JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Paris, den 15 Decbr. J forrige Maaned have de offentlige Udgifter beløbet sig til 2 Millioner 460220 Livres mere end Jndtægten. - Den 16, blev endelig Carrier dømt til Døde tilligemed Grandmaison og Pinard, Medlemmer af Revolutionsudskoddet i Nantes, der i Mængde havde skude de Fangne, og ladet Koner og Børn dræbe, hvorved de havde havt strafværdige og contrerevolutionistiske Hensigter. Collin, Chaur, Bachelier og de øvrige 27 anklagede Medlemmer af benævnte Revolutionsudskod bleve frikiendte, da de ikke havde havt contrerevolutionistiske Hensigter med deres Forbrydelse. Da Carrier hørte sin Dødsdom sagde han: "jeg døer som et uskyldigt Offer, mit sidste Ønske er for Republikens og mine Medborgeres Vel." Men dette Ønske rørte ikke nogen. Om Eftermiddagen Kl. 4 samme Dag bleve de 3de ovennævnte henrettede paa Grevepladsen, og man klappede stærkest, da Carriers Hoved faldt. - Jacobinerne skulle underhaanden have ladet alle deres Hielperes Hielpere indbyde fra Departementerne, at komme til Paris, for at staae dem bi, og hielpe dem at udføre en Streg mod Conventet og den nu værende Almeenaand Sikkerhedsudskodder, har meddeelt denne Efterretning til alle DepartementsForvaltningerne, og nu affærdiger man ikke noget Pas til Paris til noget Menneske, som ikke har vigtige og retmæssige Grunde til sin Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Opstanden i Versailles var intet andet end et Sammenløb af Kiellinger, der satte sig mod Brodtaxtens Forhøining. De mishandlede dem, der kiøbte Brødet til den forhøiede Priis, og tvang Districtet til i en Proclamation at love, at det skulle blive ved det gamle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
General Jourdan (som er levet op igien) har den 11 huj. forlagt sit Hovedqvarteer fra Crefelt til Mastricht. Tropperne skulle trække i Vinterqvarteer. Af Nordarmeens Tropper siger man, at mange ere gangne til Antmerpen, til Flandern, og endog til Frankerige, for at trække i Vinterqvarteer. Men det synes, at denne Rolighed ikke længe torde vare ved, da Velfærdsudskoddet, som man forsikrer, har besluttet, at giøre en Vintercampagne, for at forsikre os vor Seier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Antallet af det Mandskab, der siden den 1 Januar. 1792 er bleven optaget, eller sat i Reqvisition, tilligemed den gamle Armee, saaledes som den da var, udgiør 1 Million 728000 Md.; 119000 have aldeles ikke indfundet sig ved deres Fahner, og 53000 have forladt dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
J de militaire Hospitaler ere 167000 Md. døde, og 610000 ere tilligemed de Fangne blevne for Fienden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Armeen bestaaer altsaa endnu af 829000 Md. Den 16 h. er Fougvier=Tinville stilt for Revolutionstribunalet. - Conventet synes ikke saasnart at ville giøre en almindelig Fred, men vil søge at vedligeholde sine Crobringer, og om mueligt endnu forstørre dem. Man beklager herved de stakkels Soldater, der alt i 4 Aar har udstaaet al Elendighed, og gierne ville varme sig i deres Hiem, og nu imedens Lovgiverne i Paris sidde til Bords med proppede Maver og varme Fødder, maa udstaae et Vinterfeldttogs Strabadser, og istedet for Pas hjem faae et Decret, som Conventet i al Magelighed har givet i en varm Sal. - Der komme daglig Deputerede tilsyne, som man troede for længe siden døde. Buset, Jsaard, Barbaroux og Condorcet skulle leve, og de 2 første virkelig være i Paris. - Den fangne engelske Gen. Ochara skal med sit Følge flyttes fra Luxemborg til et sundere Fængsel. - Jacobinerne blive fordrevne fra alle Bureaux, Tribunaler og Commissioner, og nesten alle Lemmerne af de forrige Revolutionsudskodde ere arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
