JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Den berømte Prof. Krug i Leipzig blev Natten mellem 1ste og 2den Aug. rørt af Slag, men er igjen i Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En berømt Reisende har i the Times meddeelt Følgende om Beduinerne i Algier: "For os vil det synes næsten utroligt, men det er dog en uomtvivlelig Kiendsgierning, at den Qvantitet af Næringsmidler, som den største Deel af dem dagligen fortærer, ikke overstiger 6 Unzer. Med 6 eller Dadler, dyppede i smeltet Smør, og lidt sød eller suur Melk, frister en Beduin Livet hele Dagen; kan han dertil føje en Haandfuld grovt Meel eller Riis, saa har han gjort det lækkreste Maaltid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Anckdoter. Talleyrand talte for kort siden med en Ven om Portraitet af en Minister, der just ikke udmærkede sig ved Veltalenhed, og da hiin bemærkede: "Nei, hvilken Lighed, der fattes ham i Sandhed blot Talen; svarede den vittige Talleyrand: "Det er intet Under; Udkastet til Portraitet blev gjort i Pairskammeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En fransk Skuespiller, som i afvigte haarde Vinter spillede Augusts Rolle i Sørgespillet Cinna, viste sin Kuldskjærhed ved paa en uromersk Maade at gnide sine Hænder. Nogle lærde Tilskuere i Parterret pebe og gjorde Skuespilleren, opmærksom paa den grove Feil. Uden at tabe Aandsnærværelsen raabte denne strax; J Narre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
En Romer føler lige saa godt som et christent Menneske, naar Thermometret staaer femten Grader under Nul."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
J den sidste russiske Krig tog Fyrst Gallizin det meget ilde op, at en vis udmærket engelsk Officeer ikke indfandt sig i Krigsraadet. Lorden lod sig undskylde med, at han maatte ligge i Sengen, fordi hans Linned blev vasket under den korte Ro, som for Øjeblikket fandt Sted. Hvad, hans Linned skal vaskes, raabte da Fyrsten, hvorqvindagtigt, hvor forkjælet. Jeg tager altid en sort Silkeskjorte med, den holder et heelt Felttog ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Kjøbenhavns Børs d. 7 September 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210. Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 1581 Rbd. Sl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 40. Abs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 92 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . 818 i Banco. Nationalbank-Obligationer. 100 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 102 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 1923, 298 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 66 Rd. Banco 3 pCt. nye danske Obligationer L. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-01
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Nyeste Skilderie af K. jøbenhavn. ansonaanananonSyvogtyvende Aargang. No. 73. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 September 1830. Tidsbilleder. (Fortsatte.) saadanne. Geniers Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Holland havde for Skik, Muskater at kaste paa Baalet; Kostbar ved Sjeldenhed blev Resten, som Luen er greb Ogsaa Genier saa tidt man qvæler ødsel for ey Levningen stiger da snart dobbelt i Priis og i Rang. Stræng Fordring. Ros du fordrer som Pligt, naar Kienderen fælder en Kunstdom, Lære din Dommer du vil, aldrig belæres af ham. Klaffer. Feilen hos Næsten du gierne betragter, i Masferens Hulspeil: Viser sig hiin som en Struds, synes din egen en Myg Baggesen. Dig, du Musernes Yndling, nu man ulykkelig kalder. Skjøndt du, som Digter, dog var signet af Lykken saa mildt: Mueligen have de Ret, som nu dig allykkelig kalde, Lykkelige neppe du var, født i en Alder som vor Evalds Beundring. Evald gaaer det i Danmark hart ad som Klopstock, i Tydskland; Høit man beundrer hans Aand, løse ham afde kun