JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Da Nationalforsamlingens Præsident, Hr. Andre, Forgaars i Spidsen for en anseelig Deputation bragte Kongen den sædvanlige Nytaars-Gratulation, holdt han følgende Tale: "Endeligen, Sire, see vi det ønskelige Øyeblik nærme sig, da vort Arbeyde tilendebringes, og den offentlige Lyksalighed faaer sin rette Fasthed. At giøre Franskmændene lykkelige, Sire, er det samme som at giøre Dem Selv lykkelig; Dem, Sire, hvis reene aabne Siæl ikke kiender anden Lykke end det Almindeliges, og som har erklæret Sig for vor Revolutions Chef – et evig uforglemmeligt Exempel for alle Jordens Konger, Hvor trøstelig for alle sande Statsborgere er ikke Overeensstemmelsen, imellem Deres Majestæt og Nationalforsamlingen, Maatte dog denne Tillid paa begge Sider tilintetgiøre vore, altsaa ogsaa Deres, Fienders usle Haab, Maatte den for stedse forsikkre Deres Majestæt om den Rolighed, De saa meget fortiener, og som alle gode Franskmænd saa oprigtigen ønsker Dem, – Kongen svarede: "Med megen Følelse modtager jeg altid Forsikkringen om Nationalforsamlingens Sindelav, der fuldkommen stemmer overeens med mine kiæreste Ønsker. Ene ved denne fælles Tillid, ved denne Overeensstemmelse, vil Constitutionens store Værk blive fuldført og grundfæstet. Vi ville altsaa fremdeles handle med eet Sind og een Siæl, vi ville foreene vore Kræfter, for at tilveyebringe den os alle saa fornødne Roe og Orden, og dæmpe de Ulykker, som endnu trykke Rigets forskiællige Deele og foraarsage Mig den bitterste Kummer. Alle Mine Ønsker gaae ud paa Folkets Lyksaligheds Vished og Statens sande Vel, uden hvilket, som De med Rette sagde, ey heller Jeg kan være lykkelig. - Til Dronningen addresserede Præsidenten sig saaledes: "Madame Nationalforsamlingen bringer Dem ved mig de Ønsker, den giør for Deres Vel. Den erindrer sig med den mest levende Deeltagelse, hvorledes De har lovet at lære Tronens Arving, at have Ærefrygt for den offentlige Friehed og at sørge for Lovenes Haandhævelse. Denne Forpligtelse forvisser os om, at dette dyrebare, til en frie Nations Regiering bestemte Barn vil blive Constitutionens urokkelige Støtte. Og De (til Dauphin, som stod hos Dronningen), som Forsynet og vore Love have kaldet til den med Frieheden smykkede Krone, følg Deres Faders Dyd, lær af ham, at Kongerne ere satte til at giøre deres Folk lykkelige, og at deres sande Magt bestaaer i Lydighed imod Lovene!" Dronningens Svar var: "Min Herre. Jeg er meget rørt over Nationalforsamlingens Tænkemaade. Naar min Søn bliver saa gammel, at han selv kan svare, vil han selv bevidne Dem det, jeg uophørligen indprænter ham, nemlig Ærefrygt for Lovene og Attraae efter at medvirke til Nationens sande Velfærd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Brüssel, den 4 Januarii. De fra Wien hidsendte 2 store og 11 smaae Kors af Maria Theresia Ordenen bleve Nytaarsdag offentligen uddeelte, ved hvilken Leylighed hele Garnisonen stod under Gevær, Feldmarechal Bender hang først selv sit store Kors paa sig; derpaa gav han General Beaulien det andet, og hæftede de mindre Kors paa alle de fortiente Officerers Bryst, som Keiseren havde tiltænkt dette Ærestegn. Derefter bivaanede hele Generalitetet Gudstienesten i Goudenberger Kirken, hvor Abbeden holdt en meget passende Tale, og skildrede den forevigede Marie Theresiæ Viisdom og Høymodighed, Revolutionens skrækkelige og sørgelige Følger, og endelig den nu til Nationens sande Bedste tilveyebragte lykkelige Forandring. Efter Gudstienesten uddelede Feldmarechalen en stor Deel Almisser. - De gemeene Soldater have hver faaet en Gratification af en halv Souverain, og de, som havde udmærket sig i Tienesten, dobbelt saa meget. Til henstaaende Pensioners Udbetaling er nu fra Tydskland remitteret 82000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Mastricht, den 4 Januarii. Den til Lüttich bestemte Colonne Østerrigske Tropper under General Alvinzys Commando er 6000 Mand stærk, og staaer allerede ved St. Trond og i Egnen deromkring. Riigstropperne vente paa nærmere Ordre at forene sig med bemeldte østerrigske Colonne, for derefter samlede at tiltræde Marchen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
