JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Macdonald har udstedt en Proclamation til Loire Armeen, hvori han siger, at han med Fornøielse har bemærket den Rolighed, hvormed den har modtaget sin Opløsning. Samme er kunn tilsyneladende, idet den under et andet Navn skal ny forganiseres. I ville blive optagne i Departemental=Legionerne, og J. Soldater af den gamle Garde, Eder skal Tronens Bevogtning anbetroes. I gaae kun saa længe til Eders Hiem, indtil Garde=Regimenterne vorde organiseredere. Huningens Jndtagelse af de Allierede har gjort en stor Sensation, da deraf sees, at Østerrigerne ville sætte sig fast i Etsatz, Man troer nu ogsaa, at de ville sætte sig i Besiddelse af Strasburg og andre faste Pladser i denne Provinds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Jfølge Beretninger i vore Aviser skulle Bevægelser, være forefaldne af spanske Tropper paa vore Grændser, hvilket har givet Anledning til ny Frygt. Fra Perpignan berettes den 21 Aug., at den spanske GeneralMauso er indtruffen der med Depescher fra Gen. Castagros, hvori forkyndes, at denne General allerede er gaaet over Grændsen. Gen. Mauso bragte tillige en Proclamation. Gen. Cabot, som commanderer i Perpignan, og har erklæret ei at have Ordre til at lade spanske Tropper passere, har drevet paa en Vaabenstilstand, for at indhente Forholdsordre. Den 24 Aug. meldes fra Bayonne, at 12 til 15,000 Spanier staaer mellem Pampelona og Schalar, og ere ifærd med at staae en Skibsbroe over Grændsefloden BidassaMedens disse Bevægelser foregaae ved de vestlige Pyrenæer, bemærker man ogsaa Bevægelser paa Østkanten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
En Skrivelse fra Toulouse den 25de stadfæster disse Beretninger. Gen. Lieut. Grev Ricard er ifærd med at føie Sikkerhedsanstalter. Desangaaende siger Gagette de France: "Da Hertugen af Angoullemo erfarede i Bordeaux, at Spanierne havde overskredet Grændserne ved Roussillon, saa reiste han strax til Perpignan, forat modsætte sig denne Indrykning. Hans kraftige Forestillinger have havt et gunstigt Resultat, og Tropperne have gjort Holdt ved Bredden af Teste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
I Gazette de France forsikkres, at en Coureer er indtruffen fra London, som overbringer den engelske Regierings Ratification af Grundlægene til Fredstractaten. mellem Frankrig og de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Efter Forlydende er Hert. af Richelien bestemt til udenlandsk Minister, General=Clarke til Krigsminister, Hr. v. Voublaus til indenlandsk Minister og Hr. v. Cate til Politieminister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Paven reclamerer ogsaa de fra Rom bortførte Kunstsager, især Apol fra Belvedere; men da disse Skatte ere afstaaede ved en særegen Convention, saa turde Hs. Helligheds Reclamation finde Vanskelighed, hvis ei fremmed Mægling kommer imellem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
London, den 5 Sept. Breve fra Paris paastaae, bestemt en forestaaende Ministerial=Forandring i Frankrig. (Men der nævnes andre Personer til de tilkommende Ministre, end oven til er anført.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Fra Jamaica meldes, at den spanske Expedition paa 10000 Mand, som afgik til Amerika, for at undertvinge Jnsurgenterne der, næsten ganske er oprevet. Ved Øen Margaretha fløi et Skib med 1500 Mand i Luften. Det havde 460,000 Dollars 700 Cent. Krudt, forskellige Feldstykker og 7000 Geværer ombord. Dette Tilfælde svækkede det hele Foretagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Fra Buenos=Ayres meldes, at den revolutionaire Regiering giør alle Anstalter til at modsætte sig den spanske Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Man forsikrer paa Ny, at Savarn og Lallemand ere bragte som Krigsfanger til Maltha. Alle Rygter stemme overeens deri, at Fredstractaten skal være sluttet mellem de Allierede og Frankrig; dog er intet Officielt derom bekiendtgjort. Man vil vide, at 160000 allierede Tropper skulle besætte de franske Fæstninger, indtil en Contribution paa 600 Millioner Fr. er betalt af Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Den fra Vestindien hiemkomne Flaade har lidt saameget af Storm, at Assurandeurerne paa Loyd's Cafsehuus have at betale i det Mindste 250000 Pd. Str.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