Faa¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Typographisk Luxus. Appighed stiger i Alt, i Tryk og Papir, som i Klæder; Dække skal udvortes Glands indvortes Armod og Nød. Den ydre Form. Meget, siger Marcolsus, betyder Correcthed dog ikke; Sjelen 1 Tanken bestaar, Resten jeg agter for Tant; Flanen sig pynter jo meest, sand Ynde behøver det aldrig." Vindes det Ydre saa let, vrage du burde det ei; Fløiel udkræves vel ikke, men Huller i Strømper, min Kiere! Neppe dig blive til Pryd, var du end født en Baron. Den maskerede Pøbel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Pøbelen nu man ej let kan kjende paa Klædedragt længer; Munden allene formaaer Masken at rive den af Fineste Klæder kun slet kan dække den indvortes Raahed, Aabner først Lapsen sin Mund, røber han snart sin Natur. Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Over Formindskelsen af Guld- og SølvBjergværkernes Udbytte og over deres Virkning paa Verdens Velfærd og Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Guld- og Sølv Bjergværkernes Udbytte i Europa var i Aftagelse, da Amerika blev opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Det Qvantum ædle Metaller, som allerede paa denne Tid var i Omløb, formerede sig ikke meget efter Erobringen af Mexico i Aaret 1529 og af Peru i Aaret 1533, først efter Opdagelsen af Gruberne i Potost, 1 Aaret 1545, og af Vera Madre de Guanaxuato, i Aaret 1556, udbredte sig Skattene fra den nye Verden i den gamle i saadan Overflødighed, at deres Virkning der blev mærkelig. Denne Virkning tilkjendegav sig i den sidste Fjerdedeel af det sextende Aarhundrede i England ved en hurtig Stigen i Prisen paa forskjellige Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Jmod Midten af det syttende Aarhundrede var den relative Værdie af de ædle Metaller falden til den fjerde Deel af sit Standpunkt førend Amerikas Opdagelse, imedens forskjellige Consumtions-Artiklers Priis var forhøiet firedobbelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
En lærd Reisende har beregnet de Skatte, som imellem 1546 og 1600 ere blevne indførte fra Amerika til Europa, til 11 Millioner Piastre, og imellem 1600 og 1700 til 16 Millioner. Tilførselen formerede sig endnu siden efter, og beløb sig imellem 1700 og 1750 i Gjennemsnit til 22 Million aarlig. Men Begjerligheden derefter havde ogsaa formeret sig i samme Forhold, og det er af Adam Smith blevet beviist, at Nedsættelsen af de ædle Metallers Værd havde imellem 1640 og 1775 naaet sit Endepunkt, og Prisen paa Varerne er i dette Tidsrum næsten bleven uforanderlig, eller endog stillet noget lavere. Siden er dog den almindelige Indtægt betydelig forhøiet i Følge det tiltagende Udbytte af nogle gamle Gruber og Opdagelsen af nyere, f.Ex. af Gualcana i Peru og af Catorce i Mexico og nogle andre Omstændigheder, som ansporede denne Erhvervsgreen i Amerika. Man har beregnet den aarlige Indførsel af amerikansk Guld og Sølv fra 1701 til 1800 til aarlig 35 Millioner Pjastre, og den aarlige Indtægt af Gruberne i de forskjellige Dele af den nye Verden har ved Aarhundredets Begyndelse, efter en troværdig Vurdering været 43 1/2 Million i følgende Forhold: Mexico . . . 23,000,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Peru . . Buenos=Ayres Chill. Ny Granada Brasilien 4,360,000 Men efter denne Vurderings Datum har Myntningen i Mexico tiltaget, og fra 1800 til 1810 i Gjennemsnit aarlig beløbet sig til 22,561,72, Piastre. Naar man dertil regner en Sjettedeel for de ikke inddregistrerede Penge, hvilket sikkert ikke er for meget, saa kan man vurdere Udbyttet af de mexicanske Gruber til 27 Millioner Piastre, og Udbyttet af alle Gruber i den nye Verden i de Aar, som ere umiddelbar gaaet forud for 1810 til 4 Millioner Piastre. Til den samme Tid, da denne raske Forhøielse af Grube-Udbyttet fandt Sted, vandt Kredit-, Bank= og Papirpenge Systemerne en i de tidligere Epoker exempelløs Udvikling, hvilket da havde den