JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Blandet. J Bayern er en katholsk Præst, udmærket ved videnskabelig Dannelse og stræng Sædelighed, gaaet over til den lutherske Kirke, og agter nu i en protestantisk Stat at søge Ansættelse som Præst. Ligeledes melder et Schweitzer-Blad, at Professor Heigi, en katholsk Geistlig, og dygtig Naturforsker, er gaaet over til den Reformeerte Confession. Dette Skridt, hedder det videre, af en almeenagtet Mand, om hvem end ikke hans Fiender formaae at sige noget Ondt, gjør her megen Opsigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
J Haven ved Lambethvalladset i London som tilhører Hertugen af Canterbury, seer man 2 af de største Figentræer i England. Deres Grene bedække et Rum af 50 Fods Længde og 40 Fods Brede. Stammen paa det Første er 28 Tommer i Omkreds. Efter en troværdig Beretning stamme de fra Jtalien og blev af Cardinal Pole, som Dronning Maria udnævnte til Ærkebiskop af Canterbury, omplantet i Lambethaven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
En Søn af den afdøde Tonedigter Boyeldien, har komponeret en Opera, som skal forraade meget Talent. Den skal med det Første opføres paa den komiske Opera i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Da man den 3die December i Franziskanerkirken i Freiburg vilde uddeele den hellige Nadvere, erfarede man, at Tabernaklet var opbrudt, og den sølvforgyldte Brødbakke, samt Hostierne og Monstrantsen var stiaalet. Tyven maa om Aftenen have skjult sig i Franziskanerkirken, som formedelst de mange andægtige Folks Skyld bliver meget sildig lukket; thi næste Dag fandt man, at hverken Døre eller Vinduer vare opbrudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
En Skræder i Berlin havde nylig forfærdiget et Par Beenklæder til en Professor. Denne fandt dem for snevre og vilde sende dem tilbage, men den oplyste Habitmager sagde: "Det er nu Moden, og man maa gaae frem ad med Tidsaanden. - Men, min Gud!" svarede Professoren, i disse snevre Beenklæder kan jeg jo slet ikke gaae fremad. For nylig er i Vermondsey (en af Forstæderne i London, i Surrey) blevet grundet et protestantisk Kloster, hvori de fromme Søstre udøve Barmhiertigheds-Gierninger. Der er allererede indtraadt mange Damer deri og endnu ganske nylig en Søster til Greven af Newburgh, Lady BarbaraEyre. Ogsaa Enken, Grevinde Newburg, mener man vil indtræde i Klosteret, i det Mindste har man oftere seet en Vogn holde i Nærheden af Klosteret med Familien Newburgh=Ailseas forenede Vaaben. De fromme Søstre antage samtligen Klosternavne, og besøge de Syge parviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
J Professor Thieles nyligen udkomne Breve fra England og Skotland, 1836, beskriver han en lille Hastværks=Dinner hos Baron Rotschild i hans Contoir, hvor han om Postdagene spiser alene. Om denne Dinner hedder det: Klokken var henved 6, da jeg indfandt mig, men Forretningerne vare endnu i fuld Gang og jeg sporede strax, at det var Postdag. Da jeg var bleven modtagen med den sædvanlige Venlighed, anviste han mig en varm Plads ved den glødende Kamin i en Saffians Lænestol, og for at jeg skulde have Taalmodighed, medens han endnu i nogen Tid modtog Referater af sine Overcontoirbetiente og uddeelte Ordrer, som om det kunde være en General under en afgjørende Bataille, gav han mig Dagsnummeret af the Times til Gjennemlæsning. Men det, der bevægedes i den nærmeste Omgivelse, var mig interessantere end Politiken, og jeg tilstaaer, at jeg bag dette Avisskjærmbræt lod som om jeg læste, medens jeg dog havde mine Tanker bag ved Avisen. Af Alt, hvad jeg her hørte, forstod jeg kun Or denne og undertiden ikke engang dem; derimod henfaldt jeg i Betragtninger over min Situation, da jeg i dette Øieblik, uden at forstaae det Allermindste deraf, var Ørevidne til Betænkninger, Afgjørelser, og Beslutninger, som maaskee inden 8 Dage ville faae Statspapirerne til at stige eller falde i Enropa. Engang imellem forstyrrede Baronen mig i mit interessante Studium af the Times ved et Par artige Spørgsmaal; iblandt andet