Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-10
Naar man har anholdt hos Regjeringerne om at understøtte disse foretagender med Penge og med Jndførsels=Toldens Forhøielse, saa er man almindeligen afviist og det paa den Grund: at, naar Landet engang er modent til saadanne Anlæg, saa vil private Personer med Nytte foretage den af egen Tilskyndelse og med egne Kræfter; men, at det vilde være en Daarskab at tvinge Naturen, naar Landet endnu ikke havde naaet sin Modenhed. Store Manufactur=Anlæg fordrer en Mængde fattige Folk, som forrette deres Arbeide for ringe Løn. Saadanne Fattige findes i Overflod i Europa, men ikke i America, førend hele Landet er opryddet og dyrket. Da vil alle de, som ikke kan erholde Jord, søge at ansættes, hvor og hvorledes de kan erholde deres Føde. J Frankrig f. Ex. ere Silkemanufacturerne passende med Landets Natur, ligesom Uldmanufacturerne i Engelland, da de ere Landenes naturlige Producter og selv rigeligen yde Grund materialierne. Dersom Engelland vilde beskjeftige sig saavel med Silke, som med Uld=Manufacturer ne og Frankrig med Uld, som med Silke=Manufacturerne, saa maatte de søge at understøtte disse Naturen modstridende foretagender ved gjensidige Forbud og Udelukkelses Love, eller i det mindste ved forhøiet Told. Derved sættes Arbeiderne i Stand til, at betynge Publicum med en høiere Priis paa sine Varer, og forhøie sin Arbeidsløn saaledes, at han kunde arbeide mindre men opspire, mere, uden derved at blive rigere og lykkeligere. Af disse Grunde vil den americanske Regjering ikke letteligen beqvemme sig til saadanne Anlægs og Planers Understøttelse. Ved denne Forsigtighed bedrages Folket hverken af Arbeideren eller af Kjøbmanden. Vil denne f. Ex. for dyrt sælge sine indførte og til Markedet bragte Sko, saa kjøber man dem af Skomageren, vil hiin lade sig for dyrt betale, saa tager man dem hos Kræmmeren. Paa denne Maade holde begge Professioner sig i Ligevægt, og lægge Tømme paa hinandens Begjerlighed efter Fordeel; dog erholder Skomageren i America en langt større Belønning for sit Arbeide, end den i Europa. Han kan lægge til den Priis han erholdt i Europa, Omkostningerne, som Kjøbmanden nødvendigen maa bære for Fragt, Assurance, Commission, Magazin og Varelager m. m. Ligedan forholder det sig med Arbeiderne i alle andre Kunster og Haandteringer. Deraf kommer det og, at alle Kunstnere og Haandværker leve mageligere i America end i Europa. Er de gode Huusholdere, da kan de lægge til Side et klækkelige Forraad for deres Børn og Alderdom. Saadanne Folk kan følgelig med Fordeel vandre til America. Petersborg, d. 1/2 Juli. Jndtil den 30te f.M. er i alt ankommen hertil 477 Skibe, hvoriblandt 16 under dansk Flag. 97 Skibe ere i samme Tid afseilede. - Uagtet de mange ankomne Skibe er det dog meget stille i Handelen saavel med indenlandske som udenlandske Producter. Priserne paa hine ere i det Hele langt ringere end i Vinter, og disse søges aldeles ikke. - Paa Hamborg noteres 9 14 Sk. Amsterdam 10 3/4. London 12 1/8. Paris 105. Sølvrubler 398. Hollandsk Dukat II. 80. (Hand. Tid.) August Heftet af politisches Journal indeholder en interessant Beskrivelse om det saakaldte Tydske Forbund, der ustridig har virket saa meget i den nu tilendebragte Kamp for Tydsklands Frihed, hvorfor den og var slig en Torn i Napoleons og hans Broder Hieronymus's Øine, at den Sidste i den westphalske Moniteur udskjød sin Banstraale imod den. Jmidlertid fik man aldrig denne hellige Forening ret udspeidet. Dens Hoved segl var en Løve, hvorover sees en Frihedshar med Aarstallet 1810 og Bogstaverne d. D. B.