JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-07-30
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 29de October 1808 paaanke, Citanterne deels til Stadfæstelse deels til Undertiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Tronhiems Stifts Overret den 9 Novbr. 180, afsagt Dom udi en Sag, betræffende 7637 Livres 3 Sous, som Jndstevnte formeentligen er skyldig til Handelshuset G. Weis & Comp. i Marseille, Derom er ved fornævnte Dom saaledes tienet for Ret: Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for StiftsOverretten ophæves. Det idømte udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Tronhiems Byetingsret af Byefogden Auditeur Jonas Udbye den 11te Junii 1807 afsagte Dom var kiendt for Ret: Kiøbmand Hans Wensell bør til Minke Sønner, & Comp., som Mandatarier for Handelshuset G. Weiss & Comp. i Marseille betale de af ham selv til budne 1656 Livres 6 Sous tilligemed de fordrede Renter 263 Livres Sous, tilsammen 1919 Livres 7 Sous i d. C., efter den ved Betalings tiden gieldende Cours samt Renter af samme efter 4 af 100 Rd. d. C. fra 5te Febr. d. A. indtil Betaling skeer; men i øvrigt friekiendes han for deres Tiltale i denne Sag. Processens Omkostninger ophæves. Det idømte udredes 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Indstævnte bør til Citanten betale 7198 Livres 7 Sous, med Renter 4 p. C. deraf, fra 12te Decbr. 1826, til Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler den Jndstævnte som tabende 5 Rd. Hermed endtes Høiesterets tredie og sidste Session for Aar 1809. Høiesterets første Session for Aar 1810.
Berlingske Tidende, 1810-07-30
Citanten har i den af ham under 20de gebruarii 1810 udtagne Høieste rets Continuations-Stevning (i høige Kongelig Bevilling af 9 Fed 1810, angaaende Sagens endelige Paakiendelse, uanseet at den en Skifteretten endelig er paatiendt, indantet fornævnte Decision eller i slutning til Underkiendelse og horundring, samt Sagens endelige Pati uvelse. Dom: Laulig Holte Wentzels Fallitboe bør være berettiget til, i afgange Jacob og Cotinine Dirchingshuus Fællerboe, at nyde Udlæg for den, AuDischingt han (oemeldte Wintets Hustrue) efter Loven tilkommende Forne Arv. Processens Omtonninger oplædes. Til Janit=Kassen betal den Jndstevne som tavende 5 No. Fredagen den 2den Martii. No. 155.
Berlingske Tidende, 1810-07-30
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets udvocat Christian Klingberg, ef Kongelig befaling, contra Wivet. - Skoemager Ole Christensen. Uctor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 23de Februarii 181, paaantet, deels til Sladfæstelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættes og Forandring, en inden Wborg Lands Overret, den 11te December 1800 afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne imod Jndstævnder tiltales for begaaet Mord. Derom er ves fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Under Retten Dom af 12te October dette Aar var ved Magt at nande, saa bør og TiltalOle Christensen end videre betale til Actor Sagfører Brønnum og DefensSagfører Winding hver 1 Rdlr.; endelig bør Byefoged Bassesen og Acikommes under Udfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1810-07-30
Ved den inden Ride Byetings extra Ret, af Bye= og HerredsforProcurator afp, over at døde til Pive Byes Fattigkasse 10 Rdlr. At ef Niels Banesen og Redomsmænd, den 12te October 189, afsagte De var saaledes tiendt for Ret: Arrestanden Skoemager Ole Christensen og ligesom ved venne Rets foregaaende Dom af 1ste Junii By, er kjen for Ret, for Sctore videre Tiltalt i denne Sag frie at være; dog saa des, at han betaler alle af hans Arrest og Action løvlig nydende Omt ninger, saavel ve der ere medgaaede indtil 1ste Junii 189, og ved de Rets Dom af samme Dato paakiendte, som de der ere foraarsagede en at Sagen var hiemons fra Overretten, og iblandt disse sidde til Ac 3 Rdlr. 64 s., og t. Detenfor 20 Rdlr. 48 sk. Dom: Lands Overrettens Dom hør ved Magt at stande. Mandagen den 5te Martii. No. 156.
