JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
J ermed bekiendtgiøres at Uhrmager Barves Enke boende bag Skolen næst ved Blytækker Sr. Schilling i Odense, har antaget sig en duelig Uhrmager Svend, navnlig H. Hæchtor fra Kiøbenhavn, som forfærdiger alle Slags Stue= og Repeteer Uhrer, Sang Værker og andre smaa Uhrer, samt reparerer gamle, alt for billigste Priis; Og erbyder Herskaber og andre her i Landet sin Tieneste med at reise til dem, om noget hos dem kan forfærdiges; ligesom han og paa beste Maader vil have sig recommenderet. Jch L. Knoblauch Wachtmeister=Lieutenant und Guarnisons Auditeur bei der Kongl. Vestung Nyburg, nehme auf das neue Journal, genant, Geist der Journale, von einer gelehrten und occonomischen Baden Durlachischen Geselschaft bis zum Schlus des April dieles Jahr Unterschrift an. Jm Mai konnen 2 Bande und sodan alle 2 Monate 1 Band jedesmal 1 Alphabeth stark, mit Kupfern und Musiken bei mir abgefordert Werden. Es kostet auf ein gantzes Jahr, geheftet und Postfrei, eine Carolin im Golde oder ohnerehr 6 Rthlr. 4 Mk. Danisch Courant, und ist der umstandliche Grund Ris unentgeldlich hei mir zu haben. Jerved bekiendtgiøres: At paa det Kongel. privilegerede af c. Sukker=Raffinaderie, beliggende uden Møllebroe=Port i Odense, bliver solgt bruun Sirup 100 Pund, naar tages Tøndeviis, for 20 Mk. og for Tønden 4 Mk. I Lispundeviis sælges Sirupen for 3 Mk. 8 s. Odense Sukker=Raffinaderie den 1 April 1775. John Appleby. Skulde andre end Hr. B. *** her i Odense tilhøre, en at Sham for over 3 Aar siden pantsat Sølv skaal eller Teraine, med Laag og Fad, som forlængst er hannem vorden opsagt til Jndløsning: Saa vilde Vedkommende behage at melde sig hos Panthaveren, af ovenmeldte Sølv=Teraine, nemlig forrige Trompetter Ronnen berg, i Fald de maatte vilde indløse samme, da den ellers strax vorder bortsolgt, enten ved offentlig Auction, eller paa anden Maade om Liebhaverne maatte indfinde sig, til Creditor Betalings Erholdelse, efter Pantsetterens herom givne Bevises nærmere Jndhold, siden intet hos hannem har været at erholde i nogen Maade i alden Tid Pantet har henstaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Som jeg herpaa gl. Østrup Gaard paa Sletten, har anskaffet mig en reen og sund vel skikket Hingst, der staaer over sine 10 Qvarteer, uagtet han nu ikkun bliver sine 3 Aar i dette Foraar, hvilken er af Coleur Mørkrød uden anden Aftegning. Saa bekiendtgiøres herved, om nogen i Nærheden herved Østrupe skulle ønske sig, ved saadan en stor reen og sund Race, at faae nogle Hopper bedækket, kan det skee, naar ellers Hopperne er det værd, reene, og sunde, og derom i Tide vil melde sig, for at lade deres Hoppers Antal tegne til at bedækkes, hvor efter enhvers som de efter No. og Dato lader sig tegne til, kan komme her til Hingsten, hvorfor et mere forlanges end hvad billig og taalelig kan være, da der ei herved søges Fordeel, men meget meere, at kunde ophielpe den her fornemmelig paa Egnen, saagandske forfalden til liden Race af Bæster, til nogen større og bedre, gl. Østrupgaard den 31 Martii 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Proclama. Fogh. Dersom nogen haver noget med Rette at fordre udi Stervboet, efter afg. Frue Majorinde Duncan, maatte det forinden Mai Maaneds Udgang h. a. meldes i Odense hos Hr. GeneralAuditeur Autzen, som efter den Tid ingen Slags Fordringer imodtager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Auction. Torsdagen den 6te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10,2 Slet lader Ritmester Schubart, i Anledning af sin Gaards Bortsælgelse, stillet til offentlig Auction paa Anderup=Gaard i Lumbye Sognien halv Miil fra Odense. En Deel gode Malke=Køer, Qvier, Kalve, Tyre, Bæster, Faar og Sviin, samt en Deel Boehave