JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
Da dette Skrift egentlig er bestemt for Almuen paa Landet, som sielden eller aldrig haver Leilighed, at forskaffe sig Kundskab om de udkomne Bøger, saa udbedes og forventes den Godhed af de Herrer Præster paa Landet, at de sørger for denne Plans Bekiendtgiørelse blant disse i deres Sogner, og søge at forskaffe saa stort et Antal Subskribentere som muelig, da man agter at sælge den for den billige Priis 2 s. Arket. Bogen vil om trent udgiøre 10 Ark. Enhver som tager 10 Exemplarer, faaer det 11te frit. For Trykkens Reenhed og Tydelighed skal jeg bestræbe mig paa det bedste. Skriftet er ganske færdigt, og saasnart jeg ved et tilstrække ligt Antal Subskribentere seer mig betrygget, skal strax blive begyndt med Trykningen. Subskriptionsplaner skal til den Ende med første blive udgivne. Aarhuus Bogtrykterie, den 8de Januarii 1794. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
Bekiendtgiørelser. J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved til 6te og 12te Ugers Dagen, den 10de Febr. og 24de Martii dette Aar, enhver som haver noget at fordre eller gielde efter afgangne Skoleholder Jens Villadsen i Kastberg hvor Skiftet fremmes. Øster Tødsløv Præstegaard, den 2den Januarii 1794. Sadolin, Provst i Gierlev Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
Da jeg erfarer at adskillige egennyttige Personer, indlade sig i ulovlig Handel med den gamle drikfældige Wil becke Jørgensdatter, deels ved at kiøbe og deels ved at tage som Pandt hendes Klæder, Sølvspender, Skoe og deslige, uagtet det er enhver bekiendt, at hun i Følge en Kongelig confirmeret Fled=Førrings Contract, nyder forsvarlig frie Underholdning hos mig og er aldeles umyndig til at disponere over sit Gods. Saa advares herved alle og enhver for Eftertiden at entholde sig fra slig ulovlig Handel med benævnte Wibecke Jørgensdatter, samt ikke at give hende noget eller at logere hende om Natten, saafremt de vil undgaae lovlig Tiltale og Straf. Men de som paa nærværende Tid maatte have noget af hendes solgte eller pandtsatte Tøi, ville dermed melde sig hos mig inden 8 Dage, da jeg for denne Gang vil indløse samme, hvorim de som ikke inden benævnte Tids Forløb melde sig, vente at miste Vahrene uden Erstatning og blive straffe Loven. Aarhuus, den arii 1794. Thyrrie P. Bøggild. Kiøbmand Han Elt topher Pind og hans Enke Anna Kirstine Henrichsdatte Boye, ere her i Byen ved Døden afgangen, og begges Boe, da den Længstlevende hensaai uskift Boe, af os taget under Skifte=Behandling. Jblandt Mandens Arvinger, formodes at være en Mette Helena Pind, gift i Kiøbenhavn med en Kol navnlig Bierregaard, men død og efterladt sig Børn, hvis Antal, Alder og Opholdsted ei er angivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
J Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilgning af 6te December sidst, indkaldes fornevnte Mette Helene Pinds Børn og Formyndere, samt alle Hans Christopher Pinds og Anna Kirstine Henrichs Datter Bøyes øvrige Arvinger, samt fælleds Boets Creditorer med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, for os i Boet at møde for deres Arveret og Fordringer, at anmelde og ligitimere. Horsens, den 17de December 1793. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
Licitations-Forretning over 12 a 14 Fag nye Skolehuses Bygning og Boelig for Skoleholderen i Greenaae, bliver paa Raadhuset sammesteds holden den 20de Januarii Klokken 10 slet Formiddag 1794. Hvem som finder Lyst til at paatage sig at opføre samme Bygning af Ege Bindingsverk, murede Vægge og Tegltag, i næste Sommer, vilde indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne forevises, og imidlertid kan faaes Efterretning om hos Kammerraad og Byefoged Behr i fornævnte Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-08
Her til Addresse=Contoiret er indsendt følgende Bøger, til Forhandling, nemlig: Palludans Prædikener over Aftensangs-Texterne 2 Deele 1 Rdlr. 4 Mk., Kern der Sittenlehre Jesu und seinen Apostel von Carl Koken 3 Deele, 3 Rdlr. 3 Mk. Den hellige Skrivts Sædelære ved Moshelm tilligemed den christelige Sædelæres Historie ved Miller 3 Deele, 2 Rdlr. 3 Mk. D. V. L. J. spiller i det Kiøbenhavnske Klasse=Lotterie paa følgende Lodsedler, med vedtegnede Deviser: No. 28868 - til Lykke for Collecteuren! 28869 - til nyttig Anvendelse. 28867 for mig og mine Børn. 8582 = jeg haaber! 858. . Gravspillets Lykke. 8583 . Provision. 8544 - til høje Hæle. 28860  en Part af 40000. 28859 . Planen var artig. 28858 - første Forsøg. 28857 , uvis Jndtægt. Fortuna & Luna. 8546 . Hvo veed? 8545 til en Overdyne, V........... den 4 Jan. 1794. Br...
