JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Constantinopel, den 6 Mart. Den seeneste Jldebrand, skiønt stor nok for hvilken af de største Stæder i Europa det skulde været, har dog ikke været saa overmaade stor, som den er bleven udraabt. Den varede i 2 Dage, og 6000 Huuse, foruden endeel Boeder og andre smaa Bygninger, bleve derved ødelagte. J gaar var herpaa ny Jld løs, som brød ud i Mufti hans Pallads, og hvorved samme prægtige Bygning blev reent ødelagt. Denne sidste Jldebrand forvoldtes ved en Slaves Uforsigtighed, som havde fyret alt for stærkt under, da han skulde varme Vand til et Bad for den ypperste Præst. Ved alle disse Ulykker har man dog den Trøst igien, at der paa nærværende Tid fornemmes slet intet til de ellers sædvanlige smitsomme Syger i denne Hovedstad. J Overgaars var Store-Sultanen hen, og saae et Krigs-Skib paa 50 Canoner løbe ud fra Stabelen, som nylig er bleven bygt under Capitan-Bacha hans Direction: Hans Høyhed lod gandske vel fornøyet derved, og bevidnede for Store-Admiralen, hvor meget vel han var tilnøyet med den Umag, han i den Henseende havde gjort sig hvorved det Rygte plat igiendrives, at denne sidste skulde sættes fra sin Bestilling; Man taler ikke heller meere om nogen Forandring i det Ottomanniske Ministerio. Den nye StorVezir staaer overalt i stor Høytagkelse, formedelst den Lemfældighed, hvormed han dirigerer Rigets Sager; og Undersaatterne ere lige saa vel fornøyede med ham, som Ministrer ne udi Divan: Men fornemmelig har han forhværvet sig Janitskarernes Yndest ved det han har gjort dem Forhaabning om en forestaaende Krig, som de stærkt trænge paa; og det kand maaskee ogsaa hændes, at man snart fornemmer til en Bevægelse med vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Stokholm, den 6 April. Hans Kongel. Majestet befinder sig endnu bestandig saa vel, som man kunde ønske det. Den unge Baron Scheffer, Broder til vores Minister ved det Kongel. Franske Hof, er bleven respederet til Versailles, for at overbringe Resultatet af Conferenzerne, som her ere holdne over de Depeches, som han for 3 Uger siden førde derfra herhid. Sagerne imellem dette og det Russiske Hof ere endnu stændig udi samme Situation, uden at man kunde sige, hvad Tour de skulde tage; dog giør man sig den Forhaabning, at de Puissancer, der interessere sig for Fredens Vedligeholdelse i Norden, skulle finde paa Midler til at forekomme alle onde Sviter, og hvad som meest forøger dette Haab, er det, at den gode Forstaaelse imellem det Kongel. Danske Hof og vores, synes at blive hver Dag fastere. Den Romersk Keyserl. Extraordinaire Envoye, Græve af Goes, forventes her fra Wien inden denne Maaneds Udgang. St. Petersborg, den 28 Mart.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Den Kongel. Store Britanniske Extraordinaire Envoye, Hr. Guidickens, har udi forrige Uge erholdt en Expresser fra hans Hof: Det forsikres, at hans Depeches have været af yderste Vigtighed, dog eclaterer intet deraf, uden saa meget, at de have betruffet de Nordiske Affaires. Det er vist, at man arbeyder paa Midler, at forlige disse Tvistigheder, og den Svenske Minister, Baron von Greiffenheim, har i den Henseende holdt adskillige Conferenzer med Store-Canzleren, Græve af Bestuchef. De Ordres, som Hoffet har skikket til vore Tropper i Finland og paa Grændserne, ere ikkun provisionels, og strække sig ikke videre, end at de skulde holdes færdige til Marche, i Fald Omstændighederne maatte udkræve saadant, og hidindtil synes ikke, at der er gjort noget Dessein, hvoraf man kunde slutte sig til en forestaaende Rupture, KrigsSkibene i dette Monarchies Havne, som med al Flid udrustes, skal løbe ud i Søen, saa snart Aarets Tid tillader det, for at øve Søe=Folket. Keyserinden har begivet sig ud til Go stilitz, et Gods, der tilhører Ober-Jægermesteren, GrævRasumovski, for at tilbringe der nogle Dage udi Stilhed.