JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Udi en af Stadens reelleste Gader er Underhaanden at faae tilkjøbs : En meget god og vel indrettet Brygger Gaard, hvis Hoved=Bygning tildeels er næsten nye, med tilhørende complette Verk og Reedskaber, et rummelig Gaardsrum, SpringVand, en smuk stor Hauge med mange vare og gode Frugt=Træer, adskillige Lysthuse, og Endeel smukke Lyst=Postemmenter; Anviisningen gives hver Dag til Kl. 9 Formiddag af Procurator Jacobsen i Nyegade. Paa Christianshavn i en reel Gade er 2de tilsammen liggende og til Jnteresse vel indrettede saavel som og til Borgerlig Næring og Brug beqvemme Huse med en smuk Hauge til, Underhaanden at faae tilkiøbs, og anvises af Knud Langsted boendes paa Christianshavn i Printsensgade næst op til Pige Opfostrings Huset.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Major Bülovs Gaard i Gothersgade er Underhaanden til Kiøbs at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
En saa god som nye blaa anstrøgen Jagtvogn med extra sterke Svane=Halse udi er for billig Pens tilkjøbs hos Kiøbmand P. Freisleben i Ringsted.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Skipper Anders Hansen er fra Bornholm ankommen med store levende Torsk, som sælges ved Knippels=Broe til 10 a 12 Skilling Pundet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Hos Fiskehandler Jacob Jegstrup i Hr. Pallases Gaard i Høybroestræde, ere at bekomme levendes Karper og Karudser, Brasen og Sudder, for billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Til Kiøbs forlanges. Gammelt støbt Jern i store og smaa Parthier kiøber Konstrup, som findes i Gaarden lige over for Friderichs Hospital udi Amallægaden.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Bøger og Skrifter. Norges Civile Stat for Aaret 1769. Faaes hos Biering paa Adresse=Contoiret for 12 Skilling. Fragmenter efterladte af den Patriotiske Tilskuer, indeholdende blant andre Lærrerige Materier Forsynets Huusholdning ihenseende til den tredobbelte Tistand, hvorpaa Menneskets Lyksalighed beroer, ere at bekomme hos Forleggeren Frue Sneedorf i Farvergaden næste Huus ved Vartou, Boghandlerne paa Børsen, og i Pustervig, Professor Vorm i Aarhuus, Conrector Gotschalck i Aalborg, og hos Udgiveren Forstander Olrich i Helsingøer for 3 Mk. 8 s. paa Tryk= og nogle faae Exemplarier paa Postpapiir for 5 Mk.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
J Mummens Boglade paa Børsen i Nr. 5, er at faae Schiønnings Professor i Sorøe, Afhandling om de Nordiske Folkes Oprindelse, for 8 Mk. Belisarius af Marmontel, for 2 Mk. 8 s. En Dansk Farve=Bog til Land=Mandens Nytte, for 1 Mk. 8 s. Et Land=Apothek til Danske LandMandens Nytte, for 3 Mk. Blochs Taler over Evangelierne, for 1 Rdlr. Oeder, Jndledning til Plante=Læren, 2 Dele, for 8 Mk. Naturlige Hexerie, for 4 Mk. Suhme, Historie over Folkenes Oprindelse i Almindelighed, for Mk. Linds, Allerkraftigste Midler og Søe=Folkenes Helbred, for 3 Mk. 8 s. Suhm og Schiønning, Forbedring i den gamle Danske og Norske Historie, for 4 Mk. Forsøg til Reebslageriets Forbedring, for 2 Mk. Erici, Antiquitates Septentrionalis, for 1 Mk. 8 s. und des GeheimdeRath und Baron Wedels Entwurff der Bürgerlichen Gesette der Jnden, for 2 Mk.