JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Jfølge passeret Forlig og Execution, bliver den Skomager Gotfred Hansens Enke af Fuglebølle her paa Langeland tilhørende saakaldte Præstetofte, af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved Auction, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, og efter Auctions-Direkteurens Bestemmelser: 1ste Gang den 20 August førstkommende om Formiddagen 2den - den 5 September, Kl. 10. 3die - den 17. De 2 første Auctioner afholdes paa Rudkjøbing Raadstue, men den 3die paa Eiendommen. Konditionerne, der ved Auctionerne blive bekjendtgjorte, kan forinden erfares hos Undertegnede. - Rudkjøbing d. 4 Juli 1823. P. W. Krogsgaard, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Efter vedkommende Forligshavers Begjering bliver den af Peder Jacobsen i Østeraabye, Skaarup Sogn, Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt paaboende Gaard med sammes vel vedligeholdte Bygninger og tilliggende gode Jorder, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr., stillet til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, hvoraf det tvende første afholdes paa Svendborg Byes Raadstue Torsdagene den 31 Juli og 14 August, men 3die Auction derimod paa Eiendommen selv Fredagen den 29 August førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 11. Efter at 3die Auction er afholdt, bortsælges tillige endeel af Gaardens Besætning og Jnventarium; hvilket saaledes bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes som vedkommende Panthaveres Underretning. Herreds=Kontoiret i Svendborg den 12 Juli 1823. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Over adskilligt Løsøre, bestaaende af gode Meubler, især et Par store Speile, et smukt Divansbord, Sengeklæder, Skilderier, en næsten nye holsteensk Vogn med 3 lakerede Sæder en mindre Færredsvogn, Glas, Porcellain med andet mere. som er indleveret til Prokurator Skeel, for mod kontant Betaling at bortsælges, bliver foretaget offentlig Auction i Hr. Skeels Gaard No. 249 paa Vestergade Onsdagen den 50 Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Jndtil Mandag Aften den 28 d. M. kan flere Ting endnu modtages til Bortsælgelse ved samme Auction, naar Vedkommende derom henvender sig til Prokurator Skeel. Odense den 21 Juli 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Tirsdagen den 29 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Huset No. 477 udenfor Nørreport foretaget offentlig Auction over adskillige Effekter, Kirstine Knudsens Stervboe tilhørende, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Stole, Borde, Senge og Sengeklæder, Linned samt Kakkelovne m.v., hvorover trykte Fortegnelser kan bekommes 8 Dage førend Auctionen paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 17 Juli 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Ifølge Plakaten af 2 Juni 1819 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den eller de, som maatte have noget at fordre efter Urtehandlerske Kirstine Knudsdatter eller i hendes Stervboe, til at anmelde samme hos undertegnede Skifteforvalter. Odense Raadstue den 17 Juli 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Samtlige Arvinger efter afgangne Værtshuusholder Jacob Jørgensen indkaldes herved til at møde paa Odense Raadstue Fredagen den 1 August næstkommende for at kunde erholdt Skiftet endelig afgjort. Den, som ei selv kan møde, meddeles lovlig Fuldmagt. Odense Raadstue den 17 Juli 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Ved Proclama, som er læst ved Salling Herredstingsret den 30 Juni d. A., ved Odense Byeting den 7 Julii næstefter, saa- og ved Lands=Overretten den paafølgende 14 Juli, er, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, Enhver der formene sig at have noget at fordre hos den her paa Grevskabe Brahesminde afgangne Rasmus Rasmussen, forhen Landstingshører, eller i Stervboet, indkaldet med 12 Uger, Varsel til at anmelde samme for undertegnede kommitterede Skifteforvalter, da Enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Anordningerne, ifølge de under Skiftet fremkomne Beviisligheder og Fordringernes Beskaffenhed; men den, som ei forinden den bestemte Tids Forløb melder sig, maa tilskrivsig selv det deraf flydende Tab. