JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Paris d. 14 Sept. J Følge Efterretninger fra Dresden af 8 Sept., som ansees for sikkre, havde Keiseren forladt Schlesien d. 22de, efterat han havde slaaet Fienden den 21de ved Løwen berg. Efter hans Afreise havde Grev Laurision tilfegtet sig en udmærket Fordeel. Keiseren har overladt Commandoen til Hertugen af Tarent, der føiede Anstalter til at benytte sig af Seiren, levende at forfølge Fienden og angribe ham paa Høiene ved Jauer. Alt lovede det heldigste Udfald, men d. 26 og 27de regnede det strømmeviis. Bober traadte over sine Bredder, bortrev alle Broer, og Veiene bleve oversvømmede med 3 Fod høit Vand. Colonnerne, som ved Oversvømmelsen hindredes i deres Marsch, bleve skilte den ene fra den anden. Fienden, som allerede befandt sig paa Tilbagetoget, blev det vaer. Han vilde benytte sig af denne Omstændighed, men blev selv angreben, og fordre ven fra de Høie, han havde besat. Da om Natten Veiret vedblev at være afskyeligt, saa forenede Hertugen af Tarent sine Colonner, og tog sin Stilling i Banzlau. Paa denne Efterretning afreiste Keiseren den 3die om Aftenen fra Dresden, angreb Fienden Kl. 4, om Eftermiddagen, drev ham tilbage over Qveis, kom tilbage den 6te til Dreeden, for at modsætte sig de Bevægelser, Fienden vilde gjøre, og kaste der tilbage paa venstre Elbbredde. - Man forsikkrer atter, at General Vandamme ikke er bødelig saaret. – En gal Ul har i Barsur=Ornain bidt 19 Mennesker, af hvilke 7 døde af Vandskræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Mayland, d. 7 Sept. J Følge Efterretninger fra Armeen er man i Færd med at anlægge stærke Batterier paa begge Sider af Drave, Fienden har afbrudt alle Broer fra Hospitalet til paa hiin Side Rosseck. Vore Brobygninger over Save har bestandig Fremgang. General Pino, der med den største Deel af sine Tropper befandt sig i Laybach, har taget sin Stilling ved Krainburg. General Palombini befinder sig med sin Division i Laybach. J Adelsberg er en Reserve; vi holde vor Position ved Save besat. Prinds Vicekongen har begivet sig fra Villach til Kraine burg, hvor han ventedes den Ste. - Zürich, den 1ste September. Langs med Grændserne af Tyrol trækkes, under Oberst Zieglers Commando, en Cordon. - Junspruck, d. 31 Aug. Det Rygte, at de Østerrigske Tropper have nærmet sig Junkredsen, er befundet at være falsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Wien, d. 6 Sept. En Skrivelse fra Toplig af 2den d. M. melder. J Følge Efterretninger fra Laun er den Russiske General=Adjutant Moreau i Morges Kl. 7 død af følgerne af de Saar, han fik den 26 Aug. Keiser Alexander har befalet, at hans Liig skal føres til Rusland. (Vestph. Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Sept. Man kan ikke forestille sig, hvilken Flauhed der hersker her i Handelen. Specier tilbydes i Mængde for 65 Rdlr. Stkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Ved en i Gaar over en betydelig Deel Vare afholdt Auction blev kun en Artikel solgt, nemlig hvid Havannah Sukker, for 20 Rbm. Pundet. 50 Fade Lyse talg bleve opraabte for 15 Rbdlr. Lpd., og ingen vilde engang byde 10 Rbdlr. for Lispundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Ogsaa Torvepriserne begynde at dale, men ikke i samme Forhold. J Dag kostede en slagtet Gaa 16 Rdlr., Byg 130 Rdlr. Tdn., en Snes Æg 4 Rdlr., gule Ærter 98 Rdlr. Tønden. Sophieshøi i Nærum er i disse Dage solgt af de Herrer Klein & Peiffer til de Herrer Angell, for 64,000 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Nyeste. Kilderie af Kjøbenhavn. Under Tiende Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 28 September 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Jndenlandske Efterretninger. Forordning for Danmark og Norge, angaaende en Forandring i Forordningen af 6 Jan. 1813 §. 