JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
En Cyder eller Most=Perst fortjener ogsaa at bemærkes, da Hr. Justitsraaden af dette Lands Æbler tilveiebringer en Efterligning af den bekjendte engelske Cyder eller Frugtviin. Justitsraaden lod nogle Æbler afpresse og undergaas Viingjæringen eller samme Tilberedelse som med Druen skeer, og da dette Forsøg lykkedes, foretog han det følgende Aar et større, som siden aarlig har tiltaget. J Aaret 1811 kjøbte han af Bønderne i Erren 350 Tdr. Æbler, som gav 50 Oxhoveder, ost, i 1818 gav 150 Tdr. Æbler 24 Oxhoveder Most. Denne Most eller Æble viin bliver først efter 1 a 1 1/2 Aars Forløb ret god, og i denne Tid behandles samme med flere Ganges Omtapning og Afklaring, derefter bliver Mosten jo ældre jo bedre, saa at den har Smag som ung Rhinskviin. Den gives en behageligere Smag ved Tilsætning af Slaaenbær, og forædles end mere ved en liden Tilsætning af sød Muskat viin. Kirsebær satte paa denne Most giver en ligesaa behagelig Kirsebærviin, som sat paa Fransk viin, men til Punsch er denne Most især anvendelig, i det Forhold af en Flaske Rom, to Flasker Mosk, i øvrigt Sukker og Vand efter Behag, al anden Syrlighed kan undværes. Skallerne og det overblevne af Æblekjødet, naar Saften er udpresset, er et meget godt Foder for Kreaturer, især Køer. De nedstødes i et Kar eller Foustager, hvor det gjæres af sig selv, og kan saaledes henstaae hele Vinteren og Sommeren med. Køerne ade det begjærlig, og malke kjendelig meere derefter, men dem gives ei for meget af Gangen, da Melken ellers faaer Afsmag, formodentlig af Æblekjernernes Bitterhed. Til Madlavning foretrækkes af Mange Mosten for Viin, og som Bordviin er den ligeledes bleven benyttet. Den blev meget søgt og betalt med 100 Rbd. pr. Oxhoved og derover. (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og forklaret Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: I. Fortrolig Skrivemaade (Prøvestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rahbek, T. Rothe, Luxdorph. N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, C. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, o. s. v.) III Forretningsstil. (Prøve stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) III. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg. A. Schytte, B. Møllmann, P. T. Wandell, L. Engelstoft, O. Malling, C. F. Dichmann, C. Bastholm, P. F. Suhm, J. Ewald, 2. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) IV. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J.S. Sneedorff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Bircker, J. Boye, P. E. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af: J. Ewald, F. Høyh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. H. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Ochlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde Youngs Nattetanker, Sander, J. K. Høst, Florians Numa Pompilius.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tode, Olufsen 2.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie, indbunden 4 Rbdlr. 3 Mk., hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet Nr. 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Jndenlandske Efterretninger. En af de Skikke, som efterhaanden ere gangne ganske af Brug hos os, er den, at forære Nytaarsønsker. For tyve Aar siden udgjorde Handelen med Nytaarsønsker en ikke aldeles uvigtig Green af Boghandelen. Der gaves de Boghandlere, som kunde sælge for 5 til 600 Rdlr., og hvis Boglader paa den Tid af Aaret vrimlede af Kjøbere til Nytaarsønsker. Endog vore bedre Digtere ansaae det ikke for at være under deres Værdighed, at stemme deres Harpe til dette Øiemed. Man kappedes om at opfinde nye Jdeer tilJndfatninger, som ikke kunde være smukke nok, og den naive Travelhed og Vigtighed, hvormed man den Gang udsøgte eller bestilte Vers til