JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Den franske Lærde, Bory de St. Wincent, har i 20 Aar samlet til et stort Værk: Menneskets Naturhistorie. En kort Udsigt, der er en sammentrængt Fremstilling af hans Anskuelser, har han leveret under Artiklen "Homme i dictionaire classique d'histoire naturelle. Hans Plan er original, Udførelsen ej mindre, og indeholder en Rigdom af Gierningssager og Bemærkninger. Bemeldte Artikel betragter han som en Prodromus, hvoraf han har ladet tage 60 Aftryk, som han med et oplysende Kobber har omsendt til Europas berømteste Naturforskere, og udbedet sig deres bemærkninger, efter hvis Meddelelse han vil udsætte at lægge sidste Haand paa sit store Værk. Menneskeslægten deler han i to Hovedklasser: 1. Lecotriker (Glathaarige) og 2. Oulotriker (Krushaarige) J første Klasse ere 11 Underafdelinger; i den anden fire. Mere i Lit. Conv. Bl. 54.)J Walpoles Værk: "Royal end noble an thors omtales, at Dronning Elisabeth af England havde oversat Boethius's Skrift de concolatione philosophie; men man havde intet Spor af at Oversættelsen var til, førend det omtrent for et halvt Aar siden blev opdaget. Næsten den hele Oversættelse er skreven med Hs. Majestæts egen Haand. Jkkun enkelte Dele sees at være skrevne af Dronningens Privatsekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Alle svære Steder og digteriske Partier ere af Dronningen selv. Man venter, at see denne literariske Mærkværdighed udgivet i Trykken. (Morg. Bl. 47.)De Frugter og Kjøkkenhavesager, som London bruger, voxe for største Deelen i Stadens nærmeste Omegne. Man har beregnet Udstrækningen af Kjøkkenhaverne i en Omkreds af 12 engelske Mile omkring Staden, til 6000 Acres og at derved 30,000 Mennesker sysselsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
En Beregning over Londons Konsumtion kan vanskeligen være nøjagtig, da man f. Ex. vel veed Tallet af det Qvæg, som sælges og forbruges, men ikke Vægten. J Aaret 1822 blev solgt i London 149000 Stk. Hornqvæg, 24600 Kalve, 1,507,096 Faar, 20,020 Sviin. Men det er langt fra ikke det Kjød, som i London spises, da der dagligen indbringes meget færsk Kjød, især af Sviin. Den hele Værdie af Qvæget og Kjødet, som sælges i London i et Aar er anslaaet til 8 1/2 Mill. Lst. Værdien af alt i London fortæret Grønt til Bordet udgjør 1 Mill. Lst. Af Hvede konsumeres aarligt en Mill. Qv. - Smør 11000 Td. For Mælk betales aarligt 1,250,000 Lst. - For Fjeder kreaturer 80,000 Lstr. Hvad den Artikel, Kaniner har for en Vigtighed kan vides af, at en eneste Kjøbmand paa Leadenhall Torv skal i en lang Tid af Aaret have ugentligen solgt 14,000 Kaniner. Han sætter 150 indtil 300 Mennesker i Sysselsættelse ved at ombære Kaniner i Gaderne. (M. Bl. 46.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Grækerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
J den allernyeste Statsret synes en frygtelig Lære at have indsneget sig, den: om hele Nationers blinde Lydighed imod Tyranner. Denne Lære prædikede Jakob den 1ste i England, sine Skrifter; men den kostede ogsaa det stuartske Huus den engelske Krone. Eet er den høieste Agt for Statens Regjering, for Orden og Love. - Et andet er: det Tyrannerne ville have, at Nationerne ei maa ansee sig berettigede til at troe sig Fornuftvæsener, og fritagne for at være lidende Maskinvæsener, blotte Redskaber for Despot-Luner. Hvilken Fornuftig vil nægte, at et Folk, som er undertrykt af Tyranner, har Ret til at unddrage sig dem, altsaa til at gribe til Vaaben, øve Modværge, fordrive misbrugt Magt med Magt, og igjen sætte sig i Frihed. J disse Omstændigheder befandt Jsraliterne sig i Egypten; derfor befalede Gud Moses, at føre dem ud af deres Tyranners Vold. J 2den Mos. B. 310, siger Jehova: "Jsraliternes Raab er trængt op til mig, og jeg seer den Undertrykkelse de lide i Egypten." Mon Schweitserne for brøde sig, da de brugte Magt imod Landfogdernes Tyrani, Fordømte man Nederlænderne, da de bekæmpede Philip den Andens