En over 50 Seil stærk Convoy, der i Sommer var blokeret i Cancala=Bay, er nu undkommet, og den 9de ankommet til Havre. - Den 14de decreterte Conventet, at alle de forrige Generalforpagtere, der ikke have meere at fordre af Nationalskatten, og denne intet mere af dem, igien skulle sættes i Frihed og i Besiddelse af deres Formue. - Skuespillerinde Montausier har forlangt næsten 7 Mill. Skadesholdelse for sit Theater. Finantzudskoddet ville istedet for denne overdrevne Fordring tilstaae hende 200000 Livres, men adskillige Deputerede satte sig ogsaa herimod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Skrivelse fra Wien, den 20 Dec. En Plan er bleven forelagt Hoffet her, om at oprette en bestandig Fond til Statsgieldens Udslettelse, uden at nogen Undersaat skulle bidrage en Skilling dertil. Man har beviist Mueligheden i at oprette den endog i nærværende Krigsløb. - Over 60 Personer, der i Ungarn ere beskyldte for slette Hensigter, ere arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Ved Rothenthurmer Pas ankom for kort siden en un velklædt Tyrk med en eneste Ledsager til Hest, og bad inderlig, om beskyttelse, der blev ham tilstaaet; strax derpaa kom 6 Arnauter farende, og forlangte hans Udlevering. Han er Seraskierens af Silistria eeneste Søn; efter hans eget Udsigende bestaaer hans Forbrydelse i, at han er bleven alt for nøie bekiendt med de smukke Slave inder i hans Faders Serail. Da Faderen derfor truede ham med Døden, greb han til Flugten. Han har Penge og Ædelsteene af stor Værdie hos sig, men er meget nedslagen. - En Student paa 21 Aar i Pisa har ikke allene fuldkommen eftergiort Kempels Schachautomat uden at have seet den, men har og forbedret dette mekaniske Kunststykke saaledes, at naar man giver det en Blyestift i Haanden, opskriver det nøie alt, hvad en Tilskuer tilsiger det. Storhertugen, ved hvis Hof dette Stykke er bleven viist, har givet Kunstneren en Pension.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Blandede Efterretninger. J Følge den Göttingske Revolutions=Almanak for 1795, ere allene i Paris fra Mart. 1793 til 22 Juni 1794, 1514 Pers. offentlig blevne guillotinerede. Jblant disse befindes 192 Generaler og Officerer af forskiellig Rang; 154 Fruentimmer af alle Stænder, 182 adelige Personer, 177 Jurister og Gens de robe; 81 Deputerede; 198 Mairer, Municipaler og andre Revolutions betiente; 99 Geistlige, og 23 Skribentere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Den af Kiøbenhavns Tugthuus undvigte og i disse Aviser No. 97 f. A. efterlyste Poul Sivartsen Møller fra Odense er bleven paagrebet i Nyekiøbing i Aads=Herred, og den 29 f. M. igien indbragt til Tugthuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Den 13 Dec. døde i Mariager Major v. Borck i sit 70 Aar; den 27de i Sønder Næraae i Fyen Frue Offenberg; 18de i Faaborg Told- og Consumtions=Casserer Niels Siersted i sit 73de, og den 30te i Kierteminde Mad. Johanne Becker, Told- og Consumt. Jnspect. T. Nascous Kiereste, i sit 40 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Døbte: Odense d. 2 Jan. Skomager Hans Peter Povelsens Datter, Sara. Fadd. Mad. Lausen, Jfr. S. Hunderup, Hr. Kiøbmand Gottschalck, Hr. Sukkermester Nielsen, Hr. Fuldmægtig Lausen. Samme Dag Handskemager Lars Brods Datter, Ane Kirstine. Fadd. Mad. Møller, Jfr. J. Kiølstrup Frid. Walter, And=Brod, Hartvig Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Avertissements. Jndsdagen den 14 i denne Manned 1) Kl. 6 bliver Concert opført i Enigheds-Klubben hos Hr. Lewels; hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for de respective inden og udenbyes Medlemmer. Odense den 4 Jan. 1795. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Egte Castanier og Catrinen=Blommer ere at faae til Kiøbs 2 hos Kiøbmand Jversen paa Nørregade. J Følge skeete Avertissements i disse Aviser, have vel adskillige indfunden sig som Kiøbere til min Gaard Nr. 50 paa Overgade i Odense beliggende der bestaaer af a) 13 Fag velbebygget 2 Etage Bygning til Gaden, der for neden ere indrettede med deels betrukne, deels panelede Værelser, med en god Kielder under, hvortil Nedgange fra Stuen og Gaarden, og foroven Kornlofter og god Kiølle, samt fleere for en Kiøbmand eller Brændeviinsbrænder reele Beqvemmeligheder; b) Sidebygningen i Gaarden, bestaaende af 17 Fag, 2 Etage Bygninger, der er indrettet forneden til Stue værelser, Kiøkken, Spisekammer, Bryggerhuus, Korn huuse, Vognremiser m. m. samt foroven Kamre, Kornlofter, o. s. v.; e) en Tverbygning i Gaarden, ligeledes 2 Etage Bygning ialt 19 Fag, hvorudi Loe, Kornhuuse, Karle= og Folke kamre, Heste og Koestalde med fleere beqvemme Jndretninger, der tildeels af ny er opført og altsammen i bedste Stand. J Bryggerhuuset, foruden et nyt Brændeviinsredskab paa 7 Tønder, endnu en Bryggerkiedel 3 a 4 Tønder, og under begge nye og nylig indlagte Jernrister og øvrige tilhørende nye og gode Ka og Redskaber, Støbe- og Spøelkommer, tilligemed herligt Vand med Opstander i Gaarden, tet ved Bryggerhuuset ; som og endnu en Længde Halvtag i Gaarden til Vogne og Brændeskurer m.m.,der alt ikke her nær saa fuldkommen kunne beskrives, som ved Øiesyn fordeelagtig ville befindes; saa har jeg dog ikke endnu funden antagelig Bud, og derfor nu er tilsinds, at bortsælge beskrevne mine Eiendomme, ved offentlig Auction den 19de Jan. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, da samme alt, om fornøieligt Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse, til den Høistbydende bortsælges. Skulle Gaarden og det beskrevne ellers imidlertid endnu underhaanden blive bortsolgt skal saadant betimelig i Aviserne blive bekiendtgjort. Kiersten sal. Øllenschleger, født Langhoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
Jen høie Velgiører, der til mig, som de Fattiges Forstander, sendte 500 Rd. at uddeele blandt de Fattige her i Byen, takkes herved hierteligst og ærbødigst paa de mange Fattiges Vegne, som han ved saadan sin ædelmodige Godhed har trostet og glædet ved sidstafvigte Aars Udgang, med de hierteligste Ønsker, at Gud i dette ny Aar, og fremdeles altid vil være hans megen store Glæde og Løn. Odense den 3die Januari 1795. Anders Espe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-05
