JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-11-11
Hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Smed Svend Rasmussen Schmidt af Mariager, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Ret for mig, som Skifteforvalter i Boet. Mariager, den 31te October 1822. Schiet. helle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter afdøde Premierlieute2 nant og Regimentsadjutant Georg v. Serck af Hs. Majestæt Dronningens Liv Regiment til Fods indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, fra dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse at regne, for undertegnede Commission af angive og bevise deres havende Krav, sub poena præclusi & perpetui silemiiInden samme Frist opfordres Debitorerne at melde sig. Glückstadt, i Skiftecommissionen i Premierlieutenant og Regimentsadjutant G. von Sercks Stervboe, den 31te October 1822. Lowzow. Christian Haffer, A. v. Wilster, Capitain, Kammerjunker Capitain Overanditeur. en Ridder af Dannebrog. i Hr. Majestæt Dronningens Liv=Regiment til Fods. i overeenstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Tienestekarl Lars Andersen Kackebye, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Aalborg, den 28de October 1822. Wølfferdt. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og V Stadsret Mandagen den 4de denne Maaned, og ved Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birks Ret Dags Datum, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Jordbruger Niels Pedersen af Cathrineberg Hovmark, hans Opbudsboe, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Boets Skifteforvalter. Kiøbenhavns Rytterdistriets søndre Birk, den 6te November 1822. Landt, constitueret.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
Erste Bekanntnachang. Wen der Bürger und Garder Rudolph Bahusen, und dessen ChefraCecilia ged. Schaberg, anf die hiesigen Schlasgrunde vor einiger Zeit gestor den sind, und Behuf der Theilung des Nachlasses unter den udmündigen Kin dern die Elassung eines landsbichen Proclams nothvendig erachtet vorden ist, so merden alle etwanige Schuldner, Glaubiger øder Pfandinhaber det nedaches Erdmasse hiemit bey Strafe doppelter Zahling, Ausschliesung und Verlust des Plandrechtes, anfgefordert, inderhalb 12 Wichen a dato den letten Bekannimachung dieses Proclams angerechnet, sich und zwar Answartige unter Bestellung gehdriger Actenprocuratur bey dem Bürgermester Linden han hieseldst als Actnarius des Slotsgrundes zu melden, und die Documenten, moranf ste idre Angaden grunden, unter Juricklassung beglandigtet Abschriften in origine zu produciten. Worna &c. Hadersleben in der Hardesvogthey des Schlosgrundes, den 1sten NovemBrodersen. ber 1822.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
J Følge Proclama, som Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle de, som maatte have nogen Fordring i afgangne Kammerherreinde Jsabelle v. Bülow, fød Schøller, Enke efter Kammerherre og Amtmand Hans Løve hjelm Bülow, hendes Boe, for os Undertegnede, der som allernaadigst beskiltede Commissarier behandle bemeldte Boe, saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 4de November 1822. Christian Wilhelm Haagen, Friderich Gandil, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Pro. Translateur, boende i Amacurator, boende i Frederichsborggaden No. 4. liegaden No. 147. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders Bog Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter Executorerne efter afg. Planter Robert Thompson, Henry Millin og W. A. P. Jek af St. Croix, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle afg. Planter Kobert Thompsons Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved Vor Lands=Overret samt Hof= og Stadsret, i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Vabsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Landsoverret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført udi St. Croix dansk Regierings=Avis, indkalde alle bemeldte afg. Plaater Robert Thompsons paa foranførte Eilande, boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Executorer Henry Millin og W. A. P. Jek, at anmelde og beviisliggiøre, og skal fornævnte Executorer være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore samt de vestindiske Gields Liqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverved Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder, samt at lade samme Ord til anden indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. L. S. v. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige danske vestindiske Regiering, St. Croix, den 30te Juli 1822. C. Smidt. Vardensleth. Penz Rosenørn. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
