JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
Kjøbenhavns Børs d. 2. August 1818. Hamb. 2 M. a v. 214. Spec. 217. Sp. solgtes 13 Mk. 1/4 a 1/2 s. B. Disc. 4 pC. N. Sp. Sedler 155 1/2 a 156. S. Sedl. 52 1/2 a 32 1 N. V. Obl. (4 Febr. 1820) 102 r. S. (1103 Sedl.) 6 pC. Norske 106. B. - 4 pC. dito 98 a 98 1/2. Dito nye 96 B. (Allg. Zeit. 54 A. B.)(Col. Aug. 128).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-23
En Mand tog en Onsdag Morgen fra Beston til Providence, paa Rhode-Island, bestifølgende Morgen om Torsdagen i Ny-Vei 4 pC. K. Obl. 86 a 86 1/4 S. (80 1/2 B.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 1/2 a 100. 3 pC. nye danske Obl. 60 1/2 a 60 1/2. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 69. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 August 1828. Den 25de August. Ei Høihed, ei Glands og ei Stormandens Navn
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Det er, som bevæger den ukiendte Sanger Til Harpen med Glæde at tage i Favn, Og synge til Priis for et Værd, som ei pranger. Med. Daarligheds Glimmer og Smaaligheds Tant. Nei dertil i Harpen han Toner ei fandt. For Manden, som kjender en høiere Fryd, End Smiger forfængelig Daare kan bringe; For ham toner Strengenes reneste Lyd, for ham skal min Sang sig til Himmelen svinge. 9 maatte kun halvt han da føle den Lyst, Som Sangen opvækker i Sangerens Bryst! O Moltke! Du Ædle blandt Dannemarks Mænd! Din Fødselfest Tusinde feire med Glæde; Thi hvor kun Dit Mildheds Blik naaede hen, Du monne Dig reise Dit skjønneste Sæde J Medbrødres Hjerter, som grundfast vil staae, Saalænge som Hjerter paa Bregentved slaae. Din Priis skal ei ene fra Marmorets Grund Med Guldskrift forkyndes til kommende Slægter; Slig Hæder kan kjøbes for nedgravne Pund Af den, som sin Menneskeadel fornægter Nei Moltke, Dig priser en stærkere Røst Fra tusinde Medbrødres takfulde Bryst Dig Kunsterne hædre; og Musernes Søn, Høit synger med Fryd om sin milde Beskyt mark. ter; Trindt om Dig opstiger uskrømtede Bøn, Og lyder til Himlen fra landlige Hytter: Gid ofte vi skue med Jubel igjen Den Dag som os skjænked vor Fader, vor Ven!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Om Gymnastikens Udbredelse i Dan(Sluttet, see forrige Nr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Ved Armeens Reduction i Aaret 1816 blev Jndskrænkning anordnet. Jstedet for at Jnstitutet var bestyret ved en Forstander, blev bestemt, at Jnstitutets Bestyrelse skulde henlægges under en Inspections Officeer, der, i Forening med en Lærer, skulde bestride Tjenesten ved samme og forestaae Undervisningen. Tillige blev Antallet af Eleverne indskrænket til 12, og Jnstitutet selv anviist Bopæl i det første jydske Jnfanterieregiments Kaserne i Kronprindsessegaden. Professor Nachtegal, hvis Embede som Forstander skulde efter den nye Plan indgaae, tilbød sig at ville endog uden Løn vedblive som Bestyrer af en Anstalt, der baade var stiftet af ham, og under hans nidkiere Veiledning havde opnaaet en saa udmærket Grad af Fuldkommenhed. Hs. Majestæt Kongen udnævnte ham i Anledning heraf, d. 17 Marts 1816 til OverJnspektør for det militære gymnastiske Jnstitut. Under ham, som Over-Jnspektør ere ansatte to Jnspectionsofficerer; desuden commanderes i paakommende Tilfælde, og navnligen naar Eskadrons og Compagnielærere skulle øves, saa mange Officerer af Garnisonen til Medhielp, som hertil udfordres. Læretiden er bestemt til 2 Aar; og Eleverne maa førend deres Afgang underkaste sig en Examen. Med Jnstitutet er forbundet en Undervisnings=Anstalt i Skolevidenskaberne ifølge. kongl. Resol. 28 Febr. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Man har nylig i Nyt Magazin for militær Videnskabelighed, 2det Hæfte for dette Aar faaet interessante Materialier til Gymnastikens Historie i Danmark, meddeelte af vor for tidlig tabte Capitain Jahn, R. af Dbr. S. 258. 