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Følgende Danske Skrifter udgivne fra Bogtrykkeriet; Aalborg, ere saavel der som nu og her i Kiøbenhavn hos Studiosus Christian Kierulf logerende hos Mad. Linstrøm i Løvstrædet at bekomme til Kiøbs: 1) Hr. Biskop Brorsons offentlige Tale om de Sallige paa Postpapier 12 s. og paa Trykpapier 8 s. 2) Hr. Marcussens offentlige Sørge= og Glæde=Taller 20 sk. 3) Hr. Provst Borchs Klage= og Trøste Talle 6 s. 4) Philopons Plan til en Afhandling om SkriveSygen samt Logemachs og Tammans Anmærkninger over samme paa Postpapier 18 s. paa Trykpapier 14 s. 5) En Skole Methode for Skoleholdere paa Landet 6 s. 6) Forsøg til en Afhandling om en lærd Uvidenhed i Guds Læren 8 s. 7) Krages Ode til Hr. Simson Fogner med C. F. Betærkninger over Skovenes Tilstand 6 s. 8) En lystig og skiemtefuld Historie om en reysende Passager 2 s. Dersom nogen paa eengang kiøber 25 Exemplarer enten af det ene eller andet af disse Skrifter imod contant Betaling, da bekommes 3de Exemplarer af samme gratis, men ellers faaes ikkuns paa hver 10de det 11te for intet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Capitaler som anbydes. En Capital paa 2500 Rdlr. i første Prioritet i got assureret Huuspant, er at bekomme til førstkommende 11 Dec. hos Hoffgaard boende ved gl. Strand under Glas=Compagniet. Capitaler som forlanges.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Udi et 3000 Rdlr. Pant (som er en reel nye opbygt Gaard, og i den Siællandske Kiøbstæds Brand=Casse assurered, saavel som og en heel Deel Jorder, alt beliggende paa Friderichsberg) forlanges til Terminen 1300 Rdlr. paa første Prioritet, Pantet og Policen anvises af Urtekræmmer Borup.
Københavns Adresseavis, 1769-10-03
Undvigte. Von Sr. Kønigl. Hoheit des Cron=Prinzens Regiment ha den sich Sønntag den 1 October absentirt: 1) Der Gemeine, Peter Schor von des Hr. Major von Baggers Compagnie, ist ans Bamberg geburtig, gros von Statur und halt 3 Ellen 3 Zoll Seelandsch Maat, 25 Jahr alt, har brette Schultern, starcke Beine, dicke und etwas roth von Angesicht, schwarte Haare, schwartz von Augen, hat bey seiner Entweichung einen grunen Rock, weisses Camisohl, schwartze Hosen, so er gestolen, Stie fein und einen schwartzen Huth angehabt, und har ein Geschwur hinten am Halse. 2) Der Gemeine Christian Kleingunter, oon des Hr. Capitain von Billhard Compagnie, ist ans Sachsen im Hennebergischen geburtig, halt 3 Ellen 4 Joll Seeland. Maatz, 33 Jahr alt, breit von Schultern und starcken Beinen, dick und starck, roth von Angesicht, blond von Haaren, blau ven Augen, ist bey seiner Entweichung gekleidet gewesen mit einen grunen Rock, weissen Camisohl, schwartzen ledernen Hosen so er seinen Wirth entwandt, weissen Strumpen und schmartzen, Huth. Als werden alle und jede welchen Sie vorkommen mochten ersuchet selbige zu arretiren, da ausser dem Einbringer=Geld alle darauf gegangene Unkosten vom Regiment vergutet werden. Bortkomne og bortstiaalne Sager. Es ist ein kleines Windspiel von der feinsten Art dunckelbraun von Farbe, mit einer schwarten Schwantze, das rechirVorder Bein etwas krum, auf der lincken Lende eine kleine Melle wo die Haare fehlen, zwischen den 2ten og 3ten October, verlohren gegangen; Wer den gefunden oder havon Nachricht geben kan, beliebe sich zu melden bey dem Hr. Capitain von Destinen Sr. Königl. Hoheit des Cron=Prinzens Regiment, wohn aft in der grossen Kønigstrasse in Mad. Trotts Behausung, gegen ein raisonable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Ved saadanne indvortes Fiendtligheder blev det Genueserne immer lettere, at holde Corserne udi Trældom, indtil de først opvaagnede igien 1729 for at gribe til Gevær for deres Frihed. Anledningen dertil gav en Gennesisk Jndcasserers