JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Kjøbenhavns Børs den 23de Februar 1838. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 201; Species 202, (Specier solgtes til 12 a 1 ½ sk;) B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Specier -- . i Sedler; sv. Sedl. pr. 28 Rigsgjæld 46 1/2 a 47 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 8 Sedl.; Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Kr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Døde. Kjøbenhavn: Tøifabriqueur Johan Stephan Ripperger, 48 Aar; Christiane Salome Dorothea Gosch, f. Nissen. - Helsingøer, Maren Bertelsen, f. Christensen, 38 Aar. - Roeskilde: Fru Septima Hansine Christiane Storch, f. Hansen, 23 Aar. - Odense. Anne Marie Thrane, f. Oehlenschlæger, 68 Aar; Enken Mad. Johanne Mathie Andersen, f. Hee. - Agerskov; Provst Aagaard, 69 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Ved Talotteriets 183261, 38, 48, 57, 14. Trækne, i Altona udkom:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
AVERTISSEMENTS. Da den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond i Skrivelse af 24de f. M. har opsagt til Udbetaling i førstkommende 11te Juni Termin, de af Thisted Amts Sparekasse til Forretning mod 5 og 4 1/2 proct. i den Kongelige Kasse indtil 31te Decbr. 1832. indskudte Kapitaler, hvoraf Sparekassens Creditorer have trukket 100 aarlig Rente, saa opsiges herved, i Overeensstemmelse med Vedtægternes III. c., de indtil 31te Decbr. 1832 i Sparekassen af dens Creditorer indskudte Capitaler, der hidtil have været forrentede med 4 proct. aarlig, til Udbetaling i førstkommende 11 Juni Termin. Det bemærkes at bemeldte Capitaler fremdeles og indtil videre kunde blive indestaaende i Sparekassen mod Forretning af 3 aarlig fra 11 Juni 1838 af at regne, hvorom de, der maatte ønske saadant, ville behage at gjøre Anmeldelse til Sparekassens Bestyrelse inden Mai Maaneds Udgang dette Aar, samt at de Summer, hvorom ingen saadan Anmeldelse skeer, ikke forrentes længer end til den anførte Termin, om de end ikke i samme blive afhentede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Directionen for Thisted Amts Sparekasse den 6te Marts 1838. C. Caroc. Wittendorff. Winchel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Onsdagen den 28de og Torsdagen den 29de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9, lader Undertegnede, ved Auction i min iboende Gaard heri Byen, bortsælge et stort Partie Manufacturvahre, bestaaende af forskjelligt Sorter Klæde, Bomuldstøier, Sirtser, Merino, Lyster, Tartan, Silke= og Bomuldstørklæder, Lærred, Cambringe, Schierting, Bobinet, Silke Flors= og Bomuldsbaand m.m., saa og et Chatol med Skab og noget mere Boehave samt en Reisevogn. Thisted den 9de Marts 1838. J. W. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
En guul Mynde, uden Aftegning er den 3 Januar bortløben fra Undertegnede; for Tilbageleverelsen loves en passende Douceur. Hillerslev den 8de Marts 1838. Niels Christian Krogh.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-10
Kjødet af en udmærket feed Qvie udsælg Niels Chr. Kjer, paa Fredag hos Slagtermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Ao. 1838. No. 29. HS HE Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis, og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 14de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Politiske Nyheder. Engeland. Det bekjendte irlandske Parlaments=Medlem O'Connell havde i Parlamentet beskyldt de torryiske Valgcommitteer for Meeneed, i og ved en Beslutning af Underhuset var det derfor bleven bestemt, at han skulle tildeles en Jrettesættelse; og de torrysindede Medlemmer havde derfor i Mængde indfundet sig den 2den Marts da Hr. OConnell skulle erholde Denne. Taleren reiste sig da, og tilkjendegav Fornævnte Husets Mishag med ovennævnte Yttring. Med rolig Værdighed stod O'Connell op, og istædet for beskjemmet og tilintetgjort at skjule sit Ansigt, blev han staaende opret og svarede i en værdig og rolig Tone: "Jeg angrer Jntet, jeg tager intet tilbage, jeg ønsker ikke at bruge