Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-09
Om Buonapartes Flaade veed man, at den efterat have indskibet et stort Forraad af Levnetsmidler, som den kjøbte paa Øen Sardinien, er gaaet videre, og alt den 6te Junii er seet af en Smyrnasarer, 12 Linie= og 400 Transportskibe, stærk, ved Klippe=Øen Maretimo, paa den vestlige Kyst af Sicilien. Da bemeldte Smyrnafarermu ikke havde mærket et eneste Engelsk Skib paa hele Veien til Marseille, og den engelske Flaade endnu den 15de laae for Toulon (hvor de krydse for at opfange alle Busnapartes Advisskibe, og at forhindre den 2den Flaades Udløb) saa holder man den Touloner=Flaade, med dette Forspring, ganske sikker for at indhentes af samme. Ved Cap Bon, paa Kysten af Tunis, og ved Maltha skulle dog nu krydse endeel engelske Krigsskibe. Stormesteren paa Maltha har tilbudt Buonaparte Alt, hvad han maatte behøve til sine Skibes Repara. tur, men bragt ham Neutralitæts=Lovene i Erindring, hvorefter kuns maae tilstædes 3 franske Krigskibe Adgang til Havnen ved Valette. Den engelske Flaade skal, ifølge, en Skrivelse fra Livorno, paa Høiden af Charthagenahave erobret 4 franske Skibe, og den 14de været seet mange engelske Krigskibe ved Forbierget Tovallara (paa den syd. ligste Spidse af Sardinien). Da Britterne nu skulle i Alt have 30 Linieskibe og Fregatter i det Middellandske Hav, saa seer man af disse Beretninger, at samme maae være deelt saaledes, at nogle forfølge Buonaparte, medens andre passe paa, at han ikke skal faae nogen Forstærkning fra Toulon. At Bunaparte virkelig gaaer til Ostindien faaer mere og mere Troeværdighed. Saaledes melde Privatberetninger fra Lissabon, at de med Farten paa Levanten best bekiendte Marseiller Søemænd have i flere Maaneder været sysselsatte med at undersøge Kysterne omkring Egypten, og at de fornemste Jødiske Handelshuse i de Egyptiske Søesteder havde i Kommission af de franske Konsuler, at opkiøbe store Forraad af Levnetsmidler a. Ja man læser nu endog i alle offentlige Blade et Brev fra Alerandria i Egypten af 20 A. pril, hvori meldes: at fra Konstantinopel vare ankomne, Græker i Følge med Franzoser dertil, som havde medbragt befaling fra Storherren, at man skulde lade dem faae Alting, for Penge, hvad de maatte forlange til en Flaade med Land. gangstropper, som var i Vente, og siden skulde seile derfra. til Aleppo i Syrien, hvor man ligeledes var ifærd med at anlægge Magasiner for en Armee paa 60,000 M. Franzoserne havde Tolke med, som indhentede alle muelige Oplysninger og Suez, den engelske Søemagt i det Persiske, Hav a. a. Mueligt er det hele opdigtet. Ellers læser man nu - paa samme Tid, da Poultier jubler i Aanden og ver Buonapartes Jndtog i den uhyre egyptiske Stad Cairo, og ver de Jndianske Nationers Gienfødelse ved Franzosernes Musik og Frihedshymner a. - i engelske Oppositionsblade en heel Række af de næsten uoverstigelige Hindringer, som møde paa dette Tog. Ægyptens klippefulde, farlige Kyster, Nilens afvexlede Sandbanker, de banditmæssige Mammelukker, som oversvømme Egypten, de med Seilladsen paa det røde Hav forbundne Farer, med mange flere Vanskelighe. der optaarne sig mod dette Projekt, og giøre det næsten utroeligt. Men Slutningen af disse Betragtninger fortiener ogsaa at overveies: "Store, overordentlige, romantiske Fotagender passe sig til en saa seierrig Revolutions kiekke Aand og Historien viser os flere Exempler paa, at dristige Foretagender maaskee allene ere lykkedes, fordi man holdt dem forundførlige. Udsædvanlige Foretagender indgyde dem, som tage Deel deri, et ualmindeligt Mod. Deres imposante Udseende opfylde undertiden Fienden med Mismod, og deres formeent, lige Undførlighed inddysser ham ofte i en farlig Sikkerhed.