Berlingske Tidende, 1810-07-30
Mødte. - Justitsraad og Holesterets Advocat Christian Klingberg, er Kongelig befaling, contra Wiret. Arrenaminden Anne Christensdatter og Gaardmand H. Jørgensen i Ørslow.
Berlingske Tidende, 1810-07-30
I den af Actor under 27de Februari 1801 udtagne Høiesterets Sta ning, paaantes ocels til Stadfæstelse, deels til Stiærpelse, en inden Lan Over= samt Hof og Stadsretten den 9de Januarii 1810 a sagt Dom, ud Sag anlagt paa Justitiens Vegne, mod Judnævnte, ver tiltates, den før for Barnefødsel i Dølgsmaal, og den sidste for at have søgt, at unddre hende Justiliens Forsørgning. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: I Henseentil Arrestantinden Anne Christensdatter, bør Hiemtingsdommen ved Aa at stande. Tiltalte meden Hans Jørgensen bør henfrites til Arven Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Maaneder. Saa bør de og hver for udrede de at Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved den inden Ringsted Herreds Extraxet, af Hovedfogden Per Christian Petersen og Meddomsmænd, under 4de Octore, 1809 afsuDom var tiendt for Ret: Undvigte Anna Christensdatter bør, naar i antræffes, i Følge Lovens 6 - 6 - , 7 og 8 Art., samt Forordumaf 6te Februarii 1694 at halshugges og hendes Hoves at sættes paa Stage, samt have hendes Hoverlod og Jord til Kongen forbrudt. Smeden Hans Jørgensen i Øslew var i Følge Forordning af Februarii 169, at have sin Boeslod til sit Herskab forbudt, samt til gemed Anna Christensdater, at betalerale af denne Action lovlig dende Omkostninger, og deriblandt til Desenfor Birkedommer HuurdeSalarium 4 Rb. og til Skarprette en for Executionen 10 Rd., som opfyldes inden 3de Solemærker efter denne Dem lovlige Forkyndeleller nærmere Bestemmelse af Overretten, hvortil Sagen i Fage Anningerne bliver at indstevne. Under Sagens Drivt findes itet uforsøligt Forhold. Dom. Hans Jørgensen bør for videre Tiltale i denne Sag fri være. J Henseende til Anne Christensdatter og de idømte Actions Omkoninger, bør Lands Over= samt hos og Stadsrettens Dom ved Magt at sige
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 21de Julii. Gjette de Franer indeholder følgende Artikel fra Leyden: Vor Marine frembyder endnu betydelige Hielpemidler; men i et heelt Aar er intet bleven betalt. Den bestaaer for nærvækende Tid af 16 Linieskibe, i foruden Fregatter og mindre Skibe. Forberedelserne, som allerede have i givet vore Verfter nyt Liv og Drivtighed, lade haabe, at Texelens og 6 Naas's Rheder snart ville fremstille en Magt, der kan forene sig med 6 den i Antwerpen.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Den 23de Julii. J Forgaars ankom Prinds Napoleon, i Storhertug af Berg, til St. Claud. Keiseren holdt ham længe i 1 sine Arme. "Kom, min Søn, sagde han til ham, Jeg vil være Din Fader, derved skal Du intet tabe. Din Faders Opførsel gaaer mig, nær. Hans Sygdom allene kan forklare den. Naar Du bliver stor en skal Du betale hans og Din Gield. Forglem aldrig - i hvilken Stilling saa Min Politik og Mit Riges Jnteresse maatte sætte Dig -at Dine første Pligter skyldes Mig; de dernæst Frankrige. Alle Dine. andre Pligter, selv imod de Folkefærd Jeg maatte anfortroe Dig, komme først efter disse.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Kongen af Holland er ankommen til Toplitz. Hans Læger havde trabet ham at bruge de derværende Bade for hans svage Helbreds Skyld, Efterretningen og hvad der er skeet i Amsterdam, skal have gjort et saa heftigt Jndtryk paa Hs. Majestæt Dronningen af Holland, at man frygter for hendes Liv.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden beboe for nærværende Tid Thuilleriernes Palais. Dronningen af Neapel er endnu her. De spanske Krigsfanger have faaet Tilladelse til at hielpe Bønderne i Høsten.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