haarde og fornærmende Ord, hvor de kunne undgaaes; men – jeg gjentager hvad jeg har sagt, jeg ville ønske at jeg kunne finde Udtrykke, der vare mindre fornærmende og dog lige betegnende, men jeg formaaer det ikke, min indre Følelse tvinger mig til endnu engang at paastaae, hvad jeg allerede har paastaaet!" Efterat Hr. O'Connell saaledes havde brudt, de Torries Overmod, og paa Nye lydelig bebreidet dem deres Meeneed, sluttede han med en herlig Tale og med det Forslag at nedsætte en Committee for at undersøge de londonske Valg-PrøveCommitteers Forhold. Hvad der end meere forøgede O'Connells Triumph, var at et Torry Medlem af fornævnte Committee optraadte og tilkjendegav, at et andet Medlem af samme, havde, efter først at have erklæret, ikke at kunne vælge en vis Palmer, næste Dag alligevel valgt denne, efter at være bleven Medlem af Udskudet. - Der fortælles om den berømte Sheridan, som ogsaa engang var dømt til at imodtage en Jrettesættelse. af Underhuset og gjøre Afbigt paa sine Knæe, at han sagde, idet han stod op og tørrede Snavset af sine Beenklæder: "Dette Huus er meget smudsigt." - Linieskibet Haffings udrustes i Sheerness, for at bringe Greve og Grevinde Durham til Qvebeck.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Spanien. Et Brev fra Logrono af 21de Febr. bekræfter, at General Latre, efter at have overrumplet en carlistisk Afdeling paa 800 Md., var draget mod Pennecerado. Grev Luchhana (Espartero) var det lykkedes at fordrive Carlisterne fra Menadalen; og det bekræfter sig ogsaa at Esparters har slaget Carlisterne ved Gedenes og Fængslerne i Madrid ere opfyldte med fangne Carlister. Det eeneste Sted, hvor Carlisterne spille Mester, er i Arragonien, og man frygter for, at Prætendenten skulle opslaae sit Hovedqvarteer i denne Provinds, hvis General Narvae ikke kommer General Orog til Hielp, der har indsluttet sig i Valencia.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Tyrkiet. Fra Constantinopel meldes under 6te Febr.: Da den høie Port har faaet Efterretning om, at Vicekongen af Ægypten og Jbrahim Pascha ruste sig alvorligt til et Angreb mod den ottomaniske Armee ved Taurus, ere Befalinger afgaaede til Haftz Pascha i Kurdistanom at concentrere sin Armee, og at sætte sig i Marsch. Dog synes det næsten umueligt, at Jbrahim Pascha nu skulle ville foretage et Angreb, da Druserne paa Libanon ere i fuld Opstand, og partielle Fægtninger skulle være forefaldne mellem Jbrahims regulaire Tropper og de Første, hvori de Sidste ere gaaet af med Seieren, og Beretninger fra Beiruth sige, at efterat 2000 Ægyptere havde myrdet deres General Mohamet Pascha, vare de gaaet over til Druserne, og man ventede en almindelig bevæbnet Modstand af Syrierne. Jbrahim Pascha skal være meget forbittret over Drusernes Anfald, men han har ikke Tropper nok at modsætte dem, hans Armee er betydelig formindsket, og han vover ikke at dele hans Troppemagt paa en Tid, da han ved sit Forhold har paadraget sig Portens Mistroe og Uvillie, han sender den ene Coureer paa den anden til Cairo om Understyttelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Den 8de Marts holdt Kornpriserne sig i Hamburg. Byg noteredes til 54 a 57 Rdr. og Havre, til 33 a 38 Rdr. Cour. pr. Læst. Raps var falden 4 a 5 Rdr. Cour. pr. Læst. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Indenlandsk. Den 6te De, bisattes Overkammerherre Hauchs Liig, med megen Høitidelighed, i Holmens Kirke Capel i Kjøbenhavn. Prindserne af det kongelige Huus, Statens høieste Embedsmænd, Studerende, Kunstnere og Borgere dannede det overordentlig talrige Liigfølge. I Kirken holdt Hr. Slotspræst Pauli en Tale, foran og efter hvilken det kgl. Theaters Solosangere og en talrig Mængde Dilettanter afsang en af Hr. Prof. Oehlenschlager digtet og af Thr. Prof. Zinck, Secretair Hartmann og Concertmester Bredal componeret Cantate. (Da.