JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Af nye Kunstværker har München, siden Fuldendelsen af Frescomalerierne i Hofhaugens Arcader, intet vakt en saa almindelig Deeltagelse som Gravmonumentet overden uforglemmelige Hertug af Leuchtenberg, udført af Thorvaldsens Mesterhaand. Helten, i romersk Dragt, er en kolossalsk Figt; paa hans høire Side sidder Historiens Muse, paa den venstre tvende Genier; Bifigurerne ere efter en betydelig mindre Maalestok og beregnede paa at hæve Hovedfiguren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Don Miguel har ladet en Soldat, som havde talt om Dronning Marias Proklamation, pidske saaledes, at han døde nogle Timer efter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Bygmesteren af Theemse-Tunellen Hr. Brunel, har faaet det Hverv at bestyre Arbeidet af de Rør der attraaes anlagte for at lede drikkeligt Vand til Paris. Det geografiske Selskab i Paris har udsat 1000 Fr. for det bedste Værk over den asiatiske Negerslægts Oprindelse. Frankrig udsætter aarlig 50000 Fr. for den første Underviisning, og Nederlandene 667524 Fr. J Forhold til Folkemængden vilde Frankrig mod den nederlandske Sum kunde komme til at udsætte 3400000 Fr. Jødernes Emancipation i England. (Hvor gaves der vel en politisk, religiøs eller verdensborgerlig Jdee der greb ind i Tiden, som Frankrigs de Pradtikke strax sagde sin Mening om Herved nogle af hans Yttringer i Courier francais.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
J den gode gamle Tid da Uvidenhed og Jncivilisation vare herskende, hvis Hæder, Lys og Lyksalighed vore Absolutister gjerne gad give os igjen, henvendte sig en Konge af England, Henrik den 3die, da han var forlegen for Penge, til en Jøde fra York, og lod ham udtrække Tænder, for at - udtrække ham Penge. Dengang gjorde man altsaa Budgetter med Tandlæger, og var omsider vis paa at erholde dem. Lykkeligviis er denne kostbare Skik gaaet af Brug ved Nutidens ulyksalige Civilisation, og man kan nu baade beholde sine Tænder og sine Penge. Som bekjendt lod hiin Jsralit udtrække 7 Tænder; længere kunde han ikke holde Pinen ud, og aabnede nu sin Pung.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Jmellem Tandudtræknings-Tiden, for at afpræsseJøderne Penge, og deres Emancipation, ligger en rum Mellemtid; man maa tillige indrømme tvende Punkter: 1) At Tiden i hvilken man emanciperer Jøderne, vel er af samme Værd som den i hvilken man lod dem beholde Tænderne for at faae deres Penge: Tiden i hvilken Fyrsten kastede sig paa de arme Jøder, og for at udføre hver kostbar Daarlighed, plyndrede dem, solgte dem Luften de skulde indaande, medens Folket, opægget ved skammelige Opdigtelser, overfaldte og myrdede Abrahams Efterkommere. Jødernes Historie i Europa i 12 Aarhundreder, ere udtalte i trende Ord: Barbari, Plyndring og Rov. 2) At Parlamentet i et Par Aar har gjort et ædelt Brug af Tiden og har lært andre at bruge den til Gavn og Baade.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
J Aaret 1829 bleve 6 Mill. Katholiker befriede for Undertrykkelsen. De vare udelukkede fra City, hvis Byrder de maatte bære lige med andre. Emancipationen har gjort Ende paa denne skrækkelige og nedværdigende Uretfærdighed. J Aaret 1830 kommer Jødernes Emancipation paa Bane. Her ere endnu større Fordomme at overvinde, men endelig opløser sig den Forvirring der nu i 1500 Aar har stiftet saa megen Elendighed. Som om der hørte saa lang Tid til at indsee, at Mennesker af forskjellig Tro maa være Guddommen ligesaa velbehagelige som de der høre til en herskende Religion. Opdragelsen har varet længe, og har været møisommelig, men den blev fuldført, og England har nylig givet den en imponerende Sanction; man har hørt den Erklæring i dets Parlament, at en isralitisk Befolkning af 40000 Sjæle kun tæller arbeidsomme, sædelige, Lovene adlydende, Landet og dem til Nytte værende Mennesker. Hvorfor gjør Jøderne i England sig ikke