Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-06-18
den stor Deel af Europa saavel billigede som garanterede Vilkaarder tilbydes ham 20). Den hiemmeværende Deel afen svenske Armee er bestemt til at vaage over Rigets ryghed mod de Anfald, som Kongen i Dannemark migviis kunde befale den norske Armee at giøre paa Surige i den Mening, saaledes at ville optænde den Kri imellem Nordmænd og Svenske, som Kronprindserhar ved sin Marsch til Pommern søgt at forekomm 21.)"Sahan er i Korthed Skildringen af Nordens nuværend Stilling 22). Et standinaviskt Riges Gienoprettelse 3), Nationalrepræsentations Jndførelse i Norrig 24) norske Embedsmænds Jndlemmelse i det svenske Statsraad 25), fri Handel indenrigs og udenrigs 26). 20) og det skede, at Naboth havde en Viingaard, som var hos Schabs Pallads. Og Achab talede til Naboth og sagde: giv mig Din Viingaard, at den maa være mig til en Urtehage, efterdi den er nær hos mit Huus, og jeg vil give Lig en Viingaard for den, bedre end denne. Og Naboh sagde til Achab, Herren lad det være langt fra mig, at jeg skulde give Dig mine Fædres Arvl 1ste Kongernes Bog, 21 Cap. V. 13. 21) See der en Prinds, som, seen til Sværd at fatte, ei seen til Seiren er, veed Krigeren at skatte, men Mennesket end meer; seirsæl ved skaanet Blod, skal seire over Dig i Strid og Ædelmod! See der et Folk, tilfreds med egen Lykke, ei Magt, ei Guld har spildt at Andre undertrykke! Fra Stranden hør dets Raab til Fredrik, Konge! Far! bud over vare Liul Du vore Hjerter har Tænk ei, at Seirens Gud fra Danas Søn skal vige! Man aldrig ham har seet end Heltens Arm at svige, der stred for un Monark, sin Lykke og sit Land." Svenskeren Walldemarks Sang, over Slaget den 2den April 1801, i Rahbeks Oversættelse. 22) Vi komme nu til et af Brevets allerpudseerligste Steder, hvor Forfatteren, hædrende paa en egen Viis de Nordmænd, han og Consorter agte at lyksaliggiøre, sætter sig paa Strandbreden som Fiskeren; hænger Maddigen paa Krogen og venter nu, at Nordmændene, som enfoldige Aborrer, skulle strømmeviis bide paa. 23) Navnet Nordmænd skal altsaa ophøre, Navnet Scandi. navere skal indtræde i dets Sted, og Følgen af denne vigtige Forandring skal for Folket blive netop ligesaa stor, som en Navneforandring vilde blive det for den enkelte Mand, der, efter længe at have heddet Peter, i en fornyet Daab kom til at hedde Rasmus. 24) Jndrettet efter den svenske Statsforfatnings Maalestor og altsaa, som i Sverrig, af de meest velsignende Følger for Almuesmanden, eller Mængden af Folket. 25) Hvad udelukker den duelige Nordmand fra, i hans og Landsmænds nuværende Forbindelse, at svinge sig op til ligesaa høie Æresposter, som Pladserne i det svenske Statsraad nogensinde ere: 26) Jndtil Krig med een, eller anden Stat tilintetgjorde, som Tidsomstændigheder nu for Tvillingrigerne, denne Herlighed, kun paa en anden Tid. Man tænke sig f. Ex. det fra Danmark skilte og med Sverrige, der ei kan brødføde sig selv engang, forenede Norrig i Krig med England, hvis Medforbundne mod Sverrige Dannemark 10 maatte blive. Da vilde Norr. Tilstand vorde endnu haardere end den for Øieblikket er. Dog, Brevskriveren stoler vel paa, at i et saadant Tilfælde, hvis Mulighed er indlydet norske Pengevæsens Forbedrig 27, samt ornvares Jndbringelse til Norrig, som skal have sto Mangel paa denne Artikel 28), ere de Midler, Kronpusen agter at benytte, for derved at forbinde sig den ske Nation 