JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Dødsfald. Kjøbenhavn: Forhenv. Eier af Torp Ladegaard, Cancellir. N. Thomsen, 71 Aar; Fru Karen Dorthea Bülow Ostwald, 65 Aar (efter 6 1/2 Aar smertelige Lidelser); Brygger A. Jensen, 56 Aar; Hattemager Th. Tofte, Kammerj. F. N. Thestrup, A. F. Ch. Dantzer; Reebslager W. P. Berg, 29 Aar; GuldsmeP. L. Kyhl; Toldassistent Steiness's Hustru, f. Jyngst, 45 Aar; Johanne Elisabeth Beck, 68 Aar; P. H. Kjær, 18 Aar; Værtshuusholder N. Jacobsen. - Frederiksberg, Frederike Janssen, f. Jensen. - Roeskilde: Jfr. Hanne Svendsen. - Hindholm pr. Nestved; Forvalter Johan Henrik Boss, 71 Aar. - Svendborg: Claus J. Krøyer, 45 Aar. - Horsens, Bager og Borgerrepræsentant D. Husing. - Aarhuus: Præsteenke Mad. Hedevig FredeTrikke Thygesen, f. Brøgger. - Hammer, Præst Amt: Hjælpelærer Jacob Saxtorph Gebauer, 22 Aar. - Odense: Skrædermester, og Bedemand Peter Greve, 79 Aar. – Assens: Anne Kirstine Thun, f. Hilkener, 74 Aar. - Sadseroe, Marie Møller, f. Andersen, 42 Aar. - Hagenberg Præstegaard, Sophie Margrethe Knudsen, f. Fangel, 50 Aar. - Helsingøer. H. C. F. Petersen, Dreyer, 30 Aar. - Rønne, Kjøbmand P. Rasch. - Killerup; Enke efter Gaardmand M. Jepsen, E. M. Knudsdatter, 60 Aar. Aalborg: Guldsmedmester C. Pram Martenten, 48 Aar. - Tandrup Hovedgaard i Thy. Justitsr. P. Tøfting, 80 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Udenlandske Efterretninger. Efter usigelig lange Veer, af hvilke Mange spaaede sig noget ualmindelig Stort og Kraftigt og Skjønt, medens Andre vel tænkte paa Bjerget og Musen, er da endelig den nye preussiske Stænderlov bleven sat ind i Verden. Man mindes sagtens, at der vare dem, som, medens den endnu laae i Moders Liv, eller bag Fades Pande, skjældte den for en Constitution; de gode Preussere ville imidlertid nok vide at skaffe den Nyfødte Opreisning, ved efterat have overtydet sig om hans Væ en og Art, paa Ære og Samvittighed at erklære, at hiint Udtryk er brugt aldeles ubeføiet og bør dødt og magteslost at være. Vi forbeholde os at gjøre vore Læsere lidt nøiere bekjendte med Puslingen, hvis Fødselsdag er den 3die Febr., og skulle idag blot give en løselig Antydning af hans Organisation. Først og fremmest anordnes der en forenet Landdag, bestaaende af de 8 Provindsiallanddages Deputerede, og de fuldmyndige Prindser af det kongelige Huus, altsaa af fire Stænder, nemlig den saakaldte Herrestand, 80 Fyrster, Grever og Herrer, 281 af Ridderskabets Stand, 182 af Stædernes Stand og 124 af Landbostanden. Denne Landdags Medvirkning skal i Fredstid være nødvendig til nye Laans Optagelse og Jndførelse af nye Skatter eller Forøgelse af gamle, dog undtages herfra de forskjellige Arter Told og andre indirecte Skatter, hvis Størrelse er afhængig af Tractater med andre Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Ligeledes skal den forenede Landdag afgive Betænkning om mulige Forandringer i Forfatningen, og skal have Petitions- og Klage-Ret i Landets almindelige indre eller flere Provindser vedkommende Anliggender. Derhos skal det saakaldte forenede stænderske Udskud indkaldes periodisk, idetmindste 4 Aar efter det sidst sammenkaldte eller den sidst afholdte forenede Landdag, og endelig er der dannet en af 8 Medlemmer (et fra hver Provindsialforsamling) bestaaende stændersk Deputation for Statsgjældsvæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Dyrtiden vedbliver i Frankrig endnu at vække Uroligheder i en Deel af Vestprovindserne. J Pont L'Abbs(Finnisterre) blev en til Plymouth bestemt Ladning Kartofler plyndret den 22de f. M. af den ophidsede Befolkning; en paa Mairens Befaling arresteret Kone befriedes med Magt, og Mairen selv blev mishandlet. J Havnen Guilde(Cotes du Nord) modsatte man sig ligeledes Jndskibning af Korn, og det samme skete i Merdrignac. Den 21de standsedes i Guemense-Ponfas