grusomme Regjering, Nei, da, som nu, løde Hæderssange for de tappre og modige Schweitsere og Nederlændere. Historien har indrømmet dem en hæderlig Plads i dens Pantheon. End den nordamerikanske Fristat, Skulde det være en Forbrydelse, at den - unddragende sig engelsk Overmod og Plyndersyge - constituerede sig til en fri og lykkelig Nation? Naar en Regjering - fornegtende de almindelige Principer for Natur- og Folkeret – behandler en Nation blot som Middel, da træder Nationen tilbage i Naturstanden, hvori Enhver tør og maa hielpe sig selv. Anvender man det her Sagte paa Grækerne, vilMan let finde Resultatet. Det er derfor ligesaa udgribeligt som græsseligt, at der bist og her, vist nok ogsaa midt imellem os, gives Nogle, vi tør haabe, Faa, der ønske Tyrkerne - denne Pestbyld paa det europæiske Statslegeme – en Vedvarenhed, skulde denne end grundfæstes paa en heel christelig Nations Ødelæggelse; – ja som saa lidet have Æren for Øje, at de høit forkynde dette fæle Ønske. - Vee over et saa sørgeligt Tilbageskridt i Humaniteten – om Christendommens ville Vi ikke tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Afskedssang. Hr. Etatsraad, Ridder B. Thorlacius, ved hans Afreise til Jtalien i Mai 1826. nærere de nal dig. ges er næst StedaHiøre. Find. N. VIII. 73. Søger og Gammen for Øine at sætte visse Daad. Mel. Skaberen skued den nyskabte Klode, &c. Baarsolen straalerig Livet udbreder Rundt grønnes Marken og Skovenes Top; Munter heniler til Arbeid og Glæder. Landboers sunde og kraftfulde Trop Snart Ageren bølger med Axenes Frugt, Mens Blomsten uddufter sin qvægende Lugt. Skiønnere end og fra høiere Skader. Lyser os Viisdommens gyldene Sol Mægtig omgriber den Seclernes Rader, Straaler den spreder fra Pol og til Pol, Og Frugter den modner til Aandlivets Gavn, Der adle hver Glæde, formilde hvert Savn. Hvo har vort Fied giennem Kundskabens Have Styret, opflammende villige Jd? Hvo har os ledet til Viisdommens Gave, Tolkende Oldtidens Lærdom og Vid J mørkere Timer – hvor hented vi Raad Hvo fremmed vor Stræben med signende Daad Skule og Riisbright, end lever Jert Mind Fromt det bevarer Jer Ærling saa prud Lærdom og Godhed Ham Krandsene binde, Æren Ham smykker paa Sandhedens Bud, For os Han er Lærer, Velgiører og Ven Vort Fødelands Hæder Han kalder igien. Elskede Lærer, Til Viisdommens Egne Daadfuld Du drager, at aabne dens VældAlviisdoms Fader Din Bane omhegne! Krone Din Idræt med Hæder og Held, Med Huldrige Mage vor Hylding modtag, Snart skienk os at frydes paa GienkomstenDag. Arnesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Kjøbenhavns Børs, den 5 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 238. Species 234.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Specier solgtes til 14 Rbmk. 1 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 196 19 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 500 Rbs. Teg 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito 208,71 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-06
Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1000 Rbdre. Dito Dito. . 117 117 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. 6.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 1/4 101 i Ban 4 pC. Dito nye..... i Banco. i Sedler Asiatiske Actier......L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykker
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. om,00000 Treogtyvende Aargang. No. 37. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Mai 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
J Anledning af Stykket om Geistlighedens Kaar i Ny Freia. 1826. No. 16. Forfatteren af bemeldte Stykke gaaer ret grundig tilværks, og følger Regelen, at begynde med Begyndelsen. Hans Ord ere følgende: Sytten Aar gammel kommer Studenten ialmindelighed til Academiet, og, efter et Aars Forløb, kan han, naar han applicerer sig til Theologie, vente Regents og Kloster." Dette Foregivende er aldeles falsk, og det kan neppe være afvejen at berigtige saa vrang en Mening, der let kan gjøre Skade. Lad f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
