JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-01-02
Stemningen i Paris var i Midten af Aaret høist urolig. Politiet vilde have opdaget en Sammensværgelse hvis Hensigt var at myrde Kongen paa en Reise mellem Paris og Neuilli. Som sædvanligt erklæredes dette for en Opdigtelse; men nu indtraf Fieschis Forbrydelse den 28de Julii, og denne vidste Ministeriet mesterligen at benytte til Undertrykkelse af Pressen og Tilsidesættelse af Juryen. Allerede den 4de August traad Hr. Persil frem med de didsigtende Lovforslag, og ved Kammerets Føielighed tilintetgjordes Frihedens sidste Værn, Pressen, og Ministrenes politiske Modstandere bleve, unddragne Jury, overgivne i Pairernes Vold. Stillingen mod Udlandet viste den sædvanlige Afhængighed; de østlige Magter gjorde Forestillinger, og den af Spanien forlangte Jntervention, hvortil Quadrupeltractaten forpligtede, udeblev. J Algier gik Sagerne Krebsgang; Clauzel afsendtes i August Maaned, for at oprette de begangne Feil, og i November er Hertugen af Orleans afgaaet derhen, for at tage Deel i et Tog mod Abdel Kader, der ved den nu indtrædende Regntid vel ikke vil finde Sted. Ludvig Philips Forsog at forskaffe sin Søn en neapolitansk Prindsesse til Gemalinde lykkedes ligesaa lidt som at faae Greven af Syracus til Svigersøn, og Admiral Rigni maatte forlade Neapel med uforrettet Sag.
Viborger Samler, 1836-01-02
Rusland vedbliver at glimre som en Stjerne af første Rang paa den politiske Himmel. Enhver Forestilling fra Frankrigs og Englands Side mod Polens Tilintetgjørelse som Stat, om Ruslands i Tractaten til Chunkiar-Jskelest udtalte Suprematie over Porten, er afviist af Keiser Nicolaus, der, støttet paa sine Bayonnetter og Kanoner, erklærer, Jngen at ville gjøre Regnskab for sine Handlinger. Det store militaire Skuespil i Kalisch og den venskabelige Sammenkomst med Keiser Ferdinand i Toplitz og Prag give Europa et Begreb om Keiserens Magt og hans Allieredes Hengivenhed, og hans Svar til Deputationen i Warschau viser, at han forsmaaer al Hyklen og i tvivlsomme Tilfælde kun vil erkjende den Stærkeres Ret.
Viborger Samler, 1836-01-02
Preussen handler i sin udenrigske Politik i fuldkommen Overeensstemmelse med sine Naboer Rusland og Østerrig. J sin indre Administration søger Regjeringen at forsone Folket med den stedfindende Jndskrænkning i den politiske og Skrivefriheden ved materielle Forbedringer, hvortil især dets Finantsers ypperlige Administration og Oprettelsen af det tydske Told- og Handelsforbundkan regnes.
Viborger Samler, 1836-01-02
Østerrig mistede den 2den Marts den almindeligen elskede Keiser Frants, der i en lang Række af Aar selv i Prøvelsens tungeste Dage havde vidst at bevare sit Folks Kjærlighed. Hans Eftermand, den nu regjerende Keiser Ferdinand har beholdt Administrationens Personale uforandret og erklæret, i sine politiske Forhold at ville følge sin afdøde Faders Grundsætninger. Den Mildhed, han har udviist mod de politiske italienske Fanger har bidraget saare meget til at vinde ham Alles Hjerter. Efter hans Thronbestigelse er der talt meget om en betydelig Reduction, der vilde skee i Hæren; men dette Skridt, som de østerrigske Finantsers Tilstand vilde giøre saare ønskeligt, har dog endnu ikke fundet Sted.
Viborger Samler, 1836-01-02
Ungarernes Yndest har Ferdinand vundet i høi Grad ved at bevilge det i mange Aar nærede og paa Rigsdagene frembragte Ønske og Jndlemmelsen af Gespannschafterne Kassna, Szolnok og Zarand i det ungarske Rige.
