JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Vor kjære og uforglemmelige Moder, Kirstine Hyche Gleerup, som vi med vor ganske Siel vare hengivne, er ved Døden pludselig ble ren os berövet. Efter faa Dages Sygeleie vandrede Hun i Morges ved en blid og rolig Död, bort herfra i Hendes Alders 55de Aar. Slægt og Venner, for hvem dette bekjendtgjöres, nedbeder med os Trøsten fra det Höie til Styrke for os i vor grændselöse Sorg. Dybrad, den 11te Marts 1836. Paa mine Söstres og egne Vegne Jörgen Gleerup. -At det behagede det alvise Forsyn, ved en blid og rolig Død, at hjemkalde vor gode og elskede Moder, Ane sal. Ivendorf, til sit himmelske Rige i Dag Formiddag, Kl. 9 1/2 slet, i sit Alders 84de Aar, skulde jeg ikke undlade, herved sørgeligst at bekjendtgjøre for Familie og Venner. Aalborg, den 13de Marts 1836. Paa Brødres og egne Vegne Friderich Jvendorf.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
De ærede Borgere som beærede os med Jllumination paa vor Bryllupsdag den 11te Dennes, bevidne vi herved vor ærbødige og skyldigste Tak. Aalborg, den 14de Marts 1836. Elen Dorthea Hjort, A. P. Hjort. fød Loren.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Hos Skipper K. R. Fischer fra Odense bekommes fiin engelsk Raigræsfro samt rødt Kløverfrø og SædeHorfrø, avlet efter Rigas Udsæd, til billigste Priser; man henvender sig til Mægler Koefoed i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Skipper K. R. Fischer afgaaer om 10 a 12 Dage til Odense og medtager Passagerer og Fragtgods; man melder sig hos Mægler Koefoed, da Skipperen er seilet op ad Fjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Et stort Ege indlagt Linned=Skab er for billig Priis tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser Sælgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Et velopdraget, ungt Menneske, der blev confirmeret sidste Paaske, ønsker sig anbragt hos en juridisk, helst Justitsembedsmand. Han regner godt og skriver en god Haand; hans Proveskrift ligger til Eftersyn paa AdresseContoiret, hvor og nærmere Oplysning gives.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
J Kattesundet Nr. 171 er den nederste Etage med have at faae til Leie. Om Leien accorderes med Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Paa Nørregade Nr. 692 ere nogle smaae Værelser tilLeie. Om Leien accorderes med Østergaard. Gaarden Nr. 235 i Bispensgade heri Byen ønsker Eieren at sælge underhaanden; af Kjøbesummen kan 2000 Rbd. fremdeles blive indestaaende i Eiendommen. Liebhabere ville behagelig derom henvende sig til Sag, fører Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
De fra Aalborg og dennes Omegn til mig bestemte Breve bedes behageligst indleverede ene til Byens Postcontoir, da flere Breve, paa anden Maade afsendte, deels ere bortkomne og deels have lagt 8 Dage i Nibe. Kyn, den 10de Marts 1836. Steinthal.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Licitation. Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Løverdagen den 28de Dennes, Eftermiddag Klokken 3, afholdt Licitation paa Kjær og Hvetbo Herreders Thingsted i Nørre-Su by over Jstandsættelse af Mangler ved Vesterhassing i og Østerhassing Kirker. J Overslag over berørte Man ler ere Omkostningerne ved Jstandsættelsen for Vesterhasing Kirke ansatte til 114 Rbd. 5 Mk. 8 s. og for Øste hassing Kirke til 228 Rbd. 2 Mk. 3 s., hvilke Overslag tilligemed Licitationsconditionerne med videre, ville bli fremlagte ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn hi paa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 8de Marts 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Creditorerne i Stervboet efter Skibstømmermand Chr sten Lassen af Ladepladsen Lokken indkaldes herved, m. 