JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-07
J Følge Proclama, der for vedkommende Over= og Underretter ere læste, indkaldes herved Arvingerne og Kreditorerne efter afdøde Ølbryggersvend og Kypper Ludvig Recum, der skal være født i Heidelburg, til at møde ved Skiftets Foretagelse her paa Byens Raadstue Mandagen den 1 Marts 1813 om Formiddagen Kl. 10, for der at fremkomme med lovlige Beviser til deres Arveret og Fordring i Boet. Svendborg d. 6 Dec. 1812. J. Nellemann, Byfogede J Følge Proclama, der for vedkommende Over- og Underretter ere læste, indkaldes herved Arvingerne og Kreditorerne efter den her i Byen ved Døden afgaaet Rebekke Kirstine Wissenburg, Enke efter Konsumtionsbetjent Georg Peder Rosenburg, til at møde ved Skiftets Foretagelse her paa Byens Raadstue Mandagen den 1 Marts 1813 om Formiddagen Kl. 10, for der at fremkomme med lovlige Beviser, til deres Arve Ret og Fordring i Boet. Svendborg d. 6 Dec. 1812. J. Nellemann, Byfoged
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-07
Samtlige Kiedtiorer til Stervboet efter afgangne Gaardfæster Rasmus Jensen Smed under Grevskabet Langelands Gods i Humble, indkaldes herved 3 Gange i Stiftete offentlige Tidender at møde ved Skiftesamlingen som holdes hos Sognefoged Claus Rasmussen i bemeldte Humble paa 12te Ugers Dagen, den 16 Febr. førstkommende Formiddag Kl. 10. for at anmelde og lovligen legitimere deres Krav. Boets Debitorer, anmodes samme Tid og Sted at møde og afgjøre deres Skyld. Tranekiær, 24 Novbr. 1819. J. S. Voigt. Arvingerne, saavelsom Kredi= og Debitorer i Stervboet efter den ved Fordslette Bye her paa randet ved Døden afgangne Jomfrue Johanne Macheprang indkaldes herved til inden 12 Uger at melde dem for undertegnede Skifteforvalter, som har taget Boet under lovlig Behandling. Langelands Herreds=Kontoir d. 8 Dec. 1812. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-07
Arrestanten Peder Andersen dømt ved Muctadets Virketing formedelst flere Tyverier til Tugthuuset i 2 Aar, undvigte i Aftes over Jsen, iklædt, rund Hat, rødt og hvidt Halsklæde, blaae Trøie, hvide Lærredsbuxer og et Par stiaalne Skoe, er 18 Aar, liden af Væxt, rund af Ansigt, har slaae Øine og lyst Haar. Enhver anmodes at anholde og lade ham bringe til Tugthuset, mod sædvanlig Gotgjørelse. Odense den 27 Decbr. 1812. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Krigs-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
(Af fr. og Alt. Aviser.) Den 7 Decbr. var Kongen af Neapels Hovedqvarteer endnu 10 Mile foran Willa, og ved Molorezno var den 3 Decbr. 20,000 Mk. friske Tropper stødt til den franske Armee. De russiske Korpser have lidt saa meget, at de maatte holde inde med Forfølgelsen. Saa ganske er iøvrigt Alt fra den tyrkiske Grændse trukket til Tschitschagoffs Armee, at der i Ismael kun skal være blevet 60 og i Bender 50 Md. tilbage i Garnison. Mod det øfterrigske Korns er siden de lykkelige Affærer ved Wolkowysk og Rudnig Jntet videre foretaget af Fjenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
J Kønigsberg har Fyrsten af Neuschatel udstædt 3 Dagbefalinger. J den første, dateret Hovedqvartetet Gumbinnen den 18 Decbr., erklæres Stæderne Danzig, Marienburg, Thorn, og Brohovedet, ved Marienwerder i Beleiringsstand; den anden dateret Kønigsberg den 22 Decbr., befaler at alle Officerer og Soldater af den 34te Division have at indfinde sig i Kønigsberg for at gjøre den fuldtallig, og at enhver entelt Soldat, som findes bag Kønigsberg paa Veien til Weichselen, eller paa den venstre Weichselbred, uden dertil at have særdeles Tilladelse, skal behandles som Desertør, den tredie af 23 Decbr. tilkjendegiver, at allene Generalstaben, Hertugen af Eichingen, Jngeniør= og Artilleriekorpsets Staber, den 30te og 34te samt General Claparedes Divisioner blive i Qvarteer i Kønigsberg, de øvrige gamle Indqvarteringsbilletter kasseres. - Fremdeles er under 20 Decbr. befalet, at samtlige Officerer, som ikke skulle forblive i Kønigsberg, have inden 24 Timer at begive sig til Depoterne for deres resp. Armeekorpser, som ere i Thorn, Marienburg, Marienwerden, Warschau, og Elbingen; de saarede og syge Generaler og Stabsofficerer, som ikke kunne gjøre Tjeneste, begive sig til Stettin og Küstrin for der at helbredes. