Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-09-17
Ved allerunderdanigst Forestilling, under 2de f. M., har de Kongelige Admiralitets= og Kommissariats=Kollegium foreslaaet adskillige Punkter, sigtende til at forebrage, at Søe=E. taten ikke i Fremtiden skulde mangle gode og duelige UnderOfficerer, samt paa den mindst hardefulde Maade for den Kongelige Kasse udvirke, at Under Sincer. Standen blev en Stand, hvortil et større dueligt Antal higede, end bidril, da dens Kaar vare maadelige, og Under=Officererne pligtige at tiene Livstid, og endeligen at bestemme, hvorledes Søe=Artillerie=Underofficererne, som, for det meste, ere udsøgte gode og skikkelige Folk, skulde komme i Vetragtning, naar Matros=Underofficererne erholde deres nogenlunde passende Udkomme, samt anden Opmuntring eller Soulagement. Det te Forslag blev af Hs. Majestæt den 3de næstefter allernaadigst approberet, og dets væsentlige Jndhold er følgende: A. 1) Baandet at tiene paa Livstid skal ophøre, da det afskrækker Mængden fra at indgaae som Underofficeer, og selv den Mand, hvis Tanke og Hensigter, at tilbringe sine Dage i Kongens Tieneste, føler Glæde over at tænke sig frie raadig over sit Valg, at forlade eller vedblive Tienesten naar han oplever en vis Tid. 2) Derimod skal enhver Underofficeer, saavel ved Artilleriet, som Søemandskabet (Haandværkstorkens Underofficeter undtagne) være forbundne at tiene i 10 Aar, og 3) apancere de til Overkanneer, eller Høibaadsmand, da altid 3 Aar i disse sidste Poster, og det uagtet de første 10 at vare udtiente, da de bleve Overkannerere eller Høibagmænd; hvoraf følger, at den længste Tienestetid bliver Aar, og den korteste 10 Aar; men 4) har en Underofficeer udtient i et Aar, hvori Eqviveringbestemt, er han paa et Søetog eller i Gield til den Kon lige Kasse, da kan han itte dimitteres, førend der Capirings=Aar eller Tog er til Ende, eller han har betal Gield, og maae i intet andet end disse Tilfælde, la Baand paa hans frie Villie, uden for saavidt hans me skabs Tilendebringelse giør saadant nødvendigt. 5) De som have staaet i Tieneste fra Dreng, Artillerie, og ling eller Opløber, skulle først aftiene den befalede Tid, som Karle have at tiene, og dernæst desuden de 10 Aa som for en nye antagen Underofficeer i det Foregaaenere bestemte. 6) I Haandpenge gives enhver ved Antagelsen 12 Rdlr., og naar man med nogen kapirulerer, som er nær ved at ha udtient, gives ham i Kapitulationspenge, 2 Rd. for hver Aar, han forbinder sig til at tiene som Underofficeer. B. 1) Forinden en Mand antages til Underofficeer, skal som sædvanligt eramineres af vedkommende Framination Kommission, efter den samme Plan, som hidtil har væ antaget for Examinationen af Eleverne fra Artillerie eller Underofficeers: Skolen; men 2) Enhver som skal være Matros=Underofficeer, skal i Under officeers=Stolen desuden bedømmes, hvorvidt han be Færdighed i Skrivning og Regning, og skulde da nogen heri mangle saameget, at han ei er i Stand til, paa simleste Maade, at giøre Rede for hvad han kan blive ankbetract, da undervises han paa Underofficeers: Skolen. 3) Attest fra begge Steder, Stolen og Kommissionen, udiedres ved hans Antagelse til Underofficeer. C. 1) Undersfficererne skulle, saameget mueligt, forskaanes og al den Landtieneste, hvorved inter betydeligt Regnskal er og som er uden for deres egentlige Bestemmelse, Kommande=Uldførelsen af et vist Arbeide, og Bestyrersen af en Sotail, samt fra den Tieneste, der ikke holder dem i Vir somhed, eller i Ovelse i deres Fag, f. Fr., at være ved Brolægger=, Muur= og Bødker=Arbeidet. 2) Med Vagterne forholdes saaledes, at, hvor 2 Matte Underofficerer hidtil ere sammen paa Vagt, der skal ta den ene herefter være fast, men den anden Sætter Underofficeer. T. De angre Matros Underofficerer skal paa vasseligste Made bringes til at kiende Arbeiders hele Omfang, og L. de Matros Underofficeret, som staae for Regnskab, maa uden Undtagelse følge Arbeider paa Takkelloftet, ved det. Skibs=Takkelage, fra Begyndelsen til Enden. F. Saa skal og Takkelmesterens Attest om, hvorledes Marial=Regnskabsføreren omboed har behandlet Godset, og hvad Flid og Kundskab Regnskabsføreren har viist under ubeidet ved samme, fremlægges, naar hans videre Forftermelse skal bestemmes. (Fortsættelsen følger.)