Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
J en Artikel i Fædrelandet om A. S. Ørsted og de Aarsager, hvorfor den offentlige Velvillie - man kunde næsten sige - med blødende Hjærter har vendt sig bort fra ham, hedder det sluttelig: "At han, der hele sit Liv igjennem havde gaaet og gjældt for konstitutionel, da de sidste store Verdensbegivenheders Svingning ogsaa havde bragt et Slags Bevægelse ind i de danske Statsforhold, saa slet benyttede den store Leilighed, Skjæbnens Gunst havde nedlagt i hans Haand, og senere, da en Fyrste, hvis skjønneste Livsperiode uadskillelig er knyttet til Frihedens Sag, besteg Danmarks Throne, opbød sin uudtømmelig Sophistik for at neddæmpe og forflygtige det store Folkeønske, der endelig ogsaa hos os fik Bevidsthed, og Mæle - selv Dette tilgav det skikkelige danske Folk sin fordums Yndling. Men en Ting er dersom Jngen i hele Landet har overseet, som selv hans meest fantiske Beundrere, selv hans nærmeste personlige Venner aldrig ville tilgive ham, det er den Stilling, han i høitidelige offentlige Udladelser og officielle Handlinger har indtaget under de alvorlige Konflikter, hvori, som gamle Synders sildige Straf, den danske Nationalfølelse og vi kunne vel næsten sige Nationaltilværelse er kommen. Gjennem Koncessioner uden Tal og uden Lige til det schleswig holsteinske Parti er dette voxet op til stedse større, stedse meere foretruende Høide, indtil det nu kulminerer i den Fordring, at Regeringen, til Trods for sine overordentlige, om end ikke altid rigtigen ledede Bestræbelser efter at bringe Eenhed i Landets Pengevæsen, til Trods for det høitidelige Tilsagn, der ligger i Bankoktroens klare Aand og Ord, skulde udstæde et Seddelprivilegium til en egen schleswig-holstensk Landesbank. Dette Spørgsmaal, der af Veder partiet selv, f. Ex. i dets Hovedorgan "Neue kieler Blatter, er opstillet som et ligefrem Stridspørgsmaal imellem det danske Monarchies Regering og den saakaldte schlewig-holsteinske Nation, vil nu om føie Tid komme til Afgjørelse i Statsraadet, og der vil det da vise sig, hvorvidt Ørsted vil drive sin Konnivens mod de den danske Nationalitet forhaanende, det danske Monarchi opløsende Tendentser, - der vil det vise sig, om han vil kappes med Hr. Tiedemann om en Hædersplads i Schleswig-Holsteins mens Pantheon ved Foden af Grev Geert "den Stores Statue. Ørsteds Dage er talte; men han har gjort Nok, baade Godt og Ondt, for at have et Eftermæle hos Efterverdenen. Det er for dennes Domstoel, vi stævne ham." Paa en af det Kongl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Kancelli nedlagt allerunderdanigst Forestilling har det under 23. f. M. behaget Hs. Maj. allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi bifalde allernaadigst, at der paa den af Kammerherre og Klosterprovst Grev v. Reventlow i Preetz, Professor Ravit i Kiel og flere Andre umiddelbart til os indgivne Ansøgning om at der maatte forelægges de næste Forsamlinger af Provindsialstænderne for Hertugdømmet Slesvig og for Holsteen Plan til en Landbank for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som skulde stilles under Stænderforsamlingernes Control, tilkjendegives Supplicanterne, at Vi ikke kunne indlade os paa denne Bøn, hvorimod der, naar der indgives en Plan til Oprettelsen af en Privatbank i bemeldte Hertugdømmer, og denne findes hensigtsmæssig, dertil vil kunne forventes allerhøieste Bevilling under passende Begunstigelser, men dog uden beføielse til Emission af Sedler saavelsom uden udelukkende Rettigheder." (C. T.)