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Det hedder, at Porten vedbliver at tilkjendegive et ikke venskabeligt Sindelag mod Rusland, og at de russiske Undersaatters Formue i Moldau er lagt under Beslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Malah Pascha af Widdin er som fordum hans Forgjænger Pasan Oglu i fuldt Oprør mod Porten, og har samlet en Hær paa 20000 Md. mod Paschaen af Rumilien og Bulgarien. Denne Borgerkrig truer Wallachiet med Ødelæggelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Underhandlingerne mellem Servierne og Porten angaaende deres nye Underkastelse ifølge Bukarester Freden skulle være afsluttede, og Porten have tilstaaet Servierne Landsforvaltningen, og kun at holde 200 Rd. med en Pascha i Belgrad, hvorimod Servierne have forpligtet sig til at understøtte Porten i enhver Krig, mod Vantroende med 10,000 Mand Jnfanterie og 5000 Md. Kavallerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Frankerig. (Afsamme Blade.)De i Paris den 23 Octbr. forefaldne Uroligheder ved Malet og Tilhængere, har som man kunde vente, været Gjenstand for nærmere Undersøgelse, blant andet ogsaa med Hensyn til vedkommende Embedsmænds Forhold derved, især Præfektens i Paris, Grev Frochot's. De meget interessante Artstykker desangaaende ere nu bekjendtgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Grev Frochot's egen Forklaring indeholder, at han om Morgenen Kl. 8 fik paa Gaden en med Blyant skrevet Billet fra Chefen for den første Division af Præsekturet, Hr. Willemsen, hvor der stod: man venter Hr. Præsidenten, og nedenunder 3 Ord, hvoraf det første var utydeligt, de 2 andre syntes at være frelt imperater, men siden fandt han, at der stod i uit imperator (har været Keiser), og ilede nu, fuld af Bestyrkelse og Skræk, saa hurtig som muligt. Udenfor Raadhuset fandt han Tropper og Mennesker forsamlede; Hr. Willemsen, traf ham forskrækket og bleeg. Af denne erfarede han, at der var givet befaling til at arrestere de saakaldte Jakobinere; og gik fuld af Skræk - op paa sit Værelse. Her kom Kommandanten for Troppperne optil ham, som foreviste ham en af Malgt undertegnet Skrivelse, og paa Spørgsmaal, hvorfor denne Ordre, ikke var underskrevet af General Hullin, svarede: min General er saaret; General Malet er Chef for Generalstaben. Medens han læste dette, kom En og spurgte efter Ministeren for det almindelige Politie (Hertugen af Ropig o), hvis Frue var i stor Angest for sin Mand; der havde nemligen af de Sammensvorne begiver sig hen paa Raadhuset i Ministerens Vogn og Livre, (fortsættes)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Udenlandske Efterretninger. (Af Statstid., de jydske Aviser samt Udgiveren)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Helsingøer den 2 Januar. De 2 Skibe, man befrygtede at være forliste, observeredes siden mellem Kullen og Høgenæs. Det ene var flot, men indsluttet af fast Jis, som strækker sig langs svenske Kyst; det andet, som var en Brig, syntes at staae paa Grund Ulykkeligviis er den brændt i Nat. - En dansk Galease, Eskefjord kaldet, ankom mellem den 29 og 30 Decbr. og ligger endnu i Jsen under Raa. Jsen har meget beskadiget Glaciet ved Kronborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Batteriet Trekroner den 4 Jan. Da Jsen drev bort førte den to Jagter med sig, hvoraf den ene inden Aften faaes for Anker ved Middelgrunden; den anden satte sig op ved Kastrup inden Prøvestenen. Den russiske Fregat drev ogsaa med Jsen, men kom til at staae paa Kanten af Lunetsgrunden. Endnu er