proponerede han mig, at ville præsentere mig for Kongen, for at jeg kunde komme paa et forestaaende Hofbal; men for en saa stor Ære betakkede jeg mig. Om Maaltidet har jeg intet andet at tilføie, endat det var særdeles godt og blev besørget i Hastværk. Caffeen maatte jeg drikke alene, da min Vert kaldtes fra Bordet, og, da jeg vilde gaae, var han igjen saa dybt inde i Forretningerne, at jeg maatte gjøre det sans adien. - Om Rotschild, hedder det i et andet Brev, at hans Ansigt har et lille Anstrøg af det Socratiske, hans Figur er lav og corpulent. Han boer i een af Cityls Smaagader St. Swinthins Lane der ikke er bredere end Pedermadsensgang i Kjøbenhavn og ligger i Nærheden af Børsen tætved Lombardstreet. Fra denne Gade der ikke pranger med en eneste anseelig Fagade, fører en Port ind i Gaardsrummet, som omgives af en ret smuk Hovedbygning med Sidefløie. "Det Allerhelligste (Baronens Contoir) er et lille, med beitset Egetræe paneleret Værelse, hyggeligt ved et prægtigt Brusseler-Gulvtæppe og en flammende Kamin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Jndsendt. Til dem, det vedkommer. Uagtet der baade er talt og skrevet meget om det Gavnlige af Offentligheden, maa dog enhver, selv de, der nægte aldeles Tilværelsen af politiske Partier her i Danmark, indrømme, at der endnu hos os gives Mange, som ere afgjorte Fjender af al Offentlighed. At berigtige disses Anskuelser, er imidlertid ikke Hensigten med disse Linier, der kun ere nedskrevne for at paapege et Tilfælde hvor Offentlighed ikke blot er gavnlig, men, efter Jndsenderens Formening, endog aldeles nødvendig. Forordningen af 24de October 1837 bestemmer nemlig, at ogsaa de, der ikke drive borgerlig Næring, kunne under visse Betingelser vinde Borgerskab, og i det den tillige opgiver den almindelige Betingelse under hvilke dette kan skee, nemlig Besiddelse af en Grundeiendom, overlader den forøvrigt til de enkelte Communer, at fastsætte de meere specielle Betingelser i de Regulativer, som for enhver Kjøbstad, skal udarbeides, hvilke tillige skulle indeholde Vestemmelse om hvilke af de næringsdrivende Borgere, der ere valgbare eller valgberettigede. For samtlige Lollands=Falsters Stifts Kjøbstæder ere visse provisoriske Regulativer alt udarbeidede, og for største Deelen approberede af det kongelige danske Cancellie og som en Følge heraf har man allerede i Nykjøbing og sikkert endnu i flere Byer alt begyndt paa Handlinger, der skulle foregaae de nær forestaaende Valg, nemlig Offentliggjørelser, af Valglisterne, men endnu har man intet officielt seet bekjendtgjort om de særlige Betingelser under hvilke enten den der ikke driver Næringsbrug kan vinde Borgerskab, eller de Næringsdrivende være enten valgbare eller valgberettigede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Stiftstidenden har vel bekjendtgjort et Udtog af Regulativerne for alle Stiftets Kjøbstæder med Undtagelse af Saxkjøbing (hvorfor den ei er omtalt vides ikke) og senere meddeelt, at Cancelliet har approberet disse Udkast forsaavidt angik hvad der var nødvendigt for at kalde den nye Forfatning til Live; men disse Meddelelser ere ikke officielle, og skjøndt det ingenlunde betvivles at Stiftstidenden har sine Meddelelser fra paalidelige Kilder, saa gjøre de dog ingenlunde en officiel Underretning overflødig, især da man har seet, at en eligeret Borger i Nakskov fandt sig foranlediget til at tage til Gjenmæle mod hvad der for denne Communes Vedkommende var anført. Forinden derfor Valgene foregaae, ansees en Offentliggjørelse af de titnævnte Betingelser, for aldeles nødvendig, da derved først gives Vedkommende Leilighed til at erfare om og hvorvidt de kunne nyde godt af den Rettighed Forordningen har villet forunde dem, hvorimod det naturligviis maa overlades til enhver enkelt Communes Bestyrelse at bestemme paa hvilken Maade de ville offentliggjøre disse Deele af Regulativet, skjøndt vi for vort Vedkommende ansee Pressen i dette som ethvert andet Anliggende for det bedste Meddelelsesmiddel, og tillige vilde foretrække at bekjendtgjøre de 88 af Regulativet, som ere approberede, hvilke jo ikke kunne være mange. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Jfølge Regl. for Kjøbstædernes Fattigvæsen § 44, skal med Regnskaberne forholdes paa lige Maade som med andre Kjøbstæd=Regnskaber, hvilket vel vil sige saa meget som at hine Regnskaber skulle være sluttede og afleverede af Kassereren inden 1ste Marts efter det Aar for hvilket Regnskaberne. skal aflægges. Jndsenderen tillader sig derfor at forespørge, hvad Aarsagen kan være til at Fattigregnskabet for Nykjøbing Kjøbstad for Aaret 1836 (!) endnu ikke er aflagt, hvilken Mangel paa god Regnskabsorden formeentligen ikke kan være nogen af de controllerende Autoriteter ubekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Bekjendtgjørelser. Da lithograferede Portraiter af Stiftets høie Øvrighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre Stiftamtmand R. v. Jessen, Commandeur af Dannebroge, &c. &c. &c., og Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. theol. Biskop Møller, Commandeur af Dannebroge &c. nu ere modtagne, saa tillader jeg mig herved ærbødigst at underrette de ærede Subskribentere om at forbemeldte Portraiter kunne afhentes hos Undertegnede, imod Erlæggelse af Subskriptionsprisen. Nykjøbing den 8de Januar 1838. J. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
J Følge Anordningen af 24de Octbr. 1837, 6 10, ere Valglister over de til Borger=Repræsentanter valgbare og over de valgberettigede Borgere udlagte hos Repræsentanterne, Kjøbmand Schmidt og Stadshauptmand og Ridder Schultz, til Eftersyn for samtlige Borgere, fra Mandagen den 8de til Mandagen den 22de denne Maaned fra Formiddag Kl. 9 til Eftermiddag Kl. 2. Motiverede Jndsigelser eller Reclamationer modtages af Borgemesteren 3 Dage forinden Valgdagen, som nærmere vil blive bestemt. Nykjøbing paa Falster, den 5te Januarii 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Valgbestyrelsen, Møller. G. D. Schmidt J. B. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Fortegnelse. over de i Kongeriget Danmark ansatte Agenter, for den Allernaadigst stadfæstede Brand=Assurance Forening i Altona. Aalborg . . . . . . . . Hr. Fuldm. Østergaard. J. Meulengracht. Aarhuus . . . . . . . .- C. C. Brøchner. Assens . . . . . . . . . Fridericia. . . . . . . . - Coll. Boalth. Holbek. . . . . . . . . - L. C. Smidt. Middelfart. . . . . . . - H. J. Møller. Nakskov og . . . . . - M. Roepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Mariboe Nyborg . . . . . . . . - Proc. Saxtorph. Odense og Kjerteminde. . . . . - Eligs B. Muus. Randers . . . . . . . . – B. Schmidt. Ribe. . . . . . . . . . – H. J. Møller. Svendborg . . . . . . . - D. Meyer. Weile. . . . . . . . . - G. Glud, Andragender angaaende Forsikkringer, blive modtagne af samme, og ere de dertil indrettede Formularer, tilligemed Foreningens Statuter (paa Tydsk og Dansk) at erholde uden Betaling hos bemeldte Herrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Altona i December 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Den administrerende Direction for Brand=Assurance=Foreningen. Stoppel. H. Roscher. J. M. T. Køhler. H. V. Stoppel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-09
Ved den til Fredagen den 26de Januarii 1838, om Middagen Klokken 12 berammede Skiftesamling i Kiøbmand L. J. Harboe & Comps. Opbudsboe, vil, blandt Andet, blive at afgjøre: Udleveringen af et i Boet beroende, Kiøbmand Pohler i Rødbye tilhørende Partie Caffe, – foruden adskillige foreløbige Bestemmelser, angaaende Brænderiets og Bryggeriets Drivt, Huusholdningen, og Tilsynet med Korn- og Vare=Beholdningerne, m. m. Hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 21de April 1824 foreskrevne Maade, til Efterretning for Boets Creditorer. Nyekiøbing paa Falster, den 7de Januarii 1838. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Lollands, Falsters St. Tidende. No A. Fredagen den 12 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Udenlandske Nyheder. Frankrig. En her udstædt, men atter tilbagekaldt Ordre til at samle en Armee af 40,000 Mand ved Frankrigs Nordgrændse har givet Journalerne et rigt Stof til Omtale. Jmidlertid er man ligesaa uvidende om Grunden til befalingen, som til dens Tilbagekaldelse, men antager i Almindelighed at Belgiens Stridigheder med Holland har givet Anledning til befalingen, hvis Udførelse et egenhændigt Brev fra Kongen af Preussen, hvori han forsikkrer de Franskes Konge om, at han med Hensyn til de belgiske Anliggender ganske har samme Anskuelser som Ludvig Philip, har forhindet. J denne Sag, som i saa mange flere ere imidlertid kun Diplomaterne ganske indviede, og det eneste der lader sig uddrage af den er, at man i Europa meget frygter for Krig, og derfor er villig til enhver Opoffrelse for at vedligeholde Freden. Denne Stemning synes ikke at være Ludvig Philip ubekjendt, og man kan ikke nægte, at han benytter sig af den med megen Klogskab. – Deputeret Kammerets nyevalgte Præsident, Hr. Dupin, har holdt en Tale til Kammeret, hvori han med megen Kløgt, har forstaaet at sige alle Partierne noget smigrende. Efter en kort Fremstilling af de tidligere Kammeres Virksomhed gaaer han over til at tiltale det nye Kammer, der, som han ønsker, maa blive conservativt, saa at det kan tilintetgjøre ethvert Tilbageskridt og i det det bevarer det bestaaende forhindre ethvert Forsøg paa Anarchie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Spanien. De bestemte Efterretninger fra dette Land indskrænke sig alene til at vise hvorledes man ved aldeles Jntet at gjøre, søger at redde et Land fra den Undergang, et lignende Passivitets System tidligere har beredt det. J Cortesforsamlingen kjæmper man vel med Ord, men paa Valdpladsen er alt stille, og Prætendenten har derved erholdt Leilighed til at udruste en nye Armee, som skal gaae over Ebro, og Espartero har, sin tidligere Plan troe, givet et Armee-Corps Ordre til at følge bag efter Don Carlos røveriske Bander. Medens dette vistnok er Tingenes sande Tilstand, fortæller imidlertid et spansk Blad Eco del Comercio, at Cordova skal have tilsendt Espartero en Lykønsknings-Skrivelse fordi han førte Overcommanden over den spanske Armee paa en Tid da Borgerkrigen maatte endes, eftersom de Franskes Konges tredie Søn vil som Dronning Jsabella den 2dens Forlovede rykke ind i Spanien i Spidsen for 50,000 Franskmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Portugal. Her er Tilstanden endnu aldeeles uforandret. J Lissabon mangler man Penge, og tænker derfor alene paa Midler til at tilveiebringe dem, medens derimod Migueliterne i Syden, og Chartisterne i Norden vedligeholde de fornødne Elementer til indvortes Uroligheder. - Municipalvalgene i Lissabon ere ganske faldne ud i demokratisk Aand, derimod have Englænderne, der ikke synes at være den portugisiske Frihed gunstige, ladet Linieskibet Hercules lægge sig tæt op ved det kongelige Slot, hvilket har vakt megen Urolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Neapel. Efter de officielle Meddelelser fra Sicilien er Alt der roligt, men efter Privat-Efterretninger skal Cholera atter være udbrudt og man frygtede derfor for nye Rædselscener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Tydskland. Siden Pavens Tale er bleven bekjendtgjort, har man Jntet hørt om de CølnskeAnliggender, og de tydske Aviser indeholde derfor kun Raisonements om hvem af Parterne, der har Uret, og om hvorledes Stemningen er i Rhin-Provindserne og de tilgrændsende katholske Lande. de hannoveranske Anliggender er atter skeet et Skridt, der vidner om med hvilken Bestemthed Regjeringen her gaaer frem, uagtet de Jndsigelser, den fra flere Sider møder. Regjeringen har nemlig bekjendtgjort en Forordning om Hannovers Forening med flere af de tilgrændsende Lande, med Hensyn til Toldvæsenet, uden at denne Bestemmelse tidligere har været forelagt Stænderne, hvilket den efter Forfatningen burde. – J Sachsen har Regjeringen udstædt en befaling til Universitetet i Leipzig, om ikke at lægge enten de 7 fra Göttingen afskediProfessorer, eller de fra samme Universitet kommende Studenter nogen Hindring iveien for deres Ophold i Leipzig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