322; hvoraf forestaaende er uddraget med Tillæg. Desuden gives om denne Gjenstand Oplysninger i: 1) Jnstruction for Lærere i Gymnastiken ved Underofficeers-Underviisningsanstalter og Exerceerskoler, trykt 1805. 2) Reglement for den gymnastiske Underviisning, trykt i Aaret 1818. 3) Kongl. allernaadigst approberet Reglement for Recruternes gymnastiske Dannelse, trykt 1819. - J Penia læses meget om Gymnastiken, især i Aargangen 1810. - End videre erindre vi Etatsraad Engelstofts Program (foranlediget af Examen i det schouboske Jnstitut) om den Pris, Oldtidens Skandinaver satte paa Legems=Øvelser 1801, (ogsaa trykt i Skan din. Museum 1802, 1 H. 3989.) Afdøde Biskop Hansen holdt i Aaret 1809 i Nyborg, lærde Skole en Tale. Om Gymnastikens og Musikens Indflydelse paa den unge Statsborger til hans heldige Dannelse; deraf Udtog i Peni1811 Nr. 24; og saaledes kunne, forudent, allerede nævnte, fremdeles Tode, Callisen, inder (i Egeria) o. fl. nævnes, der baade som bentere, og ved anden Virksomhed have bil get til at Gymnastiken i de sidste 30 Aar til mere og mere en Gjenstand for Folke-Underningen. Saaledes havde Gymnastiken gjort c. Fremgang ei allene i Kjøbenhavn ved DøvstunJnstitutet, Vaisenhuset, Opfostringshuset, Begerdyds= og Efterslægts Skolerne og flere Ski der, men og forskjellige andre Steder i Landet, saasom i Provst Schacks Embedsdistrikt paa Kjøbenhavns Amt, og flere Steder, hvorom de til Kongen indgivne aarlige Beretningers Jndhold kan læses i Collegialtid 1826 Nr. 50 i 1827 Nr. 60. Den kongl. Direction for Almue og Borgerskolevæsenet i Kjøbenhavn lod og und 15 Apr. 1826 et Cirkulair udgaae til samtlig Skolekommissioner og saavel offentlige som pr. vate Skolers Bestyrere, hvori det blev gjort den til Pligt, at sørge for at denne for Børnerphysiske Udvikling særdeles vigtige Undervisning gjenstand ikke bliver forsømt, og i samme Her sigt havde Direktionen fastsat det som en Retilikke at give Bevilling til nye DrengeskelOprettelse uden med den udtrykkelige Betingelse at Børnene skulde undervises i Gymnastike(Coll. T. 1828 S. 45.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
En nye Epoke er begyndt med en Normal skoles Oprettelse og en Lærebogs Udarbeidelse, Ved Kongl. Resol. af 21 Aug. 1827 blev en fra det milit. gymn. Jnstitut gjort forestilling allernaadigst bifaldt: 1) at det militaire gynnastiske Jnstitut maa antage 4050 Børn, de af en under offentlig Bestyrelse staaende Jn eller Fattigskole, til fri Underviisning i detgemsøvelser, der ere fastsatte i Anordningen i Almueskolevæsenet paa Landet, dens 4de Capiti 23, som og i saadanne, der ved nærmere Le bud for Fremtiden maatte vorde bestemte. at denne Indretning maa staae under Instiltets Bestyrelse og sættes i Forbindelse mu samme saaledes, at begge samlede danne en de reanstalt, der kan tjene som NormalskoleGymnastiken; hvori ei allene Institutets saa militaire som civile Elever kunne øves i practisk ved Underviisningen at anvende de theoretiske Regler, der gives dem, men hvori tillige Skolelærere, Opdragere og Andre, der dannes til Skolefaget, kunne gives Leilighed til at gjøre sig bekiendte med de Forholds- og ForsigtighedsRegler, der ved den gymnastiske Underviisning bør lagttages. 3) at det maa være Jnstitutet tilladt at udrede de med en saadan Indretning forbundne Udgivter af den til dets extraordinære Udgivters Bestridelse aarligen reglementerede Sum, dog saaledes at Jnstitutet derfor dog aldeles skal kunne bestride dets sædvanlige reglementerede og nødvendige Udgifter. 