Viborger Samler, 1843-04-24
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den af D. O'Connell forfattede og oplæste Jnscription paa Grundstenen, til Jrlands tilkommende Underhuus lyder fuldstændig: Denne Steen er den første Steen til Jrlands Forsøningsforsamling, til den Forsoningshal, der skal opbygges for at forene alle Jrlands Stænder og Troesbekiendelser, paa det omfattende Grundlag af giensidig Forsoning, giensidig Velvillie og inderlig Hengivenhed; for atter at hæve Jrernes skjønne og frugtbare, men længe undertrykte Fædreland til dets naturlige Stilling som en stor Nation, beskyttet ved sine Lovgiveres Uafhængighed, reen og ubesmittet i sin Troskab imod Storbritanniens og Jrlands Krone, Forbindelsen med England oprigtig hengiven, men med den faste og derhos fredelige Beslutning ei at være noget Folk paa Jordkloden underdanigt hvad den lovgivende og dømmende Magt angaaer; – uafladelig at kæmpe for Velsignelserne af Selvregjeringen, der tidligere har viist sig som en riig og tillige som den naturlige Kilde til Velvære; at fremme Maadeholdsbevægelsen paa hele Øen; at hæve et troende og religiøst Folks høie moralske Sands til Udøvelsen af alle christelige Dyder, fuldstændig at opgive og forkaste Vold, Tvang, Uro og Oprør; at opdage og angive alle hemmelige og lovstridige Forbindelser; at udbrede over hele vort Fødeland den borgerlige og religiøse Friheds rene Grundsætninger: Disse ere de Midler, paa hvilke Begrunderne af Jrlands Forsoningshalgjøre Regning som absolut nødvendige til at fremme Opnaaelsen af de Jrske patriotiske Bestræbelsers Formaal. J en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Londonercorrespondentartikel hedder det: "O'Connell arbeider med Jver paa sin Repealagitation. At han ikke viser sig med sine Tilhængere i det Engelske Parlement, viser at han har brudt med England, og at han ikke venter Noget af et Engelsk Parlement; at hans Jrske Vælgere tie til hans Fraværelse, viser at de ere af samme Mening som han "Da vi tiltrodsede os Emancipationen - yttrede han for kort Tid siden i en af sine Taler – var England mægtigt, roligt i sit Jndre, ei truet af fremmede Fiender. Nu er England svagt, sygt i sit Jndre, truet af Fiender udenfra; nu er det Tid; giv mig den store Mængde, give mig Halvdelen af det store Antal, der stod mig bi da vi dreve Emancipationen igjennem; gjør Disse til Repealers, og England kan ikke modstaae mig!" - Den Jrske Fattiglov, for hvilken Ministeren Sir James Graham kun for faa Dage siden har udtalt sig, virker skadeligt, og forøger Antallet af Regjeringens Fiender. Hovedondet er at den Mening mere og meere vinder Overhaand, at det aarlige voxende Antal af Jrlands oprindelige Beboere ikke kan bestaae længere uden en lex agraria, isærdeleshed nu da den i England herskende Nød ikke frembyder nogen Afledningscanal for Jrlands Overbefolkning; den nubestaaende Fattiglov opbringer alle residerende Landeiendomsbesiddere imod Regjeringen; thi paa disse falder Fattigskatten. Hvilke ere da vel tilbage? – Nogle hundrede Absentees d. er fraværende Landeiendomsbesiddere, der i Udlandet fortære Jrlands Marv, imod hvilke Jrland stedse har ført Klage, og hvis Udplyndring, af Jrland Jrerne antage som synonym med Unionen. Repeal har da følgelig ogsaa den Betydning: Disse Absentees skulle ikke længere fortære vore Penge i Udlandet, lad dem vende hjem, vi behøve kun vort eget Parlement, og da ere de nødsagede til at vende tilbage. Men havde Jrland sin egen lovgivende Forsamling, sin egen Regjering; hvor længe vilde det da blive hos England? J Udlandet gjør O'Connell sikker Regning paa Nordamerica, hvor Repealforeningerne øiensynlig formere sig, og desuden stoler han - saaledes som han selv flere Gange har yttret – paa Frankerig. Hertil kommer den religiøse Antipathie, Catholicismen har iført sig sin Rustning imod Protestantismen, og i Kampen imod den Engelske Penge- og Skakkrepotestantisme maa man ønske hiin Seieren. Have ikke de talrige Puseyter aabenlyst fordømt den Engelske Kirke?. Jrlands Kamp imod England er bleven en uforsonlig, fordi den er bleven en religiøs Kamp... Og hvorledes er vel Tilstanden i selve England, Den Mand, hele England betegner som Lord Lyndbursts Successor, den Mand, som i Regjeringens Jnteresse har ledet Undersøgelserne i Anledning af Urolighederne i Manufacturdistricterne - Sir Frederik Pollock - har i den sidste Uge officielt erklæret i Underhuset, at England var i de sidste Uroligheder undgaaet en høist farlig Revolution. Aarsagerne ere endnu tilstede; Stemningen er uforandret, og Vanvidet har tilmed antaget et revolutionairt Anstrøg, i Sandhed Sir Robert Peel maa gjøre Noget; Fremturen i den hidtilværende Uvirksomhed fører kun til Gammelenglands Undergang, Af den sidste Qvartalsextract af Storbritanniens Jndtægter erfares, at Provennet af Jndkomstskatten kan anslaaes til 6,000,000 Lstl. – altsaa det dobbelte Beløb af hvad Sir Robert Peel antog i sit Forslag om denne forhadte Skats Jndførelse.