantsatte ved den agtende Auction kan blive indleveret og bortsolgt til deres Fordringers Betaling. Aarhuus, den 31te Martii 1794. N. Rohde. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
En skikkelig Pige der har lært Skræder, og Linnedige, ning samt Klædervask, og tillige forstaaer at bestyre en daglig Huusholdning, kan faae Condition hos en honet Familie her i Byen, enten til forestaaende Maji Flyttetid, eller strax siden efter. Nærmere Efterretning gives derom fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Tirsdagen den 22de April førstkommende og følgende Dage, lader Madame Esmarch i Ørnberg Mølle paa Schiersøe Gods ved Ebbeltoft, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Bæster, Kiør, Faar og Sviin, samt Vogne, Plove og Gaardsredskaber, tillige med en Deel Sengeklæder, Boeskaber Kaaber, Tin= og Messingtøy med meere. Scheel ved Grenaae, den 31te Martii Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Til behagelig Efterretning for alle Reisende bekiendtgiøres herved at jeg har besluttet d. 19de April dette Aar at ophæve det af mig udi en Deel Aar holdte Giestgiverie, saa at jeg efter den Tiid ikke modtager og beværter nogen Reisende for Betaling. Jmidlertid aflegges her min skyldige Taksigelse til alle og enhver som hidtil har forundt mig, denne Næringsvei. Randers d. 30te Martii 1794. Peder Abell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Paa Rodsteenseie Gods i Tvenstrup Bye er et ugifte Qvindemenneske ved Navn Anne Rasmusdatter ved Døden, afgaaet. Hun skal være født i Aarhuus, men om hun har efterladt sig Arvinger vides ikke. 30te Dagen indfalder den 3de April førstkommende; Til hvilken Tid Arvingerne indkaldes til at møde eller møde lade, som og til 6te og 12te Ugers Dagen. Hendes Efterladenskabet er ubetydelig, og neppe vil tilstrække til at betale Begra velset med, saa intet kan ventes at ArveRodstenseie den 24de Martii 1794. Schou. Fuldmægtig paa Godset,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Den Auction som var berammet at holdes næstkommende 9de April i Gaarden ved Mindeporten her i Aarhuus, og ver nogle Kakkelovne, Borde, Kobberkedler, adskilligt jer Redskab m. v. bliver, formedelst de mange i denne Til berammede Auctioner, udsat indtil videre og nærme
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-02
Bekiendtgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 24de Martii declareredes Mariage ved Hoffet mellem den Kongelige Kammerjunker von Qvalen og Frøken von Abestee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
J denne Tid ere nogle Danske Skibe retournerede dertil fra Bordeaux. De kan ikke noksom beskrive den Elendighed og Mangel som der hersker. Man har Efterretning, at Engelænderne atter har optaget nogle Danske Skibe, hvoriblant tvende Kiøbmand Pechier tilhørende Skibe, ladte med Salpeter til Genua Kongejagten Søeormen, som skal være Vagtskib i Beltet, udlagde paa Rheden den 26de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Aarhuus. Næstkommende Onsdag den 9de April er berammet Ordination for Candidat Hr. Berthel Christian Budz, Sognepræst til Værum og Ørum Menigheder i Galthen Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Skipper Soede med Børsmakken samt de 5 andre Smakker ligge her endnu alle for contrair Vind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Efter Forlydende skal Tuusstrup Hovedgaard og God være solgt til Hr. Forpagter Esmarch paa Møllerup for 28000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Prædikanterne i Fasten. Domkirken. Hospitalskirken. Paa Mandag, Hr. Müller. Paa Onsdag. Hr. Bud. Hr. Rasch. Torsdag. Hr. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Efter ser Dages smertelige Sygdom behagede den alvise og gode Gud Søndagen d. 30te Marts sidst afvigte ved en stille og roelig Død at henkalde min uforglemmelig Mand, Matthias Povelsen Secher, Kammeraad og Eier af Sødringholm, i hans Alders 52 Aar. Dette for mig og otte tildeels uopfødte og uforsørgede Børn saa sørgelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for vores felleds respective Paarørende og Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Enhver som kiendte den Salig Afdøde, veed hvormeget jeg har tabt, ved at vorde saa tidlig og hastig berøvet den kierligste Ægtefælle og mine Børn den beste Fader. Forsikret og alles oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig deres skriftlige Bevidnelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Udenlandsk. Krigen. De