JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
"Kiel. C. Bl." beretter ifølge tilforladelige Efterretninger, at der med Udløbet af Privilegiet for Dampskibsfarten fra Lübek til Petersborg (1845) vil blive indrettet paa russisk Regning en Dampskibs linie mellem Petersborg og Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Ved Jordarbeiderne paa Jernbanen i Nærheden, af Elmshorn er der gjort en interessant Opdagelse. Man har næmlig der, siger "Kiel. C. Bl.", underet Sandelag, som uden Tvivl har hørt til den Række af Dyner, der forhen begrændsede Elbstranden, fundet en stor Mængde velbeholdne Viinstokke, der afgive Beviis for at Viinavl har fundet Sted der i gamle Dage. De have Rødder af en Arms Tykkelse og synes ganske at ligne vore nuværende Viinstokte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Nogle af Viinstokkene ere opbevarede for at blive afleverede til Museet i Kiel. Dette Fund vil kunne give Anledning til de interessanteste geologiske og antitariske Undersøgelser. Ledige Kirkesanger- og Skolelærerembeder. Degne- og Skolelærer-Emb. i Rissum, fri Bolig med Have, 210 Mk. Skoleløn, for en Hjælpelærer om Vinteren 10 Mk., Salær 100 Mk., Akcidentier 100 Mk., Offer og Tavlepenge 30 Mk., Demat Land, 2 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 4 Læs Foder. Skolesproget Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Degne- og Skolelærer-Emb. i Lygum, fri Bolig med Have, Brændsel, Land til to Køer, Skoleløn 250 Mk., Akcidentier 100 Mk., Salær 50 Mk., af Kirkekassen 30 Mk., Offer 30 Mk., 3 Tdr. Rug, 120 Pd. Smør. Degnen skal holde en Hjælpelærer; Godtgjørelsen herfor vil nærmere vorde bestemt. Skole proget Tydsk. – Ansøgninger indsendes til Kirkevisitatoriet for Tønder Provsti inden d. 20. Sept. næstk. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Døde. J Kjøbenhavn: Enke efter Seilmagerm. Brenøe, Olave F. C. født Leth; Værtsh. R. Hendrichsen, forhen. Bygningsskriver ved Jngeniørkorpset, J. N. Balle, 83 Aar; Silke= og Klædehandler C. V. Petersen, 26 Aar; Ane Cathrine Madsen født Søgaard, 73 Aar; V. F. Dorff, Emilie C. A. Møller, 22 Aar; Jfr. C. Paludan, 88 Aar. J Helsingør. Major A. G. v. Dreyer. J Stege, Kbud. Marschner, 34 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 1. Septbr.: Species 200. Bank-Diskonto 1 pCt. Nationalbankaktier - 4 - Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Ribe Torvepriser d. 2. Septbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 12 s.; Byg 2 Rd. - s.; Havre 1 Rd. 12 s.; Boghvede, Boghvedegryn pr. pr. Skp. - Byggryn 26 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æ 5 s. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Bekjendtgjørelser. Stiftsbibliotheket, som er flyttet til Hospitalsbygningens Stueetage, vil nu atter være aabent for Udlaan Onsdag Formiddag Kl. 11-12, paa hvilken Tid de, som ønske Böger udleverede, vilde behage at møde. Dog kunne de udenfor Byen boende Kontribuenter ogsaa til andre Tider for Undertegnede opgive de Bøger, de maatte ønske at laane. Ribe, d. 2den Sept. 1843. C. E. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Mit iboende Huus i Graabrødregade, 1 Fag til Gaden og 2 Fag til Gaarden, nyt opbygget, hvortil høre 2de Køers Græsningsret paa Sønderport Mærsk, kan faaes tilkjøbs. Hvis det ønskes kan Græsningen sælges særskilt. Man henvender sig til Kjær, Kleinsmed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Concurs-Proclam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Erste Bekanntmachung. Demnach wider den hiesigen Bürger und Weinhandler Heinr. Wilh. Luders auf Andringen von Glandigerne der Concurs erkannt worden ist, als werden von Gerichtswegen, jedoch mit gesetslicher Ausnahme der protocollirten Glaubiger, welche nur zur Anaabe der rückstandigen insen verplichtet sind, Alle und Jede, welche an den gedachten Cedenten und dessen Gutter ans irgend eine Grunde Anspruche, und Forderungen zu haben vermeinen, wie auch diesenigen, welche demselden mit Schulden verhaftet sind, øder Pander und sonstige