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres i Statstidenden og Fyens Stifts Aviser 5 Gange efter hinanden til alle Vedkommendes Efterretning. Steensgaard pr. Faaborg den 16 Juli 1823. A. Trølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Udi Høiernistehuset i Fangel Sogn under SøebyesøegaardsGods er ved Døden afgaaet forrige Fæster Peder Hansen, Tops Enke, Anne Madsdatter; imellem disse er under 25 Aug. 1806 oprettet reciproque Testamente, i hvis Følge deres fælleds Boe skulde ved den Sidstes Død deeles imellem begges Arvinger. Seenere har benævnte Enke ved Testamente bortskjænket hele Boets Tilhørende til Ungkarl Peder Nielsen af Bellinge, hvilket allernaadigst er konfirmeret, for sa og gaae. saa lang vidt hendes Boeslod angaaer. Jfølge heraf og i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819 indkaldes herved saavel Arvingerne som dette Boes Kredi= og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel, til at møde her paa Skriverstuen den 29 Aug. og 10 Octbr. d. A., hvor Skiftet efter benævnte Afdøde foretages disse 2 Dages Formiddag Kl. 10. Søebyesøegaard den 18 Juli 1823. Wedel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Jfølge Plakaten af 2 Juni 1819 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den eller de, der maatte have noget at fordre hos den i Bolbroe Bye under Aalykkegaards Gods afdøde Smedesvend Jens Nielsen, til at anmelde deres Fordringer for Undertegnede. En Skiftesamling i Boet foretages paa Aalykkegaards Skriverstue Fredagen den 1 August førstkommende, til hvilken Tid, da der i Boet skal være Arvinger, hvis Navne og Opholdsted ei vides, disse ligeledes indkaldes at møde, i Overeensstemmelse med Forordn. af 5 Juli 1822, for at legitimere deres Arverettighed. Aalykkegaard den 2 Juli 1823. Paa Skifteforv. Høivelb. Hr. Etatsraad Leths Vegne, Bering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Ved Proklama, som læses ved vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Enke efter Kroemand Peter Jessen, Anne Sophie Jessen i Herrested, i Overeensstemmelse med Plakat af 2 Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 5 Juli 1823. G. H. Moltke
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Ved Proklama, som bliver læst for vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den her i Byen, afdøde Beltpostfører, Dannebrogsmand Jespersen den ældre, i Overeensstemmelse med Plakat af 2 Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nyborg den 22 Juni 1823. D. T. Lawæt. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-24
Da Hr. Frederik Carl Monrad, Sognepræst for Bregeninge og Søebye Menigheder paa Ærøe, ved Døden er afgaaet Løverdagen den 10 f. M. og Dødsboet efter ham er overtaget af mig, som Skifteforvalter, til Behandling, saa indkaldes alle og enhver, der formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Hr. Pastor Monrad, med 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer hos Hr. Assessor og Aktuarius Claudius i Ærøeskjøbing. Ærøeskjøbing den 13 Juni 1823. Carstens. Fublicandum. Wann der Erbfestehufner Andreas Jürgensen Jacobsen in Erdberg, Fürstl. Augustenburgischen Districts aafAlsen, sich for insolvent erklart, und um das beneficium cessionis bonorum angesucht, diesem Gesuche auch salvis creditorum juribus Statt gegeben worden, als werden hiedurch alle und jede, welche an denselben und dessen Erbfestehuse cum per 1 tinentiis, aus irgend einem Grunde Ansprüche und Forderungen zu machen haben, dem Cedenten verpflichtet sind, oder Pfiinder i Handen haben, peremtorisch sub poena praclusiperpetui silentii, dupli et amissi juris befehligt, innerhald 12 Wochen vom Tage der ledten Bekauntmachung dieses angerechnet, ihre Angaden unter Vorzeigung der Originaldocumente (protocollirte Glaubiger jedoch nur wegen der rickstandigen Zinsen), Zurücklassung beglanbigter Abschriften derselben, undmennes Auswartige sind, unter Bestellung gehøriger Acten procuratur, heim hiesigen Actuariate zu beschaffen. Augustenburgischer Hardesvogthei den 27 Juni 1823. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
52 Aargang. No. 103. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Redigeres, nykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 25 Juli 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien (Fæstningen Barcellonas Jndslutning. Udfald fra Santona og St. Sebastian. Operationer imod Gallicien. Morillos Overgang til Fienden. Guerillas). Spanien (De Konstitutionelles Hæftelse som Gidsler for Kongen). Portugal. Tydskland (Forbundsdagens Ferier. Bemærkninger af den Würtembergske Gesandt. De græsketyrkiske Anliggender (Ny Plan af Hetæristerne imod Moldau opdaget).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Krigsskuepladsen i Spanien. J Catalonien ere Operationerne nu atter begyndt imod Barcellona, til hvis Beleiring en Mængde grovt Skyts er afgaaet fra Perpignan. Efterat have truffet de fornødne Dispositioner til at indslutte Barcellona, beordrede Marskal Moncey den 9de Donnadicus og Curials Divisioner til at fordrive Milans og Llobera fraderes Stillinger ved Molins del Rey og Martonell. Den Første havde opstilt to Batailloner paa venstre og fem paa høire Bred af Llobregatflyden, og Llobera holdt Positionen ved Martonell besat med 4 Batailloner. Uagtet den fiendtlige Jld angreb det tredie Linieregiment uforfærdet og forcerede med Geværet i Armen Overgangen over Broen, ved Molins, der var en saa meget vigtigere Punkt, da en stærk Tordenregn havde gjort det umuligt at passere Liobregatfloden. To Batailloner og det 6te Husarregiment forfulgte derpaa Fienden paa Veien efter Tarragone lige til Ordal. Angrebet paa Martonell havde samme Held, og uagtet Man maatte kjempe med 4000 Mk. i en fast Stilling, blev denne indtaget. Fra Montjoui og Barcellona gjorde Fienden til samme Tid et Udfald i med to Kolonner, og angreb General Vessarots Brigade i Esplugas, men som begge, efter en 3 Timers hidsig Fægtning, bleve slagne tilbage, den ene til Montjoul og den anden til Landsbyen Sans. Sit Tab i disse forskjellige Fægtninger, saavidt det er bekjendt, angiver Moncey til 15 Dræbte, hvoriblandt en Kapitain, og omtrent 110 Saarede, hvoraf 3 Officerer. Hvad Fienden angaaer, da vidste Man blot, at han ved Martonell havde omtrent 150 Dræbte og et stort Antal Saarede. Ved Molins var hans Tab mindre, da han kastede sig ind imellem Bjergene, for at forene sig med de i Martonell angrebne Tropper. Ved Esplugus havde han nogle Dræbte og mange Saarede. Den 10 Juli skulde den 5te Division og en Deel af den 10de fuldende Barcellonas Jndslutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Efter Desertørers Udsigende har Barcellona kun en Besætning af 6000 Rd., og General Rotten maa ved Skræk søge at holde Styr paa de mange Misfornøiede. Mina, som er bragt syg hertil, skal foruden Følgerne af det før ommeldte Fald med Hesten, ogsaa lide af Frost i Født derne, som han paadrog sig paa den besværlige Mars e over Bjergene ved Nuria.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