den ikke bleven flot, uagtet en Ankerkran, som var sendt ud at hjelpe den, har indtaget dens Kanoner. Jsen bortførte adskillige Pæle, om den har beskadiget Glaciet kan ikke undersøges endnu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Den første Januar modtog Hr. Kapitain Nissen, Kommanden over Batteriet Trekroner, i den forhenværende og nu fratrædende Chefs, Kommandeur=Kapitain, Ridder og Dannebrogsmand Jessens Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Stormen den 30 f. M. rasede ogsaa i Aalborg, Fladstrand og andre Steder i det nordre Jydland med saadan Heftighed, at Plankeværker omkastedes og Gaderne laa bestrøede med Tagsteene overalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Over hele Jydland lyde ogsaa Beeklagerne over Kornpugeriet, som kun Faa have Uforskammenhed nok til offentlig at fornægte, iblant andre en Anonym, som i Aarhuus Avisen holder en heel Præk over den af Somme forslidte Text: at her er virkelig Mangel meget Straae, liden Kjerne, fulde Lader men tomme Lofter a. a. Men hvorfor tør denne Ulykkens Profet da ikke være sit Navn bekjendt: - Var Hjertet ikke stivstøsset paa disse Gudsbespottere, maatte man raade dem at læse et skjønt Digt, hvormed nærværende Aargang af Riber Avis er aabnet, betitlet: "Armod i Løndom, eller Nytaarsnatten 18134. Jesper Ladefoged har ogsaa forstaaet i Randers Avis at see ind til den insolente Christen Avlskarl, og givet hver den, som vover sig ud i denne Kamp, en herlig Opmuntring i disse Linier, "Jeg Sandhed strider for, og de Betrængtes Sag; lad end mig hæse Skrig fra Prangerpølen møde, jeg kjæmper, dog, til Livets Aftenrøde, til Hieres allersidste Slag. Ved Talletteriets 1027 Trukning i Kjøbenhavn udkom: No. 15. 66. 28, 6. 39.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Førstkommende Søndag prædiker Hr. Kandidat Lange tilLøimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Naar Hr. Mourier, som ved og vist maa kende alle disse fordærvelige Følger af det skændige Land= og Forprang, dog vil forsvare samme med Norges Proviantering, da maa man vist nok beklage, at Egennytte saa ganske kan løbe løbsk med Folks Forstand og Hjerte Jeg har aldeles ikke foreslaaet voldsomme Midler til at standse dette Onde, thi Lovene kunne ikke tænkes grundede paa Vold, og det er kun Lovenes Elsekusion, jeg fordrer. Hr. Mouriers omskregne Handelsfrihed maa i disse overordentlige Tider, der fordre overordentlige Forholdsregler, taale megen Jndskrænkning. Overalt, hvor Følgerne ere saa indlysende, som her - thi min Vederpart inddrømmer mig jo selv Kendsgerninger, det just konstituere Begrebet om Land= og Forprang - maa al apriorisk Ræsønneren falde bort, da Sagen taler for sig selv i sine onde Følger. Jeg vedbliver derfor endnu mit inderlige Ønske om Norge, Provian, tering for Kongelig Regning, som det, der efter miSkon bedst kunde hæve det Onde, hvis Følger jeg har vovet - ikke at bruse frem med, men at fremsætte med den Varme, hvormed en Sag, der angaaer Medmenne. skers Ve og Vel bør tales, uden Hensyn til de færre rigere Medborgere, som derved tabe. Mig bevidst min gode Hensigt har jeg bred Ryg nok til at tage mod Disses Vrede, om jeg end ikke naaede mit Ønske, at de Vedkommende gjordes opmærksomme paa denne vigtige Sag, hvilke ifølge deres Stilling kunne virke nogen Forandring til det Bedre. Odense den 6 Jan. 1813. Gustav Ludvig Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
