JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-02-20
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te Februar denne Aar, i lydende: I Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, i B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, De marken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt: At Vi, efter Lin Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator N. Abrahamsen, af A. Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for Grosserer Ruben Henrigust junior, af bemeldte Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgne og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevil- og tillade, at fornævnte Grosserer Ruben Henriques junior, ved Pedema, sub poena præclun et perpetui alentii, med Aar og Dags Vani den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den ennaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand er fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Follid, for ham selv et anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Freuden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saade Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den og skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste BevillinOrd til ander indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for og kands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Stal at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 11te Februar 182, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nonrad. Lassen. R. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1832-02-20
Bevilling for Grosserer Ruben Henriques junior af Kiøbe havn, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde hans Cretorer, hvilken allernaadigste Bevilling vil blive læst ved de Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar i Dags Varsel alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos mig med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, indtoreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 15de Februar 1832. Ruben Henriques junior, Grosserer, Amagertorv Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1832-02-20
Ved Proclama, som tinglæses ved vedkommende Over= og Underret, et I Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den paa Qvelstrup Hovedgaard i Mols Herred, ved Døden afgangne Jomfrue Bolet Marie Nissen, der ifølge allerhøieste Bevilling var myndig under Cur tel, indkaldes med 12 Ugers Varsel til, for Skifteretten at anmelde og beviisliggiøre sit Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres med Tilføiende : at Samlinger er holdes i dette Boe paa Edeltoft Raadstue, Mandagen den 12te Marts paa Qvelstrup, Fredagen den 13de April næstkommende, hver Dags Eft middag Kl. 2. Ebenost, den 11te Februar 1832. Seideling. constitueret.
Berlingske Tidende, 1832-02-20
Ved Proclama, der vil vorde læst ved Over= og Underretten, ere Credi Æ rerne i Boet efter deri Byen afdøde Skoestikker Christen P. Lin gaard og Hustru Johanne Narie Christensdatter, indkaldte m. 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 182, at fremkomme og beviisliggjøre deres Kras paa Boet, for undertegne Skifteret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. - De Afdødes Arving ere indkaldte med Aar og Dags Varsel. - Samlinger i Boet ere beran mede til 2den April, 2den Juli og 3die September d. A., at afholdes paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 9de Februar 1832. Neckelmann. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1832-02-20
ved Proclamata af Daas Dato, som snarest mueligt ville blive læste og T Takholms Birkelingsret og den Kongelige Lands Overret samt Hr. og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter Kromand Bertel Jacosens afdøde Hustrue, i Faareveile Kroe, Asnæs Sogn, under det Kongels Odsherredske Gods, Regine Jacobsen, født Jensen, indkaldte til anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, inden 12 Uger, for undertegne Stifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Nyekiøbing i Siælland, den 16de Februar 1832. Petersen. Jnspecteur ved ovenmeldte Col
Berlingske Tidende, 1832-02-20
Enhver, som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter heri Bor afdøde Politiebetient Thomas Bendsen, indkaldes herved med Ugers Varsel, til for undertegned Skiftetorvalter at anmelde og beviisligiøre sin Fordring; ligesom og den Afdødes Arvinger herved indkaldes i Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggiøre Deres Arveret i undertegnede Skifteforvalter. Kiøge, den 17de Februar 1832. N. Friderichsen.