Forældre, Sødskende, Venner, Veninder og Velgjørere, caracteriserede ganske det lykkeligere, roligere og gladere Liv, de fleste Mennesker i de Dage nøde. Tiderne have forandret sig, nu kan man ikke mere bane sig Veien til sine Medmenneskers Yndest ved et Vers, nu skal der andet til, nu fordrer man kostbare Foræringer, og ligesom den opvoxende Slægt er blevet mere raffineret, gjør nu ogsaa Mange Fordring paa ganske andre Fornøielser, end den oprigtige Yttring af gjensidige Ønsker kan yde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Ved Odense Byes Forligelses=Commission ere i afvigte Aar 1815 foretagne 242 nye og 2 fra Aaret 1814 udsatte Sager. Af disse ere forligte og hævede 167, udsatte 8, og til Rettergang henviste 69 Sager, hvoraf dog kun 15 her ere indstævnte. Foruden disse Sager ere endeel udenfor Protocollen blevne afgjorte og forligte. Mariboe, den 1ste Jan. 1816. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte December Maaned 1815 følgende: 1 Tde. Hvede 15 Rd., 1 Tde. Rug 12 Rd. 3 Mk., 1. Tde. Byg 6 Rd. 3 Mk., 1 Tde. Havre 3 Rd. 3 Mk., 1 Tdr. graae Ærter 8 Rd., 1 Tde. hvide Ærter 8 Rd., 1 Tde. Vikker 8 Rd., 1 Tde. Kartofler 2 Rd. 4 Mk., 1 Pd. røget Flesk 40 sk., 1 Pd. fersk Flesk 32 s., 1 Pd. Kjød 20 s., 1 Pd. Smør 6 Mk., 1 Pd. Ost 20 s., 1 Pd. Talg 6 Mk., 1 Slagtenød 70 Rd., 1 Faar 9 Rd., 1 Sviin 50 a 60 Rd. - Alt 5 Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Nyested, den 3die Januar. Natten imellem den 30te og 31te December f. A. var her ved Nysted saa stærk en Storm, at alle Fartøier og Baade, som laae her i Havnen drev løse fra de Pæle, til hvilke de vare fastbundne, og bleve adspredte til alle Sider. Tvende Fartøier dreve heelt ud til Skandsen tilligemed adskillige Baade, og vare sandsynligen gaaede til Søes, dersom de ikke vare blevne stoppede af Jsen, der var sammenstruet i Udløbet fra Havnen. - Efter en vel fuldendt Juleaftens Nahvere den 24de December f. A. døde en Røgter i Nysted pludselig den følgende Morgen. - Blandt de her forrige Aar Døde var En, som døde pludselig i en Dans. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Viborg, d. 1ste Jan. Den temmelige stærke Frost efter en stor mængde Slud og Snee sidst i Aaret, varede dog ikke længere end til den 31te Decbr., da atter Regn og Tøe indfandt sig, der vedvarede til den 2 Jan. om Natten, hvorpaa atter er kommet stærk Frost. Barometret stod paa meget høit Punkt endog under Tøeveiret, saa at der formodentlig endnu er endeel Snee tilbage. - Overalt har Vinteren sand Veirfeber; thi de fleste Dage tøer og fryser det flere Gange. Veiene ere derfor meget besværlige. - Sønden og Østen Viborg er falden mere Snee end her. J Decbr. indtraf her i Byen det Uheld for en Muursvend, der i Sommer faldt ned og brækkede Armen, at han faldt paa den glatte Gade og brækkede sit Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
J Randers er død Handelsmand Moses Jacob af mosaisk Religion, 43 Aar gl., efterladende sig Kone med 10 smaa Børn og Mindet om en agtet og virksom Borger. (Viborger Samler.)J Jversens Avis af 6 Jan, læses følgende: J Hr. C. Jversens Avis No. 177 spørges om: hvad der kan være Aarsag til Vildtets Formindskelse, nu meer end i ældre Tider. - For den der kjender noget, og har lagt Mærke til vores Lands omskabte Forfatning, nu mere end i ældre Tider, er Spørgsmaalet et oplyst. Førend Udskiftningen, og Godsernes Parsellering, bestod Landet (Kongens Gods undtagen som 1764 blev bortsolgt) for det meste af Proprietair Gods; da havde Vildtet store og vidtløftige Marker og Skovs at yngle paa, og til den Tid blev Loven og Anordningerne om Vildtets Fredning overholdt. Nu derimod da Landet er deelt i saa mange 1000 smaae Afdelinger, og næsten en Afbygger i hver Jndelukke, har dette jo den øiensynligste Ødelæggelse af Vildtet til Følge. Den største Deel af Selveierbønderne skyder uden Undtagelse baade Sommer og