Bevilling for Henry Millin og W. R. P. Jek, som Executorer, efter afg. Planter Robert Thompson, at maae ved Proclama, som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne, indkalde alle afg. Planter Kobert Thompsons Creditorer.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved med det i samme bestemte Varsel, sub poena præclun 8 perpetui silentii, alle afg. Planter Robert Thompsons Creditorer, saavel de i Hs. Majestæts Rige og Lande, som udenlands boende, saaog de i Hs. Majestæts vestindiske Eilande, boende eller sig opholdende Creditorer, inden den i Bevillinger foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Executores Testamenti i de af samme holdende Sessioner. St. Croix, Frederikstæd, den 1ste August 1822. Henry Millin. W. R. P. Jk.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
J Følge allernaadigst Bevilling af 18de October d. A., som den 28de sammes Maaned er læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, lydende saaledes : i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Ven B ders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmar, sken, Lauenborg og Oldenborg; giør vitterligt: at Vi efter den af Os elskelige Frue Anne Cathrine Tvermoes, født Mohr, Enke efter afgangne Agens og Ridder af Dannebrogen Mads Jacobsen Tvermoes af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende at anmelde og beviisliggjøre: dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i ovennævnte offentlige Tidender, saa og læses for Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18de October 1822. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Told. Monrad. Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Stebuss, Cancellist. Bevilling for Frue Anne Cathrine Tvermoes af Kiøbenhavn, til hos hende at have noget at fordre. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, der formene sig Dags Varsel, fra denne Bekiendtgiørelse at tegne, alle De, som maatte formene sig at have noget hos mig at fordre, saadan deres havende Krav inden forommeldte Termins Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 2den November 1822. Anne Cathrine Tvermoes, født mohr.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
Som Lavværge, C. A. Siegumfeldt, senior, ved et efter den Kgl. Schleswigske Overrets Ordre af Undertegnede under 14de August 1821 udsædt og i den Altonaer Mercur samt Stuckstadter, Anzeiger 3 Gange indrykket Proclam, bleve foruden Credi= og Debitorerne ogsaa Arvingerne efter den her i fredstedt afdøde Frue Majorinde von Les ser, med 12 Ugers Varsel indkaldte at melde sig her i Landfogderiet for at legitimere deres Arveret, og efter Fradrag af Omkostningerne at modtage det lidet betydelige Efterladenskab. Da imidlertid ingen af bemeldte Afdødes Arvinger i nedstigende Linie have meldt sig, endskiøndt det er at formode at bendes Søn eller Børnebørn endnu leve enten i Danmark eller i Norge, saa bliver efter høiere befaling den omhandlede Jndkaldelse her med 3de Gange gientagen i en dansk og i en norsk Tidende, og som en følge deraf, Arvingerne efter meerbemeldte afdøde Frue Majorinde von Leiser, i Overeensstemmelse med den allerhøieste Forordning af 9de November 1798, med Aars Varsel indkaldte til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Bredstedt i det Kongl. Landfogderie, den 9de October 1832. Leysen. Fredi= og Debitorerne efter afdøde Tobaksfabriqveur Jens Abraham Lind der i Byen, bliver herved, i Følge Proclama, som førstkommende Tirsdag vil vorde læst ved Stege Byetingsret, og derefter ved den Kongelige LandsOver samt Hof= og Stadsret, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for mig som Skifteforvalter, at legitimere Fordringerne, og til mig at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Stege, den 31te October 1822. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1822-11-11
da Eieren af Karenslyst og Helleræsgaardene i Brandersløv Sogn, Lollands Tørreherred, Hr. Jakob Soell, har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling og Deeling imellem hans Creditorer, saa bliver herved Enhver, der maatte have Krav paa dette, indfaldt, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden denne Tids Forløb, at anmelde samme for mig, som Skifteforvalter. Nakskov, den 23de October 1822. Schwensen.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