Berlingske Tidende, 1832-02-20
en til Onsdagen den 22de i denne Maaned berammede Auction er Dagergaarden No. 221 Litr. Da i Hausergaden, ildagelædet der Kiøbenhavn, den 16de Februar 1832. C. W. Haagen.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Udenlandske Efterretninger. Rom, den 1ste Februar. Hvad man i lang Tid havde forudseet, er omsider indtruffet. Ofterrigske Tropper ere nu atter paa det Pavelig Gebert. Forgiæves havde man altsaa smigret sig med det Haab, uden fremmed Bistand at dæmpe Oprørsaanden i Provindserne. Den ulykkelige Begivenhed i Forlii, der nu fortælles ganske anderledes end i Begyndelsen, gav den nærmeste Anledning til de Keiserlige Troppers Jndkaldelse. Et skrækkelige Forræderie mod de Pavelige Tropper har man efter Rygtet havs i Sinde. Romagnoler havde, forklædte som Pavelige Soldater, blandet sig imellem disse og begaaet Snigmord, intet ringere end Troppernes totale Tilintetgjørelse havdes til Hensigt, ja endog en Helvedsmaskine, skal være opdaget. Den 28de Januar udkom en officiel Bulletin og Oberst Zambonis Frem stridt, der sluttes med disse mærkværdige Ord: "Den bekjendte Tildragelse i Forli den 21de Januar - om hvilken det bliver klarere, at den er anlediget ved Oprørernes Forræderie, - havde sat Statssecretairen Hs. Eminence Cardinal Albani i den nundgaaelige Nødvendighed, at maatte ansøge om de Keiserlige Østerrigske Troppers Bistand, for at undgaae Borgerkrigen, og disse ere nu indrykkede i Pavestaten. Man har Grund til at troe, at de den 26de Januar ere indrykkede i Faenza, hvorhen desuden et Corps Pavelige Tropper fra Forlii afgik, ilende Cardinal Albani forud, som agtede, over Farma, at begive sig til Bologna.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Fremdeles meddeler Diario Romano af et Brev af 28de Januar Følgende: "Jndtil Ave Maria var Alt roeligt i Forlig men da mærkede Tropperne Forræderie. Der blev skudt ud at Vinduerne og af Kielderne. Et Menneske fandt man skjult under en Krudtønde. Omsider skeete Forsøg paa at befrie alle Fanger med Vold. Alt dette opvakte de Pavelige Troppers Harme, de skjøde i adskillige Gader, hvorved endeel Jndvaanere omkom, ligesom ogsaa formedelst Anførernes Reaction, fire Soldater. De Pavelige Soldater vendte deres Jld imod Vinduerne, thi udaf Vinduerne blev først skudt paa dem. Oprørernes Plan synes at have været, at lokke Tropperne hen til Byens yderste Ender og imidlertid bemægtige sig Artillerieparken. Men denne Plan mislykkedes. Retfærdighed byder, at tilføje, at andre Efterretninger fra Forli fremstille Sagen anderledes. Det var en høist ulykkelig Begivenhed. Partiaanden har bemægtiget sig den, og det et ellerede nu hartad umueligt, at skjelne Sandheden nøiagtigere. Sandsynligviis have begge Partier Uret, og paa begge Siden re Uskyldige; destoværre maa den Uskyldige lide med og for den Skyldige. Soldaternes Forbittrelse mod Forli kan forklares uden nogensomhelst ny særdeles Anledning. J denne Bye havde nemlig især en Rædselsregjering hersket i det Mindre. Denne af egen Magtfuldkommenhed constituerede Autoritet havde for holdet Dom over mange af Pavens Tilhængere og af hans Soldater, dømt dem som Fædernelandsforrædere og ladet dem henrette. Under saadanne Omstændigheder kan man vel antage, at Mange i Forli Jntet hellere ønskede, end de Pavelige Troppers Tilintetgjørelse, om denne end skeete paa een forrædersk Maade. Desuagtet kan Jngen billige Soldaternes formastelige Fremfærd, der uden Ordre skjøde paa Jndvaanerne. Beklageligt er denne sørgelige Begivenhed for Paven. Uden den havde hans Tropper maaskee ene, uden fremmed Hjelp, kunne tilvejebringe Rolighed og Orden, hvorved hans moralske Kraft vilde have vundet overordentligen meget. Vistnok kunde hele Catastrophen været undgaaet. Vare de Pavelige Tropper blevne længer i Cesena, og var efter erholdet Fordeel en viis og stræng Disciplin overholdt - havde man offentligen paa Torvet i Cesena ladet Marodeurer og Plyndrere ihielskydes, saa vilde man have forskaffet Hæren en vis moralsk Værdighed, hvis Virkning paa den almindelige Meningstvedragt i Romagna og i Bologna maatte været undeblivelig.