JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-09-14
Jfølge Bestemmelse under Behandlingen af Møller Bertran Jørgensens og Hustrues Separationsbo af Sundbyvester, bliver følgende Boet tilhørende faste Eiendomme paa Amager, nemlig : en hollandsk Mølle, Schleyers Mølle kaldet, som er ottekantet af Bygning, staaer paa en grundmuret Fod, er sex Etager høi, har tre Qværne, Sigteværk og Mølleinventarium, og til hvilken hører et grundmuret Vaaningshuus, syv Fag, en Etage høit, med Qvist over to Fag, et Udhuus af Muur og Bindingsværk paa sytten Fag samt tilliggende Grund, Hauge og Jordlod, og fire Jordlodder under Sundbyøster, af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., opraabt til absolut Bortsalg ved tre Auctioner, som afholdes i Møllebygningen; Fredagen den 2den October, Fredagen den 16de October og Fredagen den 30te October førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 - 4. Det bemærkes derhos, at bemeldte Mølle Eiendom, der er i god Stand og beliggende ved Hovedlandeveien, strax udenfor Amagerport, vil blive opbuden til Salg enten i Forening med, eller særskilt fra de fire Jordlodder, som ere i god Drivt, og at Conditionerne, hvorefter 11,000 Rbd. Sølv af offentlige Midler kunne forventes at blive indestaaende i den samlede Eiendom. Vurderingsforretningen med flere Salget vedkommende Documenter ere forinden Auctionerne til Eftersyn her paa Contoiret i store Kongensgade No. 72, paa Christianshavn. Denne Bekiendtgjørelse tiener tillige til Underretning for Panthaverne, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Amager Birks Contoir, den 8de September 1835. J. C. v. Osten. følge Amtets Ordre blive følgende Lars Jensen forhen tilhørende den Kongelige Kasse for Skatte- og Afgivts=Restancer tilkiendte Eiendomme, nemlig: a) Lembbundgaard i Hellevad Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb. med Alv og Afgrøde; b) Lemborgaard, samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr., med Avl og Afgrøde, og Lembøstergaard, samme Sogn, af Hartkorn 9 Tdr. 1 Skp. 2 3/4 Alb.,med Avl og Afgrøde, stillede til Salg ved trende Auctioner, der afholdes saaledes : første Auction Løverdagen den 3die October førstkommende, anden Auction Løverdagen den 17de samme Maaned, og tredie Auction Løverdagen den 31te samme Maaned, hver Dags Formiddag Klokken 11, de tvende første Auctioner paa mit Contoir, hvorimod tredie Auction paa selve Eiendommene ; hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes og vedkommende Panthaveres Efterretning, i Henhold til Placat af 22de April 1817. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 5te Septbr. 1835. Seiberg.
Berlingske Tidende, 1835-09-14
J følge Vedkommendes Reqvisition, bliver den afdøde Smedemester M. Thorup tilhørende Gaard No. 20 Litr. B. paa Nordre-Grave her i Byen, med tilstødende Leievaaning No. 172 i Ladegaardsgaden, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Tirsdag den 6te Octbr.
Berlingske Tidende, 1835-09-14
den 20de f. M. og den 3die Novbr. førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første Auctioner, afholdes paa Randers Raadstue, hvorimod den 3die afholdes i selve Gaarden. Denne Bekiendtgiørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 28de August 1835. A. L. Reiersen. lama.
Berlingske Tidende, 1835-09-14
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Candidatus philosophiæ Joachim Emil Lassen af Kokkedal indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 20de August 1835. J. Lys.