bestaaende af Speile, Borde, Commoder, Stole, Senge, Senge=Klæder og Linnet med videre, hvorover trykte Catalogi ere at bekomme paa Adresse=Contoiret i Odense, til nærmere Efterretning for Lysthaverne. Torsdagen den 6te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9.2 Slet, lader Sr. Laurs Jensen paa lille Bagebierg paa Hindsholm, ved offentlig Auction bordtsælge, en Deel Boehauge og Huusgeraad, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jernfang og Træe Vahre, item Linnet og Senge=Klæder, saavelsom 2 Kiør, en Post=Vogn, en Kariol med videre, som hermed bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning. Bendz. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Det bliver herved bekiendtgjort, at Fredagen den 7 April først- kommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, vorder udi Hr. Birkedommer Ronnows iboende Gaard i Odense, efter Begiering, fra den Høie Skifteforvalter efter afg. Gregers Leopold til Løytved, S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Holsteen, foretaget offentlig Auction over den saa kaldte Fandens Krog, som afg. Leopolds Stervbod tilhører, der er beliggende ved den saakaldte Ladegaards Skov ved Odense. Thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted, dennem behagentlig indfinde, hvor Auctions=Conditionerne skal bli ev bekiendtgjorte. Odense den 24 Martii 1775. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Kongelig Majestæts Cancellieraad=Herredsfoged og Herredsskriver udi Ravneberg Herret. Nørstkommende Fredag den 7 April om Formiddagen Kl. 8 Slet. d) bliver holdet Auction udi Steenløse Sogn og Bye, i afg. GaardMand Knud Rasmussen og Kones Fæstegaard, over endeel Løsøre, og Meubler, bestaaende af Kobber, Tin, Trævahre, Sengeklæder, og Gang klæder, Ulden og Linnet, samt Qvæg, Faar, Sviin, Giæs med meere. Thi vilde Liebhaverne bemeldte Tid og Sted, dennem behagentlig indfinde hvor Auctions=Conditionerne skal blive bekient gjort. Særslev den 29 Martii 1775. Auctions=Directeur. N. Jacobsen. Hr. Birkedommer og Procurator Busches under Bygning staaende Gaard, paa Overgade her i Odense, imellem Kiøbmand Sr. Hans Rissings iboende Gaard paa den østre, og Sr. Kyhns paa den vestre Side beliggende, bestaaende til Gaden af 12 Fag 2 Etager, med Kielder under og Grundmuur, til Gaarden halv Grundmuur og halv Tømmerværk, som et Side Huus, efter Anlæg af 10 Fag, hvoraf den underste Etage ligger tilhugget, skal tilstøde med Hauge=Plads og Gaardsrum, samt til Bygningens videre Jstandbringelse liggende Muur= og Kampesteen, item endeel utilhugget Tømmer, som alt i Følge Ergangne Domme ved Passeret og erhvervet Jmmission, er bemeldte Hr. Birkedommer Busches Creditor Hr. Provst Seidelin i Gamtofte saavidt tilstrække kand, til Betaling udlagt, bliver efter Velbemeldte Hr. Creditor Begiering stillet til offentlig 2den Auction førstkommende Fredag den 7de April om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet, der er fornævnte Gaard, skal vorde oplæste og bekiendtgjordt; Thi ville Liebhaberne sig samme Tid der, behage at indfinde. Odense den 31 Martii 1775. S. Borring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Til Kiøbs. En smuk fuldkommen Karethe i god og complet Stand til 3 Personer er til Kiøbs og herfra anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Hos Kiøbmand Jochum Købke i Odense er alle Slags friske og 2 gode Sorter Haugefrøe, samt Østers at faae til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
