JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Da, som i Censuren er bemærket, Forfatteren til Afhandlingen b) har et sammentrængt Foredrag men med megen Klarhed og Orden, udtalt sine Anskuelser, der ere saadanne, at Censorerne maatte største Delen tiltræde dem; men Forfatteren til den med Motto: "Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae, betegnede Afhandling paa en mere omfattende og fyldestgjørende Maade har besvaret Opgaven, idet han med stadigt Hensyn paa Fædrenelandet angiver de fleste og tillige de bedste Midler, som ved Siden af Dygtighedsprøver kunne, ifølge: mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring, saa tilkjendtes denne Forfatter den udsatte Præmie af 200 Rbd. S. M., og Forfatteren til Afhandlingen med Motto: Der Pferdezüchter mus &c." tilkjendtes Accessit. Ved at aabne den forseglede, med Mottoet: "Hesteavlen maa være Erhverv &c." paategnede, Seddel, befandtes Forfatteren at være Gustav Michelsen, Jnspecteur paa Grevskabet Lerchenborg i Sjælland. Den anden Seddel, med Mottoet: "Der Pferdezüchter &c.", anseer man sig ei berettiget at aabne uden den ærede Forfatters Tilladelse."De Afhandlinger, som ovenfor ere anførte under f) 8) b) 1) og 4), fandtes vel, ved Siden af hine særskilt omtalte, at være mindre heldige Forsøg paa Opgavens Løsning, men dog have Censorerne ogsaa dem fundet Jdeer fremsatte, hvilke meer eller mindre fortjene Opmærksomhed. Jfølge de Grundsætninger, hvorefter Censorerne eenstemmigen formene, at Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme nuomstunder bør ledes, har ingen af de Afhandlinger, som anbefale Vedblivelse af Præmie=Uddeeling for Hingster eller Foler efter en blot Besigtigelse, kunne komme i Betragtning, ihvorvel man ogsaa i disse Udarbeidelser har erkjendt Forfatternes velmeente Hensigt og gode Villie. Jblandt disse Afhandlinger maa man særligen bemærke de tvende under g) og b) anførte. Forfatteren til den første af disse har meddeelt en nøiagtig og interessant historisk Oversigt over de angaaende Hesteavlen i Danmark udkomne Anordninger, hvorhos han røber en ualmindelig Kundskab om de forskjellige Hesteslag i Landets samtlige Provindser og Egne. Ogsaa giver han et Blik over Hesteavlens Tilstand i de fleste Europas Stater, og kommer herved til at tale og Englands Hesteqvi, hvis Natur- og Væsen Forfatteren ei skjønnes at have rigtigen opfattet og bedømt. - Hvad angaaer den vedskrevne Afhandling i det tydske Sprog b) da maa det indrømmes, at Forfatteren har sagt til Fordeel for det hidtil fulgte Præmie System, hvad herfor lader sig anføre. Alle de ikke belønnede Afhandlinger kunne Forfatterne nu erholde tilbageleverede, naar de derom behage at henvende sig til Undertegnede. I Landhuusholdningsselskabets Secretariat, den 14de Sal. April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Efter Reqvisition af Varetaxations-Commissionen heri Staden bliver Onsdagen den 25de dennes om Formiddagen Kl. 10, paa Stempelcontoiret i Hr. Amtsforvalter Sørensens Gaard paa Mindegaden heri Byen afholdt offentlig Auction over nogle fra Randers og Edeltoft hidsendte confiskerede Vare, bestaaende af 200 Al. Bomuldstøi, 100 Al. Sirts, 213 Stk. diverse Tørklæder, 8 halve Merinos dito, 13 Al. Vestetøier, 18 Al. figureret Bombasin, 3 Stk. couleurt Schirting, endeel Bomulds- og Silke=Baand. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 14de April 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