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Kjøbenhavnsposten af 28de Febr. fortæller, efter det fjortende Aftonbladet af 21de f. M., at en Capitain Arrhenius i Stockholm, der havde klaget over sin Remientschef, Oberst v. Platen, er derfor bleven idømt 3 Maaneders Arrest paa Hovedvagten; Obersten derimod 24 Timers Huus=Arrest. Sagen reiste sig egentlig deraf, at Capitainen ikke skulde have seet paa Chefen, og heller ikke hilst ham, da han traadte hen imod ham, hvilket imidlertid ikke skeete i Tjenesten, men i et privat Selskab. Obersten tog deraf Anledning til at true Capitainen med Arrest, og iværksatte endogsaa denne Trusel, og over denne Arrestation var det at Capitainen fordristede sig til at indgive Klage. J en meddeels Samtale om denne Sag hedder det blandt Andet: at Capitainen blev dømt for Tilsidesættelse af pligtskyldig Ærbødighed og Mangel paa tilbørlig Agtelse, paa den Agtelse og Kjærlighed, Man skylder sine Foresatte: at denne Tilsidesættelse af Ærbødighed laa just i Besværin gen, thi uden dette Princip indpodes ingen Kjærlighed forTjenesten og ingen Kjærlighed for Oberster. Da Brugspatron W. slog sine Drenge i Synet, sagde han: "Jeg skal lære Jer, J Slyngler, at have Kjærlighed for en god Husbond!" – J sit No. af 2den Marts troer Kjøbenhavnsposten" at maatte gjøre opmærksom paa, at den, der i et stockholmsk Blad vilde omtale en i Kjøbenhavn den 16de Febr foregaaet Begivenhed, ikke kunde skrives derfra førend den 18de, og at dette Brev vilde indtræffe i Stockholm, ikke den 20de, men først den 23de. Tillige rettes, som en lille Oversættelsesseil i den forrige Meddelelse: at det var ikke sine Drenge," den deri omtalte Patron slog i Næse og Mund; men fuldvoxne Karle. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Det nylig udkomne 4de Binds og 5te Hefte af Procurator Langes Udvalg af danske Criminelsager, indeholder ogsaa en Criminelsag, med Motto: "Man kan ei have Fred længer, end Politimester vil, eller Beretning om en mod en Bedemand i en Kjøbstad anlagt, Sag for lovstridigt Forhold mod Stedets Politimester under Udovelsen af Dennes Embede. Vi hidsætte her Udg. foreløbige korte Referat af denne Sag: "J en lille Kjøbstad opstaaer en Aften en Tumult paa Gaden; Rygtet udgiver det for at være den ved Jldebrand ofte stedsindende Uorden, og Folk iler til; Politimesteren, der just, skal have været til et Gilde, er naturligviis ei den Sidste. J Stedet for imidlertid med Sindighed at formane Folk til at gaae hver til Sit, overfuser han en fredelig Borger, hvis eneste Feil er, at han ved Leiligheder, hvor flere ere samlede, gjerne vil tale høit, og høre sig selv tale, og byder ham, at gaae hjem, da han ellers i skal blive fulgt. Manden gaaer tilside, da han imidlertid seer, at andre Folk ei blive jagede hjem, men forblive staaende, bliver han ogsaa, men herved paadrager han sig Politimesterens hele Vrede. Denne lader sig nemlig ei nøie med at opsøge ham, og navnlig irettesætte ham i hele Publicums Paahør, samt paadutte ham, ved i sin Dvælen at have foraarsaget Tumulten; men han li skaffer ham og en Justitssag paa Halsen; og denne ledes saa aldeles efter alle sine Former, at man endog, skjøndt Manden beklæder en af Byens Bestillinger, erhverver Attest fra Tugthuset, at han ei har været Medlem der. Ved Underretten idømtes han en Mulct af 25 Rbd.; denne nedsættes ved Overretten til 10 Rbd.; og videre Appel blev Tiltalte - afslaaet, For Fuldstændigheds Skyld tilføie vi, at Bedemanden ved Overrettens Dom idømtes Mulcten fordi han ikke efterkom Politimesterens Paalæg om at forføye sig hjem, og, da Politimesteren atter gjentog sin befaling, tilføiende det Sporgmaal, om han maaskee skulde følge ham hjem, svarede, at at han havde været Borger i Byen førend Borgermesteren kom dertil, og at Jngen for havde budet at følge ham hjem. Derimod er der ikke imod hans Benægtelse tilveiebragt tilskrækkeligt Beviis for, at han, saale g des som Actor ligeledes har impuderet ham har brugt nogen Hentydning paa, at Politimesteren formodentlig havde sig en lille Perial. (Aah. Av.) Ved Høiesteret er (efter det sidst med berig. Td. fulgte Tillægsblad) blandt andre afsagt følgende Domme: Bodil Cathrine (tiltalt for Tyveri) bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Den 30te Juni blev hun ved Underretten i Nykjøbing paa Mors, ligesom ogsaa senere ved Overretten, dømt til, som Tugthuusfange at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus paa Livstid. - Arnoldus Delphinns eller de Fine Olivarius eller Greiersen (tiltalt for Bet deri,) bør, naar han har udstaaet den ham ved Høiesteretsdom af 29de Marts 1837 tilkjendte Straf, hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 1 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Gaardmand Christian Ludvig Frederiksen Behm (tiltalt for at have frataget en Hest) bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Den 24de Octbr. 