Følge, at Varepriserne i denne lange Periode, fra 1775 til 1810 igjen begyndte at stige. Jndflydelsen af denne Tingenes Stilling paa Storbritannien synes at være bleven lidet paaag tet. Det var i Begyndelsen af denne Epoke, at Storbrittaniens Manufaktur=Industrie fik den uhørte Udvikling, som har sat Verden i Forbauselse. Hargreaves havde i Aaret Un opfundet, Jenny Arkwright i samme Aar bygget sine beundringsværdige Bomulds=Væverstole, og af Watt var i følgende Aar taget et Patent paa en Dampmaskine. Begunstigede ved den Forhøielse af Priserne, som betegnede denne mindeværdige Epoke og som holdt sig i hele 40 Aar, lykkedes ikke allene disse underfulde Opfindelser, men ogsaa alle industrielle og commercielle Foretagender, som bleve førte med nogen Forstand, over al Maade og Forventning. Dette ligetidige og undertiden forunderlige Held var det, som skabte og modnede Aanden for Foretagender, der er Hovedaarsagen til den høje Velstand, som England opnaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J de sidste tyve Aar af denne Tid have fordet Meste de ved den franske Revolution foranledigede Krige fundet Sted; men disse Krige gjorde Indvirkningen af den sig stedse formerende Overflod af kostbare Metaller, af Kredit-Udvidelsen og Udviklingen af Papirpenge-Systemet endnu stærkere, idet de ogsaa bidroge til Forhøielsen af Varernes Kjøbepriis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Det var i Aaret 1810, at den spansk amerikanske Insurrection udbrød. De Uroligheder, hvortil den var Aarsag, kom heftigt til Udbrud i de fornemste Bjergværks Distrikter, og flere af de rigeste bleve opgivne og tildeels satte under Vand. Dette havde nu til Følge, at de ædle Metallers Fremdragelse for Lyset blev bragt ned til en Trediedeel af dens tidligere Standpunkt, Herr Ward, som saa vel har benyttet Fordelen af sin Stilling som Gesandt i Mexico 1 Aarene 1825182, have vi at takke for langt tilforladeligere Data over Udbyttet af de mexicanske Gruber siden 1810, end vi have over Indtægterne af de andre sydamerikanske Bjergværker. Ifølge disse Angivelser har Udmyntningen i Mexico og i de sex Provincial-Myntsteder i Aarene 1811 til 1826 udgjort Totalsummen .... Piastre 168,297,400. Udmyntningen i Mexico beløb sig i Aarene 1827 og 1828. til og i de endnu i Virksomhed forblevne fire Provincial Miner i samme Aar til 6001777. Hvilket altsaa for de atten Aar fra 1811 til 1828 afgiver en Totalsumma af Piastre 189,000,000 eller ti Millioner aarlig i Gjennemsnit. Naar man paa den ene Side, for at komme til et rigtig treffende Resultat, maa til den ovennævnte aarlige Summa føre en Million for det ikke indregistrerede Metal, saa maa man paa den anden Side ikke oversee, at det i dette Tidsrum myntede Guld og Sølv langt fra ikke var det umiddelbare Produkt af Bjergværkerne. Det i dette Tidsrum til Mynten bragte Guld og Sølv fra Kirkerne og Privatfolk har ogsaa i det mindste aarlig beløbet sig til en Million, og frembringer følgeligen allerede igjen Ligevægten. Men det er endnu ikke alt: de ved Foranledning af de første i England afsluttede mexicanske Laan og ved den engelske Bjergværks=Forening gjorte Rimesser kunne anslaaes til to Millioner Piastre. Endvidere vare de i Aarene 1811 til 1821 udprægede Mynter af en saa slet Gehalt, at man kun tager dem med en Disconto fra 15 til 20 pCt. Ifølge dette kunne vi altsaa kun anslaae Total-Udbyttet af de mexicanske Miner siden 1810 i Gjennemsnit til ti Millioner aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Hvad det aarlige Udbytte af de andre sydamerikanske Bjergværker angaaer, saa bliver samme af Hr. Jacob ansat ringere end forhen er angivet, nemlig: Peru . . . . . . 2,000,000 Piastre. Buenos=Ayres, 1500,000 Chili Ny Granada. . . 