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Indenlandsk. Mellem de allierede Magters Ministre og Geheimeraad Greve Bernstorff i Kiøbenhavn er vexler følgende Noter eftersom samme ere anmeldte. Da de undertegnede Ministre af de nu i Krig værende Magter mod Frankerig, som af Hans Danske Majestæt antagne, er forekommet et trykt Skrivt, der er stillet til det Nordiske Commercium, og undertegnet at en vis Grouvelle, der qvalificerer sig, som Minister fra den sig saakaldende Franske Republik: saa have de den Ære herved at tilsende Hs. Exellence Hr. Grev Bernstorf et Exemplar deraf, bedende, at lade os tilkiendegive om det er anthentik og authoriseret, og om fornævnte Gronvelle af Hs. Danske Mejestæt er antagen i denne Characteer, som det synes at man af denne offentlige Acte maatte præsumere. Kiøbenhavn, den 13 December 1793. Krudener. Breuner, Hayses. Goltz. Musqvitz. Fagel. Svaret lyder omtrent saaledes: Efterat jeg har forelagt Kongen, min Herre, den af de forenede i Krig med Frankrig begrebne Magters Ministre den 13de overleverede fælleds Note: har Hs. Majestæt befalet mig, at svare derpaa, at Høistsamme deri med Mishag seer et Beviis paa Mistillid hvortil Han er overbeviist, ikke at have given Anledning; at naar det var notorisk, at Nationalconventen havde udnævnt Hr. Grouvelle til befuldmægtiget Minister i Danmark, det og var ligesaa notorisk, at han her hverken var vedkiendt eller antagen i denne Qvalitæt, og Vedkiendelse, der efter sin Natur er en offentlig Handling, kan ikke unddrages hvermands Kundskab. Stedse sine Erklæringer troe, kan og maae Hs. Majestæt ikke være udsat for nogen Mistanke, at ville have ladet det mangle derpaa. Jeg maae ogsaa endnu tilføie den Bemærkelse, at ingen mere øiensynlig eller almindelig vedkiendt Sandhed existerer, end denne, at ingen kan ansees ansvarlig for en andens Handlinger, og endnu meget mindre, naar det gielder om et ikke forudseet ubekiendt Skridt, i hvilket det var umueligt, at tage ringe. ste Deel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Fra de udenlandske Anliggenders Departement i Kiøbenhavn, den 18de Decbr. 1793. (undertegnet Bernstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Aarhuus. Vinter-Smakken herfra, som Skipper Søde fører. afseglede i Torsdags til Callundborg med 22 Stykker, Stude for Sr. Anders Hviid, derforuden 8te Passagerer, hvoriblant Hr. Kammerherre de Fædder Carisius med Frue fra Constantinsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Udenlandsk. De nyeste Tidender indeholde den vigtige Efterretning at de Franske igien have erobret Toulon den 17 Decemder. Man har herom endnu ikkuns franske Efterretninger som dog ikke lade nogen Tvivl om Sagens Rigtighed men ere kuns i Henseende til Omstændighederne: forskjellige, Convents-Deputeerte Sallietti, RicardFreron og Robespierre den yngre har derfra meldet, at Engelænderne havde rømt Staden og Havnen, stukket Arsenalet i Brand tilligemed alle de Skibe de ikke kunde bringe med sig, og medtaget en heel Hob af Stadens Jndvaanere. To Skalupper fulde af disse Flygtinge vare borede i Grund, man lovede sig meget Bytte og 200 opsadlede Heste vare ladte tilbage. Staden brændte og den 19de Dec. Derimod har GeneralLigonier meldet under samme Dato fra Leiren for Touson, at de Franskes Tab var ubetydeligt, formedelst Engelændernes tilfærdige Flugt var den største Deel af Skibene ræddet tilligemed Magazinerne, Arsenalet og Reebslageriet. Oppositions-Bladene i London have alt meldet, at Aarsagen hvorfor meere end 20 Linie=Skibe, som der vare erobrede, ikke allerede vare bragte i Sikkerhed reiste sig af Disynte mellem den Engelske og Spanske General, hvoraf den første ville have dem i Ludvig den 17des Navn bragte til Carthagena, men den sidste til Gibraltar. Hvor de nu ere blevne er ubekiendt, men vist nok at Ludv. 17de uagtet den i Toulon skeete Proclamation nu ikke kan regne en Fods Jord til sit Kongedømme i den Egn. Ved nogle Forters Jndtagelse tilstaae de Deputerede, at have 200 