1837 blev han ved Grevskabet Knuthenborgs Birks Extraret dømt, som Ransmand, til at bøde sine 3 Mark og betale Jgjæld med 12 s. Tegn og Tvigjæld, med 50 Rbd. 50 sk. Repr. - Af Niels Christensen, og Frederik Christensen (tiltalt for at have afstedkommet Mordener, med Slagsmaal og andre Voldsomheder i Visborg Kro m. m.) bør Første hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tuge og Forbedringshuus i Aar, Sidste tilligemed Søren Nielsen Bundgaard af Lyngby hver især bøde 3 Gange 40 Lod Sølv og hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage og Nætter. In solidum betale de i Erstatning til Kromand Niels Nielsen af Visborg 15 Rbd. 3 M. 1 s. - Johannes Peter Nørretranders og Kirsten Christensdatter (tiltalt for Løsgængeri) bør hensættes til forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 1 Aar. - Mette Marie Johannesdatter og ine Justdatter (tiltalte for Løsgængeri og Betleri) bør ensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og forbedringshuus Første i 2, Anden i 1 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
J Anledning af det forleden i Nærheden af Segeberg ste voldsomme Overfald paa Toldcontrolleurerne Freese Marr anstiller itzehoer Ugeblad følgende Betragtniner: Hvem maa ikke denne Begivenhed opfylde med Skræk, Saa vidt er det altsaa kommen med vor hidtilværende Toldindretning! Saa vidt gaaer det med Smugleriet, dette ved de høie Toldafgifter fremkaldte Uvæsen; og endnu værre kunde det let være blevet. Hvem veed desuden Hvad der endnu kan komme! Det er jo tydeligt nok, at Man her har med en Klasse af Mennesker at bestille, som have hengivet sig til en Haandtering, hvorved de sætte Alting paa Spil, og ere beredte paa at byde enhver Modstand Trods. Hvad skal Enden blive herpaa, Hvilke Midler vil Man anvende herimod, Somdet lader til, haaber Man at standse Uvæsenet ved en Hær af Toldassistenter og ved at bevæbne Controlleurerne. Men agter Man da at lade det komme til aabenbar Krig, Vil Man drive Forvovenheden til Fortvivlelse, Misfornøielsen til Forbittrelse og Raseri, og slet ingen Hensyn tage til Folkets stigende Demoralisation? Gives der da ingen andre Midler, end at Man skal udsætte Toldofficianternes Liv for øiensynlig Fare, og i det bedste Tilfælde fylde Fængslerne med Forbrydere, Vel gives der andre Midler, som den offentlige Stemme fra alle Kanter forlængst har anbefalet og paa det indstændigste forlangt. Vilde Man blot skjænke dem Gehør, Bort med Toldbevæbning og Smuglerkamp, Man mage det i det Sted saaledes, at Handelstanden villigt frasiger sig Toldsvig og tvinger Smuglernes Skarer til at søge Erhværv. Man moderere Jndførselstolden saaledes, at Kjøbmanden kan bestaae derved og finde Afsætning. Han betaler sandelig ti Gange hellere en moderat Told, end han under Angst og Bævelse lader sine Varer indsmugle og henkaster sine Penge til de sultne Smuglere. Told er nødvendig til Statens Tarv, det begriber let Enhver; men lav Told er det, som Alle ønske og hvorved Statskassen selv sikkert ikke vilde lide. Lav Told, saa behøves der hverken Assistenter eller Bevæbning. Den retskafne Kjøbmand vil da visseligen ikke vægre sig ved at erlægge sin Afgift, og skulde der findes Vindesyge, som alligevel vilde svige Staten for den billige Told, da maatte Saadanne erklæres for at have forskjertset deres borgerlige Ære, og paa anden Maade bøde strængt for deres Uredelighed. Vel vide vi, at hermed slet ikke er sagt noget Nyt; men et godt Ord kan ikke gjentages for ofte, og maa gjentages indtil det bliver hørt. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