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre der, Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 6te Marts 1836. Sparck. I Mandagen den 28de Marts førstkommende, om Formi dagen Kl. 9 præcis, lader Eieren af Lindholdt i Taars Sogformedelst Bortreise, ved offentlig Auction sammesteds bor sælge nogle Heste, en stor Deel Køer og Qvier, med og ud Kalve, en Deel 1 a 2 Aars Qvier, 7 3 Aars Stude, et stor Deel gode Faar med Lam, 1 Griseso, nogle jernbeslagne Vogne, Plouge, Harver, Hestetøi og Gaard redskaber. Kreaturerne kunne, ifald Kjøberne ønske det, blive forride paa Gaarden indtil 1ste Mai. Borglum Herredscontoir i Hiørring, den 5te Marts 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Tirsdagen den 12te April førstkommende og følgende Dage foretages Auction i Østerbrønderslev Præstegaar over afgangne Pastor Wedsteds Boes Løsøre, bestaaende af et godt Jndbo, hvoriblandt flere nye Folkesenge Kakkelovne, Kjøkken= og Bryggerredskaber, en betydeli- og god Besætning af Heste og Fækreaturer, nogle Faar gode Vogne og andre Gaards- og Avlsredskaber; saa og en Deel, meest theologiske, Bøger, og den Afdødes Gang klæder, med mere. Auctionen begynder fornævnte Dag Kl. 10 Formiddag Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 5te Marts 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Efter Reqvisition fra Mægler Koefoed bliver, Torsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen, afholdt Auction over Vraget af den ved Hals sjunkne Smak, Alidal, med hvad der af Ladningen maatte kunde bjerges. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te Marts 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-14
Paa Grund af anden Bestemmelse lader hidtilværende Forpagter i Braa Præstegaard, Hr. Hunderup, ved offentlig Auction sammesteds, bortsælge sin Besætning af Heste og Fækreature, hvoriblandt endeel gode Køer, som skulle kælve, Vogne, Avlsredskaber, Udbo og Jndbo, der blandt endeel gode Sengeklæder m. m. Auctionen begynder førstkommende 18de April, Kl. 5. Formiddag. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 9de Marts 1836. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
En belgisk Tidende meddeler en Skrivelse fra Krakau af 11te Febr., som, med Hensyn til det Lys, den kaster paa det senere der stedfundne Begivenheder, fortjener en Plads her Siden 6te Dennes, hedder det, ere vi tæt omringede af militaire Cordons. Hvor stærk Massen af de os omleirende russiske og preussiske Tropper er, vide vi ei med Vished, men i Podorze og Omegn staae 20,000 Østerrigere. Den tre saakaldte Beskyttelsesmagter forlange, at alle de polske Militaire, som have taget Deel i Revolutionen 1831, skulle bortvises fra Krakau, fordi de have foranlediget de urolige Optrin, til hvilke Krakau i den senere Tid skal have været Vidne. Deres egentlige Hensigt er imidlertid at tilintetgjøre, den sidste Levning af polsk Nationalitet, som endnu skinner igjennem mellem Levningerne af Staten Krakaus Frihed, Neutralitet og Uafhængighed. - Nogle Tidender have fortalt og revolutionaire Begivenheder, som skulle have tildraget sig i Krakau og om en oprørsk Aand, som besjeler dens Jndvaanere. Her veed man intet af sligt; de foregivne revolutionaire Optrin indskrænke sig til følgende tre Tildragelser: 1) Den 6te Decbr. f. A. slog man Vinduerne ind hos en Hr. Simonsky, denne Person, i længere Tid forrykt, havde den benævnte Aften, Keiseren af Ruslands Fødselsdag, prægtigt illumineret sit Huus og stillet Napoleons Buste i Vinduet. J Forhøret næste Morgen erklærede han, gjeg gjorde min Skyldighed i Aftes, men Pøbelen gjorde ogsaa sin 2) Bag Hr. v. Lobrows Have fandt man Liget af en vis Pawlosk, en russisk Spion, som engang havde svaret paa Bebreidelser, man gjorde ham for hans uædle Haandtering. "Hvad gaaer min Haandtering Eder an, jeg har ikke skadet Nogen endnu og Rusland betaler godt og i Guld." 3) Endelig havde en Fru Jankofska, Enke efter en polsk General, som faldt i Revolutionskrigen, reist Klage modden fornemme og almindelig agtede Piarist Malesewski, hos hvem hendes Sønner en Tid lang havde været i Kost, at han havde villet forgive dem. Af denne Klage blev der begribeligt ikke taget nogen Notits. - Disse Tildragelser ere det, man belægger med Navnet revolutionaire Optrin. Vorts Senat har erklæret, ikke at kunne tage voldsomme Forholdsregler imod sine hjælpeløse Landsmænd, som have søgt Tilflugtssted paa Fristatens Gebeet. Sandsynlig vil denne Erklæring have Fristatens Besættelse til Følge. At man heri ikke tog feil, have vi seet. Den østerrige ske Jagttager fortæller, at man i Bogladerne i Krakan har fundet en stor Deel trykte Skrifter, hvis Tendents er at opfordre til