Berlingske Tidende, 1781-07-20
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1781. (See No. 58. Selskabet seer ogsaa gjerne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender med bestemt Vished allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme. Planen og Indretningen overlades til Forfatterens Valg: dog ønskes, at de, som skriver i Spørsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunde læses og have fuld Meening, om man end gaaer Spørsmaalene forbi. Disse Skrifter maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for sine Reglers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmærkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaae Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølv=Medaljer, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmærkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden maatte behage at indsende, inden den 1ste October 1781. 18. Det er bekjendt, at der i Norge voxer en stor Mængde vilde Bær, saasom Blaabær, Hindbær, Tranebær, Tyttebær, Multebær. m. f. hvilke i Almindelighed ikke anvendes saavel, som de kunde og burde. J Betragtning heraf udsætter Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs, enten alles eller visse Sor ters, beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ekonomisk eller medisinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen indsendes inden 1ste October 1781. Enkelte Afhandlinger og en vis Sort af slige Bær vil Selskabet ogsaa modtage og efter sin Værd belønne. 19. Da man ei paatvivler, at jo endeel i Fjeld=Egnen vildvoxende Planter kan tjene endog Mennesket til Føde, saa udsætter Selskabet: Sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. for den beste Afhandling om de i Norge især tilfjelds voxende Planter, hvis Rødder, Stengel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket og i Stedet for de almindelige KjøkkenUrter, som i de Egne ikke trives, grundet paa igjentagne Forsøg og Erfaringer. Selskabet søger ikke en blot Kompilation eller Jndsamling af hvad Botanisterne tilforn om slige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse, og den norske Almues enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æsken des egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøver, som Forfatteren selv maatte have paafundet. Tillige maatte gives Efterretning om den beste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de best samles, tilberedes og til fornøden Brug bevares. For at give de Æskende Tid til de fornødne Forsøg, især i Hensigt til den beste Dyrkningsmaade udsættes Afhandlingernes Jndsendelse til 1ste November 1783. Velskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger om enkelte vild voxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne. 20. For den nøiagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tjener til at afværge den fede JordsBortskyldning, og til at befordre Marsk-Landets Tilvext, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet sin første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1ste October 1781. 21. Da adskillige Strandbredder og Kysterne uden for samme kan fortjene omhyggelige Patrioters Eftertanke til slige Kysters bedre Anvendelse end almindelig skeer; saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den beste Afhandling om de saakaldede Vej lers Inddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Jnddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, den større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Inddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trekkes nærmere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Slikgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Pro til efter de forskjellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strekning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig Arbeides Beskrivelse bør være geleidet med nøiagtige udførte Plan= og Profil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord=Eieren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbejde, og derfor indeholde alt hvad som er at iagttage ved at opgrave Jorden, ved samme at rense, hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, som og deres Kiendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det hele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. J Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og til lige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hjelpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første Gang som derefter, stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand af ledes, og hvorved det indttagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende høiere Egne nedtrængende Vand. (Fortsættelsen følger i Tillæget.)