ved temporaire Foranstaltninger at lette Landets egne Jndvaanere Forsynelsen af Livets første Nødvendigheder, end naar vor landsfaderlige Regjering beskikker Kommissioner til at lade Haandværkeres og Professionisters Frembringelser, hvis Værd dog beroer paa langt tilfældigere Omstændigheder, taxere: 19. Naar Hr. M. dernæst imod sig selv tilstaaer, at virkelig Kornmangel (desuden bekjendt no af alle Aviser) har fundet Sted; at Kornpriserne det Gud forlade Opkjøberne!) ere meget for høie; at Handelsaanden (her en beskeden Benævnelse af 4) Vel at mærke i moralsk Forstand; thi at Vi, Gud være lovet, ingen sysisk Kornmangel have, er, med alle Skraaleres Tilladelse, Enhver bekjendt Pugeriet ) er tiltaget meer end ønskeligt, hvi tager han sig da nogle offentlige Udladelser om Ophavsmændene til disse sande Landeplager saa næ 20. Oplives endelig saa mange Lidendes Haab om, at der snart vil raades Bod paa det Onde, de ublu Kornpriser forvolde, naar Mænd af Jndsigter, som det klædte smukkere at ømmes over deres mindre lykkelige Medborgeres Nød end over disses følesløse Plageaander, uopfordret sætte en Bre i, at skildre Klagerne over dette Onde som falske og ugrundede: Og nu for denne Gang Nok! Odense den 5 Januar 1813. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
(Flere indsendte Stykker følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Avertissements. At vores næstældste Søn, Søren, i en Alder af 19 Aar, 9 Maaneder og 3 Dage, døde afvigte Mandag den 4de om Aftenen Kl. 8 med et glad Haab om en vigtigere evig Tilstand, efter at have lidt meget i en haard Sygdom, der havde sin Oprindelse fra Gigtsmerte, og vedvarede næsten i de sidste 9 Maaneder; dette undlade vi ikke herved paa nu brugelig Maade at bekjendtgjøre hans og vore Venner og Bekjendtere, og fra Sorg. - Gode Yngling: Du fuldendte din Bane for denne bede os al skrivtlig Bevidnelse om Deeltagelse i vores billige Verden hastigere end dine sørgende Forældre havde ønsket det: men den fulde Overbeviisning om et viist Forsyns faderlige Styrelse og det glade Haab om en evig Gjenforening trøsten og opmuntrer os i Fraskillelsens tunge Øieblikke. J Fred hvile dit afsjælede Legeme!! Ormehøi den 6 Januar 1813. R. Rasmussen. M. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Næstkommende Onsdag d. 13 Januar om Formidagen Kl. 10. bliver ved Auction i Gaardmand Jørgen Nielsens Skovlod i Hunderup Roehauge bortsolgt endeel Gjerdsel, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herreds=Kontoir d. 7 Jan. 1811. C. A. Falbe. Koneer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Tirsdagen den 12 Januar Aften Kl. 6 bliver den anden af mine 4 offentlige Koncerter paa Kindfalen i den ældste Klub, hvilket jeg herved har den Ære at bekjendtgjøre. Næst efter den første Sinfonia, afsynges en Gang Krigens Rædsler, forfattet af S. T. Hr. Prof. Andresen, Terten til samme erholdes hos Undertegnede for 24 s. Expl. som og Indgangsbilletter for de Jkke=Subskriberende for 2 Rd. pro Persona. Odense den 8 Januar 1813. P. Foersom, Organist, boende paa Klingenberg No. 649.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Fiint hvidt raffineret Puddersukker til billig Priis. C. L. er at bekomme hos Christian Jürgensen, Overgade No. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
For nogle Dage siden er paa Veien fra Dalum til Fiskertorvet eller og Adelstrædet tabt eller stiaalen af en Vogn en graae isprængt Damekavai, for dens Opdagelse loves en raisonabel Doucer naar Finderen melder sig paa Adressecomtoiret. En frie Karl som har lært at kjøre 4 Heste, og har været Kudsk før, ønsker sig en Tjeneste som Kudsk til 1 Mai. Adressecomtoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-08
Paa Hjørnet af Over= og Nørregade No. 20 er gode Kaffebønner, lyst Kandis, fiin Thee, Snuusrobak, Formelys med Bomuldsveger med flere Sorter Vare at faae tilkjøbs, som alt er til saa billig Priis som muelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Krigs-Efterretninger. (Af franske og Alt. Av.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Om Storarmeen hedder det fra Warschau af 18 De lember: Willa og den hele høire Bred af Niemen er forladt af de Franske; Kongen af Neapels Hovedqvarteer var i Kowno, paa denne Side Niemmen, den venstre Fløunder Macdonald i Tilsit, Schwarzenberg var den 12te i Slonim, men trak sig tilbage. Kutusow's Hovedqvarteer skal endnu den 25 Novbr. have været ved DeperKosakkernes Heste, vante til alle Veirforandringer og stedse at leve under aaben Himmel, udholde Feldttoget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Kulden er endnu mageløs og holder sig mellen 12 og 18 Grader. -J Warschau udskrives ikke allene 30,000 Md. til Armeens Rekrutering, men man har besluttet at opbyde den hele Adel til Landets Forsvar, hvilket vil forskaff20000 Mk. gat Kavallerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