30, tilligemed en nærmere Bestemmelse af, hvorledes der skal forholdes i Henseende til Cautioner for de i dansk Courant indgaaede, og til Rigsbankpenge reducerede, Gieldsforpligtelser. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: At Vi, med Hensyn til nærværende Tids Omstændigheder, have fundet fornødent at fastsætte nogle nærmere Bestemmelser, før at sikkre de Creditorer, hvis Fordringer i Følge Forordningen af 5 Jan. 1813 ere overgaaede fra dansk Courant til Rigsbankpenge Sølvværdie, den fulde Værd af den dem, efter Forordningen, tilkommende Capital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Til latinsk juridisk Examen have i dette Qvartal 14 Candidater fremstillet sig. De til den skriftlige Prøve opkastede Spørgsmaale vare følgende: Af Naturretten. I. An et quarenus ex juris universalis principiis consensui praesumto vis quadam tribui potest? Om og hvorvidt kan man efter almindelige Retsgrundsætninger tillægge det formodede Samtykke nogen Retsvirkning?) Num jure universali distingere licet impuberes a minoribus, (Kan man, efter den almindelige Retslære, antage nogen Forskiel mellem Umyndige og Mindreaarige?) 3. An recte puniutur cives ob delicta in alig civitate commissa, (Kunne een Stats Bør gere straffes formedelst Forbrydelser, begaaede i en anden Stat?)A. Num gens majestate saa illasa foedera ingequalia cuzuscunque indolis inire posest? (Kanet Folk, aden at tabe sin Selvstændighed, indgaae ethvert hvilketsomhelst ulige Forbund med en anden Stat?)S. Testamenta et codicilli quomode inter se dis, ferunt jure Romano et num codicilforum eadem est notio apud nos at apud Romanos, (Hvori bestod hos Romerne Forskjellen mellem Testamenter og Codiciller, og følge vore Love Romernes Begreb om Codiviller?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Den 27 September solgtes ved Auction paa Børsen, Puddersukker 14 Mk. a 10 Mk. 2 s. Rbp. Pd., god ordinair Vestindisk Caffe 15 Mk. 10 s.a 14 Mk. 15 s. Pd., sort Peber 10 Mk. 13 s. Pd., Fustictræ 40 Rbdlr. a 32 Rbd. pr. 100 Pd., Carottertsbak 10 Mk. 6 s. Pd., Congo 8 Rbd. 1 Mk. a 7 Rbd. 8 s. Pd., Haysanschin 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 2 Mk. 12 s. Pd., dansk Raffinade i Topper 29 Mk. 12 s. a 28 Mk. 14 s. Pd., alt med Told. - Ved samme Auction op raabtes Haysanschin til 6 Rbdlr. 3 Mk. Pdt., Sirup til 80 Rbdlr. pr. 100 Pd., fladt Jern til 80. Rbdlr. pr. Skippd.; men ingen vilde gjøre noget, Bud. - Levnetsmidlerne paa Torvet ere ogsaa faldne betydeligen. Man seer heraf, at der er Overflødighed af alle Fornødenheder, men at det kun er Prangere, der fremkonstle en tilsyneladende Mangel. Viborg, d. 18 Septbr. Man maatte enten antage, (som vel ikke er Tilfældet) at vi havde faaet i den sidste Maaned flere Banksedler i Omløb end forhen, eller og, at en vis Galenskab har bemestret sig Landets egne Jndbyggere, der hver Postdag forhøier saa drøit alle de første Nødvendighedsvare, at man ikke engang forstaaer Aarsagen. Var Landet udhungret i Forveies, vare de fulde Lader og Korngulve ei et talende Beviis paa Forsynets Algodhed - havde Qvægsygen bortrevet