J Vib. Samler har en Jndsender udtalt sin Mening om Assessor Ussings Forslag til begge de danske Stænderforsamlingers Forening og Mødernes fremtidige Holdelse i Kjøbenhavn. Den forslaaede Forening lader han staae ved sit Værd; men at denne ene Stænderforsamling skal holdes i Kjøbenhavn, opponerer han høit imod. Skal da siger han vendelig Alting accumuleres i Kjøbenhavn, og bør de Fordele, disse nationale Forsamlinger forskaffe de mindre Byer, som vel dertil kunne være Munden og Luneburg, som samtlige have erklæret sig i Faveur af Statsgrundloven, ville indgive en Besværing til det tydske Forbund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
J Fabrikkerne i Lowell i Staten Massachusetts arbeidede mange Piger fra det tilstødende Nedre Canada. Døde et af disse Fruentimmer, blev hendes Liig overgivet til hendes Beslægtede paa Grændsen for at begraves. J sidste Sommer, bemærkede man usædvanlig mange Liigkister, som førtes over Grændsen, mange Gange 2 a 3 paa eengang, og Rygtet gik, at i Lowell rasede en frygtelig Epidemie. Endelig fattede Toldofficianterne Mistanke, og aabnede en Kiste, hvor man da istædet for et Liig, fandt - Gevæhrer, Pistoler, og Sabler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Hr. Orgesson, en indfødt Svensk, der er Besidder af store Landeiendomme i Nærheden af Helsingfors i Finland, har opfundet et Apparat, hvorved han kan gjøre Tørv ligesaa haard og tæt som Steenkul. Den i en saadan fast Tilstand, bragte Tørv, antændes let, og giver en Varme, ligesaa stærk som Steenkul. Han har opstillet sit Apparat paa Raadhuussalen i Helsingfors; i mindre end 20 Minutter har han bragt 4000 Pd. Tørv, som kort forud vare stukne, i fast Tilstand. Tørven taber ved denne Operation 12 Deel af dens Vægt og 5 af dens Størrelse, men mister al Fugtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Fra Neapel skrives under 17de Febr. at skjøndt Veiret var meget uroligt, var dog første Gang, der holdt Corso eller Maskerade, hvoriblandt man lagde Mærke til 2 Kjøretøier. Det Første forestillede en stor Kosakslæde, hvori Kongen med en 10 a 12 Personer befandt sig, en anden med otte Heste forespændt Vogn tilhørte Prindsen af Salerno. Disse høie Herskaber morede sig med ved Gibskugler at kaste Vinduerne ind i Husene, hvorved ogsaa Hestene for de andre Vogne bleve sky. Ved denne Spøg indtraf flere Ulykkes=Tilfælde, en Kone blev overkjørt, og en Rytter hvis Hest blev skye, blev kastet af og baaret bort som død. Som sædvanlig viste de Militaire her megen Jver for at holde Orden vedlige, og hug til høire og venstre ind med den blanke Sabel paa Massen af Fodgjengere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Indenlandsk. Torsdagen den 1ste De, aabnede Hs. Maist. Kongen Høiesteret paa den sædvanlige høitidelig Maade. Den i den foretagne Sag afsagte Dom lød saaledes: "Skiftecommissionens Decision bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Høegh Guldberg for Høisteret betale Citanterne 60 Rbd. Sv., saa betale de og til Justitskassen 1 Rbd. Sv." Skifte=Decisionen havde eragtet saaledes: "Den ved Repartionen i nærværende Bo, Garnisonsskolen hersteds" tillagte Arv bliver at tildeele Garnisons Kirke og Syngeskole her i Staden."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Det kgl. kjøbenhavnske Klasse=Lotteriets Jnspecteur har i Adresseavisen af 3die De, bekjendtgjort: at Trækningen af det 91de Klasse=Lotteriets 1ste Klasse udsættes, formedelst de sidste Hamborgerposters Udeblivelse, fra den 5te til Mandagen den 12te Marts. (Rd. Av.) Som et nyt Beviis paa den Goddædighed, hvorfor Man altid har roest Kjøbenhavnerne, og som navnligen i denne Vinter har stadfæstet sig i fuldeste Maade, anfører Kjøbenhavnsposten": at et Par franske Smaastykker, der med stort bifald ere blevne opførte hos en af de kgl. Prindser af flere til denne Cirkel henhørende Dilettanter, vil af de samme Spillende atter blive givet i det Borups tilhørende Locale, til Fordeel for et veldædigt Øiemeed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
