JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Capitain Maitlands til Regieringen indsendte Depescher indeholde adskillige nærmere Omstændigheder. Napoltons Følge paa Skibet bestaaer af nogle og 40 Personer, hvoriblandt Bertrand, Savary, Lallemand og adskillige Damer. Man har tilladt ham at have Vogn og Heste ombord; men hans Forlangende at medtage 50 af sine Kavallerister, var bleven ham afslaaet. Førend Napoleon overleverede sig, forsøgte har at erholde nogle bestemte betingelser over den Maade han skulde behandles paa, men havde erholdt til Svar, at saadant maatte han overlade til Regieringen. Da han havde været nogle Timer paa Bellerophon, spurgte han Capitainen, om vel tvende velbemandede og overhovedet godt udrustede Fregatter kunde holde det ud med et 74 Kanoners Linieskib, Svaret som han erholdt, var saaledes, at han ikke fortrød godvilligen af have overgivet sig. Nogle faae Timer efter gik Capitainen ind til ham i hans Værelse, og fandt ham med Haanden under Kinden og Taarer i Øinene. Prindsregenten har med ovenmeldte Depescher erholdt følgende Brev fra Napoleon. Kongelig Høihed! Partierne som dele mit Fædreland, og udsat for de store europæiske Magters Fiendskab, har endt min politiske Løbebane, jeg kommer liig Themistokles, for at overgive mig til det brittiske Folks Giæstfrihed. Jeg reklammerer af E. Kgl. H. Lovenes Beskyttelse, og overgiver mig den mægtigste, bestandigste og høi modigste af mine Fiender. Rohefort, den 13 Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Napoleon. (Themistokles blev efter at have reddet Athen mod Etarres, siden efter forsaget af sine egne Landsmænd. Han flygtede hen til Artarerres, Sønnen af den ved ham dræbte Terres, der venskabeligen modtog ham, og anviste ham tre rige Stæder til sin Underholdning. Ved at sammenligne sig med Themistokles, er maaskee Napoleon af den Mening, at man ligeledes vilde anvise ham sit rigelige Ophold).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Fra London hedder det at Napoleon skal bringes til St Helena, en lille Øe i det store Ocean, og skal saalænge han lever, bevogtes af fire Kommissarier, en fra hver af de fire store allierede Magter. Den franske Hær bag Loiren. Dagbefaling til Armeen, dateret Forstaden ved Orleans, den 16de Juli. Soldater, Jeg meddeler Eder den Underkastelse som Generaler og Officierer af vor Armee har givet, og hvorved den gaaer tilbage under Ludvig den 18des Herredømme. Underkastelsesakten lyder saaledes: Sire!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Armeen behøver ingen Forandringer i sit Sindelang, for ubetinget at underkaste sig E. M. Kierlighed til Fædrelandet var altid dens eneste Drivesteder. Den er sammensat af Mænd som ikke see paa nogen Privat Fordeele. Den bestaaer af Borgere og er desaarsag paa det nøieste forenet med Nationen. Den kan og vil ikke adskille sin Sag fra Nationens. Den underkaster sig derfor oprigtigen C. M. Regiering. Alt Had og alle Lidenskaber maae ophøre. Overbeviist af denne Sandhed og fuld af Respect og Tillid til det af E.M. yttrede Sindelang, sværger Armeen E M. en aldeles Underkastelse og fuldkommen Troskab. Den vil udgyde sit Blod for at holde sin høitidelige Eed, og Eckmühl. J forsvare Frankrigs Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Orleans, den 17 Juli. Det beroer nu paa Eder, Soldater, ved Eders Lydighed at gjøre vor Underkastelse fuldkommen. Paasætter atter den hvide Kokarde. Jeg veed det vel, at jeg forlanger et stort Offer af Eder, men Fædrelandets Jnteresse fordrer det. Soldater, Lader os forsvare vort ulykkelige Fædreland i Ludvig den 18des Navn og Vi ville giøre fælleds Sag med Vendeerne, der give i os et rørende Exempel, idet de ville forene sig med os, sk. for at bekiempe Frankrigs Fiender. - Jeg forventer i af Eder samme Mandstugt, som den I lagttog ved Afmarschen fra Paris. Marstal, General en Chef for Loirer og Pyrenæer=Armeen. Eckmühl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