De sidste Breve fra Ostindien melde nogle videre Fremskridt af den brittisk indiske Armee i Napoul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Biergfæstningen Taraghur overgav sig den 11 April Englænder, som kiende dette Lands Tilstand, erklære ellers denne Krig for et unyttigt Forehavende. Landets Befolkning er ubetydelig, men Jndvaanerne ere en hærdet Menneske=Race, der i deres bjergfulde Land flygtende fra det ene Smuthul i det andet hverken kunne udryddes ei heller noksom tugtes til at tabe Lysten til igjen at angribe det engelsk ostindiske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
I London ere nu over 10000 Søefolk, som anbringe de Penge, der ere dem udbetalte ved deres Afsked af Tjenesteen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Constantinopel, den 10 Aug. J Mecca og Omegnen er nu udbrudt Pest. I Cairo, hvor Pesten formodentlig var bragt ved bestandige Frem= og Tilbagemarsch af Tropper til Arabien, var der indtil 21de Juni død over 70000 Menneskeer af denne Syge, Venedig, den 20 Aug. Den herværende danske Consul har bekiendtgjort, at den fra Algier har faaet den officielle Tidende, at danske Skibe kunne seile frit for denne barbariske Stat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Brussel, den 3 Sept. For nogen Tid siden komtil Antwerpen 20 engelske Skibe med svært Artillerie og andet Krigsbehør. Der var først givet befaling til ei at losse disse Ting, men senere ere de bragte paa 72. Skibe af Canalen til Brussel og derfra til den franske Grændse, for at bruges mod Fæstningerne, der ei ville give sig til de Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Bremen, den 7 Sept. Det danske AuxiliairCorps skal, ifølge den nuværende Tingenes Stilling, tiltræde sin Tilbagemarsch til Fædrelandet. Den danske Konge har selv gjort Wellington det Forslag, for ei at lade dem unødvendigen ligge til Byrde for venskabelige Naboestater. Wellington har bevilget det paa det Vilkaar, at Corpset bliver under hans befaling, for, ifald det giøres fornødent, strax at kunne være til hans Disposition. Corpset skal cantonnere i Holsteen, men dog, da det ansees som en Deel af den store Armee blive modil, for strax at kunne rykke frem. J Børsenhalle meldes fra Hamborg, at Fortogten, skal passere Elben den 16de Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Christiania, den 26de August. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, ledsaget af Prinds Oscar, ankom hertil den 22de d. M. henimod Aftenen. Man havde gjort adskillige Tilberedelser for at modtage Deres Kongel. Høiheder med Høitidelighed. Paa Vaterlands Broe var bleven opreist en Triumphbue med Inscriptioner og Sindbilleder i, unge Piger skulde afsynge nogle Vers og overrække Kronprindsen Kroner af Ege= og Laurbærblade. Men - da Deres Kongel. Høiheder, ankom Kl. 61, istedet for man først havde ventet Dem Kl. 9, saa forstyrredes alle disse Planer. Efterat Deres Kongel. Høiheder vare stegne af i det for dem bestemte Palais, modtage de Lykønskninger af Statsraadet og af de civile og militaire Autoriteter. Dagen efter, den 23 August, havde en Deputation fra Storthinget den Ære at frembringe for Deres Kall. Høiheder Stændernes Hylding. biskop Bugge fra Trondhiem, der var i Spidsen for Deputationen, holdt en Tale til Kronprindsen, som besvaredes af Hs. Kal. Høihed i de naadigste Udtryk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Efter denne Cremonie gave Deres Kal. Høiheder, Andience til alle offentlige Autoriteter og Embedsmænd, hvor paa de begave sig til Middagstaffel hos Statholderen, Marschal Grev Essen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Den 24de August modtog Kronprindsen Medlemmerne af Storthinget, som havde bedet om Tilladelse til at opvarte Hs. Kgl. Høihed en corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Den Dag var stort Taffe, hos Hs. Kall. Høihed, hvortil Medlemmerne af Storthinget og af Statsraadet, saavelsom