No. 67. Torsdagen. den 26. April. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. eller Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Den store Passions-Concert som i Onsdags Aftes opførtes i Kjøbenhavns Frue Kirke bestod af Mozarts Reqviem og Weyses Miserere. Den instrumentale Deel exeqveredes af det kgl. Kapel, og den vocale Deel af Dillettanter og Dillettantinder. Et Auditorium er over 2000 Mennesker bivaante Opførelsen. Jndtægten, der tilfalder Kapellets Enkekasse, anstaaes, efter alle Udgifters Fradrag, til 1000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Oberstlieutenant i Husar-Regimentet, Kammerherre, v. Sperling, er død i en ung Alder fra mange Børn Grev Frys til Juellinge, som i flere Aar har staaet a la suite ved Regimentet, har nu faaet den Eskadron som garnisonerer i Kjøbenhavn. Capt. Skibsted i SøeEtaten er ligeledes død, efter et Par Dages Sygdom fra 9 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Det theologiske Fakultet i Kjøbenhavn har sendt en latinsk Lykønskningsskrivelse til Kirkeraad Eckermann i Kiel i Anledning af hans Jubilæum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Hs. Majestæt Kongen har under 4de dennes konfirmeret Dødsdommen over Tugthuusfangen Søren Kagerup, som havde myrdet en af sine Medfange ved at stikke ham en Kniv ind i Underlivet. Han var i Aaret 189 dømt ind i Straff anstalten for at have begaaet Jndbrud og Tyverie hos en Kjøbmand i Slangerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Oberst v. Tscherning har i Khousposten leveret. nogle bemærkninger paa en Reise gjennem Jylland, som blandt Andet indeholder en Anke mod Rigsbanken, over de roullerende Kobbertegn, hvis Eftergjørelse byder 12 til 1400 PC. Fordeel, og som indføres til os fra Engelland, Tydskland, Sverrig og Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Den nye literaire Strid som nylig er begyndt i Hovedstaden mellem Professor Zeise og Reservechirurg T. Allerede rup har følgende Anledning: Som bekjendt underkastede sig forrige Efteraar 4 unge Mænd Konkurrencen for Professoratet i Parmacologien og medicina forensis. Af disse vare Resetrechirurg Djørup den Ene. Jngen af dHrr. bleve ansatte ved Universitetet, maaskee fordi den practiskichemiske Prøve hos ingen af dem var tilfredsstillende. Reservech. Djørup lod sine Prøveforelæsninger trykke, og omtalte der den af Prof. Zeise opgivne chemiske Opgave som en Umulighed at løse. Prof. Zeise svarte paa en Maade som tilkjendegav, at han veed, hvorhøit en Professor staaer over en Aspirant til et Profesforat, eller (som det hedder i Morgenposten) som en Regimentschef vilde svare en Commandeersergeant der vovede at sige ham imod. J Anledning heraf har en tredie Mand, som underskriver sig Sincerus, gjort en Sammenligning omtrent saaledes: "Z. er udgaaet fra Slagelse Skole, D. kun fra Jylland. Z. blev Student i Professor=Aaret (1809, da Bredsdorff, Clausen, David, Flor, Heiberg, Lunding, Lemming o. fl. deponerede, D. 11 Aar senere, fra hvilket kun en Eneste er Lector i Sorøe. Z. har taget pharmacevtisk Exammen og erholdt Admissus til Magisterkonferencen. D. har kun taget den chirurgiske Exammen, rigtignok med Udmærkelse. 3. er Professor, D. kun Reservechirurg. Saa man vil see - tilføies der - at Afstanden er saa stor som det vel er muligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Ved kgl. Resolution er Landinsp. Birch i Aalborg Amt forundt 10 Aars udelukkende Privilegium paa at lade forfærdige en af ham opfunden Maskine til at oppløie Kartofler med. Ligeledes Grosserer Owen i Khvn. til i 5 Aar at fabriqvere Svovlsyre i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
En Velfærdssag for Fædrelandet er det, at vore Kornvare finde fordeelagtig Afsætning i Udlandet. Saadant opnaaes kun tildeels ved at Kornet bliver renset saaGodt som muligt. Dette er hidtil skeet ved Rensemaskiner, men selv disse kunne ikke befrie Kornet fra det faste Støv som formedelst Kornets bestandige Uddunstning danner sig som en Hinde omkring dets Skal, og under Kornets Henliggen i Dynger nærmest bidrager til at det bedærves og angribes af skadelige Jnsecter. J den nyere Tid har man derfor i Engelland indrettet saakaldte Korn børste Maskiner, paa hvilke dette Støv aftages. En saadan Maskine kan tillige borttage alle Spid serne paa Kornet saavelsom de