nogle Korntransporter, og Kornet blev strax af Folket solgt under Torveprisen. Gendarmeriet kunde ikke standse denne Voldshandling, men dreves tilbage med Steenkast. J Departementet Majenne viser der sig bevæbnede Tiggerbander, som med Trudsler forlange Brød og Penge. Det samme meldes fra Departementet Eure, hvor en Bande af 350 Jndivider trængte ind i Flekken Harcourt, tiltvang sig Penge og Brød med Magt og overøste de Huse, der lukkedes for dem, med en Hagl af Stene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Paven har bevilget 1000 Seudi til Understøttelse for de af Hungersnød lidende Jrlændere. Men ikke mindre truende end paa denne ulykkelige Øe synes Forholdene i en Deel af Neapel og Sicilien at gestalte sig. I Calabrien, Messina, Melazzo og Barcelona frygter man voldsomme Udbrud af de nodlidende Folkeclasser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Ved de frygtelige Oversvømmelser er alt Kornforraad og alle Levnetsmidler aldeles tilintetgjorde, og den ydede Hjælp langtfra tilstrækkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Fra Berlin skrives i "Köln. Zeit. Sverrigs Note med Hensyn til Krakans Ophævelse har, skjøndt den kommer fra en Magt af anden Rang, været langt ubehageligere for det nordiske Diplomati, end Guizots og Palmerstons Protester. Deels var man vant til, at Magter af anden Rang ikke toge Deel i vigtige europæiske Spørgsmaal, som ikke umiddelbart angik dem selv og deels lader denne Note forudsee, paa hvilken Side Sverrig vil slaae sig, naar det engang i Europa kommer til en ny stor Omordning af Forholdene. Men finder England i den afgjørende Time en Bundsforvandt i Østersøen, saa turde den engelskesvenske Flaade være ligesaa hurtig i den finske Bugt, som den russiske i Marmorahavet, og Petersborg være i samme Fare som den osmanniske Hovedstad. Allerede Gustav III drog Sværdet mod Catharina for at redde Porten, og havde ikke den svenske Adels Forræderi lammet hans Anstrængelser, saa maatte den stolte Keiserinde have høitideligholdt sine Tyrkeseire paa Flugten. Disse Tider ere endnu ikke glemte, og er Finland siden blevet en russisk Provinds, saa behøves der dog kun et hjælpende Stød udenfra, for at lade Sympathierne for Sverrig, som endnu stedse ere tilstede, komme til Udbrud. Det veed man i Petersborg, og derfor traf Kong Osears Note den ømme Plet og vakte større Misfornøielse end al Laxm i Vesten, hvorpaa man for længe siden var forberedt." Fra Prag skrives under 20de Jan. i "asb. allg. Zeitung: J disse Dage er udkommet hos Pospischil i Prag en kort men meget indholdsrig Biographi af Tycho Brahe (hvis Marmor-Minde er blevet restaureret til hans 300aarige Fødselsfest i December 1846) i det gjechiske Sprog af vor unge dygtige Historieforske Ferdinand, Mikowetz. Den meddeler flere tidligere aldeles ubekjendte Efterretninger og Tychos Ophold i Prag og Betanck, om Fremgangsmaaden ved Salget af Tychos Jnstrumenter, om Manuskripterne og Portraiterne af ham i Prag (det keiserlige Bibliothek bevarer et egenhændigt Manuskript af ham over Geometri og Randgloser til et astronomisk Værk) over Franz Ganzne Tengnagel von Camp, Tychos Datter, Elisabeths Gemal o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Prinds Oscar af Sverrig indtraf den 31te December til Cairo og steeg af i Palladset Bassu-Dubara, som Mehemed-Ali havde ladet ham anvise. Den 1ste Januar blev han modtaget af Vice-Kongen med stor Ære, og samme Dags Aften gav han det diplomatiske Corps en Souper. J 4 Dage forblev Prindsen i Cairo og afreiste den 5te Januar derfra paa et af Vice-Kongens Dampskibe til Overægypten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Avertissements. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en af Justitien imod Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. P.M. Grune, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag er Fredagen den 29de Januar 1847 i Høiesteret afsagt saadan Dom: "Johan Peter Martin Grune bør bøde 300 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 5 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Criminal- og Politirettens Dom ved Magt at stande. I Salarium til Advocat Rotwitt for Høiesteret betater Tiltalte 20 Rbd. Høiesterets Justitscontoir, den 29de Januar 1847. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