4) at bemeldte Normalskole maa saasnart mueligt tage sin Begyndelse og det fornødne desangaaende bringes til offentlig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Ved Cancell. Circulaire af 1 Sept. 1827. bleve samtlige Amts Skoledirektioner derom underrettede. (Col. T. f. A. S. 690.) Hin Normalskole er nu aabnet, og Bekjendtgjørelse derom under 18 Juli d. A. udgaaet. Der er ved samme fri Adgang til Underviisning for enhver Skolelærer, Opdrager eller Andre, der maatte ønske at gjøre sig bekiendte med Forhold og Forsigtigheds Regler, der ved samme bør lagttages. (C. Dagen 177.)J Aaret 1827 blev nedsat en Commission bestaaende af Dhrr. Cancelliedeputeret Statsraad R. a. Dr. Lassen, Professor Nachtegal, R. a. Dr. og Dom., Kammerjunker, Major og Divisions Adjutant v. Abrahamson, R. a. Dr. og Dom., Amtsprovst Dr. Theol. Mønster, R. a. Dr. og Dom., samt Provst Dr. Phill. Schack, for i Forening at gjennemgaae og bedømme et til Hs. Majestæt indgivet Forslag til Veiledning vid og Bestemmelse for Undervisningen i Legimsøvelser i Almueskolerne paa Landet og i Kjøbstæderne. Kommissionen, som fandt det lærdeles gavnligt, at der havdes en Lærebog i Gymnastiken med Hensyn til de offentlige Almue- og Borgerskoler i Danmark, udarbeidede og indsendte et Udkast til en saadan Lærebog; og efter at dens Forslag var indgivet til det kongl. danske Cancellie, og sammes Forestilling afgivet, udkom en Placat af 25 Juli 1828 om Bestemmelser til at fremme den gymnastiske Undervisnings Indførelse i Skolerne. Lærebogen blev derved approberet, og Kongen skienkede 4000 Exemplarer af samme til Uddeling til samtlige Direktioner og Commissioner for Almue- og Borgerskolerne i Danmark. Alle skole pligtige Drengebørn i Danmark skulle nu under de Tvangsmidler, som ellers ere anordnede forSkolegangs Forsømmelse, deeltage i den gymnastiske Undervisning. Lærebogen beskriver tydeligen de forskjellige Gradationer af hin Underviisning, af hvilke den tredie eller meest indskrænkede er af den Beskaffenhed, at den ikke kan overstige enten nogen Skolelærers Evne tilat meddele Undervisningen, eller nogen Skole kasses til at anskaffe de fornødne Apparater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Jndenlandske Efterretninger. Thorvaldsens 4 runde Marmorbasreliefs, som bleve forfærdigede til at anbringes over Porten til Christiansborg Slot mod Slotspladsen ere for kort Tid siden blevne opstillede paa deres Pladser. Det maatte være Læseren, behageligt her at faae den Beskrivelse over samme, som Frue Frederikke Brun (i Athene 1815 Jan. S. 2730 *) har givet efter Modellerne, og derfor optage vi den her. 1809 erholdt Thorvaldsen Bestillingen heraf. Velgiørende, stedse blomstrende Kraft; Sundhed; oplivende Aand; Alt forenende evig Retfærdighed; dette vare de høie Jdeer, der, som Symboler paa det tro danske Folkes Ønsker for sit Kongehuus, udtalte sig i følgende fire herlige Grupper. VI. Herkules og Hebe. Den givne, ved tusinde Statuer og Basreliefs bestemte Norm for hin Kraftens Søn og Symbol, har vor Konstner tilegnet sig med største Frihed, og bevæger sig saa let i samme, som i en selvvalgt Cyklus. Herkules sidder hvilende, med det ene Been kastet over det andet, udstrækkende Haan*) J nogle Meddelelser om Thorvaldsen og hans Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Jmellem Basrelieferne er anbragt en Marmortavle, som endnu er glat, men som man siger skal gives en Jndskrift med Angivelse af de vi tigste Aar i Slottets Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
J Slagelse har begyndt at yttre sig en ondartet Hundesygdom, hvorfor Øvrigheden har ved en Bekjendtgjørelse af 17 d. M. befalet de nødvendige Forholdsregler i Overeensstemmelmed Cancellie-Circulairen af 26 Juni 1824, ligesom det og ifølge Pl. af 12 Juni 1802 er indskjerpet, at aldeles ingen Hunde, uagtet de ere forsynede med Politietegn, maa indtil videre, gaae løse paa Gaderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Fra Aarhuus skrives under 22 d. M. at der skeer betydelige Opkjøb af Kornvarer, især Hvede og Havre, og at Havren allerede betales med 12 til 13 Mk. Tegn. (A. A. 131.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