Qvæget, og havde en grum Fiende udplyndret Landet og ranet Qvæget og Levnetsmidlerne, saa kunde man dog forstaae noget deraf, men da dette Gud skee Tak ikke er Tilfældet, saa lide vi alt dette, fordi man i Hamborg og Altona o. fl.St. hvorfra vore Handlende faae noget lidet (thi vor Uld, Smør, Qvæg etc. maae dog og give nogen Ballance til Statens Fordeel) notere vores Cours saaledes, at en Bankoseddel er 1s. Men, hvad er det da vi saa haardelig behøve fra Udlandet, Viin og fremmed Brændeviin drikkes jo næsten ikke – Kaffe har man Surogater for - The lave en stor Deel nu af Rugbrød=Skorper. Klæde gjøres af Landets Uld Specerier ere meget aflagte. Flitterstads og udenlandske Dameklæder og Pynt burde være landforviiste, og hvad trænge vi da faa høit til Hvorfor er nu Tællen steget i Fyen til 200 Rd. Lpdt. og her i Jylland til 160 Rd., Smørret i Kbhn. til 7 Rd. Pdt., Ulden til 24 Rd. Det kan jo ei føres ud, altsaa maa der jo være Overflødighed. Hvad er Aarsagen at et Pd. Oxekjød, der i Khn. efter Kgl. Taxt sælges for 18 a 20 Rbs., er steget i Jylland til 32 a 48 s. Rhpenge Pundet, Er det ikke at føre Krig med sig selv, og ere de Papiirspenge, for hvilke man kan faae Spise og Drikke, da ikke værd at holde paa, (Viborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Ribe, d. 24 Septbr. Den offentlige Examen i Ribe-Cathedralskole sluttedes Løverdagen d. 18 Septbr. i Overværelse af en talrig og hædret Forsamling med sædvanlig Høitidelighed. Talen, som holdtes af Hr. Adjunct Wohnsen, udviklede det Æmne: at Videnskabernes Studium gjør sin Dyrker lykkelig og udbreder Held over Samfundet. De til Dagen af H. H. Hr. Biskop Ridder Hjort forfattede Sange ledsagedes med Jnstrumentalmusik, hvilken Skolen skyldte Concert selskabets musicerende Herrers velvillige Deeltagelse. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Kjøbenhavns Børs, d. 28de Sept. Ved Auction solgtes følgende: Tjære 50 til 47 Rbdlr. Tønden, Blaagarn a 3 Mk. 12 s. til 3 Mk. 14 s. Pundet, Songlo Thee 6 Rbdlr. 3 Mk. Suicent Tobak 12 Mk. 8 s. Bouteil. Kornbrændeviin 7 Mk. 4 s. Potten. 4 kantet Jern 88 Rbd. Skpd., Hamp 305 Rbdlr. Skpd., Brunsv. Humle 400 Rbdlr. Skpd. Dito 405 a 411 Rbd. Skpd. Sirup 57 til 60 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd. Sago 7 Mk. Pd. Cacao 9 Mk. 14 s. (forbi). Theeboe 16 Mk. (forbi). Norsk Blaafarve 28 Rbd. (forbi). Buenos Ayras Huder 4 Mk. Pd. Kronglas 163, til 144 Rbdlr., flade Tallerkener 8 Rbdlr. 2 Mk. til 9 Rbdlr. Dusinet, dybe Dito 16 Rbdlr. 3 Mk.; alt i Rigsbankpenge. - Den høieste Priis paa Specier var 49 Rdlr. D. C. og den laveste 45 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London, d. 7 Sept. Keiser Napoleons Sei ved Dresden har opvakt her megen Sensation, og alle Varepriser er faldne betydeligen. - Den engelske Sloop Wasp har efter en Jagt af flere end 100 Mile taget den americanske Caper Porcupine paa 20 Canoner og 72 Mand Besætning. - De sidste Efterretninger fra Armeen i Spanien gaae indtil d. 26 Aug. Fra Catalonien stadfæstes nye Troppers Landing og de conforderede Armeers Bestand i denne Provinds. Arragoniens Armee marscherede mod Tortosa. Suchets Avantgarde var i Villa Franca. Vore Tropper have siden adskillige Dage lidt stor Mangel paa Levnetsmidler. - D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
