JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-16
Professorerne Augusti i Jena og de Wette i Heidelberg have bebudet en ny Oversættelse af hele det gamle Testamente, et Arbeide, som man med Grund lover sig meget af J Bayern er nu blevet oprettet et Kongel. Academie for dannende Konster, som har det dobbelte Formaal, at være en Lære- og Dannelsesanstalt, og et Konstsamfund eller Selskab. Som Læreanstalt er Academiet inddeelt i 4 Hovedafdelinger, Malerie, Billedhuggerkonst Bygningskonst og Kobberstikkerkonst. Enhver, hvad enten han er indfødt eller ei, har Adgang til Underviisningen. Academiet skal være en Planteskole for Provindsial=Konstskoler, der skulle have deres Sæde i Augsburg, Jnspruck og Nürnberg. Hvert Aar skal den første og anden Classe concurrere om en Præmie. Jstedet for Medaille gives en nyttig Konstbog. Hvert tredie Aar skal der være en stor og en almindelig Priis=Udsættelse, til hvilken baade inden, og udenlandske Konstnere kunne concurrere med den 3die Classes Elever. Præmier skal bestaae deri, at det overdrages Konstnere at forfærdige et Malerie, en Billedstøtte eller et Brystbillede, hvori han uden Betaling faaer en Arbeidstue, Modellen, og Materialier. Det Værk, der saaledes fremkommer under Lærernes Øine, skal siden kjøbes for en billig Priis til en eller anden offentlig Bygning. For udenlandske Konstnere skal den høieste Præmie være 50 Ducater, eller deres Værdie i Penge. J det fjerde Aar skulle de indenlandske Konstnere concurrere om den sidste Præmie. Malere, Billedhuggere og Architecter, der vinde Prisen, skulle i tre Aar nyde et Reisestipendium, Kobberstikkere derimod kun i to Aar. Som Konstselskab skal Academiet have samme Formaal som hvert lærd Selskab. Det skal opvække Kappelyst og gjensidig Meddelelse blandt Medlemmerne. Det skal desuden søge at virke paa Almeenaanden, udbrede Kierlighed til Konsten og Smag for bedre Former blandt alle Stænder, og hæve og befordre Nationalduelighed. Det skal i samme Øiemed underholde med andre Jnstituter, med Konstnere og Konstvenner, i alle Lande og blandt alle Folkeslag, et virksomt Samqvem, og søge at forskaffe sig, hvad der i Konsterne overalt udmærket sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-16
Kongen af Vestphalens Besøg i Göttingen har været meget velgjørende for det derværende Academie. Monarken har bevilget det følgende Summer, 8000 Franker for det løbende Aar til at bestride den botaniske Haves Udgivter, 6000 Fr. til Bibliothekets Forøgelse; 4000 Fr. for det løbende Aar til Videnskabsselskabet; 2000 Fr. til de Præmier, Universitetet aarlig uddeler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-16
Franske Consulers og Handelsagenters Ansættelse i de vigtigste Stæder i Østpreussen, har ikke allene til Hensigt, at befordre Frankriges Handel med dets Bundsforvandte, men den har tillige det Formaal, at afvende alt hvad der af Privat indflydelse kan hindre Fastlandets store Plan. Saaledes foreslog den Franske Generalconsul strax efter hans Ankomst til Kønigsberg det derværende Ministerium ogsaa, at den Svenske Minister Brinchmann inden 48 Timer skulde forlade Residencen, og begive sig til Pillaus Havn, indtil Aarstiden tillader hans Tilbagereise til Stockholm, hvilket han ogsaa udvirkede. Da han dernæst havde erfaret, at 2 Svenske Coffardieskibe, der formedelst den i forrige Høst indfaldne Frost ikke havde kunnet løbe ud, endnu befandt sig i Havnen, saa bleve de 24 Timer belagte med Embargo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-16