At der paa Borgerballet, der agtes afholdt Søndagen den 14de de, vil blive foranstaltet en Bortlodning paa adskillige Smaa-Gjenstande, hvis Jndtægt er bestemt til Fordeel for den her i Byen oprettede Kasse"for værdige trængende Borgere, og at Lodderne ville blive at erholde samme Aften ved Bordet, hvorefter Trækningen finder Sted, underrettes dHrr. Deeltagere herved foreløbigen om. Nykjøbing, den 10de Februar 1847. Directionen. Paa Grund af at Localet ei tilsteder at et større Antal Deeltagere kunne erholde Adgang, til Ballet Søndagen den 14de de, end det, der er tegnet, maae dHrr. Borgere og Embedsmænd, til hvem Ballisten ei har circuleret, undskylde, at naar Listen ei er bleven dem præsenteret, har det alene sin Grund i Ovenanførte. Nykjøbing, den 10de Februar 1847. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Da Priserne paa Brødkorn ere stegne saa høit, at det maa være saagodtsom en Umulighed for Dagarbeideren, den mindre Haandværker og fattige Enker, der ikke nyde Understøttelse af det Offentlige, at tilveiebringe det til Familierne behøvende Brød, naar andre Fødemidler, Brændsel, Klæder, Huusleie m. m. tillige skal betales af en vel ofte ringe Jndtægt, saa ansee vi det for Pligt for Sparekassen, i Medhold af Lovenes 7de 9, at komme vore mindre begunstigede Medborgere i Nykjøbing til Hjelp i dette Tilfælde, og bekjendtgjøre herved, at der i Maanederne Februar, Marts, April, Mai, Junii, Juli og August 1847, dersom Kornpriserne ikke falde, vil ugentlig blive uddeelt Udleveringssedler paa 40 til 50 gode, velbagte Rugbrød a 8 Pds. Vægt, fra 1 til 3 Brød for hver Familie, som vi dertil ansee værdige og trængende, imod en Betaling af 16 Sk. pr. Brød, som erlægges ved Sedlens Modtagelse paa Amtstuegaarden i Nykjøbing hver Fredag Eftermiddag Kl. 3. De der ønske at nyde godt af denne Bestemmelse, behage at melde dem enten bemeldte Tid, eller til andre Tider hos een af os Undertegnede. Nykjøbing, den 5te Februar 1847. Schulz. Parelius. Blicher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Et eller to Værelser og Kjøkken ønskes tilleie til førstkommende April Flyttetid. Reflecterende ville behage at henvende dem til A. Schneider. Nykjøbing, den 10de Febr. 1847. Paa Meelse Mølle er en god Condition ledig for en duelig Møllersvend til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Hos Undertegnede kan en duelig Møllersvend erholde Condition til 1ste Mai, eller i Mangel deraf en velvoxen Dreng. Nagelsti Mølle, den 6te Febr. 1847. C. L. Jensen. Nye Messina Appel
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
20 No siner ere idag arriverede L. F. Frisenette. Stearin- og Margarinlys samt fine og ordinaire Stemplede Spillekort (Holmblads Fabrik) faaes til Fabrikpriser hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Adressecontorets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i Stubbekiørn, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforvagter Arnkiel i Gaabense. ester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i SaxkjøbinTrykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Nye Messina Appelsiner Foere med Posten arriverede i LiorLovisons Urtekramhandel. Brosteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Den eller De, som ville paatage sig, til anstundende Foraar at levere til Gadebrolægningen i Stubbekjøbing 3 a 4 Cubikfavne af Kampestene velslagne Brosteen, anmodes om, snarest muligt desangaaende af henvende Dem til Hr. Kjøbmand Frey, for at slutt Accord om Prisen &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Under Gottesgade Hovedgaard er circa 20 Tønde Land paa Albue (den saakaldte Hornfiskedde) at erholdi Fæste eller Leie fra 1ste Mai 1847. Beliggenheden er særdeles gunstig for en Mand, de vil drive Fiskeri. Bygningsmaterialier kunne efter nærmere Overeenskomst blive leverede. Man henvender sig til Eieren, Major Clausen, Nakskov