døde og 500 saarede, men de Allierede 2500 døde og 500 Fangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Efterretningen kom til Paris d. 24de og foraarsagede der en ubeskrivelig Glæde. Borgerne omarmede hinanden med det Fryderaab: Republiqven er ræddet, Repnbliqven leve, og efter at den var forkyndet i National-Conventen, blev alt forvandlet til en Glædetummel, under hvilken følgende decreteredes: "Armeen for Toulon har gjort sig fortient af Fædrenelandet. Stadens Huuse, de Havnen tilhørende Bygninger undtagne, skal sløises og den herefter kaldes Port de la Montagne. Denne mærkværdige Tildragelse skal høitideligholdes ved en Fest over alt Landet." Man til kiendegav Glæden ved Jlumination, endog i Fængsler, ne. Partierne glemte deres Disputer, og man besluttede, at løslade de arresterede, som ei befandtes at have gjort sig skyldig i stor Brøde. Det besluttedes at sende følgende Adresse til alle Armeerne "En nye Triumph har udmærket Republikanernes Mod. Ogsaa Engelænderne i Toullon ere overvundne. Skulle J de vel tillade, at Fiender vanhellige Frieheds Landet? le Vender er paa alle Sider omringet. Ved Rhinen maa Landau befries, som Manbeuge i Norden. Hvi tøve J Bajonetten maae nedstøde det Franske Folks Fiender. Soldater, anstrænger endnu engang Eders Kræfter og Republiken, naar den triumpherer over det conliserede Europa skal ude Eder sin Tak. "Man haaber, at de Franske Faner snart skal plantes over hele Jtalien og at man inden 22de Januarii igien skal have Valenciennes og Conde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Det er at formode, at Oppositions=Partiet i Engeland ei heller glemmer at tale om denne Expedition, naar Parlamentet aabnes. Jkke mindre lykkelige har de Franske Vaaben været ved Rhin=Strømmen. Trættede af de Franskes hver Dag fra 14de til 27de December fornyede Anbreb is mod den Østerrigske Armee under Wurmser har den maattet trække sig tilbage, ophæve Beleiringen for La dau og tilsidst reent forladt den franske Grund. For Louis det eneste man nu har i Elsas, vil neppe læge holde sig. De Franske følge efter og samle sig uhyre Mængde mod Tydskland og fra Speyr flygte al Jndvaanerne paa den anden Side af Rhinen. Man meener at Hertugen af Brunswig maae drage sig til bage til Maynz, saa de Allierede i den Egn snart kan komme tilbage, hvor de begyndte i Foraaret. Der er udspreedt, at han den 28de Deceriber har atter slage, de Franske i Anmeiler Dalen og frataget dem en stor Hob Canoner samt 3 af de 5 Millioner Livrer som Conventen havde udlovet for Landans Undsættelse, men derom mangler Vished. De Franske trække sig og stærk tilsammen mod Nederlandene og en Armee skal være paa Veien mod Niewport. Soldaterne skal dog have Mangel paa Skoe, der vel kunde behøves ved en Vinter=Campagne; der er derfor gjort adskillige Forslag, at sende Skoene, som haves, til Armeerne og behielpe sig hiemme med Sokker og Træskoe. Naar Conventen begynder dermed vil det af flere blive efterfulgt. Den hele Republik tænker kun paa det som hører til Krig, dertil bruges Folket og Landets Formue, der concentreres i Conventens Casse og staaer til dens Disposition. Den ne uhyre Massa af Krigere maae vel være frygtelig for tilgrændsende Lande, ja heele Europa. Men der er een, som styrer alt Om Royalisterne har man kuns uvisse Beretninger. Udryddede ere de ikke til den Tid, som var decreteret, men vist nok er det, at de aftage og have Mangel især paa grov Skyts og Munition, saa de ikke har kundet foretage Beleiringen eller sætte sig fast ved en Søehavn, hvor de kunde have Communication med Engelænderne, der længe, men forgiæves, har ventet at giøre Landgang i Bretagne, og skal nu have opgivet Haabet. De kan vel heller ikke have synderlig Lyst til at giøre Forsøg derpaa, efterat de saavel have prøvet det i Toulon. Tvertimod kan man forvente, at de Franske med mere Resolution og mindre Forbberedelse før udføre det som den nu laves paa i Havre de Grace, Rochefort og flere Steder, at foretage en Landgang paa Engeland og