En næsten lignende Scene, som den een af Candidaterne paa Frederiks=Hospital var Vidne til den 2den Febr., gjør Redactionen af almindelig Commissionstidende opmærksom paa, finder Sted i Adelgaden No. 240, 1ste Bagsal over Gaarden, i Brændeviinsbrænder Holms Sted i Kbhvn., hvor en Kone i 26 Uger har ligget tilsengs af Vattersoet, i et mørkt Hul, uden Varme, som oftest uden anden Næring end kold Vand, og omgiven af en sindsvagMand og et Barn paa 2 Aar. Af det Offentlige nød denne Ulykkelige aldeles ingen Hjælp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Handelstanden i Kiel har ligesom den i Hovedstaden, i Anledning af Udnævnelse af en Commission til at regulere Handelsforbindelserne imellem Danmark og Sverrig, af Frygt for at den skulde blive udvidet til Hertugdømmerne, indgivet en Petition til Kongen og der gjort opmærksom paa de skadelige Følger, den projecterende Regulering maa have for Danmark, og paa de umiddelbare Fordele, Sverrig vilde komme til at høste. (O. T. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Ligesom Redactionen af Helsingborgs Telegraf har udtalt sig med megen Varme og den Velvillie, Deeltagerne i Fakkeltoget den 22de f. M. vistes i Helsingøer, saaledes have selve disse i samme Blad fremført i vakkre og Tidsalderen hædrende Ord en hjærtelig Tak og Hilsen til deres anner pa andra siden sundet." At Man fra Helsingøer, aflagde et lignende Besøg i Helsingborg, var aldeles i sin Orden, og der manglede ei heller paa Deeltagere i Samme. Onsdag Aften (den 28de Febr.) fandt dette Fakkeltog Sted over Sundet, og blev fulgt med Musik af Kronens Regiments Hoboister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Ved Nærmelsen til Helsingborg kom endeel af dens Jndvaanere, ligeledes med Musik, Toget imøde paa Jsen og ledsagede Samme op i Byen, hvor Torvet, Hovedgaden samt Raadhuset i den Anledning vare illuminerede. Efterat Man havde bragt Borgermesteren, Commandanten og den danske Consul et Vivat, bleve Helsingøranerne indbudne til en Forfriskning i Hotel de Mollberg, hvori ogsaa de nævnte Embedsmænd deeltoge. Med passende Tosttaler udbragdes Skaaler for begge Staters Fyrster, for Raborigernes og Nabobyernes Vel samt fremtidige venskabelige Forhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Den 4de De var Beltet imellem Sjælland og Sprog, aabnet; men imellem Sprogø og Fyen aldeles tillagt. En af Passagererne med Personsposten gjorde sig den Fornøielse, midt paa Beltet, aldeles at afklæde sig, for at tage et Sneebad, der forresten skal have bekommet ham meget vel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Den projecterede Dampskibsfart over Lillebelt, vil sandsynligviis allerede tidligt i Foraaret kunne tage sin Begyndelse, da det dertil bestemte Skib den 26de Febr. er, efterat Jsen i dette Øiemeed var ophugget, sat af Stabelen i Kjøbenhavn, hvortil Maskineriet ogsaa var ankommet fra England. (O. Th. Av.) - Hertil kan fra sikker Haand endnu tilføies: at Dagvognen herefter vil afgaae hver Søndag Formiddag fra Veile, over Striib, igjennem Fyen og Sjælland til Kjøbenhavn, og Deli de gencen hver Mandag og Torsdag fra Kolding over a Snoghøi til Kjøbenhavn. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Af en Skrivelse fra Langeland, indrykket i "Nordisk Kirketidende af 25 Febr.", erfares, at en Par fyenske Bønder, Johan Nielsen og Hans Jørgensen, ere blevne arresterede paa Langeland, da de vare tagne derover, for at underholde sig med deres Venner paa deres Viis med gudelig Sang, Læsning og Samtale." Kirketidende mener, at det ikke er i sin Orden, at man der har kastet disse Mænd i Fængsel. Fra et Par andre fyenske Bønder, som ere reiste bag efter dem, ligeledes for at glæde sig i Selskabet med troende Langelænder, har man endnu ikke hørt, om de maaskee skulle have deelt Skjæbne med de Første."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-14
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Reerslev og Vindinge Sognekald i Sielland 300 Rbd. - Christrup og Hornbek, Sognekald i Aarhuus Stift 300 Rd. - Agerskov Sognekald i Ribe Stift 400 Rd.