alle Oficerer, Magistrats og andre civile Embedsmænd vare tilsagte. Jgaar den 25de, begave Deres Kgl. Høiheder sig, efter at have til Fod gjort en Spadseretour omkring i Byen, til Bogstad, et Landsted, som tilhører Statsminister Anker, for der at holde Middagstaffel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Ved det Norske Storthings Møde den 2den August gjortes Forslag til at anmode Hs. M. om at oprette en Norsk Ridderorden, om at enhver Kiøbmand og Jordbruger maae tillades Brændeviinsbrænden, om at enhver Kiøbstæds= og Handelmand, der eier Gaard paa Landet som han ikke selv behøer, bør svare dobbelte Skatter deraf, 5 Forslag til Pragevæsenets Forbedring og et om en Norsk Posts Oprettelse fra og til Khvn. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Capitain af Søeetaten E. Lous blev naturatiseret som Norsk Borger; derimod blev den danske Søelieutnant Parnemans Ansøgning om Naturalisation ikke tilstaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske samt jydske Av. og Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Af de i sidstforløbne Aar indkomne Prækener over de i det evangeligske kriftelige Prædike=Legat bestemte Themaata er en bleven tilkiendt 2den Præmie, hvis Forfatter, Sognepræsten Hr. Dahlhoff i Ørslev paa Falster, har bestemt Pengene til Hielp for Gienapretningen af Borchs Kollegium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Onsdagen den 6 Septbr. fuldbyrdedes Lisbeth Nielsdatters Henrettelse ved Sorøe, i en stor Mængde Menneskers, især Bønders Nærværelse. Deliqventinden gik stille til Retterstedet; men da hun skulde nedlægge sit Hoved paa Blokken, blev hun urolig og opløftede et heftigt Skrig; - i et Øieblivar Exekutionen forbi. Hr. Dr. Theol. Sommer ledsagede Forbrydersken til sit Rettersted og gjød Religionens Trøst i hendes Hierte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Etatsraad Ørsted agter med det første at udgive et vigtigt Værk under Titel, Samling af Afhandlinger, henhørende til Moralphilosophien, Statsphilosophien, og den dansknorske Lovkyndighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Fredagen den 1ste Sept. 1815 holdt Provsten over Aasum Herred, L. Langhoff, sit Jnbilæum efter 50 Aars Tieneste i Nørre=Lyndelse Menighed, i Overværelse af H. H. Hr. Bi stor Plum og samtlige Aasum Herreds Præster, foruden mange Civile og Geistlige. Et Øienvidnes Beretning om Virkningen af den store Orkan den 29 f. M. ved Assens: "Den 28 August om Aftenen havde stærk Lynlid fra flere Retninger, stærkest var den i Sydvest, dog efter Mellemtiden, imellem Lynilden og Tordenen at regne var den fjærn, og ubetydelig var den Regn, som dermed fulgte. Det lod, som om den Mængde Electricitet, der opfyldte Luften, ikke udviklede sig, og jeg er af den Formening, at dette har bidraget til at forstærke Orkanen, som Dagen derpaa, den 29 August, fandt Sted omtrent Kl. 2 om Efterm. og varede halvanden Time. Vinden var om Morgenen S. S. V., men imod Middag V. N. V. Mærkeligt var det, at nogle Timer før Orkanen reiste sig, saae jeg Vildgjæssene og andre Strandfugle trække fra Stranden hen over Landet, som er usædvanligt paa den Tid af Dagen, og den Aarsens Tid; Stormpletterne paa Vinduerne bebuddede ligeledes dens Komme. Her ved Assens har den nok været hæftigst, og har ikke strakt sig vidt; thi fra Kiel veed jeg bestemt, at de der ei har sporet den, og i lille Belt var den ei saa stærk som her, dog frygtelig. Saalænge Orkanen rasede, stod en Veirstage i N. O. og havde en usædvanlig Klarhed og Glands. Luftens Fugtighed har altsaa ogsaa forstærket dens Magt. Her bleve 2 Galleaser, 1 Brig, og 2 Jagter, som laae uden for Havnen, drevne paa Grund. Færgejagten og Baadene, som nylig vare afseilede og fulde af Folk, maatte midt paa Overreisen til Aarøesund vende om, og i en frygtelig Skikkelse kom de lændsede for Takkel og Toug tilbage; Skibsfolkene landsatte Fartøierne, og reddede saaledes Folk og Skib, hvilket næsten var et Mirakel, og vidner om disse Søemænds Duelighed; da i den Tid de saaledes maatte kjæmpe med Stormens Magt, var Orkanen saa stærk, at den i mindre end et Minut nedstyrtede et grundmuret Huus