London, den 4 Januarii. Coureren Duff, som fulgte med Greve Elgin til Wien, og nyeligen er kommet tilbage til Hertugen af Leeds med Depecher fra bemeldte Greve og fra Ridderen Murray Keith, har givet Anledning til en overordentlig Forsamling af Cabinetsministerne, som vaerede i tre Timer. Siden ere vore offentlige Blade blevne nedstemte i en noget fredeligere Tone. De paastaae nemlig nu, at Freden imellem Rusland og Porten er meget nær, at Præliminarierne dertil kunne ventes med allerførste, at der for det første vil blive sluttet en Vaabenstilstand, og at følgelig den Brittiske Søemagt vil om en kort Tid blive sat paa Fredsfod igien. Jmidlertid maa vel mærkes, at disse behagelige Tidender udspredes uden ringeste Authoritet eller Troeværdighed, da Kilderne dertil ikke kunne angives. Ligesaa usikkert er formodentligen et andet Rygte fra Ostindien, at Tippo Saib skulde have gjort Forslag til Fred, og at der var stødt en Marat Armee til den Brittiske i Indien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
De fra Vestindien og Nordamerica ankomne nyeste Paketbaade have ikke medbragt noget af Betydenhed. Paa vore Vestindiske Øer herskede i November den bedste Virksomhed, og meget stærk Handel og Vandel, imedens der mod de Franske Colonier hiemsøgtes af den alting ødelæggende Borgerkrig. – J Philladelphia var man færdig med at giøre Mandtallet over Jndvaanerne, som beløb sig i alt til 5300 Siæle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
General Boyd er, uagtet den med Spanien sluttede Convention, med Fregatten Assistence den 25 December gaaet til Seyls fra Cowes til Gibraltar. Vor Criminalret har i hele forrige Aar ikkun fældet 73 Dødsdomme, af hvilke endda blot de 25 ere blevne fuldførte, da de 48 Delinqvente have heller valgt den dem ved Kongens Naade foreslagne Reyse til Botany Bay. Man kan i Mandsminde ikke erindre sig saa faa Executioner i London, som i afvigte Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Wien, den 5 Januarii. Endelig have vi faaet Efterretning, at den herfra undvigte Banquerer og Laanebanke=Directeur Bargum er indhentet af Sollicitator Remnitz i Hünningen, ikke langt fra Basel, og i Følge foregaaende Reqvisition, tilligemed hans Kone og Bogholderen Schwarz, arresteret af Municipaliteten sammestæds. Man skal hos ham have forefundet henved 40000 Gylden i rede Penge. Siden har det Keyserl. Gesandtskab i Paris faaet i Commission at anholde om benævnte Personers Udlevering; i hvilket Fald der i Freyburg er gjort Anstalt til deres Modtagelse, for derfra med militair Escorte at transporteres her til Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Lüttich, den 5 Januarii. De til de Keiserlige Generaler afsendte Lüttichske Deputerede have af den commanderende General Alvinz faaet denne Besked: "Jeg maae først afvarte nærmere Keyser lig Ordre, førend jeg kan lade Staden Lüttich besætte med østerrigske Tropper. Det undrer mig især meget, at adskillige af dem, som meest havde udmærket sig ved Revolutionen, have nu forladt Staden; da dog ingen har det ringeste at befrygte for sin Person og sine Eiendomme, – Følgen heraf har været, ved Troppernes Jndrykkelse."at mange af de Bortflygtede allerede ere komne tilbage. Endog den hidtil værende Regent, Prindsen af Rohan, er her endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Warschau, den 9 Januarii. J Gaar gik det atter meget hidsigt til i Rigsdags=Sessionen, hvor man debatterede om, hvilke Saher der først skulde foretages, og man skiltes først af Klokken 5 i Morges. Den Litthauiske Marechals, Fyrste Sapiehas Partie paastod, at man skulde fortfare med det Begyndte om Regieringsformen; derimod var Kronmarechal Malachowskys Partie af den Meening, at man allerførst maatte deliberere om den Materie, der egentligen angik en KronCandidats Valg, samt om Landdagenes Holdelse for Eftertiden, og om en nye Riigsdag. Ved Midnat blev Tumulten hæftigst, men Kongen fik Gemytterne igien tilfredsstillet. Endelig fik Malachowskys Partie Overhaand med 128 Stemmer imod 81.