Vinter; det er jo deres Enemærker. Der gives efter Sigende end- og omvandrende Bønderkarle og maaskee flere Uberettigede, som naar alt ved dem selv er ødelagt, gaaer fra den ene Bye til den anden, deels om Dagen og deels i maanelyse Nætter, for at gjøre dem en ulovlig Fordeel paa andres Bekostning, stolende paa, at de kan løbe, og altsaa uden at frygte for Straffen. Den nu opvoxende Ungdom kjender ikke en Gang de nu saa gamle og næsten glemte Love, og derfor ubekymret om samme, følger deres Tilbøielighed. Har Afbyggeren ikke Lyst til Jagten, indfinder der sig nok, som gjerne udøver denne Forretning i hans Sted, og om han er Fæster, har han dog en Kat som besørger samme. Den menneskelige Ødelæggelse er vel den væsentligste, men ikke den eneste. Den Mængde Huusmaarer som nu oversvømme Landet ere meget skadelige for Vildtet, især Agerhønsene, at de ogsaa tager Harer er der Kiendsgierninger for i Husene, hvor man kan finde Levningerne af Uld, Been a., men om Sommeren naar Husene er tomme, søge disse Dyr Marken. Deres sine Lugt og fine Fremgangsmaade, lader næsten ikke en Agerhøne roe til Udrugning af Yngelen, og slipper Hønen selv fra den med Livet, maae Æg eller Kyllinger undgielde - De mange Gjærder og Træer ved samme, give nu Rovfuglen Leilighed til i Roe at oppasse og vente paa sit Bytte. J forrige Tider kunde den kuns flyve over en stor Mark, og ei saa let opdage noget. Dette er i Korthed de betydeligste Aarsager til Vild rets Aftagelse. Det har alle Udsigter til, dersom det saaledes skal vedblive, at der blive slet intet Hvorvidt der i oeconomiske Henseender bør værdiges denne Gjenstand nogen Opmærksomhed, om derer Vildt i et Land eller ikke, hører ei til Spørgsmaalets Besvarelse, og derfor overlades til Kyndigeres Bedømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
J Hempels Avis af 5 Jan, læses følgende: "J Hr. Hempels Avis No. 184 f. A. findes indført et anonymt Spørgsmaal, "om der er Noget, som berettiger en Skifteforvalter at holde Skifte efter afdød Aftægts Enkemand, hvis eeneste Datters Mand er ene Arving, og da at paanøde denne Sidste at løse et Skiftebrev med over 21 Rbd., eller at holde Skifte efter bortdøde, endog kun nogle Dage gamle Børn, hvis egne Fædre, eller Mødre endnu leve, og som aldrig have forlangt, eller ønsket Skifte holdt efter deres egne Børn, og da ligeledes at paanøde disse at løse Skiftedrev med 8 Rbdlr. 62 s. Hvorhos det ønskes oplyst, og slig Fremfærd kan kaldes lovlig, eller Udsuerie, og om den er det sidste, da hvorledes sligt den Fattige Undertrykkende bedst kan hæves ved Jndberetning derom, eller hvorledes:" Jndholden af Forestaaende synes at tilkjendegive bestemte virkelige foregaaede Facta. Lovens Bud i 5 B. 2 Kaps. 16 Artkl. (hvor Sportel-Reglementet ingen Forandring gjør) er klar at hvor Arvingerne ere alle myndige og tilstæde (som i den fremsatte Opgave maae antages at være Tilfældet), da haver, Øvrigheden intet dermed at befatte sig, uden det af dem begiæres." Den anonyme Spørger kan derfor ikke gives bedre Raad, end at han, for at faae Penge tilbage(hvilket dog vel er det han attraaer og sigter til, henvender sig med Klage direkte til Øvrigheden, eller Kancelliet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Kjøbenhavns Børs den 9 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 692, a vista 700. Amsterdam 2 M. 649, a vista 648. London 2 M. 29 Rbdlr. Spect 700. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 78 a 79 pr. 100; Oblig. 62. Norske Sedler 37.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Marschal Soult nedsætter sig i Nederlandene, og medbringer, som man paastaaer, 27 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Videnskabernes Academie i München har for Aaret 1817 udsat som Priisopgave, en Historie om den tydske Litteratur i det 16de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