giøre der en Contra Visite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Fra Ostindien mældes at Engellænderne bemægtige sig der de franske Besiddelser og beleirede Pondicher i August med 20,000 Mand. Midt under de vidtløftige Krige arbeider Velfærds Udskuddet paa at indrette Havn for Krigskibe ved St. Malo, at forskiønne Thuillerie=Haugen og pryde de Enlisæiske Marker og Revolutionspladsen med Billedstøtter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Fra Conventet ere for Eftertiden udelukte alle af fremmed Nation. Derved udgaae baade Pavne og Elvots. Den sidste har indgivet et Forsvarsskrivt hvori han erklærer Sr. Genre Humain det er : Menneske=Slægten, som den eneste Gud en Philosoph bør erkiende. Danton har og erklæret, at han kiender ingen anden Fest, end Broder=Maaltid og Smaus. Derudi vil vel og Takkefæsten for Toulons Erobring fornemmelig bestaae, Morderierne blive derhos ved. J Sammuur skal i 14 Dage 400 Mennesker være guillotinerede. Deriblant var en Skuespiller som beskyldtes for at være en Konge ven, Han tilstod, at have været Ludvig 16de hengiven, saalænge han var Konge, men nu ligesaameget Folket, efterat det var blevet Konge og Majestæten selv, troede og at han var selv lige saa god Konge, som enhver af de hosstaaende. Det hialp ei, han maatte under Guillotinen, da han var lagt paa Brettet, raabte han endnu til Folket: Adien Eders Majestæt, J Konger maa dog snart følge efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Conventen har erkiendt Genuas Neutralitet og derfra haaber man at faae Tilførsel. De Franske har maattet forlade Ville Longe paa de Spanske Grændser med Forliis af nogle Canoner. Spanierne skal og efter Skipperberetning have indtaget Staden Cap Francois paa Domingo, hvorfra Convents-Commissair Santonar er flygtet til America. Den anden Commissair Polverelskal være myrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Efter en Couriers Ankomst fra Petersborg til London, har der været stor Raadsforsamling. For at forkorte Krigen mod Frankerig var Keiserinden anmodet, at tage virksom Deel i samme. Hun skal have lovet det med Vilkaar, at Engeland vilde 1. garandere hende den til Rusland indtagne Deel af Polen. 2 tilstæde, at en Russisk Flode kom i Middelhavet, og 3. slutte en desensiv og offensiv Alliance mod Tyrken. En Courier skal være sendt tilbage med Afslag, op Engeland ruster sig nu med større Kraft at fortsætte Krigen. Man forsikrer, at Hensigten af det Tyrkiske Gesandtskab til London er at bevæge Engeland til Alliance, med Porten imod Rusland. Sweiz bliver neutral, uagtet man stærk har anmodet dens Cantons at tage Deel i Krigen mod de Franske. Fra Basel skriver man at det ikke fattes paa Villien, men Frygt for den nærstaaende Franske Magt, som har besat Passerne giør det betænkeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Østerrigernes Fange den bekiendte Postmester Drouct, har aabenbaret, at Ludvig den Sertendes Arrestering i Varennes var allene La Fayettes Verk, og af Droner var afsendt med de hemmelige Ordres til sammes Fuld hørelse. Siden den Tid bevogtes Fanette nøiere. Den sortælles at Dumourier som forkyndede Krigen mod Øster lige skal nu have ansøgt Keiseren, at maatte sættes i Sikkerhed paa en Fæstning mod Jacobinernes Efterstræbelser : da han ellers ingenstæds seer sig sikker paa hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Tropperne i Savoyen ere nu gaaede i Vinterqvarteer, ken at have udrettet noget mod de Franske. Man til friser det den Sardiniske Ministers de Cardons slette Dispositioner hvorfor han og er kaldet fra Armeen, deels og den Attraae Almuen i Savoyen har at leve paa fransk viis. Den blev bevæbnet, men har brugt sine Vaaben mod de Kongelige i Steden for de Franske Tropper. General de Vins har gjort forgiæves Angreb mod Ninza og maatte trække sig tilbage til Villars. Den 14 Novbr. indtoge de Franske en Piemontesisk Leir ved Colle della Magdalena. Paa Corfica har de Franske, endnu Stederne Bastia, Calvi og Fiorenze og