skyldige i den moralske Udartelse som man i andre Lande beskylder dem forSvaret er let: fordi man ikke har kastet dem i en Afkrog, fordi de, fri som andre Mennesker, have havt Lov til at udvikle deres Evner og øve deres Kræfter, og i denne Øvelse fundet Midlet til at blive som andre Mennesker. Man see kun til de portugisiske Jøder i Frankrig, Amsterdam og Hamborg, de adskille sig ved Jntet fra de andre Jndvaanere. Men vi nedværdige selv menneskelige Væsener, og lade dem føle den Behandling som Nedværdigelsen medfører. Vi beskylde den for Mangel paa menneskelig Hjerte som vi selv have nedværdiget til Dyret. Hal vi selv bære Skylden for hiin Udartelse! Skuer hen til St. Domingo og seer om Udartelse ligger i Menneskets Natur. eller i Aaget som raae og grusomme Herrer paalægge? Det er paa Tiden, at alle disse Grusomheder tage en Ende. Jøderne ere i dobbelt Henseende vore Brødre, som Mennesker og som Religionsforvandte; thi de ere vore Ahner i Religionen, og ligesom de, bede jo vi, at maatte vorde optaget i vor fælleds Stammefader Abrahams Skjød. Civilisationen skal nok igjen opreise den sjunkne Menneskeslægt, nogle Uforstandiges Skrig vil ligesaalidet kunde standse Menneskehedens Seierstog, som Ug lernes Skrig vil kunde standse Stjernernes Løb der oplyse Natten. Børne-Korstoget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
(Af et nyt engelsk historisk Værk, Medens Pave Jnnocenz ivrig anvendte Alt for at tilveiebringe et Korstog, og det var lykkedes ham at enthusiasmere mange tusinde Mennesker, gik Begeistringen, selv over paa Børnene. Det er en neppe trolig, og dog sandfærdig historisk Tildragelse, at ikke færre end 15000 Børn i Frankrig og Tydskland grebe til Korset for at drage til Palæstina. Nogle paastaae at disse Børn kun fulgte deres egne umodne Tilbøielighed og andre igjen at de vare opfordrede af tvende Geistlige der vare komne hjem fra Fangeskabet i Østen, og vare frigivne under den Betingelse, at forskaffe endeel europæiske Ynglinge i persisk og syrisk Tjeneste; denne Mening var almindeligere antaget end hiin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
De unge Korsfarere droge gjennem Sachsen, over stege Alperne og kom til Genua, hvor deres Nærværelse satte alle Mennesker i Forhauselse. De franske derimod, der havde samlet sig i Nærheden af Paris, droge til Marseille. Med ufortrøden Anstrægelse gik de Reisens Besværligheder igjennem. "Ak, Jesus Christus, giv os Dit Kors igjen!" var deres idelige Udraab. Endelig fulgte endeel udartede Mennesker, med dem fra de italienske Stæder og plyndrede dem uderveis. Nogle vare blevne bortfjernede fra Toget, ledet vildt paa Veien, og omsider omkomne; men de øvrige vare ogsaa blevne meget elendige ved Mangel paa Alting. De havde den sværmeriske Jdee at Middelhavet vilde udtørre for dem saa de kunne vandre tørt over. Men hvor forfærdede bleve de, da Politiet i Genua viste dem ud af Staden, Nogle vare saa lykkelige at Familier havde taget dem til sig. De øvrige gjennemgik paa Tilbagetoget forfærdelige Møisommeligheder; de bleve bespottede og forhaanede hvor de kom igjennem. Kun faa af dem kom hjem igjen, men de fleste omkom i Bjerghuler og Skove.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
J Marseille var det gaaet ligeledes; med den Børneforsamling der var ankommen. Da Havet ikke vilde udtørres, saa saae de sig standsede, og nu bleve de opoffrede for en skjændig Speculation af Handelsmænd, der stode i Forbindelse med Saracenerne. Man tilbød dem nemlig at skaffe dem til Bestemmelsestedet i egne Skibe, for Guds Skyld. De bleve indskibede i 7 Skibe, hvoraf tvende forliste paa Havet. De øvrige 5 ankom til Alexandrien og Bugi, hvor de unge Korsfarere strax bleve solgte som Slaver. Men af hvilken Beskaffenhed maa de europæiske Folkefærds Stilling ialmindelighed have været paa hiin Tid, naar det blev taalt, at saa mange Børn uhindret kunde samle sig, for at offres til uundgaaelig Undergang, hvor