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Den nye Kongel. Polske og Churfyrstel. Saxiske Minister, forventes her først udi tilkommende Maaned.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Wien, den 8 April. Den Tripolitanske Gesandt holder sig endnu gandske stille i hans Qvarteer, og faaer imidlertid hver Dag mangfoldige Visiter af Adelen, hvilke allesammen forundres over hans gode og skikkelige Conduite. Ordet gaaer, at den Forordning skal udgives til alle Regimenter, at herefter alle Soldater, der blive blesserede for Fienden, skal have deres Underholdning saa længe som de leve, uden at giøre videre Krigs-Tieneste; Men om nogen sætter Livet til, og efterlader sig Kone og Børn, da skal dem udbetales hans resterende Gage, Bytte, Mundering, samt derforuden en besynderlig Discretion, og Officererne skal ikke have det ringeste deraf. Den imellem Søe=Magterne og Chur-Fyrsten af Cøl. sluttede Subsidie-Tractat, saa vel som den Tidende om adskillige Churfyr sters Redebonhed i Henseende til et forestaaende Romersk Konge-Vall, har her foraarsaget megen Glæde. Derimod er Hans Keyserl. Majestet meget misfornøyet over de Vanskeligheder, der gjøres endnu i Frankfurt i Henseende til den Reformerte Kirkes Bygning. Den Preussiske Minister, Græve af Podewils, har confereret derom med vores Ministerio, og der siges, at der skal en Commission nedsættes, for at fuldbyrde Keyserens Villie.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Paris, den 6 April. Mad. Dauphine er lykkeligen traadt i den 6te Maaned af sin Frugtsommelighed. Kongen er endnu paa det alvorligste occuperet med at forekomme, at det ikke maa bryde ud til Urolighed i Norden. Vores Ministerium har ikke lidet at bestille med at bringe de Corsicaniske Affaires i Rigtighed. Jfølge en Plan, der er udkastet, skal Genneserne beholdet det øverste Herredom paa Corsica; men Regierings=Formen skal forandres. Disse Øeboere have allerede bevilget Marqvis de Guisard alt hvad han har forlanget, det kommer ikkun an derpaa, om Hr. Chauvelin kand giøre Republiqven denne Plan behagelig, hvorom endnu storlig tvivles.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
London, den 7 April. Angaaende de Nordiske Affaires har man herfra afsendt en Courier til Petersborg, for at overbringe derhen den Kongel. Preussiske og den Kongel. Fr. Ministres Erklæringer, samt vor Monarkes Svar derpaa. Den Tidende, som her udi nogle offentige Blade er bleven udstroet, at den unge Prætendent skulde væedød udi Schweitz, holdes for gandske ugrundet. Deslige Ting blive ofte udstrøede af Jacobiterne, og beleede af Anti=Jacobiterne, helst siden Hoffet tilforladeligen veed, at han ikke opholder sig udi Schweitz, og følgelig ikke har kundet døe der.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Haag, den 11 April. Fra London fornemmes, at de Engelske Kiøbmænd agte indeværende Aar at skikke 12 a 16 Skibe til Grønland paa Hval Fangsten, og at de dertil have antaget mange Nordiske SkibsFolk. Vores nye Minister i Paris har begyndt, at arbeyde paa Commerce-Tractaten igien; mer han giver kuns slet Forhaabning om, at vi skulde saa let erholde den Tarif igien af A 1739. At føre tør Fisk ind i Frankrige er os aldeles forbudet.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Corsør, den 19 April. J gaar Eftermiddag Klokken 4 Slet, arriverede her over Beltet Hans Durchl. Prinz Carl Georg Lebrecht af AnhaltCothen, som med sin Svite strax fortsatte Reysen til KiøHelsingør, den 20 April. benhavn.