Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-13
Fra Anno 1530 til 1563 har været nogle Uenigheder imellem Borgerskabet og Magistraten, som især 1580 er udbrudt med adskillige Besværingsposter, hvilke strax af Magistraten ere besvarede, hver Post for sig, hvilke at forlige Christopher Walckendorph til Glorup, Kongelig Majestæts Rentemester, og Christen Wind til Lyndom, Høvedsmand paa Kjøbenhavns Slot, bleve udnævnte, og gjorde et Forlig til forventende Kongelig Approbation. 1581, den 5te April, faldt Kong Frederik den 2dens Approbation og Decision i hver Post siden det indgangne Forlig. J samme Kongel. Decision nævnes 6 Faar eller Lam imod et Qvægshøved. 1581. Den aarlige Byeskat 100lødig Mark til 2 Mk. 13 s. beregnet 46 Rdl. 80 s. Græspenge. 8 - 32 1583. Pesten grasserede. 1587. Forbuden enten paa Stie eller løse at holde Sviin i Kjøbenhavn, under 40 Mk. Straf. 1591. Gav Kong Christian den 4de Magistraten sit Brev paa at nyde af Øresunds Told for Søetøndernes Udlæggelse 400 Rdlr. Species, item Accisen af Viin og fremmed Øl. 1595. Walckendorphs Collegium stiftet. 1601. Pesten grasserede. 1605. Blev det tredie Raadhuus bygget, som Staden har havt. Det stod paa sydlige Side af Gammeltorv. Nytorv var da ikke til, men her stode endeel smaa Huse, som ved en opkommen Jldebrand afbrændte, hvorefter det blev bestemt, at Pladsen skulde ryddes og Nytorv ny indrettes, til mere Sikkerhed for Raadstuen, at den kunde staae frit i paakommende ulykkelige Tilfælde. 1609. Gav Kong Christian den 4de Magistraten Brev paa Indkomsten af Stadens Kielder under Raadhuset. Lod Magistraten befale, ingen Løsgjængere. at huse. 1611. Lod Kong Christian den 4de føre den høje Steenstøtte, som staaer bag ved i Havnen, og gemeenlig udgives for Stadens Vartegn, fra Lund til Malmøe, og derfra over Jsen til Kjøbenhavn. 1617. Den første Jubelfest helligholdt i Kjøbenhavn for Reformationen. 1618. Blev Christianshavn anlagt. 1616. Det Ostindiske Compagnie stiftet. 1618. Første Skib fra Kjøbenhavn til China. - St. Petri Kirke indrettet til en ordentlig tydsk Kirke. – Christianshavn faaet Stadsprivilegier. - Et Ostindisk Compagnie anlagt i Kjøbenhavn, dog ikke for denne Stad allene, men for alle og enhver af Undersaatterne, som deri ville interessere, først til Ceilon og siden til Tranqvebar paa Kysten af Coromandel. 1619. Pesten grasserede. 1620. Er Knippelsbro bleven bygget for Overfarten imellem Kjøbenhavn og Christianshavn, der ellers tilforn skete paa en Færgebaad. 1621. Kong Christian den 4de oprettet et Salthandels=Compagnie. - Den 25 April gik Kongelig befaling til Magistraten, at sætte Slagtere og Bagere Taxt. 1622. Af Kong Christian den 4de ladet lægge Grund til Børsen, paa det Sted, som han af Holmen lod indgrave og opfylde. 1622. Blev et Bryggerlaug skiftet og visse Gaarde udsøgte til Bryggergaarde. 1624. Postbukken over Stadsgraven indrettet. 1526. Det første Sukkerraffinaderie oprettet. - Den 11te Mai stod Tøihuset i yderliFare for Jldsvaade, da den nærliggende Proviantgaard afbrændte. 1627. Nicolai Kirkes Spiir nedblæst. 1629. Pesten grasseret. 1630. Kong Christian den 4de skjenConventhuset til de Fattige. 1632. Et stort Jordskjælv. 1636. Er til den Ostindiske Handels Forsættelse og Opfriskelse paalagt Geist- og Verde lige i Kjøbenhavn Contribution hertil, saa af Jndskuddet blev 181083 Rdlr. 1636. 18de Februari et grønlandsk Conpagnie oprettet af Kong Christian den 4de, og med Toldfrihed octroyeret paa 10 Aars Tid. 1637. 7 Juli den første Steen lagt i Rundetaarn. - Pesten grasseret. 1639. Lod Kong Christian den 4de indrette et Tugt- og Manufacturhuus ved de nordre Side af Helliggeistes Kirke, indtil Løvstræde, hvoraf det lidet Stræde, som indtil sidst Jldebrand kaldtes Tugthuusporten, havde sk. Navn. 1640. Anordning om Bryggervangen. 1641. Privilegierne for Tydske Kirke for bedrede. 1642. Tugthuset afbrændt.