General Grenier er med sit Korps brudt op fra Nyrnberg, for over Bamberg, Leipzig, a. at gaae til Storarmeen. Fra Decbr. Maaneds Begyndelse og i de 4 næste Maaneder gaaer Marschhveiene fra Magdeborg, igjen over Brandenborg og Berlin. I Decbr. har over 40,000 Mk. passeret denne Vei. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Hertugerne af Bassand og Regio og GrevClaparede ere fra Berlin reiste videre til Frankerig, og allerede passerede Frankfurt. Gjennem denne Stad passere dagligen Mængde Personer, som komme tilbage fra Storarmeen; f. Ex. den 25de Statsraadsauditor Müzin; den 26de Baron Beaumont, 2 Officerer og 2 Kourerer; den 27de ligeledes en Koureer; den 29de Baron Lauriston, 2 af Hertugen af Reggiøs Adjuanter, flere af de ved det Keiserl. Huus ansatte Personer, 3 Kourerer, o. s. v. - En Oberst er gaaet som Koureer fra Berlin til Königsberg med en Skrivelse fra Kongen af Preussen til Kongen af Neapel. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Fra Engelland meldes at den russiske af 15 Linieskibe, 4 Fregatter a. bestaaende Flaade er under Admiral Morris lykkelig passeret Storebelt; at man har ifinde at holde nogle Krigskibe i Østersøen i Vinter, men iøvrigt herefter blot holde faa Skibe i dette Hav til at dække Handelen mod de Danske samt Kapere fra de franske og preussiske Kyster. - Paa Halvøen var Hovedqvarteret endnu i Frenada, og General Hills Division trak sig mod Syden. Lord Bentink fra Sicilien var kommet til Alikante. De forenede Staters Regjering fordobler sine Anstrængelser til et nyt Angreb paa Canada under GeneralDeaborn og Harrison.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Om de Franskes Jndmarsch i Madrid give de spansk Blade nu følgende Efterretninger. Det var den 29 October Kl. 2 om Eftermiddagen at der kom Ordre fra Willington til Armeen at brække op og trække tilbage til Gammel-Castilien. Bestyrtelsen og Forvirringen blev ubeskrivelig; Juntaen maatte opløse sig; Enhver tænkte blot paa egen Sikkerhed. General=Kapitainen og de øvrige i denne Mellemtid ansatte Øvrighedspersoner lode opslaae, at de ingen Grund fandt til at udsætte deres Personer naar den franske Armee rykte ind, og derfor forlode Byen, o. s. v. Dog var der ogsaa Mænd, som beholdt deres Fatning under den almindelige Allarm. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Ved de Franskes Ankomst blev Municipalitetet a. igjenandsat, og Jourdan blev Gouvernør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Den 27 Decbr. mønstrede Keiseren 40,000 Md. Jnfanterie foruden et skjønt Kavallerie paa Karusselpladsen, i Paris. Uagtet den heftige Kulde, varede Reven 3 hele Timer. Luften gjentød af Troppernes og Tilskuernes Jubelraab, saasnart Keiseren viiste sig. Hs. Maj. gik imellem alle Linierne og indlod sig i den største Detail. Da han kom til Pariser-Regimentet, tilkjendegav han sin Utilfredshed med det Forhold i en Deel af dette Korps ved en nylig Leilighed havde iagttaget; og hans Ord gjorde et saadant Jndtryk, at man saae baade Officerer og Underofficerer fælde Taarer. Om Aftenen vare baade Keiseren og Keiserinden i Opera, og saae det befriede Jerusalem. Dagen iforveien havde Keiseren været paa Jagt ved Marly.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
(Af samme Blade.) Den 18 Decbr. blev Grev v. Liewen forestillet H. Br. M. som keiserl. russisk Ambassadør, og derpaa holdtes et Privat-Konseil, som alle Ministrene bivaanede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