En nye Engelsk inventeret Steqvender med Tilbehør er til Kiøbs, - og herpaa Contoiret til Eftersyn. godt frisk sidstafvigte Aars Avl rødt Kløver=Frøe er hos Kiøb G mand Sr. Rasmus Østrup paa Nørregade i Odense at bekomme for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Condition Ledig. Til førstkommende Paaske bliver Condition ledig for en skikkelig Student paa et honet Sted, foruden hans andre Videnskaber, ønskede man og at han skrev godt. Nærmere Underretning faaes her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Lotterie=Sager. Til det 22de Kongl. privilegerte Kiøbenhavns Classe=Lotterie an 2 den Classe, er Kiøbe=Lodder at bekomme til 12te April, 3 Rdlr. per Lod, i Odense hos Collecteur J. L. Petersen. Seilfærdig Skipper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Skipper Peder Nisted af Stige eller Odense er nu seilklar for at fortrække til Kiøbenhavn, og derefter hertil igien, bekiendtgiør samme, for at medtage Fragtgods eller Passagerer, da Vedkommende her i Landet kan ved Skrivelse melde sig i No. 12 under Børsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Bortkomne Sager. En liden sort og hvid Spansk Han Hund, det halve Hoved sort og har 4 hvide Fødder, er sin Eiere frakommen, for hvis Tilveiebringelse loves en Convenable Douceur her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-31
Passions=Tanker See, hvilket et Menneske! Mr. Ped denne Tiltale fremstillede Pilatus den af sin Hudstrygelse og Torne=Krone blodige Jesum, her var han, baade som en Mand fuld af Smerter, og som den, der var foragtet, en Orm, og ikke en Mand, Menneskens Spot og Folkes Foragtelse. Et Syn, som aldrig paa Jorden er seet lige til; et Syn, der satte Pilatum, som dog var en Hedning, i Bevægelse; et Syn, der vel havde maattet bevæge Jøderne, om de ei havde været gandske følesløsee og forhærdede, et Syn, hvis Forestilling vel maa være rørende for alle dem, der har nogen Jesu Kierlighed i deres Hierter, Pilatus talte maaskee disse Ord med en spottelig og foragtelig Mine mod Jesum, saa er den lidende og korsfæste Jesus til alle Tider de Vantroendes Spot. Jøderne kunde af al den mod Jesum øvede Haardhed, al den Ynk de saae paa ham, ikke bevæges; saa ere forhærdede og forstokkede Syndere saa følesløse, at det synes, de have aflagt Menneskelighed. Pilatus en Hedning, røres dog ved at see den lidende Jesum i sin ynkværdige Tilstand. Saa kan og tit hos naturlige Menneskeer være en menneskelig Følelse og Medlidighed, der beskiæmmer dem, som have Navn af at være Guds Folk. Saa var den lidende Jesus her meere sit vanartige Folkes Lyst, end de værdigede ham deres Medynk, saa stilledes han her for dem, som Samson for Philisterne. Takke maa vi Gud, at vi ei har været med at see Jesum i denne usle Tilstand, maaskee vi og havde ladet os lidet bevæge deraf, thi hvor lidet bevæges de fleeste ved alt det, de høre om Jesu Smerter, hvor lidet rører dem hans Ære og Vanære. Pilati Ord maa vi vel her betragte som Herrens Ord, Seer, hvilket et Menneske, betragte ham med de rette Bevægelser. Syndere, See hvilket et Menneske! see om Synden bør agtes ringe, da den saa har tilreedt din Jesum er det ret, at du hengiver dit Legeme til Kiødets urene Vellyster, søger din Ære og Glæde i legemlig Pragt og Prydelse, og tænk flittig paa Jesu usle Legeme, paa mange Lidende usle Legemer, ja tænk paa dit Legems Skiæbne, i Døden, i Graven, i Evigheden. Beængstede Syndere, See, hvilket et Menneske, hvorfor var han saa blodig, saa usel, at han ved sit Blod ville aftoe dine og mine Synder, og ved sin Uselhed borttage vor Skam og Vanære, troe paa ham, saa kan du ikke fortabes. Troende! see den taalmodige Jesum under alle sine Smerter, al sin Forhaanelse: lær af ham, at løbe med Taalmodighed i den dig foresatte Kamp; trøst dig ved ham, naar du i Verden forhaanes og foragtes, naar dit Legem af Sygdom og Lidelse ynkelig tilreedes, tænk da til din Trøst paa Jesu usle Legeme, ja tænk i Troen og med Glæde paa, at han, som her saaes usel, ham skal du engang faae at see i Herlighed, og da aabenbares med ham i Herlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