Sachen von ihm in Handen haben möchten, hiemit resp. bei Strafe der Ausschliesung von dieser Concurs masse und der doppelten Zahlung des Werths der versenten Sachen, peremtorisch augefordert und befebligt, innerhald 12 Wochen vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams in den Zeitungen gerechnet, und zwar Auswartige unter Bestellung gehøriger Actenprocuratur, bem hiesigen Stadtsecretariat sich anzugeben, die zur Begrundung der Angaben dienenden Documente originaliter zu produeiren, beglandigte Abschriften zurücksulassen, und demnachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Tondern, den 21. Aug. 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Bürgermeister und Rath. In sidem: Sibb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Bekjendtgjørelse. Under den i 1812 stedfundne criminelle Undersøgelse i Anledning af at det antoges, at Pigen Christianne Jensdatter af Andsager skulde være bibragt Gift, blev min Kone, Kirsten Nielsdatter, m. Fl. stillet for Forhør og afhørte til Sagens Oplysning. J denne Anledning har senere circuleret Bysnak og løse Rygter, som af Menigmand letteligen kunde udtydes at sigte eller hentyde paa mig og min Familie, og for at fjerne enhver Skygge af Mistanke denne Udaad betræffende fra os, har jeg desangaaende tilskrevet Stiftamtet, som derpaa under 18. f. M. blandt andet har svaret: At der ikke ved den anstillede Undersøgelse og Forgiftningstilfældet i Andsager er udfundet Nogen, mod hvem der er grundet Mistanke, eller mod hvem en Saggivelse kunde rettes, og Sagen er desaarsag for Tiden henlagt, uden at Amtet kan indlade sig paa at beordre Justitsaction og derved paaføre det Offentlige Bekostninger. Lauge Christensen og Kone maae netop i denne Omstændighed finde deres bedste Retfærdiggjørelse mod de formeentlige Rygter, da saafremt den fjerneste Anledning gaves til med Nytte for det Offentlige at forfølge Sagen, denne ikke vilde være standset i et saa vigtigt Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Ved at bekjendtgjøre Foranstaaende, der formeentlig indeholder en tilstrækkelig Bevidnelse om min og Kones aldeles Skyldfrihed i denne Sag, finder jeg det at være min Pligt som Familiefader, at advare Enhver ikke i fjerneste Maade at yttre eller udlade sig om noget, som angaaende indbemeldte Sag kunde antages at sigte til os eller paa nogen Maade krænke mit og Families gode Navn og Rygte, da Vedkommende kunne vente derfor at blive dragne til Ansvar. Qvie i Andsager Sogn pr. Varde, den 21. August 1818. Lange Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
At Redacteuren af Bladet Ny Jyllandspost Exam Juris Alstrup, under Dags Dato er beordret tiltalt for Jndholdet af et i bemeldte Blads Nr. 33 for d. A. indeholdt Stykke, med Overskrift Gilde=Paree, afholdt af Oppositions Klubben, bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Jrda. 27. Sept. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, d. 22. August 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Jfølge Amtets Ordre bliver Onsdagen den 13de September næst, Eftermiddag Kl. 3 afholdt offentlig Licitation paa Varde Raadstue over Grundforbedringen af 1286 løbende Favne af den mindre Landevei mellem Varde og Veile over Varde Kjøbstads og endeel af Lunderup Marker. – Conditionerne for dette Grundforbedringsarbeide, der bestaar i Jord arbeide, Chausseringsarbeide og i Opførselsen af 5 Stkr. større og 13 Stkr. mindre Steenkister ere 8 Dage forinden Licitationen til Eftersyn hos Hr. Jngenieurkapitain v. Nickolin Varde. Herredscontoiret i Varde, d. 1ste September 1843. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Efter Forlangende af Procurator Hostrup, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver det Peder Kragelunds Enke tilhørende og i denne Byes Hundegade, under Nr. 83 beliggende Huus, bestaaende af 8 Fag til Gaden, med tilliggende Haugejord og Udskiftningsjorder paa Sønderport Mærsk i de store Lodder Nr. 7 og i de smaa Lodder Nr. 16, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3. Octbr. 