J et Brev fra Orleans af 19de hedder det: "Den i franske Armees Hovedqvarteer er endnu i Olivet. Prindsen af Eckmühl har paa Midten af Broen under militairisk Musik ladet plante den hvide Fane. - Lefeyre=Desnouettes kommanderer et omkringstreifende i Kavalleriekorps."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
J et andet opfanget Brev fra Orleans af 11te hedder det: "Skulle Bourbonnerne komme til at beherske os, saa vil det sikkert atter komme til en Revolution. Armeen er i høieste Grad opbragt, og alle i brave Soldater fordre Napoleon den Anden til Keiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Endnu har vi ikke opgivet alt Haab, at det vil komme dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Frankrige,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
De til Fredsunderhandlingerne med Frankrige udnævnte Gesandtere ere: fra Østerrige, Baron v. Wessemberg; fra Danmark, Grev v. Bernstorff, fra Bayern, Grev v. Rechberg; fra Würtemberg, Grev v. Winzingerode; Preusen, Baron v. Humholdt og Hannover Greve v. Münster. Alle disse udvalgte Mænd ere ikke allene formedelst deres dybe Jndsigter skikkede i til at ordne en Verdens Skjebne, men endog for deres erkiendte Følelse for Sandhed og Ret. - At Elsatz og Lothringen for det første skal skilles fra Frankrige, skal allerede virkeligen være afgjort. - Som en af de næste Fordringer skal det være, at Frankrig har at erlægge 800 Millioner. Over Summen skal man allerede være enig; kun forlange de Allierede den udbetalt i to Aar og de Franske paastaae fire Aar. En kombineret Troppemagt af 400000 Mand siges at skulle forblive i Frankrige, saalænge indtil den nye Regiering har vundet fornøden Fasthed og samtl Krigsomkostninger ere inddrevne. - Det hedder atter, at Ludvig vil frasige sig Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Nellikeraseriet i Paris vedvarer endnu og afstæd komme mange Uordener. - De allierede Tropper vedblive at rykke frem mod Loiren. Den 22de passerede den gl. preus. Garde 20,000 Rd. stærk, Revne forSouverainerne, og tog derefter samme Kaas. Wellingtons Armee i og om Paris er 70000 Rd. stærk, saasnart han faaer de forventende Forstærkninger, vil ogsaa han gaae fremad. - Paris allene er paalagt at mundere 110000 Preusere samt uopholdeligen at erlægge 9,5000,000 Fr. til Troppernes Lønning. - Fra Marskal Suchet vare tre Generaler ankomne til Paris, for at anmelde, at hans Armee ubetinget underkastede sig Kongen - Efterhaands komme flere Marskaller tilsyne i Thuillerierne. Efter Blüchers befaling er der lagt Seqvester paa alle Eiendomme af de bekiendte Tilhængere af Napoleon. Bliver Franskmændene nu ikke mætte af Krigen, skeer det aldrig. Hvo der har gjort Feldttoget i Rusland med, forsikre, at Ødelæggelserne fra Moskau til Willna intet vare imod at see Militærvejen mellem Fleurus og Paris, der i Giennemsnit strækker sig i en Brede af 10 Mile, og fremviser allene sørgelige Ruiner. For en eneste dræbt Soldat bliver hele Byen saaledes sløifede at endog Brøndene vorde tilkastede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Nyligen saae man i Paris en Vogn kiørende med en død Preuser og fire Bønder slæbte bag efter Vognen i Strikker. De franske saakaldte Frikorpser forøge selv Elendigheden. Borgerkrigen bryder frem paa alle Kanter. Hverken Valenciennes eller Conder har endnu som sidstmeldtes, overgivet sig. Derimod skal der ved Strasborg være sluttet en ti Dages Vaabenstilstand, det samme har ogsaa Marskal Brune gjort med den sardiniske General Cacherano.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Madame Hortense har nu faaet den bestemte Befaling at forlade Frankrige Cardinal Fesch er ført fra Paris under østerrigsk Eskorte. Lucian skal være gre den i Nærheden af Lyon og ført til Turin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Fædrelandet. Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt den hele kongelige Familie tog den 29de fra Khvn til Frederiksborg, hvorhen ogsaa de foregaaende Dage den kongelige Livgarde til Hest og til Fods saavelsom og det kgl. Livjægerkorps vare afgaaede, for sammesteds ved Kronningshøitidelighederne at paradere og forrette Militairtienesten. Saavel ved den kal Civil, som Militair=Etat ere i Anledning af Kronningen skeedt endeel Avancements, hvoraf følgende allerede ere kundgjorte. Til Generaler ere udnævnt: Hs. D. Generall, Prinds Frederik Carl. Emil til Slesvig=Holsteen Sønderborg-Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Hs. D. Generall. Hertug Frederik Carl Ludvig til Slesvig-Holsteen Sønderborg-Beck. - Til General lieutnanter: Hs. H. Generalmajor, Prinds Frederik Ferdinand: Generalm. v. Koppern, Generalm. v. Juctil Tholsing, Generalm. Greve v. Schmettau. Geneer ralm Baron v. Guldencrone i Naade afsk. som Generallieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Det ved Elben stationerede danske Troppekorvs skulde, ifølge officielle Beretninger, den 1ste Aug. til i træde Marschen til Frankrige, for at støde til den at Wellingtonske Armee ved Paris. Dette Korps re staaer af 15000 Mand, og er deelt i 3 Brigader, una der Overkommande af Prinds Frederik af Hessen Ge a. neralm. v. Bachmann, Obersterne Castoniet og Wal beck. Kavalleriet bestaaer af 14 Eskadroner og Artilleriet af 40 forspændte Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
De tre Jydske Jnfanteriregimenter indtraf d. 31te til Altona, hvorfra de anden Dagen efter agtede at fortsætte deres Marsch giennem Hamborg over Haarburgerbroen. - Den første Brigade var passeret Elben den 31te J en Landsbye i Nærheden af Randers har et Fruentimmer nylig født i Dølgsmaal, og været saa grusom at qvæle Fosteret, der fandtes nedgravet i et Dige. Hun er indbragt til Randers Arresthuus, og har tilstaaet Gierningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Forleden bragtes en Person til Arresten i Randers, som havde stiaalet Faar paa Marken. Han skal i Krigens Tid have drevet det da saa almindelig gængse Prangerie, hvorved han i den senere Tid formodentlig har forspekuleret sig, saa han nu har grebet til Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Sidstl. 27de Juli skeete i Nærheden af Refs, tre Mile fra Aalborg, Executionen paa Mordbrænderen i Karlebye. Efterat Henrettelsen var skeet, overgaves hans Legeme til Baalet, hvis Flammer snart indhyllede og fortærede hans jordiske Levninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Randers Byes Jndvaanere festligholdt Kronnings dagen ved at ihukomme hine, hvis Stilling i Livet, saa sielden skienker dem nogen Glædesnydelse. Ved Magistratens og Fattigvæsenets Foranstaltning var der ved Omgangsskollekt indsamlet frivillige Gaver til de Fattiges Bespiisning paa bemeldte Dag; en Handling, ligesaa festlig som velgiørende. Paa Raadhuset var i denne Henseende i forskiell. Værelser dækket for henved 200 Fattige, som beværtedes med et vederqvægende Middagsmaaltid. Før og efter Spiisningen blev siunget en Plalme, ligesom og Hr. Pastor Berner ved en kort Tale erindrede de Fattige om, i hvilken Anledning dette var foranstaltet. Ogsaa Fangerne bleve deelagtiggjorte i Spiisningen. Desforuden bleve endnu henved 200 Huusarme Familier, understøttede med Penge. - Sikkert stege ogsaa der de varmeste Bønner til Gud for det bedste Kongepar, som i Glæde og i Sorg altid er sig selv liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Ogsaa i Horsens feiredes denne Dag ved Borgerforsamlinger i Klubben saavelsom og ved et stort Aftentaffel og Bal hos H. H. Prindsessen, Aarhuus saakaldte Olufsmarked er nu forbie for i Aar; her var en skiønne Samling af Boder fra alle Kanter og med alskens herlige ning, men Priserne, vare saa overdrevne at Handelen just ikke gik efter Buske, skjøndt efter Sigende, dog bedre end ifjor. Jsarhavde de herværende tre khynske Juvelerer en betydelig Afsætning paa deres virkeligen smagfulde Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Med Markedet ere ogsaa det Steinerske Selskabs Skuespil ophørte, de sidste Aftener spilledes der for propfuldt Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Foruden de mangehaande sidstanmeldte Glædekyttringer som Aarhuus Jndvaanere paa hiin festlige Kraningsdag afgave, kommer endnu, at der i hiin festlige Stund, da det elskte Kongepar nedtnælte for Al herrens Altar for at vorde indviet, kimedes her med alle Byens Klokker; saa blev der og desuden paa denne Dannerfolkets Høitidsdag, af Fattigvæsens kommissionen uddeelt Penge til endeel Huusarme og Sengeliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Kours den 1ste August. - Spec. 615. Ved den 939 Trækning i Altona er udkom følgende Nummere: 74. 