JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Spanien. Lord Elliot, som af det engelske Kabinet er sendt til Spanien, har ogsaa havt en Audients hos Kongen af Frankrig. Hensigten af hans Sendelse er ikke allene at bevirke, at Krigen i de baskiske Provindser for Fremtiden føres paa en mindre barbarisk Maade end hidindtil, men ogsaa, som man almindelig troer i London, at overtale Don Carlos til for sin Person at afstaae fra videre Kamp og forlade Spanien. Derved vilde Krigen vel ikke strax ophøre, som vistnok Zumalacarregup og andre Partigængere vilde fortsætte, paa egen Haand, men naar Kronprætendenten traadte tilbage, vilde Krigen meere faa Udseende af en Rebellion i de nordiske Magters Øjne, og disse da unddrage Jnsurgenterne de PengeUnderstyttelser, som de hidindtil skulle have erholdt derfra. Mina skal under Jndtagelsen af ScharryAranaz ikke have havt mindre end 22,000 Mand. samlede i Egnen om Pampelona, hvilke strax efter bleve sendte til Borunda imod Zumalacartegny, der vedderes Anmarsch deelte sine Stridskræfter og trak sig tilbage til Estela. Bestandig ankomme nye Forstærkninger for de kongelige Tropper til Vittoria, og Valdes vil selv gaa til Armeen og overtage, Commandoen, hvis Minas Sundhedstilstand skulde, som man befrygter, hindre ham i at forfølge Carlisterne. Det i Paris almindelige Rygte at D. Carlos var fanget ved Forræderi, har ikke stadfæstet sig, Portugal. J de Deputeredes Kammer er fremsat adskillige Farslag til Tilveiebringelsen af Orden og Sikkerhed i den indre Bestyrelse, saaledes et om Jndførelsen af Hypothekbøger i Provindsernes Hovedstæder. Kammeret har beslutter at overrække Dronningen en Anmodning om at fjerne Migueliterne fra alle Embeder. Cortes's Forsamling skal sluttes d. 20de April. En Londoner Morgen=Tidende berettet efter en Correspondent Efterretning, at Dronningen af Portugal befinder sig i velsignede Omstændigheder. Man slutter det deraf, at hun har aflagt at bære Sorg for Don Pedro, hvilket Damerne i Portugal under saadanne Omstændigheder pleie at gjøre. Tyskland. Vel Underrettede paastaa, skrives der fra Berlin, at den store Forsamling af Monarker, som har Fornyelsen af Forbundet fra 1815 til Hensigt, ikke skal holdes i Slottet Fürstenstein, men at Staden Kalisch er bestemt hertil, hvorhen de tre Monarker af Preussen, Østerrig og Rusland ville begive sig, saasnart Maneuren i Schlesien er forbi. De andre Medlemmer af det tydske Forbund ere blevne indbudne til at deltage i denne Forsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
J Anledning af de mange Forslag om Oprettelsen, af Jernbaner har man beregnet, at en Postdue lægger 30 tydske Mile tilbage i en Time, en Sval 22 3/4, en Falk 11 1/2, en europæisk Orkan 9 1/2, Hr. Lamb, en engelsk Skoteløber 1763 ved et Væddeløb, 7, en lille Storm 6 3/4, en stærk Blæst 5 1/2 en engelsk Veddeløber 4 3/4, et Rensdyr med sin Slæde 4, en hurtigseilende Fregat 4; Hurtigheden paa den projekterede Jernbane mellem Hamborg og Hannover skal være 5 1/2 tydsk Mil om Timen, altsaa lige med en stærk Vinds Hurtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Udenlandske Efterretninger. Der er i den senere Tid her i Landet fundet to Gienstande af den høieste Jnteresse, om hvis Tilværelse saa godtsom Jngen har havt ringeste Anelse. Den berømte Rumohr har nemlig, i det store Kongl. Bibliothek, for Kunsten gjenfundet en heel Kobberstik samling, som laae bindviis sammenklistret i et Chaas, støvet, ringeagtet og halvt forglemt. Kobberne vare kiinede paa Bladene af uhyre Folianter, smaa og store med Ryggen imod hinanden, men det er, efter megen Møie, lykkedes Professor, Thiele, at opløse Sammenliningen og restituere Samlingen. Rumohr har erklæret denne Samling (der tæller ikke færre end 40,000 Blade) for uvurdeerlig, da flere af Kobberstykkerne nu ikke mere findes andetsteds i hele Europa, end her. Det andet Fund - om vi saaledes tør benævne det - er en Samling egenhændige Breve fra Evalds Haand, fundne - saaledes er det kommet til vor Kundskab - hos en Kromand i Sjælland af Overlærer Olsen i Helsingør, hvilke Breve skulle, efter Forlydende, kaste et stort Lys over Digterens Charakteer og over hans - Liv. (Sønd. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Hr. Jnstrukteur Nielsen har aabnet sine Foredrag i Kbh. af udmærkede Taler med Chateaubriands berømte Tale i det franske Pairskammer om Trykkefriheden, i Anledning af den i 1827 Kamrene forelagte Presse tvangs-Lov. Et talrigt Auditorium, en udvalgt Samling af Hovedstadens ved Talenter udmærkede og ved Embedsstilling anseete Mænd var tilstede; ogsaa nogle Damer havde indfundet sig, hvilket har havt til Følge, at flere Damer havde tegnet sig til de følgende Foredrag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
J det Møde, som "Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug den 30te Marts afholdt, gjordes det afden provisoriske Bestyrelse forelagte Udkast og de i den Anledning indkomne Forslag til Gienstand for Forhandlinger; men det besluttedes, at de endelige Bestemmelser først skulle tages i næste Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Den 19de Marts blev Frederiksborgs Jndvaanere atter ængstede af Jldebrand, hvorved en Gaard afbrændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Den 20de Marts om Aftenen udbrød atter Jldløs i Kjøbstaden Rødby, hvorved 6 a 7 Steder lagdes i Aske, flere Familier bleve huusvilde og en Deel Beha ve, samt Kreaturer brændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Hr. Dandselærer O. G. F. Bagge har i AarhuusAvis indført følgende Bekjendtgjørelse: "Til Veile, Publikum. - De gode Jndvaanere i Veile, som vilde æret mig med deres Nærværelse ved et Deklamatorium, tilkjendegives herved: at jeg ikke kunde opfylde deres mig, saa kjære, Ønske, efterdi Hr. Stiftamtmand v. Hoppe dertil nægtede mig sin Tilladelse. Der gives en Plakat, som siger: "at Jngen maa forevise Dyr eller hierfidle uden Kansellibevilling" - da jeg endnu ikke har denne, nægtede Hr. Stiftamtmand von Hoppe mig, paa den Grund, sit Samtykke til et Deklamatorium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Veile. D. 2den April om Morgenen Kl. 9 indtraf Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian med Følge her til Byen. Efter at have beæret det Landocconomiske Selskab ved dets Foraarsmøde med sin høie Nærværelse, behagede det Høisamme om Efterm. Kl. 6 igjen at tage tilbage til Fredericia. Warde. Sidstafvigte Nat mellem den 5te og 6te d. M. Kl. omtrent 1, udbrød Jldløs i tvende ved Vesterport beliggende straatækte Steder, der i faae Øieblikke vare saaledes omspændte af Luerne at det tililende Brandvæsen maatte opgive ethvert Forsøg paa at redde dem fra at afbrænde til Grunden. Det lykkedes derimod at befrie de tilstødende Bygninger fra al Beskadigelse, uagtet Vinden førte Stykker af de antændte Straatage ligeind paa Samme, og henover Byen. - Efter de ved Forhørerne tilveiebragte Oplysninger, er der Grund til at antage, at Uforsigtighed med Lys ved at forre nogle i en Staldbygning indsatte Heste, der samme Aften vare komne fra Landet, har foraarsaget Jldens Opkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Ved Tallotteriets 1414 Trækning i Kbhvn udkom: No. 86. 64. 69. 49. 42.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Ribe. Palme Søndag prædiker i Domkirken Hs. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 4de April Bogtrykker Niels Giersted Hyphoff 53 Aar gl. - paa Cathrine Kirkegaard d. 27de Marts, Dagleier Jacob Christensen, 50 Aar. Den 31te Dagleier Jens Christensen, 60 Aar. Den 4de April Huusmand Jens Pedersens Datter, Hansine i Lustrup, 8 Maaneder al. Den 7de Gad. H. Lassen Jversens Søn, Hans Lassen, i Lustrup, 1 Aar og 4 Md. Niels Tygesens Minde helliget. Fred med dit Støv, du fromme Siel Som Uret tænkte ei, Som ærligt vilde Alle vel: Tilfreds selv paa hver Veil, Fred nod du paa din Vandring her, Den Godes blide Fred; Som gjerne tjener, glædet hver; Og ei af Uven veed. Fred i den Kreds, du brødt forlod, Gud gjenoprette vil, Den Tanke stykkede dit Mod Da Afsked stundede til. Fred har du nu i Evighed. J Fredens Himmel=Havn, Vi alle kun med Kjærlighed. Tidt mindes ville dit Navn. Block. VIIISk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Meget gode Appelsiner, 2 a 3 sk. Stk., tørrede Æbler og Pærer til 6 og 4 s. Pundet faaes paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Fra næstkommende 1ste Mai modtages som sædvanlig Lærred, Linned og Garn til Bleg paa Slotsbleggaarden. Ribe d. 10de April 1835. Peder Jensen, Blegmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Gode nye Appelsiner og Citroner faaes hos Lorenz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Udpantning. for Fattig- og Skoleskattens første Qvartal samt de for Januar, Februar og Marts Maaneder dicterede Skolemuleter pro 1835, foretages Torsdagen den 23de April næstkommende Eftermiddag Kl. 2 hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, med Bemærkning: at Restancerne indtil Udvantningstiden indbetales til Snedker Hans Thomsen Falck. Ribe, den 8de April 1835. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter undertegnede at holde en Skiveskydning ved Veiermøllen ved Ribe 2den Paaskedag dette Aar. Gevinsterne ere: 1ste 2 sølv Spiseskeer; 2den en sølv Sukkerskee, indvendig forgyldt; 3die 4 sølv Theeskeer, og 4de et sølvbeslagen Merskums=Pibe, hoved. Skydningen begynder efter Gudstjenesten, og der skydes kun med glat Bøsse. Hvert No., hvorpaa skydes 3 Skud, betales med 8 s. Den som vinder første Gevinst betaler 1 Rd. Cour. i Douceur, de andre Vindende efter Behag. Ribe d. 8 Apr. 1835. R. Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Den af mig til d. 13de dennes ansatte Auction over min i Tornum beliggende Gaard bliver til den 27de d. M. udsat og vil det nærmere i denne Henseende blive bekjendtgjort. Tornum, d. 7de April 1833. Hans Sørensen. Til næstkommende 1ste Mai eller senest 1ste Juni ønskes Lærerembedet for Tudeved og Vesterbye Skoler i Ødsted Sogn besat. Der undervises 3 Dage ugentlig i hver af fornævnte 2de Skoler og haves fri Kost og frit Logie hos en Gaardmand paa det Sted, hvor Underviisningen gives. Den aarlige Løn er 16 Rbd. Sølv og 10 Tdr. Byg efter Kapitelstaxten. De som attraae denne Tjeneste, ville behage snarest mulig med deres Attester og øvrige Beviisligheder personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til Provst Thune i Gauerslund pr. Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Skoledirectionen for Elboe m. fl. Herreder d. 6te Apr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Formedelst anden Bestemmelse agter undertegnede underhaanden at bortsælge min paaboende Eiendomsgaard af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 enh. Alb. beliggende i Jernvedlund Bye Jernved Sogn. Paa Gaardens Enge hvoraf den største Part er beliggende ved Kongeaaen og af en fortrinlig Bouitæt kar aarlig avles fra 40 til 50 Læs Høe og paa Agermarken udsaaes 9 til 10 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 8 Td. Havre, og 4 Tdr. Boghvede, desforuden haves til Gaarden en betydelig Deel Fælled med god Græsning og større og mindre Indhegninger tjenlige til Opdyrkning med Mærgel, som findes paa flere Steder. Gaardens Bygninger bestaae af 30 Fag Huus, som for faae Aar siden tildeels af Nye ere opbyggede, - og kan en Deel af Kjøbesummen blive indestaaende. NB. Dersom Gaarden ikke bliver solgt underhaanden forinden d. 28de April d. A. stilles den til Auction