Viborger Samler, 1836-01-02
Tyrkiet har i det henvundne Aar som sædvanligt været Skuepladsen for indre Uroligheder; imidlertid har Storherren med Held opretholdt, sin Autoritet. Opstanden i Scutari undertryktes med Vaabenmagt, og en ottomannisk Flaade og Hær indsatte en ny Bei i Tripolis. Kun Samos er endnu i Opstand; men sandsynligviis er den nylig fra Constantinopel udløbne Flaade, der har Landtropper ombord, bestemt til her at gjenoprette Orden. Den græske Regjering behandles af Sultanen koldt og frastødende; neppe har han ganske opgivet Haabet om atter at gjenoprette sit Herredomme over Grækenland. Ligeledes er det saare sandsynligt, at han kun venter paa den gunstige Leilighed, for atter at sætte sig i Besiddelse af Syrien. Vel har han modtaget den tilsendte Tribut fra Mebemed-Ali, og endnu ikke benyttet sig af Jbrahims misslige Stilling; men den Jver, hvormed man nu i flere Aar har rustet sig, den uafbrudte Afsendelse af Tropper til Asien, hidtil under Paaskud af at dæmpe Opstanden af de nu undertvungen Kurder, Alt dette lader formode, at Hæren ved Taurus er bestemt til, naar de politiske Forhold ville tillade det, at tilbagerobre Syrien, ja endog efter Omstændighederne forsøge paa at bemægtige sig Ægypten.
Viborger Samler, 1836-01-02
J Grækenland har Kong Otto forflyttet sin Residents til Athen og ved Jndtrædelsen i sin Myndighedsalder den 1ste Juni selv overtaget Regjeringen. Dog har det Haab, Grækerne byggede herpaa, ikke retfærdiggjort sig. Den meget yndede Koletti fjernedes fra Regjeringen og sendtes som Gesandt til Paris, og den almindeligen forhadte Grev Armansperg udnævntes til Rigets Cantsler. Hele Rumelien gjennemstreifes af Bander, der vel kun skildres som Røverbander, men bestaae af gamle Krigere og let, naar en af de misfornøiede Store satte sig i Spidsen, torde antage en politisk Characteer. De hidtil foretagne Expeditioner imod dem ere mislykkede, og Tropperne have maattet trække sig tilbage med uforrettet Sag. Kongen af Baiern er nu selv afreist til Grækenland, for paa Stedet at gjøre sig bekjendt med Sagernes Stilling og staae sin Søn bi med sit faderlige Raad. De italienske Staters politiske Ubetydelighed give lidet Stof til Omtale. Sandsynligviis vil Keiser Ferdinands Mildhed mod de politiske Fanger bidrage til at udsone hans italienske Undersaatter med det østerrigske Herredømme. - En Deel af Kirkestaten er endnu stedse besat af Østerrigere og Ancona af Franskmændenne uagtet de mangfoldige Forkyndelser om deres snarlige Afmarsch. - Kongen af Sardinien, der staaer paa en spændt Fod med Portugal, ruster stærkt i sine Havne. Rygtet om en paa Øen Sardinien udbrudt Opstand, der tidligere er gjendrevet, er vaagnet paa ny i disse Dage. Nogle mene, at Sorustningerne skulle være bestemte til at bringe Don Carlos en Understøttelse, og at der skal til den Ende herske et Forbund mellem de forskjellige italienske Regjeringer. Jmidlertid paastaaer Sardinien, at dens Rustninger kun ere bestemte til at beskytte den sardiniske Handel mod Marocco og Portugal.
Viborger Samler, 1836-01-02
Kongen af Neapel har standhaftigen afviist de af Ludvig Philip gjorte Forslag om Ægteskabsforbindelse mellem begge Huse. – Hele Jtalien har i det afvigte Aar været slemt hjemsøgt af Cholera.