England. Fra Canada haves endnu ingen senere Efterretninger end de forrige Gang meddeelte, om Udbruddet af Opstanden, derimod ere alle engelske Blade enige i, at tillægge denne Begivenhed megen Vigtighed, og det er derfor mærkeligt, at alle Ministrene, med Undtagelse af Colonialministeren, ere tagne paa Landet i Parlamentsferierne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Fædrelandet. Fra Commissionen for det statistiske Tabelværk i Danmark (bestaaende af Dhrr. A. S. Ørsted, Collin, Johnson, Bech og Olsen) er i Slutningen af forrige Aar udkommet en tabellarisk Fremstilling, af Hartkornet. Heraf sees at Danmark Hartkorn beløber sig til 372,656 Tdr. Ager og Eng, 4,608 Tdr. Skovskyld, 5, 154 Tdr. Mølleskyld, 36, 420 Tdr. matriculeret Kongetiende og 38,000 Tdr. matriculeret Kirketiende, tilsammen Hartkorn af alle Slags: 456,818 Tdr. Af Sammenligningen mellem Hartkornet og Arealet sees, at Lolland, Falster, Fyen og Langeland ere anseete for de frugtbareste Provindser, og have de færreste Tønder Land geometrisk Maal (9 og 10) paa hver Tønde Hartkorn, og at Ringkjøbing og Ribe Amter ere de mindst frugtbare Deele af det egentlige Danmark og have saaledes de fleste Tønder Land g. M. (39 og 36) paa hver Tønde Hartkorn. Den interessanteste Sammenstilling torde mulig være den, som Commissionen har meddeelt til Oplysning om, hvorledes hele Danmark privilegerede og uprivilegerede Ager-, Engs- og Skovskylds=Hartkorn, tilsammen 377,264 Tdr. Hartkorn er fordeelt mellem de forskjellige Klasser af Jordbrugere. Af hiint Hartkorn drives nemlig under Hovedgaarde 35,261 Tdr., Selveier godset udgjør 152,530 Tdr.; Arvefæstegodset 37,334. Tdr.; Fæstegodset 145,890 Tdr. og under Kjøbstæderne drives 6,206 Tdr. Af alle Danmarks Jordeiendomme drives saaledes noget over 9 pCt. umiddelbart under Hovedgaarde, omtrent 40 pCt. er Selveiergods, omtrent 40 pCt. er Arvefæste gods, henved 39 pCt. Fæstegods og henved 2 pCt. drives under Kjøbstæderne: Selveiergodset er saaledes det overveiende. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Den 16de December blev Delinqventen Laurs Paulsen, som havde dræbt sin Moder, henrettet paa en høi Markplet i Fjaltring Sogn, hvortil han havde to smaae Mile at kjøre fra Lemvig. Afde i Viborger Samler meddeelte fuldstændige Oplysninger om hans sidste Øieblik m. m., sees, at Executionen fuldbyrdedes af den yngre Stengel, som i et Nu skilte Hovedet fra Kroppen. Forsaavidt Menneskeer kunne dømme, fortrød Delinqventen sin Udaad, og talede paa Retterstedet til de 5 a 600 forsamlede Tilskuere, meest Tjenestetiende, Fruentimre og Børn, formanede dem til at give 22 Ser. deres Børn en god Opdragelse, samt advarede dem om, ikke at lade sig henrive af heftige og voldsomme Lidenskaber. Efter Henrettelsen talede Præsten, Hr. Prior fra Wandborg, i samme Anledning et Par Ord til Folket. Jfølge L. Paulsens Ønske og Begjæring, udleveredes hans Uhr og Klæder til hans Kone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Endelig har man i Kiel erholdt Efterretning om, at Adressen til det gottingske Septemvirat er kommen den i Cassel værende Jakob Grimm ihænde. Tillige har man i Kiel efterfulgt det af flere tydske Stæder givne Exempel, og indbudet til Subskription. til Understøttelse for Göttingerne. Dhrr. Profesforer Falck og Pett, Dr. Balemann og Kjøbmand, Lorentzen have stillet sig i Spidsen for dette Foretagende, der lover god Fremgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Kjøbmand Friederich Boehm, Chef for Handelshuset F. Boehm & Comp. i Danzig, som under 16de September f. A. allernaadigst er udnævnt til kongl. dansk Consul sammesteds, er af den kongelige preussiske Regjering bleven anerkjendt i denne Egenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