Berlingske Tidende, 1835-09-14
(Hermed følger 1 Ark Høiesterets paadømte Sager.)¬
Berlingske Tidende, 1835-09-15
er miral. Æld: er. Aar 1835. land. den 15. September. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret p. t. af Th. R. Rumohr.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
London, den 8de September. - Torverne, der ved Ministrenes Fasthed, forbundet med et vist Maadehold, ere blevne hindrede i deres Reactios=Planer, benytte nu Sessionens Slutning til at overøse Ministeriet med Daddel. Denne grundes især derpaa, at Ministrene vægre sig ved, at bringe den, af Overhuseganske sønderlemmede irske Kirkebill tilbage til Underhuset, og endvidere, at Ministeriet ganske lader sig ledes af O'Connell og dennes Parti. Saadanne bemærkninger, der da ikke mangle hadefulde Tilsætninger, have i de sidste Dage givet Overhusets, ellers saa anstandsfulde Forhandlinger et ubændigt Anstrøg Morning-Herald har faaet Efterretninger fra Lissabon indtil den 23de f. M. Det heed, at Hertugen af Terceira skulde have Commandoen over det, til Spanien bestemte Hjelpecorps. Man talde endnu bestandig om Dronning Marias Formæling med Prindsen af Sachsen-Koburg. Times paastaaer endog at dette Ægteskab er definitivt besluttet. Man erfarer, at Venezuelas og Ny-Granadas Regjeringer ville enes om den Columbiske National-Gjelds Jnddeeling, og at disse Staters Repræsentanter, der nu opholde sig i Madrid, ere bemyndigede til, ved deres Ankomst til London at træde i Underhandlinger desangaaende. Fra Staten Ecnadors Side synes ingen lignende Forholdsregler at være trufne. Globe, melder fra Mexico, at Sta Ana har trukket sig tilbage til sit Landgods Manga de Clava, for at gjenvinde sin, ved Møisommelighederne under den sidste Jnsurrection tabte Sundhed.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Nogle Colonister i Staten Texas (i Borar) skulle have forsøg paa, at fordrive de mexicanske Tropper; men det var lykkedes hiin Provindses Befalingsmand, Oberst Ugartehen, at dæmpe Opstanden. - En, af Dr. Automarchi Staten Mexico over sendt Buste af Napoleon, var af Districts-Regjeringen og Staden, Mexicos Municipal-Raad blevet modtaget med megen Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Paris, den 6te September. – En af Bestemmelserne i den nye Presselov ansees for overilet affattet, nemlig den, at ingen Tegning, intet Kobberstik, intet Steentryk, kort, intet Emblem afnogen Art maa udstilles, offentliggjøres eller sælges, uden Øvrighedens forud indhentede Tilladelse. Dette Forbuds simple Overtrædelse straffes med 1000 Frankers Bøde og eet Aars Fængsel om endog Emblemet aldeles intet Anstødeligt indeholder, under Forbeholdning af den Straf, det udstillede, offentliggjorte eller solgte Emblems indre Beskaffenhed kunde medføre. Denne Opfatning er saa vaklende og Ordet Emblem saa omfattende, at hvis Loven skal anvendes i sit hele Omfang, enhver Kukkenbager, der uden forud indhentet Tilladelse, pynter sine Fabricater, paa sædvanlig Maade, vil uden videre være forfalden til hiin Straf Saasnart Loven er offentliggjort, ville de Journaler, der hidtil have leveret Publicum Steentryk til Texten, ophøre hermed, navnlig har harivari, som Ministrene især have havt i Kikkerten, anmeldt, at den efter Lovens Promulgation ei længer leverer billede Jøvrigt have dette Blads billeder i de sidste Uger tabt deres tidligere Præg af en vis politisk Nærgaaenhed. – Politiet har, siden Attentatet den 28de Juli, standset politiske Carricaturers Udstilling; derimod staae de skamløseste Anstød mod Sædeligheden endnu bestandig til Skue.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Hr. de Rothschild har for nogle Dage siden givet Hertuger, af Orleans en stor Jagtfest paa sit Gods Ferrieres, Hertugen, af Otrantos tidligere Eiendom. 480 Agerhøner, 350 Harer, og 110 Fasaner bleve nedlagte.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