London, den 9de Julii. Som vi erfare er den Efterretning indløbet til Regieringen, at Toulønner=Flaaden, som er meget stærkere end den Sir Cotton commanderer, er fuldkommen færdig til, med første gunstige Vind, at gaa under Seil. Man troer at finden har i Sinde at giøre et Angreb paa Sitilien, eller at begive sig til den yderste Deel af Middelhavet i mod Østen, for at udføre Napoleons gamle Pian mod Egypten; dog en kan man ikke indsee hvorledes han vilde kunne fuldbyrde dette, uden først at levere et Slag. Vi samle Forstærkninger fra alle Sider, for at formere vor Flaade paa denne Station. De Franske ere i Overflødighed forsynede med alle de Krigsmidler, der ere fornødne til dette Fort tagende. I Tarents have de en Armee paa 40000 Mand, en anden ligesaa stor Hær have de paa Kysten af den venctianske Bugt, hvor vi nyligen have havt Leilighed til at bemærke, at man udruster en talrig Flaade, der uden Tvivl skal corpetere med Toulønner-Flaaden, Under disse kritiske Omstændigheder vente vi med Længsel paa Efterretninger fra det middellandske Hav.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Efterretninger fra vor Flaade for Toulon, der gaae til Enden af Maji, berette: at Fregatten Units adskillige Gange har recognoscere ten fiendtlige Flaade, og at samme bestaaer af 17 Linieskibe, hvori Jblandt de 4 ere Tredækkere. Sir Charles Cotton har derfor afsendt Ordres til Minorka 3 for at samle sin Flaade. Unie, Volontaire, og Alacrite vare uden for Trulon blevne jagede af 2 Linieskibe og 1 Fregat; men Fienden maatte strax gaae tilbage igjen i Havnen for Sto m.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Vore Breve fra Portnaal til den 18de Junii indeholde ikke meget Nyt. De Franske beskiøde Cindad Rodrig i flere Timer den 3die f. M.; men da man de følgende Dage holdt inde med Bombarde, nenter, skulde man næsten troe, at saadant allene er skeet for at lokke vor Armee hen til denne Side, at Fienden saaledes des lettere kunde udføre sine Beværelser med Fordeel paa en anden Punkt. CindaRodrig er danske indsluttet ; de Franske have slaaet Broer over Alturda paa begge Sider af Pladsen. Følgende Udtag af Breve kunne give et Begreb om vor Armees Stilling og dens Forhaabninger, saavelsom de Tanker man giør sig om Massenas Plan.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Lissabon, den 15de Junii. Siden min sidste Skrivelse have vi ingen interessante Efterretningen havt fra Armien. Lord Wellingtons Hovedqvarteer er endnu i CelericoHans Forposter befinde sig i Guarda og lidt foran dette Sted. Nogle tret at Fiendens Plan gaaer ud paa at kunne trænge ind i den sydlige Deel af Portugal, for desbedre at kunne falde vor Armee i Flanken; men jeg har det Haab at General Hill, som commanderer 16000 Mand, hvoraf Hæinten er Engellændere, vil være i Stand til at giøre denne Pian til intet. Alle Anstalter ere trufne for at vi kunne staai Forbindelse med Armeen og i en Hast faae at vide hvad der forefalder. Rekruteringen fortsættes med største Jver.