J Horsens slog Lynilden d. 5 Aug. ned i 2den Escadrons Munderingskammer, dog uden at gjøre videre Skade end at spalte en Bielke. (V. A. 99.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Paa Gaarden Phønixborg i Starup Sogn slog Lynilden samme Dag ned, og alle Udhusene bleve et Rov for Jlden. J Bondebyen Tyvskier i Skjerup Sogn slog Torden ned i en Gaard i en Seng, hvor Mand, Kone, og et lidet Barn laae, og dræbte Konen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Den 10 Aug. blev Skolelærer Rasmussen, i Tryggelev paa Langeland dræbt af Lynilden, paa Marken i Nærheden af sit Hjem, tilligemed en Huusmand, der med ham havde ved en op trækkende Tordenbyge søgt Lye ved et Træe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Blandede Efterretninger. (4) Der Knabe aus der Fremde. Schiller har skrevet et herligt lille Digt: "das Midchen aus der Fremde, hvis Jndhold er meget gaadefuldt. Blatter für literarische Unterhaltung, Nr. 174 og 175 f. d. A. underholde nu deres Læsere med et aldeles prosaisk Sidestykke dertil, dersom der Knabe aus der Fremde ikke er mindre gaadefuldt. Om hiint vides med Bestemthed, at det er et Foster af Digterens Phantasie; dette er derimod fremsat, som en virkelig Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
At en Dreng, siden den 7 Ocbr. 1812, altsaa henved 17 Aar, har været indespærret ganske alene i et lille snævert Rum, jevnt med Jorden, hvor han aldrig saae Solen; hvor hans Føde ikke var andet end Vand og Brød; hvor han ikke havde Omgang med Andre end den, der bragte ham hans Næring; at denne Dreng siden blev løsladt om Natten og sendt til Nürnberg, for der at overlades til en Ritmesters Opdragelse og ansættes i sammes Regiment, hvorved hans Fader skal have tjent - Alt dette klinger saa romantisk, saa underligt, at det kunde give Stof til den interessanteste Novelle i een af de nyeste tydske Lommebøger. Men læser man den vidtløftige Fortælling derom i Blatter für literarische Unterhaltung med Eftertanke og Fordomsfrihed, saa fristes man til at antage det Hele for et nyt Bidrag til eet af de mangfoldige Forsøg til at føre Godtroende bag Lyset, hvorpaa man endog i Danmark har havt adskillige sørgelige Exempler. Vist nok vil Verden bedrages; men hvor det er mueligt at forebygge hvert Bedrag, synes Pligten dog at opfordre Skribenten dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
At Drengen Casper Hauser, som den Vidunderlige kaldes, kan være een af de Ulykkelige, hvis følesløse Forældre, det være nu af Trang eller andre Aarsager, have overladt ham til hans egen Skjebne, det er saare mueligt, ja endog sandsynligt; men mod Historien selv, saaledes som han har berettet den, opstaae adskillige Tvivl. Paa hvad Grund skulde han have været indspærret og behandlet saa haardt, Var det for Rettigheders eller en Arvs Skyld, som man vilde berøve ham, saa kunde hans Tyranner jo ikke være sikkre saalænge han levede og de maatte jo da heller ønske ham aldeles ryddet af Veien. Vil man indvende, at deres Samvittighed ikke tillod dem at begaae et aabenbart Mord, saa kan man spørge, hvi tillod denne ømme Samvittighed dem da, at lade ham langsomt hentæres i et ensomt Fængsel paa Vand og Brød, Var det en unaturlig Fader eller Moder, der paa denne Maade vilde unddrage Frugten af forbuden Kierlighed Verdens Aasyn, hvor er det da mueligt, at de vilde seipine den stakkels Skabning i saadan Grad, Vare de saa fattige, at de