Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-09
J Overeensstemmelse med Stifterens Hr. K. H. Seidelins ved Trykken bekjendtgjorte Plan til en offentlig dansk Provinsialbogsamling o. s. v. blev jeg ved min Ankomst til Mariboe i Aaret 1797 udnævnt til Bibliothekar af Hr. Assessor Tøttrup og Hr. Kjøbmand Sidenius. - Med Beredvillighed imod tog jeg strax denne besværlige, og, som jeg siden har erfaret, dog kun hos nogle faa høist utaknemmelige Forretning, og det uden at attraae eller forlange noget Honorarium, som stridende imod Stifterens Plan. Da jeg bemærkede at Bøgerne stode opstillede i alphabetisk Orden – og sligt strider ganske og aldeles imod alle litteraire Grundsætninger, valgte jeg den systematiske Orden og classificerede Bøgerne ikke efter Forfatternes Navne, der seer temmelig barbarisk ud, men efter deres videnskabelige Jndhold. Med megen Umage og Tidspilde for mig selv har jeg udarbeidet en systematisk Fortegnelse med litteraire Anmærkninger over Stiftelsens hele Samling. – Ufor. useete Omstændigheder, Papirets Dyrhed og Vanskeligheden at erholde, have hidtil lagt Hindringer i Veien for Trykningen. - Som bekjendt modtog jeg Stutelsen uden Aflevering. Den lignede en spæd Plante, som i de 13 Aar, den har været i min Værge, er voxet til et heelt Træe. – Saalænge udenbyes ikke kunde faae Bøger uden paa de bestemte Dage i Ugen stod den saa at sige i Stampe. Men fra den Tid, jeg bestemte mig til naar min Leilighed tillod det, at udlevere Bøger til Udenbyes, saa ofte de havde Bud her i Byen, gik den frem med vældige Skridt. – Dette er den egentlige Grund til dens nuværende Velstand og Flor. Skal det derimod vedtages, som nogle meget faa her i Mariboe have foreslaaet sidst afvigte Løverdag, at Udenbyes maa ikke faae Bøger, uden paa de bestemte Dage, ja saa seer jeg den første Pind til denne saa skiønne, og i sit Slags eneste Stiftelses Liinkiste. Ved Mariboe allene kan den ikke trives. Ved Udenbyes fornemmelig er den bleven hvad den er. Nogle af dem give endog 5 a 10 Rd. i aarlig Contingent. – J den senere Tid ere ingen nye Bøger kjøbte, undtagen hist og her paa nogle Auctioner i Stiftet. Aarsagen er denne, tilforn forskrev vi Bøger fra Kjøbenhavn med et Aars Credit, derved kom Stiftelsen lidt efter lidt i Gjæld; da Udgivten undertiden oversteeg Jndtægten. For at forebygge dette, som altid har noget ubehageligt i Følge med sig, besluttedes – at standse med nye Bøgers Jndkjøb indtil at Stiftelsens Giæld var betalt, og de contant kunne betales, som i Fremtiden maatte forskrives. Dette kan nu skee til 11de J øvrigt bemærkes at Bogsamlingen er Junii. efter den i Kjøbenhavn i Aaret 1795 trykte Plan, intet Læseselskab, som fordum det nakskovske og det i Sønderherred, der kan adspredes, Nei - det er en ordentlig Stiftelse, hvortil ved aarlige Bidrag kan erholdes Adgang. – J Bøgerne gives paa ingen Maade Eiendoms-Ret. – De ere Jngens (res nullius.)De det have Ret til at faae Bøger til Laans, ere ikke Jnteressentere, da det forudsætter Eiendoms Ret, men allene Subscribentere. – Efter den trykte Grund plans Aand staaer det Bestyrelsen frit for at gjøre alle muelige Jndretninger til Stiftelsens Bedste og at handle efter Omstændighederne, S. 15 Regnskab for Bidragenes Anvendelse, kan enhver Subscribent fordre med Rette, og det skal offentlig skee som hidtil. – Havde dens Jndretning været som et Læseselskabs, saa havde den ved Cabaler forlang Tid siden været omstyrtet. Dette forudsaae den kloge og erfame Stifter. Jmedens Læseselskaberne ere opløste i Nakskov. Sønder- og Musseherred, staaer Stiftelsen endnu fast og urokkelig. Men mon dette havde været Tilfældet, dersom Bestyrelsen skulde have ladet sig foreskrive Love af nogle enkelte, der have ikke det mindste Begreb om Letteratur og bitterair Historie, og der ikke kjender hvad Misbruge og Uorden der lidt efter lidt kan indsnige sig i saadan en Stiftelse. Som den første Bestyrelse selv forandrede efter Omstændighederne den 7 - 8 - Artikel i Grundplanen, saa har denne i Henseende til adskillige smaa Ting gjort det samme. Paa sammeMaade som Stifteren udnævnede den første Bestyrelse, saaledes udnævnede Hr. Assessor Tøttrup og Hr. Kjøbmand Sidenius mig til Bogværge, og vi igjen efter Hr. Assessorens Bortreise sal. Dr. Wivet og Dr. Bræstrup efter Dr. Wivet. S. For Stiftelsens Fremme kommer alt fornemmeligen an paa en duelig Bogværge, der er bevandret i Litteratur-Historien, da dertil udfordres noget mere end at indskrive og udskrive Bøger af en Protocol. – Skal han opsøge de forlangte Bøger efter paaklistrede No., saa Gud bedre det – Bogværgen maa tjene gratis efter Grundplanen, da alt maa have Tendenz til Stiftelsens Flor og Velstand, For nogenlunde at rette mig efter den herskende Smag, har jeg maattet anskaffe endeel Moerskabs Bøger, Romaner og Comedier – Dog udgjør med alt dette Videnskabs=Bøgerne, og Reisebeskrivelser og Levnetbeskrivelser den største Deel. Naar Tid og Leilighed tillader det, skal der i Overeensstemmelse med den 10de Artikel i Planen blive søgt kongelig Confirmation paa, at Stiftelsen maa nyde samme Ret som andre offentlige Stiftelser, med Regnskabs Aflæggelse til det kongel. danske Cancellie o. v.C. F. Schultz.