J London er nyligen udkommet en Carricatur, som forestiller Buonapartes Landing paa St. Helen. Jndvaanerne ile, ridende paa Rotter, til Strandkysten, for at modsætte sig den. Napoleon sidder paa en Tigerkat; de ham ledsagende Commissairer paa andre allegoriske Dyr. De bære Faner, hvorpaa de Velgierninger, Napoleon lover Øen, Continentalsystem, Conscription o. s. v. findes optegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Trettende Aargang. No. 4. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Januari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
J Anledning af den i forrige Numer af dette Blad fremsatte Yttring angaaende de antiquariske Annaler, vil man henvise Jndsenderen til Addresseavisen No. 262 forrige Aar, hvori bekjendtgjøres, at disse Annaler faaes hos Directeur Schulz paa Høibroplads No. 61, hele 1ste Bind for 8 Rbdlr. 3 Mk., 2det Binds 1ste Hefte for 4 Rbdlr. og 2det Binds 2det Hefte for 4 Rbdlr. Beskrivelse over Jndustriens Tilstand i Fridericia og Omegn, af Justitsraad og Ridder Bruun. Khavn 1815. 52 Sider. Hos Bogtrykker Seidelin. (Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Af Brændeviinsbrænderier gives i Byen 111, deraf ere kun 60 i Brug, kun en benytter Spølet til Paasæt, istedetfor ellers at bruge Øl. Derved spares Øl eller Malt, men det er Anmelderen sagt, at man taber det rigelig, naar Spølet anvendes til Malkeqvæg, som da giver mindre og tyndere Melk, og det skal være Aarsagen, hvorfor denne nyere Maade saa lidet anvendes. Omendskjøndt Byen har saa mange Værker, til Brændeviin, er dog i Aaret 1813 indført fra Holsteen 60,000 Potter Brændeviin, det vilde ikke have skeet, naar her var Værker, som kunde levere dette Product ligesaa godt og ligesaa billigt, som det faaes fra Holsteen. J det Store betaler et Brændeviinsværk sig bedre end i det Smaa, og maatte kunde betale sig her, hvor omtrent 1000 Skibe aarlig passere Strømmen, og maatte finde Afsætning til disse Skibes Proviantering og til Afsendelser til Norge, Sverrig og flere Steder. Handelen og Søefarten kan ventes vil tiltage, da, ved Hr. Just. Bruuns Bestræbelse, et Havne anlæg er nu iværksat; tilforn maatte Skibene paa en farlig Reed, losse og lade, og om Vinteren søge Havn i en Bugt en Miil fra Byen. Til udenlandsk Handel og Søefart er Byens Beliggenhed meget indbydende. Anm. vil til de her anførte Jndustrie=Anlæg, føie, hvad ham paalideligen er berettet, nemlig, at Justitsraad Bruuns Frue, der, som Moder til 12 velopdragne Børn er tillige bekiendt for sin huuslige Fliid, har for nogle Aar siden anlagt en liden Chocolade Fabrique, hvoraf Afsatsen er nogle tusinde Pund aarlig, ligeledes en Sæbe=Fabrik, der og har god Aftræk. Selv har Justitsraaden i den senere Tid anlagt et Kalkbrænderie, hvortil Kalkstenene hentes med hans egne Skibe fra Sællands sydostlige Kyst. Dette Kalkbrænderie agter han Tid efter anden saaledes at udvide, at Omegnen kan blive forsynet med det Fornødne. Afhandlingen sluttes med adskillige Ønsker, som maatte tages i Betragtning, disse ere: 1. For at afhielpe Mangelen paa Bygmestere, da det er saare vanskeligt at faae Bygninger hensigtssvarende indrettede, at der ansattes en kyndig Bygmester i hvert Amt. 2. For at skaffe Landet gode Haandværkere, at de forpligtedes til som Svende at arbeide nogen Tid i Hovedstaden, for at benytte den bedre Leilighed til at uddanne sig, og der at tage en ordentlig Examen. Det vilde formindske de maadelige Mesteres Antal, og gjøre Standen, hædret. 3. At opmuntre Fiskerierne ved at bekjendtgjør de forskjellige Maader, som i andre Lande af betjenes med Hensyn til Fiskefangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