J en Skrivelse fra Saragossa af 26de f. M. hedder det Efterat Juntaen i Gaar Morges havde raadslaaet i flere Timer, afsendte den en Coureer til den Afdeling af Borgergarden, der den 22de rykkede ud mod Carlisterne, for at opfordre den til, ufortøvet at vende tilbage; man venter den allerede i Morgen. Som Grund til denne Forholdsregel anseer man Efteretningen om, at Quesaada skal afgaae fra Madrid med 10,000 Mand, for at tugte Aragoneserne. Man har derfor besluttet at befæste Staden; Arbeiderne i denne Anledning ere allerede i fuld Gang Folket har besluttet at gjøre kraftig Modstand, hvis de forlangte Reformer ikke bevilges. For Øjeblikket er dog Alt roligt. Garnisonen her bestaaer af 800 Cavallerister, et Linie-Regiment og 500 Conscriberede. Jmidlertid synes Jndvaanernes Frygt i Saragossa, med Hensyn til General Osesadas Ankomst i Spidsen for 100,000 Mand, at være ugrundet.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Man undrer sig over, at Regjeringsbladene intet Videre have meldt om Englændernes og Christinernes mislykkede Tog mod Ernani. Efterretningerne fra Bayonne - indtil den 30te f. M. omtale heller ikke hiin Begivenhed, men fortælle derimod om en Kamp, som hiin Expedition den 29de f. M. lykkeligt havde bestaaet mod Carlisterne. Byen Orumendi, i hvis Huse Carlisterne havde forskandset sig, var blevet stormet af Englænderne og Christinerne, ved hvilken Leilighed 130 Carlister vare gjorte til Fanger. Englænderne havde især kæmpet tappert; tvende af deres Officerer vare bragte saarede til San Sebastian. Bon-Sens vil have gjort den Opdagelse, at flere Uregelmæssigheder ere forefaldne ved Voteringen over Presseloven i Deputerede-Kamret. Kamret havde nemlig reent glemt at stemme over tvende Paragrapher i Artiklen om Maaden, hvorpaa Journalerne skulle stille Caution. Den mener, at hele Afstemningen derved en blevet ugyldig.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Journal des Debats" melder fra Constantinopel af 13de f.M., at det nu er aldeles vist, at den, for den franske Corvet Messange allerede meddeelte Tilladelse til Fart gjennem Bosphorus er, paa den russiske Gesandts Forestillinger, tilbagekaldt.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Efterretninger af blandet Jndhold. Lazzaronerne. . - Paa den neapolitanske Jord har den, skjødesløs henstrakte Lazzaron, beruset af den rene Luft, af Udsigten over sin Havbugt og af hiin evig skyfrie Himmel, kun faa Sorger. Den hellige Januarius og Madonna sørge nok for hans Underholdning, og den samme Haand, der strøde Manna tilFolket i Ørkenen, der lod Vand sprudle frem af Fjeldet og med fem Brød og fem smaa Fisk bespiste 3000 Mennesker, vil heller ikke lade en stakkels Lazzaron sulte ihiel, men tilkaste ham lidt Macaroni og en Draabe Jisvand. Hvad behøver han mere? Nu og da nogle Skiver Vandmelon eller ogsaa et Stykke Fruttadi mare, derpaa la morra, dette reent neapolitanske Spil, et lille Qvad og Marionetterne med Girolamo, Polichinella og Brighella. Naar den neapolitanske Lazzaroni har anraabt Alles Fader og sine daglige Macaroni og faaet dem, har han intet Ønske meer tilbage; han nyder sin "dolce for nienteJngenting bestille – paa Havnens brede Steenfliser eller paa Chiajas Marmor.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