gen den 7 April. Breve Vexling imellem en Rector og en Præst i Dannemark angaaende et vist Sted i Horatius. 1) Præstens Brev til Rectoren. Velædle, Høilærde, Høistærede, Hr. Rector, Jeg giver mig herved den Friehed at udbede mig min gamle Lærers grundige Betænkning over en Gisning, jeg er falden paa - Jeg er færdig at troe, at Ordet Chiragra maa, foruden sin sædvanlige bemærkelse, in sensu tralatition tillige betyde et Bindsel eller Bandage. Grunden til denne Overførelse indsees let, kunne være denne, at et Bindsel, naar det er trukken stærk ad, pleier at foraarsage samme Pine i Hænderne, eller andre Lemmer, som den under dette Navn bekiendte Svaghed. Kunde min Hr. Rector, som jeg vist formoder, sige mig Autoritet derfor, haaber jeg at kunde derved hældigen forklare et Sted hos Horatius, hvis sædvanlige Fortolkning immer har forekommet mig noget tvungen. Det findes i hans Epist. L. 1. Ep. 1. v. 30, Et qvia desperes invicti membra GlyconisNodosa corpus nobis prohibere chiragra. Est qvodam prodire tenus, si non datur ultra. Som ieg da forklarer saaledes: " Og kan man end ikke vente at blive Kæmper i Vext, 3 og Førlighed, maa man dog ikke ville giøre sig selv til 3 Dværge, i det man ved Kunsten indsnører sit Legeme. 3, Man maa skyde sig noget i Veiret, om man ikke kan meere. prodire est for prodeundumest. At Romerne saavel som Grækerne har brugt den Kunst, ved Bindsler at danne de spæde Legemer, i det mindste paa Fruentimmerne til at blive smekre og spærlemmede, det lærer os Terentius in EunAct. 2, Scen. 3. v. 21. 22. p. m. 190, Edit. Schrewel. Hand similis Virgo est virginum nostrarum, quas matres student, Demissis humeris else Vincto pectore, at graciles seient. Jeg forbliver a. 2) Rectorens Svar herpaa Deres Velædle Velærværdighed, Høistærede Ven!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Deres Velærværdigheds meget ærede Skrivelse har været mig hiertelig kier, den jeg maa have den Ære saaledes at besvare:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Angaaende det Dubium om at forklare Horatii Ord paa det citerede Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Den nye bemærkelse, Deres Velærværdighed har Mistanke om, Ordet Chiragra skulde have, maa jeg tilstaae, har været mig hidtil ubekiendt, indtil ieg hører af en anden Ven, at det virkelig skal findes i medicinske og chirurgiske Lexicis for en Bandage eller Bindsel. - Dog synes mig, Poetens Context her neppelig tillader den bemærkelse. Lad os prøve, Porten siger i de 2 næstforegaaende Linier: Non possis oculo qvantum contendeere LynceusNon tamen idcirco contemas lippus inungihvilket jeg meener, vi maa explicere. Om du endskiønt " ikke kan blive meget grandseende, vilde du dog ikke fori smaae, naar du havde Skade i Øinene, at bruge Øiensalve: Naar vi hertil føier de efterfølgende Ord, saaledes, som ieg finder dem i min Horatis: Nec, qvia desperes invici membra GlyconisNodosa corpus nobis prohibere chiragra. NB. Der staaer ikke: & qvia, men necqvia. Saa seer jeg ikke, det kunde passe sig med foregaaende Lignelse, at føie dertil, som Deres Velærværdighed behager at forklare Ordene. Og kan man end ikke blive Kæmper i Vext og Førlighed, (NB. nec nolis) skulle man dog gjerne vilde eller ikke være uvillige til at indsnøre ved Kunsten sit Legeme, og forvolde, man maatte blive til Dværge. Her bliver da ikke meere en Lignelse lagt til den foregaaende; men sat et Contrarium. Og hvem skulde vel være villig til, at svække sit Legems Vext og Førlighed ved en Bandage, posito, Ordet, Chiragra, bemærker ogsaa et Bindsel, posito, det her kunde forklares, som en Ablativus instrumenti (med et Bindsel, saa savner jeg Autoritet for den Tallemaade prohibere corpus, som synes mig haard og