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Tronhiem, den 5 Januarii. Udi afvigte Kirke-Aar 1790 ere udi Tronhiems Stift, copulerte 1785 Par, Fødte Mandkiøn 3024, Qvindekiøn 2944, deriblandt 424 Uægte, tilsammen fødte af begge Kiøn 5968. Døde Mandkiøn fra o til 10 Aar, 950, fra 10 til 20 Aar, 124, fra 20 til 30 Aar, 166, fra 30 til 40 Aar, 168, fra 40 til 50 Aar, 120, fra 50 til 60 Aar, 144, fra 60 til 70 Aar, 199, fra 70 til 80 Aar, 148, fra 80 til 90 Aar, 56, fra 90 til 100 Aar, 9, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen døde af Mandkiøn 2086. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar, 836, fra 10 til 20 Aar, 108. fra 20 til 30 Aar, 133, fra 30 til 40 Aar, 157, fra 40 til 50 Aar, 129, fra 50 til 60 Aar, 219, fra 60 til 70 Aar, 387, fra 70 til 80 Aar, 303 fra 80 til 90 Aar, 107, fra 90 til 100 Aar, 27, fra 100 Aar og derover, 2, tilsammen døde af Qvindekiøn 2084, i alt døde af begge Kiøn4170. Altsaa ere i hele Stiftet 1798 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Paa de indkomne Fortegnelser over Fødte og Døde er følgende anmærket: J Tronhiem har en Kone oplevet en Alder af 105 Aar. J Værdalen er en Mand qvalt under en stor Steen, han ulykkeligviis selv væltede over sig; en Mand sammesteds ihielslagen og funden død i en Høebod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Paa Jnderøe har en Mand, Halvor Pedersen, levet 99 Aar, været 2 Gange gift, og af første Egteskab efterladt 8 Børn, 13 Børnebørn og 5 Børnebørnsbørn. Paa Frosten ere 6 dødfødte. J Qværnæs 7 dødfødte og i Christiansund 4 dødfødte. J Grytten er en Pige ihielslagen af Steen skred og 6 Koner døde paa Barselseng, saa har og en Kone i samme Gield i et Aar født 4 Børn. J Finmarken ere 8 døde af Spedalskhed. J forskiellige Præstegielde ere 75 omkomne paa Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Kiøbenhavn, den 21 Januarii. J Aaret 1790 er ved Politie=Retten og den paa Politiekammeret holdende Ret, hvor Sager og Renovatio nen behandles, paadømt i alt 3265 Sager, og upaadømt er overbleven omtrent 337. Arrestantere har Politiekammeret i ermeldte Aar havt 1663, hvoraf til Forbedringshuset er dømt og henbragt 310. Her at opregne de utallige Vanskeligheder, der lægges en dansk indfødt Historieskriver i Veien, for at opfylde det, man haver Ret at fordre af ham, nemlig en sand og frimodig Historie, var meget upassende; helst man ikke herved overtalede det danske Folk til at subscribere paa Kong Christian den Femtes Historie som en kort Jndledning til Fierde Frederiks, hvilken er Øyemedet af nærværende Subscriptions-Plan. Christian den Femtes Liv og Levnet som første Borger og øverste Hoved i Staten skal tillige med Statens Svaghed og Styrke blive fremsatte saa friemodig og sandfærdig, som Historieskriverens Forraad paa Kilder tillader ham. Hans Trøst bliver det, at lidet er bedre end intet, og at det i store Ting er nok at have villet udrette noget. Værket vil i OctavBind maaskee udgiøre henved 50 Ark, for Arket bliver Prisen 3 Sk. Trykpapiir og 4 Sk. Skrivpapiir. Hvo som subscriberer paa 10 Exemplarer, faaer det 11te gratis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Subscriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Poulsen, Buch, Hegelund og Hr. Directeur Hopffner, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer. Med Trykningen kan begyndes til Paaske, hvis et tilstrækkeligt Antal af Subscribentere holder Forfatteren, skadesløs, hvis ikke, meldes i Aviserne at Værket ikke kommer udi Niels Ditlev Riegels, forhen Hovmester hos Dronningens Pager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-21