Viborger Samler, 1836-01-02
Det schweitzerske Forbund har med Fasthed vidst at hævde sin Uafhængighed mod fremmede Anmasselser. De af fremmede Stater tilstillede Noter besvaredes strax i Begyndelsen af Aaret af den præsiderende Canton, Bern, i et Sprog, der vidnede om Forbundets Folelse af dets eget Værd, og i Løbet af Aaret jevnede de opstandne Differencer sig efterhaanden. Nogle oprørske Bevægelser blandt den catholske Geistlighed og Landalmuen i Canton Aargau undertrykkedes med lige Kraft og Sindighed.
Viborger Samler, 1836-01-02
Det tydske Forbund. Forhandlingerne angaaende det luxemburgske Spørgsmaal have endnu ikke ført til noget Resultat. J Øvrigt har man ikke hørt synderligt til Forbundsdagens Virksomhed, og de fra Tid til Anden udkomne Forbud mod et og andet Skrivt ere næsten de eneste Livstegn, den har givet fra sig. - Ved Aarets Slutning hedder det atter, at Frankfurt og Nassau ere i Begreb med at indtræde i det store tydske Handelsforbund. J alle Staterne viser sig en ny Aand i Tydskland saavel blandt Regjeringerne som Private ved Bestræbelser for at tilveiebringe en let og hurtig Communication overalt ved Anlæggelsen af Jernbaner, et Foretagende, der for hele Tydsklands Jndustrie og Handel vil være af uberegnelig Følge.
Viborger Samler, 1836-01-02
J Belgien er i det henvundne Aar født en ny Thronarving. Ogsaa i dette Land er gjort en meget lovende Begyndelse med Jernbaners Anlæg, der maaskee i Fremtiden torde give Handelen en forandret Retning. Stridspørgsmaalet med de nordlige Naboer synes ikke at være kommet sin Afgjørelse nærmere.
Viborger Samler, 1836-01-02
Paa Nederlandene har denne Udsættelse af en definitiv Regulering af Forholdene den skadeligste Jndflydelse. Saalænge den provisoriske Tilstand vedvarer, paaligger det Nederlandenne at udrede Renterne af den hele Statsgjæld, hvoraf omtrent Halvdelen efter den endelige Afgjørelse skal efter Conferencens Beslutning gaae over paa Belgien. Den Nødvendighed, hvori den nederlandske Regjering under disse Omstændigheder seer sig, at paalægge Folket svære Byrder, har meget svækket dens Popularitet; et talende Beviis herpaa er, at ved den nylig stedfundne Afstemning i det andet Kammer over Budgettet omtrent en Trediedeel af Medlemmer var i Oppositionen.
Viborger Samler, 1836-01-02
Sverrig og Norge tiltage Aar for Aar i Velstand under Kong Carl Johans vise Regjering. Baade han og hans Søn have forstaaer at erhverve sig og vedligeholde begge Nationers Kjærlighed og Tillid. – J Christiania skal opføres et nyt Slot, der er bestemt til at modtage Kongehusets Medlemmer paa deres Besøg i Norge.