J. At forhindre Tilstrømmelse af fremmede Fabrikvare, som nu kan ventes, hvorved de nuværende Fabrikanlæg vilde ødelægges. 5. En Arbeids-Anstalt for udlevede svage Mennesker i Forbindelse med Hospitalerne. 6. At befordre Frugttræers Opelskning og Have væsenet i Almindelighed, ved Gartneres Ansættelse districtsviis med aarlig Løn, og billig Overladelse af Huus og et Stykke Jord til Hauge, eller og Degne og Skoleholdere bleve paalagte at skaffe sig Underviisning og Kundskab om Haugedyrkning og Frugttræers Opelskning, og af deres Planteskole aarlig at udplante i Sognet et passende Antal Frugttræer, og med Præstens samt Sognefogdens Beviis godtgjøre, at denne Pligt opfyldtes. 7. At befordre den huuslige Jndustri paa Landet, med Hensyn til Hør= og Uldspinding, samt Lærredsvævning, ved af Sognets Fattigcommission at udlevere Materialet til Forarbeidning, imod at tage enten Lærred i Betaling, eller og, naar Stykket var færdigt, foranstalte det solgt, og det der ved Salget bliver Overskud, leveres Arbeiderne. 8. Befrie de som lagde sig efter at lære et eller andet Fabrikfag for Udskrivning til Krigstjenesten, saalænge han drev den Fabrication.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
J Korthed har Anm. stræbt at fremsætte den værdige Forfatters Tankegang, og slutter med det Ønske, at det var en sand Vinding, naar hver Kjøbsted besad en Mand med Forfatterens Talenter og udbredte Virksomhed. Til Propheten. Viig bort hver Moders Sjæl fra denne Grund; Thi her staaer Grundtvig eene. Vakt op til Liv igjen, han bruger nu sin Mund, Som før han brugte sine Bene. Men vogt Dig vel, o Præst!! Bliv ved Din Læst! Bestiig dog ei Din Satyrs genialske Hest. Thi hvergang Du paa den vil ride, Du maa, som vel bekjendt, i Græsset bide. *)H. C. Wosemose. *) Dette Svar til Propheten, maa, ligesom mit Sidste til den evig unge Baggesen, gjælde for alle lignende Toner, baade i den havnlige og den prophetiske Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Indenlandske Efterretninger. De norske Rigsbanksedler, der allerede vare gaaede ned til 29, eller en Cours af over 2000; ere i disse Dage, paa Grund af det norske Lag things Forslag til deres Jndløsning, igjen stegne til 38, og der er ingen Tvivl om, at de ville reise sig mere, naar Storthinget først har antaget Forslaget, og dette er blevet til en Lov. - Kongelige Obligationer og Committeesedler holde sig godt i Prisen. De første ere blevne betalte med 56 og de sidste med 80. Derimod staaer Hamb. Banco saavelsom Specier høir. Man forlangte i Gaar 729 for Banco og 42 Mk. for Species. Transportforvalter Risom har bekjendtgjort, at Færgefarten ved Assens er nu i fuldfærdig Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Odense, den 9 Januarii. Den her i Fyen ny opkomne Landeplage med Maarkatten tiltager ogsaa Aar for Aar, uden at endnu Nogen har kunne angive sikkre Midler til at standse eller udrydde samme, hvilket dog maa synes at være en Sag af Vigtighed for det Offentlige. Hyppig hører Man om Sommeren klage over, at Høns og Ellinger, kalkunske og andre Kyllinger, i hele Snesetal ihielbides af dette Rovdyr, hvoraf kan befrygtes, at det nyttige Fjærkræ tilsidst vil blive en Sieldenhed, ligesom Skader og Agerhøns næsten ere reent forsvundne. De unge Harer lader Maaren sig ogsaa smaae; Æg hører til dens daglige Kost og selv Kirsebærtræerne forstaaer den at gjæste og afplukke. Et af de Raad, som synes værd at prøve nærmere, men bør bruges mod den fornødne Forsigtighed, skal være, at lægge et Æg hvori er kommet Gift, paa det Sted, hvor Man veed Dyret kommer. Man kan mærke et saadant Æg med Kul, for i al Fald at kunne kiende det Det tegner til gyldne Tider fra de andre. for Sværmeriet. Den ene Smaaprofet opstaaer efter den anden, og i det de synes at kjempe for Religionen, føde de blot deres Selvkierlighed, Jndbildskhed og Lyst til at gjøre Opsigt. Saaledes er nylig i Sønderborg udkommet et Skrivt, under Titel Glædens Kilde, eller en aandelig Tale af P. H. Steenschwang, en foregiven holsteensk Student, der ogsaa er bekjendt af sit Ophold her i Fyen. J en Fortale paa