Skaller, der, især paa Hveden, ellers vanskeligen lade sig fraskille. Derved faae Kornet ikke allene større Vægt, og et smukkere Udseende, men bliver tillige og et sundere Fødemiddel. Det vil forundre Enhver at see hvilken Mængde Støv der paa denne Maade skilles fra Kornet. J Engelland børstes Kornet paa en Maskine, og renses paa en anden. Fo kort siden har en dansk Mand, Kammerraad Bang Eier af Nøragergaard ved Slagelse, opfundet en Maskine, som udfører begge Deele. Paa denne Maskine, hvorpaa Opfinderen har erhvervet 10 Aars udelukkende Privilegium, kan een Mand børste og rense 8 Tdr. Kor i Timen. En saadan Maskine koster 80 til 90 Rbd. m. dens en engelsk Kornbørstemaskine kommer her paa henved 400.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
J Khous. Adresseavis læstes nylig følgende Avertissement: "En ung Enke, der efter fleres Sigende ikke er hæslig, ønsker at indlade sig i Ægteskab med en honnet Mandsperson, helst af Handelsklassen. De bemærkes, at Penge haves, men ingen Børn. De ærede Herrer behage at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mrk. 235." (Man tør mene, at den ikke hæslige Dame, der har Penge og mangler Børn, vi snart komme i et aldeles omvendt Forhold.)Der har i den senere Tid været stor Efterspørgsel, Kjøbenhavn efter Creatur-Been til Udførsel, Man regner, at der i de sidste Par Uger er bleven kjøbt over 2500 Skippund, betalt med indtil 3 Rbd. 80 sk. pr. Skpd. Alt af denne Artikel – tilføier Beretningen er nu her bleven ryddet for det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Amtmandskabet i Rendsborg har udsat en Belønning af 200 Rdr. for Opdagelsen af Gierningsmanden til Mordet af et i en afsides Egn af Kirkesog net Schenefeldt fundet Liig af en, ved tvende Skudsaar, dræbt og udentvivl udplyndret, ubekjendt Mandsperson. Man seer dog nu ogsaa en offentlig Stemme for Amtmanden i Ringkjøbing i Anledning af det paa Kysten indstrandede og senere opbrændte Skib Caroline, der fremstiller hans Fremgangsmaade saaledes, at den hædrer hans Conduite og Nidkjærhed i at opfylde sine Pligter. Den fremsætter til enhver Fornuftig og Rettænkendes Bedømmelse om der i det ØieAik, da den saa frygtede Cholera pludselig var udbrudt, i Hamborg og Altona, og der endogsaa var Formodning om at Skibet havde Sygdommen ombord, om der da, især da Skibet i det samme strandede paa Kysten og udbredte Frygt og Angest i Alles Hjerter, var Tid til meere at see paa enkelt Mands Fordeel, eller at værne og hele Landets Sikkerhed. Havde Amtmanden ikke handlet saaledes som han gjorde, og Cholera derefter var udbrudt i Landet, som efter Alt hvad der dengang oplystes, havde været meget at befrygte, da havde han ærligen fortjent den Dadel, man nu saa ubillig tillægger ham, og Regjeringen burde da krævet ham til et strængt Ansvar. At det imidlertid kan synes billigt, at et Tab som til det Almindeliges Betryggelse er tilføiet Vedkommende, ogsaa af det Offentlige bør er fattes, findes meget rigtigt, hvorhos dog bør tages Hensyn til at Skibet var strandet, og at Erfaringen noksom har viist, hvorlidet eller slet intet UdbytteRhederiet har havt af et strandet Vrag, efter alle lovlige og fornødne Omkostningers Fradrag, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Den lille Øe Kyholm, 1/4 Miil nordost for Samsøe, der ikke forhen nævntes i Geografien, er nu bleven mærkelig ved den kostbare Losnings- og Rensnings=Qvarantaine, som der er bleven anlagt. Holmen er deelt i tre Hoveddele, nemlig 1) Qvarantainen, der indeholder 5 store Pakhuse, Lazarettet med Sygestuer, Badestue, Rygestuer, Værelser for Opvarterne &c., Vaaning for Qvarantainemesteren og Lægen, med Laboratorium og Apothek, Caserne for Qvarantainebetjente og Arbeidsfolk, Marketenteri &c. J denne Afdeling er tillige et indviet Begravelsested. J hvert af de fem Pakhuse findes 8 Afdelinger, der kunne rumme 240 Commercelæster, endskjøndt de 4 nederste Afdelinger i hvert Pakhuus have dobbelte Reol Afdelinger til at sprede og ryge Varerne paa. Alle 5 Pakhuse kunne saaledes paa eengang modtage til Rensning 20 Skibsladninger paa 60 Commercelæster, det er 12000 Commercelæster. 