3 Aug. er den tredie Armee bleven forstærket ved et engelsk Corps, Divisionerne Wittingham og Sarssield have begyndt Beleiringen af Tarragona. Den 12te havde Jlden endnu ikke begyndt, men Engellænderne opføre Batterier; Besætningen er 2000 Mand stærk og commanderes af Gen. Bertoletti. Lord Bentin commanderer denne Beleiring. Suchet er ankommen med sin Armee i Villa Franca, 3 Mile fra Tarragona. Hans Ankomst og den Uvished man er i, i Henseende til Begivenhederne, er uden Tvivl Aarsag i, at man endnu ikke har landsat det svære Artillerie. De i Tor tosa værende Franske have brændt Fartøjerne paa Ebro, og tilføiet Villa Campa, der skulde observere dem, et føleligt Tab. - Gen. Freyg er d. 9 Aug. ankommen til Tortosa, og samme Dag har han overtaget Commandoen over Gener. Castannos Armee. Denne er samme Dag afreist til Lord Wellingtons Hovedqvarteer. Lord Wellington har tilskrevet ham et Brev, hvori han udtrykte sin levende Forbauselse over, at Regentskabet bortkalder ham i et Øieblik, da det nødvendigst behøvede hans Tjeneste, og at det bestemmer ham en Plads som Statsraad. Lord Wellington har igjennem Krigsministeren forestillet Regentskabet Grundene hvorfor han forbauses saa meget over Maaden, hvorpaa General Castannos Ære ved denne Leilighed compromitteres. - St. Sebastians og Pampelonas Beleiring fortsættes med Jver, Marschal Soult forskandsede sig og erholdt Forstærkninger. J den spanske Armee ved Biscaya hersker stor Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Paris d. 16de Sept. (Udaf Jndberetningen. til Hs. Majestæt K. D. og Regentinden, der gaaer til d. 6te Septbr.) General Vandamme er ikke dræbt, men taget til Fange. Jngenieureneral Haxo, der sendtes i Ærinde til General Vandamme og befandt sig netop hos ham, er ligeledes gjort til Fange. Kjernen af den russiske Garde dræbtes i denne Affaire. Krigsconseilet har dømt Brigadegeneral Jomini til Døden, fordi han i det Øieblik, Vaabenstilstanden blev brudt, gik fra Hovedqvarteret i Liegnitz over til Fienden. - Hds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Majestæt K. D. R. Marie Lovise, har ved en Circulaire befalet Biskopperne at lade synge for den udmærkede Seir, Hds. dyrebare Gemahl og Souverain har tilfægtet sig d. 26de og 27de Aug. under Dresdens Mure, et Te Deum i alle Kirker. (Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Mailand d. 10de Sept. J dette Øieblik erholde vi fra Krainburg under 7de den Efterretning, at de fiendtlige Forskandsninger i Festritz, i Følge Prinds Vicekongens Befalinger, ere angrebne d. 6te om Aftenen ved General Grev Gre nier. Angrebet kronedes med fuldkommen Held. Forskandsningerne toges af vore Tropper med den største Kjækhed. Fienden blev fordrevet og jaget tilbage paa alle Puncter. Coureren vil i Morgen, bringe de nærmere Omstændigheder om denne Fægtning. Festritz er en By ved Drave, mellem Spital og Villach i Karnthen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Cadix d. 14de August. De sidste Efterretninger fra Malta over Gibralter ere yderst sørgelige. Pesten anrettede uafbrudt paa denne Øe de største Ødelæggelser, og Dødeligheden tog dagligen til. Den engelske Besætning, der hidtil hande sikkret sig imod dette Onde, begyndte nu at føle de skrækkeligste Virkninger af den. 2200 Mennesker ere siden d. 8de Maji døde deraf. Den sidste Paketbaad, som kom fra denne Øe til Gibraltar, var ikke tilladt at have Samfærsel med Landet, og det var enhver under Dødsstraf forbudet at nærme sig samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Brighton d. 6te Sept. J Aftes mellem Kl. 4 og 5 saae vi, at to fiendtlige