JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1817-03-31
De som smaatte have noget at afhandle med mig, angaaende Jorders Udparcellering, vilde behage naar jeg er fraværende, at henvende dem til Fr. Sundstrup, ved Soedahl, som derefter beretter mig det fornødne. seienberg.
Viborger Samler, 1817-03-31
En sort Puddelhund med en Lædertrants om Halsen er Lardagen d. 29de Marts kommen i Hr. Kammerherre Schestedts Gaard i Viborg, hvor Eieren kan lade den afhente, imod at betale Omkostningerne.
Viborger Samler, 1817-03-31
Fra Pressen er udkommen: Efterretninger om Faaborg Kjøbstæd, og Bidrag til Fædrelandets Statistik ved Stephan JørOverret i Viborg; faaes for 1 Rbd. indheftet hos gensen, Justitsraad og Assessor i den Kongelige LandA. F. Just.
Viborger Samler, 1817-03-31
At, ifölge den fra Magistraten under 28de f. M. udgangne Opfordring, fölgende denne Byes Indranere ved frivillig Forpligtelse have paataget sig, indtil næste Hist er endt, at holde efterstaaende Qvantiteter Korn i Beredskab, til Udsalg, efter passendPriser, til Byens Trængende, nemlig: Bag. Bas Hr. Kammerherre Sebested saameget Rug, eller Byg, som kan falde paa hans Lod, i Forhold til Byens øvrige Jordbruge. res Udsæd. - Biskop Bloch. . . 10 Tdr. Frue Enkebispinde Astrup . . . 4 - 4 -Hr. Provst Vahrtmann . . . . - 5 -- Agent Buchwaldt . . . . . 5. =- Raadmand Bager . . . 15 -- Landsoverretsprocurator Lykke = = =- Kjöbmand og Veiermester Theilgaard 5 -- Kjöbmand Baadsgaard . . 15 -- Kjöbmand Guldberg . . . - 4 -- Kjöbmand P. N. Leth . . . 4 - tilsammen 112 Td. 14.
Viborger Samler, 1817-03-31
Dette bliver herved af Magistraten kundgjort, med Bevidnelse af dens Taknemmelighed mod dem, den saaledes frivilligen have villet bidrage til at afhielpe uformuende Medbrødres mulige Trang. Viborg den 29de Marts 1817. Gundelach.
Viborger Samler, 1817-03-31
Fredag den 20de Marts er et lille glat Gulduhr, til at bære paa Brystet, tabt enten ved Søen, eller mellem Mogens og Nedergads Porte. Finderen ville, mod en god Douceur, levere det paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1817-03-31
udi min af Morten Christensen tilkjøbte Gaar i Agerskov, 3/4 Miil sanden og vesten Viborg, er Stuehuset 11 Fag med Hauge at faae til Leie næstkommende 1ste Mai, for en Familie udenfor Bondestanden, eller 2de smaae Familier, naar Liebhavere snarest mueligt accorderer med Eieren. Der er Fielgulv i 3 af Værelserne, og 2 Kjøkkener. Leieren kan og faae Græs og Foder, til en Koe ved Gaarden. Agerskov, d. 30 Marts 1817. Poul Pedersen.
Viborger Samler, 1817-03-31
Næstkommende Tirsdag d. 1ste April om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader Enkefrue Kammerraadinde Tetens ved offentlig Auction udi Cabennes=Fald, de hende der tilhørende Jorder bortleie, efter de Conditioner, som ved Auctionen vorder bekjendtgjorte. Lysthavende ville behage til bemeldte Tid og Sted at give Møde.