1843, Form. Kl. 11enh.; 2den - 3die, Fredagen 3. Novbr. De tvende første Auctioner afholdes paa Ribe Raadstue, men tredie og sidste Auction i Huset selv; hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placat af 22. April 1817, bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og Lysthavendes Underretning. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Høyer. Ribe, den 30te August 1843. Jfølge Begjering af Procurator Hostrup, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver det Skomager 3 wick senior hans fraskilte Kone Karen Christensdatter tilhørende, og i denne Byes Sortebrødregade beliggende Huus Nr. 25 bestaaende af 7 Fag, een Etage, Grundmuur og Bindingsværk, og 2 Fag Halvtag til Gaarden, med iværende Jern=Bilægger= og muret Vindovn, og Ret til fælleds Brønd med Stederne Nr. 50 og 51, samt endelig med Andeel i den nu udskiftede Nørreportsfælled, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 3. Octbr. 1843, Form. Kl. 11. 2den 3die Torsdagen, 2. Novbr. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men 3die og sidste Auction i Huset selv; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22. April 1817, til Efterretning saavel for Liebhavere som de vedkommende Pantecreditorer. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Høyer. Nibe, den 30te August 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive tinglæst ved vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i forhenværende Gaardmand i Gummesmark, heri Jurisdictionen, Peder Sørensens Fallitbo, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm pr. Varde, den Sinding. 28de August 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet afdøde Aftægtsmand Jens Pedersen af Nedergaard i Lindkund Sogn indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. deres Fordringer, under det Tab af samme som Pl. af 26de Marts 1790 bestemmer. Ligeledes er ved samme Proclama, bemelte Afdødes og hans forhen afdøde Hustrues Hedevig Kirstine Johannesdatters Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Gjording Malt Herreders Contoir, Endrupholm den 28de August 1812. Münster. Hans Billeskou Jansen, Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre Herreder, gjør vitterligt: at, for mig andrager Prokurator Kruse af Ringkjøbing, som af Amtet beskikket Sagfører, ifølge benesicium paupertatis, af 27. Juli d. A., for Christen Christensen af Østarp i Strelluf Sogn, Nørre Herred, til, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6. April d. A., at erhverve Mortificationsdom over en af Jens Clausen, af Bandsbøl i Hemmeth Sogn, til Ungkarl Knud Jørgen, Christensen af Houen i bemeldte Hemmeth Sogn, Nørre Herred, under 27 Januar 1826, tinglæst ved Nørre Herreds Ret, den 15. Februar samme Aar, udstædt Panteobligation, stor 48 Rbd. rede Sølv, med første Prioritet i en Gjest-Eng, beliggende i Hemmet Sogns Gjest-Enge, som staaer for Hartkorn 1 Album, og hvilken Panteobligation findes undslettet i Herredets Skjøde- og Pantebog, uagtet samme skal være indfriet og betalt; thi stevnes herved den eller dem som maatte være i Besiddelse af benævnte Obligation, eller som maatte gjøre lovligt Krav paa sammes paalydende Summa, efter Aar og Dags Varsel at give Møde for Bølling og Nørre Herreders Ret, som sættes og holdes paa Herredernes Thinghuus i Skjern Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, den sidste ordinaire Retsdag, som er en Torsdag, ved sædvanlig Tid, i December Maaned 1844, for der og da at fremkomme med, og forsvare dennes eller disses Eiendomsret til ernævnte Obligation, eller, efter formelig Retsbehandling at lide Dom, til Obligationens Ophævelse og Eiendomsret tens Fortabelse, som aldeles død og magtesløs i Fremtiden, samt til Udslettelse i Pantebogen. Forelæggelse og Landag er ophævet ifølge Forordningen 3. Juni 1796. - Under mit Navn og Segl. Herredsskontoiret paa Petersminde i Skjern, den 24. August 1843. Jansen. Jndbydelse til et Missionsmode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Undertegnede