JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
La Directrice du Theatre Francois de Sa Majeste, aura honneur de denner le Mecredi le 26 October Bal masque a la Sale ordinaire du Spectale, qui commenceraa c) heures du Soir. On Sadressera pour les Billet, la veille & le jour du Bal, an Sieur Brummer à la Sale ordinaire depuis 9 heures du Matinusqu a 12, & depuis trois 3 heures apres middi jusqua Six. Ceux qui nauront paa pris de Billets aux dites heures pourront en prendre à Pen tre du Bal. On payera pour chacun 4 Marck Danois & il ne pourrons servir que pourune seule fois, il yaura des Rafraichissemens pour la commodite du Public. Le SieuBrummer distribuera aussi des Billets double servant de un Cavalier &une Damme. Le prix de chacun des dito Billets sera de 8 Marck picce. Vug=Caffe brændt og malet 12 s. Pd., Hvede=Caffe 16 s. Pd., 11 beste nye Tronhiems Silde Sallat 16 s. Krukken, Hollanst Potte Ost 16 s. Pd., sælges i store Fiolstrædet den 10de Dør høyre Haand fra Skidenstrædet, hvor 2de Jernværk er paa Trappen, sammestæds farves siolette Handsker, vaskes gl. Rue Randers Hand skeer, og sværtes Manschesters, Fløyels og Embs Veste, Boxer, PræsteKioler, Kaaber, Kyser, Floer, Blondiner, Agramaner, Strømper, Baand og videre for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Da Mester Posementerer Bendix Nicolay sidstafvigte 14, October som Flytte=Fredag, er gaaen bort fra mit Huus, hvorhan har boet 1 halv Aar, uden at betale mig min til gode havende Leye samt Skat, men efterladt sig noget Posementmager, Reedskab og gl. Skramlerie, og jeg ey har kunde faaet at vide, hvor han sig siden den Tid opholder; Saa advares han hermed en for alle gange, at indfinde sig hos mig undertegnede inden 8te Dage fra Dato, for at betale mig det til gode havende og afhente bemeldte hans Tøy, siden jeg ey kan huuse det længer, el ler vente paa Pengene. Da om han ikke indfinder sig inden bemeldte Tid, er jeg nodsaget til at sælge saavel Reedskabet som det andet Tøy, han haver ladet staae, for saavidt tilstrekke kan derudaf at see mig betalt. Kiøbenhavn den 25 Oct. 1768. Jens Winther, boende i Friebager Huuset i Vognmagergaden. Som Hans Petersen Dinst, forhen Soldat, som forleden Søndag den 23 October har absenteret sig fra det Værelse, og ey betalt sin Leye; Saa averteres herved, at han indfinder sig inden om 8te Dage, ellers holder jeg mig til hans Efterladte. KiøOlans Ularen, benhavn den 25 October 1768. boende i Adelgaden.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Paa Christionshavn udi Sophiegaden hvor Posten staaer, det nye Huus i Stuen hvor Hørkræmmeren boer, og Hordukker, sees orm Døren, ere Hørkræmmer=Vahre at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Bospæls=Forandringer. Det Kongelig Stemplet Papiir som nu flyttes need paa Kiøbmagergaden i Hr. Etats=Raad Jselins forhen tilhørende Gaard, bliver der at faae næstkommende Mandag den 31 October.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Mandagen den 7 November førstkommende, bliver som sædvanlig foretaget Auction paa Sr. Christian Petersens iboende Værelser udi Viinhandler Sr. Jacob Drewsens Gaard i Wimmelskaftet, saavel over Kramvahre som Løsøre; Catalogi ere at bekomme 8 Dage for Auctionen.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Fredagen den 28 October førstkommende om Eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, skal ved offentlig Auction Anden Gang opbydes og til de Høystbydende bortsælges Skoemager Sr. Haagen dahls tilhørende og i Pedermadsens=Gang beliggende Huus. Fredagen den 28 October vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: 10 Fader Raae Sukker.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
