Københavns Adresseavis, 1762-10-11
Alt Hoveriets Ophævelse i Sælland vilde ey allene ikke være skadeligt, men endog i mange Henseender fordeelagtigt, saavel for Proprietairerne, som Bønderne, saa og for Forpagterne selv, er ey en Sag der er umuelig at bevise, eller meget vanskelig at sette i Verk. Hvilket jeg vil bevise med Exempler, som jeg vil hente af det for sin Huusholdnings Kunst for lang Tid siden i besynderlig Anseelse værende Holsteen. Det første Exempel er dette: Efterat Qvægsygen i de Aaringer 1740 til 1745 paa det Gods Drage, (som tilhører Hans Høyfyrstl. Durchl. Marggreven af Brandenborg, Kongel. Statholder i Hertug, dømmerne a. og ligger 1 Miil fra Jtzehoe og 8 Miil fra Hamborg, tvende gange havde ødelagt Hollænderiet, blev dette gandske afskaffet, og med de underliggende Bønder saadan en Contract gjort: at enhver af dem skuldt aarligen svare 30 til 40 Rixdaler for Hoveriets Befrielse, dog bleve endnu endeel deraf tilbage, nemlig for at drive Avling paa 3 til 4 smaa indelukte Marker og paa nogen Engbund, hvis Afgrøde var bestemt til Godsets Betienteres Deputat, foruden nogle bestemte Reiser og andre Tienester ved Jagten, Fiskeriet a. Og omendskiønt de nærmest til Gaarden liggende Bønder toge den største Deel af Hov=Markerne selv i Forpagtning, saa kom de dog efter nogle Aars Forløb i saa god Stand, at de uden synderlig Restantz svarede rigtig alt, hvad de burde: Da de fleste derimod, for denne Tid, ey havde kundet betale en liden sædvanlig Skat, som, smaa Redseler indbefattet, kunde beløbe sig til 5 Rdlr. for hver. Denne foromtalte Indretning varer endnu ved paa samme Gods. At alt dette saaledes forholder sig, tvile De, min Herre, nok ikke paa, da Dem er bekiendt, at jeg for en 8 til 9 Aar paa samme Sted har opholdt mig et heelt Aar, ja selv havt med Godsets Regnskaber at bestille. Men saa fremt De endnu have nogen Tvivl derom, saa vilde De behage at addressere sig til den endnu paa Stedet værende Slots= og Gods=Forvalter Sr. Paulsen, som havde denne Sag under Hænderne: end meere, jeg er selv i Stand til at meddeele Dem en Copie, saavel af den til samme Tid derom gjorte Contract, som af den ved Gaardens Markers Forpagtning holdne Licitations Protocol. Bønderne paa samme Gods have altid været frie Folk, kand sælge deres Gaarder, naar de ville, og begive sig hen hvor dem lyster, endog udaf Landet. Men da dette Exempel ikke egentlig svarer til min Plan, saa kommer jeg til det andet. Botkamp, en af de største Herre=Gaarder i hele Holsteen, 2 Mile fra Kiel og 10 Mile fra Hamborg beliggende, tilhører en Enkefrue von Ahlefeldt. Hun har ligeledes, (for hvor mange Aar kand jeg egentlig ikke sige, i det mindste er det 8 til 9 Aar, gjort sit Godses Bønder frie for Hoverie. Samme Gaard havde indtil denne Tid, foruden en Deel smaa Meierie Gaarder, som aarligen betale en vis Forpagtnings=Sum, nogle 40 Bøndergaarder, som vare pligtige til at giøre Hoverie, hvorfor nu aarligen betales 40 Rdlr. i Penge af enhver. Besidderinden holder siden den Tid paa Gaarden, 14 Spand Heste og de øvrige til Avlings=Drift fornødne Ting. Det er bekiendt i Holsteen, at hun derved har forbedret Gaardens visse Jndkomster fra 12000 til henimod 14000 Rdlr. Aarsagerne dertil kand ikke være andre end disse: at Hovmarkerne nu bedre, end for blive dyrkede, og at der ey behøves saa mange Forstrekninger til Bonden, som tilforn. J Aaret 1759. var endnu alting paa samme Sted i den omtalte Tilstand, saa at der er ingen Aarsag at troe, at, da samme Indretning har kundet bestaae i 6 til 7 Aar, man skulde have været nødt til, at giøre en Forandring deri. Bøndernes Vilkaar paa samme Gods er ellers af den almindeligste og sletteste i Holsteen, saasom Liv=Egenskabet, eller