JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-25
- Slaget ved Ostrowno. Den 26 Julii stødte Gen. Nansonti med Divisionen Bruyere og St. Germain og det 8de lette Jnf. Regim, paa Fienden 2 Mile paa hiin Side Ostrowno. Kampen begyndte. Adskillige Cavalleriefægtninger fandt Sted. Alle vare gunstige for de Franske. Det lette Cavallerie bedækkede sig med Hæder. Kongen af Neapel anførte Brigaden Pire, bestaaende af det 8de Husar= og det 16de Jægerregim. Det Russiske Cavallerie, hvoraf en Deel hørte til Garden, blev kastet. De Batterier, som Fienden rettede mod vort Cavallerie bleve tagne. Det Russiske Artillerie, som rykkede frem for at understøtte hans Cavallerie, blev adsplittet og nedsablet af vort lette Cavallerie. - D. 26de marcherede Vicekongen i Spidsen for Colonnerne med Divisionen Deelzon og en haardnakket Fægtning med den af 16 til 20,000 Mand bestaaende Avantgarde begyndte paa et Sted hiinsides Ostrowno. Russerne bleve forjagne fra Position til Position. Skoven er bleven tagen med Bajonetten. - Kongen af Neapel og Vicekongen nævne med Berømmelse Generalerne Baron Delzon, Haard og Roussel; det 8de lette Jnf. Reg., det 34de og 92de Liniereg. og det 1ste Regiment Croater have udmærket sig. - General Roussel, en tapper Soldat, blev, efterat han hele Dagen havde været i Spidsen af Bataillonerne og om Aftenen visiterede Forposterne, af en Forpost antaget for en Fiende, og fik Hjerneskallen knust med en Kugle. Han havde fortjent at døe 3 Timer sildigere paa Valpladsen for Fiendens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-25
Den 27de i Dagbrækningen lod Vicekongen debouchere en Tete af Divis. Broussier, det 18de Regim. let Jnfant. og Baron Pires Brigade let Jnfant. Divis. Broussier passerede over, Landeveien og lod istandsætte en liden Bro, som Fienden havde ødelagt. Ved Solens Opgang blev man den fiendtlige Arriergarde vaer, bestaaende af 10,000 Mand Cavallerie, opstillede paa Slætten; den høire Fløi støttede sig mod Düna og den venstre mod en Skov, besat af Jnfanterie og Artillerie. General Grev Broussier tog Position paa en Høide med det 53de Regim. og ventede til hans Division var passeret og havde desileret. To Compagnier havde stillet sig allene foran; de trak sig langs med Flodens Bredde og marcherede mod denne uhyre Masse Cavallerie, der gjorde en Bevægelse fremad og indsluttede disse 200 M., som man troede tabte og som burde været det. Det var anderledes: de forsvarede sig med største Kulde, forbleve en heel Time bestormede fra alle Kanter, og kastede 300 Mand fiendtligt Cavalle- Da rie. (Moniteuren. - Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-25
Slutningen af denne Bulletin, formedelst Mangel paa Plads, ikke kan leveres førend i næste Numer, saa anføres her foreløbig, at Resultatet af de 3 Fægtninger ved Ostrovno var følgende: 10 forspændte Russiske Canoner ere blevne tagne, 20 Munitionsvogne, 1500 Fanger, 5 eller 60000 Russer dræbte eller saarede. De Franskes Tab beløber sig til 200 Mand Dræbte, 900 Saarede og en 50 Fanger. Den 28de i Dagbrækningen rykkede de Franske ind i Witepsk. Ogsaa Bagration har havt en Fægtning, hvori Russernes Tab anslaaes til 3000 Dræbte og Saarede, og 1100 Fanger. De Franske have mistet 700 Mand Dræbte og Saarede.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-25
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hean Niende Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 29 Augusti 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