Haardhed imod en fattig gammel Kone, som ikke kunde betale sin Skat. Denne stakkels Kones Skrig, fra hvilken Jnd cassereren borttog hendes lidet Huusgeraad, bevægede Byens Jndvaanere til Medlidenhed. De stenede Jndcassereren af Byen. Gouverneuren skikkede Soldater, for at understøtte ham, og Corserne forsamlede sig i store Hobe, for at værge, sig, og gjorde sig i en Hast Mestere af Hovedstaden Bastiamen som de dog strax maatte forlade igien. Deres Anfører var en vis Fabio. Genueserne udsatte en Priis af 1000 Scudi paa hans Hoved, hvilke og hans Nærpaarørende fortiente, hvorpaa hans Legeme blev parteret i fire Parter i Bastia. Derimod stillede hans Datter sig i Mands=Klæder i Spidsen for Corserne. Disse udvalgte Ludvig Giæfferi, Andreas Ceccaldi, og en Geistlig Dominicus Rafalli til deres Formænd, og forlangte af Republiken 1) Deres Friheds Tilbagegivelse og Jstandsettelse igien. 2) De extraordinaire Afgivters Afskaffelse siden 1715, 3) Magistrats Personernes Udleverelse, af hvilke de vare blevne pressede og trykte, og 4) De Gennesiske Besetningers Afførelse fra Øen. Ved dette Oprør gik det og ud over Grækerne, af hvilke Genueserne oprettede nogle Compagnier, og de bleve efterhaanden nødte til at forlade deres Beretning, og at begive sig til Aaccio.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Genueserne forsøgte i Førstningen at afgiøre Sagen med det gode og i Mindelighed; men Corserne vilde slet intet afstaae af deres Fordringer. Det følgende Aar voxte disse sidste indtil henved 30000 Mand, søgte Spansk Beskyttelse, og beleyrede Bastia. Efterdi Genneserne vare for svage til at bringe dem til Lydighed, saa søgte de Hielp hos Keyseren. Han skikkede 1731 et Corps Tropper under General Wachten, donck af Jtalien til Corsica, som undsatte Bastia, og Fiorello, Corsernes Hovedqvarteer, erobrede de med Storm. Dog tabte de Keyserlige ogsaa hist og her. Derfor maatte Prindsen af Würtemberg 1732 endnu sette over derhen med 6400 Mand. Denne Magt vare Corserne ikke voxne, de nedlagde deres Vaaben, og Keyseren tilveyebragte samme Aar et Forlig imellem begge Parter. En Punkt af samme var, at Corsernes Overhoveder skulde føres til Genua som Gisseler. Men tvertimod dette bleve de strax fastsatte. Prindsen af Würtemberg, som havde sluttet Tractaten, saae sig derved fornærmet, og bevægede Keyseren til, at han forlangte og erholdt de Fangnes Befrielse af Republiken. Ved disse Uroligheder paa Corfica, geraadede Republiken ogsaa i Fortrædeligheder med Frankerig over to Franske Skibes Borttagelse, som tilførte Corserne Vahre. Republiken maatte skikke en Gesandt til Paris, og ved samme giøre Afbigt, og straffe de Officierer, med Fængsel, som vare Skyld i Borttagelsen. Under Kryserens Autoritet blev samme Aar indført en nye RegieringsForm i Corsica, hvorpaa de Keyserlige forlode Øen.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Frankerig var Genueserne nogle Millioner skyldig, men dets Finantzer vare i sidste Krig gandske udtømmede. Det overlod altsaa disse Hielpe Tropper til dem, meere for at faae en Deel af Gielden betalt, end for at undertvinge Corserne under dem. Disse fattede ved Franzosernes Ankomst den Beslutning i en National=Forsamling, at besette deres Grændse=Stæder vel, og ikke tillade Franzoserne at komme ind i Nationens Gebeet. Dersom og Frankerig tilligemed Republiken skulde tilbyde nogle Forslage, saa skulde man forkaste dem allesammen, dersom man ikke først vilde tilstaae, cationen sin Uafhængighed. Generalen skulde