Trykfeil. J nogle Aftryk af forrige No., 1ste Side, 2den Pille, Lin. 14. Hildues læs: Hildurs. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Moskov Raske Femte Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 19 Julii, 1808. Til min Ven(J Anledning af Brevet fra Sors 9. Til Absalons nedsiunkne Grav Du gange hen i Kvælde, Et Baand omskonger Sværd og Stan J Andagt luer Vælde. Jeg stander i den svundne Old Og skuer i dens Indre. Mod Verden vendes brede Skjold. Og lyse Sværde tindre; Men Øiet stiger længselsfuld, Didop mod Solens Lue, Og Helten sukker dybt fra Muld Mod høien Himmelbue. Saa stræber Aanden mod sit Hjem, Men kæmpende den stræber; Da stiger Daad paa Jorden fremOg Sang fra fromme Læber. Det Evige forsonet, nedEn herlig Straale sender, *) Se Kiøbenhavns Skilderi No. 19 og 80. Og Straalens Navn er Kærlighed. Den lyser og den brænder, Paa Jord den brænder som en Glød Og brændte Fod sig hæver; Men blid igennem skumle Død Den lysende hensvæver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
J dette Øieblik ere vore Presser færdige at ruste af Mangel paa Bevægelse. Der læses intet, og kan altsaa heller intet trykkes. Begyndte Værker maa standse, og ingen Forlægger tør paatage sig nogen Artikel, der ikke staaer i umiddelbar Forbindelse med Døgnets Anliggender. Norge og Provindserne, som hidtil have kjøbt dobbelt saa meget som det for videnskabelige Sysler saa ubegribelig ligegyldige Kjøbenhavn, ere ikke til mere for Litteraturen. Samfærslen er saa godt som ophørt, og selv paa de Tider, den ikke er standset, er den forbunden med alt for mange Vanskeligheder og alt for stor Sinkelse. De studerende Classer, kaldede til større og vigtigere Bestemmelser, lade for det meste Bogen ligge, og Bellona har fordrevet de frygtsomme og fredelige Muser. (Fortsættes.) Til Landemodemanden.)der i Kjøbenhavns Skilderi No. 78. Side 1235. har gjort sig den Umage, at besvare Spørgsmaalet; Hvorvidt strækker sig Geistlighedens Rettighed til at bære Fløiel, som Ordensdragt? Til megen Lykke Dig, jeg ønske maae, min Broder, som har Tid at efterslaae, i Lov, om Ordensdragter. Mit Kald er levner Tid til Sligt. Godt, at jeg der kan drøfte Pligt. Hiint stort jeg ikke agter. Forfatteren af Ovenstaaende maa troe, at denne nye Benævnelse er eenslydende med Provst og vil en videre indlade sig i Undersøgelse om, hvorvidt den sidste Deel af Ordet – Mand - passer paa den, der skriver om Kjoler. Thi, naar man kun er Pligten troe, har man den Hæder og den Roe, der lade sig fortjene. Naar Fløil og Silke skal forgaae – det siger Skriften *) – vaer derpaa. - vor Jdræt bliver ene. Hans Christian Michelsen, Capellan ved Holmens Menighed. *) 1 Joh. 2, 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
De saa voldsomt bortførte Danske Krigskibe ere nu virkelig blevne omdøbte i Engelland og have faaet følgende Navne: Linieskibene: 1) Christian den Syvende skal hedde: Blenheim; 2) Waldemar Yarmouth; 3) Prindsesse Sophie Frederike: Cambringe; 4) Justitia; Oxford; 5) Kronprinds Frederik, Norfolk; 6) Arveprinds Frederik, Cornwall, 7) Fyen, Bengal; 8) Odin, Odin; 9) Trekroner: Medway; 10) Skjold: Sommerset; 11) Kronprindsesse Marie Torbay; 12) Dannemark Marathon; 13) Norge, Nonsuch, 14) Prindsesse Caroline, Braganza. - Fregatter: 1) Perlen, Theban; 2) Havfruen, Boreas; 3) Jris: Alarie; 4) Rota: Sensible; 5) Venus: Levant; 6) Najade: Hephaestion; 7) Frederiksteen: Terese; 8) Triton. Hyppolitus; 9) Lille Belt: Espion; 10) Fylla: Liffy; 11) Glückstadt. Raison; 12) Eide reen: Utile; 13) Nymphen. Determine. - Slupper: 1) Glommen: Britomart; 2) Nidelven: Legere; 3) Mercurius, Transser; 4) Sarpen, Voltigeur; 5) Flyvende Fisk: Venteur; 6) Delphin Harlekin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Det Kongelige Capel har tilbudet sig, at opføre Musik for Kongens Livcorps hver Gang det er samlet. J næste Maaned skal der holdes Revue over dette Corps og det vil, førend dette skeer, komme til at holde adskillige Gange Vaabenøvelser paa Fælleden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