paa omtrent 10 Fag, der for 7 Aar siden var opbygt, Vel hvilede dette Huus kun paa Egestolper til Gaarden, men de vare 10 Tommer i Qvadrat, og Grundmuren vendte imod Vinden; tilmed, den nordre Ende af Huset var i 2 Fag grundmuret til begge Sider, og der tæt lukket. Jkke allene Taget og Spærværket sloges i Stykker, men Muren lige fra Grunden af kastedes endog over en halvanden Alen høit liggende Stabel Planker ind i Gaarden. Strax efterat Huset var faldet, faldt den ligeoverfor staaende Brandmuur, som strakte sig fra S. til N. Kirketaget og flere Bygninger lede. Skade, ved at afrives Tagstene, og fra Skovene hører man, at mange store Træer deels ere brækkede deels kuldkastede, men Gud være lovet, til Søeskade spores endnu intet. Folk her i Byen forsikre at Strandvandet, som en Støvregn, pidskede over Bygningerne igiennem Gaderne næsten hen til Østerport.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Tre danske Soldater ved Auxiliairkorpset som for Desertion vare dømte fra Livet og den 6te Sept. allerede vare Bøddelen. overleverede, bleve af Hs. H. Prindsen af Hessen benaadede. Mariboe, den 7de Septbr. En Huusmand i Bursøe, navnlig Palle Snedker har i forrige Aar paa en halv Huusmandslod, der bestaaer af halvanden Tønde Land, avlet og solgt for 630 Rbmk. N. V. Haugeverter. Desuden avlede han paa ovenmeldte Lod 2 Tønder 2 Sk. Rug, en Tønde Hvede, en Tønde Byg, enhalv Tønde Ærter og noget Hamp og Hør, samt græsset en Koe med Havrevikker, Saaledes, lønner Flid og Vindskibelighed sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Om det Poetiske i vor Tids alder, læses følgende i Skilderiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Man har i een af vore Tidsskrifter dadlet een af vore Philosophers nyligen yttrede Paastand at Prosafinder hos os langt anden Modtagelse end Poesie, og at vi derved næsten ere blevne til en Nation af Poeter. Der behøves kun en saare liden Deel potisk Sands, for at indsee denne Paastands Rigtighed. Hvor man henvender sine Øine finder man intet uden Poeste, og den prosaiske Virkelighed er aldeles forsvundet. Næsten Alting bestaaer i vore Dage kun af Fiction, og Phantasiens gyldne Trylle spiir synes at regiere det hele Samfund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Prædikanterne. I Domkirken paa 16de Søndag efter Trint., Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Døbte: J Cathrine Kirke den 15de September. Hr. Major von Barnekows Søn, August Carl Ferdinand, Fadderne: Barnets Forældre, Jfr. J. H. Hansen og Capitain E. von Hempel. 2den TSSennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Paa flere agtede Personers Forlangende, vil Kunstheriderselskabet Mustapha Kuhn og Comp., under Bestorelse af Pierre Stats, opdraget af den berømte Franconies, første Berider i Europa, have den Ære Søndagen den 17 Septbr. om Eftermiddagen Kl. 4, at give endnu en Forestilling. som skal bestaae af flere Stykker der endnu ikke ere seete Til Slutning giør Mustapha det farlige Spring over et stort Læs Høeuden at berere samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Gode Rødløg ere at faae tilkjøbs hos Madame Rahr. At Madm. Fedderspiel, som handler med Dammepunt opholder sig her i Ribe i Gaarden N. 18, indtil næstkommende Tirsdag den 19 Septbr., bekiendtgiøres herved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Nyelig hiemkomne norske og svenske Bord, alle Sorter Tømmer, engelske Slibestene, Hvedestene, fiin heglet Hør og Hamp, extra god rød, gammel og ung Viin, Rom, fransk Brændeviin, Aqvavit, Kaffe, Sukker, Pudersukker, grøn og hvid Sæbe, god Sekorium, bedste Risengryn, tørre Kirsebær, m. fl. Gevurtsvare, grøn Vitriol, AllunBrunspaan, Silkespaan, Jndigo, med alle øvrige Farve= og Mallervare, Linolie, Roeolie, alle Sorter Haal, Søm, fine Uldkarder, Jerngryder, Saugeblade, Panneblade, og Pan ner, m. fl. Jernvare, Smeltedigler, flad, firkantet og Baand=Jern, Steenkul, Tiære, Salt, med flere Vare, bekommes i store og mindre Qvantiteter, til billige Priser, hos Kiøbmand Thomsen 1 Fredericia. Tillæg til Publicationen og Breining Gaards Salg. Bekiendtgiøres: at til Møllen er henlagt en Part af Skoven, og saameget Agger og Eng, at derpaa vel kunde holdes 2de Heste og 6 a 8 Kiør, der saaledes særskildt opbydes ved Auctionen den 27de Septbr. næstkommende. Breining Gaard den 11te Septbr. 1815. Rosenvinge. En Qvitteringsdog for Skatterne af Gamst Præstegaard, er for nogen Tid siden tabt. Finderen, som dog ingen Nytte kan hav af denne Bog, bedes at aflevere den herpaa Addresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-15