Vordned=Rettighed i den strengeste Meening, hersker paa samme, følgelig er det gaaet der, som paa andre saadanne Steder, at arligen mange Personer, af begge Kiøn ere derfra bortrømmede; men siden den ommeldte Indretning er kommen i Stand, haves kuns faa Exempler derpaa. Jeg vender mig nu til det tredie Exempel. Forsøget er foretaget i Aaret 1758, paa Godset, Mehlbeck, som tilhører Conferentz=Raad von Schomburg, og ligger 8 Miil fra Hamborg, og fem fierding Vey fra Jtzchoe. Han havde i Begyndelsen kun liden Lyst dertil, befrygtende, at det kunde være skadeligt; men endelig begyndte han dog ikkun med at give en eneste Bonde fri for Hoverie. Denne betalte strax som en Haand=Penge, eller Douceur for Contractens Udfærdigelse 100 Rdlr. og siden efter det første, saavelsom de følgende Aar 40 Rdlr. Hoverie=Penge, foruden de sædvanlige smaa Udgifter og 2 Dages Hoverie i Høste=Tiden, som i alt anslagen i Penge kunde beløbe sig til 5 Rdlr. Men omendskiønt alle de 11 øvrige Gaardmænd tilbød sig, at betale og svare det samme, saa vilde dog fornævnte Herre den Tid ikke lade sig overtale at antage deres Bud. Men for kort Tid siden har han i en Skrivelse til mig behaget at give mig om denne Sag en nærmere Efterretning med følgende Ord: Jch habe die Hofdienste gang abgehen lassen; und nunperhalte ich sicherre Revennes. Sie solten Sich wunderne mas Mehlbech jetzo cintragt; der schönste Hopfen undRaabsammen werd gebanet, und die Farber=Rothe (Krepp) machset vortreflich. Auf dem Hose werden nun 16 Pferde, ligehalten. Jeg maa herhos giøre den Anmerkning, at Mehlbeck ligger i den middelmaadigste Egn, som kaldes Geest, og bestaaer meest af Sandig Jord, og at der ellers aldrig avles nogen af de 3 nævnte Slags Sæd. Hvoraf kommer det da, at saadanne efter Hoveriets Ophævelse kand avles: (Dette er taget af Brev til en Patriot om Landvæsenets Forbedring i Sælland, som sælges i den Rothiske Boglade paa Børsen for 4 Sk.) Vahrers Qvantum, som udskibes aarlig nogle Stæder, i Rusland. Kara Riga udføres aarlig circa 30000 Læster Rung; B. 900 Skpd. Jugter; 20000 Td. Hørfrøe; 90000 Skpd. Hamp; 20000 Skpd. Hør, 25000 Skok Klap holt a. Der indføres aarlig omtrent 7000 Læster Salt. Fra Pernau udføres aarlig 800 Læster Rug og 800 Td. Hørfrøe, Fra Revel 17000 Læster Rug; 4000 Dæger, Jugter; 500 Tdr. Hørfrøe; 1500 Skpd. Hør. Fra Narva 2000 Læster Rug; 25000 Dæger Jugter; 23000 Skpd. Hamp. Fra Lifland 180000 Tdr. Hampefrøe. Gylden=Tallets Opfindelse, Nytte og Udregning. Bylden=Tallet kaldes saaledes, fordi det som det første Tal i Calenderne i fordum Tid blev skrevet med gyldenne Bogstaver. Det er og kaldet Nye=Tallet eller Maane=Tallet, fordi det er brugt til at vise Nyene og Maanens Løb. Dets ældste Danske Navn, som og endnu beholdes i det Engelske Sprog, er Priim. Dette Tals første Opfindere skal have været en Athenienser ved Navn Meton, forbedret siden af Callippus, og atter af Hipparchus. Det er ikke et Tal, allene men gaaer fra 1 til 19, da de alle ere gjorte til at vise Maanens Løb, hvis Nyer efter 19 Aars Forløb kommer til den samme Dag i Maaneden igien, som de for 19 Aar tilforn fandtes paa. Og deraf kommer det, at hvert Aar har sit eget Gylden=Tal af disse 19, og at de følger i den naturlige Tallenes Raad paa hinanden. Saa at, for Exempel, da Gylden=Tallet i Aar 1762. er 15, saa bliver det næste Aar 1763, 16, og Aaret derefter 17, og saa videre indtil 1766. da Gylden=Tallet bliver 19, hvorefter det i Aaret 1767 bliver atter 1, som det var 19 Aar tilforn. o. s. v. - Det udregnes paa mange Maader, men den letteste er, naar man legger 1 til det Aars Tal, hvis Gylden=Tal man vil vide, dividerer siden samme med 19, og hvad der da bliver til overs, er samme Aars Gylden Tal.