2) Contumazen indeholder ikkun en Bygning, deelt tilligemed den omgivende Plads i to Dele; den ene for Reconvalescenter, den anden en egentlig Contumaz; ogsaa her findes Badestue og Rygekamre, og Hensigten af denne Afdeling er: at forskaane dem, som efter længere Qvarantaine endnu ei kunne tilstaaes fri Practica, for at komme i Berørelse med Nyes Ankomne i Qvarantainen. 3) Practicaen indeholder Commandantbolig, Vagt og Caserne for Garnisonen, Underofficerer og Gemene, Parloirer, Rygehuus, &c. Der er imellem Qvarantainen og Contumazen et Skillerum, bestaaende af et 10 Fod høit Stakitværk, men imellem Qvarantainen og Practica bestaaer Skillerummet af et dobbelt Stakit af samme Høide og med 16 Fods Mellemrum. Løbet imellem Samsø og Kyholm kaldes Kyholme Sund, og danner en meget god Sommer havn, bestemt til at modtage de Skibe som søge Qvarantainen; den kan modtage endog de største Skibe gjennem Kyholms-Sundet. Skibe, som ei stikke over 14 Fod, kunne komme ud og ind med næsten alle Vinde, Holde bunden er god, Grunden leeragtig. Dybden mellem 5 til 7 Favne. Der er til Sikkerhed for Søfarten anlagt et roterende Lampefyr, 56 Fod høit, og som i enhver Retning viser sit fulde Lys tre Gange i hvert Minut. End videre ere Lodser ansatte paa Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Oberst Tischerning faaer høre i Aalborg Avis at han har sagt Jyderne en Sotice ved at antage, at vi vilde blive Tydske naar vi ikke bleve ledte i Kjøbenhavn som om vi mindre end Andre kunde undvære Ledebaand, og som om vi vare mindre dansksindede end Øeboerne Kan Nørrejylland - siges der - ikke drage Sønder jylland til sig som dansk Provinds, eller meddele det mer Danskhed, vil hiint vist endnu mindre lade sig fortydsksiden dette ikke i Fortiden er skeet. Fyen og Jylland ere som Søster og Broder venskabelig forenede, og Alle Hjerter ere i Kongestaden, hvorfra de ikke uden ved Vold og Overmagt lade sig skille." Om at give Jylland sin egen Provindsialforfatning hedder det endvidere: "Beboerne af den største og folkerigeste, ja man kan vel sige den kraftigste danske Provinds (thi Hovedstaden tilhører ikke udelukkende Sielland) maatte vel ikke mindre end andre Provindser fortjene at høres, og vil man høre den Nationale Stemme uforstyrret af fremmed Jndflydelse, da maa den afgives i Vedk. egen Provinds, da de Valg tes Leilighed ofte ikke er at forlade den, og derfor ved stundom hellere renoncere paa Valget. Lad de forskjellige Provindsers Ønsker og Anskuelser være forskjellige, endog om et og samme Anliggende, saa maae de forskjellige Syns maader dog lede til større Lys i Sagen og til at finder et Foreningspunkt hvormed det Hele kan være tjent, eller de Aarsager hvorfor Projectet bør forkastes. J en Rigsforsamling vilde enkelte overvægtige Stemmer have større Jndflydelse og bringe de mindre Veltalende til Taushed, eller forhindre Jdeernes Udvikling, som derimod i en Provindsialforsamling tør dristigere lade sig høre. Jngen Stemme bør agtes for ringe til at høres og prøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
De theologiske Stridsafhandlinger som den funge, rende Biskop i Aalborg Stift, Hr. Stiftsprovst Stockholm, har ladet indrykke i Aviserne, gjør megen Opsigt. Et Sted siger han: at den uforandrede angsborg ske Konfession udgjør Danmarks Konstitution, og han sin der derfor slet intet Betænkeligt i at en Præst, efter af være overbeviist om at have lært imod Konfession, Pligt og Eed, efter lovlig Proces afsættes fra Embedet. En andet Sted forekommer en Sætning saalydende: "Tyr og Jøde og Hedning tænke anderledes end Christne, og vi maa derfor heller ingenlunde vente af dem det vi kalde