2 Det prosaiske Ordsprog hedder, som bekjendt møre sin Lire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Blandede Efterretninger. Den Franske Storarmee staaer i dette Øieblik egentlig i Storhertugdømmet Lithauen eller det Russiske Polen. Witepsk, hvor Keiser Napoleon, har sit Hovedqvarteer, ligger paa venstre Side af Dung, imellem Suracs og Viscetza, 80 Mile fra Willna, er en fast Stad, omgiven af Moradser, og vanskelig at komme til. Den er temmelig stor, har 30,000 Jndbyggere, men Husene ere af Træ Slottet ligger paa det høieste Sted, og ansees for fast. J gamle Dage havde Russeene ofte angrebet denne Stad, men bleve bestandig drevne tilbage igjen af Polakkerne. Jndbyggerne drive god Han deel, især paa Rigaa. Fordum havde Staden sin egen Fyrste. Den er Hovedstaden i Kredsen Witepsk i Gouvernementet Poloczk. Mod Norden, og Østen grændser denne Kreds til det egentlige Rusland, mod Sønden til Gouvernementet Minsk og Kredsen Meislaw, mod Vesten til Gouvernementet Polock og Woyvodskabet Willna. Landet er langtfra ikke frugtbart. De øvrige Stæder af Vigtighed i denne Kreds ere: Ula, Braslow, og Mohilow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
(Slutningen af Storarmeens 10de Bulletin, see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Man gav det Franske Cavallerie Tid at komme ud. Divisionen Delzon trak til Høire. Kongen af Neapel styrede Skovangrebet og mod de fiendtlige Batterier, i kortere Tid end en Time vare alle Fiendens Stillinger tagne, og han kastet ned i Sletten over en liden Flod, der under Witepsk falder i Duna. Armeen tog Stilling paa Bredden af denne Flod, en Lieue fra Byen, Fienden viste i Sletten 15000 Mand Rytterie og 60,000 Mand Jnfanterie. Man haabede et Slag næste Dag. Russerne gjorde Ord af at vilde levere det. Keiseren tilbragte Resten af Dagen med at recognosere Valpladsen og gjøre Dispositioner til næste Dag; men i Dagbrækningen var den Russiske Armee paa Retirade i alle Retninger, og tog Veien ad Smolensk. Keiseren var paa en Høide ganske nær de to hundrede Voltigeurs, der ene paa Siet ten havde angrebet det fiendtlige Cavalleries høire Fløi. Forundret over deres skjønne Holding, lod han spørge, af hvad Corps de vare. De svarede: af det 9de og de tre Fjerdedele Pariserbørn. "Siig dem, svarede Keiseren, at de er kjække Folk. De fortjene alle Korset. Frugterne af de tre Fægtninger ved Ostrowno ere 10 Russiske Canoner med Seletøi, Canonererne nedhugne; 20 Munitionsvogne, 1500 Fanger; 5 til 6000 Russer dræbte eller saarede. Vort Tab beløber sig til 200 Dræbte, 900 Saarede og 50 Fanger. Kongen af Neapelstroser især Generalerne Bruere, Pirce, og Ornano, Oberst Raadzivil, Chef for 9de Regiment polske Landsedragere, Officierer af en sjelden Uforsagthed. De røde Husarer af den Russiske Garde ere blevne ilde medhandlede; de have mistet 400 Mand, hvoriblandt mange Fanger. Russerne have tre Generaler dræbte eller saarede, endeel Oberster og høie Officierer af Armeen ere blevne paa Valpladsen. Den 28de i Dagbrækningen rykkede vi ind i Witepsk, en By paa 30,000 Jndbyggere. Der er tyve Klostere. Vi have fundet nogle Magaziner, blandt andet et Saltmagazin, der var anslaaet til 15 Millioner. Medens Armeen marscherede af Witepsk, blev Prindsen af Schmuhl angrebet i Mohilow. Bagration gik over Beresina ved Bobrinske og marcherede af Nowribickov. Den 23de i Dagbrækningen angreb 3000 Cosakker det: tredie Jægerregiment og tog 100 Mand, hvoriblandt Obersten og 4 Officierer samtlig saarede. Der blev slaaet Generalmarsch, man kom i Fægtning. Den Russiske General Siewers med to Divisioner udsøgte Folk begyndte Angrebet, fra 8 om Morgenen, til fem om Aftenen varede Jlden langs Kanten af Skoven og ved den Bro, Russerne vilde bryde over. Klokken 5 lod Prindsen af Schmuhl tre udsøgte Batailloner rykke frem, satte sig i Spidsen, for dem, kastede Russerne over Ende, fratog dem deres Stillinger, og forfulgte dem en Time. Russernes Tab anslaaes til 3000 Dræbte og 1100 Fanger. Vi have mistet 700 Mand dræbte og qvæstede. Da Bagration var drevet tilbage, kastede han sig igjen ad Bukow, hvor han gik over Dnieper, for at gaae ad Smolensk. Fægtningerne ved Mohilow og Ostrowno have været glimrende og ærefulde for vore Vaaben; der har kun af vore i Fægtning været halv den Magt, Fienden har fremstilt; da Grunden ikke tillod andre Udviklinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
(Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Nyeste Postefterretninger. Den i Formiddags Kl. 11 1/4 ankomne Post har medbragt følgende i Korthed mærkelige Nyheder:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Berlin, d. 22 Aug. Hertugen af Castiglione er kommen tilbage hertil fra Rostock. - D. 6 og 7de gjorde Garnisonen i Riga nogle Udfald. Uagtet Fiendens overlegne Antal blev samme levende tilbagedreven af General Kleis's Tropper. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Re Niende Aargang. No. 71. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 1 September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Holbergs Tanker om Dyrtid. Hr. Udgiver! Det af de forrige Numere af Deres Skilderie har De undersøgt det Spørgsmaal: Hvilke ere Aarsagerne til den dagligen stigende Dyrhed, og hvilke Midler gives der til at forekomme den? – Det første har De udførlig besvaret; men det sidste synes De at have forbigaaet med Taushed. Sikkerlig er det skeet af gode Grunde; men imidlertid havde jeg dog ønsket, at De i det mindste havde foreslaaet nogle Mibler til at fordrive de skadelige Jnsecter, der ere udklækkede i den Solhede, der paa enkelte Møgdynger har bragt en Deel Ukrud til at skyde frodigen i Veiret, medens den ødelægger Frugterne af den redelige Borgers Flid og Stræben, det Slags mercantilske Skarnbasser, der, uden Hoved eller Penge, uden Flid eller Arbeide, ved at opdrive og opskrue enhver Vareartikel, fremkonstle almindelig Dyrtid og Trang om De havde viist os, ved hvilke Konster disse Skabninger, for at kunne klæde sig og deres Madamer overdreven pragtfuldt, holde sig Equipager, give Gjæstebude, spille høie Spil og gjøre store Figurer, dagligen arbeide paa at fordyre alle muelige Ting - men formodentlig har De forbeholdt Dem, at levere os en Skildring heraf ved en anden Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Da jeg nyligen, ved at blade i min Yndlingsbog Peder Paars, stødte paa efterfølgende Tanker, hvor Holberg med lige saa megen Skarpsindighed som Viid godtgjør det Urimelige i de evige Klager over Verdens nærforestaaende Undergang formedelst Dyrhed, saa har jeg anseet det for ikke upassende, at afskrive hine skjønne Tanker og sende Dem samme til behagelig Afbenyttelse ved Udarbeidelsen af den forhen nævnte Afhandlings Fortsættelse. De vil finde her et nyt Beviis for Deres Paastand, at intet uden et passende Forhold imellem Priserne paa de forskjellige Slags Arbeids- og Flidsproducter, ene er istand til at bringe en taalelig Ligevægt i det Hele, og at intet under saadanne Omstændigheder er mere skadeligt, end naar den ene er nødt til at lade sig nøie med at tage to eller tre Gange saa meget for Producterne af hans Arbeide eller Flid som før Krigen, medens den anden tager atte, ja ti Gange saa meget. Harmonie er Sielen i hele Naturen, og den er det ligeledes i Betalings- og Lønningsvæsenet. Simon Sandrue den Yngre. - - - Ach! jeg seer, det er mod Verdens Ende Alting forverres. Mig har sagt min salig Far at i Kong Erichs Tid slig Kjøb paa alting var: For vi begyndte her i Landet saa at synde; man for sex Skilling fik af beste Øll en Tønde; for otte Skilling man da kjøbte beste Soe; man ikkun gav en Mark paa Torvet for en Koe. Mon vel i gammel Tid var meere Qvæg i Landet? Mon meere Smør, mon Ost, mon Melk, og saadant andet? Mon Jyllands Jord os gav da meere Vext og Korn? Mon vi den samme Jord ey haver som tilforn, Men samme Varer nundog sælges saa ulige. Nu man i Tieneste en lumpen skiden Pige, en Kokketøs, kan ey for fire Daler faae. Man seer til Undergang fast alle Ting at gaaen man seer skinbarligen jo Verden at forfalde. -med disse Ord han saa udøsede sin Galde. Men ved et andet Bord da sad i samme Huus en bleeg