29), og vise denne, hvor ugrundede de Angstelser, ere, hvilke danske Embedsmænd paa befalir og alle optænkelige Maader 30) søger at udsprede blant Nordmændene, og hvilke Du i Dit seneste Brerberører. Kronprindsen er alfor deelicat, til at ville send Proclamationer ind i Norrig 31). Jkke ved vakkre ud, men ved Gierninger 32) vil han vinde Nordmænders Hier sende nok, vilde de danske Konger, om endog Nrrig aldrig havde været deres, ei kunne fornedre sig til at sulte et Folk, for at afmatte det til Troløshed. Saaturde og aldrig en dansk Konge kunne lænke. 27) Ved en Forbindelse med Sverrige, Paa hvilket Maade da derved, Skulde det ei være raadeligere for Nædmærdene, i Forening med kiendte Brødre og under kiendte Folkefædre, at oppebie de politiske Havblik, de dog vel eengang sendes Jorderrige, end at overlade sig til de selvbudne Læger, "Naar en Syge, siger de Fres overlader sin Helbredelse til Naturen, spiller han et høit Spil. Overlader han den til Lægerne, spiller han og et høit Spil Men, høit Spil mod høit Spil, betroer jeg mig helst til Naturen; thi der er man dog vis paa, at den handler paa Tro og Love, som den formaaer, og finder ei sin Regning ved Sygdommens Varighed. 28) Det har Norrig, fordi Englænderne have opbragt, og da Svenske i deres Havne oplagt de Kornforraad, danske Skibe med engelske Licentser, og Tro til engelske Løfter, og Tro til svenske Havne, have søgt at bringe Braderlandst Dannemarrs og Norriges Konge har saaledes, med ble dende Hierte, seet alle de utroligkostbare Forsøg, han, omi Omsorg og stræng i Pligt, har gjort paa at skaffe kiere Børn Brød, spildte. Nordmændene, saa var Planen, skulle sultes til Troløshed! " Hist i det høie Rummets Tempel, hvor Verdner gnistre, - - -der boler ei Grumhedens Exempel, der hersker ei en lav Tyrann, som Pligtens tunge Lænke gjemmer. til Dem, hans Vælde bøiet haar. Han raaber: Menneske giør Ret Forbryder, frygt det Lyn, jeg sender Dyd, glæd Dig til en Lønnens Dag Leopold. 29) Meget forbunden. 30) Saare Meget er her at lægge Mærke til. Det er kun de danske Embedsmænd, der giøre det, og det er paa befaling. Ved det Første skal kastes Haan paa Personerne. de saa billige Ængstelser for stændigt Affalds Følger komme fra; ved det sidste paa Bevæggrunden, disse Personer, styres af. Og ved det Hele kastes den meest ufortiente og uværdige Haan paa Nordmændene, hvem slet intet Hæng, til gammel Kongestamme, gammel Broderforening til troes. 31) Jndklædte i Brevform og komne som tilfældigviis fra Privare til Private lade de sig dog forene med selve den fineste Deelicatesse. 32) Disse bestaae i den Ødelæggelse, vi forud have hørt, at den svenske Armee skal tilføie de Norskes elskede Brødre, i Provindserne Holsteen, Slesvig, Jydland, Fyen og Sielland, og hvorved Kongen af Dannemark og Norrig, ter; og jeg er for min Deel overtydet om, at denne Handlemaade er den ene rette at lagttage mod en Nation, som har Følelse for Hæderlighed og Afsky for Alt, hvad der kan krænke denne 33). Til sin Tid skal der nok komme Proclamationer. Maaskee Prindsen hier dermed, til han staaer i Jylland med den svenske Armee maaskee til han er kommen tilbage. Alle saadanne Sager ere Hemmeligheder endnu, og det er ei heller saa farligt interessant at vide Besked dermed. Nok er dette at man kan være aldeles vis paa, at i det Øieblik, Proclamation udfærdes, ere alle de Forsigtigheder og Graa der anvendte, som betrygge dens Udførelse." 34)