ikke kunde give ham anden Føde end Vand og Brød, saa havde der jo nok været et Menneske, der vilde forbarmet sig over den Ulykkelige. Kort, det er vanskeligt at tænke sig Aarsagen til en saa umenneskelig Medfart i vore Dage. Men om man end vilde antage den for mueligt, hvorledes kan man da troe, at et Menneske, der i sit hele Liv har været indspærret og ikke seet eller hørt nogen Anden end den, der bragte ham hans Næring, er istand til strax at udtrykke Begreber om Ting, han aldrig har vidst at benævne, og endog meddele en Beretning om sin tidligere Skjæbne? Han maatte jo være saa godt som døvstum efter saadan Jndspærring. Hvorvidt nogen kan opnaae en Alder af henved sytten Aar, uden at nyde anden Føde end Vand og Brød, overlader jeg til Lægernes Bedømmelse; men er dette virkelig muligt, saa fortjente hiin Examinatus juris, der engang paa Spørgsmaalet om den høieste Tid, en Overtræder kunde sættes paa Vand og Brød, skal have svaret to Aar, neppe at beles saa meget, som man paastod, at han blev. Tidligt eller sildigt maa Sandheden komme for Dagen. Men at denne Drengs lange Fængsling paa Vand og Brød er Digt, derom føler Anmelderen sig, for sin Deel, aldeles overbevist. At udvikle her end videre sine Grunde, vilde blive for vidtløftigt; men han haaber, at Enhver, der vil give sig den Umage, at gjennemlæse det hele Stykke i B. f. I. U. med Eftertanke, vil underskrive hans Mening. Det synes som den tydske Meddeler har anvendt Alt, for at bekræfte Drengens Udsagn og gjøre dets Sandhed ret indlysende. Men det er ilde; han burde heller betragtet Sagen fra et modsat Synspunkt, og ikke blot arbeidet paa at opvække Skræk og Medlidenhed, som om han skrev et Sørgespil efter Aristoteles's Grundsætninger. (*) Cardinalen og Enken. Moliere, udraabte, som bekiendt, da en Tigger leverede ham en Guldmynt tilbage, Digteren af en Feiltagelse havde givet ham, behold Mynten og tag denne tillige, tilføiende: hvor Dyden veed at skjule sig, Denne Handling siger hans Biograph Tachereau, viser Molieres sande Gavmildhed. En lignende Omstændighed hændte sig i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Cardinal Montalto var ligesaa udmærket ved sin Veldædighed, som ved sin Mildhed og sin Ydmyghed i sit Kald. Tre Gange om Ugen var hans Pallads opfyldt, med Fattige og Ulykkelige. Han uddeelte frivilligen gode Raad en Penge. Det traf sig engang, at en Enke, en havde ondt ved at ernære sin unge Datter, nyligen var kommen sig af en farlig Sygde- og som havde solgt det sidste, hun eiede, for et opholde Livet, fik af sin Skriftefader det Raad, at henvende sig til Cardinalen. Den stakkels Kone, ledsaget af sin Datter, frembragte sin Begjering med en Finhed, der rørte den Geilige og tillige opvakte hans Medlidenhed. Kun fem Kroner, Eders Eminence," var Enkens Svar paa Cardinalens Spørgsmaal, hvormeget hun behøvede. Cardinalen leverede hende et Stykke skrevet Papiir med Anmodning om, at overgive det til hans Forvalter. Hun gjorde hvad han sagde, og Forvalteren talte hende 50 Kroner op og forlangte hendes Qvittering derfor Hun undslog sig for at gjøre det, forsikkrende, at det kun var fem Kroner, hun havde bedet den gode Cardinal om;" flere, sagde hun, kan jeg ikke med god Samvittighed modtage. Forgjeves viste Forvalteren hende Anviisningen, der var skreven med Cardinalens egen Haand. Han maa have taget Feil," svarede Konen og vedblev at vægre sig for at modtage flere end sin Kroner. Forvalteren bad hende nu at følge med ham ind til Cardinalen. Da de kom ind til ham, berettede Forvalteren, at Enken undslog sig for at modtage flere end fem Kroner, erklærende, at hans Eminence maatte have taget Feil. Det har jeg ogsaa, svarede Cardinalen, flye mig Papiret." Han tog derpaa en Penn, og føiede et Nul