en Fader i Provindserne sende en Søn til Academiet og staae i den Tro, at denne, efter et Aars Forløb, kan blive understøttet ved Communitetsstipendiet. Naar dette Haab ikke allene slipper, men Sønnen endog ofte gaaer tre fire Aar inden han bliver Alumnus i Communitetet, fristes Faderen da ikke til at ansee denne Tilsidesættelse ved Klosterets Bortgivelse for en Følge. af Forsømmelse og Mangel paa Flid, da det dog blot er Følge af det store Antal trængende Studerende. Sagen kan oplyses ved at anføre Omstændighederne ved de ledige Klosterpladses Besættelse i Maj Maaned indeværende Aar. Vacantserne vare 20. Derom vare indkomne 122 med Attester om Trang til offentlig Understøttelse forsynede Ansøgninger, hvoraf 86 fra Theologer, 16 fra Jurister, 20 fra Medici Da der altid, i Forhold til de Ansøgendes Antal i enhver Videnskab, denomineres ligesaa mange Jurister og Medici som Theologer, bleve denne Gang 3 Jurister og 4 Medici indskrevne til Communitetsstipendiet. Derved var der da kun 13 Pladser tilbage for de 86 Theologer, hvoraf følgelig 73 ikke opnaaede deres Ønskes Opfyldelse. Af disse 73 vare 21 Studentere fra Aaret 1822, og 24 fra Aaret 1823. de øvrige fra 1824. Og dog siger Forfatteren, at en theologisk Student kan vente at faae Klosteret, naar han har været et Aar ved Academiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Kjøbenhavn, d. 8 Mai 1826. R. Nyerup. Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
1527. Er af menige Kapitel i Roeskilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
af det Præbende Serretsløv kaldet, i Serretsløv By, overladt 6 Boel Jord til Staden for 1800 Mark danske Penge. Dette Aar blev Tallet af Borgemestere sat til fire, og Raadmændene til tredobbelt. Rodemaal findes Byen allerede at være deelt udi i Kong Hanses sidste Regjering, eller og Christian 2dens Regjering, og var da 8 Roder eller Compagnier, nemlig: I. Klædeboers Rodemaal. . 100 Mand 2. Snaris Dito . . 10 3. Vester Dito . . 113 4. Moens Laursens Dito. 83 5. Øster Dito. 90 6. Nørre Dito . . 81 7. Kjøbmanger Dito . . . 137. 8. Strand Dito . . . . 106 Over hver Rodemaal var en Rodemester eller Fjerdingsmand beskikket. 1530. Blev Kjøbenhavn hjemsøgt med den sorte Død. 1533. Magistraten bevilget at sætte sine Tønder paa Middelgrunden, og tage deraf en skjellig Penge, dog saa, at Tolderen i Helsingøer, skulde og deraf have sin Anpart. 1635. Kjøbenhavn beleiret under Kong Christian den 3die 1536, den 29de Juli. Kong Christian den 3die vil selv have Magt og Myndighed at sætte Magistratspersoner, som tilforn af Borgerskabet bleve valgte. - De første Apotheker anlagte; det ene omtrent hvor Svaneapotheket nu er. 1537. Helliggeistes Kirke, som forhen var en Klosterkirke, forandret til Sognekirke. 1639. For Kjøbenhavns Universitet nye Fundats af Kong Christian den 3die Raadmandsvangen er indtaget med Magistratens Samtykke at maatte bruges til evig Tid. 1542. Det Danske Compagnies Huus laae i Compagniestrædet, hvoraf Gaden har sit Navn, og bestod deres Herlighed, at de havde Frihed paa 10 Tdr. Rostokker Øl, hvorom findes en gl. Bog paa Raadstuen, kaldet det Danske Compagniets Broderbog, med alle Compagniets Brødres Navne fra 1542, forøget den 29de Februari 1623, hvoriblandt findes Kongelige, Fyrstelige, Adelige, Borgerlige og Geistlige Personer, som vel siden har været Anledning til det senere oprettede Skydecompagnie. 1547. Er den Islandske Handel forpagtet til Kjøbenhavns Borgere paa 10 Aar, imod en aarlig Afgift af 1000 Mark Lybsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