En Bulletin fra Madrid af 9 d. M. melder om et Udfald af Besætningen i Santona, som den 2 d. satte 3 5 til 600 Mk. i Land paa Landspidsen ved Sable overforColindres. J Begyndelsen bleve de franske Forposter trængte tilbage, og Fienden holdt sig en Tidlang i sin at Fortets Kanoner beskyttede Stilling, indtil der kom Forstærkning, og han atter blev nødt til at indskibe sig, hvilket dog neppe var lykkedes ham, hvis ikke alle Fæstningens i Batterier havde fyret med Kartætscher paa de franske Trop i per. Desuagtet vare disse atter saa lykkelige kun at tælle 2 Dræbte og 8 Saarede, medens Fiendens Tab som sædvanlig anslaaes til det Tidobbelte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Da Expeditionerne i Asturien, efter samme Bulletin, ere tilendebragte, saa har General Bourke nu begyndt sine Operationer imod Gallicien, og vilde den 10 d. M. være i Lugo. Hans Fortrop under Hr. de la Roche jaqvelin var alt i Astorga, og havde den 26 f. M. en Skjærmydsel med en fiendtlig Afdeling paa Veien til Lug og Efter den afgjørende Vending, det nu har taget med Morillo til Galliciens Erobring muligt skee uden Blodsudgydelse. Det er Britten, General Wilson, som endelig bragte Morillo til at komme ud med Sproget. Efter sin Tilbagekomst til Corunna tilmeldte han denne, at det Se viller Regentskab igjen havde overdraget Kongen i Cadix hans hele konstitutionelle Autoritet, og bad ham desaarsag at forene sig med Qviroga imod den fremmede Jnvasion. Jstedet for at antage dette Forslag, opfordrede Greven af Carthagena (Morillo) meget mere Wilson til at raade Spanierne at underkaste sig Fienden og ikke mere adlyde Cortes. Dette Svar sendte Wilson til Gen. Qviroga, og gjentog sin Beslutning: "at ville bringe det ædle spanske Folk ethvert Offer og deele alle Farer med samme. Forud havde Morillo ogsaa søgt at omstemme Qviroga til at falde fra Cortes, og for at give Anmodningen større Eftertryk, sendt ham et Pas og 40,000 Regler, for at gaae til Engelland. J en ny Proklamation fra Morillo af 1 d. M., som læses i den Madrider Regentskabstidende, beklager han sig ogsaa bitterlig over, at Qviroga, der alt havde lovet, Jntet mere at virke for Cortes og at ville afseile, endskjøndt Regjeringen har frataget ham Kommandoen, dog igjen har paataget sig samme, opsnapper hans Ordre og søger at forføres hans Tropper. Forgiæves har han tilskrevet ham venskabelig, alle hans Raad ere slaaede i Veir og Vind; Embedsmændene svare ligesaa lidt til hans Haab, og ophidse Bærmen af Folket imod ham, medens Galliciens halvanden Million Jndvaanere bifalde hans (Morillos, Beslutning. Han gjentager derfor sit Opraab af 26 f. M. og formaner saavel Jndvaanere som Tropper til at forene sig med ham og blive deres Eed troe. Med Rette spørger Regentskabstidenden her, hvilken og omtaler iblandt flere to Proklamationer af Qviroga, den, ene til Soldaterne, hvori han ligesom 1820 paa Øen Leon lover dem, der ville følge ham, Belønninger og Eftergivelse af deres Tjenesteaar, den anden, (som bemeldte : Tidende dog kalder, mindre uforskammet og blodtørstig end Minas, Torrios og Velascos Proklamationer) til Gallicierne, for at indskjærpe dem Troskab imod Forfatningen. En Skrivelse fra Corunna af 13 Juli forsikrer ogsaa, at der, foruden at Garnisonen har erklæret sig for Qviroga, komme daglig Tropper til ham, som hav forladt Morillo, medens Journal des Debats derimod vi vide, at Generalerne Bourke og Morillo ere blevne enige, og med Spanierne i Spidsen marschere samlede imod Corunna, hvor Qviroga har truffet de virksomste Forsvarsanstalter, og en af ham udstædt Proklamation slutter saaledes: "Krig, Krig imod Franzoserne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Privatbreve fra Madrid af 50 Juni omtale ogsaa to (ældre) Fægtninger imod Morillo (S. 397) i Nærheden, af Astorga, hvori de Franske skulde være komne tilkort. J Corunna har Man taget en fransk Fregat, som kom fra Jndien, og slet ikke vidste af Fiendtlighedernes Udbrud at sige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Kommandanten i St. Sebastian lod Man ved en Parlamentair den 5te d. blandt andet ogsaa vide Morillos Frafald, og tillod ham at skikke en