Viborger Samler, 1817-04-03
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1817-04-03
Stokholm 18de Marts. Da forskjellige Deputationer fra Armeen, Borger og Bondestanden opvartede Kronprindsen, for at tilkiendegive Ham deres Afsky over forrige Dags Tildragelser og forsikre Ham om deres ikke vankende Hengivenhed, holdt Hs. Kgl. Høihed følgende Taller a) Til Armeen: "Dersom Fredsforstyrrerne blot tragte mig og min Søn efter Livet; da ville jeg let foragte deres Planer og Anstrængelser. Jeg er Soldat, jeg har forlængst lært at ringeagte Livet, men, de ville ryste Lovene; de ville angribe Eders Ære og Frihed; jeg maae altsaa hæve mig og forsvare dem. Nationens fri Ønske har kaldet mig til Thronen; Armeen veed det; Jeg har ikke beilet til denne Ære, men jeg har retfærdiggjort den, ved at haandhæve dette Valg - Dette betyder og at haand have Armeens Rettigheder og, for at kunne det, vil jeg vide at vise den Energi og Sielstyrke som Naturen gav mig og som muligt gav mig nogen Roes Jkke for at tilfredsstille en daarlig Stolthed, er jeg kommen i Eders Midte. Min personlige Ærgjerrighed er tilfredsstillet; jeg har erhvervet mig Roes nok. Sverigs Lykke er allene det Maal jeg har forØie, den er Grunden til alle mine Handlinger o. s.v. b) Borgerstandens Deputeerte tiltalede Hs. Kgl. Høihed: "At det vor dem noksom bekjendt at han ikke selv havde søgt om at vorde Sverias til kommende Regent; men at han frivillig dertil var valgt, og havde Kongens Antagelse og Borgernes og et frit Folks Valg - Han havde derfor frasagt sig Privatlivets Angenemhed for at opofre sig til, at tjene et berømt og da ulykkeligt Folk." gang. c) Til Bondestandens Deputeerte sagde Kronprindsen: "Med største Fornøielse modtager jeg Eders Adresse; Stedse var jeg overbeviist om det Sindelag Eders Deputerede have forsikret mig er den brave Svenske Bondestands til mig - Den dommen, de Magt vil undersøge, om der ere Forbrydere. Til Eders Beroligelse kan jeg forsikre Eder, at den offentlige Rolighed og Statsforfatningen ikke kan stædes i Fare og at Kongen, Jeg, og min Søn, alle have havt Beviser paa den oprigtigste Troskab og Hengivenhed. Jeg og min Søn kunne muligt snart døe, men skulle Forsynet saa ville saa stoler jeg paa, at det Svenske Folks ædle og faste Karakteer og Kjerlighed til Frihed og Uafhængighed, der hidtil besiælede Enhver, vil opretholde Eders Beslutninger og lære Eder at opføre Eder værdigen. Jeg beder Eder brave, værdige Bønder, at tilkjendegive alle Eders Medbrødre det hengivne og fortrøstningsfulde Sindelag, som jeg stedse vil have for Eder." Jfølge de for Regjeringen angivne Anslag, der sigte til nærværende Ordens Omstyrtning, ere dog endnu Jngen arresterede. Kuns Politiet fortsætter deres Efterforskninger og Forhører. Man nævner en Spisevært Lindbom (der nu ligger farlig syg) som Angiver. Iøvrigt hersker her meget Rolighed.
Viborger Samler, 1817-04-03
Alle vore Aviser ere nu fulde af saavel denne Motion, som og Brevet der anledigede den. En af dem bemærker derved: Hvor foranderlige ere ikke de menneskelige Ting, hvormeget leder det ikke at troe paa en gjengieldende Retfærdighed og glæde sig derover. For 4 Aar siden bebatterede vi over den Nødvendighed at tilveiebringe 30 til 40 Millioner for at føre Krig mod Bonaparte, for hvis Fødder hele Fastlandet næsten laae; og nu debatteres selvsamme Værelse om denne afmægtige forviiste og fangne Bonaparte skal have 30 eller 40 Flasker, Viin, Jmidlertid maae man være Lord Holland, takskyldig for at have bragt denne Sag paa Bane Man kan nu officielt fralægge sig disse Beskyldninger mod Regjeringen og, af disse nedrige Konstgreb som bruges for at bagtale os seer man hvor nødvendigt det er, at han nøie bevogtes.
Viborger Samler, 1817-04-03
Blandede Efterretninger. Af en Bekjendtgjørelse i Norske Rigstidende haman forleden seet, at Nidskrivtet "sandfærdig Beretning om Danmarks politiske Forbrydelser mod
Viborger Samler, 1817-04-03
Kongeriget Norge, har faaet sin velfortjente Plad paa Gabestokken i Brevig.