J Morgenlandene yder Drømmeriet under Palmetræerne, eller ved den friske Brønd, med Piben, en Drik Sorbet eller Caffe, nogle Figner og Oliven, og et Par Eventyr, der føre Guld, Sølv, Ædelstene, Genier, Feer og Trolde frem for Blikket, et behageligt Liv. Ved Euphrats Bredder føler den Fattige sig lykkelig med en Smule Pilau, og naar han har faaet den, vender han sig mod Solen, for at takke Mahomed, den store Prophet. Heller ikke i disse Lande er det Mennesket at gjøre omArbeide – han flyer det. Arbeidet er ham en Besværlighed uden Løn, en Møie uden Vederlag. Hans faa Fornødenheder og simple Glæder tillade ham, uden Anger og uden Savn at nyde en sød Lediggangs lange Timer. Da en af hine Orkaner, der synes at komme fra de hede Zoner – saa hurtige, saa frygtelige og ødelæggende ere de – var i Anmarsch og truede de rige Grundeiere i Jtalien med Tilintetgjørelse af deres skjønne Høst, bade disse paa det instændigste alle de Fattige, at hjelpe dem med at redde denne, der jo skulde tjene til hele Landets Underholdning; men istedetfor Svar bleve de affærdigede med et ubekymret, ironiskt Smiil. Forgjeves forhøiede de Dagleien - den ligegyldige Jtaliener trak sin dalmatiske Kappe tættere om sig, for i Mag at betragte Uveiret, hvis Ankomst han med samme Lyst seer imøde, som man længes efter at Tæppet skal rulle op, for at Skuespillet kan begynde. En Bonde sagde, idet han pegede paa en Sæk Maismeel, der stod i Krogen af hans Hytte: See, Herre, hermed kan jeg og min Familie i en otte Dages Tid komme udaf det; og indtil da rører jeg mig ikke fra Pletten, ikke for alt Eders Guld; jeg vil sove. Kom igjen mod Slutningen af Ugen, saa er Sækken vel tom; og for et Par Denarier kan J da faae mig til Alt, hvad J vil, Saaledes fortæller det morgenlandske Sagn om en fattig Pilgin, at han, hjemsøgt af nagende Hunger opdagede ved Brønden en Læderpung, og med Udraabet: Al lad være lovet der finder jeg Dadler, styrtede over den, men med Foragt fastede, den langt fra sig, da han saae, at den kun var fyldt med kostbare Perler og Guldstøv.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Indenlandske Efterretninger. J Altonaler i disse Dage indtruffet en Begivenhed, der afgiver en skrækkelig Advarsel mod Jilsindethed; en Familie er styrtet i den dybeste Sorg, der kan tænkes. En ung Geometer, en Enkes ældste Søn, var tilbords hos sin Moder, og gav sin yngre 14 Aars gamle Broder en Jrettesættelse og, opirret ved Ordstrid, et Øresigen. Drengen, fornærmet derved, stødte Broderen med Bordkniven i det venstre Bryst, hvor han gjennemstak en Atterie, saa at den Trufne inden ti Minutter var Liig. Moderens Jammer er ubeskrivelig. Drengen er overgivet til Criminalundersøgelse. J Altona har fundet et stort Vedderidt Sted paa Borgernes Exerceerplads, udført af et Kunstberiderselskab under Hr. Wolffs Direction. De et forud for andre Vedderidt, at Alt bleve udført staaende, paa Hesten. Et Dame=Ridt blev udført af tre Amasoner. Præst i
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Kjøbenhavn, den 15de September. Den 29de August er Henrich Severin Thanning beskikket til Varemægler her i Staden.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Den 30te August ved Dagbrækningen faaes fra Læsøe et Barkskib at staae paa Grund nordlig for Øen. Det var paamalet Lovise af Gesler, og Forre-Mersseil var mærket E No. 9. Skipperen vilde ikke nævne sit Navn, og efter nogle af Mandskabets Udsagn kom Skibet fra America, efter Andres fra London, med Bomuld og Tobak. Det hialp sig selv af Grund uden at loss noget, og fortsatte Reisen syd efter.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Næste Morgen faaes en Skonnert at staae paa Hornegs Rev ligeledes nord for Øen. Det var preisningen, Skipper J. Teriesen, af og fra Arendal bestemt til Kjøbenhavn med 3000 Tdr. Sild. Ved Øeboernes Hjælp kom den af igjen uden at loss noget af Ladningen, (og ankom den 2den Septbr. paa Kjøbenhavns Rhed.)