London, den 2den November. Hs. Majestæt skal have besluttet at stifte et stort, for Publikum paa bestemte Dage tilhængeligt National-Museum, hvortil Hanselv vil skjænke fine egne Malerier, der nu findes i Carton=House, Kensington, Hampton=Court og Windsor.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Vore Blade indeholde en Skrivelse fra Hr. Bowring, som holdes arresteret i Boulogne, til Hr. Canning, hvoraf man erfarer, at der i de hemmelige Forhører, som man har foretaget med ham, ikke er gjort ham et eneste Spørgsmaal om den formeentligen revolutionatte Correspondents, som han førte med sig, og at han oftere forgjæves havde forlangt at vide, hvorfor han egentligen var anholdt. Man svarede blot, at han formedelst sin Omgang i Paris var bleven anseet for mistænkelig, og søgte først at drage Mistankens Grund af hans Svar. Han anholder derfor paa det indstændigste om vor Regjerings Mægling.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den caledonsk. Canal, hvorpaa der nu næsten i 20 Aar har være arbeidet, med en Bekostning af 90,000 Pd. Sterling, er endelig fuldendt, og beseilet første Gang den 23de f. M. Den 29de f. M. blev et Huus i Pallmall næsten gandske ødelagt ved en Gas-Antændelse. Formodentlig maa der have været Hu paa Rørene, da en stor Kielder var bleven fyldt med Gas, som pludselig antændtes, i det en Pige kom derned med Lys. Dette foraarsagede en Explosion, hvorvid, foruden den øvrige Skade, 3 Mennesker omkom.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den 5te November. Fra Verona meldes, at Hertugen af Wellington nu var fuldkommen rask. Politiet vedblev at bortviisalle Reisende, som ikke hørte med til Kongressens Persongle, fra Byen, og Hertugen blev meget overhængt af fine Landsmænd, som ønskede at opholde sig i Staden. Det lykkedes ham med Møje at forskaffe General Macaulay Tilladelse til at blive der Generalens Ophold skal gaae ud paa at bevirke Slavehandlensfuldkomne Afskaffelse. Hunes Venner forberede sig paa at lade ham holde et høitidelige Jndtog i London den 18de dennes, i Anledning af hans Løsladelse af Arresten, og Politiet træffer allerede fine Forholdsregler derved. J Jrland hører man endnu bestandig om nye Mord og anden Udaad, ja Oprørerne havde endogsaa nylig gjennembrudt den Kongelige Canal i Grevskabet Vaterford, hvorved en stor Landstrækning ved Mullingar blev oversvømmet.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Private Breve melde fra Lissabon, at den forestaaende anden Expedition til Bahia skal bestaae af 4000 Mand. De fra Lissabon ankomne Brasilianske Deputerede have i Falmouth undertegnet en Protest, for at retfærdiggjøre deres Undvigelse, da den Portugisiske Regjering havde nægtet at meddele dem Pas Enhver Post fra Vestindien bringer nye Efterretninger om den Udaad, Sørøverne bestandig vedblive at udøve mod vore CoffardieSkibe.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Man troer, at Canning vil raadslaae med de Ostindiske Directeurer og strax igjen at besætte den saa vigtige Gesandtskabspost hos den Persiske Regjering, fra hvilken Post Hr. Willock saa paafaldende hurtig er vendt tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Paris, den 30te October. For Astronomiens og Grographiens Venner vil det være behageligt at erfare, at de af Franskmænd og Engelændere i Fælledsskab foretagne Arbeider, for at forbinde Pariser-Meridianen med den Greenwichske, nu ere tilendebragte. Hr. Arago er, efterat have opfyldt dette Hverv, igjen ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den 2den November. Man har her directe Breve fra Franskmænd, som befinde sig paa de Joniske Øer, indtil den 11te October. De melde den Tyrkiske Flaades Tilbagekomst til Dardanellerne, efterat den havde mistet flere Skibe, hvoraf i det hele fem ere faldne i Grækernes Magt. Endvidere forsikre de, at der kjæmpes levende paa den vestlige Grendse af Thessalien, og at tvende Græske Corps derfra søgte at trænge frem mod Larissa, for at forurolige Chorschid Pescha i Flankerne, og saaledes afholde ham fra hans forehavende Expedition mod Livadien, som han skal have besluttet, for at befrie det i Nærheden af Jsthos staaende Tyrkiske Corps, der er i en mislig Stilling.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den 5te November. Mouiteuren siger: Man haaber at Gen. C. O Donnell, der er traadt i Function under Regentskabet i Urgel, vil tilendebringe de smaa indbyrdes Stridigheder, som bestandig have hindret Quesada's Operationer. Qursada havde efter Affairen ved Estella bragt 250 constitutionelle Soldater, 3 Obæster- og 21 andre Officerer til Jrati, og confereret med O'Donnel, om hvad men skulde gjøre med dem. Man havde besluttet, at Soldaterne og de ulykkelige Bønder ikke skulde tilføies noget Ondt, men at man - dersom de Constitutionelle vedbleve at opofre de Kongeligtsindede, som maatte falde dem i Hænder - da vilde bringe de fangne Officerer lige udenfor Pampelona, og hænge dem i det derværende Folks Paasyn.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