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 17de hujus. Nicolaus Hansen af Eiland Hoge, fra Amsterdam til Kønigsberg, med Baglast; Hans Hansen Høyer af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenhavn, med Viin; Boye Boyesen af Kiøbenhavn, fra Lisabon til Kiøbenhavn, med Salt; Boye Petersen af Kiøbenhavn, fra ibidem til Spitzbergen, med Provision. Den 18de: Peter Christ. Smith af Flensborg, fra Bourdeaux til Lybek, med Viin; Mads Møilbek, af Ahrendal, fra ibidem til Kiøbenhavn, med Tømmerlast; Christopher Hansen Eeg af Egersund, fra Bergen til Kiøbenh. med Sild. Den 19de: Jan Herman Horn af Laurvigen, fra ibidem til Kiøbenhavn, med Jern; Christian Hans. Ahl man af Sønderb. fra Kiøge til Drammen, med Rug; Niels Jensen af Kiøbenhavn, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Steen; Peder Olsen af Dragøe, fra Kiøbenhavn til Dram Kiøbenhavn, den 20 April. med Rug.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Hans Kongel. Majestet har Allernaadigst behaget, under 16 Mart. at lade udgaae en Forordning i det Tydske Sprog, angaaende, at udi Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Herskabet Pinneberg, herefter de Undersaatter, som ikke bor udi Kirke=Byerne, maatte være tilladt, at lade deres Børn døbe hiemme, uden derfor at give nogen Recognition. Den 23 Mart. udkom ligeledes i det Tydske Sprog en Declaration over den under 2 Aug 1737. for Hertugdommet Slesvig udgangne Forordning, hvorledes skulde forholdes med Arve=Gods, hvor de lovlige Arvinger ere udenlands og fraværende.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
J Løverdags, den 18 hujus, behagede Hendes Majestet, Enke-Dronningen, geleydet af Hendes Durchl. Princessen af Brandenborg Culmbach, for Middag ved 10 Slet at begive sig ud til Hirschholms Slot, for at tage dette sit sædvanlige Sommer=Sade udi Allerhøyeste Øyesyn. Hendes Majestet og Hendes Durchl. spiste sammesteds til Middag, og retournerede om Aftenen Klokken halvgaaen 6 til Residentz-Slottet Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
J gaar souperede begge Regierende Majesteter, efter Sædvane, udi Hendes Majestets, den Kongel. Frue Moders, Apartemens.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
J Morgen er Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Paa Onsdag, den 22 hujus, agter Hans Majest. Kongen, at giøre en Tour til Jægersborg, for der i Egnen at divertere sig med Jagten, og skal adskillige Høye Herrer nyde den Naade, at bivaane samme Divertissement, hvorfra Hans Majestet retournerer Dagen derefter. Ellers meenes, at det samtlige Høy-Kongelige Herskab udi tilkommende Uge torde forlade denne Hoved-Stad, for at tage, som sædvanligt, Deres Sommer-Sejour paa Landet; men den egentlig til Afreise bestemte Dag, er endnu ikke bekiendt in Publico, ikke heller hvilket af de Kongel. Lyst-Slotte først skal benaades med de Allerhøyeste og Høyeste Herskabers Nærværelse, som dog formodentlig bliver Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Paa Torsdag næstkommende bliver det Høygrævelige Schulinske Liig udsat til Parade. Den prægtige Liigkiste der skal indslutte den salige Herres jordiske Levninger, bliver ziiret med det Høygrævelige Vaaben, heraldisk distinqveret, samt følgende Jnscription.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Den 17 hujus arriverede hertil Staden Hr. Cammer-Herre von Mosting, fra Møen; derimod var den 16de Hans Excellence, Hr. Geheime-Conferenz-Raad, Græve af Ran, zov, reyst herfra til Fyen.