2,000,000 Brasilien 1786000 J det Hele 8,036,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den aarlige Vurdering af de peruanske Gruber kan, som Hr. Jacob siger, kun være formodentlig. Siden 1811 er Bearbeidelsen af flere Gruber bleven udsat, og Udbyttet af de i Pasco, der fra 1752 til 1801 havde beløbet sig til mere end to Millioner aarlig, har i den sidste Periode været meget ringe. Buenos Ayres Gebeet har siden 1810 været Skuepladsen for ødelæggende Krige, og særdeles i Bjergværks Distrikterne. Da Puyredon, dengang Republikens øverste Director, Aaret 1811 satte sig i Besiddelse af Paz og Potost, bleve ingen af de derværende Gruber bearbejdede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Af de 132 Ingenios eller Møller, som i de potosiske Cerro-Grubers Blomstringstid uafladelig vare i Virksomhed, har Captain Andrews i Aaret 1826 endnu kun forefundet et Dusin, og Stadens Befolkning havde formindsket sig fra 130,000 til 9000 Sjele, hvilket sikkert er et frygteligt Tegn paa dette ulykkelige Lands Nød. En anden Reisende siger, at af 40 Ingenios, som nogle Aar førend Revolutionen uophørlig vare beskjeftigede og efter en maadelig Vurdering producerede ugentlig 8000 Mark Sølv (omtrent halvfjerde Millioner Piastre aarlig), vare endnu kun 15 i Gang, som ugentlig leverede 1500 Mark Sølv (omtrent 663,000 Piastre aarlig). Efter General Miller prægede Mynt-Hotellet i Potost i Aarene 1810 og 1811 endnu kun en halv Million Pa stre. J Aaret 1826 var Udbyttet forhøiet og Potofts Bank havde afkjøbt Gruberne i Potost, Portugalette og Chapanta 177,127 Mark i plata pena (omtrent halvanden Million Pastre).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Herr Miers forsikkrer efter nyere Data, som han har erholdt over Chilli, at det aarlige Udbytte af de derværende Gruber er sunket ned til mindre end 200,000 Piastre, og at Udmyntningen, som i Aaret 1824 beløb sig til 1,163,283 Piastre, i Aaret 18 kun har givet 180,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J Brasilien har efter Hr. v. Humboldts Opgivelse Udbyttet af Guld, hvoraf Quinto-Afgivt er erlagt i Aarene 1811-1825, kun beløbet sig til 755000 Piastre, hvortil kan være at lægge omtrent 3 eller 644000 Piastre for det Guld, der har undgaaet Afgivten. Siden har Udbyttet end mere forringet sig, og efter Baron v. Eschweges Opgivelser har den i Aaret 1824, med Jndbegrebaf det ikke tilbogs bragte Guld, ei beløbet sig til mere til 5840 Pd. St. eller 136000 Piastre. Hr. Walth forsikkrer, at i sidste Aar 1825 har den i Cara da Fundacao da Sabara af Guld oppebaarne Afgivt ikkun udgjort en eneste Unze, og at Værdien af alt Guld, som er udvundet i Aaret 1827 i Commarca de Rio dos Montes, ei har oversteget 104000 Piastre. Jmidlertid har dog det Hæld, man har havt med Drivten af Gongosoto-Gruberne ved det keiserlige brasilianske Samfund forøget de tre sidste Aars Udbytte med 7664 Pd. Guld. Anslaae vi efter disse Data de brasilianske Grubers aarlige Udbytte fra 1811 til 1821 til 1,350,000 Piastre, fra 1822 til 1826 til 400000 Pjastre, og for de sidste tre Aar til en Million, saa udkommer for de sidste 19 Aar en Gjennemsnits Sum af 1,249,000 Piastre. Hr. Jacob, der efter de ham givne Data, og efter saadanne, som findes adspredte i de nyeste Reisebeskrivelser, har opgjort disse Ansættelser, anseer dem dog selv for at være for høje, og mener, at man dømmer rigtigere, naar man reducerer de sydamerikanske Grubers aarlige Udbytte - indbegrebne de Mexikanske, som man ansætter til 8 Millioner – til i alt 12 Millioner. Vi holde denne Vurdering for temmelig rigtig; men om man endog - med Hensyn paa den Forøgelse der i de sidste Aar har fundet Sted – vil sætte det aarlige Udbytte af Mexico til ti Millioner Plastre, og for de øvrige Dele af Amerika til fem Millioner, saa vilde dette dog kun give en Middelsum af 15 Millioner, altsaa mindre end en tredie Deel imod forhen. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Hvorledes saae Aviser ud hos os i gamle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