og maver Mand, som havde ingen Ruus. Han sad og smilede af denne drukne Tale, gav agt paa all den Snak fra Hovedet til Hale. Han meget ærbar var, dog kunde man tidt see, at han sig barede med Møye for at lee. Han brast omsider ud, man hørte ham saa taleOm gammel Verden man maa ey saa meget prale! paa den og vores Tid jeg liden Forskiel seer Alting nu kiøbes dyrt; men Mynt meer gangbar er. Om her af Himmelen med Regn faldt Speci-Penge; paa eders Ord vi da os alle burde hænge Da endnu Prisen blev forhøyet paa en Koe, et tusind Daler var kun lidet mod en Søe Førend Guld-Minerne i Vesten fundne vare: hos en Spidsborger Guld og Penge vare trare. At man for Penge nu saa meget lidet faaer, mon det er just et Tegn, at Verden snart forgaaer, Om Ordet Konstflid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Vyst til Purismus har i den senere Tid foranlediget, at adskillige Ord, der skulle fortrænge almindelig brugde og forstaaede fremmede Udtryk, benyttes 3 Skriftsproget saa ganske i Fleng, at en heel Forvirring i Jdeerne nødvendig maa opstaae derved. Til dette Slags Ord han med Føie regnes Udtrykket Konstflid. Det Danske Ord er en Oversættelse af det Tydske Kunstfleitz, det Tydske er en Oversættelse af det Franske Industrie, som igjen er taget efter det Latinske, Industru.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Det Franske Jndustrie har to Betydninger. Det kan betegne Færdighed, Dygtighed at kunne forfærdige noget med Held, eller og ligefrem Flid, Arbeidsomhed, Næringsflid, Drivtighed. Det Tydske Kunstfleis udtrykker altsaa kun Ordet Industrie i den førstnævnte Betydning, hvor det skal betegne Bibegrebet af det Opfindsomme, Konstige n. forenet med Hovedbegrebet af det Flittige, Arbeidsomme &c. Naar man altsaa oversætter: rette montre test travaille aver bien d'industrie med dette Uhrer forfærdiget med megen Konstflid, eller il 4 Fallu beaucoup d'industrie pourTinventer, der udfordredes megen Konstflid (eller og Komst) til at opfinde det, saa er Udtrykket rigtig brugt; men naar man bruger det i Fleng, baade hvor det skal betegne simpel Flid og egentlig Konstflid, saa forvirrer man kun Begreberne derved Naar man saaledes f. Ex. i Konstflidsselskabets Efterretninger, i Stykket om Konstfliden i Kronborg District, seer Kulspierie anført som en Konstflidsgreen, saa kan man billigen spørge, hvad Komst hører der vel til at brænde Kul, Det kan jo enhver Kulsvier. Naar man endvidere seer ved Konstflidsselskabets offentlige Udstilling endog Malerier i Oliefarve, udstillede, saa kan man, 3 Modsætning heraf igjen spørge, hvad har Flid, at gjøre hvor man kun fordrer Konst og Genie For at undgaae det Eensidige i Udtrykket Kon flid, der i vore Dage bruges saa aldeles i Fleng, vilde man gjøre langt bedre i at bruge det i vort Sprog saa godt som naturaliserede Ord Jndustrie. Selv Selskabet for indenlandsk Konstflid havde, i Følge sin udbredte Virkekreds, nok rigtigst burde hedde, Selskabet for indenlandsk Jndustrie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Med Fornøielse seer man af dette Selskabs Efterretningers 1ste Hefte for dette Aar, at den talenefulde, tænkende og flittige Villaumie skriver Underretning om Jndustriens (ikke Konstflidens) Tilstand paa Grevskabet Holsteinborg a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Udstilling af indenlandske Konst- og FlidsFrembringelser, paa Østergade No. 14). en Aødig og træt kom jeg i Søndags igjennen Østergade. Jeg saae nogle Plakater paa en Gaard oppe imod Kongens Nytorv, og istedet for at jeg ventede at see de sædvanlige Auctionsbekjendtgjørelser, blev jeg behageligt overrasket ved at erfare, at der var Udstilling af indenlandske Kunst- og Flidsfrembringelser. Det var for mig, som en kandsbymand, noget aldeles nyt. Hvor træt jeg end var, maatte jeg derop. Jeg blev allerede inderlig glad, da jeg kom ind i det første Værelse. Jeg