høverdagen d. 10 Jan. 1794 om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Odense Raadhuus ved offentlig Auction bortsolgt 300 Pd. spundet Hørgarn af forskjellig Bonite og Fiinhed, som Dagen tilforn, om forlanges kan tages i Øiesyn i Hr. Wirths Huus, og hvorover trykte Fortegnelser tvende Dage tilforn sammesteds kan afhendes. e) den 17de, var en Trykseil i sidste Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Odense, den 9 Jan. Af udenlandske viser, fra Kiøbenhavn d. 30 Dechr. m., i Adskillige kostbare Hingste ere kjøbte i Sielland, Tyen og Hertugdommene for det Spanske Hofs Regning. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Generalmajor Abbeste, forhen Gouverneur i Ostindien, er her død, 68 Aar gammel. - J Aaret 1794 ere i Hertugdommet Slesvig 2083 Par copulerede, 7221 fødte, 5764 døde, altsaa 1457 fleere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Altona, den 5 Jan. sand. I Kiøbenhavn er udgaaet en Forordning, at de Skibe, som bringe Salpeterladninger til en eller anden neutrak Havn, skulle ved deres Tilbagekomst være forbundne til at bringe et Beviis med, at deres Lasninger virkelig eretsolgte i de angivne Havne. Anledningen dertil er uden Tvivl, fordi man har faaet Efterretning, at anseelige Salveterladninger verkelig ere afgaaede til Frankerige, og adskillige Fartøier med Salpeterladte til Norge, der ere solgte, og Salpeteren siden bragt om Bord paa franske Fregatter, som derfor uden Tvivl have opholdt sig der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Frankfurt om Mayn, den 30 Decbr. Jgaar have de Keiserl. Husarer for Maynz gjort et Udfald mod Bretzenheim, forfulgt Fienden, der stod under Gevær, og, da de ingen Pardon gave, nedhugget nogle 100 Franske, dog ogsaa taget 22 til Fange. De Tydske mistede 18 til 20 Md. Sagen var saa alvorlig, at de Franske stak Allarmstænger op. Man siger, at de Franske skulle have 30000 Syge ved deres Armee, imellem Strasburg og Manheim. J Strasburg hersker igien en Sygdom, og i Elsas er saa stor Mangel paa Lys og Olie, at Folk maa gaae til Sengs, naar det bliver mørkt. J Coblenz have de Franske af Kiøbmand Potgiesser fordret 20000 Livres, og af Hofmarschal, Thinenfeld 600 Daler i Contribution. - J Landau er endeel af vort Tøihuus og Krudtmagazin fløiet i Luften, adskillige Huse ere derved beskadigede, og mange Borgere og Soldater omkomne. - J Bonner opkom, formedelst en Fransk Festin, Jld løs i det Churfyrstelige Slot. - De Franske, uagtet den dyre Tid, anstiller dog mange Lystigheder i Coblenz, have hver Aften Bal og føre Damerne derhen med saa mange Fakler, saa man troer under er Jldeles i Byen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Dags Efterretningerne melde, at Skibbroen i Maynz, igien sat i Stand; der vil derfor nok blive vanskelig for de Franske at udføre noget Foretagende, af hvad Slags det ender. - Ved det sidste Bombardement paa Mannheim blev Kammerjomfruen hos Prinds Maximilians Gemalinde af Pfalz Zweybrücken dræbt i Prindsens Pallads af en Kanonkugle, hvorpaa Prindsessen med sine Børn begav sig paa Flugten, og gik nesten til Fods til Schweringen. commanal Mannheim, den 26 Decands og Besætningen i Rhinskandsen og Flescherne var ved Capitulationen 2000 med 150 Kanoner. J 7 til 8 Skibe førte man i de bestemte Timer alting lykkelig bort hertil, undtagen 1 Mørser og nogle Munitionskaarer. Strax derpaa, da de Franske droge derin, skrege de tre Gange: Republiikken leve! Bombardementet var gyselig, da Fienden i de 14 Timer, som det varede, kastede i det ringeste 3000 Bomber, ind i Staden og Udenverkerne, og henved 5000 Bomber, Grangter og Kugler i Rhinskandsen og Flescherne. Dog bleve i alt af vore kun 14dræbte, og 56 saarede, der enten have mistet en Armeller et Been. Jdag begynde de Franske at nedbryde de Verker, som de havde ved Rhinskandsen; dog have de igien holdt op