J Løverdags hændte sig i Nyboder det ulykkelige Tilfælde, at to smaa Drenge fandt en Granat, som de Engelske havde kastet herind under Bombardementet, i Jorden i den Gaard, hvor deres Forældre boede. Den ene af Drengene satte sig ned paa Jorden og lagde Granaten imellem Benene, for med et Jern at skille den ved den Ureenlighed, der havde sanket sig omkring den; men pludselig sprang Granaten, der endnu havde sin Fyldning, overslog Armene og Benene paa Drengen, som døde en Time derefter, beskadigede den anden Dreng, som havde staaet og seet til, og ligeledes Moderen og hendes diende Barn, som vare i Stuen. Huset blev ogsaa meget ruineret. Lumske som Engellænderne ere de Engelske Kugler, J Søndags Nat hørtes ved den Svenske Kyst en stærk Canonade, som varede tre til fire Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Hr. Prof. Dr. Treschov har overleveret Hr. Justitsr. C. Hee Wadum og Hr. Stiftsprovst Dr. Plum, efter Anmodning, Haandskriftet til den Tale, han som fratrædende Rector har holdt i Regentskirken. Den udgives nu baade paa Latin og Dansk, med et Tillæg og oplysende Anmærkninger, til Fordeel for Norges Krigere. Prisen bliver 3 Mk. for et heftet Exemplar, og overlades det iøvrigt til enhver, efter Behag, at betale mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Hr. Linde i Skanderborg agter i September og October Maaned fremdeles at anlægge Krap plantninger, hvor det i Jylland forlanges, J Omegnen af Skanderborg uden Betaling, men længere bort, mod en Godtgjørelse for Reisen, efter egen Behag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
J Trondhjemsavis bekjendtgjøres, at fra JvlitMaaneds Begyndelse af den dobbelte ugentlige Post i Norge indskrænkes til een Post ugentlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Odensee, d. 14 Julii. J Tirsdags Morgetidlig var en Jagt og 5 Beltsbaade ved Kierteminde nær faldet i Fiendens Hænder; men da Bag denne søgte ind under Fyen, og Jagten ved forandret Vind slap tilbage til Sielland, undgik de samtlig, som dog ikke havde været Tilfældet, naar ikke Major Friboe med sit Batterie havde ilet dem til Undsætning. Fra samme hilsedes Engellænderne saa eftertrykkeligen, at Briggen, især da den havde faaet en Kugle igjennem Kahytten, søgte rum Søe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Engellænderne havde imidlertid sendt mange atten pundige Kugler i Land, dog uden at beskadige Nogen. - Denne Affaire har givet Anledning til det ugrundede Rygte, at Engellænderne skulle have taget en Jagt med adskillige Passagerer og Prisgods af Vine og Kryderier m.v. - Men den skal lykkelig være undgaaet dem, da de gjorde Jagt paa at afskjære Baadene, og den fik vestlig Vind efter Stilden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Odensee, d. 15 Julii. J Søndags Eftermiddag d. 10de observerede Lodsen i Kjerteminde, Jens Olsen, en Engelsk Fregat paa Høiden af Stavnshoved, som gik med Engelsk Flag og Bramseil paa halv Stang i 2 Timer, og i den Tid skjød enkelte Skud omtrent hver Qvarteer; derpaa heisede den et hvidt og rødt, derpaa det Danske paa heel Stang i 10 Minuter, og saa atter det Danske i et Qvarteer, tilsidst det Engelske, hvorpaa den krydsede af Romsøe til. Mærkeligt, at det var første Gang, han har observeret det Danske Flag vaje paa de Engelske Skibe i Belter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Viborg d. 14 Junii. En liden Affaire, som Søndagen d. 22de Mai forefaldt i Vixøe Bugt under Thisted Amt, og som Beskedenheden hidtil synes at have fordulgt, fortjener offentlig Bekjendtgjørelse. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Paa denne Dag indløb med stille Veir og østlig Vind 14 fiendtlige Seilere i Bugten, hvor en Krigsbrig paa 18 Canoner, efter at han havde nærmet sig Landet paa en kort Afstand, afsendte under en heftig Canonade tvende Barcasser bevæbnede med 30 til 40 Mand. Hensigten var at bemægtige sig en Lars Chr. Schielsgaard tilhørende Brig, samme Dag var tilladet med Korn for Kongelig Regning. – Saasnart Skipperen mærkede Fiendens Hensigt, kappede han sit Anker, satte Seil til og satte Skibet paa Grund tæt under Landet. Nogle ubevæbnede Mænd af Kystmiliren, som Hændelsen havde bragt til Stranden, ilede strax den Strandede til Hielp, og da disse vare reddede, skyndte de sig i Forening med dem til deres Hjem i Vixøe Bye for at hente deres Bøsser. Af dette Tidsrum betiente Fienden sig til at borttage en Norsk Baad, som laae ved Stranden, og hvorpaa 2 Mand med en Muskedonner forsvarede sig til det yderste, samt til at besætte Briggen, som de arbeidede paa at faae af Grunden, Kystmilitsen, der samlede sig under befalingsmanden Hr. Pontoppidans Anførsel, kunde naturliqvis intet udrette med deres Spyd, saalænge Fienden opholdte sig paa Vandet; men Underbefalingsmanden, Gaardmand Andreas Erichsen, som nu var ankommen med 10 af Kystmilicens Bøsseskytter fra Viroeangreb de 30 til 40 Engellændere paa Skibet med saadan Eftertryk, at de saae sig nødsagede til, over Hals og Hoved at flygte fra Fartøiet og det med saadan Jilfærdighed, at de efterlode adskillige Sager, som de havde taget paa den norske Baad. Hvad Tab Flenden havde liidt veed man ikke. Den Jld de havde anlagt i Skibet blev lykkeligen dæmpet. Saaledes reddede disse 10 kjække Mænd Skib og Last af 6 til 7000 Rdlr. Værdi og fortjente sig, efter Anmelderens Formening, Nationens Agtelse. Hvorfor skulle ikke smaa Tildragelser kunne sammenlignes med store, naar Faren for de Kjempende staaer i lige Forhold til dem begge. Naar en ung Hærfører med 10,000 Mand, der aldrig for vare bragte i Jlden, angriber 10 til 40,000 gamle Krigsmænd, der beskyttes af Forskandsninger og slaaer dem paa Flugten, saa studser man lige meget over hans Mod og Fiendens Feighed. Rygtet udbreder begge Parters Roes og Vanære over den halvVerden; men naar 10 Mand under en heftig Regn af Canonkugler, hvoraf adskillige bragtes tilbage som Seiersbytte, angriber 30 til 40 veløvede Fiender, slaaer dem, og frariver dem deres Bytte, saa fortjener denne Handling i det mindste en hæderlig Benævnelse i Dage, nes Krigshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Reisende, ankommen: Capit. v. Schnitter fra Vordingborg; – afreist, Prem. Lieuten. Holst paa Landet, Capit. v. Jørgensen til Storehedinge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Postefterretninger. Den Spanske Statsjunta har nu ladet offentlig trykke Forslaget til de ny constitutionelle Statuter. Deres væsentlige Jndhold er: at den Romersk Catholske Religion skal i Spanien være den herskende og ene tolererede; at Kong Joseph skal være Konge af Spanien og Jndien; at Kronen kun skal være arvelig i den mandlige Linie; at den aldrig skal forenes med en anden Krone paa eet Hoved; at Kongen er mindreaarig indtil sit 18de Aar, at Regenten i det mindste skal være 25 Aar gammel, at den offentlige Skat aarlig skal udbetale til Kronskatten 2 Mill. Piastre, at Kongens Sønner fra deres 12te Aar af nyde aarligen i Jndkomster, Kronprindsen 200,000 Piastre, hver Jnfant 100,000, hver Jnfantinde 50,000, at Dronningens Enkepension skal være 400,000 Piastre, at det Kongel. Huus skal have 6 Storofficierer, nemlig 1 StorAlmosenieer, 1 Overmajor, 1 Overskjænk, 1 Overstaldmester, i Oversægermester og 1 Overceremoniemester; at der skal være 9 Ministere: 1 Retfærdigheds, 1 for de udenlandske og 1 for de indenlandske Anliggender, i for Domainerne, 1 for Marinen, 1 for Indien og 1 for det almindelige Politie, at Senatet skal bestaae af: 1) de Spanske Jnfanter, som ere fulde 18 Aar, 2) af 24 Jndividuer, som Kongen har udnævnt af Ministerne, General-Capitainerne, Gesandterne, Statsraaderne og Medlemmerne af det Castiliske Conseil at Senatet i Tilfælde af en bevæbnet Opstand eller Bekymring for Statens Sikkerhed skal, efter Kongens Forslag, kunne suspendere den constituelle Magts