Kapere i Sydost angreb et stort Koffardieskib og entrede det; hvorefter det seilede til den franske Kyst. St. Pierre paa Martinique d. 30te Julii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Den 23de dennes have vi her oplevet et af de skrækkeligste Uheld, hvorom dette Klimas Erfaring, ene kan give et nøiagtigt Begreb. Kl. 5 om Morgenen lod Atmosphærens stormende Tilstand, befrygte en skræksom Tildragelse. J en halv Time sank 40 Skibe, og 2 allene undgik Faren. Walte, et Skib paa 7 til 800 Tønder, splittedes ad i Stykker. Man saae, at vore ulykkelige Matroser, udstrakte Hænderne og raabte om Hjelp, i det de udstødte et Angestskrig, der ikke kunde høres af os, formedelst Vindens Haftighed. Orkanens Virkninger er endnu mere sporet paa Landet end i Staden. Anseelige Skove ere ødelagte. En stor Deel af Staden er ødelagt. Mange Folk ere omkomne, og Eiendommenes Tab synes uberegnelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Maintz d. 15de Sept. Just nu meldes her at 12,500 krigsfangne Soldater og 500 krigsfangne Officierer af alle Grader, skulle indtræffe her i Overmorgen d. 17de Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Wien d. 7de Sept. Jfølge de d. 26de og 27de August under Dresdens Mure forefaldne Begivenheder beklage vi blandt andet Tabet af den tappre General Andrass, og den russiske General Melesino. Artilleriegeneral Grev Giulan, samt Generalerne Mariessy og Friesenberger ere saarede: Generalerne Metzko og Szeczen savnes, Triest d. 31te August. Vicekongens Armee har taget Offensive paa hele Karnthens Linie. General Pino, en af Vicekongens Næstcommanderende, er d. 20de kommet til Laybach med et Corps paa 15,000 Mand. Den 26de ventede man i Adelsberg en ny Division, som General Frestaskulde tage Commando over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Frankfurt d. 16de Sept. Den første Transport af de under Dresdens Mure fangne Østerriger, Preusser og Russer, er, omtrent 12,000 Mand stærk, i Dag truffet hertil. (Alt. Merk. Sang paa Hs. Høihed Prinds Christians Fødselsdag, afsjungen paa Fredensborg den 18de Septbr. 1813. Af P. Blicheroisen, Geheime Legationsraad. Melod. Skilt fra Dig ved Bølge, Bjerge, Dale &c. Du som hist paa Fieldet staaer i Norden, Christian, Dit Lands, Din Konges Ven, Og omkring Dig skuer over Jorden, Kast idag et Blik ad Syd til Danmark hen Dette Blik skal vore Øine finde Uafbrudt mod Fieldet stirrende! Hvor, af Længsels-Taarer alle blinde, J Jndbildning kun vor Christian vi Jndtil, Prinds, dig Selv vi atter favne, Vi ved Mindet om Dig trøstes maae: Og saalænge vi Dig skulle savne, Trofast dette skal i vore Hjerter staae. Hvilken Fryd, naar Høitids-Dagen stiger, da Du hilsde Lyset første Gang! Hver en Sjæl i Fredriks Tvillingriger, Helligholder den med festlig Bøn og Sang. Her, hvor Fred, hvor Stilhed har sit Sæde, Toner højt vort Qvad om Christians Held, Jublende i fulde Chor af Glæde Hylde vi Din Dag, Dit Navn, Dig paa Dit Field, Ferdinand, Charlotte, Juliane, Høje Slægt, og Frender, Du forlod, Froe med os de mørke Skygger mane, Søge smilende hver Plet, hvor før Du stod Her Han stod, gjenlyde alle Munde; Kald og Pligt Ham fra os ile bød: Norge, vi Dig hjertelig Ham unde, Han er jo i Dit som i vort eget Skjød, Ples Ham ømt, at vi Ham faae tilbage Just saadan, som Du Ham af os fik Siden trøst Dig paa hans Mindedage, Som vi her idag, paa gammel Nordisk Skik Og naar, Prinds, vi atter paa Dig kalde! Styrt da strax fra Fieldet, hvor Du staaer, Blødt Du skal i vore Arme falde, Kom og sværg, at meer Da aldrig fra os a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-28