12 Sækker Caffebønner. 2 Sækker Bomuld. 60 Stkr. fiin med Hørlærreder. Hvoraf Proverne 3 Dage før Auctionen kan sees hos Mægler Jürgensen.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Fredagen den 28 October førstkommende, bliver paa Børsen, her i Staden ved sædvanlig Børstid opbuden, og om fornøyelig Bud skeer bortsolgt en Ladning oprigtig og ubeblandet Lyneborger, Salt, saa og en Ladning Engelsk Salt, der begge directe er hidkommen, beliggende i et af Sr. Wilders Pakhuuse paa hans Plads, hvor samme 2de Dage for Auctionen kan tages i Øyesyn om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 slet, og om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 4 Slet, Saltet sælges fra 1 Tønde til 10 Tønder, og de øvrige Conditioner bekiendtgiøres paa Auctionsstædet. Fredagen den 28 October førstkommende, vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: 6 Sækker Caffebønner. 3 Fade diverse Sorter Krap. 3 Piber Liinolie. 2 Dito Bomolie. 2 Casser fiin Jndigo 1 Oxehoved Terpentin, 20 Riis hvid Cardus Papiir. Hvilke Vahre Formiddagen for Auctionen kan sees i Mægler Jürgensens Kielder ved Canalen. Nat bruune og sorte Vallakker bliver solgt ved Auction imellem 14 og 12 slet Løverdagen den 29 October førstkommende i det store Garder Qvarteer paa Vestergaden.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Til Leye. Hos Madame Simmelhag paa Christianshavn, er smukke Værelser til Leye for Boesiddende eller Logerende, som strax kan bekommes.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
En Sahl udi underste Etage til Gaden samt 1 Sove=Kammer til Gaarden, med 1 Kiøkken, gibset betrokken og mahlet, er til Leye og kan strax tiltrædes med eller uden Meubler udi Printsensgade bag Slottet. Vedkommende vilde adressere sig til Vrten som beboer det andet nye opbygte Huus i Printsensgade paa høire Haand naar man kammer fra Printsens Broe. Paa Vandkonsten næst ved Urte Boden hos Brændeviinsbrænder, ere smukke gibsede og betrokkene Værelser i anden Etage til Leye 3de Sahler med Kiøkken, Spise=Kammer og Seng=Kammer, Loftrum og Staldrum til 1 Hest. Paa Hiørnet af Sluttergaden og Kattesundet, er de mellemste Etage til Leye for 3 Familier, alle gibsede Værelser, Kiøkken, Spise=Kammer og Loftrum, strax at bekomme. Christen Sørensen Horbye.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Til Kiøbs. Hos Remmesnider Meyer paa Postgaarden, er at bekomme: En Rustvogn saa got som nye, med Seletøy, Og en Kariol med Sele og Hest, eller hver for sig; Og en Reyse=Vogn til 4 Personer, i brugbar Stand, for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Hos Kyhner paa Amager=Torv, er en liden Partie af beste Sort Jndigo tilkiøbs, saavelsom ogsaa extra gode tørre Kirsebær og Cathrine=Blommer med videre, alt for billig Priis. Paa Holte Gaard i Siædland, er 6 Stk. gode malke Kiøesom snart skal kalve, tilkjøbs; Saa og 2 smukke graae Hingster i 5te Aar gammel. 7, 6 og 5 Tomme Søm, er at faae i Schouboegaden i det røde Huus næst ved Blikkenslageren i Stuen til Gaden. I Compagniestrædet anden Dør paa venstre Haand, M. V. fra Læderstrædet hos M. Voltzes, er at bekomme. Fiine Martinique Caffebønner 2 Mk. 4 s. Pd. Caroliner Risengryn, Lpd. 3 Mk. 8 s. Pundviis 6 s. gl. Rom 24 s. Potten, Jtalienske Citron=Saft, Holl. Chocolade, hvide Bønner, Laalandsk ViinEddike, og dito Stivelse, Theebohe og Congo Thee, samt alle Sorter Raffinerede Sukkere, og Pudder=Sukker, med fleere Sorter Vahre, alt til billige Priser. Klever=Frøe, rødt og hvidt af beste Sort, er tilkjøbs hos Urtekræmmer Tiedeman paa Hiørnet af Vognmagergaden.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Capitaler som anbydes. Mod got og udi Stadens Brand=Casse forsikkert Huuspant kan til førstkommende 11 Dec. bekommes 2000 Rdlr. som af Brøgger Baadh anvises. Herfra gives Anviisning hvor 3000 Rdlr. under et eller separat til 11 Dec. udi got og assureret Huuspant mod første Prioritet eller paa anden antagelige Maade er at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1768-10-25