Herredømme i et bestemt Land paa en vis Tid. De øvrige Artikler angaae Oprettelsen af 2 Senatorial-Juntaer, hver bestaaende af 5 Medlemmer, hvoraf den ene skal vaage over enkelt Mands Sikkerhed og den anden over Pressefriheden; men Senatet vil først udnævne begge disse Commissioner om 2 Aar, til hvilken Tid Pressefriheden skal erklæres. – Til Triest er der ankommen 2 Engelske Fregatter med Parlamentairflag, men Jndholdet af deres medbragte Depecher er endnu ubekiendt. De 6 Russiske Krigskibe og Fregatter, der have overvintret i Triest, ere endnu ikke afseilede. – En overordentlig Persisk Gesandt med et følge af 40 Personer er ankommen til Wien. - Lucian Bonaparte skal være reist til Rom. - De vigtigste Stæder i Levante: Smyrna, Salonichi, Scalanova bloqueres af Engelske Krigsfartøier. - Storherrens Flaade har begyndt at afseile til Dardanellerne. – J alle Franske Krigshavne arbeides med største Jver paa at bygge og udruste Krigskibe. - Ogsaa i Aar vil Viinavlen i Frankrige falde meget godt ud Men da nu i adskillige Aar Viihøsten har været god, er Forraadet af Viin saa stort, at man ikke veed hvor man skal blive af dermed. J Haab om Fred søge Viingaardseierne dog at vedligeholde deres Viinbjerge. – Senatoren Francois de Neuf chateau har i Moniteuren indrykket en Afhandling om Midler til at bøde paa Manglen af Caffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Det hedder nu, at Lucian Bonaparte har besluttet at leve som Privatmand og vil indtil videre forblive i Florenz. Derimod forsikkres, at Førsten af Lucca og Piombino og hans Gemalinde, Keiser Napoleons ældste Søster, vil bestige den Portugisiske Trone. – J Kønigsberg har Heden været saa stor, at der d. 1ste d. M. gik Jld i Comoediehuset, som lagdes ganske i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
J Morning Chronicle anføres, at Prindsen af Brasilien har fra Rio Janeiro sendt en Skrivelse til Kongen af Engelland, i hvilken han takker for den Understøttelse, hvorved hans Afreise og hans Overfart til den ny Verden blev iværksat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Med den Portugisiske Flaade, som d. 29 Nov. f. A. seilede fra Lissabon til Brasilien, droge 20,000 Mennesker til den ny Verden. J det Øieblik Flaaden afseilede indtraf en Soelformørkelse, som Portugiserne ansaae for en slem Forvarsel. De Danske Vestindiske Øers Jndtagelse, sige Engelske Blade, er ingen synderlig Glæde for os. Man vil føre noget mere Sukker til Engelland, og her passer det Latinske Ordsprog, in sylvam ligna feres (man vil bære Brænde til Skoven).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Missionairen Papi, der har gjennemreist Ostindien for 5 til 6 Aar siden, forsikkrer, at de officielle i London bekjendtgjorte Lister uagtede, beløbe alle Engelske Tropper i Ostindien sig kun til 15 a 16000 Europæere og 60,000 Jndvaanere, og at man med disse holder en Befolkning af 80 Mill. Mennesker i Tømme, hvoraf 30 Mill. ere virkelige Engelske Undersaattere og de øvrige 50 Mill. Undersaattere af Engelske Vasaller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
J Begyndelsen af April Maaned lod Vicekongen af Jtalien udgaae følgende Dagsbefaling til Commandanterne over Divisionerne i det Toskanske, Romerske og Adriatiske Keiseren og Kongen har erfaret, at der i Rom og i nogle andre Egne af Jtalien er bleven uddeelt Cocarder af en ny Farve, for at danne en Foreningspunct imod hans Armee. Han erklærer, at Ophavsmændene til disse Cocarders Uddeling skulle være ansvarlige for alle de ulykkelige Følger, der kunne flyde deraf, og befaler sine commanderende Generaler i Kirkestaten og Kongerigerne Jtalien og Neapel, strax at lade arrettere dem, der uddeele saadanne Cocarder. Alle de, som ti Dage efter denne Bekjendtgjørelse træffes med dette Sammensværgelses-Tegn, stilles for en Militair=Commission og