Slesvig=Holsteenske Special-Calender for Aaret 1791, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Göttinger Franske og Tydske Futteral-Calendere for Aaret 1791, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt adskillige nye Dame=Hovedpyntsmoder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saa og tydske Musen-Calendere, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis. Altonaiske Foutteral-Calendere for Aaret 1791, med illuminerte Kobbere 30 s.; røde, blaae og sorte dito 24 s., kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie. Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosis Skrifter, af A. T. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Høyffner, Hr. Lund, Amanuensis hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lykke & Rynkild, de Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norge hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldeløv, for1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til Franskpapiir. amme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Kiøbenhavns No. Aar. huus. gusti. Januar. ten,
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Post-Tidender. Min mulig. Mandagen, den 24 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Constantinopel, den 18 November. J Gaar kom var Escadre tilbage fra Archipelagus, og bragte begge Hielpe-Escadrene fra Algier og Tunis med sig. Glæden over de medførte 7 bevæbnede Skibe med Russisk Flag var saa stor, og Sultanen var derover saavel tilfreds, at Admiralen maatte holde et høytideligt Jndtog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Til dette Øyeblik har den Svenske Gesandt ikke kunnet faae nogen Audience, imidlertid har han insinueret Porten en nye Memoire, som holdes overmaade hemmelig. Den gode Harmonie imellem Porten og dens høye Allierede vedvarer fremdeles, og er der atter nyelig affærdiget en Coureer til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
De Asiatiske Tropper blive meere og meere misfornøyede, og forføye sig paa egen Haand til deres Hiem, hvorover Porten er meget opbragt. Storviziren taber dagligen mere af sin Credit, og er udentvivl sit Fald meget nær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Lissabon, den 12 December. Den her fra Gibraltar ankomne Engelske Admiral Peyton torde vel med sin Flaade overvintre hos os.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
De sidste fra Angola-Kysten ankomne Skibe berette, at Negerne der i Egnen endnu ere i indbyrdes Krig med hinanden, og at nogle af dem have paa nye vovet et Angreb imod de Portugisiske Establissements, og saaledes forstyrret Commercen. Man siger derfor, at Regieringen er betænkt paa at sende en tilstrækkelig Succurs derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Vor Fregat Cisme, som skal bringe den til Marocco bestemte Portugisiske Ambassadeur til Tanger, ligger allerede paa Reden, og har indtaget Præsenterne for den Maroccanske Keyser. Disse bestaae i en Sølv-Taffelservice, en Halvmaane af Sølv, riigt besat med Perler og Ædelstene, samt to Commoder af Brasilietræe &c. Man smiggrer sig med, at denne kostbare Ambassade dog vil forskaffe os Tilladelse til at udføre Kornvarer fra Keiserens Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Turin, den 24 December. Kongen har havt en lang Samtale med Greven af Artois, og siden forsikkrer man, at denne Herre har besluttet at reyse med allerførste til Paris, Prindsen af Conde derimod til Jtalien. De øvrige hidflygtede Franskmænd giøre ligeledes Anstalt til deres Bortreyse. Vort Ministerium har anseet dette nødvendigt, for at forebygge Uroeligheder i vort eget Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Antwerpen, den 6 Januarii. Der er ingen Tvivl om, at der jo i adskillige af Republikens Arsenaler giøres overordentlige Udrustninger, der, som nogle troe, have hensigt til de Nordiske Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Paris, den 7 Januarii. At saa mange Prælater og Geistlige sætte sig imod den dem affordrede nye Eed, sætter alle dem i Skræk, som kiende den store Jndflydelse, Geistligheden, især i Provindserne, endnu stedse har paa den største Deel af Folket. Mange ere endog af den Meening, at disse Geistlige stoele paa den forventende udenrigske Bistand; hvorfor der ogsaa uddeles en Mængde Skydegeværer til Borgerne paa Grændserne ved Rhin- og Maass-Strømmen. J alle denne Hovedstads Sectioner siges ogsaa Commissionerne at gaae Huus fra Huus, for at formane dem, som ikke endnu ere virkelige Statsborgere, til jo før jo heller at blive det, og at væbne sig for Friheden. Vor ivrige Bataillons-Commandeur Carles har tilbudet sig, paa egen Bekostning at underholde 50 Volontairer paa Grændsen, og give hver 20 Sous daglig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