Officeer til Madrid, for at overbevise sig og Rigtigheden af Alt; men istedet derfor spurgte han: hvorledes Santona og Pampelona holdt sig, og har derpaa til den 10de gjort daglige Udfald, hvorfra Man i Bayonne tydelig har kunnet høre Kanonaden. Den 9de bleve tre Præster udladt og førte til den franske Kommandant, General Schaf ser, som nu faaer en Eftermand i General v. Mellet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Til General Ballesteros høres blot i en Madrider Skrivelse af 3d., som paa engang forflytter ham med 16,000 Md. til Villanuova de la Fuente (i Provindsen Mancha), hvor han behersker Sierra Morena. Guerillashos bene voxe i Dagetal, og strøife overalt omkring i Arragonien, Mancha, Leon, Andalusien og flere Provindser. J Egnen ved Salamanca brandskatter et Frikorps under Empecinadealle Byer, som have erklæret sig imod de Konstitutionelle, og en Transport af 500 Oxer er opsnappet af Guerillas imellem Aranjue, og Sevilla. Det samme er Tilfældet i Catalonien, hvor f. Ex. Partigjængeren Anton Eroles nylig har været i Organna, ødelagt flere Huse og bortført Gidsler. Alle Ramagosas Bønner og Trudsler uagtet, hjemsøges Staden Urgel dog daglig med Bomber fra Fortet. Paa den anden Side er alt Mandkjøn fra 18 til 36 Aar flygtet fra Santander, for at undgaae den af den roialistiske Junta befalede Udskrivning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Spanien. Paa alle optænkelige Maader søger Man at oppuste Tvedragtens Jld og ægge til Had og Forfølgelse. Ved Tidenden om Udnævnelsen af Regentskabet i Sevilla og Kongens Bortførelse til Cadix, stimlede Folket i Valladolid, Palencia, Avilg, Segovia og flere Stæder sammen, og forlangte, at alle bekjendte Konstitutionsvenner maatte anholdes som Gidsler. Begjæringen blev ogsaa opfyldt af Øvrigheden, som paa første Sted allene strax lod 250 Personer indspærre i St. Cruz Kollegiet. Regentskabet i Madrid har blandt andet befalet, at alle ikke for den 7 Marts 1820 af Kongen ansatte Embedsmænd strax skulle afsættes, og Juntaen i Valencia gaaer saa vidt, i en Proklamation at beskylde de Konstitutionelle for, at have erklæret Gud i Himmelen selv Krigen. Derimod forsikrer Man, at den imellem Navarreserne og Grev d'Espagne opkomne Tvist til Roialisternes store Glæde skal igjen være billagt, og den Madrider Tidende indeholder vedvarende Fortegnelse over Gaver, som indkomme til de roialistiske Troppers Eqvivering og Underholdning, hvortil Man og maa trænge, da Regentskabet i en Bekjendtgjørelse skildrer Troppernes Nød under Qvesada i den Grad, at de ere nøgne og maa opvække hver Spaniers Medynk, derhos erklærende, at det ei en istand til at bestride de fornødne Udgivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Adskillige af de Madrider Blade ere igjen undertrykte, og Regjeringstidenden det eneste, som nu maa udgives i Hovedstaden. J en Privatskrivelse herfra bemærkes ogsaa, at det for det meste kun var Forstædernes Beboere, og langt fra ikke hele Folket, som deeltog i at ødelægge Cortes Mødesal og opbrænde deres Arkiver eller insultere de faa tilbageblevne Liberaler, ligesom mange, ikke blot af Middelstanden, men selv af Arbeidsklassen ere udvandrede. Med hvad Øine General Morillos første Proclamationer er anseet, viser iblandt andet følgende bemærkning : over dem i Regentskabetstidenden: "Naar fysisk eller moralsk Svaghed tvinger de Konstitutionelle til Eftergivenhed, er den stedse parret med Overmod og Uredelighed. De holde fast ved deres forrige Grundsætninger, der ere saa ganske stridende imod vore gamle Love, blot for at kunne herske fremdeles under Paaskud af Modisikationer. Men at herved den revolutionaire Sygdom kun vilde slaae endnu dybere Rødder, er for bekjendt til, at ikke alle redelige Spaniere, som have Kongens og Nationens Vel for Øine, skulle ansee det med Foragt og