Her paa Addresse=Contoiret faaes: 1) Anviisning til at forene den evangeliske kriftelige Palmebog, samt den bibelske Historie med den forordnede Lærebog i den evangeliske kristelige Religion, for desbedre at indprænte Sandhederne baade i Hukommelse og Hierte, samlet og udgivet af Fred. Rosch, Sognepræst til Harritzlev og Albech. Andet Oplag 5 Rbmk. Navne Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
(Af Hamb. og Altona Aviser.) London, den 8 Septbr. Om Napoleons Reise til St. Helena har man nu en Efterretning. En ficiliansk Capitain mødte paa Høiden af Lissabon et engelsk Skib, ved hvilket han erfarede, at et Linieskib, som de saae, var Northumberland. Capitainen styrede af Nysgierrighed derhen, og, da han kom nærmere, saahan Napoleon, der spadserede paa Dækket. Vinden var god til en Reise til St. Helena. Capitainen var forhauset over denne Tingenes Forandring, da han i lang Tid havde krydset i Middelhavet, og neppe havde erfaret Napoleons Landgang, endnu mindre Slaget ved Waterlod og dets senere Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Fra Buenos Apres meldes, at Folket i denne Ege har reist sig i Masse, for at afslaae Angrebet af den fra Cadix kommende Expedition. J Mexico have Insurgenterne allerede godt organiseret sig, og man tvivler meget paa at disse Egne saa let skulle komme igien under Gammel=Spaniens Herredømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Jfølge Privatbreve fra Paris bliver Marschal Moncey almindeligen beundret, fordi han har vægret sig ved at præcidere i Krigsretten over sin Ven Marschal NeyMan vil vide, at Hertugen af Bourbons Reise til London, har til Hensigt at udvirke bedre Fredsbetingelser for Frankrig, end de Allierede ville tilstaae, Den bemærkning, at Ludvig 18de vil resignere, hvis Fredsbetingelserne blive for haarde, skal have gjort i det Jndtryk. Man har svaret, at det stod H. M. frit for at giøre, hvad han fandt for godt, Handelen paa St. Domingo har betydelig tiltaget siden Fiendtlighederne ere ophørte mellem Petion og Christoph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Den Sum, der er nedlagt i Banken for Caulincourt, angives ei ringere end til 157,000 Pd. Str. Man troer, at den Summa, der kommer ind ved Subscription for Enker og Børn af de ved WaterlodFaldne, vil udgjøre 400000 Pd. Str. Alle under Wellingtons umiddelbare Commando staaende Tropper, have Deel heri. Hvad Preusserne angaaer, som stode under Blücher, da vil man bidrage til den Subscription som aabnes i Preussen ved en anseelig Gave. Man anfører nu en Anecdote og Blücher. Medens han stod som Capitain i preusisk Tieneste, blev en ung Officeer foretrukket ham, hvorfor han søgte sin Afskeed hos Frederik den Store. Denne svarede: "Capitain v. Blücher maa faae sin Afsked, og kan gaae Fanden i Vold, saasnart han vil Fra Madrid har man den Efterretning, at den spanske Kong, vil reise til Paris. Tidenderne fra den spanske Expedition til America ere lidet tilfredsstillende. Desertion og epidemiske Sygdomme have meget formindskeet de kongelige Tropper. Dog har Regieringen isinde at sende friske Tropper did. Jmidlertid mangler man en vigtig Ting til Sligt, Penge nemlig; dog haaber man at de Handlende ville giøre Udveie dertil. Inqvisitionen har udstedt et langt Decret, hvori forbydes under Straf af Excommunication at sælge et stort Antal Bøger, hvoriblandt især de Bøger forbydes, i hvilke dette Tribunals Tilværelse heftig bedømmes. Paris, den 5 Sept. Da Fredstractaten endnu ei er bekiendtgjort uagtet man paastaaer den er underskrevet, saa begynder man dog at blive bekymret. De Misfornøiede have, for at benytte denne Stilling, ladet et Manuscript circulere, der aabenbart har til Hensigt, at sætte de