Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-12-28
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra London, at Bekræftelsen af den Polske Revolutions Udbrud har opvakt megen Fornøielse i Ciry, hvor der i lang Tid har hersket en meget levende Jnterresse for den Polske Nationalitet. Denne store Begivenhed har gjort mere Jndtryk paa Kiøbmandsverdenen end paa Børsen. De Russiske Statspapire ere ikke faldne saameget som man frygtede for. De stode den 14de December paa 90 og de consoliderede Fonds paa 82 3/8. Den 18de December vare de imidlertid dog faldne dybere; thi de første vare sunkne til 86 1/2 og de sidste til 81 1/2. Det Engelske Blad Coureren indeholder en Artikel om de Polske Begivenheder, hvorden, ligesom flere andre Engelske Blade, udviser megen Varme for Polakkernes Sag. Dette samme Blad indeholder en Artikel, hvori Prins Levpold af Sachsen-Coburg erklæres for den meest passende Konge for Belgierne. – Man forsikkret derimod, hedder det i samme Blad, at Kongen af Nederlandene har besluttet ikke at ville give efter, men bringe sin Armee til 90000 Mand, og at ville i Nødsfald bestribe Udgifterne ved et tvungen Laan. – Man ialte og saa i Londonre Uroe ligheder i Neder-Canada, som for det meeste er beboet af Efterkommere af de betvungne Franske Colonister. Studenterne i Collegiet i Montreal skulle have opplantet den trefarvede Fane, forjaget flere af deres Professorer og forlangt en mere liberal Forfatning. - Den Franske Regiering lader opkiøbe en stor Mængde Gevære i England. Moniteuren indeholder ogsaa allerede Forordningen om Udtagelsen af de 80,000 Mand. Et Fransk Blad siger: at den Tid er nær forestaaende, at Frankerige vil erkiende Belgiens Uafhængighed. Ligesaa sikkert synes det at være, at nogle Ambassadeure have forestillet, at Udsigterne til Krigen synes at fierne sig, især siden Begivenhederne i Polen, hvorfor det kunde ansees for passende om Frankerige vilde fortsætte sine Udrustninger med mindre Jver; men at Ministeren for de udenlandske Anliggender skal have maret: at Frankerige har sidst begyndt med at udruste sig og vil ogsaa sidst ophøre dermed. - Ogsaa paastaaer man, at den Efterretning er rigtig, at Ministeriet for de udenlandske Anliggender har erklæret for Cabinetterne i Vien og Berlin, at det ogsaa vil anvende Jkke=Interventionen paa de Polske Anliggender. Den Østerrigske Regiering har imidlertid afsendt flere Regimenter til Galizien; men der berettes at den Ungarske Nation har ikke endnu gjort noget Skridt for at opfylde sit Løfte om at stille Recruter. Aarsagen er, at Stænderne havde forlangt at det Ungarske Militair skal commanderes i det Ungarske Sprog og ikke i det Tydske; men da dette endnu ikke er blevet biefaldet, saa have Stænderne besluttet at udsætte Recruteringen saalænge indtil dette skeer. Desuden ville de paa Rigsdagen anmode Keiseren om, at ingen Tydskere maae blive ansatte ved de Ungarske Regimenter og at disse Regimenter skulle alle cantonere i deres eget Fædreneland. - J. Vien skulde en stor Fest have været givet af den Russiske Ambassadeur den 18de December i Anledning af den Russiske Keisers Navnedag, men af denne Fest blev der ikke noget, da Familien Tatitschef har faaet dyb Sorg, ved det a 10 Generaler, som høre til den, ere blevne dræbte i Varschau. - Den Nürnbergske Correspondent (men som er en meget usikker Kilde, og som nyelig har udbredet en Deel Logne i Europa om Uroeligheder i Piemont, og om en Conspiration i Mailand og Historien om de Ungarske Grenadere paa Theatret, og har endog derved skuffet denMeussiske Statstidende, fortæller nu den vel ligesaa lidet troelige Efterretning, at Polakkerne skulde have tilbudt Prins Medregenten af Sachsen den Polske Krone, men at han skal have vægret sig ved at modtage den. - Fra Breslau skrives, at Schlesterne udvise den største Jver for at understøtte den Preussiske Regiering. - Man taler om at den Russiske Keiser og Kongen af Preussen, ville holde en Sammenkomst i Thorn. Til Berlin skal være en Proklamation ankommen fra den Russiske Keiser, hvori han lover at han med den største Kraft til undertrykke Opstanden i Polen.