Afskye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Det skal være Kapitlet og Handelskammeret i Cadix der have formaaet Kongen til igjen at antage den konstitutionelle Authoritet, som nødvendig for hans Uførkrænkelighed. Den Cadixer Milits skal have fast besluttet at ville i forsvare Kongens Liv, og der skal alt være forefaldet Slagsmaal imellem den og Militsen fra Madrid og Sevilla. Konsulatet skal have tilbudet Hs. Majestæt 22 Millioner Realer. Derimod skal det være blevet ham, forbudt at spadsere, fordi Jndvaanerne i Puerto St. Maria og Omegnen paa flere Maader yttrede deres Glæde, saasnart han viste sig paa Terrassen. Men at der den 2 d. M. i Cortes skulde være raabt: Kongen døelt og dette Ønske være bleven understøttet af Galiano og Arguel les, som franske Blade have udspredt, er aldeles usandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
De fremmede Konsuler have protesteret imod den franske Admirals Blokade, som ikke formelig kundgjort. Jmidlertid frygter Man intet, saalænge Staden ikke er indsluttet fra Landsiden, hvortil de Franske i Andalusien langt fra ikke ere stærke nok. Der skal være skikket Depescher, til Engelland, i Anledning af Sir Downies Arrestering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Jblandt de øvrige Hæftede, hvoraf de fleste ere spanske Adelsmænd og Palai=Betjente, nævnes ogsaa Oberst v. Santiago. En Tvist imellem General Hayas og et Medlem af det Seviller Regentskab, som dog siden skal være bilagt, er ogsaa kommet noget ubeleilig. Den Første skal have truet af at forlade Cadix og støde til GeneralBallesteros, hvilket synes at pege til dennes Omfadling, Nogle af Cortes Medlemmer skulle under disse Omstændigheder vise sig tilbøielige til at underhandle med de Franske, eller i manglende Fald at overgive sig paa Diskretion men dette er endnu slet ikke Fleerhedens Tanker, og overalt hersker der en umiskjendelig Tilbageholdenhed i alle Breve herfra. Efterretningen om Abisbals Forræderie modtog Cortes i Sevilla med Rolighed, og besluttede blot at lade ham og Grev v. Montijo sætte under Anklage. Det var General Empecinado, som eskorterede Kongen paa hans Reise til Cadix. Da et af Regentskabet. Medlemmer om Morgenen meldte Hs. Majestæt, at Afreisen var besluttet, modtog han ham meget naadig og svarede, at han var parat; men forandrede siden sin Beslutning og nægtede at følge med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Man formoder, at de Konstitutionelle i Catalonien i den værste Tilfælde kunne finde et Tilflugtsted paa de Baleaniske Øer, hvor Hengivenheden for Konstitutionen er saa stor, at hele Folkemængden i Palma paa Majorka(55,000 i Tallet) den 9 Juni nedres Jnqvisitionens Palai under Raabet: "Leve Konstitutionen. Ad Helved for evig med Jnqvisitionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-25
Portugal. At Kongen, som nogle Pariser Blade paastaae, allerede vilde lade den belovede nye Konstitution proklammere den 24. Juli, er ikke sandsynligt. I Havre vil Man endog have en Skipper-Efterretning, ifølge hvilken det endnu langt fra ikke var roligt i Portugal, og Tropperne, som havde udført Kontrarevolutionen, forlangte en Gratifikation. Alle Officerer og Underofficerer, som fulgte med Jnfanten Dou Miguel til Villafranca, faae en Skuepenge med Jndskrift: Troskab mod Konge og Fædreland, Finantsministeren Silveira har alt taget sin Afskeed, og er udnævnt til General-Direkteur for Douanerne i Lissabon med Titel af Statsminister. Et af Hovedhjulene i Modrevolutionen er Don Pedro de Souza Holstein, Greve af Palmella. Han bivaanede i sin Tid Kongressen i Wien, blev siden Minister i London og derpaa Udenrigs-Minister. Ved hans Ankomst til Rio de Janeiro havde Revolutionen her alt begyndt, og, som Ven af et fornuftigt indskrænket Monarkie, overleverede han dengang Kongen Projektet til en Forfatning med to Kamre, men det var da alt forsildig.