Oprør i Nabostaterne. Iøvrigt har man fra Kra kan selv denne Gang aldeles Intet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Marinebudgettet for i Aar blev forelagt Underhuset den 4de Marts, der forlanges 3577000 Matroser, 5000 flere end ifjor. J Ministeriets Navn erklæres denne Forøgelse for nødvendig, for bedre at beskytte den brittiske Handel i fjerne have og for at sætte den brittiske Sømagt paa nogenlunde lige Fod med Ruslands og Frankrigs for Øieblikket. Oppositions=Veteranen Hr. Hume meente, at denne Foranstaltning fortiden var ufornøden, med mindre man vilde lade de engelske Matroser blande sig i andre Staters indre Stridigheder; i Aaret 1817, anførte han, havde den brittiske Handel været godt beskyttet med 19000 Matroser, vilde vel altsaa nu neppe behøve 35,700. Robert Peel yttrede derimod, at Kronens Raadgivere, naar de holdt en saadan Formerelse af Sømagten nødvendig, vistnok deri handlede efter bedre Jndsigter, end de Personer, som kun dømte som sligt med overfladisk, Kundskab og han tvivlede derfor ikke paa, at Parlamentet jo vilde indvillige Ministrenes Forlangende. Indenrigsministeren erindrede om, at Forholdene med Udlandet vel for Øieblikket vare fredelige, men at en slig Tingenes Varighed var altfor afhængig af Tilfældigheder, til at man ikke burde være beredt paa Alt. Han hen ledede Opmærksomheden paa, at Underhandlinger med en fremmed Stat aldrig lettere tage en fredelig Vending, end naar man, medens man underhandler, staaer dygtig rustet til Kamp. England kan ikke undlade at have en tilstrækkelig Magt tillede, medens en anseelig russisk Flaade der disponibel i Østersøen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Sir Edvard Codrington fandt ogsaa paa sin Side Sømagtens Forøgelse fornøden, saavel med Hensyn til den anseelige russiske Flaade i Østersøen, som til Forholdene i Orienten, især i det sorte Hav. Han fandt, at England maatte føle Kald til at yde sin gamle Allierede, den ottomaniske Port, kraftig Bistand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Lord Dudley Stuart beklagede, at Ministrene vilde stikke deres sande Bevæggrunde til at forlange Sømagtens Forøgelse, under Stol. Den sande Aarsag var dog upaatvivlelig Frygten for Ruslands Hensigter. Han havde ønsket en aaben Erklæring herom fra Ministrenes Side og han meente, at en saadan vilde skaffe baade Ministeriet og Nationen en langt større moralsk Kraft end nu, da man er nærved at gjøre Credentser for Rusland. Han talte derpaa om Circassiens Kysters Blocade ved russiske Krigsskibe og om et brittisk Fartøis Opbringelse ved denne Blokerings=Eskadre, og overlod Huset at dømme, om sligt ikke maatte kaldes Sørøveri, Derpaa bragte han Polens Anliggender paany paa Bane, men især de seneste Begivenheder i Krakau, og udtalte det Haab, at England vel vilde vide at forhindre de nordiske Magter i at naae deres Hensigt, hvis denne, som det hedder, gaaer ud paa at lade Jndvaanere fra Krakau transportere til Amerikal! Han gjorde en sørgelig Skildring af den Lod, som forestaaer disse Ulykkelige. Hans Tales Jndtryk paa Husets Medlemmer var iønefaldende og den Enthusiasme, med hvilken han er klærede sig for Sømagtens Forøgelse, syntes at gaae over paa samtlige Medlemmer. Da ogsaa Hr. Roebuck havde, erklæret sig for Sagen og føiet til, at England maatte iagttage en anden Politik imod Rusland, hvis denne Stat ikke, inden kort Tid, skulde sætte sig fast i Constantinopee, og aldeles udelukke Storbrittannien fra det sorte Hav, bleve de forlangte Subsidier uden Afstemning bevilgede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Tyrkiet. J Begyndelsen af Februar vare flere Skibe af den tyrkiske Flaade, som havde Station ved Dardanellerne, indløbne i Havnen i Constantinopel; nu sættes disse Skibe igjen i seilklar Stand. Man kjender ei deres Bestemmelse, men, da Ordren til deres fornyede Udrustning er udstedt umiddelbart efterat den den engelske Corvette, som havde overbragt det bekjendte Firman angaaende Mehemet Alis Monopol system i Syrien til Alexandrien, var vendt tilbage, og deel diplomatiske Forhandlinger atter have vundet fornyet Liv, saa formoder man, at Mehemets Svar ikke har været saa føieligt, som man vel havde ventet. Aarsagen