J Nationalforsamlingen selv tæller man 120 geistlige Lemmer, som have vægret sig ved at aflægge Eeden, og derved udsat sig fra offentlige Functioner. Vor Erkebiskop, Hr. de Juigne, har taget sin Afskeed, og man bestemmer Biskoppen af Autun til hans Eftermand, uagtet Hr. de Juigne skal have faaet hele to Maaneder at betænke sig i.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Stockholm, den 7 Januarii. Den Medaille, som Borgerskabet har ladet præge til en evig Erindring om Kongens Naade, hvorved deres Privilegier bleve bekræftede, er meget smuk. Paa den eene Side sees Kongens Brystbillede med den sædvanlige Omskrivt, paa den anden en Krands af Eegeblade, med disse Ord: Statori jurium suorum regni cives urbie. MDCCLXXXIX.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Da Kongen nu har ophævet den saa kaldte UdrustningsCommission, saa ere der udnævnte Deputerede, som skulle besørge hiines Forretninger, betale Gielden &c. Disse Deputerede ere Statssecretairerne Carlsson, Cronstedt og Willebrandt, Drosten Hakausen, Krigsraad Landsberg og Kæmmerer Widegries.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Pohlsk Grændse, den 8 Januarii. De Russiske Tropper i Liefland anslaaes nu i alt til 70000 Mand, som efterhaanden skulle fra Fyrste Potemkins Armee forstærkes med 15 til 20000 Mand, foruden en Mængde Recruter, der indtil videre udgjøre et særskilt Corps. Henved 1000 Mennesker have hele den forrige Sommer arbeydet dagligen paa Fæstningsværkerne i Riga, og disse forsikkres ey allene at være i den ypperligste Stand, men de omliggende Egne kunde endog paa første Vink sættes gandske under Vand. J Riga arbeydes desuden paa 4 store svømmende Batterier, hvert til 12 svære Kanoner; og 40 Kanoneerbaade, af hvilke hver fører 2 svære Kanoner, ere allerede i brugbar Stand. For des hastigere at befordre alle disse Arbeyder, har Keyserinden, foruden de dertil bestemte Fonds, bevilget en Sum af 130000 Rubler. Der tænkes nu ogsaa paa at forbedre Fæstningsværkerne ved Reval, og at udviide Havnen sammestæds saaledes, at i det mindste 50 Krigskibe kunde sikkert ligge der. Den saa kaldte Baltiske Havn skal ligeledes sættes i den Stand, at 10 Linieskibe og Fregatter kunne der være sikkre for alt fiendtligt Anfald. Paa Grændsen forsamle sig adskillige Russiske Corps, af hvilke det Lieflandske commanderes af Generallieutenant von Rumsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Den til Stockholm udnævnte Russiske Keyserlige Ambassadeur, General en Thef og Baron von Jgelstrøm, har til sin Equspage af Keyserinden faaet 15000 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Wien, den 8 Januarii. For nogle Dage siden ankom her en fornem Engelske mand i det Ærinde, at complimentere Hs. Keyserl. Majestæt i Anledning af Keyser-Kroningen. Men man opdagede snart, at han, i Ridder Keiths Fraværelse, var forsynet med andre vigtigere Commissioner, der sigtede til det nærværende Forhold imellem Rusland og Engeland, i Hensigt til Porten. Statskanzleren, Fyrste von Kaunitz, har adskillige Gange talet med ham, og i denne Anledning faaet to Haandbilletter fra Monarken. Bemeldte Engelskmand har allerede affærdiget tre Courerer til Londen. Man frygter ikke uden Grund, at Engeland har fore at sig at bringe Fredsunderhandlingen i Stistowe saameget mueligt i Langdrag, siden det, fælles med Preussen, vil anmode Rusland om en postrin Erklæring: om det vil slutte Fred med Porten eller ikke, hvori Østerrig endnu stedse tager megen Deel, da den gode Forstaaelse imellem begge Keyserhofferne er større nu, end den nogensinde har været. Man har ogsaa ved Leylighed givet det preussiske Hof tydelig nok at forstaae, at man, ifald