skydes. Uagtet der allerede gives flere, deels tegnede, deels kobberstukne Samlinger af forskjellige Folkeslags Nationaldragter, saa ere dog slige Samlinger endnu stedse saare ufuldkomne, saa meget meer som de med saadant et Arbeide forbundne Vanskeliheder sielden tillade at opnaae de dermed tilsigtede høiere Hensigter. Undertegnede have derfor besluttet at foretage sig inden og udenlandske Reiser, og paa disse at foranstalte en Samling af, om mueligt, alle Nationaldragter i Europa. Vi ville derhos bestræbe os for ogsaa at fremstille alt hvad der ellers tilkjendegiver den nærværende Culturgrad paa de forskjellige Stæder, som Sysler, Sæder, Lader, m.v. og gjøre vi os saa meget meer det glade Haab ved en saadan Samling at yde et ikke uvigtigt Bidrag til almindelig Folkekundskab. Saavel fordi det er en saadan Samlings naturligste og første Hensigt, som og for at vinde endnu mere Tid og Leilighed til dens Udvidelse, ville vi paa vor Reise paa flere Stæder foranstalte Udstillinger af samme; og efter Sagens Natur troe vi at turde haabe, at disse Udstillinger saavel i Henseende til Moroe og Fornøielse i Almindelighed, som især i Henseende til den bestemte og detaillerede sandselige Fremstillelse af Gjenstande for Videnskabeligheden ei ville være uinteressante for det dannede Publikum. Som Begyndelse til dette Foretagende have Undertegnede forfærdiget nogle og tyve Tegninger af danske originale Dragter. Endskjøndt Jnteressen for Samlingen ogsaa bestemmes ved dennes Omfang og tiltager ligesom Samlingen med Tiden forstørres, saa har man dog troet, at ogsaa i Dannemark allerede nu en Udstilling af ovennævnte Tegninger, som Prøve, ikke ville blive ugunstig optaget; thi skulde endogsaa disse Tegninger i det Enkelte intet paafaldende Nyt have for det danske konstelskende Publikum, saa vise de dog ved deres Sammenstilling Contrasten mellem flere af Fædrenelandets forskjellige Costumer paa eengang, og gjøre disse allene derved ligesaa nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-19
Udstillingstiden i Kjøbenhavn skal nærmere blive bekjendtgjort i Adresavisen. Kjøbenhavn den 16 Julii 1808. Senn & Eckersberg. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Nyeste Skilderie af K. føbenhavn. mas Paaskeskee, Femte Aargang. No. 82. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 23 Julii, 1808. Et Brev fra Sorøe. til Hr. Etatsraad og Professor G. H. Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Den Reisende, som i Sorøe Bibliothek, i at giennemvandre Academiets herlige Bygninger havde dannet sig et Begreb om hvad denne Stiftelse engang var, vilde jeg herfra føre ud i Academiets skiønne Have, for ved Beskuelsen af Sorøes yndefulde Natur at lindre Sindets Smerter over den stakkede Varighed, som Menneskeverk har, over de herligste Jndretningers Forgængelighed. Denne Have har ikke tabt ved Academiets Forfald; den er i de seneste Aar betydeligen forstørret, saaledes at den nu paa to Sider umiddelbart er omgivet af Søen. Endeel er gjort til dens Forskiønnelse, meget mere kunde gjøres, naar der blev seet lidt mindre paa Havens occonomiske Anvendelse. Jmidlertid vil man i denne Have, som den er, om nogle Aar kunne giøre en af de behageligste Lystvandringer, som disse Egne af Siælland kunne frembyde, hvortil Havens sieldne Beliggenhed og Omegn ikke bidrager lidet. Denne Have er et nyere Anlæg og skriver sig ikke fra Klosterets Tider, thi den ligger udenfor Klosterets Ringmuur, hvoraf endnu to betydelige Levninger ere tilovers, Klosterhaven laae derimod indenfor denne Muur. J den Eng, som nu er inddraget under Haven, saae man tilforn en Banke nær ved Søen, begroet med Tiørnekrat, og ved Foden af denne var udgravet en stor fiirkantet Fordybning, hvor en Klostermølle har ligget. Men formodentlig har dette ikke været den eneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.