Københavns Adresseavis, 1779-01-26
Prindsen=Eilland hedder i det malayiske Sprog Pulo Selan, og i Jndvaanernes Sprog Pulo PancitanØen er ikke synderlig stor, og ligger i den vestlige Ende af Sundet imellem Java og Summatra. Den er snart overalt begroet med Træer. Der findes intet høit Bierg paa denne Øe, og hvad Englænderne have kaldet en Pie, er ikke andet end en Bakke. J forrige Tid pleie de adskillige Nationers Skibe at løbe herind, men for kort siden have de taget en anden Vei, fordi Vandet, ey skal være godt her, og gaae enten til Nord=Eyland, som er en liden Øe nær ved Summatra, og ligger uden for Sundets østlige Ende, eller de kaste Anker i den nye Bay nogle Miil fra Prindsen=Eyland. Men hvad de troe at vinde i Henseende til Vandet, det tabe de igjen i en anden Hensigt, thi paa intet af de to andre Stæder kan de saavel forsynes med Levnetsmidler. Jndvendingen i Henseende til Vandet er ikke heller af Betydenhed, thi det er ikkun ved Agens Udløb i Søen noget saltagtigt, men naar man giør sig den Umage at gaae lidet høyere op, et det overmaade godt, Jndvaanerne ere Javaneser, og deres Fyrste staaer under Kongen af Bantam. Deres Sæder syntes at være de Javaneser, som boe ved Batavia, fuldkommen lige, undtagen at deres Fruentimre vare meere indskrænkede, thi vi fik i alle de Dage, vi vare her, ikkun et eneste af dem at see, og dette endda ved en Hændelse og langt fra i en Skov, hun løb ogsaa i største Hast bort, da hun saae os. De ere alle Muhammedaner, dog saae vi ikke en eneste Moskee. Vi vare just i den Tid paa Øen, da Fastetiden indfaldt, som Tyrkerne kalde Ramadan, og denne syntes de at holde meget nøye, thi ikke en eneste af dem vilde spise noget, eller tygge Betel, førend Solen var gaaet ned. Jndvaanernes Huse ere bygte paa Pæle som staae 4 til 5 Fod over Jorden. Paa disse hviler et Gulv af Bambus=Rør, som ikke lægges meget tætte, paa det Luften maa have fri Tilgang. Væggene ere flettede af Bambus=Rør. Taget løber skraas ned til begge Sider, det er tækket med Palme=Blade, og saa tæt, at hverken Soel eller Regn kan trænge igiennem. Heele Bygningen er en aflang Fiirkant, Indgangen er i den ene lange Væg, midt imellem den og Husets Ende paa venstre Haand er et Vindue, inden i gaaer en Mellemvæg fra begge Sider indtil imod Midten, saa at ligeover for Dørren bliver en frie Gang som gaaer igiennem Huset. Husene ere ved Mellemvæggene afdeelte i 4 Værelser, i det ene paa den venstre Side af Døren. ligge Børnene, det til høyre Haand er for fremmede, i det ene af de indvendige Værelser ligger Manden og Konen, og i det andet er Kiøkkenet. Der er ingen Forskiel paa fattige og rige Folkes Huse undtagen i Størrelsen. Dog vare i Kongens og i en anden fornemme og riig Mands Huus Væggene af Bræder. Siden Jndvaanerne i en vis Tid af Aaret boe paa deres Riismarker, saa have de der ligeledes Vaaningshuse, som ey ere saa store som deres egentlige Vaaninger, og staae 8 til 10 Fod over Jorden. Folket var saavidt vi mærkede, skikkelig og meget ærlig i Handelen, undtagen at de i Førstningen undertiden begiærte to eller tre Gange saa meget for deres Vahre, som de tilsidst solgte dem for. De have et Sprog for dem selv, som er forskiællig saavel fra det Malayiske som fra det Javanske der tales i Kongens af Java Residentsstad, dog tale de alle ogsaa det malayiske Sprog. Deres eget Sprog kalde de Biergsproger, og sige at det endnu tales i Biergegnen paa Java, hvorfra deres Nation har sin Oprindelse. Det er mærkværdigt, at saavel i dette, som i det malayiske og i det egentlige javanske Sprog findes Ord, som saa meget ligne de samme Ord i det Sprog, som tales paa Øerne i Sydhavet, at disse Nationer enten maa være beslægtede med hinanden, eller i det mindste have faaet deres Kundskab i Videnskaber fra en og den samme Kilde. Endnu meere besynderligt er det, at Sproget paa Madagascar, hvis Jndvaanere ere Negere, ligeledes i mange Ord stemmer overeens med disse Sprog Landhuusholdings=Selskabet.