tillige i Nationens Navn giøre Forestilling til Kongen af Frankerig, og ligeledes henvende sig til de Magter, som vare Venner, af Corfica, paa det at de kunde anvende deres Mægling hos Frankerig til Corsernes Friheds og Uafhængigheds Vedligeholdelse. Franzoserne bleve meget snart gode Venner, med Corserne, og vedligeholdt en god Forstaaelse med dem, saa at deres Officierer reyste gandske frit omkring paa Øen, uden i mindste Maade at blive forruroligede. Marquis af Marbous indlod sig i en Samtale med General Paali, hvorved denne sidste tilbød al muelig Tienstvillighed og Føyelighed imod de Franske Officierer. Han tilstædde dem og at jage, saavelsom andre Forlystelser, hvorhos han gav Corserne skarp befaling, at begegne de Franske med al Høy agtelse, og disse søgte at giengielde saadan Høflighed paa al Viis og Maade.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Franzosernes og Corsernes Venskab var Genueserne en Torn i Øyet, og de indsaae snart at de ved denne Hielp sleintet vandt. Da altsaa de krigske Foretagender vare standsede og indstillede paa Øen, saa søgte Paali at føre sig denne Tids Rolighed til den beste Nytte, og at sette hans Fædernelands borgerlige Indretning paa en fuldkommen og bestandig Fod. Han stiftede et Universitet i Corte og oprettede en Skole for nogle og 30 unge Personer af gode Familier, hvis Fædre havde sat Livet til i Fædernelandets For svarelse. J særdeleshed drev Engelland, i hvilket Rige, Paali havde forhvervet sig mange vigtige Venner, paa Franzosernes Afførelse fra Øen, hvorpaa Paoli udrustede adskilige Skibe imod Genneserne, og borttog Øen Capraja fra dem. Denne Erobring var høystskadelig for Genueserne, efterdi Corserne kunde fra Capraja af baade forurolige og standse Genuesernes Seylads paa Bastia og deres andre Handelspladse paa Corsica.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Da nu Genueserne tydelig saae, at de gandske skulde miste Corfica, og den forrige Tractat med Frankerig af 1764. løb til Ende 1768, saa blev den 15 Junii bemeldte Aar sluttet en nye Tractat i Paris med Hertugen af Choiseul, og den Genuesiske Gesandt Sorba, hvorudi Republiken afstod Øen Corfica paa visse Vilkaar til Frankerig. følge denne Traktat gik det betingede Corps Franske Tropper foprige Aar over til Corsica under Commando af Hr. von Chauvelin, strax efter deres Ankomst holdt Corserne en almindelig Forsamling, og fattede derudi den Beslutning standhaftig og tappert at forsvare sig i mod alle Anfald. Derimod bekiendtgjorde Marquis von Charvelin et Edict, fra hans Konge, og opfordrede heele Øen, at den skulde underkaste sig Kongen af Frankerig, som hans nu værende Undersaatter. Men da Corserne bleve ved deres Beslutning, fremdeles at haandthæve deres Frihed, som de med saa meget Blods Udgydelse hidindtil havde forsvaret, saa kom det strax til Fiendtligheder. Ministerium i Paris lovede sig meere af Hr. von Chauvelin, end han kunde udrette ved Corsernes Mod. Commanden blev given til Greven af Vaux, som i dette Foraar 1769 ankom til Corsica med en stor Forsterkning, og efter nogle Trefninger, hvorudi Overmagten endelig vandt Seyer over Tapperheden, undertvang og lagde Den under det Franske Herredømme, og bragte General Paali dertil, at han forlod sit Fæderneland, da han ikke længer derudi kunde være en frie Corse.