Franske har forladt deres Leir ved Mons en Pevele og den vigtige Post Pont a Marqve. derimod forstærke de sig ved Dunkirken og deres Leir ved Mont Cassel bliver stedse talrigere. Leiren ved Rosendael under General Vendomme skal være 25000 Mand. Man mener, at de med al Magt vil baade til Lands og Vands gaae løs paa Nieuport og Ostende. Fra Haag skrives, at de Allieredes Armee i Nederlandene beløber til 170, 1000 Mand Jnfanteri, og 55,000 Mand Cavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Den 20de Mart. havde samtlige Generaler ved den Keiserlige Armee tilligemed den Engelske og Preussiske Gesant Conferentz i Ath. Den Preussiske Gesant havde og en privat Samtale med Prinds Coburg, hvorpaa Mylord Elgin er strax afreist til London, men Erkehertug Carl til Wien, hvorfra han igien ventes tilbage til Brussel den 10de Apr. da Operationerne meenes at skulde begynde, imidlertid komme daglig Forstærkninger til Armeen. Man siger at Kongen af Preussen har ladet ved samme Forsamling fremlægge Plan til en Fred med Frankrig. Man veed ei, om de Franske havde Kundskab herom, men de giorde en skrækkelig Allarm paa Grændserne, medens Conferencen varede, og Hans Majestæt har fra Berlin under 13de Martii udgivet en Proclamation, at ville drage sine Tropper fra de franske Grændser indtil hans traktatmæssige Contingent af 20, 100 Mand, som forbliver, da man ei eenstemmig har villet accordere hans Begiering om hans Troppers Provisionering og anden Betaling, it. Almuens Afvæbning. Han havde vist ventet det i Betragtning af hans udødelige Fortienester af det Tydske Rige i denne Krig, og hans Troppers Heltebedrivter i og uden Frankrig. Menda Udfaldet ei har svaret til hans Forventning, saa maae han overlade Riget til dets eget Forsvar og Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Allerede fra den 20de Mart. brække de Preussiske Tropper op fra Ober=Rhinen og gaae til det Cleviske. Den største Deel af dets svære Skyts er allerede indskibet, for at sendes fra Maynz til Trier og Cleve. Der meenes og, at nogle af de Preussiske Tropper trække sig til Nederlandene, for at giøre Forslag til Fred med Frankrig desmeere gieldende, hvilket dog maae bekræftes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Den Preussiske Commandant i Maynz har ladet Borgerskabet opfordre, at forsyne sig med de nødvendigste Vaaben til at bevogte og forsvare Staden efter Preusser, nes Bortgang, men disse vente sig nu intet vissere, end at blive et Offer for de Franske, som stærk forsamle sig ved Landau, Speyer og Neustadt, saa man rimelig kan vente Efterretning med snareste, at de Franske igien ere indrykkede i Maynz. Feld=Marskalk Møllendorf, gaaer tilbage med de Preussiske Tropper og den tilbageblivende Rest skal commanderes af General Kalkreuth. Østerrig derimod ruster sig med en Anstrængelse, hvortil et før er seet lige. Man forsikkrer, at de Keiserlige Hære paa Franske Grændser skal endnu forøges med 62. Battailloner Jnfanterie og Cavallerie i Forhold. Croater og Szekler komme fra de længstbortliggende Egne i Slavonien og Siebenbürgen, Recruter fra Bøhmen, Gallizien og Polen gaae til Rhinen og nogle Regimenter fra Bøhmen og Mühren. Fra Krain og det Østerrigske Jstrien trække flere Battailloner med et Train Artillerie til Lombardiet. Jnfanteriets Recrutering har fundet Vanskelighed i Ungarn, indtil det ved et Hofdeeret blev fastsat, at det maatte være en hver tilladt, naar Anliggende udfordrede det, at vende tilbage fra Armeen og naar Krigen var til Ende skulle enhver faae sin Dimission. Efter Ledigiengere anstilles overalt Jagt, som har afgivet et betydeligt Antal Soldater, og Krigslaanet er kommet i Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Rigsarmeen under Rigs=Feldmarskalk Hertugen af Saxen Teschen er i tvende Afdeelinger, den ene 39. 100 Østerrigere, Pfalzer og Würtembergere skal agere ved Ober=Rhin, den anden 44,000 Preusser, Sarser og Hesser ved Chur= og Neder Rhin. Derfra afgaae nu en Deel Preusser. Fra det Badenske til Basel er en anden Østerigsk Armee, som skal handle i Forening med det opbudne Landfolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Spanien fremstiller en Armee af 200,000 Mand; Man giør det der til en Religions Krig. Saaledes staae disse mange Tropper paa Papiret. Fra Vender, Alperne og Pyrenæerne høres ei noget. Bastia, hvor der efter Lacombe St. Michels Anmeldelse var til 23. Jan. et Forraad af 7000 Centner Korn, er efter det nyeste Beretninger endnu ei indtaget heller