Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-02-11
J den uvidende Middelalder betragtede man saadanne Konstværker med Beundring, og deres Forfærdigere stundom som Hermestere. Der fortælles, at i det 13de Aarhundrede have Robert Gro test, Biskop i Lincoln, Roger Baco og flere forfærdiget Hoveder af Kobber, som kunde tale, og at Albert den Store skal have udarbeidet en Menneskesigur, som kunde gaae omkring i Værelset og hilse paa de Jndtrædende. - J det 15de Aarhundrede da Caspar Schott og den konstige Athanasius Kircher levede, bleve mangehaande Automater fabrikerede, deels i Skikkelse af Menneskefigure, som kunde dandse eller blæse paa Jnstrumenter eller afskyde Gevære, eller i Skikkelse af Slanger, som kunde skyde sig fremad og hvisle, eller som Fugle der kunde synge og slaae med Vingerne. J det 16de og 17de Aarhundrede forfærdigede to Konstnere i Augsborg, Schottheim, en konstig roende Galei for Keiser Rudolph den 2den, og Achilles Langenbucher et konstigt Orgelværk for en Kirke, som af sig selv kunde spille en Vesper, der indeholdt 2000 Tacter. Paa samme Tid byggede to Nürnbergske Mekaniker, Farfler og Haubsch nogle Vogne som kunde bevæge sig selv. J det 18de Aarhundrede blev Figuren af Guden Pan, som kunde spille nogle Hyrdesange paa en Rørfløite, almindelig beundret, den var forfærdiget af Joachim Copinger fra Baiern. Men fremfor alle udmærkede sig den Franske Mekaniker Vaucanson ved sine konstige Automater, som han foreviste under et almindeligt Biefald, først i Paris i Aaret 1738 og derpaa paa sine Reiser i Tydskland og andre Lande. Det konstigste af disse Automater var en Fløitespiller af et middelmaadigt Menneskes Størrelse, som satte Munden til Fløiten og med en passende Bevægelse med Fingrene paa den, spillede paa en saadan almindelig Fløite 12 Stykker med en beundringsværdig Fiinhed og Reenhed. Den anden af hans Automater var ogsaa en Menneskefigur, men staaende, som spillede med den venstre Haand paa en Hyrdefløite og med den høire slog Tacten dertil paa en Tromme. Det tredie Automat forestillede en And, af sædvanlig Størrelse, som paa en høist lignende Maade eftergiorde dette Dyts Skrig og Bevægelser, slugte Vand og Korn, og gav dem om nogen Tid fra sig, som de vare fordøiede. - J Aaret 1770 traadte Wolfgang von Kempele fremmed to foregivne Automater, en Skakspiller og en Talemaskine, men den første Figur, som forestillede en Tyrk der sad ved et Bord med et Skakspil paa, og som spillede et Partie Skak, selv med den meest øvede Spiller, opvakte den Mistanke, at der var et Menneske skiult inde i Figuren, som da altsaa var intet Automat. Vist nok forudsætter den Evne at kunne forsvare sit Spil imod Spillerens ganske vilkaarlige Træk en aandelig Virksomhed, som et mekanisk Konstværk ikke kan besidde; men desuagtet fortiener den meget sindrige Sammensætning og sikkre Bevægelsesmaade af denne Maskine i høi Grad at beundres. Talemaskinen efterlignede et treaarigt Barns Stemme og blev sat i Bevægelse af en Blæsebælg og nogle Klapper og Ventiler. - Sieg mers Fløftespiller og Matzels Trompeter have Lighed med Vaucansons Maskiner. Men den høieste menneskelige Konst i at forfærdige de beundringsværdigste Automater, have Schweitzerne Droz, Fader og Søn, i Chaur de Fond, udviist. De dannede konstige Figurer, som uden al Paavirkning udenfra, tegnede som levende Mennesker, skreve, spillede paa Fløite og efterlignede andre menneskelige Forretninger, saavel i gaaende som i liggende Stillinger, paa den meest frapperende Maade. Blandt alle deres Konstværker udmærkede sig især et Uhr, som de forfærdigede for Kongen af Spanien. Dette Uhrer meget konstigt og forbundet med et meget smukt Klokkespil. De Stykker det spiller accompagneret en Dame med ziirlige Bevægelser af hele Kroppen, som nøie betegne hele Tacten. Hun synes at læse i en Bog og seer fra Tid til anden i Veiret. En Kanariefugl, som seer aldeles ud som en levende, aabner Næbbet og synger flere Melodier under de naturligste Bevægelser af Struben, og hvorved den synes at anstrænge sin hele Krop. Med samme Naturlighed og megen Konstfærdighed spiller en Hyrde paa sin Fløite imedens et brægende Faar græsser ved Siden af ham og hans Hund logrer for ham. Hunden er tillige Vogteren over en Kurv med Frugter i som staaer ved Siden af ham; tager man nogen af Frugterne, saa giøer den saa længe til man lægger dem igien paa sin Plads. Det Regelmæssige og Naturlige i alle disse Jndretninger, sætte enhver i Forbauselse som see dem og nødes til at beundre denne liden af Konsten oplivede Verden. - Efter dem har Borgeren Frizard i Biel udmærket sig ved nogle lignende Automater. Hans meest fuldendte Konstværk, og hvorpaa han havde arbeidet i 10 Aar, var en antik Vase, som han præsenterede til den daværende første Consul, Bonaparte. Naar man berører en skiult Flæder, saa forvandler sig Laaget under en behagelig Lyd til Figuren af et Palmetræe; under det seer man en Hyrdinde, som spinder, og paa hendes Skiød en liden Hund, som nu giør og nu logrer med Halen. En drøvtyggende Geddebuk nærmer sig og to Gedder græsse ved Siden af den. To nydelige Smaae fugle hoppe omkring paa Hankerne af Vasen Alt dette har det naturligste Udseende. Naar Spillet er til Ende synker Palmetræet igien ned i Vasen under samme behagelige Lyd. Goede fortæller i sin Reise til England, at han saae i London Maillardets Automal i Spring garden ved Cheminachros. Det forestillede en qvindelig Figur, siddende ved et Pianoforte, og spillede paa det 16 forskiellige Arier. For at man kunde forsikkre sig om, at Tonerne frembragtes ved det virkelige Tryk af hendes Fingre, saa var det de Tilstædeværende tilladt selv at prøve Jnstrumentet. For at ingen Tvivl kunde blive tilbage om at Spillet var Virkningen af en konstig Mekanisme, saa blev den ene Side aabnet af Figuren, hvor man da kunde oversee Gangen af det indvendige complicerede Hiulværk. Figuren bevægede udtryktsfuldt Hovedet ved Spillet; ved hver fiin Tone hævede sig hendes Borm og hendes Øine dreiede sig med et smægtende Blik; Øinene vare beundringsværdigt udarbeidede.