Berlingske Tidende, 1771-10-28
Leipzig, den 17de October. Den første Transport af fremmed Korn er nu ankommen til Dresden, og Prisen paa samme derved mærkelig falden. Man haaber at den dyre Tid skal ved videre Tilførsel ganske ophøre. Resten af en Skrivelse fra Skalholts Stift paa Jsland, den 16de Aug. 1771. 5) Om Commissionen. De hid til Landet allernaadigst skikkede Land=Commissarii har brugt stor Flid og Opmærksomhed udi alle Ting, som deres Jnstruction dem paalegger. J Særdeleshed har de holdt flittig Correspondence med de fornemste Kongel. Majestæts Betientere, saavel af den geistlige som verdslige Stand, og venteligen indsamlet af de til dem indflydende Underretninger stort Forraad af det som Landet : Fremtiden formodentlig kan tiene til Nytte. Men hvad de brave Mænd deraf finder nødvendigt for Hs. Kongel. Majest. at andrage, og hvad deraf bliver ved allernaadigste Resolution fastsat, vil Tiden lære. J Fior reyste de til Altinger, og proponerede adskillige vigtige Sager, angaaende Landets Beste, men hvad derpaa blev sluttet, er end ikke bekiendt Geistligheden udi Skalholt Stift har af yderste Kræfter beteed sig villig at indsende til dem de Underretninger og Forslag til Forbedringer, som menes at være fornødne, og aldeles eller meget vel giørlige. Fra Alting reyste Commissarierne i Fior til Holum Stift, men formedelst det vaade, kold og korte Sommer kunde de ikke fortsætte Reysen længere end til Øefiords Syssel. Hvad de paa den Reyse har udvirket, kan man ikke sige; dog maae deres Opmærksomhed have fæstet sig ved adskillige Ting, som endnu ikke er udkommet. J Foraaret 1771 reyste Hr. Laugmand Fieldsted til Vest Fiorderne, paa hvilken Reyse han skal have opdaget noget nyttigt, nemlig et Salt Syderie paa Reikholum, hvor han fik af 1 Pot Saltvand (ved Kaagning af hverar eller sydende Vand), 1 Lod vel brugeligt Salt; og udi Reikiefiord skal han have faaet 3 Lod af 1 Pot Saltvand, foruden nogen Omkostning, hvorved Indbyggerne opmuntres til samme. De 2de Herrer Commissarii, nemlig Holt og Windekilde, som for Svagheds Skyld ikke kunde paatage sig den lange Reyse til Vest=Fiorder ne, reyste dog imidlertid til Ørebachs Handelstæd, besaae det store Vand Hvitaae paa adskillige Steder, og agtede at fortsætte den Reyse til Skaalholt Bispegaard; men Hr. Holtes paakommende Svaghed hindrede Forsættet, saa de maatte gaae tilbage, som foraarsagede, at Hr. Fieldsted og Windekilde paatog sig den Umage, at reyse fra Altinger til Skalholt, hvor de (efter som man siger) skal have fundet de fleste Ting i tilbørlig Stand. Om alt dette og andet langt flere vil Commissariernes med Tiden udkommende Reyse Journal give end bedre Underretning. - 6) Om Faare Sygen. Næstafvigte Aar har den paa fleste Stæder, hvor den var indkommen, gaaet paa det haardeste. Man har Exempler, at desom i Efterhøsten 1770 havde 100 eller 120 af det smaae Qvæg, som da meentes at være got, beholdt udi Foraaret 1771 ikke meere end 20. Den almindelige Aarsag er, at endskiønt saadan Qvæg synes 1 eller 2 Aar at være sund og frisk, saa ligger Fordærvelsen i Blodet, som aldrig udryddes, førende den inficerede Art er aldeles uddød. Den anden meenes at være tilfældig, nemlig: at vedkommende Øvrighed har endnu aldrig gjort tilbørlig Anstalt, at hæmme Pestens eller denne Landplages Oversvømmelse. Havde det skeet i Tide, saa havde den aldrig kommet saavidt, og aldrig faaet saa stor Over baand. De Herrer Commissarierne har indsamlet stort Forraad af grundige Betænkninger over denne høystvigtige og hele Jslands Magt paaliggende Sag. Endeel patriotisk sindede er af den Meening, at den er virkeligen af saadan Jndflydelse i hele Jslands Velgaaende og Conservation, at den maae med rette siges at være Articulus Stantis ant Cadentis Islandiæ.