ikke Calvi, men Rygtet tiltager om de Franskes forehavende Landgang paa Øen Jersey og at de giøre Regning paa Understøttelse af Jndvaanerne. Man treffer der Anstalter, til at modtage dem. 9 fiendtlige Krigskibe krydse i de Jrlandske Vande. Fra Rochefort, Orient og Bresankyndige Commissarierne 4 Spanske og 8 opbragte Engelske Skibe, ladte med Mund=Provisioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Frankrig. Man venter paa, hvorledes det vil gaae Krigsministeren Buchotte og Maire Pache i Paris, som begge vare de arresteredes Venner og Beskyttere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Man løb d. 21de med det Rygte, at de, saavelsom General Pichegre, vare arresterede, hvilket, om det bekræftes, vil have Jndflydelse paa Armeerne. Hebert, Chabot og Bazire skal have forsøgt at aflive sig selv, men ere hindrede derfra. Natten til den 17de arresteredes Convents Deputerede Herault de Sechelles og Simond. Natten derpaa den bekiendte Chaumette, som græd bitterlig, den Constitutionelle Biskop Gobet, som i Forbindelse med Chaumette og Anacharsis Cloots har spillet en Hovedrulle ved de religiense Farcer, it. Digteren Latharpe, Madame Hebert og Momoro, og til Orleans er sendt Ordre, at arrestere General Santerre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Stadsraadet har udgivet Proclamation til alle gode Borgere, at angive alle, der forekomme dem fordægtige. J de sidste 8te Dage til 18de Martii har Nationalkniven afskaaret 18 meest riige Personers Hoveder; deriblandt en Durnay, hvis Formue skateredes til 25 Millioner Livres. Han var vel værd at slagte. Det er derhos skeet, som formodedes, at Magazinerne ere aabnede, man har publiceret, at der er en Uhyre Mængde Riis og saltet Kiød med meere, som er kommet gandske pludselig til Paris. Desuden er bekiendtgjort, at man har opsnappet 10 Skibe ladte med Provisioner, og at der fra Havre de Grace er underveis 150,000 Pund Riis, 80,000 Pund Talg og 1200 Tdr. Kiød, saa der snart til Folkets Glæde bliver Overflødighed - Velfærds Udskuddets Omsorg maa det alt tilskrives. Der er nu al Anseelse til, at den øvrige Rest af den Kongelige Familie snart skal skaffes af Veien. De sædvanlig foreløbende Petitioner ere alt begyndte. Statsraadet har begaaet en hæslig Forsømmelse og ladet 3 Dage gaae forbi, inden det opvartede Conventen og ønskede den til Lykke med sin Seir overde Sammensvorne og deres lykkelige Opdagelse. Man ge Stadens Sectioner og udenbyes Municipaliteter forekom det, hvorfor og Præsidenten Rühl viiste sig ifiær imod det og gav sin Misfornøielse tilkiende i hans Svarpaa Maire Paches Gratulation. Danton jævnede denne Sag. Lykønskningerne ere ellers ei saa hyppige som Conventen havde ventet. En Deputation af Cordeliers anholdt om en nøiere Forbindelse med Jacobinerne og inviterede dem at bivaane deres Forsamlinger. Jacobinerne lovede det, dog med Vilkaar, naar Cordeliers først vare luttrede i en ret heed Smeltedigel. Revolutions Armeen har ved en Deputation soret i Jacobinerklubben ei at ville modtage Ordre af nogen anden, end Conventen og Velfærd Udskuddet. Robespierre svarede Revolutions Armeens Forhold er ophøiet over al Roes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Adskilligt. J Coblentz, Speyer og Egnen derom ere Levnetsmidlerne overordentlig dyre. Reisende be rætte, at der betales 1 Kreuzer for 2 Kartofler, for et Pund mager Koekiød 48 og et Pund Smør 80 Kreutzer. J Stedet for Salt bruges nogle Steder Salpeter. 9 Daler for 1 Malter Havre og 15 Daler for en Skieffel Erter. J Wisbaden betalte 2 Personer for tarvelig Middagsmaaltid 5 Gylden og for en halv Boutellie Viin 48 Kreuzer. J Ober Elsas er Mangelen endnu større.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
Giennem Eisenach passerede d. 9de Mart, som Arrerestantere under Escorte af Husarer tvende Franskmænd, der kom fra Warschau, og fra Sted til anden transporteredes til Afsætning paa Fransk Grund. Man sagde det var opdagede Emissarier, der havde faaet Reisepas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-04-05
J Flandern blev Feldpræsten ved et Tydsk Protestantisk Regiment fangen. Generalen, som elskede ham meget, anholdt hos den Franske General om hans Udvexling mod andre franske Fanger: Jacobineren svarede, at det ikke var ham angelegen at faae saadanne feige Memmer tilbage, som havde ladet sig giøre til Fange, men han behøvede 2 gode Stykheste, vilde Generalen sende ham samme, saa skulde han igien faae sin Feld præst. Dette skeede.