Viborger Samler, 1817-04-03
Den fra Kronstadt den 19de Septbr. f. A. af seilede fjerde Expedition til en Reise omkring Verden, bestaaer af det Skib, som overførte Morea til Europa, efterat dets Navn Hannibal er omdøbt til Kutusow, samt Skibet Suwarow. Kommando, en er anbetroet Kapitainlieutenant Hagemeister, en Tydsker, som allerede 1806 kommanderede Skibet Newa paa den Krusensternske Opdagelsesreise.
Viborger Samler, 1817-04-03
Jblandt de Grusomme, hvis Navne Historie, har bevaret til fortjent Afsky, kan Romeren Ved us Pollio regnes, som fedede sine Negenøine (ti Slags Fisk) med Menneskeblod. Da Keiser Augustus, hvis Smigrer og Fortrolige han var, engang spiste til Aften hos ham, slog en af hans Slaver et Krystalglas itu. Vedius lod ham gribe paa Stedet, og befalede, at man skulde kaste ham i et stort Hyttefad for at tjene Negenøinene til Føde - en nye Dødsmaade, som han havde opfundet og hvormed han lod sine Folk straffe, naar de begik en Feil. Den unge Slave slap løs, ilede hen og kastede sig for Augustus Fødder, med Bøn at han vilde forhindre, at han ikke skulde blive et Rov for Negenøinene. Forbouset over denne uhørte Grunhed, lod Keiseren Slaven løsgive, alle Krystalgladfaae sønderstaaes i sin Overværelse og Hyttefade, fyldes med dem.
Viborger Samler, 1817-04-03
Tvende nyelig hjemkomne Krigsfanger af den stor re Armee som i 1812 fandt sin Undergang i Rusland have berettet, at flere Tusinde af deres Uhelds Deeltagere endnu leve adspredte i dette vidtløftige Rige lige indad til Siberien.
Viborger Samler, 1817-04-03
Den engelske Minister i Wien, Lord Stewart, bar paa et Bal faaet en Finger knust, saa den afsættes ham.
Viborger Samler, 1817-04-03
J Bayern er det udtrykkeligen forbuden alle Landets Embedsmænd at være Frimurere, de som ere det, skulde strax hvis de ville beholde deres Embeder, forlade Ordenen.
Viborger Samler, 1817-04-03
De forviiste Bonapartister have i Nordameriksanlagt en nye Stad og givet den Navnet: "Proskribopolis. Robertson, bekjendt af sine 50 Luftfarter, vil Paaskedag give Pariserne et nyt Skuespil. Han har afrettet en Hjort, til en stor Luftfart. Denne Hjort skal staae paa en flad Maskine og Luftskipper ren sidde paa den.
Viborger Samler, 1817-04-03
Den Kjøbmand Berg i Gothenborg som siddet arresteret for Jldspaasættelse, har imidlertid vundet en Sag om 250,000 Mk. Banco, som han havde tilgode hos det norske Saltværk Valløe, med 6 PC. Rente fra Juni 1813. (En Affaire af omtrent en halv Million Rigsbd. N. V.)
Viborger Samler, 1817-04-03
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs, d. 28de Marts. Cours. Hamb. 2 M. 572, a vista 580. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. 25 Rbdlr. Spec. 583. - Specier solgtes til 35 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80 a 80 1/2. Norske Sedler 24. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. - Disconto 10 PC.
Viborger Samler, 1817-04-03
Kiøbenhavn den 28de Marts. Torsdagen den 27de dennes ankom Hs. Høihed Prinds Christian Frederik i høieste Velgaaende hertil Hovedstaden fra Fyen. Commiteesedler, som allerede stode i henved 95. ere igjen dalede til 93 1/2, hvilket man tilskriver der følelige Pengemangel. Norske Sedler, som allerede have været i henved 26, ere gaaede ned til 24. Asiatiske Actier, som havde hævet sig til 365, ere gaaede ned til 285. Den svenske Cours synes ogsaa at ville dale; Rigsg. Sedlerne, som nyligen stode i 11 Mk., kunne igjen faaes til 10 Mk. 12 s.
Viborger Samler, 1817-04-03
Hr. Justitsraad J. C. Dræby har ladet bekjendtgiøre, at d. 27 d. M. afgik ved Døden Jomfr. Benthe Cathr. Hansen, der med sjelden og udmærket Redelighed og Troskab har tjent hans afdøde Morfader, hans Fader og ham i 53 Aar. Hun blev 69 Aar gammel.