ønske at stifte en Missions-Forening, der skal slutte sig til det danske Missionsselskab. Det første Mode vil blive afholdt i Skjærbek Kirke Fredagen den 8de September, Formiddag Kl. 9. Passende Psalmer faaes ved Indgangen til Kirken. Derefter vil en Samling finde Sted i Skolen, hvor de, som ønske at bidrage Noget aarlig til Missionsvæsenet, kunne tegne sig. Disse, som da udgjøre Foreningens Medlemmer, bestemme Lovene for denne, og udnævne blandt sig selv indbyrdes en Bestyrelse. N. L. Feilberg, F. L. T. Gottlieb, Præst i Hvidding. Præst i Vester=Vedsted. L. C. Hagen, J. B. Koch, H. P. G. Koch, Præst i Medolden, Præst i Skjærbek. Præst i Vodder. Atlas= og Brunels=Halsbind, faaes hos Anning Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-04
Undertegnede agter at afseile herfra til Altona den 8de September, medtagende Fragtgods. J. J. Sonnichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Nibe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 6. September. No 105.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Fra Bologna skrives under 19. August, En over hele Mellem og Nedre-Jtalien forgrenet Sammensværgelse er endelig kommen til Udbrud Her er imidlertid den i Begyndelsen politiske Hensigt udartet til Stratenrøveri. 5 a 600 velbevæbnede og med Munition forsynede Jndivider, meest politiske Flygtninge, Smuglere og deslige, have, efterat deres Plan at overrumple Bologna, var mislykket, begivet sig til Bjergene ved Savigno og Bazzano. Bevægelsens oprindelige Ledere angives at være blandt andre den unge Marschese Tanara, en ung Grev Zombecceri og en piemontesisk Ex-Officeer Me lara; disse ere flygtede; men derimod staaer en vis Lambertini, og nogle andre Personer fra Bologna og Bazzano nu i Spidsen for Jnsurgenterne eller Banditerne. En Kommander for Gensdarmer og nogle Frivillige, der vilde forfølge disse Urostiftere, er med flere af hans Folk myrdet i Savigno. Senere ere flere Soldater sendte ud mod Roverne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Spanien. Barceloneser-Bladet Union af 21. Aug. indeholder et Opraab til den arbeidende Klasse mod Tyranniet. Jfølge samme Blad har Staden, Figueras erklæret sig for Centraljuntaen. J Cadix har Generalkapitain Figueras udstedt et Dekret, hvori han truer alle dem med Døden, der handler mod den provisoriske Regering, Enhver der findes i direkte eller indirekte Forbindelse med Espartero eller hans Tilhængere og Enhver, der ikke vil adlyde den provisoriske Regerings Agenters Befalinger. Frankrig. J Paris tales meget om, at Dronning Victoria vil aflægge et Besøg hos Kong Ludvig Philip paa Slottet En. "Journal des Debats" troer ikke paa denne Englands Dronnings af "Times, og Standard som sikker forkyndte Reise. - Jndtægterne af Algier ere nu i paafaldende Stigning. Det første Halvaar 1842 gav allerede 6,794,366 Fr. Det sidstforløbne Halvaar har derimod indbragt 8,089,66 Fr. Det har vakt megen Opsigt, at en af den afrikanske Hærs meest udmærkede Officerer, Generallieutenant Changarnier, d. 11. Aug. er af Gouvernøren bleven afskediget fra Kommandoen over Divisionerne i Miliana, Medeah og Titteri. Krigsministeren har billiget Gouvernørens Fremgangsmaade. Hvad Generalen, hvis Unaade nu er viis, har forbrudt omtales ikke. – J Toulouse ere 12 unge Menneske arresterede, der ere anklagede som Hovedmænd for et Komplot mod Statens indre Sikkerhed; man troer imidlertid, at Politiet har taget feil, og at Komplottets Hensigt kun gaaer ud paa religiøs Gjenfødelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