Viborger Samler, 1836-01-02
For Danmark er med Aaret 1835 oprunden en ny Æra. Vor vise og kjærlige Monarch har kaldet den bebudede Jnstitution tillive, der aabner enhver af hans Undersaatter en lovlig Vei til at paavise Ufuldkommenheder i de bestaaende Jndretninger og bringe sine Ønsker og Forhaabninger for Monarchens Throne. Med spændt Jnteresse og trøstigt Haab følger enhver oplyst Dansk Stændernes Forhandlinger, og Opnaaelsen af Regjeringens udtalte Hensigt, Almeenaandens Oplivelse, fremmes kjendeligen, skjøndt det neppe kan nægtes, at dette Formaal hurtigere og fuldstændigere vilde opnaaes, ved at bevilge det fra saa mange Sider yttrede Ønske om Offentlighed i Forhandlingerne. Det er øiensynligt, at Stænderne ville gjøre det vigtige Spørgsmaal om Ophjælpelsen af Statens Finantser til en Hovedgjenstand for deres Virksomhed. Det kort for deres Sammenkaldelse offentliggjorte lidet trøstelige Finantsbudget har allerede fremkaldt trende Forslag fra Medlemmer af den roeskildske og af ligesaa mange fra den itzehoer Stænderforsamling. Man beklager almindeligt, at Cancelliet har forhindret Offentliggjørelsen af et af disse i et særskilt Skrivt, fra en høist talentfuld Deputeret, ved at udvide Fortolkningen af det mod slige Publicationer i de offentlige Blade udstædte Forbud til dette Tilfælde. Til denne Almeenaandens Oplivelse medvirker ogsaa den periodiske Literatur redeligt og ærligt. Navnligen udmærke sig i denne Henseende det ogsaa under sin interimistiske Redaction lige grundige og almeenfattelige Tidsskrivt "Fædrelandet og det ligesaa frisindede som moderate Blad Kjøbenhavnsposten." Man maa saa meget mere glæde sig over disses uhindrede Virksomhed, som Frygten for en yderligere Jndskrænkning i Pressefriheden i Begyndelsen af Aaret, gik saa vidt, at en Mængde af de agtværdigste Mænd af alle Stænder indgik med en Petition til Hs. Majestæt Kongen, at ingen Forandring i Trykkefriheden maatte finde Sted. Hvad Priis det danske Folk sætter paa dette uskatteerlige Klenodie, viste sig ved den almindelige Jubel, hvormed den tiltalte Professor Davids gjentagne Frifindelse modtoges, hvilken end- og gik saa vidt at enkelte ubesindige Enthusiaster ei engang kunne tilbageholde deres Glædesyttringer i selve Rettens Nærværelse. En væsentlig Gjenstand for de offentlige Blades Paatale har det Mangel paa Tilsyn været, der har gjort de opdagede hyppige Defraudationer af offentlige Penge mulige. Tabet af slige betydelige Summer maa atter bidrage til at forøge de offentlige Byrder, der i Aar ere blevne dobbelt følelige for den talrigste og vigtigste Stand i Staten, Agerbrugerens, ved den partielle og paa sine Steder næsten totale Ødelæggelse af Høsten, Stormen i August Maaned har bevirket. Men her er det, at den oplivede Almeenaand, her er det, at Patriotismen skal vise sig; den Formuende bør komme sin trængende Ræste tilhjælp i Nødens Øieblik, og vi alle med fuld Fortrøstning til vor Konges Viisdom og faderlige Godhed see Fremtiden imøde.
Viborger Samler, 1836-01-02
(Jndsendt.) Da man i disse Dage har seet Glückstads Tugthuus nævnt, vilde maaskee nedenstaaende smaae Noticer, samme angaaende, ikke være uden al Jnteresse.
Viborger Samler, 1836-01-02
Tugthusenes Vægtere ere ogsaa tagne blandt Fangerne, hvorved en ikke ubetydelig Udgift spares.
Viborger Samler, 1836-01-02
Betydelige Forraadskammere af Uld, Hor og deslige, samt af Victualier findes, og alt i den fortrinligste Orden. Ligeledes føres et meget nøiagtig Bogholderie.