d. 6te Mai næstefter. Mads Madsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Efter Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition bliver den Christen Peder Andersen tilhørende Gaard i Taabel Bye Feuling Sogn Malt Herred, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 skr. 3 3/4 Alb., opbuden til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 8de Mai. 2den - 22de - 3die - Onsdagen - 10de Juni) hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingsted i Weirup, og den 3die paa Gaarden selv. - Conditionerne, hvor iblandt bemærkes at den største Deel af Kjøbesummen kan fremdeles forblive indestaaende i Eiendommen, erfares paa Auctionsstedet, og ere forinden til Eftersyn hos Sagiører Hostrup i Ribe. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som Pantecreditorernes Efterretning: Gjording Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 2de April 1835. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Placat. Onsdagen den 15de April næstkommende Formiddag Kl. 11, bliver paa Ribe Raadstue ved offentlig Licitation opraabt Arbeidet ved en nye Broes Opførelse ved denne Byes Sønderport. Forretningen fremmes efter Overslag og Conditioner, der forinden ligge til Eftersyn her paa Contoiret, og bemærkes det, at ogsaa Landsbyehaandværkere kunne overtage denne Entreprise. Ribe, den 31te Marts 1833. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
At Penge og Pakkepostsager til Holsteen kan forsendes herfra hver Løverdag og at Jndleveringen af disse Forsendelser er hver Fredag Aften fra Kl. 6 til 8, bekjendtgjøres herved. Ribe Postcontoir d. 31te Marts 1835. Neumann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
Placat, Efter den under Skiftet efter afdøde Muursvend Jørgen Baastrup tagne Bestemmelse bliver det fornævnte Stervboe tilhørende, i denne Byes Hundegaade No. 75 beliggende, Huus med deri værende Kakkelovn og tilliggende Hauge samt en Koes Græsningsret stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Løverdagen d. 18de de, om Formiddagen Kl. 11, og hvor de for Kjøberne favorable Conditioner erfares. Ribe d. 6te April 1835. Tranberg. Gaard og Jorder i Colding tilfals.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-10
En god Gaard paa 2 Etager med rummelige Udhuse samt Gaardsrum og Hauge, beliggende i en af Colding Kiøbsteds freqventeste Gader, tjenlig for en Kiøbmand, Brændeviinsbrænder eller anden Næringsdrivende, tilligemed en Brakke, saaog 2de store Tofter, en Eng og en Kiøkken Hauge i Marken er underhaanden at erholde til Kiøbs og kan tiltrædes til 1ste Novbr. d. A. Nærmere Underretning erholdes hos Procurator Schwensen, sammesteds, der tillige paaviser Eiendommene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Kongelig. allernaadigst privilegeret. sid AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 30. Tirsdagen den 14de April Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Herfra haves den Efterretning, at Prinds August af Portugal, Hertugen af Leuchtenberg. er afgaaet ved Døden d. 28de Marts. En Halsbetændelse, som følge af en Forkjølelse, paadraget paa Jagten, var Aarsagen til hans tidlige Død. Han oplevede en Alder af kun som og tyve Aar, og døde 3 Maaneder efter sin Ankomst til Portugal. At dette Dødsfald har virket dybt indgribende paa den kongelige Familie, og især paa hans Gemalinde, Dronningen, er saare naturligt; men ogsaa selve Portugal har lidt et stort Tab ved Prindsens Død. Thi foruden at han besad flere personlige Egenskabet, gav hans Rang og Stilling ham den bedste Leilighed til at bidrage til at tilintetgjøre de Jntriguer, der ere uundgaaelige ved Tilveiebringelsen af en ny Tingenes Orden i Landet, og saaledes danne en Støtte for hans Gemalindes, Dronningens Regentskab. Prindsens Valg til Generalissimus - som skeede for ikke længe siden - fandt vel nogen Modstand, men man beroligede sig meget snart ved at tage Hensyn til hans uafhængige Stilling. Som Generalissimus har Hertugen af Terceira suctederet den Afdøde. Efterretningen om Prindsens Død foraarsagede - ifølge Avisen i Herald - stor Bevægelse i Lissabon. Nationalgaden forsamlede sig i store Hobe og forlangte en Forandring i Ministeriet, beskyldte Ministrene for at være miguelistisk sindede og forat have forgivet Prindsen. - De Deputerede vare netop samlede, da Efterretningen om den betænkelige Gang, Sygdommen havde taget, naarde Kammeret. Hr. Carvalho underrettede samtlige Deputerede derom; hvorpaa saavel de Ministerielle som Oppositionen forpligtede sig til at opretholde, Dronningens Regentskab imod Migueliterne og Anarchister. Samme gode Stemning skal ogsaa udenfor Lissabon finde Sted. Jbland andet fortælles der, at General Schwalbach skal ganske have tilintetgjort en Opstand, som i Provindsen Villa Viciosa var udbrudt til Fordeel for Don Miguel. - Hverken Bladet Times eller Courierens Cortespondenter yttre noget andet om Aarsagen til Prindsens Død, end den ovenomtalte Forkjølelse. Kun Herald taler om Muligheden af en stedfunden Forgiftning, og tilføier, at den Afsjæledes Legeme skal have været uhyre opsvoldent; den vil endvidere vide, at der i Lissabon er opdaget en Sammensværgelse - i hvis Spidse en Officeer af høi Rang stod - som havde til Hensigt at omstyrte den bestaaende Regieringsform. Skræk skal have været afmalet paa Enhver, og, hvis man ikke lod Obduetionen foretage af fremmede Læger, saa maatte Enhver antage, at en Forgiftning virkeligen havde funden Sted. Correspondenten for Bladet Times er af den Mening, at en slet Behandling af Sygdommen skal have fremkaldt Døden. - Den af Morning Herald givne Efterretning, at Dronningen befandt sig i velsignede Omæændigheder, modsiger den nu selv. Prindsens Liig skal føres til Oporto og bisættes i den kongelige Familiebegravelse i Kirken San Vintente da Fora.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Frankerig. De Deputeredes Kammer besluttede i dets sidste Sæde at udnævne en Commission, der skulde undersøge og afgiøre om de Deputerede Sehastiani og Laurence - der fortiden beklæde Ambassadeurposter - ere underkastede det Lovbud, som siger, at Deputerede, som beklæde salarerede, men dog afsæltelige Embeder, igjen maae underkaste sig et nyt Valg af deres Committenter. Saalænge der taltes om Sebastiani, stemmede alene Oppositionen for Anvendelsen af Lovbudet, og Centrum formaaede virkelig saameget, at man i Begyndelsen igjen gik over til Dagens Orden; men da Hr. Laurence kom paa Bane, saae Antallet af de Stemmegivende imod Dagens Orden sig betydeligt forstærket ved flere Stemmer fra Centrum; kun Oppositionen blev deres System troe og vilde, at Laurence, deres politiske Troesforvandt, skulde underkastes et nyt Valg. Noget Afgiørende skede ikke den Dag. - Med Længsel imodeseer man Advokaternes endelige Beslutning, om de vilde lade sig de Anklagede paatvinge som Defensorer eller ikke. Efter et Rygte siges Regjeringen at underhandle om et i Nærheden af Palaiet Luxemburg beliggende Theater, der skulde tjene et Linieregiment til Casserne saalænge den store Complot=Proces staaer paa Engelland. D. 3die April fremkom i Underhuset Scherifferne i London med en Petition imod den af John Campbell foreslaaede Bill angaaende Gjælds arrest, og Sir R. Vivian med en fra Bristol til Fordeel for Kirken i England og i Jrland. Lord Russel fordrede. at der skulde nedsættes en Comito angaaende hans Forslag om de irske Kirkegodser. Sir R. Peel modsatte sig vel ikke saa ligeftem Motionen, men ønskede den Sag udsat til den 6te. Jmidlertid blev Comitten dog nedsat og Oebatterne aabnedes. De Opponerende viste denne Dag langt mere, Styrke end i de sidste Discussioner, og søgte at lægge den