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Udi forrige Uge, fra den 11 April til den 18 dito, ere her i Staden copulerede 17 Par, fødde 24 Drenge= og 24 PigeBørn, tilsammen 48; døde 8 Mænd, 8 Qvinder, 7 Drenge og 15 Piger, tilsammen 38; ere saa 10 fleere fødde end døde.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Skippere indkomne: Den 17de Apr. Peder Knudsen og Niels Nielsen, fra Svendborg. med Rug og Havre; Lars Viller, fra Nysted, med Hvede; Jesper Fanøe, fra Bogense, med Rug og Havre, Niels Madsen, fra Bandholm, med Hveede; Thies Passer, fra Corsøer, med Magazin=Rug; Bertel Jacobsen, fra Nysted med dito Rug og Byg; Bendt Gundersen, fra Helsingør, med citroner; Jacob Olf. Møen, fra Bourdeaux, med Viin, Stephan Nielsen og Anders Jensen, fra Helsingborg, med Bræder og Gauntømmer. Den 18de: Cornelius Jacobsen og Hans Jansen, fra Flensborg, med Muursteene; Bøye Bøyesen, fra Lissabon, med Salt, Frugt og Figen; Cornelius, Nielsen, fra Callundborg og Jan Juncher, fra Corsøer, med Magazin Havre, Peder Hansen, fra Svendborg, med Havre; Peder Mortensen, fra Faaborg, med dito; Ole Jensen, fra Ramsøe, med bræder og Gavntømmer; Peder Jacobsen, fra Skagen, med Fløndre. Udgaaene. Den 17de Anders Andersen til Saxkiøbing; Jens Gennerup til Randers, Ole Jensen til Fæjøe; Hans Henrichsen til Svanikke; Christian Smit til Sønderborg: Johan Woodhause til Riga; Lo tens Lorensen til Christianstad i Sverrig. Johan Hansen ti Kongsberg. Den 18de: Hans Weiersleb til Memel; Jess Collesen til Cappel; Jacob Babbe til Femmeren; Jørgen Danielsen til Flensb. Hans Peter Jansen til Nantes; Friderich Erichsen til Ebeltoft; Christian Jacobsen til Saxkiøbing; Bagge Jnstrup til Hadsund; Jens Rasmusen til Molde; Lars Madsen til Færøe. Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No. XXXII. d. 20 April 1750.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant, af 18 April
Berlingske Tidende, 1750-04-20
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 16 3/4 a 17 pro Cento. Amsterdam 12 a 12 1/2 pro Cento. London 4 Rixdaler 39 a 40 Ls et Pd. Sterling. Priisen paa Forn=Vahre. Rug Dansk Td. 1 Rdlr. 4 mk. 4 a 8sk. Holsteensk Hvede Td. 2 Rdlr. 5 mk. Laalandsk 2 Rdlr. a 2 Rdlr. 1 mk. Byg Td. 1 Rdlr. af Rdlr. 1 mk. Byg=Gryn Td. 3 Rdlr. 2 mk. Malt Td. 1 Rdlr. 4 mk. Havre Td. 3 mk. 4st. a 4 Mk. Havre Gryn Td. 3 Rdlr. 5 mk. a 4 Rdlr. Boghvede Gryn Td. 4 Rdlr. 4 mk. Erter Td. 2 Rdlr. 1 mk.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Feede Vahre. Flesk røget Skippd. 18 Rdlr. 2 mk. Oste Fyenske Skipd. 10 Rdlr. Holsteensk Skippd. 13 Rdlr. Smør Fynsk Td. 24 a 32 Rdlr. Tælle Lispd. 1 Rdlr. 2 mk., a 1 Rdlr. 4 mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 45. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdlr. Graasen saltet Td. 3 Rdlr. 2 mk. ter Skipd. 5 Rd. Klipfisk Skpd. 16 Rd. 4 mk. a 20 Rd. Norsk Tor salted Td. 4 Rd. Jslandsk Td. 7 Rd. tør Fisk Skpd. 12 Rd. Dansk Vaar-Sild Td. 4 Rdlr. Høste=Sild Td. 5 Rdlr. 3 mk. a 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. a 6 Rdlr. Tran Td. 16 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 mk. Spansk Td. 4 Rdlr. Fransk Td. 3 Rdlr. Viin. En Ahme Rhinsk Viin 55 Rdlr. a 40 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 24 a 30 Rdlr.; 220 a 25 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 65 Rdlr.) - 46 Rdlr. Humle. Brunsviger Skippd. 60 Rdlr. Garleb 50 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 10 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. 3 mk. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skippd. 15 a 18 Rdlr.) efter dens Bonite. Hør Skippd. 15 a 36 Rdlr. Brænde. Pommersk Fyr 1 Rdlr. 5 mk. a 2 Rdlr. Bøg 3 Rdlr. Holsteensk 3 Rdlr. Jydskenkelt 3 Rdlr. Elle 2 Rdlr. 2 mk. a 2 Rdlr. 5 mk.