fandt en Stoel, hvor mandtillod mig at sidde paa, da jeg klagede over den lange Vei, jeg havde gaaet. Den var af Mesteren og Konstneren Wolff Den var saa skjøn, som jeg ikke saae den før, og havde et Sæde, saa mageligt, som jeg aldrig før prøvede. Her saae jeg Hovedstadens Skjønne, Tjenestefolk, Haandværkskarle, og Folk af alle Klasser strømme ind. Ved Siden af min Stoel vare der herlige Skabe, O hvor Qvindfolket roste den Stads, som var i dem, af Tørklæder, Kaaber, Kjoler, Shavler, og hvad alt det Kram nu hedder. Dog, nei, ikke Kramlindet var udtagne skjønne Sager fra det ypperlige Magazin af qvindelige Haandarbeider, som er i Viingaardstræde No. 147, og, hvor Fruentimmer, skjulte kunne indlevere og faae deres Arbeider solgte. Et af de Fruentimmer, som arbeider for Magazinet, har malet ret brav i Oliefarve Offringen i Herthas Lund. Trende andre nydelige Stykker, syede i Kobbermaneer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Den Reisende, som har værdiget Boutiken i Odense for indenlandsk Frembringelse saa megen Opmærksomhed, og saa gunstigt og, som det forekommer mig, fuldkomment rigtigt har bedømt denne Jndretnings Hensigt og Værd, sætter mig i den Nødvendighed, at offentligtgjøre følgende: Det er ei mig, men Overlærer Bjørn, denne Foranstaltning skylder saa meget, skjøndt jeg glæder mig ved, med ham og Hr. Kammerherre, Heinen at have deeltaget i Selskabets Tillid og hæderlige Kald, saa føler jeg dog ret vel, at det ei kommer an paa, hvo der først fatter og henkaster en Jdee; men hvo, der udfører den med Kraft og Stadighed. Dette er ganske og udeelt Hr. Bjørns Fortjeneste. Denne Mands Flid og Nøiagtighed, daglige Omhu, Mod at byde Persislagen Trods, og Sindighed i at bortrydde hver Hindring, som Fordom eller misforstaaet Egennytte lagde den i Veien, er det, som Boutiken skylder al Alt. Lumby, d. 30te Julii 1812. P. W. Lutken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Jndenlandske Efterretninger. Placat. Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekjendtgjøre herved, at Hans Kongelige Majestæt har, under 12te i denne Maaned, allernaadigst resolveret, at de Boer, hvis hele beholdne Formue er under 100 Rigsdaler, skulle være fritagne for den ved Forordningen af 8de Februarii 1810 i Kongerigerne Danmark og Norge med underliggende Lande paabudne 1/2 Procent-Afgivt af Arv. - Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, d. 18de Augusti 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Det Kongelige Theater har nu atter faaet sin forrige Jndskrift: Ei blot til Lyst, der for adskillige Aar siden har maattet vige for det Latinske: Castigat ridendo mores. Udsigt over Skiftevæsenets Tilstand i Christiansted og underliggende Jurisdiction paa St. Croix, fra 9 Julii 1800 indtil 31 Decbr. 1811. 1) Fra 9de Julii 1800 (da den ved Forordningen af 6te Decbr. 1799, befalede nye Jndretning tog sin Begyndelse) til 31 Januarii 1805, vare: 329 Dødsboer og 13 Fallitboer sluttede, 73, Dødsboer og 1 Fallitboe extraderede, 2 Fallitboer afviste, og 15 Dødsboer og 8 Fallitboer usluttede: 2) fra 1ste Februarii 1805 til 31 Martii 1809. vare: 300 Dødsboer og 6 Fallitboer sluttede, 42 Dødsboer extraderede, og 27 Dødsboer og 4 Fallit boer usluttede; 3) fra 1ste April 1809 til 31 December 1811 vare: 49 Dødsboer og 5 Fallitboer, sluttede, 29 Dødsboer og 1 Fallitboe extraderede, 1 Fallitboe afviist, og 16 Dødsboer og 7 Fallit boer usluttede. Jalt 678 Dødsboer og 24 Fallit boer sluttede, 144 Dødsboer og 2 Fallitboer extraderede, og 3 Fallitboer afviste. - Af de under No. 3 anførte, ikke endnu tilendebragte, 23 Skifter, henstaae 16 fordi Proclamaerne ikke ere udløbne eller tilbagekomne fra Europa, og 7 formedelst deres Forbindelse med andre usluttede Skifter eller formedelst uafgjorte Processer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Gaarden No. 16 i Pilestræde er solgt af Commissionair Wimmer til Mægler Herløv for 80,000 Rdlr. Gaarden No. 13 i Frederiksberggaden af Justitsr. og Landvæsenscommissair Lassen til Mægler Adler for 80,000 Rdlr. Gaarden i Dronningens Tvergade, som tilhører General-Krigscommissair v. Schmidten, til Grosserer Tønder for 85,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