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Udtog af et andet Brev fra Armeen. Et almindeligt Hovedslag vil sikkert blive leveret og føle Tid. Ve vente blot paa Ordre til at marschere fremad, for at møde de Franske paa Halvveien. Deres Magt overgaaer veres. Man har udstædt en Proclamation, hvori man bekiendtgiør, at Landet er i Fare for at blive overfaldet, og opmuntrer Jndividuerne af enhver Classe til at gribe til Vaaben for at fordrive Fienden. De 15,000 Mand portugisiske Linie tropper, som vare i Combra, ere marscherede til Vizen. Den Cavallerie Brigade, der stod i Alentejo under General Slade, er gaaet over Tajo og har forenet sig med Armeen. Den vigtige Fæstning Lerides troløse og skiændige Overgivelse foraarsagede den største Bestyrtselse i alle tilgrændsende Distrikker, de Fienden derved ei allene er bleven Herre over hele Catalonien, men ogsaa derigiennem kan have Forbindelse med ethvert Punkt af Arragonien. Tarragona og Tortosa ere de eneste stærke Pladser, der endnu ere tilbage i Catalonien, og disses Beleirina seer man hvert Øieblik imøde. Vi begynde at frygte at vort ulykkelige Land for bestandig vil være tabt.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Lissabon, den 16de Junii. Siden mit sidste Brev er intet vigtigt forefaldet imellem den engelske og franske Armee. Blot nogle ubetydelige Skiermysler imellem Cavalleriet have fundet Sted, og disse fortiene næsten ikke at omtales, da Fienden ikke derved har tabt ret mange Folk. En Herre, som forlod Hovedqvarteret den 13de, forsikkrer at den fiendtlige Magt ikke beløber sig til 60000 Mand, end ikke om man vil regne det Corps med, som under Neys Commando har begivet sig til den sydlige Kyst af Badajoz. De engelske Officerer have slette Fortillinger om Tingenes Forfatning, der dog langt fra ikke er af den Beskaffenhed at den kan forurolige os.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Den 13de Julii. Sir Richard Strachan skal med sin Flaade, afhente det 7de og 8de Regiment i Halifar og desuden 3 Regimenter, fra Cap. hele denne Magt er bestemt til et Tog i de indiske Fa Sir Keats er bleven udnævnt til Chef over den brittiske Eskadre ved Cadix, og afgaaer med det allerførste dertil. Efter Breve fra Rio Jancito har den franske Jnfant Don Pedro, der fulgte med Prinds Regenten til Brasilien, formælet sig med den nes ældste Datter. Jnfanten er 20 og Prindsessen 17 Aar gammel. Den Pedro Cavallos er i Begreb med at vende tilbage ti Cadix, hver han da sikkert kommer til et beklade en Post ved Regentskabet. General Spencer er Næstcommanderende efter Wellington. Stærke Regnskyl have hidtil meget bidraget til et standse Operationerne paa Portugals Grændse. Fregatten Jphigeni er ankommen fra Portsmouth, til Corunna med 20000 Flinter.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Efter et Brev fra Cadix af 13de Junii havde man i Sinde at holdsen Forsamling af Stænderne af alle Cortes paa Øen St. Leon den 2den August. Jndbydelsen er underskreven af Castinos som Præsident. I et Brev fra Cadir af 23de Junii skrives : Vi høre at den Expedition, som afgik til Algezires, er ankommen til Almeralm, og at den, efter at være bleven forstærket med andre Tropper, har trængt sig frem til Ronde, imedens et brittisk Ditaschement beskjæftiger Fiendens Opmærksomhed paa den østlige Kyst. Vi længes efter at erfare Udfaldet af dette Foretagende, der uden Tvivler combineret med Operationer herfra. Det Corps, hvormed General Lasey landede i Alarzicas, bestaaer af 5000 Mand. En anden Expedition var i Værk mod Port St. Marie. Den 