Berlingske Tidende, 1750-04-20
Tirsdagen den 28 Apr. førstk. om formiddagen kl. 8 Slet, skal endeel gods og løsøre, bestaaende af guld, sølv, tin, kobber, messing, malm, jernfang, bliktøy, porcelain, Steentøy, glas trævahre speyle, lampetter lintøy, senge- og gangeklæder, og bøger, med videre, efter det derover trykte catalogi spoetale formelding, ved offentlig auction udi Mad. sal. Christian Biehl viinhandler enkes gaard paa hiørnet af Fortunstrædet ud til Admiralgaden beliggende, til de høystbydende bortselges imod contant betaling ved vahrenes annammelse til Sr. Jens Hald. Bogtrykkeren A. H. Godiche, boende i Skindergaden nen ved vorFrue Skole, lader hermed avertere, at følgende beget hos hannem sælges: 1) Luth. Forkl. over Ep. til de Sal. 5 mk. 2) Eddrev til en fornemme Herre 12 s. 3) Et Brev til en ung Præst 86. 4) Biskop, Hersl. 20 Prædik over sønd, og andre texter, saavelsom over de 7 vets ord i dødens stund 4 mk. 5) Joh. Hobn fuldst. Geogr. i 3 tom. 13 mk. 6) De Udv. uforg. krone 2 mk. 8 s. 7) Pepl. ny og fuldst Franske og Danske Gram. med en vel indr. titularebog 3 mk. 8 s. 8 D. roth. Engelbr. sang off. 20 s. 10) Harch Olufsens oventures til Constantine og i Africa 4 s. 11) B. Sivers saligh. midler ell. Ginds raad til saligh. 20. 12) Ped. Dasses catechin, fange 148 13) Rich. Bort nu eller aldrig 14 s. 14) Barters Alvorl. opvækkelse 6. 15) JesuChristi overvettes herlige kundskab 6 s. 16) Et menneske omvend til Gud, som en hemmeligh. 86. 17) Den sande vey til den salige børnerettighed 4 s. 18) Den hellige Augustin haandbog 12 s. 19) Dødens føde tanker 12 s. 20) Lasse com andagt 10 s. 21) Casp. Neum. alle bøn kjerne med 8 sind billeder 10 s. 22) Udtog af Pontop pialmebog 8 s. 23) Et nyt creatur, eller et igienfød menneske 8, 23) Fredens olieblad 3 s. 25) Christd. kierne 8 s. 26) Kong, med ordin. stiil, og stor skul, samt somfrue still plalmb kand og bekommes. Deruden kand følgende Comoed. faaes: 1) Meel. Dragon 7 s. 2) Den uformod hiemkomst 6. 3) Den giftende 4 s. 4) Tvistigheden of 5) Serenaden 68,6) Det gavmilde lestamente 128. 7) Vulant kien 4s. 8) Sicilianeren 4s. Desuden averteres for eftertryks skyld, hermed til efterretning at de 3de bøger: 1) Schallers Tydske og Danske Grammat, 2 mk. 2) Zions sukke 12 s. 3) Siælens luth fast ere efter forord. af 7 Jan. 174 med alt sin rettighed, som allerførste førlægger af samme bøger havde, overdraget til K. H. Godiche, og i hos hannem herefter kand bekomme, for den vedsatte priis.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Tre RES No. 33. XX. Kiøbenhavnske Danske vender, Fredagen den 24 April.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Stokholm, den 9 April. Midt iblant alle Krigs=Anstalter, som man baade inden og udenrigs hører til, er man her virkelig meere betænkt paa Sverriges Oeconomies Forbedring, end paa udenlandske Conqveter. Den forrige Kongel. Gesandt i Constantinopel, Hr. Edvard Carlson, har nylig ladet ved Tryk udgaae den Tale, som han har holdt, da han nedlagde Præsidiatet udi Videnskabernes Academie. Hoved Jndholdet er det Raad, han giver, at man i Sverrig skulde oprette et Compagnie til Silde-Fangst. Sverrig kiøber hvert Aar af Hollandsk eller Flamsk Sild 415 Tønder for 835 Daler Sølv=Mynt, af Skotsk Sild 4355 Tønder, som beløber 66805 Daler; og af Norsk Sild, som regnes for den sletteste, 29226 Tønder, koster 488480 Daler, og følgelig giver Sverrig hvert Aar 563120 Daler S. M. ud for Sild allene. Et Fartøy til Silde-Fangst, eller en Buyse, som Hollænderen siger, koster med