Paali med Anhang trues nu stærk, Spanierne har ikke kundet tage Perpignan, men skal i sidste Feldttog have mistet 6000 døde og 10,000 saarede. De Franskes Tab vides ei. Vel havde disse den 4 Octoc. indtaget Grændsestedet Campredon, hvoraf man giorde megen Væsen i Conventet, men Besiddelsen varede ikkun 6 Timer. Natten imellem den 14 og 15 October angrebe de Franske et Spansk Batterie. De indtoge det 3 Gange og bleve igjen uddrevne og efter ankommen Spansk Forstærkning maatte de tage Flugten efterladende en Mængde Vaaben, og Munition. Natten imellem 1 og 2 Nov. vilde de hævne det, men tabte nogle Tusinde dræbte og Fangne samt 12 Canoner. Samme Tid leed de Franske et stort Nederlag da 7000 vovede sig igiennem de snævre Passer ved Vest-Pyrinæerne, hvor de angrebes af bevæbnede Bønder at ikkuns faa kom tilbage. Dog har mani Madrit ei været fornøiet med Generalen Don Ricardos, som er kaldet tilbage, og i Spanien udskrives 60,000 Recrutter til næste Feldttog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Den 20 Sept. besatte den Engelske General Williamsen Staden Jeremie, og den 22 Cap Nicolas Mole, hvorved er den skiønneste Have i Vestindien. J Mole fandtes 140 Canoner og 150,000 Pund Krudt. Admiral=Gardner skal angribe de Franske Øer, i Africa St. Mauritius og Jsle de France. Admiral Gran er med en Division afseilet fra Portsmouth den 26 Nov, at angribe Martinique og Guadeloupe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Fra Dantzig mældes at da Qvægsygen har begyndt at yttre sig i Brentan, har man der gjort alle muelige Foranstaltninger og meddeelt Vedkommende fornøden Ordre til at forebygge denne farlige Syges videre Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Constitutionen for det tilbageblevne Polen er nu kommet til Endskab den 24 Nov. Samme medfører at den høieste Magt skal være hos de i Raad forsamlede Senatorer og Adelens Repræsentantere under Kongens Præsidio. Den udøvende Magt er adskilt fra den lovgivende. Lehns=Retten vedbliver. Den catholske Religion skal være den hærskende og hvo som overgaaer til en anden Religion forvises Landet, dog iagttages Constitutionen af 1775 i Henseende til Protestanterne. StorHertugdommet Litthauen skal stedse være forenet med Polen. Handler Kongen imod sin Eed kan en nye udskreven Rigsdag afløse Nationen fra sin Troeskab mod ham, hvorhos Agtelsen for den Kongelige Værdighed bliver uforkrænket efter Constitution af 1609. De bøiere, saavel Geistlige som verdslige Betieninger forbeholdes Adelen. Landets Jndkomst beregnes at være ved de til Rusland og Preussen indtagne Districter formindsket med 4252, 101 Polske Gylden aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Bekiendtgiørelser. Den almindelig yndede Journal kaldet Udenlandske Literatur, hvorudi et Selskab Lærde i Kiøbenhavn, giver Underretning om det almeen interessanteste i den udenlandske Literatur og som udkommer maanedlig et Hæfte a 24 Sk. hos Hr. Boghandler Heins, er at bekomme for dem, som behagentlig tegne sig her for udi Aarhuus hos Frid. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Om nogen maatte behøve en Skriverkarl, som i et paa Aar har været Foged ved et stort Proprietair, Gods paa Falster, saa giver Skoleholder Jacob Stilling i Schandrup Skole derom Anviisning. Karlen er 24 a 25 Aar skriver og regner godt, er af et godt Sindelag og saa saa føielig, som et Menneske kan være. Skandrup Skole den 8de Januarii 1794. Listorn-Operateur Elias Marcussen, af den Portugisisk Jødiske Nation, er nyelig ankommen hertil Byen, han borttager paa den behændigste Maade Ligtorne, uden at man finder ringeste Smerte derved, og kan foreviise de beste Attester om sin Habilite og Duelighed fra mange saavel Rangspersoner som af borgerlig Stand; paa det bedste recommenderer han sig til enhver der er hans Tieneste fornøden, han logerer i Guldsmedgaden Nr. 215, og opholder sig kun for en kort Tid der i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