dermed; men gen af deres Redouter, sprengte de i Morges med Krudt. at Skrivelse fra Haag, d. 30 Decbr. J Forgaars overbragte adskillige Expresser den ubehagelige Efterretning, at de Franske d. 27 talrig have iværksat Overgangen over Waal og Maas, bemægtiget sig Bommelerwaard, besat Staden Bommel, og bragt det svagere Hollandske Korps til at vige ved et almindeligt Angreb fra alle Sider. Arvestatholderen har derfor sammenkaldet Generalstaterne og alle Staterne i Holland, og der er udgivet en Bulletin om Fiendens Fremgang Den første Skræk over den Franske Jnvasion var her meget stor. Den har endnu ikke ganske lagt sig, men her giøres virksomme Forsvarsanstalter derimod. Alle Regierings-Collegierne have været overordentlig forsamlede, og den unge Fagel, Arveprindsens af Oraniens Adjutant, er i største Hast afsendt til London. Fra Gorinchen og Egnen der ere mange flygtede til Rotterdam og Dordrecht. De Franske Emigranter og Engelske Familier, som have været her, ere i Hast reiste herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Vore Fredscommissarier have vel fortsat deres Reise til Herzogenbusch, men man har endnu ingen Efterretning om, at de have faaet franske Passe, for at stige ud ved Moerdyk. (Fra Engelland fattes 3 Poster.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Rotterdam, den 30 Decbr. De Franske ere den 27 gangne over Maas ved Drie- og Alem, have bemægtiget sig Bommel; de Franske Jægere have med deres Bøsser beskudt Kanonbaadene paa Jisen, hvorpaa vort Mandskab have fornaglet Kanonerne derpaa, og hugget Baadene itu, for at giøre dem ubrugbare for Fienden. Harlem, den 30 Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Foruden foranførte fra Haag a. har man endnu følgende private Efterretninger: Efter de Franskes Overgang over Maas rømmede man Fortet St. Andries den 27 Kl. halv 9 om Morgenen. De hollandske Tropper, der retirerede, gjorde Fienden endnu Modstand, men da de ikke kunne forsvare Bommel, reddede endeel af vore Tropper sig over Waal, og de øvrige bleve Krigsfanger, hvoriblant endeel af Regimentet Orange-Friesland, de Bons, Hohenlohe og nogle Schweitzere. Herpaa ere de Franske passerede Waalen ved Thiel, hvorved Jndvaanerne i Thielerwaard bestyrtsede flygtede af Stæderne og Landsbyerne til Gorinchen, Euilenburg og Via nen. I Uetrecht gik i Forgaars det Rygte, at Fienden alt var i Buuren. Det engelske Hovedqvarteer bliver forlagt fra Arnheim til Amerongen eller Rheenen, maaskee endog til Utrecht, og 16000 M. skulle rykke frem fra Geldern til at beskytte Provindsen Holland, og i Gelderne blive erstattede ved ligesaamange Keiserlige. - Det bekræftes, at de Franske ere gangne over Waalen igien Basel, den 24 Decbr. Af 1760 Md. fra Münsterthal, i Over-Elsas, der marscherede til Armeen, ere kuns 14 Md. komne tilbage, de øvrige ere døde. Næsten hver Dag ankomme der fremmede Penge, som de Franske sende til Strasburg, for at udvexle mod franske Papirpenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Siegburg, den 27 Decbr. De østerrigske Jnfanterieregimenter, som nylig trak her igiennem, og igiennem Mühlheim, Dusseldorf &c. begive sig alle til Holland, men Rytteriet til det Münster skee. Paa nogle Dage er det ganske roligt i vore Egne. J Forgaars saae man paa den anden Side af Rhinen en Jldebrand; man siger, det har været Bonn, og at adskillige Huse tilligemed Kasernerne ere lagte i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Paris, den 21 Dec. Jgaar blev