til de 50, hvorved Summen blev til 500 Kroner. Saadan en Retskaffenhed udraabte Cardinalen er kun slet betalt endog med fem Hundrede Kroner, En tyrkisk Kirkehøjtid. Ahmedige,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Skrivelse fra Scheriffen af Mekka høitideligen overrækket Sultanen; det er nemlig et Svarpaa Sultanens just idag for 7 Maaneder siden til Scheriffen ved Surre Emini det er, Fører for Gave=Karavanen, overbragt keiserlig Skri delse; og dette Svar bliver overleveret ved Muschdedschibaschi eller første Evangelist (øverste Glædebud) der forlader Karavanen i Damascus, og iler forud for samme til Constantinopel, forat melde at den lykkeligen har overstaaet Ørkenens Farer. Han overleverer Skrivelsen indesluttet i en Atlaskes Pose til Storveziren, der sender samme ved Reis-Effendi til Kislaragasse; af hvis Hænder Sultanen modtager den, og til hvem han, efter at have læst den igjen overgiver den. Kislaragasi erholder en Bobelpels for sig, og Reis-Effendi samt Scheicherne erholde Dres kaftaner. Skaaler med Konditorsager vorde af Følget bragte til deres Herrers Vaaninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Storherren drager tilbage til Serai uden Ledsagelse. Et Qvarteerstid derefter følger ham Kislaragass, for hvis Hest Janitscharagaen gaaer til Fods. (Efter Hammers Constantinopolis 1 D. 420 o. f.)(Den tyrkiske Sultans Børnebørns sørgelige Skjæbne.) Den tyrkiske Sultans Svigersøn maa, dersom han ikke beklæder en Storvezirs eller Capudan=Pachas Værdighed, i det sildigste sex Maaneder efter hans Formæling begive sig til den Provinds, hvis Statholder han er, uden at medtage sin nye Gemalinde. En i et saadant Ægteskab født Søns Lod er meget sørgeligt. Den ved Nedkomsten Nærværende er under stort Ansvar forbunden til, at dræbe den Nyefødte i det første Minut af dens Tilværelse. Døttrene ere derimod et bedre Lod beskikkede; thi de beholde Livet og have den Rettighed, at vælge deres Ægteherre, og Sultanen pleier at ansætte deres til Privatstanden, henhørende Sønner i Seraiet. (W. M. 3. 49.)(Fiskefangste i Ostindien.) Fiskene bleve i det grumsede Vand" - fortæller Bister Heber - forfulgte i alle Retninger med Selke, og Spær, og Hænderne, men med liden ke, indtil fire Bheels i den Udipanske Agjerings Tjeneste, ankomme hertil. Folket deborttrængt, og disse Mænd gjorde i kort Tid med Buer og Pile et saa stort Nederlag blandt Fiskene, at der ved Bredden laae store Hobe opdyngede, og dog udsøgte de blot de store, min disse traf de med en saadan Sikkerhed, som om de havde en Hjord Faar, indesluttede i en Stald for dem. Deres Buer bestode af spaltet Ban bus, og vare meget simpelt indrettede, men stærke og bøielige, og som jeg troer, bedre end de af Bøffelhorn, der ere brugelige i Hindostan. De vare af henved 4 Fods Længde, og af europæisk Form. Pilene vare ligeledes af Bambus, med Undtagelse af Spidsene, der vare af Jern. Disse havde en saadan Indretning, at de, naar Fisken var truffen, løste sig fra Skaftet, men dog alligevel bleve i Forbindelse dermed, ved en lang Traad. Skaftet holdt sig paa Vandet og bidrog saaledes ikke blot til, at trelte Dyret, men viste ogsaa Veien, som det tog for dets Forfølgere, der saaledes lettere kunne finde det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 August 1828. Hamb. 2 M. a v. 214. Spec. 217. Sp. solgtes 13 Mk. 1/4 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 155 a 163. Svenske Sedl. 8.4 pC. K. Obl. 87 a 87 1/2 S. (81 1/2 B., Nat. B. Obl. 4 Febr. 1820) 102 r. S. 19. Sedl.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 ½ a 100. 6 pC. Norske 106 a 106 1/2 B. - 4 pC. dito 98 a 9. Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 61 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-30
Nyeste.