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Ved Auctionen hos Møller Jappe pa Eiegod Mølle den 17de denne Maaned vil tillige blive bortsolgt 40 Tønder gode graae Ærter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver Eiendommen Brands. Nr. 32 Litr. B., Matr. Nr. 28, paa denne Bye Grønnegade med tilhørende Grund, Gaardsplads og Have saaFrihedslod ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Fredagen den 26de Februar førstkommende, 12te Marts 26de hver Gang om Formiddagen Kl. 10, stillet til absolut BortsaAuctionerne afholdes i ovenmeldte Eiendom, der med den deri var rende Bageri=Indretning og dertil hørende Jnventarium er tar ret til 1,500 Rbd. Auctionsconditionerne m.v. ville 14 Da forinden Auctionerne forefindes til Eftersyn her paa ContoinDenne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Panthaveres og an Vedkommendes Efterretning ifølge Placat 22de April 1817. Stubbekjøbing Byfogedcontoir, den 3die Februar 1847. Petræus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Fredagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 11, blive i Bruntofte Skov ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Bog og Elleudhugst. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Vennerslund, den 9de Februar 1847. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Onsdagen den 24de denne Maaned, Formidde Klokken 11 slet, lader Christian Schierning i Vester kippinge, formedelst Salg af sin Eiendom, ved Auctiobortsælge hele sit Jnd- og Udbo, bestaaende af Bord Stole, Kister, Skabe, Chatoller, Sengesteder og Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Kobber og Kjøkkentøi, Heste Køer, Faar og Sviin, Vogne, Plove og Avlsredskabs m. v., imod Eredit til d. A. Mortensdag. – Ved samme Auction bliver tillige bortsolgt et Parti røget Flesk, Fredagen den 26de denne Maaned, FormiddaKlokken 11 slet, lader Gaardmand Peder Smeds En i Fjenstrup, paa Grund af sin Fæstegaards Afstaaelse ved Auction bortsælge endeel Ind- og Udbo af alle Slagt 3 Heste, 4 Køer, 4 Faar, 1 Væder, 1 Grisseso, Vogn Plove, Harver, Seletøier, Vogntræ, Slæder, Ærter, Havn Malt, Vikker og et Parti røget Flesk med mere, imo Credit til dette Aars Mortensdag. Nykjøbing, den 8de Febr. 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-11
Reisende fra 3die til 10de Februar. Fra Gaabense. Til Vordingborg med PersonposterMajor Knap, Pastor Smidt, Jfr. Coulthard, dHrr. Hanse Heidenheim og Reimann, Fuldm. Saugmann, med PakkepostSbscapt. Sørensen, Blikkenslager Remann, Hr. Wieth. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposte Forv. Møller, Capt. Sørensen, dHrr. Steenstrup og Ottesen, og Hahn med Datter, Lieutn. Neergaard; med Pakkeposten: Fo Engberg; udenfor Posterne: dHrr. Glahn og Heegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Døverdagen den 13de Februar. No 25.