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Det Kongelige Theater. J Morgen opføres: Kjærlighed ved Hoffet, originalt Skuespil i fem Acter af Hr. Fr. Paludan Müller. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Kjøbenhavn, den 15de September. Posten kom i Morges Kl. 7 1/4.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
J det engelske Parlament ere mange Forslag forkyndte til næste Session, der true Overhuset med Reformer; Tory Pairerne have hidtil tiet ganske stille over denne Sag; Sir Robert Peeomtalde den første Gang offentligt ved et Festmaaltid, der den 4de d. M. gaves ham til Ære i Tamvorth, hvis Repræsentant, han er i Parlamentet. Denne Tale var desuden den første, han har holdt siden sin Fratrædelse fra Ministeriet, og den er paa en Maade at betragte som et Regnskabs Aflæggelse fra hans Side, ligesom den Tale, han kort for sit Ministeriums Tiltrædelse holdt paa samme Sted, ansaaes som et Manifest af hans Regjeringsplan.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Som før omtalt, har den engelske Armees Befalingsmand, Lord Hill, udstedt en Dagsbefaling, der underkaster enhver Militair Krigsrettens Undersøgelser, hvis han er Medlem af Orangist Logerne. Hertugen af Cumberland, Logernes Stormester, en Feldtmarschal, ligeledes Hertugen af Gordon, Logernes Vice Stormester, General af Jnfanteriet og Chef for et Regiment, Den 1ste d. M. Dagen efter hiin befalings Udstedelse, holdtes en Orangist-Forsamling, i hvilken Hertugen af Cumberland præsiderede, og Aviserne spørge nu, om befalingen, at stille si for en Krigsret, er tilsendt ham. Hertugen af Gordon er i et lignende Tilfælde, og om begge Hertugerne endog befinde sig paa Fastlandet for Øjeblikket, hindrer dette dog ikke Overbefalingsmanden i, at treffe sine Forholdsregler. Debatterne i det franske Pairs-Kammer over Presseloven skulde begynde den 8de d. M., og man meente, at de vilde blive af megen Jnteresse, formedels Comiteens - hvis Organ Hr. Barante var – afgjorte Paastand om dens ubetingede Antagelse. - Med Hensyn til de Uregelmæssigheder, der skulde være forefaldne ved Afstemningen i Deputerede-Kamret over nogle af Lovens Paragrapher, bemærker Journal de Paris, at disse formeentlige Feil kun ere grundede paa "Moniteurs egne Feiltagelser, og ingenlunde paa noget virkeligt Passeret. Deputerede-Kamrets Protocol, af hvilken Lovens Text er taget, indeholder nemlig ikke hine Feil. Oppositionspressen indrømmer vel Rigtigheden af denne bemærkning, men tilføjer, at nævnte Protocol ikke udarbeides under selve Mødet, men først Dagen efter, og da skulde Bureauet egenmægtigt have hævet hine Uregelmæssigheder. Hvorledes dette nu end forholder sig, har dog denne Omstændighed tabt al practisk Betydning. Moniteur indeholder allerede en KongeligOrdonants, hvorved Medlemmerne udnævnes af den Commission, der, under Ministrens Auspicier for det Jndre, skal sætte Reglementerne og andre Bestemmelser angaaende de kongelige Theatre i Kraft. Denne Over-Censur-Commission. – saaledes vil den blive kaldt – bestaaer af: Hertugen af Choiseul som Præsident, Hr. Keratry som Vice-Præsident, og de Herrer Baron Lascours, Blan, Lacaze, Armand Batin, ved Journal des Debats, og d'Henneville. Journal de Paris's Hovedredacteur, Hr. Leon Pillet, er udnævnt til Commissair, i samme Betydning ved det kongelige Musik-Academi og den italienske Overg.