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Det er endnu alt for tidligt, at opkaste Spørgsmaalet: Hvorlænge skulle Østerrigerne blive her, Visselig maae de blive her, indtil Rolighed er gjenoprettet, d. c. indtil Pavens Autoritet, kan understyttes ved hans egne Tropper. Men da der netop nu hersker Had og Tvedragt imellem disse Tropper og Folket, saa vorder Opgaven desto meer forviklet, og ligesom Haabet søger Næring i selve Modsigelser og i Ulykke, saa søge de Liberale, netop i denne Omstændighed Trøst. De mene nemlig, at dette Forhold maa være Magterne klart, for disse altsaa atter kunne betroe de Pavelige Tropper nogen Autoritet i Landet, ville de upaatvivleligen drage Omsorg for, at alle lovede Forbedringer virkelig indføres.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
En Sammensværgelse i Umbrien, til hvis Opdagelse Jord skjelvet nyelig gav Anledning, og hvis Plan var, at Folket skulde opstaae i Masse og slutte sig til Romagnolerne, tjener ikkun til, end meer at bevise Nødvendigheden af en saadan Forholdsregel. Jordskjælvet rystede ogsaa mange af de Sammensvornes Samvittighed; de skriftede, men Absolution nægtedes dem, dersom de ikke ogsaa skriftede hele Hemmeligheden, og dertil beqvemmede de sig.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Den harmfulde Stemning imod de Pavelige Tropper blev forøget ved Ubesindighed. Den bekjendte Lazzarini, som commanderede Tropperne i Ancona, førte en formelig Krig imod Borgernes Knebelsbarter og lod mange af disse paa en voldsom Maade afrage. De, der ikke vilde beqvemme sig dertil, toge Flugten til Macerata. Det forbittrede, man gav General Laxzarini det Øgenavn Barbeeren i Ancona. - Under al denne Forvirring hører man i Rom ideligen det Spørgsmaal Faae vi Carneval i Aar,
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Madrid, den 30te Januar. Det herværende diplommatiske Corps har indgivet en Forestilling, til Regjeringen, hvori det bevidner Ministeren Hr. de Colo marde der i den afdøde de Salmons Sted interimistisk er ble den Chef for det udenlandske Departement) sin Højagtelse, men erklærer tillige, at denne Minister aldeles ikke forstaaer noget somhelst stemmed Sprog, er end ikke det franske, som i Anindelighed bruges ved alle diplomatiske Forhandlinger, - og var følgelig nødt til at bruge en Tolk; derfor kunne Medlemmerne af hiint Corps ikke, uden at udsætte Staten for stor Fare, fortsætte deres politiske Forhold til Hs. Exc., da de ere ansvarlige for de Følger, som deraf maatte resultere. - Det er et Factum, at Hs. Exc. Hr. Colomarde forstaaer blot sit Modersmaal, og var, i sine første Forhandlinger med de her residerende udenlandske Ministre, nødt til at kalde den første Secretair i Departementet, for at benytte ham, som Tolk. Den Engelske Ambassadeur, Hr. Addington, (forhen Chargs d'Affaires ved det Danske Hof der var den første fremmede Diplomat, som havde Forretninger med Hr. de Calomarde, tiltalede denne, da han mærkede, at han ikke forstod Fransk, paa Engelsk, derefter paa Jtaliensk, endelig paa Tydsk, og - gik bort uden at faae Svar. J Anledning af den nyfødte Infantindes Daab skal i Morgen synges Te Deum i Slotskirken, og Staden skal illumineres tre paa hinanden følgende Aftener.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Paris, den 10de Februar. Messager des Chambres indeholder følgende Artikel: Den Efterretning er almindeligen udbredt, at 3000 Mand Franske Tropper i dette Øjeblik indskibes i Toulon, for at seile til Ancona og besætte Castellet der. Man tilføjer, at Øfterrige, efterat adskillige Noter ere vexlede, har samtykt denne Forholdsregel. Medens Østerrigerne rykke ind i Romagna, for at tvinge Oprørerne til Underkastelse, ville vi søge at formaae Paven til at betrygge sit Folk liberale Jnstitutioner. Breve fra Algier melde, at General Savar (Hertugen, af Rovigo) har besluttet, at sende Eet Hundrede af denne Stads fornemste Familiers Børn over til Frankrige, for at opdrages der paa den Franske Regjerings Bekostning. All de Nøgler, som man fandt hos de Sammensvorne, den om Retten imellem den 1ste og 2den Februar bleve paagrebne, er re berede; man opdagede, at de ei allene kunde aabne de tre Døre til Louvre=Galleriet, men ogsaa syv Døre til Tuilleriepalladset og dettes Haugeporte.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