usædvanlig, naar man dermed vil forstaae, at hindre Legemets Vext og Førlighed. Forklarer man derimod Ordet, Chiragra, i sin sædvanlige bemærkelse, har alting sin Rigtighed a) baade Lignelsen og b) verbi sædvanlige Brug, a) thi ligesaavelsom den, der havde Feil paa Synet, ikke ville forsmaae at bruge Øiensalve: ligesaa gjerne vilde og den, der ikke just kunde vendte at blive Kæmpe, afværge, at ikke Sygdommen Chiragra, skulle skade hans Legeme. Nodosa passer sig overmaade vel paa Sygdommen Chiragra; thi der er ikke allene nodivinculorum, Knuder i Baand, nodiarundinum &calammorum, Knæe paa Rør og Straae, nodi arborum, Knorter paa Træer, men og nodi articulorum, Knuder i Leedene, som just de faaer paa Fingrene, der har stærk Chiragra. b) Verbumprohibe, beholder og sin sædvanlige Construction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Det heeder jo prohibere aliqvem a periculo eller uden Præposition prohibere hostem transitu. Men besynderlig parallel med disse Ord synes mig Horatii Tale at være, Libr. 1 Carm. od. 27, lin. 3 & 4. Verecundumqve Bachumsangveneis probibete rixis: begge Steder staaer det Onde, som afværges i Ablativo, og det, som derfra befries i Accusativo. - Angaaende den sidste Linie er mine Tanker disse Nødvendighed synes mig ikke at tvinge, at man skulle explicere verbum, prodire tenus qvodam, i en metaphorisk bemærkelse, at gaae frem skikker sig allerbest med den Fremgang i Dyd og Skikkelighed, Porten her har handlet om Naar ieg da tager eft impersonaliter for licet eller fieri potest, og som et Synonymum med datur, som i samme Linie følger efter, i hvilken bemærkelse baade Bondius i sine Noter til Horatium og Lexicon Sorani tager Ordet; bliver vel den simpleste Oversettelse: man kan dog giøre nogen Fremgang, om man end ikke kan komme videre. Jeg forbliver a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
(Fortsættelsen følger.) Jndfald. En Pige blev engang besvangret. Hun havde to Elskere, som ei kunne blive enge om, hvem af dem der var Barnefader. Da disse havde trættedes længe, sagde den ene: Hør Broer, ieg skal skille Trætten: Du seer, jeg har et Træebeen; dersom nu Barnet bliver født med et Træe been, saa vil ieg være Faderen, hvis ikke, saa maa du være det; thi, hvem Barnet ligner, maa jo være dets Fader. Den anden, som var en Tosse, var hermed fornøiet, og lod det komme an paa Træebenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Befordringer. Den 28de Novemb. 1774 er Christian Ernst de Cederfeldt allernaadigst beskikket til at være Hof=Junker. Den 12te Jan. a. c. er Studios. Enoch Grundtvig allern. confirmeret at være Capellan pro Persona for Ude og Oppe Sundbye Meenigheder i Sielland. Den 23de Febr. er Candidatus Juris Haagen Blix allern, beskikket at være Raadmand i Christiania og at forrette Magistratens Vices i Bragernæs. Sognepræst Hr. Tønne Bloch ligesaa at være biskop i Riber Stift. Forrige vice Landsdommer Lauriz Lindegaard ligesaa at være Justitz=Raad. Kammer=Raad Friderich Carl Trant ligesaa at være tilligemed Committeret udi Occonomie og Commerce Collegio. Den 1ste Martii er Tolder Thøger Schatt allern. confirmeret at være Birkefoget og Skriver ved gammel Kiøge, Gaards Birk i Sielland. Catechet Holger Fryde ligesaa beskikket at være Sognepræst for Nittedal og Hachedals Meenigheder i Aggerhuus Stift. Den 6te Mart. har Hs. K. Majest. allern. beskikket hidtil værende Controlleur ved Fridericia Toldsted Andreas Bondo til herefter at være Tolder ved Bandholms Toldsted. Den 9de dito er Byefoged Hans Hjorth ligesaa confirmeret at være Birkefoged og Skriver ved Mariagers Klosters Birk. Capellan Hr. Bertel Kierulf ligesaa at være Sognepræst for Meirup Meenighed i Riber Stift. Samme Dag er fra det Danske Liv=Regiment Rytterie, General=Major Conrad von