J en Efterretning om Konstsliden i Kronborg, District og Aarsagerne, der hindre dens Opkomst, af Auctionsdirecteur Lemvigh, som læses i det nyeste Hefte af Konstflidsselskabets Samlinger, berettes, at i Kronborg District endnu tilvirkes, baade af Gaardmænd og Huusmænd, en betydelig Mængde Trækul, for det meste af Jordstød, eller næsten ubrugeligt Træ, men at denne Beskjæftigelse nu, da Skovene næsten aldeles ere indskrænkede til de Kongelige Jndhegninger og Plantager, inden kort Tids Forløb vil for største Delen ophøre. Derimod har man i de senere Tider, for Kongelig Regning, begyndt med at brænde Kul af Torv, hvilke, efter alle Kyndiges Bedømmelse, have et stort Fortrin for Trækul, og kunne, naar Tøvemassen er god og vel æltet, næsten gjøre samme Nytte i Smeddeværkstæderne som maadelig Steenkul, J en Opfordring til at understøtte de Brandlidte i Hobro fra Sognepræsten Stub og Byfoged Rommedahl erfares, at den der d. 19 Augusti udbrudte ulykkelige Jldebrand i 2 til 3 Timer har lagt næsten den halve Deel af Byen i Aske. 26 større og mindre Gaarde og Huse ere blevne et Rov for Luerne, mellem 30 og 40 Familier ere huusvilde og de fleste af dem have ikke faaet mere reddet end de faa Klæder, de vare iførte. Huusfædre, som vare i god Næringsvei, og tildeels formuende, have tabt Alt indtil Livets første Nødvendigheder. Bidrag til disse Ulykkeliges Understøttelse kunne indsendes enten til ovennævnte Pastor Stub og Byfoged Rommedahl i Hobro eller til Hr. Laurits Kiellerup i Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
J Aarhuus Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: Da den veneriske Syge er bleven opdaget i Lyngaae Sogn og Bye hos een Gaards og eet Huses Beboere, og det kunde være at befrygte, at Rygtet, efter Sædvane, vil forstørre Sagen, og udsætte hele Byens øvrige Beboere for ugrundet Mistanke, saa erklæres herved, til Publikums Betryggelse, af os Underskrevne: at ovenmeldte Gaards og Huses samtlige Beboere, paa det allerstrængeste, saalænge Curen varer, ere afsondrede fra al, endog den mindste, Omgang med Byens øvrige Jndvaanere - at der er føiet Foranstaltning, at end ikke det ubetydeligste af deres landlige Produkter, som behandles af dem selv, føres til Torv – at alle, formedelst deres Slægtskab, eller Omgang i det sidste Aar, med de befængte, mistænkelige Personer, foruden en Mængde andre, som endog, af utidigÆngstlighed, selv have forlangt det, gjentagne Gange ere blevne synede og befundne aldelev rene, saaat vi paa Ære og Samvittighed kunne bevidne: at der hos os ikke er den fjerneste Mistanke om Besmittelse hos nogen Person uden for ovenmeldte tvende Steder, men at alle og enhver, uden ringeste Frygt for Smitte, kunne handle og vandle med dem, som sædvanligt. - Lyngaae, d. 8 Aug. 1812. J. L. Hyphoff, Sognepræst. - J. M. Schow, Chirurg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Mariboe, d. 27 Augusti. Hr. Steiner, der for nogle Aar siden lagde her i Mariboe i Mogens Slagters Gaard sine Talenter i Skuespillerkunsten for Dagen, er nu atter med sin Trup der denne Gang bestaaer af 10 Personer, ankommen til Lolland. Med udeelt bifald have disse Melpones Dyrkere allerede opført adskillige Skuespil i Rødbye. Af Mangel paa Plads bliver formodentlig dette sjældne Gode ikke Mariboniterne til Deel i Aar. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Efter indkommen Beretning er i forrige Aar paa Tobaks=Plantagerne ved Fredericia indavlet 268,600 Pund Blade. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-01
Postefterretninger.