21de Maji bestod Garnisonen i Cadir af 6500 Engellændere, 1500 Portugisere og 11000 Spaniere. Siden er den bleven betydelig forstærket, saa den nu kan anslaaes til 24000 Mand. Den brittiske Styrke paa Sitilien beløber sig til 17000 Mand; de sicilianske Tropper kunne anslaaes for 20000 Mand. Her ankomme 3 daglig mange Amerikanere, som tage Manu akturvare til Retourladning. Admiral Cochrane har givet alle indfødte Amerikanere paa hans Skide Afskeed. Nyligen bleve Fængselsdørene i Birmingham aabnede, da der ikke paa. en Fange meer der tilbage. Dette skal imidlertid ikke tiene til Beviis for Moraliteten, men for den store Virksomhed der hersker sammesteds Meer Khan, en af Maratternes Hoved Anførere, havde begyndt Fiendeligheder mod de hindestanske Fyrter, der ere allierede med Como pagniet; men han blev strax slaaet og forfulgt. Efter Beme fra Madras af 23de Januar fortsattes den Gang erduMaratter Krigen, men med Held; og Rajab af Berar havde eilførst Vert Khan et sort Nederlag. Lord Minte opbyder sig endnu i Madras, hvor Forhørene bestandig fortsættes.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Gouverneuren paa Bermudas bekiendtgjorde den 9de Maji et Ma visest, i Følge hvilket amerikanske Skibe kunne indløbe der, ligemeget i hvor ved de ere ladede. Beløbet af de consoliderte Taxer udgjorde i sidste Qvartal 11 Mil og lioner 22381 P. S.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Skibet Bønd fra Botanphay indløb for Vaade til Ny-Serland, Jndvaanerne tage det og brændte det. 30 Personer, som vare ombord i paa samme, bleve myrdede og ædte af de Vilde. Nye Wallis Tidenden omtaler en nye Race af Menneskrædere paa Fajer-Øerne. Adskillige af vore Søemænd ere faldne i Hænderne paa i disse Canidaler; men de slap for at ædes, da de Vilde havde Krig og derved bleve godt forsynede med Menneskekiød. Gouverneuren paa Haven har erklæret sig uafhængig ; men Raadet modsatte sig. Det vil blive Moderlandet troe indtil dets Skjebne er afgjort.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Det iklændske Cabinet er meget i Forlegenhed med 10000 ledige Manufacturister i Dublin. Dreve fra Amerika til 30te Maji indeholde nogle bemærkninger i Anledning af den franske Regierings Fremfærd i Henseende til Amsrikas Handel. Det synes næsten at man kan vente at see Non-Jntercourse=Acten fornyet igien.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Et Brev fra Mallaga af 18de Junii melder følgende: De her liggende franske Tropper befæste Gibralfaro, et maurisk Castel, som ligger paa et Bierg oven over Staden og dominerer denne og Havnen. Her ligge omtrent 1000 Polakker og i Mixes 1500 Franskmænd, Man opererer mod Marbella, der understøttes fra Gibraltar, samt tillige af en engelsk Fregat og nogle Kanonbaade, Efter Breve fra Buenos Ayres tilstædes de engelske Skibe ingen Adgang til Limas Kyst. Et Skib fra Liverpool, som var bestemt dertil, har desaarsag strax faaet Contraordre.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Madrid, den 1ste Julii. De fleste af de Tropper her ligge i Garnison have faaet Ordre at holde sig marschfærdige. Efter de Anstalter at slutte man giør i Palaiet, synes det, at Hs. Majestæt har i Sinde at begive sig til den Armee, der beleirer Cadix. Fra den portugisiske Grændse hører man intet nyt. Engellænderne vove ikke at forlade deres Position.