halvfjerde Ark hudfletter han, som en anden Hans Hauge, de dandsende Præster, eller paa anden syndig Maade agerende Geistlige", titulerer dem for Verdens Præster, Syndens Tienere, Aagerkarle, Spillere, Drankere, Gøglere, Prangere er. Paa Dandsen er denne selvbagte Apostel især saa pred, at han erklærer, ingen maa eller kan optages som Medlem i Jesu Menighed, der ei ved en hellig Eed frasiger sig al Deelagtighed i "denne kjødelige Leeg. Skriftet har desuden nogle Vink af saa obseen en Natur, at Man maa blues ved at læse det paa Prent. - Den Forvirring, der ved dette Slags Skrivter kan afstædkommes, burde ikke blive ubemærket. End- og her i Fyen skal virkelig findes dem blandt Landalmuen, som have mistet Forstanden over deres Læsning. -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
- Den kjøbenhavnske Hundesyge har nu og begyndt at yttre sig her i Fyen. J Frørup Bye er Sognefoged Hans Sørensens Lænkehund død 3 Dage efter at Man havde bemærket, at den var syg, og skal have havt alle de Sygdoms Tegn, som opgives i det Kongel. danske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Cancellies Bekjendtgjørelse. Hr. Birkedommer Lehn har i sin Embedskreds foranstaltet Alt til Sikkerhed for de onde Følger, og desuden efter Embedspligt strax indberettet bemeldte Tilfælde til Cancelliet, der vist ogsaa kan være nyttigt for Nabo-Jurisdicsionerne at erfare. - Det var vist ikke heller af Veien, om vore Gader bleve rensede for de Klynger af Hunde, som Man idelig støder paa, og enhver Eier gjort ansvarlig for sine!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Aalborg, den 4 Jan. Den 28 Decbr. Kl. 4 om Morgenen sporedes en Jordrystelse, som er et i vore Lande yderst sjeldent Fænomen. Den var rede ikkuns ganske kort, og syntes at have sin Retning fra N. V. mod S. O. Paa forskjellige Steder i Omegnen saavel Sønden som Norden, for Fjorden, yttrede den sig endnu langt kjendeligere end her i Staden selv. Man er begierlig efter at høre andensteds fra, om og hvorvidt denne Natursieldenhed der har fundet Sted. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Mariboe, den 8de Januari. Vinteren vedbliver at afvexle med Frost og Tøe, Regn og Snee. Begge Jndsøerne er ikke allene tilfrosne; men man har endog begyndt at kjøre paa den saakaldte Nørresøe. Som en Følge af ovenmeldte Afvexling er især det at see Skøiteløbere paa Gaden. (Mariboe Av.) Spørgsmaal. Hvorfor sørge Fruentimmer med hvide og Mandfolk med sorte Klæder, (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Den 9de Jan, solgtes ved Auction paa Børsen en Brandkasse-Obligation paa 500 Rd., omskreven til 175 Rbd. S. V., for 112 1/2 Rbd. N.V. pr. 100 Rbd. S. V.; en dito paa 500 Rdl., omskreven til 125 Rbdl. S. V., for 125 Rbd. N.V. pr. 100 Rbd. S. V.; 4 dito, hver paa 500 Rd., omskreven hver til 425 Rbd. S. V., for 102 1/2 a 103 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; en dito Annuttet paa 675 Rd., med et Overskud af 20 Rbd., for 50 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 Rbd.; 4 Kongelige Obligationer a 1000 Rd. Stke. for 60 1/2 a 61 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd.; en Depositocasse=Obligation paa 100 Rd., 2 dito hver paa 1000 Rd., en dito paa 3000 Rd. og en dito paa 500 Rd., for 60 1/2 a 65 1/2 Rbd. N.V. pr. 1000 Rbd.; 2 Kongelige Kreditcasse=Obligationer a 500 Rd. Stk. for 65 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd.; 2de transportable Statsfonds, hver paa 400 Rd. Species, for 145 Rbd. N. V. pr. 100 Species; 2de hele Species Bankacter for 691 a 697 Rbdlr. N. V. Stkr.; 2de qvart dito for 124 Rbdl. N. V. Stkt., en Kongelig Finants-Collegii Obligation paa 100 Rbd. N. V. til 6 p. C. Rente for 76 Rbd. 3 Mk. N. V.; 6 asiatiske Actier for 122 a 127 Rbd. N. V. Stke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-13
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.