19. 20. 55. 61.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Paa Søndag prædiker til Høimesse: Hr. Provst Rechmann, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Jahusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Det med Dagsposten indsendte Stykke om Horsens Byes forskjellige Festiviteter paa Kronningsdagen, underskrevet : Matros Jens Middelbye, kan ikke som det er, vorde indrykket, men kan tilligemed den vedføiede 5 Rd. Seddel igjen faaes udleveret fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Licitationsplacat. Løverdagen den 5te August om Formiddagen Kl. 11, i bliver paa Bytingsstuen i Ebeltoft, afholdt Licitation over een eller to Bygningers Jndrettelse til anordningsmæssige Skolebygninger, efter de Overslag og Vilkaar som erfares ved Licitationen, hvortil Lysthavende Ebeltoft d. 16de Julii 1815. indbydes. B. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Onsdagen d. 9de August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver efter Begiering af Snedker Rasmus Nielsens Enke i Hæst Bye under Ristrups Gods, foretaget offentlig Auction hos hende over endeel hende tilhørende Jud= og Udboe, bestaaende af: Sengeklæder, Linnet, Gangklæder, Kaaber, Messing, Tin, Jern og Træefang, nogle nye og gode Sække, en betydelig Deel gode Tømmer= og Snedker=Redskaber, en stor Deel saugskaarne Planker eller Fiel af Eeg og Almtr. &c., samt Malertøi m. m. De Lysthavende ville give Møde benævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne vil blive bekiendtgjort. Ristrupd 1ste August 1815. Paa AuctionsdirecH. Møldrup. teurens Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Formedelst hørtreise lader undertegnede ved offentlig Auction, Onsdag den 9de August Kl. 2 om Eftermiddagen, bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af: et Chatol, to Commoder, et Sengested, nogle Borde og Stole, circa 40 Lod Forarbeidet Sølv, endeel Steentøi og Kobbertøi, hvoriblandt en stor Kobberkjedel, adskilligt Trætøi, med videre. C. A. Mahle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Førstkommende Onsdag d. 9de August Kl. 10 Formiddag bliver ved offentlig Auction til den høistbydende bortsolgt Stederne No. 134 og 135, beliggende: i Ridderstrædet paa dets Nordre Side. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hos E. A. Mahle ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Skulde nogen have et lidet Sted paa et Par Tønder, Hartkorn med Boelig for en liden Familie udenfor Bondestanden, beliggende i Nærheden af Kiøbstæderne enten Weile, Horsens, Skanderborg eller Aarhuus, at sælge eller bortleie paa billige Vilkaar, med Besætning og Afgrøde, og samme enten strax eller til Michelsdag kan tiltrædes, ville samme behage at aflægge sin Adresse paa Adressekontoiret i Aarhuus med UdskrivW. P. 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
De som maatte have Fordringer udi afdøde Jom frue Ane Margrethe Fløyes Stervboe, indkaldes med 12 Ugers Varsel at anmelde samme for undertegnede, som behandler hendes Skifte. Bygholm d. 27de Juli 1815. Wegner. Proselyten Christian Desau fra Aarhuus, Boesiddende i Randers ved Væsterport, anbefaler sig med Udstikning af alle Slags, saavelsom Signeter; endskiøndt han er gammel lover han dog forsvarlig og godt Arbeide til de billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Da jeg Undertegnede haver erfaret, at min Tienestepige haver taget i mit Navn noget, som jeg ikke haver bekommet, saa ombedes, at der ikke noget maae betroes hende uden Betaling strax. Aarhuus, den 3die August 1815. Anders Nielsen, Hattemagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