1661. Pesten grasserede i Kjøbenhavn. 1553. Pesten ligeledes grasseret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Dette Aar var Magistratens Jndkomst (efter en Specification, som læses i Pontoppidans Origines Havn., p. 396) Følgende: 1. Enhvers Fiskevand, Ager og Eng. 2. Af hver Kræmmer, der udestaaer med Kram, 1 Pd. Peber. 3. Af hver Skude, der lægger igjennem Broen, 4. Af hver Hest, der ud og indskibes, 2 Alb. 5. Af hver Ahme Viin 1 Mark Danske. 6. Af hver Fad Pryssing 125. 7. Af hver Fad Momme 1 Mk. Danske. 8. Af hver Læst Pommersk Øl 1 Mk. Danske 9. Veierpenge. 10. Mætte Penge (Maalerpenge) af Salt og Malt 1 1/2 s. Dansk. 11. Tiendepenge af alt Arvingsløst Gods der i Byen. 12. Af hver Tønde Hamborger Øl, 8 s. 13. Af hvert Skjøde, der gaaer paa Tinget, 3 Mk. Danske. 14. Af hver Tønde Jsrals Øl, 8 s. 15. Af hver som Borger bliver, 1 Mk. Danske. 1563 og 1554. Kong Christian den 3die opbygget en bedre Bygning ved Slottet for Dronningen og de Kongelige Børn. 1456. Først Arresthuus ved Tugthuus kirken, hvor nu Hellig Geistes Kirke er. 1557. Christian den 3die forbedrede Akademiet, som var kommen i Forfald. 1660. Torden slog ned i Nicolai Kirke. 1566. Nicolai Kirke beskadiget af Torden. 1569. Communitetet eller Klosteret stiftet. 1573. Er af Kong Frederich den 2den Magistraten tillagt en Skilling af hver Tønde som udtappedes samme Aar. 1575. Pesten grasseret. 1675. Alt forbuden at have Boder og Hytter uden for deres Huse, og om nogen saadan kunde blive staaende, maatte Eieren gjøre Byen Fyldest for denne Frihed. 1580. Befalet at der skulde være saa mange Stalde ved Borger-Huse, at deri kunde rummes 1200 Heste, item Senge=Kamre til en Karl, hos hver fire Heste. 1580. Pante- og Skjøde=Bøgers Holdelse. befalet. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Den foregivne Anledning til FelttegnetNedlæggelse hos de danske Regiments chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
J den svenske og russiske Armee bære Regimentschirurgerne fuld Militairuniform med Fjæderbusk og Felttegn. n. L.m. Fornuft og Aabenbaring. Fornuften gjør os egentligen ikke gode, men den tro Iagttagelse af dens Forskrifter. Fornuften ligner den udstrakte Træarm paa Dydens Vei, men denne Arm kan hverken føre eller nøde os paa rette Vei. Fornuften har vel den lovgivende Magt, men den udøvende ligger i Villien. Det er ligesaa ubetænksomt at hæve Religionen paa Fornuftens Bekostning, som Dennes paa Hiins. Der gives ligesaalidt en fornuftløs Christendom, som en christelig Ufornuft. Fornuft og Religion kunne uden største Skade - ikke skilles ad. Fornuften er det Øje, som Gud gav os for at see; Aabenbaringen det Lys Han gav os, for at opklare Øiet. Fornuften er Guds første Aabenbaring, uden hvilken den Anden vilde være frugtesløs. Men med visse Folk har det en egen Beskaffenhed; for at see Lyset, rive de Øiet ud, for beqvemt at kunne holde det i Haanden. - Jdet man laster Fornuften, opkaster man sig til Vankundighedens Forsvarer. Om saadanne blinde Jvrere hedder det i Salis's Sang: "Hellige, rene Fornuft, Tilgiv de Blinde ved Veien, "Som dig forfølge med Haan, Ach De dig aldrig har kjendt, Men læg Baand paa de Stolte, som ville os tvinge at knæle. "For den forgyldede Kalv – deres eget indskrænkede Vid! n. I. m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Christihimmelfartsdag, Torsdagen den 4de i denne Maaned, højtideligholdtes de masmannske Søndagsskolers 26de Aarsfest i Frederiks tydske Kirke paa Christianshavn, ved en Concert, som under Musikdirekteurens, Herr Professor og Ridder Schalls Anførsel, udførtes af det kongelige Kapels Medlemmer og af de kongelige Sangere og Sangerinder, samt Chorister og Choristinder. Jndeholdet af denne Concert var, Ouverture af Onslow, og Bøn og Lovsang af Weinwich, med Musik af Cherubini. Efter Ouverturen holdt Skolernes Over direkteur, Hr. Provst og Ridder Holm, en Tale, uddeelte Belønninger til dem af Eleverne, som i sidste Skoleaar havde udmærket sig ved Flid og Sædelighed. Høitideligheden hædredes med Hans Majestæt Kongens, samt Deres Kongelige Høyheders Kronprindsesse Carolines, Prindsesse Wilhelmine Maries, Prinds Christian Frederiks, Prinds Frederik Carl Christians, Prinds Frederik Ferdinands, og Prindsesserne Julianes og Charlottes allerhøieste og høje Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