For 158 Aar siden begyndte Boghandler Pauli Avisers Udgivelse hos os. Det første Nummer har følgende omstændelige Titel: Extraordinaire Relationer. Eftersom, Gunstige Læser, ethvert iblandt omliggende Lande kan læse alle Post tidinger, som ere at faae fra andre Stæder, i sit egne Sprog, da siunes det ogsaa billigt, at fremstille de fornemste og visseste extraordinaires Relationer, som fra den ene Maanedsdag til den anden kundne bekommes i Vort Danske Sprog, den gunstige Læser til Behag. Hvorpaa ogsaa nu en Prøve fremgifves; dersom han finder deri nogen Behag, da skulle de paa samme Maade ved hver Maaneds Udgang findes sammenskrefne. October Maaned 1672, tilkjøbs hos Daniel Paulli, K. M. Boghandler paa vor Frue Kirkegaard. No. 1. 4 Blade 40. - Med fortsatte Nummere, til 119, og fortsatte Sidetal, udkom maanedligen til 1679 Aars Slutning et lige Ark. Fra 1680. begyndes med nyt Nummer og Sidetal, og fortsattes til 1682 Aars Slutning. 43 Nummere, 323 Sider. Indholden er for det meste udenlandske Tildragelser; dog ogsaa indenlandske, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
om udkomne Forordninger, om afgaaede eller ankomne store Skibe til og fra Vestindien, Ostindien etc., men Avertissementer findes ikke. Om Vidunderligheder forekommer et og andet. Det kunde interessere mange af Skilderiets Læsere at see nogle af de meddeelte Efterretninger; saasom: 163. Hs. Kongl. Maj. Dronning Sophia Amalia hafver i sin Residentz, som er nylig bygt i Hafven, den 12 Martii ladet en Kirke indvie, hvori ordentlig prædikes trende Gange om Ugen, nemlig om Søndagen tvende Gange, om Formiddagen fra Klokken er 10 til 11, om Eftermidd. fra 3 til 4 slet; og om Onsdagen fra Kl. er 10 til 11; og ellers paa andre hellige Dage holdes der paa fornævnte Timer baade Høimesse og Aftensang. Til samme Kirke har Hs. kongl. Maj. tvende tydske Præster antaget og beskikket. At Høieste Ret begyndte Klokken sex om Morgenen, sees af følgende: "Paa Trefoldigheds Søndag, den 25 Maji (1673) blefve Herredagene, paa sædvanlig Maade indblæste, och Dagen næst efter, i Hans kongl. Majest. vores allernaad. Arve-Konnings og Herres Nærværelse i Rætten, begyndte, og holdes nu dagligen Høieste Ræt fra 6 indtil 12 Slet om Formiddagen. S. 99. berettes om en Ambassadør, at han har været til Forhøring; – andre Steder bruges Ordene: til Forhør.") – men hvad hans Verf har været om er endnu ikke bevidst." S. 100 læses om en Guldtand. 1674. Jan. Om nogen lystede at vide, hvor mange der i forgangne Aar her i Kjøbenhavn och paa Christianshavn ere døde og fødde, da ere der 1119 døde, 1351 fødte, og deriblandt 73 uægte Børn." 1674. d. 25 Marts. Den hollandske extraordinaire Ambassadeur Hr. Werkendam, som sig her lader finde, har til et Frydstegn over den ønskelige Fred, som er gjort imellem Engel- og Holland, ladet rød og hvid Vin) springe paa Gammel-Torf, og derhos et artigt Fyrværk antænde."*) Hvorledes Udgiverens fulgte Retskrivning var noget inconsequent sees her og overalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den 14 Martii er den stærke Vinter, som siden den 13 Januarii med usædvanlig Frost havde holdt ved, med en To forlindret, i samme Vinter gieldte en Fafn enkelt Ved 7 Slette Dalere; och var dog ikke tilfangs, og et Læs Bondeved en Rigs-Daler. Jsen imellem Skaane och Sædland, var saa stærk, at de derpaa med store Møllestene, som och skeede, kunde overfare."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