Viborger Samler, 1817-04-03
Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at tilstille den kgl. preuss. Hofraad og Professor Bach i Breslau, for sine erkiendte Fortienester, den store Guldmedaille Fregatten Minerva som udrustes i Khvn. og faaer Capitain Krieger til Chef, skal forinden den gaaer til Vestindien, underveis besøge de afrikanske Kyster.
Viborger Samler, 1817-04-03
Det store kongelige Bibliothek i Kiøbenhavn, hvis Bogantal i en Tid af 30 Aar har formeret sig fra 100000 til over 300000 Bind kan nu ansees for et af de største i Europa. Det keiserlige i Vien tæller nemlig omtrent 300000 Bind og har 12000 Haandskrifter; det kongelige i Paris ligeledes ikkun 300000 Bind, men 80000 Haandskrifter. Over den det kongelige Bibliothek tilhørende kostbare Kobberstiksamling, hvori mange Sieldenheder findes, er en Katalog forhaanden, forfattet under den berømte Videwelts Opsyn Den Kopist Wibroe allernaadigst meddeelte Bestalling som Krigskancelliesecretair er tilintetgjort formedelst en ham overgaaet Vresdom.
Viborger Samler, 1817-04-03
I Adresseavisen bevidner en H. R. Hansen sin varmeste Tak til de Ædelmodige, der saa meget bidrog til at lindre de Lidelser, han formedelst sin uhældige Skiæbne havde ved at brække sit Been 10de Gang d. 28de Januar.
Viborger Samler, 1817-04-03
Af Wordingborg Arrest er atter formedelst Uforsigtighed af Vagten" undvigt Slave Carl Friderich, Behrmann og nok en farlig Forbryder, og en anholdt paslos Person har ligeledes forladt FrederichsværksArrest. Mariboe, den 24de Martii. Efterat vi i nogle Dage har havt særdeles smukt Veir med Soelskin, klar Luft og Nattefrost, begyndte det at fnei Gaar fra Morgenstunden af. Hist og her har man allerede begyndt at pløie til Ærter. Veiene forbedres Dag for Dag. - Ved Kongelig Placat, gjennem Rentekammeret, af 14de Martii, er Jord-Afgivten at erlægge med 17 Gange og Tiende Afgivten med 11 Gange det oprindelige Beløb for Aaret 1817, efterat Hans Majestæt, til Lettelse for Jordbrugerne, har nedsat det Korn-Qvantum 306,000 Tønder Rug og Byg af hvert Slags, som ved disse Afgivter skulde betales, til 256,000 Tønder, ligesom fandt Sted for afvigte Aar 1816. De gamle Hartkorns Skatter bestemmes ved samme Placat til 27 Rbd. 48 s. pr. Tønde Korn. (Mariboe Av.,J No. 24 af Mariboe Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: "Under Grevskabet Hardenberg, i Radsted Bye paa Lolland, er en ung Smede-Enke, et godt Huus, en god Smede, og alt Smede redskab i god Stand, samt til Huset 3 Tønder Land af bedste Muul eller Hauge-Jord. Skulle i Stiftet være en duelig Smedesvand, som har Lyst at indtræde i Ægteskab med ovenmeldte Enke, da kan samme strax skee, og Huus, Smede og Jord tiltrædes fæstefrit. - Radsted, den 24de Martii 1817. - Paa Enkens Vegne: Claus Hansen, Sognefoged."
Viborger Samler, 1817-04-03
I Kjøbenhavns Skilderi læses under Jndsendt fra Bornholm, et interessant Stykke om Blanchetters og Snørlives Skadelighed. "Saaledes - siger Jndsenderen - kan et Fruentimmer, indpræsset i hiint, Sundheden ødelæggende. Harnisk, saare let blot ved et Feiltrin for stedse tabe sin Helbred, ved dets blette Brug faae Kræft i Brystet; og er desuden hjemme mindre skikket til de huuslige qvindelige Sysler. Den Skade, Blanchetters Brug af faldne Piger, for at skjule deres Svangerskab, har foraarsaget, er vist saare stor. - Et stærktsnøret Fruentimmers Gorgeligner omtrent Stævnen paa en Hollandsk Smak.