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, som tilbringes Subscribenterne. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
Jndbydelse til et Providerings=Selskab for Kjøbenhavn. At Opkjøberie, Prangerie og Gjemmerie i dette Øieblik maa betragtes som de vigtigste Aarsager til den overdrevne Dyrhed paa Livets første Fornødenheder, er unægteligt. For saa meget som mueligt at sætte sig i Sikkerhed mod Virkningerne af dette store Onde, vilde det være høist gavnligt, at et Selskab forenede sig om, at forsyne sig med de vigtigste Fornødenheder til eget Huusbrug, ligesom det norske Kornselskab, der paa denne Maade forsyner sig med Kornvarer, og som ved sin gode Fremgang allerede længe har bevist Gavnligheden af en saadan Jndretning. Man indbyder paa Grund heraf til Deeltagelse i et Providerings-Selskab for Kjøbenhavn, hvis Øiemed er: at indkjøbe de vigtigste Fornødenheder, saasom Smør, Lysetalg, Sæbe, Meel &c. i rette Tid og til billige Priser, og siden overlade sammeActiehaverne for Jndkjøbsprisen. Derved vilde man spare Alt hvad Pugere, Prangere og Op kjøbere nu saa ubilligen vinde paa Medborgeres. Bekostning. De, som maatte ville deeltage i et saadant Selskabs Oprettelse, bedes at melde sig skriftlig hos Skilderiets Udgiver i Nybrogaden, No. 3, anden Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
Ligeledes er igjennem bemeldte Cancellie, under 25 Sept. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Maj. Kongen har, under, 24de d. M., behaget allernaadigst at resolvere: 1) at den ved Placaten af 22 Martii 1793 givne Tilladelse til overalt i Sielland at opkjøbe Kalve, Faar og Lam, indtil videre, skal være ophævet; hvorimod det, under Straf efter Anordningerne om Land- og Forprang, skal være forbudet enhver, de allene undtagne, der enten i Kjøbenhavn eller op rige Kjøbsteder i Sielland have vundet Borgerskab, som Slagtere, eller og dertil igjennem det Kongelige Danske Cancellie ere forsynede med særdeles Bevilling, at opkjøbe fornævnte Creaturer paa Landet i Sielland; 2) at det samme ogsaa skal gielde i Henseende til Opkjøb af Stude og Sviin. Endvidere er igjennem bemeldte Cancellie, under 28 Sept. d. A., udfærdiget en Placat for Danmark og Norge af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har, ved allerhøieste Resolution af 25de d. M., fastsat: at de Underholdningspenge, som en Gieldsfange, efter Loven og Anordningerne, nyder af Creditor, skulle forhøies til 1 1/2 Rigsbankdaler Sølvværdie om Ugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
De til dansk juridisk Examen opkastede Spørgsmaale ere: 1) Kan man tillægge en Umyndig, som har lidt Skade ved sin Værges Administration, samme fortrinlige Ret til Erstatning hos Værgens Kautionist, der tillige er Selvskyldner, som hos Værgen selv, 2) Kunne de, som ere berettigede til at arve en udeblivende Arving, gjøre Paastand paa den ham tilfaldne Arv, naar de bevise, at han er død inden 16 Aar, uagtet de ikke ere den udeblivende Arvings Medarvinger, 3) Er Distinctionen mellem simpel og skadesløs Transport grundet i vor Lovgivning? a) Er Jnddelingen af Misgierninger i aabenbare og uaabenbare til nogen Nytte hos os, 5) Kan Dommeren bortvise en Mindremand, der møder i Retten som Sagsøger, naar Vederparten ingen Exception fremsætter imod ham, Da i vore Dage saa