Viborger Samler, 1785-06-06
DEN. VIBORGER. AMLER. No. 23. TRETTENDEAARGANo. Mandagen den 6 Junii 1783. L. Følgende er indsendt. Betragtninger. over Forslaget i No. 17. af Samleren, til Betleriets Afskaffelse. ande er neppe saa opfyldt af Belere, som af Plus og Projektmagere. Uafgjort er det og, hvilke af begge, der ere meest skadelige; Vi troe, de sidste. Omløberes og Betleres Tal, kan paa mange Maader formindskes, de kan ei faae noget uden Vedkommendes Minde. Plus og Projektmageres Antal er ei saa let at indskrænke, de sætte oftest en forherliget Glands paa deres uduelige og Landet høist skadelige Projekter, der vedvarer saalenge, indtil enhver maa tilstaae, det nu er saa galdt, som det kan være, og aldrig for har været. Denne Bebreidelse fortiener ikke Forfatteren af Forslaget i No. 17. Uden mindste Glands og Fernis har han produceret den i Samleren paa samme Maade, som Carl Fried. Reiser, Stads Chirurgus. i Kiøbenhavn sin historiske Beskrivelse i Verfolgungs Historie) om Jldebranden fra 20 til 23 October 1728. Altsaa, meget ukonstet og med faa Ord siger han, hans Forslag er dette: At største Lodseiere i ethvert Sogn og Bye fogderne i Kiøbstæderne skulle betale 2 Rdlr. for hver Betler og Omløber, som blev antruffet uden for Sognet og Byerne, og s. v. .Der er, Salva Venia, hans hele Projekt, med hvilket han er saa fornøiet, som et Barn med en nye bepibet Hest. Man kan lettelig spore hans Forundring over dette herlige Jndfald ved Projektets Begyndelse, da han, efter at have fortalt noget smaat om Betleriets skadelige Følger, saa begynder han a la Reiser heel entusiastisk at spørge: "Men hvad, om vores vise og naadige RegieRegiering paalagde største Lodseiere i ethvert Sogn og Byefogderne i Kiøbstæderne, og saa videre." Vi ville derimod spørge det Modsatte: Men hvad, om Regieringen og enhver tydelig kan see, at hans Projekt er latterlig, uvis, ubillig og unyttig? 1. Latterligt er det i mange Henseender, saa og i denne, at paalegge største Lodseiere i ethvert Sogn og Byefogderne i Kiøbstæderne at være General=Staaderfogeder. Hvormange Sogne bestaaer ikke af 10 og flere Byer, som ligge vit afskildte. Til hver Bye og Sted maatte holdes nogle ørkesløse Dagdrivere, for at see ingen løb ud paa Tiggerie, der endog ved den største Opmærksomhed ei kunne forhindres, siden Betleren ei risqverer noget, efter Projektet, ved Paagribelsen. Et bellum omnium inter ommes ville dagligen høres og spørges. Jo mere virksom at største Lodseieres og Byefogdernes Udsendte ville være, desto flere Prygl fik de. At dem var skeet Overlast, skulle siden paa lovlig Maade bevises og afgiøres. Alle Tingstuer ville snart blive opfyldte med Staader=Processer. J det uendelige ville de af et saa umodnet og uoverlagt Projekt flydende Fortrædeligheder falde, her ville Curen blive farligere end Sygdommen. Af dette følger tillige: 2 At 2. At Projektet er uvis. En viis og indsigtsfuld Regiering bør, saavidt mueligt, af alle Kræfter, standse Tumult, Slagsmaal, Allarm, og især Processer. Alt dette vilde faae fuld Tøile. De mindre Lodtagne i Sognene ville meget ærgre sig over, naar største Lodseier lod snøvse omkring i deres Bønders Huuse og Steder, for at spørge omde formeente Fattige vare hiemme. Og hvorledes fik han at vide a), hvem der er bettelfattig, og b), om han var gaaen ud for at tigge, eller i andet lovligt Ærende, Det beste Naboelaug ville blive forhindret, største Lodseir ville aldrig faae noget oplysende Svar, og for retskaffens at chicanere ham, ville de mindre Lodtagne opmuntre adskillige, af deres Underhavende, at løbe ud paa Tiggerie, der nu af Frygt for Løvens Straf sidde hiemme, da de, som før er anført, ei resignere ved Paagribelsen. Saa uimodsigelig rigtig som dette er, saa sandsynlig er Projektet urimelig, Og 3. ubillig. Hvad kan være mere urimelig og ubillig, end at bøde for den Ting, der ikke staaer i Nogens Magt at forhindre, hvormange ørkesløse Folk ville der ikke holdes til dette magesløse, og eeneste af sit Slags, Projektes Udførelse, disses Antal ville langt overstige Betlernes. Vi kiende de Proprietairer og største Lodseiere i forskiellige Sogne, der ikke kunne holde mindre, end 60 Ryttere og Forgængere. Fortiener da dette Projekt ei at kaldes uri urimelig og ubillig, saa vide vi intet, der er dette Navn værdig. Men det er ikke nok dermed, det er tillige i et og alt 4. Unyttig, da Forord. af 5te Maji 1683, 14 Aug. 1697, 24 Sept. 1708, 18 Dec. 1715, 23. Febr. 1725, 6 October 1731, 30 Julii og 10 Dec. 1745, 2 Martii 1751 og adskillige flere, bestemme tillige Straffe for ørkesløse Omløbere, samt hvad andre virkelige Fattige bør have til deres nødvendige Underholdning.