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Hvor stor Overvægt Kongeriget Danmark, med Hensyn til Agerbrug, har i Forhold til Hertugdom merne, sees deraf, at i Danmark lever næsten Halvdelen af Befolkningen (6) af Agerbrug, medens Slesvig kun lidet over en Trediedeel (1 36) og i Holsteen kun lidet over en Fjerdedeel (6) af Befolkningen ernærer sig derved. J Hertugdømmet Lauenborg er Forholdet temmelig ligt Hertugd. Slesvigs. Men i Danmark er ogsaa Landeiendomsbesiddelsen forholdsviis langt mere fordeelt, idet 99,800 Huusfædre (Hauptpersonen) der leve af Agerbrug, medens i Hertugd. Slesvig 19,544 og i Hertugd. Holsteen kun 16,031 som saadanne ernære sig deraf. Da der nu i Danmark i 1840 (fra hvilket Aar hine Angivelser ere tagne) i det Hele levede 1,283,000 Mennesker, i Slesvig 348,500 og i Holsteen 455,100; saa er det iøinefaldende, hvor stor Forskjellen i ovennævnte Henseende er. Af denne Grund gives der ogsaa i Danmark langt færre blotte Daglønnere, end i Hertugdømmerne. Der hører nemlig der af 1000 Mennesker kun 133 til Daglønner=Klassen, medens i Slesvig 204 og i Holsteen 263 af hvert Tusinde høre dertil. Ligeledes gives der i Danmark langtfra saa mange Fattige som leve af Almisse, som i Hertugdømmerne. Der er nemlig der kun 38 Mennesker af 1000, og som leve af Almisse, medens i Holsteen 41 af 1000 og i Slesvig endog 56 af 1000 leve paa denne Maade. Søfarten derimod beskjæftiger langt flere Mennesker i Slesvig, end i Holsteen og selv i Danmark. Der lever nemlig i Slesvig 39 1/2 af 1000 Mennesker af Søfart, medens i Danmark kun 27 1/2 og i Holsteen kun 21 1/4 af 1000 finde deres Underhold paa denne Maade. Handelen er derimod i Holsteen det Vigtigste, idet 55 1/2 af 1000 leve deraf, medens i Slesvig 49 og i Danmark kun 36 af 1000 drive denne Næringsvei. J lignende Forhold staaer Jndustrien, idet i Holsteen 250 af 1000, i Slesvig 202 af 1000, og i Danmark 195 af 1000 leve af Fabricationer og Haandværker. Jndustrien har i Holsteen omtrent den samme Vigtighed, som Agerbruget det vil sige, der leve næsten lige saa mange Mennesker deraf, i Slesvig derimod kun 2/3 saa mange, og i Kongeriget Danmark ikke engang halv saa mange. Hertudømmet Lauenborg staaer i denne Henseende imellem Herind. Holsteen og Hertugd. Slesvig. (K. Correspdbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
Udenlandske Efterretninger. I America skal være gjort den vigtige Opfindelse, at betage det menneskelige Legeme enhver Følelse af Smerte. en Opfindelse, der, hvis den ellers holder Stik, vilde være til stor Velsignelse for det stakkels Jrland og andre af Hungersnød hjemsøgte Lande. Opfindelsen er, som der berettes, skeet for nogle Maaneder siden af en Tandlæge, Dr. Morton i Boston, og den skal ogsaa allerede flere Gange være anvendt i England med det heldigste Udfald. Talen er ikke om at bringe Patienten i en magnetisk Søvn, hvilket man hidtil ogsaa undertiden vil have anvendt med Held, naar der skulde udføres en eller anden smertelig Operation: men Patienten bliver, ved at indaande Svovlæther, der bibringes ham ved et dertil egnet, simpelt Apparat, sat i en Ufolsomheds-Tilstand, der bevirker, at han er aldeles ligegyldig ved hvad der foretages med ham. Under selve Operationen udtrykke hans Ansigtstræk ikke den ringeste Smerte og han forbliver ganske uden Bevægelse. Efter Operationen vaagner han roligt og veed aldeles Jntet af hvad der er foregaaet. Det Hele synes ham en Drom. Den hele Afgivt, som dHrr. Blane hidtil svarede af den homburger Spillebank, beløb sig aarlig til 10,000 Gylden. Den nu regjerende Landgreve vil lære dem ganske anderledes op at see. Jstedetfor 10,000 skulle de svare 24,000 Gylden aarlig, paa deres Bekostning opføre et Theater og et Sygehuus, i hvilket Sidste Trængende skulle erholde gratis Forpleining, i Staden Homburg, og endelig udrede 40,000 Gylden aarlig til Residentsens Forskjønnelse ved offentlige Anlæg a. Uagtet disse byrdefulde Betingelser, have dHrr. Blaane dog nok alligevel ei isinde at opgive den Malkeko, som de, efter Sigende, allerede have store Skatte at takke. De søge nu Tilladelse til at oprette et Actieselskab med en Capital paa 1 1/2 Million Gylden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
