Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Paris, d. 20 Maji. Jnterimscommandanten for den de Militairdivision, Brig. Gener. Pelle tier, har fra Marseille under de 6 Maji indberettet til Krigsministeren, at Engellænderne Natten mellem d. 3 og 4de gjorde Forsøg paa at bemægtige sig, 7 eller 8 rigladte Skibe, der holdt Quarantaine paa Øen Pomeque. Begge den fiendtlige Escadres Fregatter, der krydsede nærmest Landet, sendte henved Kl. 2 om Midnat 6 Fartøier med omtrent, 200 Mand til Øen, hvor man, ingen fiendtlige Bevægelser havde mærket. To Fartøier, satte deres Tropper i Land, som ganske gjennem i Fortet, uden at krydse samme, og gaaen lige in støde paa en Skildvagt. De overrumple hele Besætningen, som de finde i dyb Søvn, gjøre den vaabenløs og sønderbryde dens Vaaben. Derpaa tage de Sergeanten, der i den uden Tilladelse sig i Marseille opholdende Officiers Sted fører, Commanden, og lade sig af ham føre til Batteriet, hvis Canoner de fornagle. – Blandt de under Qvarantaine liggende Skibe var en Fransk Caper, en bevæbnet Græsk Polacre og et lidet bevæbnet Skib. De 4 Landingsbaade angreb det sidste, entrede det, og havde allerede bemestret sig Fordækket, men den tappre Modstand, de fandt, og Caperens bestandige Jld, tvang dem, igien til at forlade deres Prise. En Post af 7 Mand forhindrede de ved, Øen landede Tropper at afhugge Kabeltouget af det lille bevæbnede Skib og forsvarede sig med Stene mod dette Mandskab, efter at den havde forskandset sig paa en Klippe; det lille Skib brød sig heller intet om det i Fartøierne værende Mand skabs Raab, at de skulde overgive sig, at Øen var erobret, men derimod kjert fortsatte sit ForspaTo Landgannsbaade gjorde derpaa et Angreb paa det Græske Skib, der med saa meget Held blev afværget, at begge Baadene maatte tages paa Slæde touget af de øvrige Fartøier, hvorpaa de holdte inde med Fægtningen, som varede 2 Timer. Vi have paa 3 Skibe 3 Døde og 10 Saarede. Fiendens Forliis er efter alle Efterretninger meget betydeligere. Vore Skibe løb derpaa ind i Marseille. Endskiønt det fiendtlige Anslag er fuldkommen mislykket, saa vilde det dog være at ønske, at en Commandant, der forlader sit Mandskab og forretter sin Tjeneste saa skjødesløst, især naar Fienden er i Nærheden, exemplarisk maatte blive straffet. - Keiseren har tilbagesendt Krigsministeren, denne Beretning, og befalet, at Commandanten skal stilles for en Militaircommission og dømmes efter Lovens hele Strænghed. - - Moniteuren leverer nu officielle Efterretninger fra Spanien. Efter en Skrivelse fra General, Greve Suchet til Førsten af Neuschatel fra Leiren ved Lerida, d. 14 April havde Armeen i Catalonien taget Stillingen ved Gerong, og det var at forudsee, at Gener. O'Don nel ikke vilde blive nogen ørkesløs Tilskuer af Leridas Beleiring. D. 23de, Kl. 2 om Eftermiddagen, lod denne Armee, 12 til 15000 Mand stærk, sig see for Broen ved Lerida. i General Harispeloddens Forposter angribe af det 4de Husar=Reg. J Øieblikket blev Fienden kastet og for største Delen tvungen at strække Gevær. - Stadens Besætning vilde gjøre et Udfald over Broskandsen, men Oberst Robert tvang den til at blive Tilskuer af Fægtningen. Fiendens Corps ilede sin slagne Avantgarde til Hjelp, og frembød en skjøn Jnfanterielinie. General Musnier angreb den i Fronten, og ved det første Franske Canonskud adspredte det Spanske Jnfanterie sig. Cavalleriet, som ilede det til Hjelp, blev ligeledes kastet. Alting flygtede i største Uorden; hvad der ikke blev nedsablet, fangedes eller reddede sig ved Flugten. Gen. Boussard forfulgte Fienden 5 Lieus, vort Jnfanterie løsnede intet Skud. – Vi have 6617 Fanger, hvoriblandt den saarede General Dupuy, 8 Oberster og 277 Officierer. Vort Forlis bestaaer i 23 Døde, 82 Saarede og 60 døde Heste. - - Hertugen af Abrantes beretter Førsten af Neuschatel fra Astorgaa under d. 22 April: 3500 smukke, velbevæbnede og velklædte Tropper rykkede efter Capitulationen ud af Staden, og strakte Geværet. De ere i 12 Colonner blevne førte til Banega og skulle derfra bringes til Frankrige. De have efterladt, 500 Saarede i Hospitalerne, Tallet af deres Døde maa være stort. Der fandtes i Astorga 20 Canoner. Denne Stads Jndtagelse kostede det 8de Corps omtrent 160 Døde og 400 Saarede; Fienden derimod 1500 Døde og 5000 Fanger.