Viborger Samler, 1836-01-02
J de 2de store Fangehuse haves 7 Fogder, 1 Spindemester, 1 Skriver og 1 Værkmester i hvert Huus. De sidstnævnte 3de Officiantere kaldes Herrerne og fore det indre Tilsyn med Fangerne. 3de Fogder have daglig Tjeneste, og en Foged bruges til løbende Forretninger. Denne Vexling med Fangefogderne er saare gavnlig, hos os maae de Dag ud og Dag ind have Post. Jnspecteuren boer ikke i Straffeanstalten, men indfinder sig daglig. Han har en temmelig uindskrænket Magt og kan ved mundtlig Resolution dictere Straf indtil 50 Slag, samt Vand og Brød, i flere Dage. Omtrentlig 100,000 Rd. omsættes aarlig til Forpleining, raae Materialiers Anskaffelse og ved Productionens Salg. Det høieste Tilskud Regjeringen har givet, naar betydelig Bygningsarbeide har været foretaget, er 10,000 Rbd. Hver Commune, som ikke i sin Tid har bidraget til Tugthusets Opførelse, maae betale 48 Rd. Sl. H. Cour. for hver Fange aarlig. Samme maa formodes at lamme Retfærdighedens Gang. Ogsaa findes der nogle Fanger imod Betaling, fra Udlandet; thi Tugthuset staaer i fortjent Renommee. Tilbagefaldene vare betydelige, og der gives flere Fanger, som have været 4re a 5 Gange i Tugthuset. Disse Tilbagefald var det at ønske kunde indskrænkes, ligeledes synes en Matrone og qvindelig Opsyn at burde indføres for Fruentimmer fangerne. De tillukkede Sengesteder, som farlige i Jldebrands- og Sygdoms-Tilfælde, maatte ønskes afskaffede, og muligen burde Sygestuerne udvides.
Viborger Samler, 1836-01-02
Jøvrigt kan Referenten ei nok rose Jnspecteurens og samtlige Officianters Forekommenhed ved hans korte Besøg i benævnte Tugthuus. 15.
Viborger Samler, 1836-01-02
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 21de December 1835.
Viborger Samler, 1836-01-02
J Sagen No. 221. Ldsovpkt. Nyboe som Actor, contra: Losoppkt. Juul, Defensor for Jonas Svendsen eller Svenningsen Dyrberg, Jens Larsen Trandum, Johanne Elisabeth Sundstrup eller saakaldet Sorte Johanne, Marie Christence Jochumsdatter eller saakaldet Kjøbenhavns Marie og Marie Elisabeth Jensdatter eller saakaldet Randers Lise af Viborg Arrest samt Peder Mikkelsens Enke Marie Magdalene Eriksdatter af Viborg. (Der under nærværende Sag ere tiltalte deels for Tyverie, deels for Hælerie og ulovlig Omgang med Hittegods, og Arrestanten J. L. Trandum tillige for udviist utilbørligt Forhold imod sine Forældre.) Dom: "Arrestanten Jonas Svendsen eller Svenningsen Dyrberg og Tiltalte Marie Magdalene Eriksdatter bør hensættes, Førstnævnte til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, og Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Med Hensyn til de Arrestanten Jens Larsen Trandum og Arrestantinderne Johanne Elisabeth Sundstrup og Marie Christence Jochumsdatter tilkjendte Straffe, saavelsom den Arrestantinden Marie Elisabeth Jensdatter tillagte Frifindelse bør Byetingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffestedet for Marie Christence Jochumsdatter bestemmes til Kjøbenhavns Tugthuus, samt at Jens Larsen Trandum endvidere bør have sin Arveret efter begge sine Forældre forbrudt. Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger, hvorunder Actor for Overretten, Proc. Nyboe, tillægges i Salarium 15 Rbd. Sv., bør ligeledes bemeldte Dom ved Magt at stande, dog saaledes, a) at Salariet til Defensor ved Underretten, Proc. Lykke, forhøies til 15 Rbd. Sv., og b) at Jonas Svendsen Dyrberg, Joh. Elisabeth Sundstrup og Marie Christence Jochumsdatter een for alle og alle for een tilsvare de Omkostninger, som disse Tiltalte ved Underretsdommen ere tilpligtede hver især at udrede. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-02
Ved Viborg Kjøbstæds Extraret 21de Septbr.