Franske Blade fortælle, at der om kort Tid vil blive afholdt offentlig Auction over Bøger, der ere samlede paa en eiendommelig Maade. En temmelig formuende Godseier paastod for omtrent halvandet Aar siden, at han ved en himmelsk Vision havde erfaret, at Verden skulde gaae under imod Slutningen af Aaret 1845, og at han alene, en moderne Noah, skulde frelses med sin Familie. Først vilde han efterligne sit patriarchalske Forbilledes Exempel og frelse et Par af enhver Art Dyr; men vor Tids Oplysning havde ogsaa virket paa ham, og han betænkte, at det dog var bedre, dersom han for den kommende Menneskeslægt vedligeholdt den hidtil opnaaede aandige Rigdom og efterlod de samlede Kundskabers Skat. Han solgte derfor Alt hvad han eiede, og bestræbte sig for at samle alle de Bøger, som kunde være Menneskeheden til nogen Nytte. Skjøndt nu den Sum, som han havde faaet ved Salget af sin Eiendom, var meget anseelig, forslog den dog langtfra til at anskaffe alle de Værker, han ønskede at frelse. Han foretog sig derfor, ved en lille List, eller, om man vil, ved et Bedrageri – der dog med Hensyn til Øiemedet neppe kan dadles – at hjælpe sig. Han udstedte nemlig Vexler til at betale, i 1846, og som han altsaa aldrig vilde komme til at betale da Verden jo skulde gaae under i 1845. Efterat han saaledes havde samlet alle sine kjære Bøger, ventede han rolig paa Begyndelsen af den nye Syndflod, men Aaret 1845 hengik og Verden blev som den havde været; selv 1846 er henrunden, uden at Verden har taget nogen Skade. Men slemt var dette for den nye Noah, thi de af ham udstedte Vexler beholdt deres Gyldighed og han blev opfordret til at betale dem. Det er han ikke istand til, og efterat han har forsikkret, om sine Hensigters Reenhed, har han seet sig nødsaget til at overlade til sine Creditorer det Bibliothek, som han med Sorg og Møie havde samlet af Omhu for den nye Generation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
En Fabrikant i Amsterdam har faaet Patent paa 5. Aar paa en af ham opfunden Drik, som han kalder "Sagoel der skal tjene Folket istedetfor Brændeviin. Bemeldte Drik brygger han af Palmesago istedetfor afMalt. Dette Sagool er blevet undersøget af en lægevidenskabelig Commission i Nordholland og befundet, at være sundt, smager som godt Hvidtøll og har en fiin aromatisk Eftersmag, er nærende, slukker Tørsten og kan opbevares saavel i Fade som i Krukker og Flasker. Med Alderen bliver det brunere og sødere. Et Fad paa 20 hollandske Kander koster 1 Gylden (c. 4 Rbmk.).(Forlangt indrykket af Sognepræsten i Vaaelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-02-13
Redacteuren af Lollands-Falsters Stiftstidende vilde behage at indrykke i Tidenden følgende tvende Aftstykker der oplyse mit Forhold som Sognepræst i Fattigvæsens Anliggender, og hvis Offentliggjørelse Inseratet af 3die Februar 1847 aftvinger mig.I. Afskrivt af Vaalse Sogneforstanderskabs Forhandlingsprotocol Fol. 38. Aar 1846, den 29de December, holdtes et Sogneforstanderskabs-Møde i Communalhuset . . . . . . . For der i Dag skredes til Ligning paa Udgift til Fattigvæsenet for 1847 efter i forrige Møde lagte Plan og Overslag, bemærkede Sognepræsten: "Kornpriserne ere høie, endnu høiere end i Fjor, og Vinteren har begyndt med Strenghed. Det er uimodsigeligt, at flere Familier, som endnu ikke ere komne og maaskee aldrig komme under Fattigforsørgelse, under Vintrens Løb kunne behøve en interimistisk Understøttelse, og bør have den, uden den for at regnes til Almisselemmer. Men den Fremgangs maade, som blev brugt i Fjor, med at opsamle Korn for en moderat Betaling, og for hvis Fornyelse for i Vinter alle valgte Sogneforstandere ved sidste Møde, stemmede maa Sognepræsten for sit Vedkommende for Tiden aldeeles stemme imod af følgende Grunde: En saadan Jndsamling bliver en betydelig Byrde for Enkelte, og Erfaringen lærer i Almindelighed, at de med Velhavende yde frivilligen mindst. Naar saadan Jndsamling bliver til Skik, ansee Modtagerne det for en Rettighed.