officieliter bekiendtgjort i Conventet, at den Amnestie, der er forundt Vendee Rebellerne, har de bedste Følger, da Forposternes Eeder og Forbandelser paa begge Sider ved Loire siden den Tid har ophørt, og Royalisternes Forposter tale nu venskabelig med de republikanske Volontoirer, og isteden for at raabe: Kongen leve, raabe de nu Republiken leve. - Lecointre har gjort en uventet ubehagelig Afskildring om vore Armeers Tilstand, og sagt, at det vare forgiftede af en Sværm eller Skye af uerfarne og umoralske Generaler, som blot Cabale og Partie samt Herske syges Aand under Robespierre havde bragt til at anvanere som Pygmæer, og som nu fortærede alle Republikens betydelige Pladse og Skatter. Conventet besluttede, at Militairudskoddet skulle inden 4 Uger foreslaae, hvormange de i Krigstider nødvendige General-Officerer skulle være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Jacobinernes bekiendte Tilhængere blive da ogsaa fortrængte af Armeerne. - De 26 Lemmer af det Nanteser Udskod, der vare ganske frikiendte, ere paa ny igien blevne arresterede, da Folket var misfornøiet med, at disse Umennesker vare slupne saalet. Alle de fra Lion Udvandrede ere igien vendte tilbage, ja endog de som 1791 vare imigrerte. De blive der slet ikke foruroligede, men alle Midler lettes for dem til at sætte deres Fabriker i Stand igien. - General Kellermann har skrivtlig forlangt af Conventet, at han maatte blive holdt skadesløs, efter 13 Maaneders Fængsel, for Tabet af hans Eqvipage, hans Løn der var holdt tilbage, og at han maatte blive sat i Tieneste igien. - Conventet besluttede d. 17de, at hvo der i Fremtiden fik Understøttelse af Nationen, uden at være fattig, skal igien erstatte det Bekomne dobbelt. - Jacobinerne synes at ville vove det sidste Forsøg, for endnu at komme i Veiret. Man beskylder dem for, at de ere Stiftere til den nu værende Giering. Man siger, at de endog skulle have i Sinde, at bortføre Ludvig 16. Søn af Tempeltaarnet, derpaa at opflamme en Borgerkrig, at bestorme Conventet, og bemægtige sig Nationalmagten tilligemed det Kongel. Barn. - Fra Brest meldes under 15 h., at Republikens store Flaade, bestaaende af 35 Linieskibe og Fregatter, er løbet ud af dens Havn under Admiral Vilaret-Joyeuse, og har 2 Coventdeynterede om Bord. - J Toulon arbeide daglig over 15000 Mennesker paa at udruste Flaaden der. Det ny Skib en fra paa 80 Kan., er nesten færdig, og inden 3 Maaneder troede man at kunne formere den der værende Flaade paa 15 Linieskibe endnu med 3 Skibe paa 84 og 2 paa 74 Kan, og følgelig bringe den til 20 Linieskibe. - J Marseille er en talrig Flaade indløben med Levnetsmidler af alle Slags, saa at der nu er Overflod. - En Borger siger, at han har udfundet Midler til at giøre Telegraphen ligesaa nyttig om Natten som om Dagen. - Det er merkeligt, at det samme Revolutionstribunal, som for 5 Maaneder siden henrettede et Menneske for et royalistisk Ord og dræbte alle dem som faldt i dets Kløer, nu har frikiendt de afskyeligste Skarn og Mordere. Et her værende Blad anmerker derved, at der gives intet saa originalt Folk under Solen, som det Franske, hvor man kan finde slige Modsigelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Den 17de Decbe, begyndte Fougnier Tamvilles Proces, der forhen var Anklager ved Tributalet under Robespierre. Hovedanklagelse Puncterne mod ham ere 25, hvoriblant især, at han har dømt mange frugtsommelig Koner til Døde, imod deres Angivelse, som han ikke