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Endnu kan man ikke faae Noget ud af Morderen Fleschi, og det bliver bestandig sandsynligere, at han kun har været et Værktøi i Andres Hænder. Man har heller ikke mærket, at Fleschis tvende Kjærester, Madame Petit og Mina Las save, ere hans Medvidersker. Den sidste, der, skjøndt hun er enøiet, dog ikke mangler Yndigheder, har i sit Fængsel fattet en heftig Kjærlighed til Politi-Commissairen Milliet, som nylig blev afsat i Anledning af Papins Undvigelse. Hun er utrøstelig over, at hun ikke længer faaer ham at see. For nogle Dage siden, fortæller Temps, lod Fleschi, som forestillede sig udmattet af de fra alle Sider indstrømmende Opfordringer til at nævne sine Medskyldige, og besluttet til at gjøre en Ende paa Sagen, Hr. Pasquier bede om en Samtale. Præsidenten nøllede ikke med at indfinde sig hos ham. Det er jo smukt, min Hr. Fleschibegyndte Hr. Pasquier – at De endelig har besluttet Dem til at tale. Jeg takker Dem for Deres Tillid til mig, at De i Fortrolighed vil tale med mig, saa lad og da passiare sammen, og det ganske aabenhiertet! – Ja vel, Hr. Baron, det er netop min Mening - svarede Fieschi – jeg seer ellers kun lave Siæle her omkring mig, der ikke forstaae mig, og til hvilke det føler De vel selv – jeg derfor ikke kan udtale mig. Pasquier: Naturligviis, derfor har jeg ogsaa føjet mig efter Deres yttrede Ønske. Vi ville altsaa samtale med al Aabenhiertighed. Hvormed skulle vi da begynde Fleschi. Hvormed, De vil, kjære Hr. Baron; Gjenstanden for vor Underholdning er mig ligegyldig. - Pasquier: Nu vel, ikke sandt, Deres Affaire den 28de Juli er saare forgrenet? Hvo er egentlig de, fra hvilke de første Forslag i saa Henseende ere komne til Dem – Fieschi Derpaa kan jeg ikke svare. - Pasquier: Men De sagde dog, at De ganske aabenhiertet vilde passiare med mig? – Fleschiet forstaaer sig. Men jeg tænkte ikke paa, at min Affaire fra den 28de Juli skulde blive taget til Gjenstand for vor Underholdning. - Pasquier: Men hvorom skulle vi da ellers underholde os Fleschi. Jeg har allerede een Gang sagt Dem, at jeg aldeles overlader til Dem, at bestemme Gjenstanden; kun min Affaire for 28de Juli beder jeg udelukket. – Hr. Pasquier gjorde endnu nogle forgjeves Forsøg paa at bringe Jnqvisiten til at tale; Alt var forgjeves.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Efterretninger fra Madrid, indtil 29de f. M., nævne følgende Herrer, som tilkommende Medlemmer af Cabinettet: Sartorio, en gammel General i Marine-Departementet, som Marine Minister istedetfor General Alava, Rivaherrera, en ivrig Tilhænger af Martinez de la Rosas System, som Minister for det Jndre, istedetfor Alvarez-Guerra; Hertugen, af Castro-Torreno, som interimistisk Krigsminister for Hertugen af Ahumada (Marquis de las Amarillas. – En Coureer fra Cadix skulde have bragt en Adresse fra Juntaen i denne By, der var affattet som Følge af en Bevægelse den 25de f. M., og som stemmede med Adresserne fra Juntaen i Barcelona. Revista havde faaet befaling til, slet Jntet at offentliggjøre, med Hensyn til Provindserne Aragonien, Catalonien o. s. v.