Viborger Samler, 1836-01-02
sidstl. er af Justitsraad Borgermester og Byefoged Vest og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Tiltalte Jonas Svendsen Dyrberg eller som han og kaldes Jonas Svenningsen Dyrberg bor kagstryges og hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid, saa bør han ogsaa i Erstatning til Bedemand Bredsgaard betale 44 Rbd. 5 Mk., siger Fyrgetyve og Fire Rigsbankdaler, Fem Mark. Sedler og Tegn. Tiltalte Johanne Elisabeth, Sundstrup bor, som Forbedringshuusfange, hensættes i Viborg Tugt- og Forbedringshuus til et Aars Arbeide. Tiltalte Marie Christence Jochumsdatter bør kagstryges og brændemærtes paa Panden, og indsættes for Livstid, som Tugthuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, under stræng Bevogtning. Tiltalte Marie Elisabeth Jensdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Tiltalte Marie Magdalene Eriksdatter bør som Forbedringshuusfange i 1 Aar hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. Tiltalte J. Larsen Trandum bør som Forbedringshuusfange, hensættes til Arbeide i 2 Aar, i Viborg Tugt og Forbedringshuus. Endvidere bør enhver afde Tiltalte, forsaavidt deres Boe tilstrækker, hver for sig, erstatte de af deres Arrest flydende Omkostninger, som og enhver for en Sjettedeel udrede de øvrige af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder i Salarium til Lesoppkt. Otterstrøm 25 Rbd. og til Defensor, Losoppkt. Lykke, 10 Rbd., samt til Bidefensor, Losoppet, Juul, i Salarium 2 Rbd. Sølv, og Diætpenge, til ham efter Amtets Bestemmelse; hvilke Sagens samtlige Omkostninger i befindende Mangel af Formue hos de Tiltalte blive at udrede af det Offentlige efter Amtets Foranstaltning. Denne Dom at efterkommes, forsaavidt den idømte Erstatning angaaer, inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse, og iøvrigt efter Justitiens nærmere Befordring, Alt under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 267.
Viborger Samler, 1836-01-02
Ldsovpkt. Krigsraad Deigaard som Actor, ctr.: Ldsovpkt. Otterstrom, Defensor for Sporemager Jørgen Lundgaard og Hustrue Marie Kirstine Hansen af Aarhuus. (Der tiltales for at have tilladt deres Børn at betle.)
Viborger Samler, 1836-01-02
Dom: "De Tiltalte Jørgen Lundgaard og Hustrue Marie Kirstine Hansen bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hver i 2 Dage. Saa bør de og een for begge og begge for een udrede alle af Sagen flydende Omkostninger for deres Vedkommende, og herunder i Salarium til Actor ved Overretten, Krigsraad Prokurator Deigaard, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-02
Ved Aarhuus Kjøbstæds Politieret den 7de Novbr. 1835 er af Politicassistent Prokurator Nielsen dømt saaledes: "Dagleier Søren Andersen samt Sporemager Jørgen Lundgaard og Kone Marie Kirstine Hansen, alle heraf Byen, bor hensættes paa Vand og Brød hver især i 2 Dage, og betale alle deraf flydende Omkostninger. At efterkommes efter Øvrighedens Foranstaltning under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-01-02
J Sagen No. 270.
Viborger Samler, 1836-01-02
Ldsovpktr. Lykke som Actor, contraLdsovpkr. Juul, Defensor for Jens Lassen af Horsens Arrest. (Der tiltales for Tyverie, Betlerie og Løsgjængerie.) Dom: "Arrestanten Jens Larsen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 3 Aar. Saa bor han og at betale alle af Sagen lovligen flydende Omkostninger, hvoriblandt de ved Herredstingsdommen Actor og Defensor tillagte Salarier samt i Salarium til Actor for Overretten, Procurator Lykke, 5 Rbd. Solv. - At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-02
Ved Woer og Nim Herreders Extraret den 17de Novbr. 1835 er af Justitsraad Herredsfoged Bernth dømt saaledes: "Arrestanten Jens Lassen bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brod i 3 Gange 5 Dage, og derefter til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. i 3 Aar, saa bor han og udrede de paa Actionen og Dommens Execution medgaaende Omkostninger, og deriblandt Salarium til Actor, Procurator Horn, 3 Rbd. og til Defensor, Procurator Møller, 2 Rbd. Sølv. - At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1836-01-02
J Sagen No. 228.