et christeligt Levnet, eller den Opfyldelse af Pligter mod Gud, mod os selv og mod Næsten, som der kan ventes af en troende Christen." Dette fremkaldte som Spørgsmaal af Hr. Ree, Udgiver af den Aalborgske Stiftstibende. Der spurgtes f. Ex. "om en Tyrk, Jøde og Hedning som deler sit Brød med den Hungrige, klæde den Nøgne, glæder den Bedrøvede a. skulde være Gud er mindre behageligt Barn end en Christen i samme Forhold, fordi denne blev indlemmet i en anden Menighed, medens han endnu laae i et Svøbeklæde?" Disse Spørgsmaal har Hs. Høiærværdighed besvaret saaledes, at Hr. Ree derved atter har seet sig foranlediget at levere Bemærkninger dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Ogsaa følgende Stykke i Aalborg Avis No. 62 er af den fungerende Biskop i Aalborg Stift, Hr. Stiftsprovst Stockholm. Hvis er den stærke Basune, som lyder saa vældig om Danmarks gamle Tro, saa det gjalder i Syden og Norden, i Østen og Vesten, mod Himlens Hvælving og i Afgrundens Dybhed?" Hvo er den Berserk, om hvem Pogene sværme, som Smaafugle og Ørn, som Myg og Bræmser og Ganger, med Piben og Hvislen og Stingen, men han gaaer sin Heltegang, og nedslaaer hver Drage, som opsteeg fra Mørkhedens Arne?" Basanen er Sandheden. Berserken er Lindberg."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Blandt de for Væddekjørselerne ved Viborg i Aar gieldende Vedtægter ere følgende: der udsættes 3 Præmier: paa 300, 200 og 100 Rbd. r. S., For at vinde dem maa Banen kjøres 6 Gange rundt (som er en dansk Miil) med en Vogn, der bærer en Vægt af 1200 Pd., Kudsken iberegnet. Den første Præmie kan vindes ved at tilbagelægge Veien i 28 Minuter, den anden i 29, den tredie i 30. Den som vinder første Præmie faaer desuden en Udmærkelsesbelønning af 100 Rbd. r. S. dersom Milen tilbagelægges i 25 Minuter. Vallakker tilstedes ogsaa i Aar til Concurrence. Kjørselen maa udføres i Trav, Gallop tillades ikke. Men da selv den bedst tilkjørte Hest kan paa en kort Tid slaae an i Galop, saa fastsættes, at kun de Heste, som galoppere over 40 til 50 Alen, eller mere end 3 Gange gjentage endog et kortere Stykke Vei i Galop, udelukkes fra Præmie. Paa hver Vogn maa kun sidde den som kjører Hestene, o. s. v. Væddekjørsel, Dyrskue, vil finde Sted sidst i Juni Maaned; Dagene ville blive nærmere bestemte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Den vidtbekiendte Poet Peder Jensen, Huusmand paa Vibye Mark ved Aarhuus, har udgivet en ny Vise om: Polakkernes Opstand, deres ulykkelige Fald og nu elendige Tilstand. Fremsat som et Exempel paa, hvor daarlig Opstand er, samt hvor lykkelig vi leve under vor fredelskende Konges Regjering
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Copulerede i Aarhuus Domkirke den 24de April: Hr. Cand. Theologiæ Lange og Frøken L. PaludanMüller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Fortsættelse. af Berigtigelsen i Aarhuus Stiftstidende No. 60. Da man ei har tvivlet om, at Proponenterne gjerne vilde tage virksom Deel i den af dem proponerede Sag, saa har man forstaaet Udkastet saaledes, at Comiteer skulde vælges til at ordne deres (det indbydende Selskabs) Anliggender, og affatte de nærmere Bestemmelser for deres Virksomhed, og at de vare villige til at paatage sig Underbestyrelsen; hvorimod Comiteerne skulde vælge en Overbestyrelse, bestaaende af 3 Medlemmer. Man har saameget mindre havt Grund til at tvivle om, at Proponenterne jo vilde tage virksom Deel i Bestyrelsen, da desuden En af disse, som tilfulde indseer Rytten af Væddeløbs indirecte Jndvirkning paa Hesteavlen, – skjøndt Planen ogsaa foreslaaer at anskaffe Hingster, fordeele dem som Landbeskelere og lade dem bedække for en passende Betaling, – har forsikkret, at det var Hensigten, ret snart at indføre Væddeløb, som Basis for det Hele." Jeg har overalt viist, at jeg ei i mindste Maade, tvivlede om Samfundets gode Hensigt, men troet, at