Fare for Dagen, der vilde blive en nødvendig Følge, hvis Forslaget gik igjennem. Efter flere Dehatter blev Forhandlingerne foreslaaet udsatte til den 6te, og, uagtet Lord Russel meget ivrede herimod, og lod det end- og komme til Afstemning blev det dog antaget med en Majoritet af 38 Stemmer. J Mødet den 6te begyndte da igjen Debatterne om Lord Russels Motion, og denne blev antaget med et Antal af 262 Stemmer, imod 237. - Bladet Standard meddeler ifølge en privat Efterretning, - der i høi Grad trænger til Bekræftelse - at et engelsk Krigskib, der vilde passere Dardanellerne, blev af 3 russiske Krigskibe forhindret Gjennemfarten og næsten boret i Grund. Englænderne skal efter en tapper Modstand have mistet 28 Mand. - Fra Dronningen af Portugal skal der være ankommen en Agent til London, forat contrahere et nyt 3 pCt. Laan, der skulde være bestemt til at indløse et forhen gjort 6 pCts Laan. Som følge deraf steg de portugisiske Papirer betydeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Tyrkiet. J Constantinopel er igjen afbrændt endeel Huse, i een Nat 50, og i en anden 15. De ægyptiske Tropper gjøre store Fremskridt i Arabien; ifølge en fra Cairo indløben Efterretning skal disse have indtaget Byerne Madeida og Moka uden ringeste Modstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Blandinger. Lord Elliot, hvem man, som bekjendt, tillægger en Mission fra den engelske Regiering til Don Carlos, er endnu i Paris, og vil, som der siges, ei afreise for det første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
J Para i Brasilien har der funden betydelige Urolidheder Sted. Allerede for flere Maaneder tilbage havde der i det Jndre af Landet dannet sig et Partii, der havde til Hensigt at omstyrte det i Para værende Gouvernement. Der afsendtes da strax en Deel Mandskab imod Oprørerne, hvis Afører toges tilfange, og selv bleve de adspredte. Dermed troede man Roligheden bragt tilbage. Men i Begyndelsen, af Januar Maaned trængte pludseligen en betydelig Hob Jndianere ind i Staden, nedsablede Posterne, dræbte Præsidenten, den øverste militaire Commanderende, flere Officerer samt en Commandeur paa en der liggende Corvette. Lignende Skjæbne maatte henved 30 Andre - for største Delen Portugisere - friste. Deres fangne Anfører blev udnævnt til Præsident, og erklærede derpaa at ville beholde denne Værdighed indtil Keiseren er bleven myndig, og paa det kraftigste at ville modsætte sig enhver Jndblanding fra de høiere Autoriteter i Nio Janeito.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Indenlandske Efterretninger. Som man erfaret agter Hs. Majest. Kongen i Begyndelsen af Juni Maaned at foretage en Reise til Hertugdommerne og paa Henreisen at tage Routen over Land, igjennem Sjælland og Fyen. - Patentet om Provindsialstændernes Sammenkaldelse ventes emaneret forinden Hs. Majests Afreise fra Kbh. (Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-04-14
Paa et af Stiftamtmanden og biskoppen over Viborg Stift indsendt Forslag til at lade Nørrelogns Kirkegaard og den Plads, hvorpaa den nedbrudte Kirke har staaet, planere og beplante, og sammesteds at oprette et Mindemærke for Hans Tausen, der paa dette Sted første Gang offentligen forkyndte den evangeliske Lære, har Hs. Majest. under 7de Febr. allernaadigst behaget at resolvere saaledes: "Den heri allerunderdanigst anførte, af Stiftamtmanden og og Biskoppen over Viborg Stift foreslaaede Anvendelse af Nørtesogns Kirkegaard i Viborg og den Plads, hvorpaa Kirken har staaet, finder i Et og Alt Vort allerhøieste bifald, og ville Vi til Pladsens Planering og Beplantning med Træer, samt til det derpaa anbringende Mindemærke allernaadigst have skjænket et Bidrag af 600 Rbd. Sedler, angaaende hvis Udredelse extraordinairt af Finantskassen Vi under Dags Dato have tescriberet Finantsdeputationen."