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Bavønne, den 15de Julii. En engelsk Division af 7 Fregatter og et Linieskib have ladet sig ser i Biscayas Bugt. J Løverdags skal den have lagt sig for Anker ved den lille Havn Santogno imellem Bilbao og St. Ander. Man er uvis om hvor mange Landgangstropper disse Skibe have ombord. Formodentlig gaaer Fiendens Plan ud paa at giøre en Diversion og bringe Landet i Oprør. Men denne Plan skal ikke lykkes ham. Garnisonerne i Bilbao og St. Ander ere mere end tilstrækkelige til at hindre en Landgang, om end saa Fienden var 10,000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Nederrhin, den 26de Julii. Efter de nyeste Breve fra Madrid afgaaer Kongen til Suchets Hovedqvarteer, hvor man giør store Foranstaltninger for at kunne rykke frem mod Valencia og beleire denne Hovedstad. Suchets Corps bestaaer af 3 Divisioner, hvoraf den ene holder Arragonien besat, den anden beleirer Tortosa og den 3die, hvorved Generalen selv befinder sig, danner en Linie fra Alkaniz i Arragonien til Alkanar ved Cataloniens sydligste Grændse. Marschal Macdonald concentrerer sine Tropper, fordi intet betydeligt Slag kan udføres uden med forenede Kræfter.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Scilla, den 6te Julii. I Gaar ankom den 27de Convoi til Stille. Der hersker nu megen Bevægelse blandt Tropperne. General Portonnaur commanderer den høire, General Lamarque den venstre Fløi. Centrummet, som bestaa af Garden og den neapolitanske Division, befinder sig i Scilla. Det commanderes af Generalerne Deri og Cavarianac. General Campe don commanderer Ingenieur-Væsenet og Brigade General Tugny Artilleriet. Capitain Statsraad Simon er Chef over Marinen.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Neapel, den 10de Julii. Ved Deserteurer fra de tydske og schweizerske Batailloner i General Stuarts Corps paa Sicilien have vi den Efterretning, at General Stuart har foranstaltet en almindelig Bevæbning paa Sicilien, og at Kong Fordinand og Kronprindsen i flere Dage have opholdt sig i Messina og Syrakusa; men at de derpaa igjen ere vendte tilbage til Palermo. - J de første Dage af Julii Maaned ere adskillige engelske Krigskibe af Forskjellig Rang indløbne i Sundet ved Sicilien. De have laat sig for Anker lige ud for ved Seilla og Regio, hvorfra Rapporter desangaaende ere indløbne hertil. - Man haaber her, at Sicilien endnu denne Maaned vil komme til at hylde Kong Joachim. J Palermoligger Archimedes paa 74 Kanoner, bestandig seilfændig, for at kunne bringe den Kongelige Familie til Maiths. Dette er det eneste Krigskib Kong Fordinand endnu har tilbage af sin gamle Marine. - Den 5te Julii forlagde Kong Joachim sit Hovedqvarteer til Leiren ved Piale, en Miil fra Scilla.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Amsterdam, den 19de Julii. Officererne og Mandskabet paa den hollandske Eskadre i Texelen ved Amsterdam, og paa Mans have nu spøret til Keiser Napoleon. Denne Act skeette med meget Høitid og Eden aflagdes med Enthusiasmus. Da det Keiserlige Flag blev heiset paa Skibene, helste de med 21 Kanonskud.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Den 24de Julii. Moniteuren af 22de dennes indeholder et Keiserl. Deret, i Følge hvilket Conscriptionen indføres i de Lande, der forhen hører til Holland. Den udgiør for indæride Aar 30, Mand fra 18 til 45. De Personer, der vare givte for dette Dertets Datum, ere undtagne fra Conscriptionen. J dette Øieblik udstrædet slet ingen Reis passer mere.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