J Marseille er et stor Antal unge Tydskere, som ville indskibe sig til Grækenland.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Coulouse, den 5te October. Regentskabets Minister for det Indre, Grev Gispert, befindes sig her, men skal have i Sinde, snart at vende tilbage til Urgel.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Man skriver fra Urgel under 22de dennes : General Zarco det Valle var, efterat have forfulgt Quesaada til Nava ra, ikke vendte tilbage til Aragonien, men formerede en Linie ved Pons med 3000 Mand. - Regentskabet reqvirerede alt Tin, Kobber og Bly, som fandtes i private Huse i Puicerda, Urgel og Cerdang, og brugte det til Kugler og Kartætscher. - Mange Personer i Barcelona, Vich og Matara, især Geistlige, ere fængslede ifølge Angivelser, som ere tjorte af de Officerer, der ere gangne over fra Troens Hær.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
En officiel (royalistisk) Beretning fra Urgel af 25de dennes melder : at Brigadier Tortios havde angreben Royalisterne ved Castelfolit, men var slaaet tilbage med et Tab af 6000 Mand, og selv bleven dødelig saaret.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Statstidenden indeholder ogsaa General Quesadals Bordning af 15de dennes fra Hovedqvarteret Ardannes til General Eroles angaaende hims Tog til Navarra.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Perpignan, den 26de October. Ved vor Stad er den oprettet en Artillerie=Park, hvortil der er sort 24 Kanoner og Haubitzer med behørig Munition. Der afgaaet meget Krudt til Mont=Louis og Cordagne.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Hr. de Ortaffa er den 22de dennes reist tilbage til Urgel, hvorhan blev ventet med megen Længsel.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den 27de October. Der er ikke forefaldet noget Afgjørende i Catalonien. Den foregivne Bestormelse af Castelfolii indskrænket sig ifølge de sidste Beretninger fra Urgel dertil, at General Torrios, forerog en Recognostering, og derved blev saaret af en Grangt. General Croles selv anslaaer hele det Tab, som General Mina skulde have havt siden hans Ankomst til Cervera, til ikkuns 600 Mand.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Madrid, den 25de October. Da General Morillo havde bortfjernet sig fra Molør, uden at angive, hvor han nu opholder sig, saa har Fiscalen i Gardistprocessen ladet ham stevne ved en Bekjendtgjørelse i Aviserne, fordi han havde adskilligt at indhente hans Erklæring omDen Portugisiske General de Rego har den 3die dennes med sin Stab aflagt et Besøg hos Commandanten i Tuy i Galicien, og det forsikret, at han havde Ordre til : at opsøge og arrestere alle de Spanske Flygtninger, som maatte være i Provindsen millem Duero og den Minho; og paa det første Vink fra den Spanske Øvrighed, om at og hans Hjælp var fornøden, at rykke ind i Galicien med 8000 Mand. Han vendte tildage til Viana, og skrev derfra til General=Capitainen de i Galicien, Gen. Quiroga, at han ifølge en Samtale med vor Gesandt i Lissabon, Hr. Agnilaar, erklærede sig beredt til, at yde alden Bistand, som stod i hans Magt, og som Quiroga maatte forlange.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Regjeringen har udsendt nogle smaa Krigsfartøier for at krydse ved den Cataloniske Kyst, og en Corvette til den Cantabriske Kyst. Et Gennesisk Skib, som formedelst Uveir var nødt til at løbe indi Malaga, er der bleven sequestreret, fordi det var bestemt til Catalonien med Fornødenheder til Jnsurgenterne. Vore Blade melde, at General Mina nu har faaet sit forventede in svære Skyes fra Barcelona.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Urgel, den 18de October. Den kongelige Canticonstitutionelle) Armee er deelt i to Corps, af hvilke hvert bestaaer af flere Divisioner. Det første af disse 5 Corps staaer i Catalonien under Baron Eroles's Befaling, og beløber sig til 270 Mand Infanterie og 86 Ryttere. Det anden Corps holder Rubarra og de Baskiske Provindser besat ; dets Styrke beløbe sig til 7000 Mand Infanterie, og det har 2500 Heste. Det commanderes af Generalent nant D. Carlos Ovonell, fordum Gouverneu i Gamme. Catilien. Divisionerne af Armeen i Catalonien stal undt, Marskatterne D. Joseph Vaniere, D. Juan de Rumgost, D. Francesto Badals og D. Vintent de Quesaa. D. Philip de Feyses hef for Generalgaden og Generalinspecteur ved Arme Catalonia. Norolig og i Egnen af Cerdagna befinde sig Brigaarne Coll, Miralles og Costo, og Obersterne Malavilla og 6 Tirozona.