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Hoftidenden fortalte, at de carlistiske Agenter havde faaet et Circulaire fra Prætendenten, hvori denne opfordrede dem til, paa alle Steder at blande sig mellem de exalterede Frihedsvenners Rækker, og at opmuntre dem til alle mulige Excesser, for at det kunde blive umuligt for Dronningens Regjering, at gjenoprette Ordenen. Det heed i samme Circulaire endvidere : at Prætendenten havde i Sinde, i Spidsen for sit Cavalleri og Kjærnen af sit Jnfanteri at trænge frem til Burgos, ja endog at rykke løs paa Madrid, hvis det som han haabede skulde vise sig, at Castilianernes Hjerter sloge ham glade imøde. Election fortæller: J Estella kastede et ungt, smukt Fruentimmer sig nylig i Armeene paa Prætendenten, idet han traadte ud af Kirken, og omfavnede ham med det Udraab: Carl den Femte leve, men den strenge Don Carlos viiste hende tilbage med de Ord: Viig fra mig, du Utugtige! De piemontesiske Aviser tilstaae nu selv, at Cholera er trængt frem til Turin. Jndtil Middagen den 28de f. M. vare syv Personer blevne syge og tre døde. J Genua bleve den 26de f. M. 206 Personer syge og 86 døde. Siden Sygdommens Udbrud i denne Stad vare 1259 Jndivider blevne syge og 454 døde. Den 27de f. M. forefaldt 21 Sygdoms-Tilfælde i Livorno. – J Kalisch lader Keiseren af Rusland et Huus indrettes tilKongen af Preussen, der udvendig og indvendig skuffende skal ligne det Pallads, Hs. Majestæt beboer i Berlin. Med den største Omhyggelighed ere alle smaa Details udforskede, og med samvittighedsfuld Røjagtighed udføres de i Kalisch. Den sædvanlige Vagt, saaledes som den staaer ved Palladset i Berlin, opstilles ikke alene her, men selve Portneren hentedes endog fra Berlin, for ved Kongens Ankomst at kunne forrette sin Tjeneste. J Forgemakket skal det samme Personale opholde sig, som i Berlin sædvanligviis gjør Tjeneste. Keiseren har grebet denne Jdee med særlig Jnteresse, og vaager personlig over dens nøiagtige Udførelse; han glæder sig til Overraskelsen, da Kongen af Preussen ingen Ahnelse har derom. Det i Kalisch opførte Theater er udvendigt fuldendt, og man arbeider paa det Jndre. Det er af en saadan Størrelse og udsmykket med en saadan Pragt og Elegantse, at det kunde gielde for Pryd for mangen en stor Stad.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Privatbreve fra Malaga, af 17de August, melde, at Klostrene der vare blevne lukkede Natten i Forveien, og det paa selve Priorernes Opfordring; Munkene havde forladt den henimod Morgen. Klostrene bleve strax besatte af Stadmilits, for at redde dem fra Pøbelens Raseri. Alt var roligt der og intet Blod var udgydt ved denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1835-09-15
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 10de September: Forpagter Schiøtt fra Ebeltoft, Handlende Pedersen fra Aarhuus, Premierlieutenant v. Høhling fra Nyborg, Handlende Reder og Andersen fra Gothenborg, Hofrets=Auscultant Coyet, Particulier Urick, Kiøbmændene Prys og Biørk fra Helsingøer, Handlende Jessen, Jnspecteur Stallecht fra Mariboe, Forpagter Schiøtt fra Ruegaard, Handlende, Eliasen fra Fredericia, Kiøbmand Olsen fra Moss, Kiøbmand Broms fra Kiel, Giæstgiver Thomsen fra Falster, Cand. Med. Aarestrup, Landmaaler Fredrichsen, fra Nysted.