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Som det heder, bliver paa Fredag Eftermiddag den 6te Hujus Forflytningen foretaget med en af Kiøbenhavns Fattiges Væsens Stiftelser, nemlig Pesthuuset, hvilket hidtil haver ligget paa Vester Felled ved Stranden, og nu Ælde og slette Indretning er aldeles ubrugelig, og derfor dets Lemmer og Indretning bliver forfløttet til den forrige Krigs=Hospitalets Lade=Gaard, som til den Ende er bleven kiøbt, og gives det forrige Pesthuuses Navn, nemlig Set, Hanses Hospital og Claudi Rossets Stiftelse. Udi denne Stiftelse skal være i alt ved 200 Lemmer, meest taabelige, galne, incurabel, og alle ælendige Mennesker, hvilke nu bekomme meget beqvemmelig Leylighed hver efter sin Tilstand, endog nye gode og varme Daare=Kister for de Ulyksalige som have mistet deres Forstand. Til Erindring og Ædelsindedes indsendte Hielp til denne nye Indretning, findes i Kirken opsat en Tavle med følgende Jndhold: Til Hielp a.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Meklenborg. Her ere myntede courante Ducater efter Dansk Maade, paa hvis Avers staaer Hertugens BrystBillede, og paa Reversen de Ord: 2 Reichsthaler Mechelnborgs Courant.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Leipzig. Det Romerske Keyserlige Hof, meener man, vil efter nogle andre Katolske Hoffers Exempel, indskrenke de mangaarlige Høytids=Dage, efterdi samme styrker Lediggang iblant den gemeene Mand.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Warschau. Her er ved Trompeters Lyd bleven befalet, at de Personer som ere døde af Børne=Kopper, ikke meer offentlig maae bæres til Graven.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Rochefort. Her hersker en Sygdom hvoraf en Tid af 2 til 3 Uger, over 200 Mennsker ere døde. Luft=Syn.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Assens. Den 29 September og Aftenen har man her seet et Luft Syn der præsenterede en Jld=Kugle, og gar saadan Klarhed fra sig, at det blev lyst paa Jorden, den skiød sig lige ned, gav nogle Gnister fra sig og tilsidst en Jldstraale paa 1 1/2 Qvarteer længde, og derpaa forsvandt.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Copulerede. Kiøbenhavn. Hr. Justitz=Raad Hans Westergaard og Jomfrue Cathrine Thygesen copul. den 4 October.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Dødsfald. Kiøbenhavn. Sr. Søren Christian Becker, Frie Snedker død den 30 September 56 Aar gammel. Kragerøe. Madame Keysing Kiømands=Enke ved Døden afgaaet. Aalborg. Sr. Thue Hegelund, Kiøbs og Handelmanddød den 15 September 83 Aar gammel.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Efterretninger for Publico. Foranderlige Bestemmelser. Stadens Porte. Landsting. De Agende Poster. holdes Den Kommende er Hr. Lukkes og aabnes Nørre Port Kl. 8, i Sælland den, Kammer=Raad og Postmester Thorup. 11 Oe. Vester Port Kl. 6. Øster Port Kl. 615 1/2 i Jylland den Den Forventende er Hr. . Oer. Postmester Jacobsen. Christiano. 70. 1.1 October Maaned. i Fyen og LanDen, som relser til Hamgeland den, borg den 7 Oct. er Hr. Postmester Bortius. Tømmer=Pladsene. Det.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Den 14 Oct falder TouAab. Kl. 5,01. og L. Kl. 1. ren tillige til Jylland. 7. i October Maaned. Kongel. Privil, Paqvetbaad. Hof=Retten Tamper=R. Kiøb. 6 Lotter afgaaer til Lye holdes den 18 holdes den 20 December. riets 5te Classe, bet den 7 Oc. October. tra 2 tober. Efterretn. for de Handlende og Søefarende.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Seylferdige Skippere. Skipper Andreas Hansen Møller agter med sit førende Skib det uskyldige Lam, som ved det Asiatiske Compagnie er beliggende sidst i tilkommende Uge at afseyle herfra til Lybeck; Dersom nogen noget Gods med hannem haver at forsende eller som Passag erer agter at medfølge vilde de behageligen melde sig hos Skipperen eller hos mig undertegnede. Kiøbenhavn den 4 October 1769. Christian Jürgensen.