J næste Uge agter Skipper N. Falslev at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Atter ere hos mig at faae: Extra god Champagne, Rhiinskviin, Portviin, Muskatviin, Mallaga, Madera, Langkork, - Cogna. - Rom; alt paa Flasker, kan faaes hos Juncher. Kræmmer Hans Peter Johansen fra Saxild, som jeg i sidste Aviis efterlyste; har mødt, og med mig N. F. Salbech. sluttet Forlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Hos Christian Hansen ved Mindebroen, er et Partie Hollandske Munke fra een til otte Potter, tillige med Sylte= og Smørkrukker, med flere sorter, at faa tilkiøbs for billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
For en duelig Seminarist anvises Tieneste som Lærer for Ungdommen til næste Michaeli eller 1ste Novbr. d. A. Nærmere Underretning gives fra Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Gammel Øl, hvidt og tørt Havanna Puddersukker, kan bekommes hos Larsen ved Studsgadsporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
En Jomfrue, som har Øvelse i Huusholdningen kan til førstkommende 1ste Novbr. faae Tieneste paa Villiamsberg pr. Horsens. De som ønske denne Tieneste vilde snarest mueligt enten personlig eller skriftlig forsynet med paalidelige Recommendationer melde den hos Undertegnede. Villiamsberg pr. Horsens d. 27de Juli 1815. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
I Dag i min Fraværelse fortalte Vagtmæster Fug til min Kone, at Hr. Pløhn i Solberg, var nu saa glad ved at have udbetalt Kroeret og ingen skyldte noget. Hvorfor var at da i Forligelses Commissionen de 29de Juli og hvorfor, i hvor megen Umage S. T. Hr. Cancelieraad og Borgmester Schumacher i Aarhuus gjorde sig for at forlige os, kan De dog erindre at hvor nødig Cancellieraaden ville, blev dog, Sagen henviist til Afgiørelse ved Rettergang. Men dette er ligesonHr. Plohns andre Ord, Løfter, og Stortalenhed. Horsens d. 3die August 1815. Peter Schr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de Marts d. A., som i vedkommende Over- og Undere behørig er publiceret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Borger og Farver, Wolff FrederiAsmussen, maatte have noget at fordre, forinden bemeldte Tid at fremkomme med og paa lovlig Maade beviisliggiøre saadanne deres Fordringer for Undertenede Skifteret i Boet. Aarhuus Raadstue d. 21de Julii 1815. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Restancer af Avisbetalingen ønskes snarest erlaher paa Adressekontoiret, i modsat Fald maae de, for uagtet mange Ganges Anmodning staae tilbage for fore Qvartaler, undskylde, at Avisen ophører med at be Elmquist. ve dem tilstillet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
No. 95. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 5te August. Løverdagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
Foruden det Kongel. Taffel er et fyrstel. Taffet og 11 Marskals- og Kavaliertafter, samt forskjellige andre til Pager og Kammerfolk. - Om Aftenen afbrændes et Fyrværkerie i Slotshaugen lige for Slottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
I Hillerød skal man paa Kronningsdagen have maattet betale for et simpelt Værelse 150 a 200 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
Leie. Hamborg, d. 31te Juli. - Det Danske Auxliairkorpses Giennemmarsch har begyndt den 29de Juli og vil være endt den 3die Aug. Det Hele er inddeelt i 5 Elapper. Brigaderne kommanderes: den 3die, der formerer Avantgarden, af Oberst v. Waldeck, den 1ste af Generalm. v. Bachmann, den anden af Oberst v. Castonier, og Reserven af Oberste v. Flindt; til den 5te Afdeling hører Lazarethet og Parken. - Begge de første Brigader ere allerede giennemmarscheerte og have ved deres Holdning og Skiønhed gjort en sandeligen fortient Opsigt. Med den første Brigade marscherede, Korpsets Anfører, H. D. Prinds Frederik af Hessen, samt Hovedqvarteret. Oberste, Baron v. Benningsen, der som