Folk og alting i Sverrig 24908 Daler. Med 80 saadanne Buyser kand i det mindste fanges 32000 Tønder Sild, følgelig for 600000 Daler Sølv=Mynt i Værd, a Tønden, til 20 Daler beregnet, og disse 80 Buyser koste ikke meere end omtrent lige saa meget, saa at den heele Bekostning kommer udi eet Aar hiem i Cassen igien. Sverrige kand nok begaae sig ved Silde=Fiskeriet imod Hollænderne, som maa betale for hver Buyse 42215 Daler S. M. og følgelig næsten dobbelt saa meget, som den koster i Sverrig, og om ikke andet, saa kunde man lade det beroe ved at forsyne Fædernelandet allene. Skulde Capitalen synes for stor, saa kunde man giøre Begyndelse med 12 Buyser; af Profiten kunde man aarlig legge Halvparten op, og saaledes med et maadeligt Indskud indtil A. 1756 dog naae de 80 Buyser. Den maatte et Compagnie til at paatage sig Sagen, om den skulde have Eftertryk, Sverrig giver ellers endnu aarlig 250000 Daler S. M. ud for Fisk, foruden Sild. Af disse Penge kunde det nye Compagnie nok spare Prisen for Cabeliau, og Resten kand fanges paa de Svenske Kyster. Strømling kand i alle Maader tillaves ligesom Anjois, og formedelst bedre Redskaber og Øvelse kunde ogsaa det indenlandske Fiskerie blive riigere, da man befinder, at Fremmede fiske med god Fordeel paa saadanne Steder, hvor de Svenske med deres store og dybe Garn havde ikke fanget det ringeste. Men til Hval Fangsten maatte der nok være et eget Compagnie.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Petersborg, den 31 Mart. Den Kongel. Preussiske Minister, Hr. von Wahrendorf, erholdt den 18 hujus vigtige Depeches fra hans Hof. Samme bleve ham overbragte ved en Officier, som man dertil ex pres fra Kønigsberg havde affærdiget, hvilken Skik de Preussiske Hof nu i mange Aar har holdt her med sine Ministrer, for at forekomme all Uleylighed, Sinkelse eller Forsømmelse, som de Depeches, der skikkes med ordinaire Couriers, ere ofte undergivne. Da nu forbemeldte Depeches, som Hr. von Wahrendorf har erholdt, ere saadanne, som ikke kand communi ceres uden i en formelle Conference, og deslige Conferencer ikke kand have Sted for nye accreditterede Ministrer, førend de have havt deres første Audience hos Keyserinden, saa begav Hr. von Wahrendorf sig den 19de hen til Store-Canzleren, Græve af Bestuchef, og gav ham tilkiende, at ham længtes, at have den Ære, at overgive Keyserinden hans Creditiv. Store-Canzleren forsikrede ham, at det skulde skee strax efter Fasten. Jmidlertid ligger Officeren her og bier efter Svar, for at overbringe samme til Berlin.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Livorno, den 2 April. Man fornemmer, at Hans Majestet, Kongen af Preussen, vil holde en Consul i Algier, og at Hr. Luntens skal skikkes derhen i den Qvalitet.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Paris, den 10 April. Marechallen, Græve af Saxen, staaer i Begreb, at reyse herfra til Dresden, og tænker at komme der endnu, førend Hans Kongel. Majestet af Polen reyser derfra til Warschov. Den Store-Britanniske Ambassadeur, Græve af Albemarie, er reyst til London, for at tale endnu med Kongen, førend Hans Majestet reyser til Tydskland. Vores Ministerium er ey allene attent paa de adskillige Omstændigheder, der yttre sig i Norden, men holder ogsaa fornemmelig Øye med de Underhandlinger, der drives ved adskillige Hoffer i det Tydske Rige, og man meener, at deriblant findes saadanne, som vores Hof ikke kand ansee med indifferente Øyen. Man har derfor skikket vore Ministrer i det Tydske Rige nye Jnstruxer til imidlertid sætter man sig formedelst allehaande Mesures udi god Forfatning. Man siger, at Marechallen af Tørring, som under Keiser Carl den Syvende var Hoved for Stats-Sagerne, skal med det første komme hertil udi vigtige Affaires.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