svag maa Forældrenes Autoritet ikke have været, Gjorde Naturen dengang sin Ret mindre gieldende, eller havde Præsterne aldeles anmasset sig Familiernes Huusrettigheder for at forstyrre Menneskehedens Vel? Men af hvilket Synspunkt have vi at betragte Jnnocenz's Karakteer, eller Kirkens Tilstand, naar vi see, at disse Børns grusomme Daarskab ikke kunde gaae ham til Hjertet, og han om deres jammerlige Endeligt blot sagde: "man bebreider Os at Vi sove, medens dog disse vare uddragne til det hellige Lands Forsvar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Hs. Durchl. Prinds Vilhelm af Hessen og Gemalinde, Hs. Kgl. H. Prindsesse Charlotte af Danmark, der, tilligemed Deres Børn, havde opholdt sig i Vinter i Hannover, have forladt denne Stad og tiltraadt Reisen til Rumpenheim.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 21de Dennes opførtes, for første Gang: Den Stumme i Portici, Opera i 5 Acter, med Musik af Auber; oversat af Hr. Prof. Heiberg. Huset var propfuldt, og siden Webers Jægerbrud er neppe nogen fremmed Componists Værk paa den danske Scene optaget med saa overordentlig bifald som denne Opera. Ouverturen og saagodtsom hvert Nummer beklappedes, og ved Dækkets Fald i 5te Act lød et flere Gange gientaget stormende bifald. Udførelsen udmærkede sig saavel fra Sanger, og Chorpersonalets Side, ved en ualmindelig Livlighed og Præcision; og Jfr. Patges's Udførelse af Fenellas Partie var et sandt mimisk Kunstværk, hvis Værd ogsaa efter Fortjeneste eensstemmigen erkjendtes. Hr. Solodandser Funck havde med Smag arrangeret de spanske National-Dandse; og Hr. Dandsedirecteur Bournonville og Md. Kretschmer udførte, med megen Gratie og Færdighed og et overordentligt bifald, en pas de deur (om vi ikke feile, den samme hvori Hr. B. førstegang i Vinter optraadte i Jeannot og Colin). Ogsaa Costumet og Decorationerne vare særdeles heldigt og smagfuldt arrangerede; isærdeleshed var en af Decorationerne (den landlige Egn ved Portici i tidlig Morgenbelysning) saa malerisk skiøn, at den henrev Publicum til lydelige bifaldsyttringer. Hr. Oberstlieutenant og Divisionssadjutant Dr. phill. J. N. B. von Abrahamson, Commandeur og Ridder af flere Ordener, er valgt til Æresmedlem af det tydske Selskab "for fædrelandsk Sprog og Oldkyndighed i Leipzig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Jfølge en fra Petersborg meddeellt Notice i et tydsk Blad har Hs. M. Keiser Nicolaus med sin Hofstat hædret en af Hr. Lehmanns og Brødrene Prices Forestillinger af Liniedands og Pantomme med sin høie Nærværelse, og deres Forestillinger skulle i det Hele nyde et talrigt Besøg og meget bifald. Kunstnerparret Hr. og Md. Cornet fra Hamborg er for et Par Dage siden ankommet hertil Staden og agter her at give nogle seeniske Forestillinger, ved hvilke det, efter Forlydende, vil blive understøttet af flere Medlemmer af det Kgl. Theaterpersonale. Blandt de Stykker, af hvilke Scener ønskes givne, nævnes: Den hvide Dame, Barberen i Sevilla og den Stumme i Portici.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 24de Dennes opførtes Aubers Opera: Den Stumme i Portici, andengang, atter for fuldt Huus og med overordentligt bifald. Som Masaniellos Fremstiller erhvervede Hr. Kirchheiner sig et ligesaa almindeligt som fortjent bifald, der udentvivl ikke mindre gjaldt hans charakteristiske Spil end hans fortrinlige Udførelse af Sangpartiet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 23de Dennes foretog Dompskibet Caledonia sin bestemte Lysttour til Vedbek og Helsingøer. Det afgik herfra om Morgenen med henved 60 Passagerer og retournerede om Aftenen med nogle og tredive. Samme Dag gjorde Dania en Lysttour ud til de i Renden liggende 2de russiske Orlogsfregatter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Da Hr. Lewins Pantomme "Jldkongen opførtes anden Gang med nogle Forandringer og Forkortelser, optoges den med almindeligt bifald. Blandt de nye komiske Jdeer, som i samme ere anbragte, er isærdeleshed Scenerne med de tvende Pirtrots og med Mationetterne af heldig Virkning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Kjøbenhavns Havnpriser den 22de Mai. Holstensk Hvede 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk Hvede. 