England. Dronningen er med hendes Gemal afreist fra London og vilde d. 29 og 30. Aug. forblive paa Øen Wight og derpaa Dagen efter afgaae til Frankrig. Eskadren, der skal sætte Dronningen over, bestaaer af fom Dampskibe. Man paastaaer, at de tvende franske Prindser have været i England for at invitere Dronningen over til deres kongelige Fader. - Espartero lever indgitogen i England, men behandles med megen Forekommenhed af Dronningen og Ministrene. - J London cirkulerer en mærkelig Skrivelse fra Dronning Pomare paa Otaheiti til Dronning Victoria, hvori Pomare giver sin Misfornøielse med den franske Protektoratsregering tilkjende og erklærer, at hun er bleven bedraget af trende af sine Hovdinge, der truede hende med, at Franskmændene vilde begynde Fjendtligheder, dersom hun ikke udbetalte 10,000 Dollars, hvortil hun ikke var istand og valgte da at undertegne Traktaten. Hun anmoder Dronning Victoria om strax at sende hende et stort Krigskib for at beskytte hende mod de Franske, og beder, at der hver Maaned maa komme et stort Krigskib, indtil hun igjen er i fuldkommen Besiddelse af sin Regering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Jndenlandske Efterretninger. En Præst har hos Cancelliet forespurgt, af hvem Gebyhrerne for Auction over det for Mulcter, der ere dicterede for Skoleforsømmelser, udpantede Gods skulle udredes, og om det ikke kan tillades Sognefogderne at forauctionere det Udpantede. Efterat Collegiet i denne Anledning havde med Hensyn til den Auction, der havde fremkaldt Forespørgslen, og ved hvilken Udgifterne til Placater, Bekjendtgjørelser og Vidner samt Auctionssalairet og Afgiften til Justits fondet beløb sig til 2 Rbd. 5 Mk. 2 s., medens Auctionsprovennet kun udgjorde 8 s., indhentet Auctionsdirecteurens Erklæring, hvoraf det erfaredes, at Auctionen oprindelig var reqvireret for det hos flere Personer udpantede Gods, men at disse inden Auctionen, paa En nær, havde indløst Godset, har Collegiet i Skrivelse af 8 Juni d. A. svaret, at det maa antages at følge af Sportelreglement af 22. Marts 1814 § 112 og Analogien af § 61, at hverken Auctionsplacaterne, eller Bekjendtgjørelserne, eller Vidnerne bør betales, uden forsaavidt Betalingen kan erholdes hos de Paagjældende. Jøvrigt bør de Forældre, hos hvem der er gjort Udpantning for Skole mulcter, men som ville indløse det udpantede Gods førend den alt bestilte Auction afholdes, foruden Mulcten udrede deres Andeel af de til den Tid foranledigede Auctionsomkostninger, hvorimod de, hvis Gods bortsælges, tillige bør bære de øvrige Omkostninger ved Auctionen, der fremdeles bliver at afholde af den sædvanlige Auctionsdirecteur. Ved Udpantningen bør derfor gjøres Udlæg i saa meget Gods som udfordres baade til Omkostningernes Dækning og Mulctens Betaling; men skulde der ikke forefindes saa meget Gods, som kan antages tilstrækkeligt til tillige at udrede Mulcten, bør der ingen Auction finde Sted, men Mulcten bliver som uerholdelig at afsone. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Det kongel. Museum for nordiske Oldsager har blandt Andet erholdt indsendt af Christen Sørensen, Billum i Jandrup ved Varde, en Haarnaal af Jern, 4 1/2 Tm. lang. Den har et rundt, lidt fladtrykt Hoved og er nu brudt over. Efter Jndsenderens Beretning er den funden i en Urne. En lille BronceHaarnaal, funden i en Gravhøi paa Leirskov Mark. En kiledannet Hvæssesteen, 2 1/2 Tm. lang. Den er af en Art Sandsteen, og er funden ved en Gravhøi paa Veien Mark, hvor den var udskrabet af en Næv. En oventil lidt bøiet Broncenaal, prydet med et fladt Hoved, hvorpaa concentriske Ringe ere anbragte, og en lille hammerformet Bronceknap, der er forsynet med et Øie. Disse trende Broncer ere fundne, hvert i sin Urne, i en Gaardmand Jens Knudsen tilhørende Gravhøi paa Andst Mark. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Torsdagsnumeret af "Fædrelandet er lagt under Beslag; det indeholdt en Artikel med Overskrivt: "Skulle vi haabe eller frygte?" der omtalte Forholdet mellem den russiske Tilstand og den danske Civilisation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Efter Forlydende skal der være erhvervet Cancelliets Consens til, at afdøde Dr. Jacobsens Lig maa, skjøndt han bekiendte sig til den mosaiske Tro, blive begravet paa Assistentskirkegaarden med de samme Skikke, som om han havde bekjendt sig til Christendommen, men en Jndsender i "Kbhpst." venter, at den mosaiske Præst, Dr. Wolff, paa det Kraftigste vil protestere herimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Det