kan imidlertid, ogsaa være en ganske anden. Endnu er Silistria besat af Russerne. Man begynder at underhandle om dens Rømning og man er i Constantinopel af den Mening, at England og Frankrig i Forening ville række Porten en hjælp som Haand til at opfylde dens Forpligtelser mod Rusland, for saaledes at see hiin Rømning iværksat saasnart muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Kjøbenhavn, den 9de Marts. Under 28de Febr. er forhenv. Maanedslieutenant, nu Lysestober her i Staden, Morten Quistgaard, benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Under 1ste Ds. er keiserlig russisk Generalmajor, Baron v. Rennenkampf, Storkors af St. Annæordenen med den keiserlige Krone, Ridder af St. Wlademierordenens tredie og St. Georgsordenens fjerde Classe, udnævnt til Storkors af Dannebroge; og den for Tiden som Chargs d'Affaires fungerende Legationssecretair ved det herværende kgl. svensk norske Gesandtskab, Kammerherre, Baron Troil, til Ridder af Dannebroge. J Fredags feirede Efterslægtselskabet sin Jubelfest. det var nemlig paa denne Dag 50 Aar siden, at et Frø nedlagdes, der nu i halvt Aarhundrede har udvillet sig til et herligt Træ, som har skudt de frodigste Spirer, og under hvis Krone en Sæd er bleven udsaaet, der har baaret de skjønneste Frugter for Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Dampskibet Frederik den Sjette, der i Vinter er blevet forsynet med nye engelske Kjedler og Cylindre, og hvis Kraft er bleven forøget fra 80 til 90 Hestes Kraft, foretog i Mandags den Prøvetour og begynder paa Torsdag sin ugentlige Fart mellem Kbhvn, og Kiel, paa hvilken det de første Par Gange afgaaer herfra Torsdagsaften Kl. 6, men siden Fredag Morgen Kl. 8, saavel paa Udreisen som paa Hjemfarten anløber det Grønsunds Færgesteder paa Møen og Falster, saavelsom Gaabense. (Kbh.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Ledige Embeder. Leirskov og Jorderup Sognekald under Ribe Stift, 400 Rbd. Thyregod og Vester Sognekald i Ribe Stift, 200 Rbd (forundt særdeles Lettelse i Skatter).
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Befordringer og Afgang. Den 1ste Marts er Sognepræsten for Gjerding og Blenstrup Mhdr. under Viborg Stift, C. Rehders, beskikket til tillige at være Provst for Hellum og Hindsted Herreder i Aalborg Amt, Viborg Stift; ved kgl. Resolution af 1ste D. er Amtmand v. Sievers i Neumünster efter Ansøgning ventlediget i Naade og med Pension fra sit Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Borscours uforandret som under 26de Febr. Hamborg, den 11te Marts. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/4 s.; k. S. 13 Mk. 111 1/2 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 203. Spescies 3 pCt. Rabat. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te Marts. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, Ardt., Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. 3 Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. 4 Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Thisted, den 12te Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Udtog af et Brev fra Morss. Et ikke uvigtigt Skridt til i Hoveriets Afskaffelse, er i disse Dage foregaaet her, idet Eieren af Frøslevgaard, imod at erholde Bevilling til at inddrage 2 12 Tdr. Hartkorn Bondeskyld under Hovedgaarden, har forbundet sig, bl. A., til, ningensinde paany at contrahere om Hoveri af i Gaarde til Frøslevgaard, saa at altsaa denne, naar de nu hos hveripligtige Fæstegaarde blive fæsteledige, aldrig meere maa drives ved Hoveri af gaardbrugende Bønder; og derom udstedt en Declaration, der er læst ved Retten. - J Slutningen af forrige Maaned saaes paa flere Steder i Liimfjorden omkring Morss Flokke af Vildænder, i en saadan Mængde, som man ikke veed forhen at have observeret. Man antog det som Forbud paa tilbagevendende Fiskeri, og har fundet dette glade Haab stadfæstet, idet der i denne Tid paa flere Steder i Fjorden, i Særdeleshed, ved Ottesund og Sallingsund, er fanget Sild i usædvanlig Mængde, saa at man flere Gange har erholdt 120 Ol i eet Dræt. - Silden har altsaa funden Veien igjennem Canalen ved Agger, og denne vil saaledes i dobbelt Henseende blive af yderste Vigtighed."