Stadens Militair=Kommendant gjorde Honneurs, forblev ved Hs. D. Side, medens Bagagen og Trainet drog over Broen, og efter at han ved Færgestedet havde taget Afskeed hos Prindsen, tog det der opmarscheerte Borger=Militær med et jublende Hurra Afskeed med de Bortdragende, der snart under Wellingtons befaling forenet med vor Stads allerede forangaaede Sønner, ville bidrage til den almindelige Sags Hæder. Glædeligt var Synet af almindelig Eendrægtighed, ikke allene medens Giennemmarschen, men og ved Sammentræfningen af saa mange paa kort Tid permitterede Danske Soldater og det herværende Mandskab og Folket. Disse Dage afgav et skiønt billede paa Harmonie hos Naboer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
Altona, den 31 Juli. - Siden den 28de dennes indtil idag var Hovedqvarteret af de af vore Tropper som ved Paris skulle støde til Hertugen af Wellington, i det Frankske Hotel. Jægerne og Grenadererne under den i Feldten saa udmærkede Kapitain v. Rathlev. som ellers her have deres Garnison, gik herfra som Stabsvagt ved Hovedqvarteret. Den 29de mellem og 6 om Morgenen var Fortroppen forsamlet paa Helligaandsmarken under Hamborg, og efterat Hs. D. Prindsen af Hessen havde holdt Hærskue over dem brød det flyvende Artillerie under Hr. Major v. Gerstenberg, to Eskadroner Husarer under Oberstl. v. Spat og Major v. Berger, en Bataillon Jægere til Fods under Oberstl. v. Lange og en Bataillon Skarpskyttere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
under Oberstl. v. Lüschly, det Hele under Oberste v. Waldecks Anførsel, op over Hamborg og Vilhelms broen, hvor vore Naboer modtoge og hilsede dem med en skiøn militairisk Musik. Mange Holstenere toge først der Afskeed med deres Landsmænd, som drage i den hellige Kamp for Tingenes gode Orden. Troppernes skiønne Holdning og deres høie Bestemmelse opvatte almindelig Deeltagelse og de bevæbnede Hamborger Borgere rystede den mod den fælleds Fiende dragende Naboe, ligesaa trohiertigen Haanden som Holstenerne. Da Broefærgerne opholdt Marschen adHaarburg og en Deel af Tropperne havde gjort en 6 Miles Marsch, saa blev General v. Bachmanns Brigade, bestaaende af det Slesvigske, Holsteenske og Oldenborgske Regimenter, af Dronningens Jnfanterie- og Holsteenske Rytterregiment samt et Batterie Artillerie under Major v. Bille, i Gaar over her og i Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-05
Imorges Kl. 5 var den opstillet til Hærstue paa Helligaandsmarken og gik derpaa giennem Hamborg, over Broen, hvor næsten alle Hamborgs væbnede Borgere til Hest og til Fods vare opstillede i Parade til Ære for deres bortdragende Naboer. - Jdag indtraf her de tre Jydske og det Fyenske Jnfanterie-Regiment og et Batterie Artillerie, hørende til Oberste v. Castoniers Brigade, der efter holden Rastdag i Overmorgen, fortsætter sin Marsch, paa hvilken Dag hertil ventes Prinds Ferdinands Dragoner og det ridende Artillerie som derefter følges af Lazarethet og Parken. Hele Armeen bestaaer af den cimbriske Halvøes kraftfuldeste Ungdom, er nye eqviperet og har over 5000 af Landets skiønneste Heste med sig. Selv Hærføreren giør Toget til Hest og Tropperne ere saaledes udrustet at de kunde føre alt med sig uden at behøve at reqvirere en eneste fremmed Vogn. Mærkværdigt er det, at der just akkurat for 1000 Aar siden ved en lignende Folkebevægelse som den vi nu opleve, stod Danske Krigere, leirede ved Paris. Dankonningeparrets Kronning og Sølvbryllup feirede Altonaerne med deres sædvanlige hiertelige Deeltagelse for deres Fyrstehuus. Fra alle Skibe, Verfter og Huse vajede Landets Flag. Religiøse Følelser forenede Familier og Menigheder. Borgervæbningen til Fods og til Hest havde stor Parade; paa Gymastet talte Hr. Directeur Struve som Dagens Ordfører; paa Museumet havde Stadens første Mænd forenet sig til et festligt Maaltid, hvorefter der var Bal. Staden var om Aftenen paa det skiønneste illumineret. Paa Theatret fremsagtes en Prolog af Hofraad Reinhard, der tolkede enhver dansk Patriots Sindelang og Følelser.