Viborger Samler, 1817-04-03
Udtog af et Brev fra Holsteen, af 25 Marts 1817. Vi begynde nu at see Foraarets Nærmelse imøde, og vente snart at det vil indfinde sig. Jkkun een Uleilighed medfører den Tidspunct, da Vinteren begynder at forsvinde, nemlig de paa mange Steder ufremkommelige Veie. Jsær er det i Marskegnene, hvor man sporer denne Ubehagelighed i sin fulde Omfang. - Ved Sommerens Nærmelse belave sig nu mange virkelige og indbildte Syge paa, at besøge inden- og udenlandske Sundhedsbrønde og Bade For omtrent 10 Aar siden havde den i flere Blad omtalte Sundhedsbrønd i Bramstedt megen Søgning. Fra alle Kanter strømmede Gjæster derhen, og deres Antal beløb sig til nogle Hundrede. Alle vare enige i, at rose Vandets Virkninger; man fortalte endog, at en Person, som leed af Gigt, lod hente noget af det Sand, som fandtes tæt ved Kilden, og blev fuldkommen helbredet ved at lægge det om sine forhen ganske contracter Lemmer. Om nu dette Brøndvand har tabt sin Kraft, eller om en anden Aarsag foranlediger at Brønden i de senere Aar næsten slet ikke meere besøges, kan ikke siges med Bestemthed. De ved samme forhen opførte Bygninger ere nu ogsaa solgte ved Auction og nedbrudte. Derimod lover man sig megen Virkning af Badet i Oldesloe, hvilket i de senere Aar bliver meget besøgt, og hvis Virkninger roses meget af Badegjæsterne. Der skulle ved samme nu være foranstaltet hensigtsmæssige Indretninger, til Gjæsternes Beqvemmelighed. Dette Bad vil sikkert ogsaa denne Sommer blive meget besøgt af flere fornemme Herskaber, fra Omegnen, ja vel og fra Hovedstaden.
Viborger Samler, 1817-04-03
J Journal for Politik læses nu en Beskrivelse af de danske Hjelpetroppers Feldttog 1813. oversat efter et Manuskript af en fortjent fransk Officeer, som var ansat ved Prinds Ectmühls Arme, da det danske Auxiliairkorps stod under hans Kommande. Denne Beretning af et fremmed, saa kyndig Øienvidne, dr. er saa meget interessantere, som hidtil lidet eller intet er skrevet i denne Anledning, indeholder et nyt ærefuldt Bidrag til den danske Krigshistorie. Med Berømmelse omtaler Forfatteren den vel udførte Tilbagemarsch over Gadebusch til Ratzeburg, Affairen den 7 Septbr., "da Husarer, nes Sabler som et Lyn forandrede Fiendens Hurra til Pardon!" saaog Slaget ved Schestedt, hvor Seiren fuldkommen havde erklæret sig for de Danske, men disse ifølge Omstændighederne maatte til Rendsborg. Det skiønne svenske Mørnerske Husarregiment mistede her, efter den svenske Bekjendtgjørelse, 200 Mand og kun nogle Faa af det mecklenborgske Jægerkorps undgik Døden eller Fangenskab, Den vedvarende Bravour opvakte den franske Armee bifald og Agtelse i den Grad, at samme vel ende, stundom nærmede sig til Jalousie. Den Jndvending, som kunde gjøres, at det ikke kom til større afgiørende Hovedslag, besvarer Forf. saaledes: "den, det udmærker sig i den saakaldte lille Krig, han er sikkert meget brugbar i den større, og fordi der i det Man forstaaer ved Affairer, er en mindre stridende Masse mod hinanden, derfor er der Jngen, hvis Li og Lemmer ere assurerede. Af Erfaring tør jeg og frit paastaae, at det i Almindelighed gaaer hedere til i det Mindre end i det Større, i den lille Krig har som oftest Bravour og Konduite meere Leilighed at vise sin Styrke. "Endelig roser han den gode Mands tugt, de danske Tropper holdt i Fjendens Land, samt den gode Maade, Officererne have at behandle Soldaten paa. "De toge ham - hedder det - fraAmditionens Side, unægtelig det rigtige. Stokken lod sig hverken høre eller see.