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Barcelona, den 26de October. Den Kongelige Franske Fregat Medee, som var kommen fra Toulon, har i 24 Timer krydset foran vor Havn, og imidlertid ladet antyde den Kongelige Consul i Catalonien, at dens Hensigt var, at tilbyde alle Franske Undersaatter Hjælp og Tilflugt, med Hensyn til Tingenes nærværende Stilling i Spanien. Meder har derefter ogsaa krydset 24 Timer for Tarragona, og andre Skibe ere ankomme for Mallaga, Alicante og flere Spanske Havne.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Verona, den 29de October. Hr. v. Rotschild er i disse Dage ankommen hertil, og vil opholdt sig her saalænge Congressen varer.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Kronprindsen af Sverrig er her incognito; men har dog faaet en Æresvagt udenfor sit Palais, og en Keiserlig Kongelig Kammer herie til sin Opvartning. I Gaar spiste Prindsen hos H. M. og den Keiserlige Familie.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Den 2de var stor Conference, hvorved Hertugen af Wellingtor var tilstæde. Spørgsmaalet om de Neapolitanske Landes Rømning skal være kommet til Afgiørelse.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Jtalien, den 26de October. Den Egyptiske Flaade skal have forladt den Tyrkiske, formedelst Uenighed imellem Anførerne, og er vendt tilbage til Alexandrien, forat overvintre der. Jsmael Gibraltar havde faaet befaling fra sin Fyrste, Mehmed Pascha af Egypten, ikke under noget Paaskud af lade sig bevæge til at løbe ind i Dardanellerne, naar Tyrkernes Flaade vilde vende tilbage til Constantinopel. Saalænge Congressen varer, skal der daglig afgaae en Courer fra Verona til Wien, og en anden fra Wien til Verona. Man troer, at Monarkerne ville høitideligholde Julen i Rom. Paa Corfu overholdes Sanitetslovene saa strængt, at en Mand er bleven henrettet, fordi han var seilet over til Parampthica, medens Pesten rasede der.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Livorno, den 25de October. De herværende Grækere have erholdt Efterretninger fra deres Landsmænd, ifølge hvilke der den 20de, 22de og 26de September, var forefaldet Sø=Fægtninger, hvorved de selv tilstaae, ikke at have havt nogen Fordele, fordi de befandt dem under Vinden, og derfor ikke kunde bruge Branderne mod den Tyrkiske Flaade. Det var ved lykkedes dem, at faae en Brander lagt til en Algiersk Fregat, men den blev slukket igjen. Det Græske Admiralskib var geraadet imellem tvende Tyrkiske Skibe, som gave det glat Lag; men derpaa bortfjernede sig, da de formodentlig frygtede for, at Admiralskibet kunde være en maskeret Brander. Denne Frygt og Mistanke synes især at bevirke, at de Tyrkiske Skibe sjelden tør nærme sig de Græske Ved Hydra krydsede nogle Franske Krigskibe, som havde en Tvistighed med Grækerne.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
Venedig, den 29de October. Den forenede Græske Orlogslaade, som forfulgte den Tyrkiske Flaade, da denne trak sig tilbage fra Havbugten ved Lepanto, har være heldig nok, til at faae fat paa flere Tyrkiske Krigskibe, og adskillige af disse, som man havde udgivet for at være strandede og opbrændte, ere erobrede af Grækerne. Dette skal være skeet ved en særdeles god Maneuvre af Grækerne, uden at de Tyrkiske Linieskibe kunde hindre det, endskiønt de vare i Nærheden, da de maneuvrere yderst langsom og slet. Den 27de September bleve saaledes syv Tyrkiske Krigsskibe tagne af Grækerne; men Tyrkernes Tab ved langt større, da de derefter paa deres Vii til Dardanellerne maatte opbrænde nogle Krigskibe, som ikke kunde holde Søen, for at de ikke skulde falde Grækernes Magt.
Berlingske Tidende, 1822-11-15
I flere Uger gik der paa de Joniske Øer det Rygte, at Tyrkerne skulde have foranstaltet en Landgang ved Napoli di Romania; med de troværdigste Efterretninger modsige nu paa det bestemteste denne Efterretning. Den eneste Fordeel, som den Tyrkiske Besætning havde af Flaaden, var den, at den derved fik en Deel ny Proviant, hvoraf Grækerne imidlertid toge en Deel. Nu, efter at Flaaden er vendt tilbage til Dardanellerne, er det aldeles umuligt, at Fæstningen kan holde sig længe. Jmidlertid var den dog endnu ikke de første Dage af October besat af Grækerne. At disse igjen ere i Besiddelse af Korinth, og holde Patra blokeret, er bekjendt af ældre Biretninger.