London, den 11te Februar. Statholderen i Jrland (Lordlieutenanten, har erklæret otte saakaldte Baronier i Tipperary Shire for at være i Oprørstilstand.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
J Overhuset forelagde Premierministeren Lord Grev i Tirsdags den 7de Februar en Petition fra et Sogn i Jrland om Tiendernes Afskaffelse. Lord Grey erklærede, at det var hans urokkelige Beslutning, at haandhæve med al sin Kraft Kirkens og dens Læreres ved Lovene hjemlede Eiendom, thi en modsat Fremgangsmaade vilde være Feighed. Denne Erklæring har giver Partieaanden, baade i offentlige Blade, og i Underhuset, Anledning til mange Discussioner herom. I Underhuset sleg Reformbillen sig i Onsdags den 8de Februar frem til den 31te Clausul.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Engelske Blade skildre den Grusomhed, hvormed 6 - 8 Aars fattige Børn behandles i Manufacturerne. De maae arbeide for en ussel Dagløn 12, 16 ja endog 18 Timer i Døgnet, ikkun med et Ophold af 30 Minuter, De fleste vantrives under denne skrækkelige Medfart, og døe tidlig.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Belleisle, den 2den Februar. Don Pedro ankom i Gaar her paa Rheden, ombord paa Fregatten Congres. J Dag gaaer han i Land og agter i Morgen, at begive sig paa Veien til Terceira ombord paa samme Fregat. Resten af Expeditionen skal følge ham. En lille Bye er opfyldt med Portugisere og Englændere; de første ere meget fattige, de sidste formuende. Alle Skibene ere Engelske, af god Beskaffenhed; især ere Dampskibene ypperlige.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Hamborg, den 8de Februar. De Oprørshistorier fra Frankfurt ved Mayn, som vi i Gaar meddeelte efter Bremer Zeitung, have, som kunde ventes, i de fra denne Egn i Dag ankomne Aviser, ingen Bekræftelse fundet. Sørsenhalle.) Indelandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Odense, den 14de Februar. En almeengavnende Jndustriegreen er vistnok Marsviins Jagten ved Middelfart. Denne for Byen og Omegnen virkelig indbringende Kilde, flyder endog i forskjellige Retninger, men alle disse concentrere sig i selve Landet. Fra Alle Helgens Dag 1831 til Kyndelmisse 1832 ere 854 Marsviin af Jægerne fangede.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Kiøbenhavn, den 21de Februar. Brevposten fra Hamborg, som, formedelst et Uheld, der udderveis var tilstødt en Posthest, udeblev i Gaar Formiddags, ankom hertil i Gaar Eftermiddags Kl. 2. - Den extra ordinære Brevpost ankom hertil i Formiddags Kl. 9 1/2. Redactionen sluttede Statstidenden Kl. 12.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Ledigt Embede. Tjærebye og Alsynderup Sognekald i Sielland, efter den gamle Angivelse, til Embedsskat, anslaaet til 300 Rdlr. efter den nyere: a) Præstetienden erlægges med 28 Tdr. Rug 35 Tdr. Byg, og 88 1/2 Tdr. Havre (efter Capitelstaxten af Værdie omtrent 464 Rbdlr. Sølv), og af det øvrige tiende pligtige Hartkorn med 2 Tdr. Ærter og 652 Rbdlr. 5 Mk. 7 sk. S. og T. b) Offer og Accidentser, Refusion o. s. v. omtrent 330 Rbdlr.; en Favn Bøgebrænde, c) Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr., hvoraf noget er bortforpagtet for 21 Tdr. 1 ½ Skp. Rug, 21 Tdr. 1 ½ Skp. Byg (efter Capitels taxten omtrent 190 Rbdlr. Sølv) og 26 Rbdlr. 