Viborger Samler, 1836-01-02
Ldsoppktr. Otterstrom, mødte for Kjøbmand Jens Harpoth i Ringkjøbing, contraLdsoppkr. Møller, mødte for Curator honorum i Sammel Cohns Fallitboe i Ringkjøbing.
Viborger Samler, 1836-01-02
(Under nærværende Sag paaanker Citanten, Kjøbmand J. Harpoth i Ringkjøbing, en ved Ringkjøbings Byetingsret den 21de Aug. d. A. afsagt Dom i en Sag, som Curator bonorum i S. Cohns Fallitboe, paa Boets Vegne har anlagt imod ham angaaende 725 Rbd. 1 Mk. 2 s. r. S., hvortil et Parti Tjære, m. m. som af Cohn ved Vexel Obligation var givet Citanten til haandfaaet Pant, ved Auction er udbragt.) Dom: "Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten, Kjøbmand Jens Harpoth, til Jndstævnte, Søekrigs-Commissair, Procurator Bagge, som Curator i Kjøbmand Sammel Cohns Fallitboe, med 30 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1836-01-02
Ved Ringkjøbing Byetingsret den 21de Aug. 1835 er af den constituerede Dommer, Exam. juris Kolbye, dømt saaledes: "Jndstævnte, Kjøbmand J. Harpoth, bor til Kjøbmand S. Cohns Fallitboe betale den paastævnte Sum, 725 Rbd. 1 Mk. 2 s. r. S., men forøvrigt for dette Boes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1836-01-02
Paa Søndagen efter Nytaar prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin. (Jmorgen udkommer en Extraavis.)
Viborger Samler, 1836-01-03
1836. No. 2. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 3die Januar. Søndagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-01-03
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Efterat haver slaaet Abdel Ka der i tvende Træfninger, har Marschal Clauzel den 6te Decbr. indtaget hans Residents Maskara. Hertugen af Orleans havde erholdt en Contusion af en mat Kugle, og General Ondinot var saaret. Jmidlertid havde Marschallen anseet det for klogest at afbrænde Staden og vende tilbage til Mostaganem, hvortil Armeen efter en besværlig Marsch var ankommen, Hertugen af Orleans havde atter indskibet sig og var vendt tilbage til Toulon, hvortil haner indtruffen den 19de Decbr. og har underkastet sig Quarantaine. Abdel Kader har kastet sig ind i Bjergene, hvorfra han tidligt eller sildigt nok igien vil komme frem, og en af Hovedhensigterne med Toget, nemlig at befrie de franske Fanger, er mislykket, da Emiren efter Forlydende skal have sendt disse til Marocco. - Keiser Nicolaus's Fødselsdag den 18de December er paa det Prægtigste høitideligholdt hos den russiske Ambassadeur. Flere Ministre og Præsidenten for Pairskammeret vare tilstede, Lord Skanville havde afslaaet Jndbydelsen, da han samme Dag gav en stor Diner. Blandt hans Gjæster befandt sig Dhrr. Montalivet, Thiers og Dupins To Dage senere undskyldte Grev Pahlen sig hos Hr. Thiers, der havde indbudt ham: Le Temps meddeler Underretning om en laconisk Samtale, som skal have fundet Sted mellem Keiser Nicolaus og Grev Durham. Da Sidstnævnte forlangte Forklaringer over Ruslands Forhold til Porten, især over Tractaten til Chunkiar-Jskelest, skal Keiseren reent ud have sagt til ham: "Dersom Deres Jnstructioner ere af den Natur, da kan De kun ligefrem ansee deres Mission for tilendebragt." Derpaa skal Lord Durham have svaret, "Nei Sire, nu begynder først min Mission!" Le Temps mener, at Rusland ikke vil lægge sig ud med Frankrig og England paa eengang, og derfor forbereder Hr. de Barante en venskabelige Modtagelse, ligesom man ogsaa allerede har sendt ham en Stabsofficier imøde, for at complimentere ham.