6 Rbd. - Mk. - s. - 6 Rbd. 2 Mk. - s. Lollandsk Hvede. 4 Rbd. 3 Mk. 2 s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug.... 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Østersøisk Rug. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg 2radet..... 2 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 2 Mk. - s. Byg bradet.... 2 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Havre ....... 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. - Mk. 8 s. Holsteensk Smør, 72 Rbd. - Mk. - s. - 76 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Smør. 68 Rbd. - Mk. 2 s. - 72 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 11 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. - Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . . 211. Species 211.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Kjøbenhavn, den 25de Mai. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Nørste Speciessedler pr. 100 Species 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 48 3/4 449 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 96 a 96 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 9191 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 101 ½ a 102 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 104 1/2 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 1101 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 Jator i r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 72 1/2 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Christiania, den 8de Mai. London 3 M. Sigt 6 Spd. 18 s. a 6 Spd. 16 s. Hamborg kort Sigt 134 1/2 Pct. Amsterdam 3 M. Sigt - Pet. Kjøbenhavn Sølv=Specier 3 M. Dato - Pet. Hamborg, den 25de Mai. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 11 3/4, k. S. 13 Mk. 13 1/2. Cadir 46 1/2. Lissabon 407/8. Amsterdam k. S. 35, 55. 2 M. 35, 65. Kjøbenhavn 210. Spe. 2/3 slettere. Disconto - Nykjøbing paa Falster. Den 10de Mai om Morgenen Kl. 7 blev Deliqventinden Margrethe Olsdatter af Særslev, der ved Gift havde ombragt sin Ægtefælle, henrettet paa Falster Birks Justits plads ved Ønsløv, hendes Hoved sat paa Stage og Kroppen lagt paa Steile. Hun gik med megen Fatning og Rolighed sin Død imøde. Nestved. Sognefoged og Gaardmand Fr. Hansen i Averst har nu bekjendt at være Anstifter til den Anders Bentzens Gaard sammesteds overgaaede Jldsvaade.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Aarhuus. J Søndags mønstredes det borgelige Artillerie, og i Gaar de borgerlige Jnfanterickorpser, for Hs. H. Hr. Stiftamtmanden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Paa Fredag ventes Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand hertil fra Kallundborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Viborg. Den 26de April blev i Landsoverretten, paadømt Sagen: Actor Holm, ctr. Møller, Defensor for Hans Peter Friderik Hjorth i Aalborg Arrest, der tiltaltes for at have afstedkommet Slagsmaal i Arresten, for opsætsigt og fredsforstyrrende Forhold, samt for Trudsler mod Arrestforvareren og en Politibetjent. Dom Byetingsdommen bør ved Magt at stande, dog at Straffen nedsættes til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Ved Aalborg, Kjøbstæds Extraret var Tiltalte dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 6 Gange 5 Dage. S. D. Sagen: Actor F. Lykke, ctr. Bastrup Defensor for Christen Jensen Skjørping i Aalborg Arrest, der tiltales for at have stiaalet nogle fra Liimfjorden, indstrandede Fiel. Dom Tiltalte bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage. De Bestiaalnes Ret forbeholdt. Ved Aars og Sleth Herreders Extraret var Christen Jensen Skjørping frifunden for videre Tiltale. S. D. Sagen: Bastrup, befalet for Directionen, for den almindelige Enkekasse, ctr. Møller for Frue Justitsraadinde Hillerup til Børglum Closter, angaaende Jndstævntes formeentlige Forpligtelse at indfrie en af hendes Mand i Aaret 1802 Jndgaaet Selvskyldner-Caution for 744 Rbd. 72 s. Sølv for et Laan paa 2de Bøndergaarde, der nu forlængst ere realiserede, m.v. Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, Processens Omkostninger for Overretten betaler Appellanterne til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv. Ved Børglum Herreds Ret var Frue Hillerup frifunden, og tilkjendt i Processens Omkostninger 10 Rbd. Sølv. S. D. Sagen: Procurator Høgsted i Nibe, ctr. Peder Feirings Enke med Laugværge angaaende 17 Rbd. 4 Mk. 12 s. Repræsentativer, Jndstævnte affordrer Appellanten, deels som resterende Huusleier og deels som Regningsskrav. Dom, Citanten bør til Jndstævnte at betale 14 Rbd. Repræsentativer med Renter fra 12te August f. A. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Ved Nibe Byetingsret var Høgsted, tilpligtet at betale det fulde paastævnte Beløb S. D. Sagen: Otterstrøm for Jndspecteur Brodersen af Frederikskog, ctr. Frederik Madsens Enke, Sophie af Møgeltønder, angaaende 56 Rbd. 80 sk. rede Sølv, Appellanten affordrer Jndstævnte, som Regningskrav imellem hendes afdøde Mand og Appellantens Fader, der i 1812 havde leiet Friderik Madsen en Jordeiendom. Dom: Den paaankede Birketingsdom bør uefterrettelig at være, og Sagen hjemvises til ny Behandling, saa at Appellanten forundes den begjærte Anstand. Processens Omkostninger for Overretten betaler Jndstævnte til Appellanten med 20 Rbd. Sølv. Ved Møgeltønder og Ballum Birketingsret blev den 28de October 1829 eragtet, at da flere Udsættelser i Sagen vare meddeelte, hvorved det Fornødne burde været oplyst, saa blev Sagen overeensstemmende med Forordningen af 6te August 1824. optagen til Dom; og blev derefter Friderik Madsens Enke frifunden og Brodersen tilkjendt at betale Sagens Omkostninger med 6 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Aalborg. Canalens Tilstand paa Vestkysten imellem Toft og Agger, saavel ved Jsens Bortgang den 10de Marts d. A. som for gandske nyelig undersøgt, er befunden at være: Dybden i selve Canalen med jevnt Vande nærmeste 8 Fod. Dito i Havstokken med Dito Dito 3 a 4 Dito. Dito paa Revlerne med Dito Dito 4 Dito. Dito imellem Revlerne og Havstokken Dito 6 a 8 Dito. Dito paa den indre Grund derimod med Dito ikkuns 1 a 2 Dito. Den bredeste Aabning ved Havstokken er omtrent en Cabellængde. Strømmen er i Canalen saa stærk især med N. O.,at man neppe med al Kraft kan roe der igjennem; iøvrigt synes det at holde sig næsten uforanderlig. At det for Liimfjords-Fiskerierne i Almindelighed vilde være gavnligt at den blev tildæmmet er vist Pluraliteten enig om.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Blandinger. Generalpostdirectionen har nu besluttet, at benytte den Forbedring som Veiene saavel i Sjælland som Lolland og Falster i den seneste Tid have modtaget, til at give saavel den lollandske Brevpost, som den forenede Brev og Pakkepost, en skyndigere Befordring end hidtil. Det er derfor Directionens ufravigelige Villie og Bestemmelse, at saavel Brev som Pakkeposten paa hele Routen skal til enhver Aarstid befordres i 3/4 Time Milen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Hr. Bogtrykker D. Qvist i Kjøbenhavn er bleven optaget som Medlem af Samfundet til den danske Literaturs Fremme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
J de Kjøbenhavnske Søndagsskoler have i 30 Aar været underviist 6882 Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Etatsraad og Generalfiskal Treschou er ankommen fra Kjøbenhavn til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 16de Februar d. A. er gjennem det SlesvigHolsteen-Lauenborgske Cancellie emaneret en allerhøieste Forordning angaaende Vandrebøger, som skulle meddeles Haandværksvendene, og det Forhold, som disse ved deres Vandringer have at iagttage.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