Holstein efter Ansøgning i Naade dimitteret med General=Lieutenants Caracteer af Cavalleriet, og hans havte Regiment confereret Oberste Jacob Friderich Schaffalitzky de Muckadel som Oberst og Chef. Ligesaa er Oberste Georg Henrich von Warnstedt bestilt til virkelig Oberst=Lieutenant, saa og Premier=Lieutenant Johan Friderich von Burgstorff bestilt til Second Ritmester ved bemeldte Regiment. Den 10de Mart er Jens Andersen Asstrup forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt Danmark og Norge, Den 16de Dito er Studios. Johan Lyders allern. confirmeret at være Capellan pro Persona for Torværd Meenighed i Sielland. Studios. Martin Peter Ohm ligesaa beskikket at være Præst for de Evangeliske Meenigheder paa St. Thomas og St. Jan i Vestindien. Byefoged Rasmus Baggesen ligesaa at være Byeskriver i Weile og Herredsskriver i Nørvang, Tørrild Herreder. Samme Dag er Capitain Adam Christopher von Oldenborg bestilt til tredie Major ved det Syndenfieldske Jnfanterie=Regiment. Den 23de Martii er Premier=Lieutenant Friderich Christian du Wahl bestilt til Capitain og Compagnie Chef ved et af de Tronhiemske Garnisons Compagnier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Vacancer. Sognekaldet i Stege paa Møen, 600 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Sognekaldet i Ringkiøbing i Riber Stift, 280 Rdlr. Ørchedalens Sognekald i Trundhiems Stift, 500 Rdlr. Det residerende Capellanie til Oddernæs Præstegield i Christiansands Stift, 240 Rdlr. Sognekaldet til Middelfarth og Causlunde i Fyhn, 4 a 500 Rdlr. Sognekaldet til Wisbye og Heltborg i Aalborg Stift, 117 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Nyeborg, den 6 April. Natten imellem den 3 og 5 huj. opkom i Hiulbye en ulykkelig Ilsvaade, hvorved 2 Gaarde og et Huus af Raschenberg Gods bleve et Rov for Jlden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-07
Kiøbenhavn, den 3 April, Fredagen den 31te Martii sidstleden var det Kongel. Maler=Bildhugger= og Bygnings Academie paa det Kongel. Slot Charlottenborg, under høieste Præsidio af Hs. Kongel. Høihed Arveprints Friderich forsamlet, for udi allerunderdanigste Erindring af Academiets store Stifteres høisalig og høilovlig Jhukommelse, Kong Friderich den Femtes høieste Fødselsdag, som, udi det Academiet allernaadigst meddeelte Kongel. Reglement til Medaillernes Uddeeling, aarlig er fastsat, at uddeele de i forrige Aar i Academiet tilkiendte Sølv Medailler, hvor høistbemeldte Hs. Kongel. Høihed altsaa for Januarii Qvartal afvigte Aar, udi Tegningen efter det levende Model, naadigst overleverede Mono Haass den første og Friderich Hendrich Krieger den anden Sølv Medaille, samt udi Archirecturen Joachum Jacobsen Steen den anden Sølv=Medaille, for Julii Qvartal udi Tegningen efter det levende Mødel, Friderich Henrich Kriger den første, og Wilhelm Bolten den anden Sølv=Medaille, for October Qvartal i Tegningen efter det levende Model Friderich Christian Nielsen og Erich Paulsen hver den anden Sølv Medalle saavelsom udi Modelleringen Peder Jensen Ringkiøbing den første, og Franciscus Conrad Wilster den anden Sølv Medaille, samt udi Architecturen Carl Christian Martin og Christian Friderich Hansen, hver den første Sølv=Medaille, som og Johan Christian Valentin Løfler og Joseph Christian Lillie, hver den anden Sølv=Medaille; End videre tildømtes for indeværende Aar Januarii Qvartal, udi Tegningen efter det levende Model Erich Paulsen den første og Johan Grorg Preisler den anden Sølv Medaille, og udi Architeturen Johan Christian Møller og Johan Christian Valentin Løfler hver den første Sølv Medaille, samt Hans Lind den anden Sølv Medaille, tilligemed de øvrige udi Skolerne, for Pladserne ellers sædvanlige foregaaende Avancements. Efterretning for Handlende og Søefarende.