Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-13
Gay Lussac har efter den støchiometriske Calcul funden, at der maa udgaae af 100 Vægt deele Sukker ved Gjæring 51,34 Vægtdeele Alkohol og 48,66 saadanne Deele Kulsyre. Dobereiner har ved direkte Forsøg over Gjæringer erholdt af 100 Vægtdeele fuldkommen udtørret Sukker 51,2 absolut Alkohol og 48,8 Kulsyre. Jfølge dette erholdt man altsaa af 100 Pd. fuldkommen udtørret Sukker 51,2 Pund Alkohol eller da Vægten af en Berliner Qvart Alkohol af 7939 specifisk Vægt ved 12 1/2 Reaumur, er 63,3557 Lod, 25,8603 Berliner Qvart eller 2586,03 pCt. Tralles; dette udgjør af 1 Pund Sukker 25,86 pCt. *) Tager man Middelgjennemsnittet af Hvedens, Rugens, Byggets og Kartoflernes Jndhold af Stivelsemeel, Gummi og Slimsukker, som - Tralles sætter paa det Sted indtil hvilket af hans Sænkevægtmaal: Alkoholometer synker i absolut Alkohol 101 og paa det Sted, til hvilket Jnstrumentet synker i destilleret Vand ; og de imellem 9 og 100 liggende Tal paa dette Alkoholometer angive nu hvormange, Alkoholdele der ere indholdte i 100 Rumdele af dette Fluidum, f. Ex. et Brændeviin i hvilket dette Alkoholometer synker indtil Tallet 50, viser deraf 50 Qvart i 100 Qvart, eller var en Qvart deelt i 100 lige Dele at da saadanne 50 Dele Alkohol ere indeholdte i Qvarten. Man siger om et saadant Brændevin ligefrem: et Brændevin af 50 pCt. Tralles osv. følgende Resultat: 100 & Rug - 49,49 100 & Byg 63,90 100 A. Hvede 59,75 100 2 Kartofler har 19, 15 & vingjærbare Stoffe, u til Vingjæring skikkede Stoffe, da afgives Sætter man videre, hvortil man efter flere Phænomener har Ret, at disse Stoffe ved Mæsknings- og Gjærings-Operationen blive et fuld til Alkohol-Produktionen, saa give 100 – Rug 1279,7762. 100 - Byg 1393,8540 100 - Hvede 1545, 1350 for Brændevinsbrændingens Forbrug forholde Vægten som: Kartofler, Rug, Byg : Hvede Thomas Thomson som har foretaget Forsøg, med de gjærbare Stoffer af den af Bygmalt tilbereddede Urt, fandt at kun de 1/2 Dele af den Gjæringen underkastede Masse forandres til Alkohol og at 1/2 Deel er tilbage angreben af GjæAlkoholets Beløb, saa give 100 – Rug 1023,8006 - 100 - Byg 1115,0832 100 - Hvede 1236, 1080 Marz 1827. Meddeelt af Landbo Tilskueren. (Fortsættes.) 100 A Kartofler, 396, 1752 pC. Tr. Alkohol ringen. Beregner man efter denne Jagttagelse ifølge dette disse forskjellige Kornsorter sig efter 100 Kartofler 495,219 pCt. Tralles Alkoholkomment Æqvivalent med Sukker i Henseende J. F. Hammeleff, Studiosus theologiæ & alumus collegii Medicei. Farvel, Farvel, og alt for silde bringer Jeg under Taarer Dig mit Afskedsord; Thi alt har Dødens Skib med sorte Vinger Dig ført fra Taagens Kyst til Fædrejord. Hvo løser Livets underfulde Gaade? Den raske Yngling knap sit Frøudsaade, Før han bortkaldtes til sin skjønne Høst. End Julius ad Livets Bane gik: Og ei forgiæves fryded de hans Blik. Paa Kinden smiller Sundhedsrosen smukt, Som standser Aanden i dens høje Flugt. Han var dimitteret fra Ribe lærde Skole, og hans Kundskaber og Talenter gave de skjønneste Forventninger. Som en Jndledning til et literarisk Arbeide udkom fra hans Haand: De Universitatibus disquisitio historico philosophica, enjus priman partem introductionis loco Die XXX M. Junii - in audit. Coll. medicei defendere consbitur C. J. F. Hammeles. 19 p. 8. C. Schl. Holst. Lauenb. Provinz. Ber. 1826. 4 H. 6446. Han var Søn af Ju stedt. stitsraad og Dr. Juris Hammeleff i Bred Hans kjække Haand hver Skranke sønderbryder, Med Haabets Grønt sin Vandringsstav han pryder, Trindt saae han Kundskabs gyldne Frugter hænge, Ei mere fro gaaer Dreng paa Blomsterenge, Hvo tokker Herrens Raad med Visdoms Røst? Hvor Viisdomskilden flyder venlig, rolig, Jgjennem Musers helligdunkle Lund, Der med de Hulde vandrer han fortrolig J Morgenskiær, i tause Aftenstund. Med kjærlig Haand et Alter han opbygger, Og paa dets Fod staaer tegnet Venskabs Navn: Der sidder tit i Lundens svale Skygger, Vor Julius i sine Venners Favn. Mig synes Vinterstormen nu at tie: J. Seel alt en Ven *) sit Skib har stødt fra Land; "Nu kan, I Kjære, jeg ei længer bie, "Ham maa jeg følge til hans fjerne Strand. Der staae de Roser jo tætte Klynger; Der visner aldrig spæde Martsviol; Der Barden bedre til sin Harve synger; "Der straaler evig Naadens skjønne Sol. Og nu Farvel, o Venner, Om mit Minde J slynge Hjertets Vaarblomst evig skjøn! Og naar I Fader, naar J Moder finde "Da hils dem begge ømt fra deres Søn, Klint. Bagger, Stud. Theol. *) Ballin, Cand. Medic. (ogsaa fra Ribe Skole), en af den Afdødes kjæreste Venner, hvem han faa Dage før sin egen Bortgang havde fulgt til Graven. Selvroes. Man veed at selv den største Fortjeneste synes mindre elskværdig ved Selvros, især om den er uafnødt og ikke bliver nøje inden for Retfærdighedens Grændser. Nam qvum ipsi honestati tum aliqvanto magis gloriæ ejus prædicationiqve invidemus. Plin. I. p. 8. Selv gode og billige Mennesker agte det for et Slags Jndgreb i deres Ret, naar Manden de ville have rost, roser først sig selv. Denne Tænkemaade er naturlig, og understøttes af vore Sæder, som mere ere for udvortes Ydmyghed end de Gamles"