herdersigteller agtet paa. - Nu undersøgt man, om kan ikke før sætte en Commission over Billan Varennes, bllot Habois, Barrere &c. - De som vre anklagede ved Cammer og bleve frikiendte, gik i Forgaars omkring, Paris til mange Menneskers Ærgrelse. To af dem en ind, Palais=Roial til en Tracteur for afspise. Nogle næster kiendte dem, og sagde det til Veten, som af 1ste den med disse Ord: "jeg kan ikke tine dem med tiget uden med Menneskekiød." De gik saa i det be endte Kaffehuus de Chartres, men men jagede dem Berlin, den 3 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Politiet her har udbedet sig den Kierligheds Gierning stemmig ud. af Huuseierne her, at de nu i Frosten ville bestrøe Jisen af deres Huse med Tørvaske eller Sand, paa det ingen til komme til Ulykke ved at falde. - Det var vist nok e ønske, at dette Exempel ogsaa maatte efterfølges af dre, især i store Stæder. Den 1ste ankom 3 Escadroner af Livgarden herhid til tige fra Sydpreussen. - Koscinsko hobes i Petersborg, at med Mad og Drikke, men bevogtes stængt. En Off ter forlader aldrig hans Værelse, og lette er det eneste selskab, som han tillades at tale med - J den rus ske Keiserindes Brev til Kongen af Polen, besværger os. Maj. Kongen paa det indstænkigste, at forlade parschau, da man har hemmelig Ont Sinde mod hans v. Kongens Reise var bestemt til Grodne til den 8 ler 12 huj. - Nyaarsdag er skeet stor Avancement, ld Armeen, hvorved 11 Generallieumanter, 17 Genelimajorer, 30 Oberster og 15 Oberstlieutnanter ere levne udnævnte. 16 Generaler, Oberster de ere blevne sette paa Pension.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Thorn, d. 31 Decbr. Der ere ingen Preusser indrykte i Varschau, undtagen ogle for at hverve. Af Russer er der og i Prag henimod 10000 M.; De øvrige ere 8 Mile derfra forlagte i Sy blod og Wegorow. Endnu er det ikke ganske roligt i War hau, hvorfor ogsaa adskillige for deres uforsigtige Talers, Skyld ere arresterede. Man taler og igien om en ny deeling af Polen, hvorved man lader Kongen af Polen holde en liden Plet af Polen; og, siger man tillige, at deelende Magter ville paatage sig at betale hans Gield, og give ham et aarligt Tilskud af Penge til sin Hofstatsbedligeholdelse. Tiden vil afgiøre, hvad deraf er sandt Kiøbenhavn, den 5 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-09
Hs. K. H. Arveprindsesse Sophia Fridericas høie Liig, lev Løverdag Aften d. 27 Dec. Kl. 8 udført fra Sorgenfrie, ler ikke. Slot, for den følgende Morgen at bisættes i Roeskilde Dom lirke. Ceremoniellet, som herved blev iagttaget, var følgen be: Efterat de dertil ansagte kiørende og ridende Herrer, saavelsom de i denne Anledning commanderte Herrer Officeterhavde indfundet sig bemeldte Dags Aften paa Sorgenfrie Slot, hvor den var serveret en Collation, begyndte det at ling med alle Klokkerne i Kiøbenhavn, som vedvarede fra oken 8 til 5. Paa samme Tid blev der og ringet med Kiøkkerne i Lyngbye, hvilket vedvarede indtil Processionen var passeret forbi Lyngbye. Toget skeete i sædvanlig Orden, og det høie Liig blev indsat i Kong Chr. 6. og Frid. 5. Begravelses-Capelle. En Sørgecante blev for og efter en af Biskop Balle holdende Sørgetale opført; derefter bleve paa Palaiet 2de Tafler serverede; Hs. K. H. Kronprindsens Taffel bestod af 33 og Marschals-Taffelet af 60 Couverts. Den 4 Jan. blev anlagt Hofsorg for den afdøde Prindsesse Christiana Ulrica af Holsteen=Augustenborg, som bæres tilligemed den allerede anlagte i 8 Dage.