Viborger Samler, 1817-04-03
Formedelst mødte Omstændigheder bliver den forhen averterede Licitation, over Fousinge Groganve, udsat til den 30te April dette Aar. Töttrup. Conditioner og Jordebog, hvorefter Buddeeruplem Eiendomme bortsælges, er til Eftersyn paa Bogtrykkeriet geni Viborg.
Viborger Samler, 1817-04-03
Placat. Torsdagen d. 24de April førstkommende deel Kl. 1 Eftermiddag, bliver efter Vedkommendes Begjer ved ring, holdt offentlig Auction paa Hassing Refs Herreders Tingsted i Gammelbye, til Bortforpagtning i 6 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Jan. d. A., af Konge=Qvægtienden af Harring, Stagstrup Snedsted, Sønderhaae, Hørsted Skpum, Hørdum, Hassing, Billerslev, Bedsted, Gruurup, Viisbye, Heltborg, Hellig søe, Gjettrup, Ørbye, Boddum, Ydbye, HuurupHvidberg og Lyngs Sogne, paa de Conditioner som bemeldte Dag, Tid og Sted vorder bekjendtgjorte. De Lysthavende behager at indfinde sig. Viisbye Vestergaard pr. Thisted, d. 17de Marts 1817. Lauritz Høyer.
Viborger Samler, 1817-04-03
Fra Pressen er udkommen. Efterretninger om Faaborg Kjøbstæd. Ef Bidrag til Fædrelandets Statistik ved Stephan Jørgensen, Justitsraad og Assessor i den Kongelige LandsOverret i Viborg; faaes for 1 Rbd. indheftet hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1817-04-05
Brevsækken.
Viborger Samler, 1817-04-05
I Kiøbenhavns Skilderie findes følgende Indsendt en Hændernes Sprog. (En Oversættelse af 3die Handesprache", uddraget af 3die Beine, et Maanedsskrift af A. v. Kobebue, 2den Aargangs 12te efte 1809.) Flere have gjort den bemærkning - om den er sand maae Phystologerne bestemme - at, ligesom Overeensstemmelse i Gemytterne drager eet Hierte til det andet, saaledes føler ogsaa et Lem af Legemet størst Trang til at berøre det Lem, paa et andet Letigeme, hvormed det har Liighed; Øiet møder helst Øiet Haanden omfatter helst Haanden, Munden berører helst Munden o. s. v. Denne Jagttagelse torde blive frugtbringende paa endnu skiulte Resultater, jo vil maaskee engang kunne lede til Bestemmelsen af Love for Sympathie og Antipathie, her skal den lede til Udviklingen af Hændernes Sprog. Det er noksom bekjendt at Kierlighed let overdriver enhver Ting, gjør ethvert Ord til en Hemmelighed, enhver lille Forsikring til en Eed, enhver lille Usandhed til en Meneed. Den sædvanlige Tale føres kun ved at aabne Munden, bevæge Tungen og Læberne: gierligheds Sprog føres derimod stundom med Øinene, Panden, hele Ansigtet, ja endog med Hænderne, Den frygtsomme Elsker, der endnu ikke har aabnet Manden, har allerede ved et ømt Haandtryk forraade sit Hierte for den Elskede; trækker hun Handsker, og en skiøn, rund, hvid Haand kommer tilsyne, da taler denne Haand til Fordeel for alle de Yndigheder, som dens Eierinde skiuler. Ligesaa lydeligt taler en mager, hæslig Haand, idet den opvækket Ligegyldighed og prædiker mod enhver sømmelig Frihed. Hænderne afgive ei heller sielden baade gode og slette Vidnesbyrd om deres Eieres Caracteer og Tænkemaade. Ligesom dristige Hænder, for Exempel, der ret tydeligt tale til en smuk Pige, forkynde heftige Lidenskaber, saaledes lægger Pigens smukke Haand, ved at give de dristige Hænders Eier et Øresigen, Dyd og Ærbarhed for Dagen. Lader Elskeren, ved den første Sammenkomst, fine Hænder intet andet foretage end omdreie Hatten, da er det et Beviis paa Frygtsomhed og Ængstelighed, lægges Hænderne aldeles i Skiødet er det et Kiendemerke paa Ladhed. Trykker Elskeren ret hiertelig sin Elskedes Haand, da behøvedes en heel Bog til at opskrive Alt hvad Hænderne i dette Øieblik samtale, Hierterne yttre sig i Fingrene og hver Finger forvandles til Tunge og Talleredskab. To Venner sige hinanden paa denne Maade de hierteligste Ting; hvorfor det gamle ærlige Haandtryk ogsaa endnu stedse holdes i Agt hos os. Tidt naar to Elskede pludselig afbrydes i en kjen Samtale ved en streng Moders eller Fremmeds Ankomst, stiæle de sig til at give hinanden Haanden og denne tilhvisker strax den anden: det er ret ilde at vi ikke forbleve allene.