De engelske Aviser fortælle, at General Caffarelli, som har faaet Anførselen over den franske Portugalsarme, istedetfor Marmont, har med sin hele Magt taget Veien til Frankerig, og at denne Bevægelse maae sættes i Forbindelse med de Tildragelser, som ere forefaldne 2500 (engelske) Mile derfra. Hertil gjør Monitøren den Anmærkning: "Man trækker ei allene ingen Tropper tilbage fra Spanien, men 20,000 Pd., 6000 Heste og 600 Vogne have nylig faaet Ordre at forstærke de spanske Armeer; en Transport af 10 Millioner (Franks er afsendt til Soldens Betaling. Spanien tilhørendet franske Dynastie. Troe J om Begivenhederne, der ere forefaldne 2500 Mile borte, saaledes som de Petersborger Aviser melde, da tage I gevaltig feil. - Fremdeles hedder det i de engelske Blade Napoleons Løbebane i Europa er næsten tilende, og maa indskrænke sig til Frankerig. Man kan hvert Øieblik vente den Efterretning, at Øfterrig har erklæret sig mod ham. Lord Walpole er den 29 Octbr. afreist fra Petersborg og alt for længe siden ankommet til Wien. - Hertil anmærker Monitøren: "Vi skal vel endog rømme Holland, Belgien, Rom, Toskana, Piemont, a.; hvorfor vil J ikke heller deele Frankerig, skaffer tilveie en Hertug af Burgund, en Hertug af Aqvitanien, en Hertug af Normandie, en Hertug af Bretagne, o. s. v.; da først ere J i Sikkerhed. Østerrig og Frankerig ere til Fastlandets Lykke uadskillig forenede. Jeres Lord Walpole er ikke længer i Wien, og han har ingen Gehør fundet; ingen Magt paa Fastlandet vil skille sig fra Frankerig. 40 Millioner Franskmænd frygte Intet. Vee Eder, om et svagt Kabinet laante Øren til Eders Raad; J vilde derved end mere forstærke os mod Jer. 400,000 Mk. ere i Vaaben i Frankerig foruden Storarmeen og de spanske Armeer, og behøves det, ere 90,000 Rd. og 300 Millioner i Beredskab for hvert Aar. Hverken af Mennesker eller Penge kan det koster Aationen formeget, naar det gielder om at vedligeholde Rigets, Jtaliens, og Rhinforbundets Agtelse og Sikkerhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-11
J Overhusets Møde den 18 December forhandledes de russiske Anliggender. Greven af Liverpool tog Ordet at foreslaae en Takadresse for Prindsregentens Budskab, og sagde ved denne Leilighed: "Frankerig har gjort Anstrængelser mod Rusland, større end mod nogen anden Magt. Keiseren gjorde Jndfald med en Armee paa 360,000 Rd., iberegnet 60,000 Md. Kavallerie, paa en Tid, da den russiske Armee var i Tal meget ringere end den franske, fordi en stor Deel af den russiske Magt endnu stod mod Tyrkerne. Der gives i de nyere Kriges Historie intet Exempel paa en saa stor, saa ophøiet Opoftelse, som den var, at opbrænde Moskau, for at Staden hverken skulde kunne tilbyde Fjenden Qvarterer eller blive en Vaabenplads for ham. Denne Opoftelse var dog ikke den eneste: tusinde Landsbyer bleve stukne i Brand ved Fjendens Nærmelse! Ved alle andre Jndfald af de Franske gjorde Folket Jntet; i Rusland har det taget Deel i Alt. Men ved en saadan Kamp ere naturligviis mange enkelte Personer bragte i Elendighed; dem maa den brittiske Ædelmodighed (!) komme til Hjelp. Hvorfor har Frankerig anfaldet Rusland, fordi det ikke vilde tiltræde Kontinental=Systemmet og udelukke fra sine Havne Engellands Jnstustrie og Handel. Altsaa er Storbrittanien angrebet i Rusland; og blot fra den merkantilske Side betragtet er dets Seire os af største Jnteresse, thi de have aabnet os Marked med 36 Millioner Mennesker, bragt Kolonialvarene til at stige, og formeret vore Jndustrie=Produkters Afsætning. De Franske have ved deres Jndfald i Rusland, ved de Grusomheder, som de have begaaet, ved deres gudsbespottelige Hærgen af de hellige Bygninger opvakt et undsletteligt Had hos de nulevende Russer 3). - Hs. Herlighed sluttede med at foreslaae 200,000 Pund Sterl. til den omtalte Understøttelse.