En liden skaaren Hanhund, som heder Lindorac, en bortkommen fra sin Eiere fra Landet her i Aarhuus, den 9 Jan. den har for en Tid siden været klipper, med en Dusk paa Halen, er rød og hvid med 2 røde Pletter over Øinene, hvo, som har funden samme og vil levere den til sal. Wentzels Søn i Aarhuus, nyder en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
J Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved til 6te og 12te Ugers Dagen, den 10de Febr. og 24de Martii dette Aar, enhver som haver noget at fordre eller gielde efter afgangne Skoleholder Jens Villadsen i Kastberg hvor Skiftet fremmes. Øster Todsløv Præstegaard, den 2den Januarii 1794. Sadolin. Provst i Gierlev Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Kiøbmand Hans Christopher Pind og hans Enke Anna Kirstine Henrichsdatter Boye, ere her i Byen ved Døden afgangen, og begges Boe, da den Længstlevende hensadi uskift Boe, af os taget under Skifte Behandling. Jblandt Mandens Arvinger, formodes at være en Mette Helena Pind, gift i Kiøbenhavn med en Kok navnlig Bierregaard, men død og efterladt sig Bør hvis Antal, Alder og Opholdsted ei er angivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
J Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilgninaf 6te December sidst, indkaldes fornevnte Mette Helen Pinds Børn og Formyndere, samt alle Hans Christopher Pinds og Anna Kirstine Henrichs Datter Bøyes øvrige Arvinger, samt fælleds Boets Creditorer med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii, for os i Boet at møde for deres Arveret og Fordringer at anmelde og ligitimere. Horsens, den 17de December 1793. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Licitations-Forretning over 12 a 14 Fa nye Skolehuses Bygning og Boelig for Skoleholderen, Greenaae, bliver paa Raadhuset sammesteds holden det 20de Januarii Klokken 10 slet Formiddag 1794. Hvesom finder Lyst til at paatage sig at opføre samme Bye ning af Ege Bindingsverk, murede Vægge og Tegltai næste Sommer, vilde indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne forevises, og imidlertid kan faaes Efterretning om hos Kammerraad og Byefog Behr i fornevnte Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-11
Her til Addresse=Contoiret er indsendt følgende Bøg til Forhandling, nemlig: Palludans Prædikener over Aftensangs-Texterne 2 De1 Rdlr. 4 Mk., Kern der Sittenlehre Jesu und seine Apostel von Carl Koken 3 Deele, 3 Rdlr. 3 Mk. De hellige Skrivts Sædelære ved Mosheim tilligemed den chistelige Sædelæres Historie ved Miller 3 Dele, 2 Rdlr. Her paa Adresse=Contoiret faaes følgende tilkjøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bogen . 1 Mk. 8 S. Af= og Tilgangs Lister a Bog 1 Mk. 8 S. Lægsmænds Sedler a Bog 2 Mk. - D. V. L. J. spiller i det Kiøbenhavnske Klasse=Lotte paa følgende Lodsedler, med vedtegnede Deviser: No. 28868 til Lykke for Collecteuren! 28869. til nyttig Anvendelse. for mig og mine Børn. jeg haaber! Gravspillets Lykke. 8583. Provision. til høje Hælet. 18860, en Part af 40000 Planen var artig. 28858 første Forsøg. uvis Jndtægt. Fortuna & Lund. 8546 - Hvo veed, 8545 til en Overdyne, V., den 4 Jan. 1791. Br....
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Jndenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Aarhuus. Skipper Sorde, som ankom her tilbage fra Callundborg i Løverdags Aften Kl. 10 og indthavde 1 Passageer med Hest, er i Dag afgaaet herfra til Callundborg med nogle faae Passageerer, hvoriblant Baron Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
En Muurmesters Pige har den 8de Januarii betalt i Mulct til Fattig=Cassen 1 Rd. fordie hun ulovlig var undveget af sin Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Studiosus J. Svaneberg. Frue Kirke . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Prædikanterne paa 3die Søndag eft. Hellig 3 Kongers Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-01-15
Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken, Studiosus H. Haar. Hr. Bechmann. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.