Viborger Samler, 1817-04-05
Det af Digterne saa ofte anpriste Øiensprog har rel ogsaa sine Fordeele; men staaer langt tilbage for Hændernes; hiint er i Mørke slet ikke anvendeligt. Jhvorvel det ingen Støi foraarsager, høres det dog af en Døv og tun for den Blinde bliver det altid uforstaaeligt, naar det derimod saare let forstaaes af den Halvblinde (Skelende).
Viborger Samler, 1817-04-05
Naar Elskeren første Gang vover at trykke Pigens Haand, trækker hun den enten tilbage, hvilket betyder: jeg har ingen Tilbøielighed for dig; eller hun tilstæder Haandtrykket, og det betyder, hvo som jeg tillader at røre min Haand, han tør haabe, ogsaa at røre mit Hierte. J smaa Tvistigheder, som opkomme imellem to Elskende, tilbagetrækkes vel ogsaa undertiden Haanden, til Tegn paa Uvillie, men udstrækkes ligesaa hurtigen igien til Forsyning. Hvor uendelig meget taler ikke en Haand i det den fører en anden til Munden, for der at kysses, hvad enten det skeer langsømt eller hastigt, ængsteligt eller dristigt, udtrykkes derved enten Høflighed eller Ærefrygt, Taknemlighed eller Kjerlighed. Med sammenfoldede Hænder bedes. Utaalmodighed udtrykkes ved Hændernes Gnidning. Ofte behøves ikke hele Haanden, for ved dette Sprog at gjøre sig forstaaelig: nogle Fingre, undertiden en eneste, er tilstrækkelig dertil. Den opløftede Pegefinger truer, den krummede vinker, den udstrakte forklarer. Slaaes med de to Fingre et saakaldet Knips, vises Ringeagt, tre Fingre velsigne. Haanden giver Haanden modtager. J begge Tilfælde tales høit, saavel fra den ædle glade Givers, som fra den rørte taknemlige Modtagers Haand. Haanden dadler naar den skyder noget fra sig. Een Finger, lagt paa Munden, tilraader Forsigtighed. J denne Stilling afmalede de Gamle Tausheds Gud. Hvorledes deres Venusbillede fremstilles, veed Enhver; Gudindens Hænder sige: jeg er bluefærdig. Grazierne holde hinanden i Hænderne, ligesom de vilde sige: vi ere uadskillelige. To Hænder fast indsluttede i hinanden ere Troskabs Symbol - den knyttede Haand udtrykker Raserie og Hevngjerrighed - den krummede beder om Almisse Haanden paa Hjertet sværger - Haanden paa Panden tænker - Haanden bag Øret yttrer Betænksomhed - Pegefingeren af den ene, strøget over Pegefingeren af den anden Haand, taler haant og spottende i en delig at knipse en Anden paa Næsen med to Fingre er den allerdybeste Foragt. Kort, der er ingen Yttring eller Fornemmelse som Haanden ikke formaaer at udtrykke, ja den kan sættes i Mundens Sted, ikke allene til at tale; men endog, skjøndt noget ufuldkomnere, til at kysse; thi naar Munden ikke kan komme til at berøre den Elskedes, saa kaster Haanden hende dog Kys til
Viborger Samler, 1817-04-05
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1817-04-05
Paris, d. 18de Marts. For 19 Aar siden bleve begge Brødrene Deschards dømte til Galeierne paa 20 Aar. De vare imidlertid saa heldige, at undvige og have i 10 Aar boet ukjendt her i Staden og ført et ulasteligt Levnet. Kongen har nu benaadet dem.