J det 26de Skoleaar ere underviste: Haandværksmestere, 13 Haandværksvende, 42) Haandværksdrenge, 2 Personer udenfor Haand værkstanden. Tilsammen 442 Personer. Siden Skolernes Oprettelse, den 4de Ma 1800, ere deri underviste: 55 Haandværksmestere 771 Haandværksvende, 5, 173 Haandværks drenge, 223 uden for Haandværkstanden, 72, den forrige Skole i Forbedringshuset. Ja 6,294 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
En for Mange interessant Note i et nylig udkommen høist læseværdig Skrift. Skriftet er Generalkrigscommissair Neengaards Udsigt over Menneskelivets forskjellige Epocher. Noten staaer S. 22, og lyder saaledes: Der gives Mennesker, hvis levende Phantasie næsten uvilkaarligen er sysselsat, hvis Affecter og Lidenskaber hentrylle dem, endog Fortvivlelsens Øieblikke, i en Phantasieverden, saa skjøn, saa rig paa Forhaabninger, som den ej findes i Naturen. Et mærkeligt Exempel herpaa giver netop i disse Dage et phantastisk ung, Fruentimmer, der omtrent i 18 Aar har vaandet sig under de grueligste legemlige Lidelser, hvilke hun endog selv i en utrolig Grad har forøget, uvist om blot for at vække Deeltagelse og Opmærksomhed. Hendes vita ente acte og Sygehistorie, af en Mesterhaand, vil give Lægen, Anthropologen, Psychologen, og den praktiske Menneskegrandsker et høist interessant og gavnligt Udbytte, og vanskeliggjøre det i Fremtiden for slige phantastisk berusede Mennesker, at drive deres skuffende Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Frederikshavn, den 30te April. J Dag Morges Klokken 4, udbrød en ulykkelig Jldebrand her i Byen, hvorved 2de Gaarde og et Huus blev et Rov for de altfortærende Luer, Blandt de Brandlidte befinder sig Enkemadam Fred, der forhen har fristet samme haarde Skjebne. Ved de Tililendes Virksomhed og rigtige Anvendelse af de stedfindende Midler blev, uagtet den temmelig stærke Blæst, Byen forøvrigt reddet, skjønt der ganske i Brandstedernes Nærværelse findes straatækte Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Samme Morgen forliste paa Hirtsholmen, den Engelske kobberforhudede Brig Sumetry, ført af Captain John Balay, lastet med Stokke og Planker, paa Reisen fra Memel til Skotland. Skibet staaer neppe til Redning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Viborg. Ved den i Søndags den 30te April opkomne Jld i Tugthuset, var det en Guds Beskjærmelse, at Jlden udbrød ved Dagen, og at det var Blikstille. J modsat Fald havde, foruden Maskineriet og Vævene, været stor Fare for hele Bygningen, naar disse tørre Ting kom i Brand. Den nuværende Entrepreneur for Klædefabriken der, Hr. Kjøbmand P. Guldberg, var fraværende paa en Reise til Aalborg og kom hjem om Aftenen. Denne dristige Mand, der havde anstrængt sig for at forøge Fabrikens Virksomhed, seer nu ved Arbeidets temporære Standsning et smerteligt Tab imøde. - J Nat og i Dag have vi faaet med Nordvestvind den første Matregn. I Gaar vare Skovmærker til Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Blandede Efterretninger. Det er bekjendt, at det chinesiske Sprogs Studium har havt de stærkeste Fordomme i Europa imod sig; da det har været anseet saa vanskeligt, at neppe en Menneskealder vilde være tilstrækkelig til at erhverve gode Grunde i samme. Bayeri Museum Sinicum og Fourmonts Værker, vare af den Beskaffenhed, at de snarere forvirrede end veiledede Begyndere. De sildigere Tider have frembragt herlige Værker, der forandre Anskuelserne, og letgjøre Sprogets Studium. Et omfattende Lexikon har Englænderen Morrison, begyndt i China selv, og en Grammatik, der fyldestgjør europæiske Lærdes Ønsker, har den parisiske Lærde, Hr. Abel-Remusat, givet. (Elemens de la grammaire chinoise, og principes generaux du Kouwen og style antique & du Kouan hos, cest adire de la lange commune generalement usitte dans Pempire chinois. Par M. Abel Remusat, de Pacademie royale des Inscriptions & Belles-Lettres, Professeur de langne & de la litterature chinoises & tartares an Col lige foyel de France. Paris 1822 8. - Recens, i Gött. gel. Anz. 1826. 