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Skipper Niels Christensen beliggende ved Qvæsthuset, agter om 6 a 8 Dage at afseyle herfra til Christiansand, Ahrendal, og Mandahl; Hvo som haver noget Gods at didsende eller som Passagerer at medfølge vil melde dem ved Galcasen Anna Christina.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Skipper Nis Boyschau af Hadersleb, beliggende med hans velbeseglet Jagt lige for Strandstræde i Nyehavn, hvor han medtager didhen Fragtgods og Passagerer; Vedkommende kan melde sig enten ved Skibet eller hos Sr. Peder Surballig boendes paa Charlottenburg Side i No. 14.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Bekiendtgiørelse. J October=Maaned agter Professor Dons at fortsætte fine Danske Forelæsninger over den Danske og Norske Lovkyndighed for Ustuderede. Dersom der skulde findes et tilstrækkeligt Antal af Tilhørere, haver han og i Sinde at holde et Collegium over Hesselbergs Juridiske Collegium, hvilket han agter at gaae igiennem i Sex Maaneder til Nytte for Dem, der agte at erholde Dansk Juridisk Exammen. Lysthaverne behage nærmere at tale med ham selv, boende paa Hiørnet af lille Kiøbmagergade og Skidenstrædet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
J Følge Placaten af 3 Dec. 1755, er Far=Dagen for Tienestefolk her i Staden, baade Mands= og Qvindes Personer den 2den Fredag efter Michels=Dag. Og den almindelige Flyttedag den 3die Fredag efter Michelsdag.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Torsdagen den 5 October begyndes den Ugentlige Torsdags Auction paa det almindelige Forhandlings=Contoir og continueres med samme til førstkommende Paaske, da enhver ville behage hver Fredag og Løverdag at indlevere hvad de næste Torsdag derefter vilde have solgt, Pengene for det om Torsdagen bortsolgte udbetales næste Tirsdag efter hver Auction. De trykte Quitteringer for tredie Termins Indskudsi det Corsøerske Grönlandske Robbenslager Compagnie kan nu behagentlig af de Herrer Interessentere afhentes her paa Adresse-Contoiret imod de skrevne interimQuitteringers Extradering.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
J Tracteur Persengs Gaard i Lærstræde er et stort Værelse for honette Folk beleyligt, som vil have deres Brylluper staaende, tillige blive opvartet paa det beste med Mad og Confecteure, med videre efter egen Behag, og kan i Forveyen accorderes for heele Bryllupet ellers fra 3 Rdlr. til 3 Mk. Persona.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Bekiendtgiøres herved at jeg fortsetter Arbeydet paa allerbeste Maade ved duelige Folk, til den Ende bedes mig have recommenderet hos alle Vedkommende, forsikkrende at Arbeydet skal Dorothea Elisabeth Frey, blive forsvarlig gjort. afg. Stoelmager Freys Enke, boende i Broeleggerstræde.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Paa Hiørnet af Rigensgaden og Sølvgaden er endnu som forhen 2de gode Tyre for got Folkes Kiør og koster efter gammel Niels Nielsen. Priis 2 Mk. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Med Skipper Mathias Bugge er i forrige Uge fra Mandahl i Norge nedkommet som Sendingsgods 2 Lax Mk. F. T.S. L. og 2de Dito Mk. F. T. A. T. som den rette Eyere imod dette Avertissements Bekostning kan afhente i No. 13, ved Holmens Kirke, hvor Skipperen samme ved sin Afseigling herfra har indlagt. Hvor Eftergræsning er at faae udi et Vænge, derom gives Efterretning hos Fuldmægtigen paa Hr. Cancellie=Raad Collins Klæde Fabrique i Friderichsberg Bye. Siden en Kuffert, betrokket med Sælhunde Skind, er opsendt fra Kiøbenhavn i Julii Maaned næstafvigte Aar med en Skipper fra Hitenden til Bergen, hvortil sig ingen Eier have anmeldt, endskiønt herom er skeet Bekiendtgiørelse i de Bergenske Adresse=Contoirs Aviser; Saa bliver samme endnu herved bekiendtgjort, at Eyeren kunde indfinde sig og lade Kofferten afhente hos Stift=Amemandens Fuldmægtig Rodtnitt i Bergen imod at betale Fragten og de videre anvendte Udgifter.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Paa Adresse=Contoiret er indleveret til Syge=Cassen. 3 Mk. med Hosskrivt: I Jesu Navn giver jeg denne liden Gave til de Fattige; thi Gud bønhørde mig Nok 2 Mk. med Sigelse: I Jesu Navn til de Fattige. De ædelmodige Givere takkes ærbødigst og ønskes Guds Velsignelse.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Auctioner. Mandagen den 30 October førstkommende, bliver som sædvanlig foretaget Auction udi Sr. Hans Eegholms Gaard i store Fiolstrædet, saavel over Kramvahre som Løsøre.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Mandagen den 6 November førstkommende bliver paa Sr. Christian Petersens iboende Værelser udi Sr. Serins Gaard paa Hiørnet af Dybensgade og Amiralgaden, foretaget Auction, saavel over Kramvahre som Løsøre.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Fredagen den 6 October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver paa det Almindelige Forhandlings Contoir ved offentlig Auction bortsolgt: Endeel gode og vel conditionerede Franske, Danske og Tydske Bøger samt nogle faa Kobberstykker, Catalogi over samme kan strax bekommes paa Auctionsstædet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-04
Løverdagen den 7 October førstkommende, om Formiddagen gen imellem 9 og 11 slet, bliver ved offentlig Auction Fierde og sidste Gang opbuden, og til den Høystbydende absolut og uden videre Auction bortsolgt Mads Pedersen Simmelkieers Huuse. i Kokkegaden ved de Nye Boder beliggende, som efter den derover seeneste 16 August tagne Vurderings=Forretning befindes saaledes: Et Huus ud til Kokkegaden bestaaer af 9 Fag Muur= og Bindingsværk, 2 Etagier høy og Qvist over 5 Fag med Grundmuuret Kielder under heele Huuset, i Gaarden op til Forhuuset. er et Tilbyg, hvori er anlagt en Vindel=Trappe med Opgang til en Svalegang, Gaarden er belagt med Broesteen og derudi en fælleds Brønd og en Portion færsk Pompevand med Opstander og Jern Pompe=Redskab, et Skuur af Tømmer og Bræder, der ved et Baghuus af Muur= og Bindingsværk paa 9 Fag 2 Etagier høy og Qvist over 3 Fag, hvorudi er Indretning til Brændeviinsværk med aaben Skorsteen og 1 Svale=Tønde med 4 JernBaand, i Jorden en Bærmehov. Et Huus ud til Bagerens Gade, Muur= og Bindingsværk 11 Fag 3 Etagie hos og en Qvist over 3 Fag med en Grundmuret Kielder under paa 4 Fag, alt indrettet udi fornødne Værelser samt en Høkker=Boed med Disk, og nogle Hylder, en Veedhammer 3 Fag med Dør fra Gaden 2 Etagier høy, imellem dette Huus og forbenævnte Baghuus er et smalt Gaardsrum med Broesteen belagt, derudi et Locum af Tømmer og Bræder, og overalt i Værelserne 14 Jern Bielegger=Ovne med hvis videre af Muur= og Nagelfast forefindes og samme Huse, med Rette tilhører, alt i Følge forommeldte Vurderings=Forretrangens udførligere Formelding.