I Hovedstaden ere fra den 15de indtil den 22de Mai 15 Par ægteviede; 54 Drenge og 47 Piger, tilsammen 101, fødte; 38 Voxne og 29 Børn, tilsammen 67, døde. Altsaa ere 34 flere fødte end døde. - Af Brystsyge (Lungesyge) ere 10 og af Krampe 14 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 17de Dennes fandt Landfoged, Conferentsraad Hienzelmanns høitidelige Jordefærd Sted i Meldorf. Den Afdøde, der havde været deputeret i det tydske Cancellie, og derfra blev Landfoged (Amtmand, i Sønder-Ditmarsken 1806, havde erhvervet sig udbredt Yndest i sin Kreds, og Alting deeltog i hiin Sørgefest. J hans Sygdom var hans Søn ilet fra Kjøbenhavn til Hjemmet for at være Faderen behielpelig i hans Embedsforretninger, men fandt det Øie brudt, hvoraf den venligste Velkomst skulde have smillet ham imøde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
J Randers Amtstidende meddeles en Anviisning til Omgangsmaaden ved Vaskning med Vaskemaskiner. Louis U. Jürgensen, en Søn af afg. Urban Jürgensen, fortsætter Faderens Establissement.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Subskriptionsplan. (Af Hr. Cancellieraad Hempels Adresse-Avis)
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Om nogen Tid agter Undertegnede at udgive: "En Kogebog paa Vers, indeholdende Kager og nogle andre Retter. De fleste Opskrifter ville kunne synges efter bekjendte Melodier. Som Prøve herpaa: Prindsesse Budding. Melodie: Dig elskte Frankrig mit Farvel jeg byder. 3 Pægle tag af sød og deilig Fløde, tag 8 Lod af allerbedste Smør, samt 7 Lod Sukker meget fiint du støde, en 15 Æg i Deigen derpaa rør! Men Fløden, Sukkeret og dertil Smørret, skal sættes allerførst paa Jlden hen. Kom 9 Lod Meel i lidet Melk og rør det, og held det i det andet strax igjen. Naar dette koldt nu næstendeel er blevet, saa kommes Æggeblommerne deri, og Hviderne skal slaaes, som er beskrevet, til allersidst, saa er den Stads forbi. Man samme som en anden Budding bager, saa veed, min Skjønne, sagtens selv hvordan. Sauce, som til andre Buddinger, man tager; Den rettes som en anden Budding an. Denne Bog bliver trykt paa Velinpapir, og Prisen for Subskribenterne vil ikke overstige 3 Mk. J. L. M.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Subskription paa ovenmeldte Sang=Kogebog, der om et Par Uger vil udkomme, modtages snarest muligt paa Odense Adresse-Kontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Paa Høiden af Texel saaes den 13de Dennes er dansk Skib drivende uden Master; det skal have været ladet med Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Den 15de Dennes ankom Sibet Frederik og Marie, Capt. Holm fra Aalborg til Amsterdam. Den 20de Dennes ankom Skibet Thetis, Capt. Christensen, fra Aalborg, til Svinemünde. Den 13de Dennes ankom Skibet Sophie Johanne, Capt. Smidt, fra Aalborg, til Hull. Creditorer indkaldte ved Proclama med Aar og Dags Varsel. Major L. J. Maag i Kbhvn. - af 11te Maj 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-05-29
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg; C. Pagh. Viteratur i Vanmark. J Kjøbenhavn er udkommen: Kjærminder eller de lykkelige Dage, en Vaargave mellem Elskende, af Fr. H. Guldberg, 3 Mk. - Af det kongelige Theaters Repertoire, Nr. 26, "Den Stumme i Portici " Opera i 5 Acter, 12 s. - Svenskerne i Prag, en historisk-romantisk Skildring, af Caroline Pichter, 3 Dele, 15 Mk. - Wegweiser in Copenhagen, besonders for Reisende, enthaltend: Alphabetisches Verzeichnitz oder Anveisung alle Gassen undStratten, Platze, Markte, offentliche Gebande, die wichtigsten Stiftungen, Gasthofe, &c., zu finden, 4 Mk. 8 s. - Anden Deel af Coopers den røde Fribytter, 10 Mk. - Lægevidenskabens Studinm. En propedeutisk Forelæsning af Prof. Dr. Med. Vang R. af Dog., 16 s.