J Anledning af den nyligen bekjendtgjorte Finants-Oversigt for 1835, bemærker, Helsingørs Avis blandt Andet Følgende: Saaledes som vore Finantser nu staae med en Underbalance af c. 110 Millioner Rbd., kunne vi ikke uden med Tiden see dete Onde formindsket, og det er ogsaa først efterhaanden, at vi kunne vente de Besparelser bragte til Udførelse, som ere Gienstand for det almene Ønske. Det maa være os kjært, at vi nu ad officiel Vei underrettes om, hvor stort Landets Tryk er, og i vor billige Bekymring herover bør vi hellere søge Trøsten i, at det staaer ei bedre med mange andre af Europas Stater, – hvor svag end denne Trøst, er, end berolige os for et Øieblik ved at see t. Ex., at vore Besiddelser i Ostindien og Guinea have i 1835 kostet 23000 Rbd., mindre end dervar beregnet; thi hvad Gavn bragte os vel de c. 5000 Rbd., som bleve anvendte paa disse Colonier, Jkke heller kan det trøste os, at Statsindtægterne oversteeg Calculen med 939,000 Rbd. og at Statsudgivterne gik derunder; thi hiint Resultat skyldes fornemmeligt de 697,000 Rbd., der indkom udenfor Beregningen, paa Activerne, og dette Beløb kom derfor ikke meere til Afgang paa Passiverne. Men Trøsten fra den større Jndtægt svinder endmere, naar vi see, at Tallotteriet, som efter Calculen skulde afgive den alt noksom betydelige Sum af 370,000 Rbd., har beskattet Letsind og Overtro med 143,000 Rbd. mere, – at saaledes i et Aar 513,000 Rbd., ere blevne henslængte paa Fortunas Altar, uden at dog Staten under nærværende Omstændigheder kan afsee dette Offer hvortil hæfter saamangen Angerens og Fortvivlelsens Taare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Det sidst udkomne Nr. af Collegial=Tidenden indeholder tvende glædelige Exempler paa, at Authoriteterne stedse meere og meere lytte til den offentlige Stemme og lader sig det være magtpaaliggende at berigtige hvad der feilagtigen meddeles Publicum gjennem Journalerne. Saaledes har nemlig Collegialtidenden meddeelt en Beregning over den reglementerede Gage for Directionen for den almindelige Pensionskasse fordi Bladet Fædrelandet havde i tvende Artikler denne Gjenstand betreffende beregnet den betydeligt høiere end de virkelig skulle være.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-12
Uagtet nu Fædrelandet ikke længere kan betvivle Rigtigheden af den som reglementeret Gage opgivne Sum, frygte vi dog for, at det atter af denne Oplysning vil faae Anledning til at klage over at man endnu kun kan bringe det til halv Offentlighed, thi skjøndt vi alle vide at Gratialerne spille en betydelig Rolle i alle Statshuusholdningens Udgiftsposter, og derfor sikkert heller ikke mangle i den almindelige Pensionskasses, hvorpaa ogsaa Fædrelandet har gjort opmærksom, saa omtales de derimod ikke med et eneste Ord i Collegialtidenden, hvilket formeentlig noksom viser, at de virkelig existere, og sikkert udgjøre en ikke ubetydelig Sum. Maa man saaledes i dette Tilfælde beklage at Offentligheden ikke er fuldstændig, maa man i det andet med Kjøbenhavnsposten klage over, at man ikke har været aldeles oprigtig, men ladet en Anden høste Lønnen for det, den offentlige Stemme eller Tidsaanden, har bevirket. J Kjøbenhavn havde man nemlig ved at nedsætte Vægterlonnen og ligefuldt opkræve Vægterskatten med det Beløb, der udfordres til den forhøiede Vægterløn, opsparet et betydeligt Fond til, som det heed, en Forandring i Natpolitiet. Mod at man saaledes lode de nuværende Borgere betale for en Jndretning, som først de tilkommende Borgere vilde have Godt, af, havde Kbhvns 32 Mænd gjentagende gjort Forestillinger, men forgiæves. J det forløbne Aar bragtes Sagen af Fædrelandet for Publicums Domstoel, og iaar er Vægterskatten nedsat til det Beløb, som udfordres til at betale Vægterskatten og Communen er saaledes befriet fra en Byrde, det var tvivlsomt om den nogensinde fik Gavn af. J den Beretning som om denne Sag findes i Collegialtidenden, hedder det nu, at Forandringen er skeet fornemmelig efter Overpræsidenten Kjerulffs Jndstilling. Det er vel muligt at dette er saa, men de Fleste ville dog sikkert med Kjøbenhavnsposten antage, at har nu Overpræsidenten forandret sin Mening i denne Sag, hvis ivrige Forsvarer han tidligere var, er dette sikkert et Offer, han har bragt Tidsaanden og den offentlige Stemning.