mange Kjøbenhavnere forlade deres sædvanlige Næringsvei og søge at gjøre deres Lykke paa Landet som Agerdyrkere, saa vil det neppe være unteressant her at anføre hvad allene Folkeføden udkræver. Exemplet er taget af en Præstegaard i det Vordingborgske, og findes udførlig omtalt i Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Sjælland. Den Danske Bondes sædvanlige Spise er: Grød, Velling, Ærter, Kaal og Kjødsuppe; hans Eftermad. Kjød og Flesk. Til sin Mad spiser han meget Brød, men intet Grønt, i den senere Tid ere Kartofler komne noget i Brug. Om Vinteren er Folkenes Føde Frokost (Daure) Spegesild, Øllegrød. Middag: Om Mandag Suppe med Purre, gule Rødder, eller Hvidkaal og Meelklumper, som koges for 2 Dage. Tirsdag samme Mad opvarmet. Onsd. Kaal, som er kogt paa Saltund, Gaase, Lamme= eller Oxekjød, Eftermad kogt Kjød. Torsd. samme Mad opvarmet. Fred og Løverd. Ærter graa ell, hvide, til Eftermad Flesket, hvorpaa det er kogt. Sønd. Melkemad, Velling ell. Grød, Eftermad stegt Flesk. Mellemmad Kl. 5 et Stykke Fittebrød, Aftensmad (Nadvere) Kl. 7 skifteviis hver anden Aften Bygmeelsgrød, og Gryn grød, som dyppes enten i afskummet Melk, eller Øl, eller Øl og Melk, blandet sammen. - Om Sommeren, især i Høstenstid. Om Morgenen, tidlig Kl. 6, Brød og Brændeviin, førend Folkene gaae i Marken. Til Frokost, Kl. 7, en halv Sild, og nykogt Bygmeelsgrød med Surmelk; Mellemmad Kl. 9, et Stykke Ost og Brød med Brændeviin. Middag, nykogt Velling eller Grød og stegt Flesk hver Dag, Mellemmad Kl. 5 et Stykke Smørrebrød, rundt om Brødet, af 1 Pds. Vægt, med Ost eller Kjød paa, dertid Brændeviin. Aftensmad, nykogt Grynerød og Suurmelk, den ene Aften; den paafølgende Aften kold Grød med Suurmelk, hvoraf Fløden er aftagen. En Arbeidskarl fortærer 15 til 18 Pd. Brød, en Pige 12-14 Pd. om Ugen. Af Brændeviin forbruges særdeles meget. J Fredstider, da en Pot Brændeviin kun kostede 20 s., medgik i Høsttiden paa en Præstegaard for 2020 Rd. om Ugen, og ligesaa meget i den øvrige Tid af: Aaret. En Karl fik den Tid for 10 Rd. Brændeviin om Aaret, altsaa, naar man regner Potten til 10 Rdlr. - for 500 Rdlr. En vigtig Grund til den stærke Forbrug af Brændeviin paa Landet er den meget Kjødmad, der spises, og det slette Øl, der drikkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
J Hall. Litt. Zeit, siges om Pastor Paludans Betænkninger for Ægtefolk, der ikke leve i god Forstaaelse med hverandre, at disse, faa Ark indeholde meget Sandt og Godt. Men i Anledning af Forfatterens Yttring: at Mandens Klageover Konens Ødselhed ei bør komme synderlig i Betragtning, siger Rec., at just i Kjøbenhavn, maa, naar ægteskabelig Misnøie skal standses, i Særdeleshed tages Hensyn til utallige Koners Ødselhed, som af Pyntelyst og Forlystelsessyge opoffre Mænds og Børns Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
Enrums Gaard med Meubler og Besætning er solgt af Etatsraad og Postdirecteur Ridder Kolderup Rosenvinge til Hr. Grosserer Johannes Tønder for 100,000 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
J Adresseavisen falbydes et næsten mageløs Meerskums Pibehoved for 1000 Rdlr. Dr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-02
Paa en Løsøreauction i Onsdags solgtes nyt forarbeidet Sølv for 27 Rdlr. De. Loddet. For neppe en Maaned siden blev det betalt med 20 Rd. og derover. Under hele Krigen har der endnu ikke været nogen Periode, da Sølvet dalede saa pludseligen og stærkt, som i de sidste Dage.