General Directeuren for Statsgielden og Pensionerne har bekiendtgjort Vedkommende, at 1/2 af alle Renter af Statsgield en nu skal udbetales fra 23de dennes af. Enhver, som har Statspapirer i Hænde, maae foreløbigen fremvise dem i de forskellige Bureaux, for at de kunne blive reducerte til 1 og indførte i den store Bog. Ved Fjenternes Detaling bemærker General Reunier at kuns er bleven betalt.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Den 28de Julii. Hr. Gorgel, van Brienen og dix ere ertagne i det Keiserl. Handels Konstil i Paris.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Wien, den 21de Julii. Keiser Napoleon har allerede givet sit Samtykke til det Laan, som Baron von Eskales aabner for vort Hof i Nederlandene. Den russiske Oberst v. Nikich har i Wallachienoprettet er Friecorpstil Hest paa 1250 Mand, hvormed han afmarscherer til Belgrad.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Cossel, den 25de Julii. Ved et Kongeligt Decret er den mestphalske Krones Ordie Decortion bleven forandret. Den skal for Eftertiden bestaae af en Krore af 8 Guld Blomster i en rund Kreds paa blaae emallieret Jndfatning. J Omkredsen staaer Devisen: Character og Oprigtighed; tilligemed Stiftelsens Datum: den 25 December 1809.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Berlin, den 28de Julii. Jndtaget med Hs. Majestæt Dronningens Liig fra Hohenzieriskeete i Gaar After. Samme blev modtaget her paa (blottet af det Kongelige Huses Prindser og Prindsesser, tilligemed Deres Hofstat erDet blev baaret til Thron Gemakket, og de anførte høie Personer gik foran. Om Natten forbleve Hofdamerne og Kammerfenerne paa den ene Side af Gemakket; paa den anden to Kammerherrer og Mej rer, og i Entreen tolv Underofficierer som Æresvagt. Det høie Liig staaer om Formiddagen paa Parade fra K. 9 til 12, og om Eftermiddagen fra 4 til 7. J disse Timer er det Publikum tilladt at see det høie Liig. Dette vedvarer til den 31te om Middagen. Om Aftersen skeer Bisættelsen i Domkirken.
Berlingske Tidende, 1810-08-03
Petersborg, den 14de Julii. Her er paa nye indløden følgende Efterretning om den russiske Armees vedvarende Fremgang. Efter Fæstningen Silistrias Fald sendte Armeens Øverstkommanderende, General=Lieutenant Sass, et Corps til Rustjuk, for at indslutte denne Plads, og et stærkt Decaschemenunder Generalmajor Sabantjews Commando til Rasgrad. Efter en haardnakket Træfning den 1ste Junii paa Høiene ved Rasgrad bleve i de tyrkiske Tropper slagne. Sammes Øverstkommanderende, Paskaen af to Hesterumper, Machmut og den moldaviske Fyrste Kalimaki bleve tagne til Fange; tre Faner og den hele fiendtlige temmelig rige Lei gjort til Bytte. De øvrige Tyrker reddede sig ved Flugten og indsluttede sig i Staden; men udsendte strax de meest anseete Militairpersner og bade om Naade, da de saae den russiske Armees raske Frem marsch og Kanonerne begyndte at spille paa Staden. Generalmajor Sabanejew foreskrev dem Betingelserne, i Følge hvilke den Høistkommanderende, Paska af tre Hesterumper, ToruMachmet tilligemed alle Officerer, Embedsmænd og Soldater, omtrent 3000 Mand, udmarscheerte af Staden, nedlagde Vaabnene for Seiervindernes Fødder og overgave sig som Krigsfanger. Ved denne Leilighed ere 12 Faner, 2 Hesterumper, 6 Kanoner og en anseelig Qvantitet Krudt og Artillerie Redskaber faldne i vore Hænder, Commerce Ministeriet skal ganske ophæves og dets Forvaltnings grene fordeles paa de andre samme nærmest vedkommende Ministerier Stockholm, den 17de Julii.