1 Mk. 4 s. S. og T. – Stykhest holdes. - Enkepension bliver at udrede. Vi have engang for hørt, at en Holsteener ved Navn Schulz har bygget en ny Stad: Hamburg, ved Savannah, floden i Syd=Carolina. Pastor Petersen i Lensahn har siden nærmere erkyndiget sig om bemeldte Schulz, og meddeelt Publicum en udførlig, authentisk Beretning om denne hans mærk værdige Landsmand, hvis Levnetsbegivenheder have et høist romantisk Anstrøg. Hans rette Navn er Claus Hinrich, Klahn; han var en Beboer af Amtet Cismar, og født at fattige Forældre, i en Bondeby. Som ganske ungt Menneske kom han til Lybek, og vandt nogen Erfaring i Handelsforretninger. Siden nedsatte han sig i Wismar, hvor han drev en lille Speditionshandel med sin Fødeegn. Krigsconjuncturerne, der, ved de Franskes Jndmarsch, gjorde Mecklenborg til Offer ødelagde Klahn ganske. Han overlod Levningerne af sin Eiendom i sine Creditorers Hænder, flygtede til Hamborg og lod sig, under et andet Navn, hverve til dansk Mariner. Som saadan kom han til Kjøbenhavn; men deserterede inden 8 Dages Forløb, blev optaget i et americansk Skib, kom til America, og maatte, da han ei kunde udrede Fragten, tjene Capitainen i til Aar som Livegen. Capitainen solgte ham som Slave til en Plantage; han fandt Leilighed til at erhverve og sammensparsig nogle Penge, kom fri, og byggede nu et lidet Huus i Staden Augusta ved Savannahfloden; dette solgte han med Fordeel, byggede flere og solgte dem, vandt derved en betydelig Formue, anlagde en Bro over Floden, hævede af Bropassagen en Told der indbragte ham 30,000 Daler og Aaret, og byggede endelige paa den anden Side af Floden, den ny Stad Hamburg, der i Aaret 1825 talte 4 a 5000 Jndbyggere. Her oprettede han en Bank og en Mynt, hvor han lod præge Ducater, og indlod sig siden paa flere større Foretagender, f. Ex. et Havneanlæg i Augusta. J Aaret 1818 betalte han sine europæiske Creditorer, sendte sine Slægtninge betydelige Summer, og gjaldt i America for Millionair. J Aaret 1826 var han Bankør og En af de første Mænd i Carolina. Siden skal han, ved altfor dristige Speculationer, igjen have mistet endeel af sin store Formue.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
(Af Aarh. Stiftst. No. 27, d. 16de Febr.)
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Beltpassage. Fra den 12te til den 16de Februar ere udreiste Til Fyen; Ritmester Berth; Cand. Chirurg. Feilberg; Feldtjæger Stiel; Assistent Nielsen; KondJosephson og Magnus; Proprietair Bülow. - Til Siælland; Cand. Med Conradi og Bler; Underchirurg Würtz; Gartner Meyer; Architekt v. den Sahl; Handelsfuldmægtig Janten; Komd. Wandahl, Handels-Bogholder Hirschholm; Handelsmand Davidson.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Jngen Kjøbenhavns Havnepriser den 18de 30 bruar.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Judbydelse. Den Jnteresse, som i de sidste Aar er vakt for et vigtigt Rasonal-Anliggende - vor Hestravl - opfordrer til at samle saamange Kræfter som mueligt til et Foreningspunct for med Sikkerhed, buttighed og Held at kunne virke til denne Sags Fremme. 6 bertugdommene Slesvig og Holsteen have, efter andre Landet tempel, allerede adskillige Foreninger dannet sig for dette Øiede vi bor ikke længere holde os tilbage. Nidlerne til at naae Maalet ere: Udbredelse af Fuldblod og Anvendelse af Veddeløb. Her at udvikle disse Midlers fordeel tige Jndflydelse paa Hesteavlen, vilde være unødvendigt, da dette noksom er beviist ved Kiendsgierninger og bekiendt af mange større og mindre Skrivter. Fuldblodet, ved hvis Parring med indracen og mindre forædlede Heste Englands til enhver Brug, fortrinlige Hesteslag frembringes, og som i de fleste af Europas sinde bruges til Hesteavlens Forbedring, maae vi komme i Be delse af, for med det Fortrinligste af vort Lands Race at fremninge noget Udmærket, det vil sige, saadanne Heste, som til alle Tider ville søges til bøie Priser. Veddeløbet, tilligemed offentlige Dorskuer og dermed forbundne Auctioner, maa indføres for at selede Opmærksomheden paa de fortinligste Heste, især til Afstemmets Forædling, og for at hæve og vedligeholde dem i Prisen, Til disse Midler dør føies et tredie, hvorved tillige for alle Deeltagere er forbunden Udsigt til Fordeel og Gevinst.