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Den 4de Dr. om Eftermiddagen indstrandede paa Harbover Strand Smakskibet Drei Gebruders" af Zapmer, kommende fra Blaardingen og bestemt til Stettin med en Ladning saltet Sild. Skibet er Vrag, og af Ladningen er kun bjerget 6 Tdr. Skipperen, C. G. Junker, tilligemed Besætningen er bjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Blandede Efterertninger. Da den tredie Deputerede for Sædegaardseiernes Valg classe i Aalborg Stift og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg Amt, Propr. Gleerup til Vang, har anmeldt, at han paa Grund af Svagelighed ikke kan mode som Deputeret i Provindsialstændernes Forsamling i Viborg, saa har den kgl. Commissair indkaldt den første Suppleant for bemeldte Valgklasse, Baron Kragh-Juel Wind-Ahrenfeldt til Sæbygaard, til Møde i Propr. Gleerups Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Resultatet af Finantspropositionernes Discussion ved den holstenske Stænderforsamling er blevet, at Forsamlingens Majoritet antog de af Committeen gjorte Andragender, der i Hovedsagen gaae ud paa at indgive en Petition til Hs. Majestæt om Udnævnelsen af en Commission, til hvilken der skulde overdrages det Hverv at undersøge Statens Jndtægter og Udgifter og at indkomme til Hs. Majestæt med Forslag om, hvorledes Statens Finantsvæsen kan reguleres, ved Besparelser og Jndskrænkninger i Statshuusholdningen, uden Paalæggelse af nye Byrder. Skjæbnens Haand har hvilet tungt paa Familien Price og Lehmann, Saaledes begynder, Dagen en Beretning hvori den melder den sørgelige Nyhed, at Dagen for deres Theater i Petersborg blev et Rov for Luerne, afbrændte det store Theater, som Familien eier i Moskau. Efter Aarhuus Avis skulde (Christian) Lehmanns Kone (en Søster til Brødrene Price og to af hans Børn være omkomne i Luerne, Sødskendene Winther (hvis Moder, ligeledes er en Price) have været i Lehmanns Selskab, men Brødrene Price i Moskau. Derimod melder Dagen, der forhaabentligen er bedre underrettet, at af Brodrene Price opholdt kun Carl sig i Moskau, hvorimod James og Adolph vare i Petersborg forenede med Lehmanns, og at Jngen af Familien er kommen til Skade ved nogen af disse Ulykker, men at dens Tab ved begge Theatres Brand anslaaes til omtrent 100,000 Rubler (circa 40,000 Rbd.), da den ikke havde assureret. J Moskau mistede Jngen Livet ved Branden. Brødrene Price ere alle fødte i Kjøbenhavn; de have stedse viist sig saare hjælpsomme, naar Ulykken ramte Andre, og glædede sig i Kjøbenhavn ved en sjelden Andest. Da Familien er kjendt over hele Landet, vil dens Ulykke sikkert erfares med megen Deeltagelse. (J Anledning af at et andet Blad omtaler BrødrenCarl og Christian Lehmann, bemærkes, at Carl alt i mange Aar har været bosat som Maler i Sverrig, hvorimod sandsynligviis den yngre Broder Andreas, der eller er bosat i Kjøbenhavn, har været hos Selskabet i Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Om Frireiser. (Fortsat.) Han gaaer dernæst over til at undersøge, hvortil Frireisernes store Masse bruges. Øverst paa sin Liste sætter Forf. da det Militaire: "Lige fra Generalen ned til den casserede Recrut lyde Ordene: Bonde spænd for, og Bonden spænder for, og kjører ei blot Personer, men Regimenternes Reqvisiter, hvorunder indbefattes Alt, hvad ved en Armee i Fredstider kan bruges." Han beregner, at Transporten for det Militaire 1832 til 31 paa Kjøbenhavns Amt har udgjort 5879 Mile aarlig. Næst efter Militairet, vedbliver han, ger Veicorpset det der meest bebyrder Hartkornet med Frireiser. Lykkeligviis en dets Virksomhed indskrænket om Vinteren, thi ellers kom den maaske øverst paa Listen. Hele Veicorpsets Personale fra Obersten og ned til Veipiqueuren behøve kun at sige: Bonde spænd for! saa maae der spændes for. Selv om saadan en Veipiqueur, kun