Allierede og den kongelige Regiering i et slet Lys. Dette Partie er ustridigen meget betydeligt, og Frankrigs Anliggender maae derfor nu ansees for meget kritiske. Urolighederne i Syden, det store Had, som Partierne i Paris yttre paa mangehaande Maader, og Folkets Utilfredshed med de fremmede Armeers lange Ophold paa det franske Territorium, lade vente meget alvortige Begivenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Fra Bayonne meldes, at den spanske Armee, der under Gen. Avisbal gik over bidasson, bestaaer af 12 til 15000 Mand Jnf. og 1500 Mand Cavallerie. Dens Artillerie bestaaer af 18 Kanoner. J den udstedte Proclamation anførtes, at den kom til Frankrig, for at opretholde Ludvig den 18des Trone. Hertugen af Angouleme melder ellers i et Brev fra Perpignan til Marschal Perignon i Toulouse, at han har formaaet de spanske Tropper til at rømme det franske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
J Kassen for General=Post-Administrationen er opdaget et Deficit af 600000 Fr., hvilke Lavalette har brugt for at lette Napoleons Undvigelse fra Elba
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Efter Forlydende paastaae de allierede Magter, at de meest skyldige af Napoleons Tilhængere skulle faae deres Gods confiskeret, efterdi en stor Formue i deres Hænder aldeles ei er tienlig. Et stærkt Partie arbeidet nu for Hertugen af Orkeans. Han er hellere draget til England, end laan Øre til Opfordringer af en Faction der kun ønsker Ødelæggelse. J Revolutions-Tiden flygtede den ungHert af Orleans til Schweitz med 100 Louisd'or. - En eneste Tiener ledsagede ham. Da Pengene vare fortærede gav han Underviisning i Geometrie i en Skole i Graubundten. Efter Robespierres Død kom han frem af sit Jncognito, reiste til Hamborg, America &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Begge Kamrene ere sammenkaldte ved en kongelig Ordre til den 25de d. M. Til Loire=Armeen er der nu bleven uddeelt halvanden Million Fr. til Sold. Den kunstige Omsætning og Metamorphose af Loire=Armeen giver Stof til mange Bemærkninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Marschal Ney fordriver Tiden i sit Fængsel med at blæse paa Fløite. Han svarer i Forhørene paa de færreste Spørgsmaal. Hans Portrait søges med megen Begierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Den tilkommende kongelige Garde skal bestaae af 5 Regimenter Jnf. og udgjøre 720 Officerer og 17480 Mand; fremdeles af 8 Reg. Cav. med 480 Officerer og 6416 Mand. Desuden af et Reg. Art. til Fods paa 430 Mand og et til Hest paa 288 Mand. Fire Marschaller skulle hvert Fjerdingaar vexelviis fungere en Major Generals Post, og erstatte Pladsen af de forrige Capitainer i Garden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Lord Stewart er kommen tilbage, og skal have overbragt Fredstractaten, underskreven af Prinds=Regenten. Styrken af de allierede Tropper i Frankrig angives saaledes: 250,000 Østerrigere, 250,000 Preussere, 200,000 Russer, 80000 Englændere a. under Wellington, 110,000 Bayrer, Würtemberger &c. Jal890,000 Mand. Regner man hertil alle de Personer, som høre til Staberne, Fyrsternes og Generalernes Følge, saa kan man let anslaae det hele Tal til henved en Million.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Frankfurt, den 6te Septbr. J det Würtem, bergske seer det meget uroligt ud. 16,000 Bønder hav forsamlet sig, og erklæret, at de ei ville betale Skat, førend Landstænderne ere indførte. Den Maade, hvorpaa Forsamlingen af Landstænderne har maattet gaa fra hinanden, har formeret Giæringen i Landet. Der er gjort Ministeriet alvorlige Forestillinger, for at forebygge det Yderste. Kongen siger man, vil i Midten af Octbr. igien sammenkalde Stænderne, og paa Grundlaget af den gamle Forfatning begynde Underhandlinger. Hele Tydskland skuer med stolt Beundring og inderlig Deeltagelse paa dette vakkre Folk, og lover sig deraf nogen Velsignelse for det Hele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-09-19
Den russiske Armee som nu samles ved Vertus, skal strax efter Revnen marschere hiem i 3 Colonner, der indtil den 1ste Octbr. skulle være indtruffen ved Rhinen.