danske Cancelli har indladt sig i en betænkelig Kamp med den offentlige Mening, og det turde ved være, at Cancelliet nu i sit stille Sind ønskede, ikke at have begyndt den. Folkebevidstheden er altfor stærkt udviklet i vore Dage, til at den ikke skulde forstaae at henføre de enkelte Facta til almindelige Principer. "Det skandinaviske Samfund var en Jdee, som fandt Gjenklang hos den største Deel af det danske Folk, og det smertede Nationen dybt at see dette Samfund qvalt i Fødselen; men det er ikke alene det isolerede Factum af dette Samfunds Undertrykkelse, der har bragt Gemytterne saa stærkt i Bevægelse; net, det er Erkjendelsen af, at Cancelliet derved har nægtet Folket Ret til at forene sig i lovlige Selskaber, til lovlige Øiemeed; det er denne Erkjendelse, som har vakt den stærke Opposition. Principet for "Assocationsfriheden er angrebet, og om denne Frihed, vil man værne. - At enkelte Nummere af Blade ere blevne undertrykte ifølge Canceli-Resolutioner, beklager man, men det er ikke for disse enkelte Blades Skyld, at man protesterer mod disse Resolutioner; det er fordi Man indseer, at naar den Sætning at Øvrighedsbeslutninger ikke ere underkastede Domstolenes Kiendelse, skal gjennemføres i sin fulde Conseqvents, saa er den hele Retsforfatning et Spil fægter, og Borgernes Rettigheder priisgivne til Vilkaarlighed. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Fra Rasphuset i Kbhvn. er for kort Tid siden bleven løsladt en 73 aarig Fange, ved Navn Jens Mathiesen, der har tilbragt omtrent de to Trediedele af sit Liv i forskjellige Straffeanstalter; men hvis gode Opførsel i en lang Aarrække i Rasphuset, hvor han i de sidste 40 Aar har siddet arresteret, nu har bevirket hans Løsgivelse. Jens Mathiesen er født i Frederiksstad i Norge, hvor hans Fader levede som pensioneret Militair. Først var han i Malerlære i Christiania; gik derpaa med en Skipper til Kbhvn, hvorhan fik Tjeneste som Opvarter for et Herskab, hos hvilket han forblev i halvandet Aar, men da han havde Slagsmaal med nogle Cadetter, som vare i Huset, løb han bort af Tjenesten og lod sig hverve ved et af Regimenterne; her blev han 3 Gange straffet med Spidsrod for Tyveri, og derefter inddømt til Arbeide i Kbhvns Fæstning paa Livstid. To Gange brød han ud fra Kjøbenhavns og een Gang fra Kronborgs Fæstning, begik nye Tyverier, blev to Gange strøgen til Kagen og een Gang brændemærket, og d. 29. April 1803 under stræng Bevogtning indsat i Rasphuset, hvor han siden uafbrudt har opholdt sig. Han fortæller selv meget naivt om sin Jndsættelse i Rasphuset, at den daværende Politimester i Hovedstaden, ved at meddele ham Resolutionen om denne hans Jndsættelse, yttrede: "at han nu havde sørget for, at han (Fangen) kunde komme et Sted, hvor han kunde komme til Rolighed;" – og jeg trængte jo ogsaa til at komme til Rolighed," sagde Jens Mathiesen, thi jeg var en forvildet Krabat."Aftenbl.)J "Jndustriforeningen" i Kbhvn. foredrog d. 25. Aug. om Aftenen en Professor Riebe fra Tydskland, sin nye Opfindelse, hvorefter Enhver med Lethed kan aftage sit eget Portrait. Til ikke liden Overraskelse for Professoren hændte det sig imidlertid, at en af Tilhørerne (en Typograph) fremdrog en gammel Pjece, hvoraf han forelæste for Professoren og Auditoriet en Afhandling, som indeholdt en meget gammel Beskrivelse over denne splinternye Opfindelse, hvorved den foregivne Opfinder sattes i ikke liden Forlegenhed og Tilhørerne i megen Munterhed. Hr. Professoren lod sig tilsidst nøie med den Paastand, at en lille Skrue ved Apparatet udelukkende skyldtes hans opfinderiske Gen. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
Formedelst et nødvendigt Eftersyn ved Maskinerier foretager Dampskibet "Dronning Caroline Amalie ikke Touren fra Flensborg og Svendborg til Kbhvn. d. 3 og 4 ds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-09-06
J Kbhvns. Adresseavis bekiendtgjøres, at de forskjellige Rygter om indtrufne Ulyttestilfælde ved Rutschbanen i Tivoli ere aldeles ugrundede.