har en Miil, ja vel mindre at kjøre, maae Bonden forlade Hjemmet og det travle Arbeide for at kjøre ham. Snart skal han til sine Foresatte for at melde Noget eller modtage Ordre, snart skal han til en anden Vei, og da det let kan hændes, at en Kro ligger imellem begge disse Veie, er den maaske Reisens egentlige Maal." Transporten for Veicorpset har i de sidste 3 Aar paa Kbhvns Amt udgjort 3787 Mile aarlig. Jeg kunde endnu, tilføier han, opregne mangfoldige Kjørseler, om hvilke man med Sandhed kan sige, at man ikke kan finde nogen Grund, hvorfor Bonden skal forrette disse, uden den, at har har Heste og Vogne, - uden den, at det er en gammel Ski at lægge Byrder, som Andre kun med lydelige Klager vilde underkaste sig, paa Bonden. Jeg maa atter holde mig til Kbhvn." Amt, som det jeg bedst kjender, men jeg veed, at have vi vor Plage, saa er der ingen af de andre Amter, der i saa Henseende ei have Sidestykker at fremvise. Om os gjælder i Ordets saadeste Betydning det gamle suum cuipue. Skal Cadetcorpser, ligge i Leir i Dyrehaven, saa kjøres det og dets Bagage paa et stort Antal Vogne, skal det til Frederiksborg, saa kjøres paa en Mængde Vogne Personer og Bagage, istedetfor at den sig dannende Soldat, for i Fremtiden og naar det behøves, at kunne udstaae Marschens Besværligheder, burde med sine Officerer i Spidsen, og med fuld Oppakning marschere til sit forandrede Qvarteer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
J Felten kommer Jnfanteristen ikke til at kjøre uden han tager Fjendens Bagagevogne, eller sætter sig paa de erobrede Kanoner. Faaer en Embedsmand Deputatbrænde, saa kjøre vi det. Leveres Fourage til en Officeer, der ei bruger den, saa er og hændet, at Bonden har maattet kjøre fra Brændeviinsmand til Brændeviins mand, indtil en Kjøber er funden. Hans Forslag gik ud paa at indgive til Hs. M. Petition om 1) J Fredstider aldeles at fritage Hartkornet for de Frireiser, det maa gjøre for Cavalleri og Artilleriregimenterne; om muligt og for dem, der gjøres for Jnfanteriet og at disse maae i Fremtiden bestrides af egne, Regimenterne tilhørende, Heste. 2) At Veicorpsets Officerer for Fremtiden maae paa Heste, som det skal holde, selv transportere sig fra Vei til Vei, og at Piqueurerne, om de skulle vedblive at bruges, maae hvert Foraar faae en liden Sum til Hest og Græsning. 3) At de øvrige Kjørsler, Sognekjørslerne undtagne, af hvad Navn nævnes kan, maae aldeles bortfalde, og hvor dog Befordring, buundgaaeligt maae gives disse, da betales med halv Vognmands tart, og denne Omkostning da udredes af Amtsrepartionsforder, og saaledes ligeligt fordeles over hele Amtet." (Slutn. følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Komd. Heinz; Handelsfuldmægtig Baumann, Propr. Larsen; Skomagersvendene Eidrup og Sauffaus; Guldsmedsvend Storregaard; Styrmændene Poulsen og Sørensen; Spekhøker Michelsen, Gaardmd. J. Thomassen; Krydscontrolleur, Lieutn. Mayer; Krydsbr. Birch; Smedem. Meisneer; Gaardmd. Kaiser; Sadelmager Rockenbouquet; Manufacturhandler Straube; Mad. Petersen. - Fra Aarh. til Kallundb.: Kbd. Renck; Cand. med. C. Weis; Handelscommis Sunne, Hestehandlerne Freisleben, Wodschou, Chr. Hansen, Jensen og Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-16
Døde. Hofboghandler Stadthagen, 75 Aar; Bolette Marie Jdel, 33 A.; Bolette Marie Strandgaard; Pierre Theodor Pio, 28, A.; J. S. Tusar; A. W. S. Thestrup, 11 A. (Dattersøn af Justitsraad, Amtsforvalter Wesenberg); K. M. Bjørn, f. Langemark, 72 A.; Cancellieraad H. M. Colbjørnsen, 80 A.; Generalkrigscommissair H. P. Munch, forhen Deputeret i General Commissariatet, 77 A; Alle i Kbhvn. D. M. Schønberg, f. Lindberg, 57 A., i Frederikssund. Margarethe Schleppegrell, i Slagelse. M. Christophersen Lihme, i Randers. Christen Mahnsen, i Bygballe (Aarhuus Stift), 66 A.