London, den 10 April. Kongens Eqvipage er allerede bleven indskibet, for at transporteres til Hamborg, hvorfra den gaaer videre over Land til Hannover. Det Rygte, at Hertugen af Cumberland skulde geleyde Hans Majestet til Tydskland, har været uden Grund; men den Franske Ambassadeur, Marqvis de Mirepoix, følger Kongen gandske vist til Hannover. Hertugen af Newcastle, som er ikke meget for Søe=Reiser, tager den nærmeste Vei over Calais. Man taler om adskillige Alliancer i det Tydske Rige, som i Kongens Nærværelse udi Hannover skal bringes i Rigtighed, for at vedligeholde almindelig Roelighed og Venskab. Man fornemmer, at Hollænderne have under alvorlig Straf forbudet deres Undersaatter, at tilføre os nogen Ting, der kunde bruges til Hval-Sild- og Stokfiske-Fangst.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Halle, den 16 April. J Følge Breve fra Frankfurt, ere Herrnhutherne udi Hernhaag ikke sindede, at profitere af den Grævel. Jsenborg Büdingiske Declaration, og at blive der paa Stedet; men de lave sig tvertimod til at tage Pillegrims=Staven i Haanden, og at drage til Zeyst nær ved Utrecht, for at nedsætte sig der saasom Broder-Huuset saavel som de øvrige prægtige Bygninger, som de sammesteds lade opføre, skal endnu førend næstkommende Høst være færdige.
Berlingske Tidende, 1750-04-24
Strømstad, den 4 April. For at vise den inderlige Glæde, som havde opfyldt alle tro meenende Undersaatters Hierter, hvad enten de i Hans Majestets egne, eller i fremmede Riger opholdte sig, ved at opleve den behageligste og ønskeligste Tid, da Hans Kongel. Majestet, vor Allernaadigste Monarch, Kong Frederich den Femte, opnaaede den første Dag af Sin velsignede Alders 28 Aar; har Hans Kongel. Majestets General-Major af Jnfanteriet og Grændse=Commissarius, Høyvelbaarne Hr. JohanMangelsen, her i Staden celebreret Høystsamme Hans Kongel Majestets Høye Fødsels-Fest, hvor til en talrig og Høy anseelig Forsamling af Kongel. Svenske Undersaatter af alle Stænder, var inviteret, for at erfare og tage Deel i bemeldte Glæde og Hiertens Fornøyelse. Da Hr. General-Maje ren tracterede paa det allerbeste, efter den Leylighed, som dette Sted nogensinde vilde tillade, og blev ved Pocalernes flittige Omgang til denne dyrebare Dags Erindring det underdanige Ønske ofte igientaget: At Gud i mange mange Aar vilde velsigne vor Norden med at kunde see vor uskatteerlige Enevolds Regent paa Hans og Hans Fædres Throne med all den Held, Lykke, Seyer og Sallighed, som Kongernes Konge og Herrernes Herre allene har at give. Jligemaade blev trohiertig og i Underdanighed erindret Begge Deres Kongel. Majests. Majesteters af Dannemark og Sverrig, som og begge de Kongel. Huuses bestandige Lykke og Høye Velgaaende. Hvorved ey heller blev forglemt at tilønske den forehavende Grændse-Commission et lykkeligt Udfald, i efterskrevne Linier: Det Begge Kongers Villie er, u J Venlighed at rette¬
Berlingske Tidende, 1750-04-24
De Grændse=Tvister, som i sær Kand foraarsage Trætte. Thi tomme vi en fuld Pocal, J Haab at det maa lykkes, Saa Venskabs Grændser aldrig skal For Rigers Grændser rykkes. Sluttelig diverterte det Høyanseelige Selskab sig i største Enighed og Fornøyelse, indtil langt ud paa Natten, da de vel fornøyede paa alle Sider skiltes ad.