Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-23
Med Fornøielse kan man her levere den raske Søemand Lars Pedersen Raabers egenhændige Dag og over hans seneste Krydstog, som sikkert vil interessere enhver, der veed at sætte Priis paa ægte Søemandsdaad. Den lyder saaledes: "Den 26de Novbr. gik jeg til Søes fra Trekroners Batterie. Den 28de kom jeg til Helsingøer. Den 29de stod jeg i dansk Kirketaarn i Helsingøer, og blev 5 Seilere vaer, der kom fra Kattegattet, gik dem i Møde og kom dem paa Siden, ved Svinetruerne. Benævnte Skibe vare: en engelsk Kutterbrig, en Lettermark, 2 Koffardie brigger og 1 svensk Chaloup. Den armerede Briig, havde de andre paa Slæbetouget; men Chaluppen gik for sig selv. Jeg besluttede herpaa at afskiære Chaluppen fra de anførte Skibe, og kom dem saa nær, at jeg kunde række ombord paa Pistolskud. Men 6 Svenske Fiskere, som i en Fiskerbaad kom fra Land, gik ombord og berettede Kutterbriggen, at mit Fartøi var en Dansk Kaper. Kutterbriggen slap derpaa Bugseertouget lidt løs og satte efter mig. Jeg maatte nu flygte; men da han forgieves seilede efter mig, vendte han tilbage. Jeg vendte nu ogsaa tilbage igien, holdt mig paa Siden af de fiendtlige Skibe indtil Kl. 8, om Aftenen, og observerede, at een af Briggerne seilede en Fierdingiil forud. Jeg vilde nu vide hvad det var for en Mand, og da jeg kom ham ind i Agterenden, gav jeg ham Kanon= og Riffelskud, hvorpaa jeg mærkede, at det var en Kutterbrig, og vendte tilbage. Da den blev dette var, gav han os det glatte Lag. Hans Tanker vare, ikke at fyre, førend han fik os paa Siden. Men da jeg saae, det ikke kunde nytte, gik jeg til Helsingøer. Den 30te om Morgenen seilede jeg op imellem Hveen og Landskrona, i den Tanke, at besøge nogle af forbemeldte Skibe, naar de kom og vilde gaae Sønder efter. Som jeg seilede blev jeg en Nordbaad vaer, og satte i Land paa Siden af den, med bevendt Seil og Svensk Flag, for at giøre Folkene troskyldige. - Mine raske Gutter sprang strax i Søen og satte begge Fartøierne af. Jeg lod Styrmanden og een af mine Folk gaae til Kbhvn. med vor Prise og vedblev at krydse videre. - - Søndagen den 4de Decbr. faldt Vinden nordlig, og Luften var tyk. Jeg besluttede at seile over til Landskrona, thi jeg mærkedellraad. Kl. 10 klarede det af, og jeg blev nu de forhen meldte Skibe vaer, som havde lettet, kom Sønder fra og lagde sig til Ankers ved Raae, ligesaa nær som Chaluppen. Denne blev ved at staae Sønder efter. Da jeg mærkede dette, krøb jeg saa meget meer ind under det Svenske Land, for at faae Manden til at troe, at vi vare den svenske Paquet baad. Da han kom imellem Landscrona og Hveen, satte jeg mit Svenske Flag paa, og seilede ud fra det første Sted. Jeg lod derpaa mit halve Mandskab bukke sig ned, men var dog klar til at brænde af, naar det gjort des fornødent. Da jeg kom ham nær, affyrede han to Skud, paa det vi skulde vise vore Svenske Signaler. Jeg tog min Hat og vinkede til ham saa meget jeg kunde, pegede til vort Svenske Flag og satte af Land til Landskrona, for at gjøre Manden troskyldig, da jeg fornam, at han var stærke armeret, indtil jeg kunde lange ham med mine Kartætscher, Rifler og Pistoler. Jeg strøg nu mit Svenske Flag, og brændte paa af Hiertens Grund. Han var heller ikke seen, men fyrede saa godt han havde lært, saa jeg nødtes til at ende Fægtningen i en Hast, for at svare endeel Menneskers Liv. Jngen af mine Folk fik nogen Skade, men mit Fartøi leed betydeligen. - Da jeg kom ombord, paa det fiendtlige Fartøi vare vi omtrent en liden Fierdingvei fra Landskrona. Fartøiet var armeret med 4. firepundige Kanoner, en heel Deel Karabiner og Sabler. Kl. 1 afseilede vi med vor Prise og ankom lykkelig til Kiøbenhavn Kl. 5. - Besætningen bestod af 5 Mand, foruden den Svenske Kiøbmand, der tilhørte Ladningen, bestaaende af 300 Tønder Steenkul Efter allerhøieste Rosulution, af 25de Novbr. d. A., skal forrige Auditeur Jacob Hindrup, der ved en Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Dom er bleven dømt til at arbeide 6 Maaneder i Kiøbenhavns Forbedringshuus, miste denne sin Titel og Rang.