de ikke foreslog den rette Vei til Udførelsen af Foretagendet, og at jeg gjorde vel i efter Evne at forebygge Misgreb. Og naar En af Forsvarerne af Planen, i Følgebladet til No. 47 bemærker: "at der endnu hersker saa megen Fordom mod Væddeløb, at en Opfordring til disse allene vilde møde liden Deeltagelse; videre : "Utilstrækkeligheden af at indføre Væddeløb allene, uden Forbindelse med Andet i Jylland, er allerede omtalt, videre: "Fra Lovene for Selskabets Præmier var det rigtigt indtil videre at udelukke fremmede Heste o. s. v." videre: "det var jo rigtigt, at vælge det mindre Onde, for at undgaae det større," videre: "at Jndkjøb og Fordeling ved Lodtrækning nødvendigt maa være forenet med Væddeløb;" videre : "at de foreslaaede Midler skulle indføres i et Land, hvor de, skjøndt hyldede af Mange, dog i Begyndelsen ville komme til at kæmpe med Fordomme og Mangel paa rigtig Kundskab til Sagen; videre: "Jndsenderen troer derfor, at den valgte Vei her er den bedste;" – naar en anden Forsvarer af Planen anfører: "det Foretagende, her bebudes, er alt for nyt, til at det skulde finde Indgang;" videre: "dets Nyhed er altsaa den største og almindelige Hindring forat det kunde møde hurtig Deeltagelse; videre, dernæst komme Fordomme mod Sagen selv o. s. v.; videre kortsagt: en oprindelig nyttig Sags Udartning og Forvanskelse gjør Mange blinde for dens ypperlige Side;" videre. "Endvidere komme personlige Jnteresser med i Spillet o. s. v.; – naar, siger jeg, to af Planens Forsvarere, maaskee endog Proponenter, selv angive saa mange Vanskeligheder for Væddeløbs Jndførelse i Danmark og selve Proponenterne ei vilke forbeholde sig Overbestyrelsen, saa er Frygten for, at Valget til Commitee-Medlemmer kunde falde paa Mænd, som decideret ere imod Væddeløb, og altsaa ogsaa Frygten for Misgreb i hele Foretagendet vist tilgivelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
J Anledning af det af Hr. Gustav Michelsen i Følgebladet til No. 59 Jndrykkede har jeg endnu at tilføie: at jeg troede, det var Enhver bekjendt, at der i Hestehandelen ofte forefalder Bedragerier, at altsaa ogsaa Samfundet kunde være udsat for denne Fare ved Jndkjøb af Heste, og at en almindelig Assurance paa disse Dyr, (en Jndretning, jeg ikke turde foreslaae, langt mindre understøtte), let kunde . . . . give Anledning til Bedragerie; endvidere, at jeg ikke vidste at foreslaae nogen i Landslutterievæsenet Kyndig, som vilde paatage sig at derigere et heelt LandsStutterievæsen paa den foreslaaede Maade; og endelig: at det er min Overbeviisning, at den Vei, man over 100 Aar har fulgt i England, og som man nu følger næsten overalt paa hele Continenten paa Væddeløbsbaner at udsætte offentlige Priser, er den enesterette, hvorpaa etheelt Lands Hesteavl i kortest Tid og med mindst Bekostning for Regjeringen og Private kanbringes til en høi Gradaf Fuldkommenhed, og saaledes vedligeholdes. Jeg har derfor kaldet den Basis for Hesteavlen, og troet, at det var overflødigt at understøtte mine Anskuelser ved at citere noksom bekjendte Skrifter. Chr. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) London. b) Sunderland. c) Newcastle d) Yarmouth. e. Belfast i Jrland. f) Glasgow. g) Perth. b) Shields. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, i Provindsen Natolien. f) Øen Candia. g) New Orleans. b) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske skotske og irlandske Havne, b) Hamborg. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 20de April 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-26
Tirsdagen den 1ste Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 foretages Auction paa Raadstuen over adskillige Afdødes Efterladenskaber. Tillige bortsælges endeel Løsøre tilhørende Værtshuusmand Rasmus Pallesens og fraskildte Hustrues Separationsboe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 24de April 1832. Fleischer.