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Foranstaaende maa ansees som de foreløbige Grundtræk for Selskabets Virksomhed. Naar et tilstrækkeligt Antal Deeltagere have meldt sig, ville Møder vorde berammede, i hvilke Medlemmerne af hver Provinds for sig have at vælge Committeer (en for Jylland, en for Fyen, en for Lolland og Falster, og en for Sielland), som kunne ordne Selskabets Anliggender og affatte de nærmere Bestemmelser for Selskabets Virksomhed. Disse Committeer vælge en fælleds Administration, bestaaende af tre Medlemmer, hvoraf det ene er Selskabets Formand. Administrationen vælger Kasserer. Valgene giælde for 2 Aar. Det aarlige mindste Bidrag til Selskabet (eller Betalingen for hvert enkelt Rummer til Lodtrækning, af hvilke Nummere et Medlem kan tage saamange han ønsker, er fire Species. Forhvorvidt de Medlemmer, som ville deeltage i de større Løb, desuden skulde giøre et Tilskud, f. Ex. af 1 a 2 Species, kan komme under nærmere Overveielse. Bidragene maae være indbetalte inden hvert Aars 1ste Mai. Den, som ei i rette Tid har erlagt Betalingen, taber, uden at fritages for at betale det Resterende, Adgangen til Lodtrækningen for det Aar. Den, der tager 10 Rummere, erholder det ellevte frit, og den, der forud betaler for fem Aar, er i det slette Deeltager uden Contingents Erlæggelse. Slutteligen tilføies, at Listerne paa dem, der tegne sig som Deeltagere i Selskabet, ønskes indsendt inden næste Maaneds Udgang til med undertegnede Conferentsraad Collin. Februar, 1832. C. C. Lerche, C. D. Reventlow, I. C. Rosener-Lehn, Lerchenborg. Christianssæde. Guldborgland. J. Collin. J. H. Bindesbøll. C. L. H. Flindt, Kiøbenhavn. Ulstrup ved Randers. Aarhuus. H. C. Riegels, J. B. Hornemann, C. Michelsen, Fredericia. Kiøbenhavn. Lerchenborg.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Landhuusholdningsselskabet. Onsdagen den 22de Februar, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes et Möde, hvori foretages adskillige indkomne Sager, deriblandt en Beretning om den i forrige Aar paa nogle Steder i Siælland udbrudte Koppesyge blandt Faarene.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Barom. Therm. Vinden. 12 Februar 28, 6. 2, 2, 8 Varme. 14 - 88, 6. o. 1, o -S. O. 1 - 28, 1, o. 2, o - 18 - 88, 5, o. 3. - - V.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Onsdagen den 15de Februar 1832 hensov, efter faa Dages Sygeleie, Professor Hardenack Otto Conrad Zinck. ved en stille og rolig Død. Efter 57 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab bortkaldtes han i den høie Alder af 86 Aar, elsket og nu savnet af sin Saarige Kone, sine Børn og Børnebørn. Sand Gudsfrygt og høi Begeistring for hans Kald ledsagede ham paa hans lange møisomme Bane, og gjorde ham Døden let at vores kiære Moder, Enkeprovstinde Bergitte Charlotte Kammus. A fød Sevel, i Svendborg, efter langvarige Lidelser, afgik ved en bli og rolig Død i sit 74de Aar den 5te Februar 1832, bekiendtgiøres herved sørgeligst af hendes efterladte Børn.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Litteratur. den Kongelige danske Hof= og Stats=Calender for Aaret 1832 fintet den 4de Februar,) er udkommen og faaes paa Undertegnedes Boepæl Christiansborg Slots Sidebygning, ligefor Indgangen til det Kongl. Hof= theater ; i den schulziske Boghandel, Høibroplads Nr. 51, samt hos Bogbinder Rask, i Skindergaden No. 32, for 5 Rbd. Sedler pr. Exemplar paa Skrivpapiir og 3 Rbd. Sedler paa Trykpapiir. J Provindserne vil Hof= og Stats-Calenderen være at erholde paa samtlige Kongl. Postcontoirer for 3 Rbd. 32 s. Sedler og Tegn pr. Exemplar paa Trykpapiir. F. Jsen. Kiøbenhavn, den 21de Februar 1832.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
AVERTISSENT. Paa Hartvigs Vexel=Contoir paa Østergade Nr. 66, forte Sal, vexles og omvexles alle Sorter Mynter, samt kjøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Obliaationer, samt Speciesfonds og Actier, alt til Dagens Børspriser. sin Jomfru med de bedste Anbefalinger søger Empløi til 1ste Mai som S Huusjomfrue eller Syejomfrue. Hun har tjent flere Aar paa hvert Sted, og recommanderes fra det Sted, hun nu er. Det er lige meget, om det er i Byen eller paa Landet. - De Reflecterende bedes, at henvende sig ved Nørrevold No. 225 a 226, i Stuen.
Berlingske Tidende, 1832-02-21
Et lidet Partie extra godt Lollandsk rødt Kiörerfrøe, er at faa AdE billig Priis i Gothersgaden Nr. 9, hos Bondrop.