Rusland skulde om kort eller lang Tid blive angrebet af en anden Fiende end Porten, har betænkt hvad man da vil foretage sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Königsberg, den 13 Januarii. Endnu lader det, som det skulde blive til Alvor med den Russiske Kriig. Jmidlertid bliver den Preussiske Gesandt i Petersburg stedse meget vel behandlet, og man diiser ham en usædvanlig Politesse. Men skulde det virkelig komme til Kriig, saa er en polsk Armees Forening med den Preussiske saa vis som den var skeet. Det hedder, at nok een Armee kommer til at staae her i Ostpreussen til Foraaret, og at samme skal commanderes af Hertug Friderich af Brunsvig. Til denne Armee siges de endnu i Schlesien paa Feldtfod staaende Regimenter Wittingshof, Borck, Hohenlohe, samt FusseleerBataillonerne fra Regimenterne Diebitsch og Crosch at skulle støde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Danzigernes Forfatning bliver hver Dag slettere, da de ligesom svæve imellem Frygt og Haab. Deres Handel og Vandel liider overmaade meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Christiansand, den 31te December. Udi afvigte Kirke-Aar 1790 ere udi Christiansands Stift copulerte 1007 Par, Fødte Mandkiøn 1059, Qvindekiøn 1824, deriblandt 78 Uægte, tilsammen fødte af begge Kiøn 3783. Døde Mandkiøn fra o til 10 Aar, 577, fra 10 til 20 Aar, 69, fra 20 til 30 Aar, 90; fra 30 til 40 Aar, 125, fra 40 til 50 Aar, 124, fra 50 til 60 Aar, 154, fra 60 til 70 Aar, 184, fra 70 til 80 Aar, 131, fra 80 til 90 Aar, 57, fra 90 til 100 Aar, 10; fra 100 Aar og derover 1, tilsammen døde af Mandkiøn 1525. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar, 496, fra 10 til 20 Aar, 74, fra 20 til 30 Aar, 98, fra 30 til 40 Aar, 106, fra 40 til af 50 Aar, 134, fra 50 til 60 Aar, 157, fra 60 til 70 Aar, 201, fra 70 til 80 Aar, 157, fra 80 til 90 Aar, 95, fra 90 til 100 Aar, 23, fra 100 Aar og derover, 1, tilsammen døde af Qvindekiøn 1542, i alt døde af begge Kiøn3067. Altsaa ere i hele Stiftet 716 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Mærkværdigheder ved de fødte og døde. Jblandt de Fødte: 12 Par Tvillinger. Jblandt de Døde: 22 dødfødte og 11 af Børnekopper i Stavanger Provstie. J Undals Kald, Listers Provstie, ere 2de druknede, og i Nedre Qvinnesdals Kald i samme Provstie er en Mand, 46 Aar gammel, fundet ihielfrossen paa Marken et Bøsseskud fra sit Huus. J Eggersunds Kald, Dalernes Provstie, ere 2de Mænd druknede og 1 Mand fundet død paa Marken paa sin Hiemreise fra Kirken; og i Bakke Kald i bemeldte Provstie har en Mand i Desperation sprunget ud over en Broe og druknet sig, og 1 Pige, 12 Aar gammel, er faldet ned fra et Field og derved død. J Stavanger Kald ere 3 Personer druknede. J Vester Molands Kald, Nedenæs Provstie, er 1 Mand ihielslaget af Torden. J Walle Kald, Raabøydelaugets Provstie, ere 2de Personer, 1 Mand 30 Aar og 1 Pige 12 Aar gammel, druknede, 1 Qvindemenneske, hvis Navn og Hiem er ubekiednt, fundet ihielfrossen paa Marken. J Sillejords Kald, Øvre Tellemarkens Provstie, er en beskienket Mand, som skydsede en anden, funden død paa Marken; og en Ungkarl, 31 Aar gammel, har, ved at ville lade sig currere af en anden Bondekarl for den saa kaldte Radesyge, men maatte sætte Livet til.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Kiøbenhavn, den 24 Januarii. Løverdagen den 29de Januarii Hs. Majestæts Kongens høie Fødselsdag bliver Cour ved Hoffet Kl. 12 Slet, som begynder hos Hs. Majestæt Kongen. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet. Apartement i Ridderfalen og derefter det Kongel. Bundterads-Taffel i Skilderie-Galleriet; Damerne klæde sig i Robe de Cour. Samme Dag er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-01-24
Onsdagen den 2den Februarii om Eftermiddagen Kl. 6 1/2 Slet, bliver Bal paree en Domino for alle 9 Classer, paa Riddersalen, hvortil billetterne de tvende næste Dage i Forveien udleveres i den saakaldede Procurator Stue paa Christiansborg, nenlig Mandag og Tirsdag Formiddag fra 8 til 12 Slet, og Eftermiddagen fra 2 til 8 Slet.