April Smakken imellem Nyborrig og Korsør som nu i tolv gandske Uger hafver været frossen, inde under Nyborrig, er allerførst d. 18 Aprilis kommen over til Korsør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den 17 Mai have Reisende fra Malm fornummet allevegne store Sukker Js med mange Sælhunde paadrivende i Søen. Hele Arket for August er opfyldt med Beretninger om Hagel, og andet Uvejr over hele Europa, i Juli, f. Ex. Den 29 Juli imellem 8 og 9 om Formiddagen hafver dette sig ved Frankfurt tildraget: Himlen blef i et Øyeblik ofverdragen med saa tykke Skyer, at det blev saa myrkt, som det kunde hafve været Nat, og i det self samme reyste en Storm sig af alle 4 Veyr, med forskrækkelig Torden, Liunet och Hagel, som faldt samme Steder saa tykke paa hverandre, at de kunde staae en Mand til Knæerne, og drefve de saa mangfoldige paa Maynen, paa hvilken Bølgerne ginge saa store som temmelige Høye, at de vare at see til, som det kunde have været store Stykker Js. 1674. Sept. Her i Kjøbenhafn hafver været en Mand, som lod et underligt Creatur see for Penge, hvilket han berættede at være kommen af Africa, och at være en Basilisk. Dens egentlige Skikkelse vises i vedføyede Kobberstykke. Mens uanseet den saa kunstig var sammensat, at ingen letteligen kunde kiende det, saa er der dog ingen Tvil paa, at den jo var gjort med Kunst och ofverdragen med Skindet af en Skade eller RockeFisk. Nogle lærde Mænd i Tydskland, hos hvilcke han hafver været med den, berætte, at Eiermanden hafver vedgaaet det for dennem, at den var falsk, hvilket er saa meget mere troligt, som der endnu aldrig nogen Stæds i Verden er funden nogen Basiliskes Rad, da dog den gandske Verden af mange omhyggelige Folk er omreyst, hvilke ikke hafve anvendt liden Tid, Omkostning og Flid paa at forfare og opspore alt det, som nogensteds er merkeligt och sært at finde. Hertil kommer det, at de fleste Lærde holde for at der findes ingen Basilisk i Verden, efter den Beskrivelse och de Kræfter, som de Gamle dennem tilegne, at de næ meligen skulde kundne dræbe alle Diur, och for visne Græss och Træer med deris Aande og Siun tilmed da er det befunden usandfærdigt, at en Basilisk kommer af et Hane=Æg, huilcket nogle vindskibelige og høylærde, og forfarne Mænd her i Kjøbenhavn hafve forsøgt og fuldkommeligen befunden, at slæt intet kan fødes deraf. Hvorom Thome Bartholini Acta medica & philos. Havniensia Anni 1673 kundne læsis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
(Hermed bemærke vi, hvad i det danske Lexikon er anført under Hane-Æg: Et meget lidet Æg, som Høns ertiden lægge imod Sædvane. Den overtroiske Almue mener, at saadant Æg lægges af Hanen, og at deraf kommer en Basilisk, naar det udruges. 1675. Jan. Efterat den kongel. Svenske extraordinaire Ambassadeur, Sverriges Riges Raad, Admiral etc. etc. Grefve Niels Brahe, d. 31 Dec. til Vands fra Landscrone var hidkommen, er hand d. 8 Jan. meget prægtig ophænt til kongel. Forhør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den 30 Jan, hjemkom fra St. Thomas det ortrojerede danske vestindiske Compagnies Galiot, St. Thomas, med en Ladning Sukker, Indigo, Bomuld, Tobak, Jngefær, I et Appendix Blad for Januar ere en Mængde Tillæg til ovenanførte Beretninger om Ødelæggelser ved Uvejr. Nu begyndtes ogsaa under Titel. Mercurius librarius Danicus, en Liste over udkomne Skrifter af danske Skribenter; dog vare Priserne ej tilføiede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J Februar=Arket læses følgende: Til Maadeborg, som derfra skrives d. 15 Februar, hafver en Quinde aff Salvke solt en Bager en Sæk Salt, hvori hun havde en lille Fanden (spiritum familiarem); der Sækken stoed i Huuset begyndte den at puse op, og blifve høy. Bager-Drengen satte sig paa Sækken og vilde tynge den sammen igjen, men i det samme kaste den lille Fanden Drengen ud paa Gulvet, sloeg en Steen af Ofnen, og alle Glasse og Kandene, som stode paa Hylderne i Stykker. Hvad Dom-Capitelet, som Qvinden staaer under, vil gjøre herved staaer til med Tiden at fornemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den 19 Juli stod Depositzen, som forleden Aar, uden al Forklædelse og Mummerie. De som af Skolerne i Danmark og Noreg deponerede, vare 130 Personer. Den 4 5 og 6 Aug. stod examen attestationis her paa Academiet med 73 studiosi Theol.; vare de fleste som man veed paa en Tid at have subliceret sig samme examini.