16 St.) Forfatteren giver i Slutningen af Bogen en kort Oversigt over de vigtigste i Paris værende chinesiske Skrifter i alle Videnskabernes Grene, og lover snart at udgive et udførligere Katalog herover. Jblandt det parisiske Bibliothek rige Skatte af orientalske Haandskrifter, bevares og 5000 udsøgte chinesiske Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Det Frankfurtske naturhistoriske Cabinet er beriget med skjønne Samlinger fra Naturforskeren Ruppel fra Afrika. Han tiltraadte sin Reise d. 1 Jan. 1822, da han med sin Medreisende Høy, gik i Livorno under Seil, udrustede med alle for hans Foretagende nødvendige Kundskaber og Apparater. Ankommen til Caro vidste han der at vinde den ægyptiske Vicekonges Yndest, saa at han for Regjeringens Regning kom til at gjøre en Reise til Guldminerne i Acaba i det stenige Arabien. Hans Beretning var fyldestgjørende. Paa denne Reise berørte han Suez og Singi, hvilket interessante Bjerg han i geologisk, geographisk og naturhistoriske Henseender undersøgte. Paa Tilbagerejsen oplevede de Reisende Phænomenet af det med elektriske Særsyn forbundne Lufttræk, (Arabernes Kamsin, hvorom man læser hans Beretning i Zachs correspond. astron. 1822, No. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Blandt hans senere Reiser var den til Rubens Hovedstad Dongola, hvor han af den menneske kjerlige Statholder Abdim Bey blev vel modtaget, og understøttet i sine Foretagender. Denne elskværdige Mands Minde er hædret og variggjort i Ciconia-Abdimii. - Hvad Aviserne, saavidt erindres, ogsaa Dagen, i sin Tid fortalte efter det engelske Blad Times, at Ruppel, da han kom til Cairo, overrakte Paschaen af Ægypten et Diplom, som Medlem af det Frankfurtske Naturforskende Selskab, hvilket Paschaen paa en pudseerlig tragikomisk Maade afslog at modtage, er en reen Opdigtelse. (M. Blatt, 20.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
En offentlig Auction over den afdøde Maler Davids Malerier begyndte i Paris d. 17 Apr. Tegningen til Serment du Jen de Paumeblev betalt med 15000 Fr., Madame Recamiers Portrait med 6180 Fr., Tegningen til Leonidas med 3625 Fr., Skizzen til en Composition, forestillende den af sin Fader forsvarede Horaz, med 1405 Fr. Den 18de skulle Malerierne: Mars og Venus, Hechtor og Andromache, Bonaparte paa St. Bernhard, og Murat sælges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Kjøbenhavns Børs, den 9 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 233.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Specier solgtes til 14 Rbmk. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 196 196 1/2 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 182 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . 69 69 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 116 1/2 117 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 101 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco. Asiatiske Actier.... i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-09
Ved Jomfrue Jda Gærtners Egtefor ening i Kjøge, den 5te Mai 1826, meHr. Pastor Sørensen til Søn. derhaae i Thye. Ida, berømmeligt Navn end forøger mere Din Yndes ophøiede Værd, til Dig, saa vennehuld, Venskab Dig søge hvor nu i fjernere Egn er Din Færd. Skal da kun Mindet vi have tilbage. om den fortryllende Pragt i Din Vaar at vore Længseler alt efter Dig drage prentet i Sjelen Dit Billed bestaaer Skal da nu Blomster vi længer ei samle her ved Din Side, dem prydende Møe vi da blandt Roser og Lilier samle med Dig, Huldsalige, for os de døe. Haabet allene vor Trøster mon være: Dig i vor Midte, al Fryd, at gjensee maatte dog ikke os skuffende nære denne Husvaling, til dræbende Vee! Lev da, Du Elskede, med Din Ledsager, hisset hvor Blomster man strøe Eders Fjed; lev der saa lykkelig, signede Mager, som noget Væsen i høiere Led. B. Kamphovener.