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En mig tilhørende sort Hest 6 a 7 Aar gl. som udi sidst afvigte Sommer har gaaet paa Græs paa Stadens Nordre Fælled, klippet et Kors paa det venstre Laar eller Lænden, og Frem Beenene hvorpaa Hovenne vare svage og affældige nyeligen Skoe underlagt, er udi denne Maaned af Fælleden bortkommet; Tho udbedes at den eller de som skulle antreffe, eller kunde give nogen Efteretning om denne Hest, behagelig vilde anmelde mig samme, da jeg for Umagen give en raisonable Douceur. Kiøbenhavn den Jens Ulstrup, Bager, 13 October 1768. boende paa Vestergaden.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Efterretning om China.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
China, det største og ældste Rige paa den hele Jordklode, som regieres af en eneste Fyrste, og ved en eneste faststaaende og immervarende Lov, har nu allerede over 4000 Aar holdet sig i sin fuldkomne Glands. Hverken Jndvaanernes Sæder, eller deres Skikke, ja ikke engang Chinesernes Sprog har i denne lange Tid lidt den allermindste Forandring. Regenterne i dette vidtløftige Rige har fra Arrild Tid af, i hvor uindskrænket endog deres Magt er, imod de Asiatiske Regenteres Sædvane, ikke allene været deres Undersaatters Herrer, men endog deres Fædre og Venner.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Efterat Abbe de la Porte havde en Tidlang opholdt sig i Macao, som han til Qvanton eller Canton, Hovedstaden i Provinzen af dette Navn, som har en fortreffelig Havn, hvorhen Handelen med Chineserne bestandig trekker en utrolig Mængde Menneskeer, og i Særdeleshed Fremmede, saa at man, uden at giøre for meget af Sagen, kan paastaae, at Canton har ligesaa mange Jndvaanere som Paris. Turho, eller Ta=Floden flyder langs forbi Staden, og formerer sammes Skiønhed og Anseelse, efterdi den er bedekket med en utallig Mængde Barquer, af hvilke hver tiener en heel Familie til en stedsevarende Bolig. Om Morgenen seer man Jndvaanerne fra denne flydende Stad at komme ud fra deres Vaaninger, og deels adsprede sig i Canton, deels paa Landet, hvor de med alle Slags Arbeyde fortiener deres Underholdning, og om Aftenen kommer de tilbage igien til deres Vaaninger. Forfatteren kan ikke beskrive Egnen omkring denne Stad behagelig og indtagende nok. Træerne ere stedse grønne, og der er næsten et bestandigt Foraar; de store Landveie ere paa begge Sider enten besatte med de smukkeste Træer, eller de ere indfattede med Mure, paa det at de Reysende og i sær Qvæget, ikke skal gaae ud i Markerne og giøre Skade. Disse Mure har mange Aabninger, som enten giver en smuk Udsigt til en Stad eller til en Bye. Veyene bliver bestandig holdte i en god Stand, saa at man ikke lettelig nogensteds kan reyse med mere Fornøyelse og Magelighed end China.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Nogle Chineser setter deres Tidsregning endogsaa langt ud for Syndfloden; men de Lærde begynder samme med Forhicans Regiering; dog vide de ikke egentlig at bestemme, hvor lang Tid der har været imellem denne Fyrstes Regiering og indtil Nat, som regierede over Chineserne allerede to tusinde og fire hundrede Aar for Christi Fødsel. Han regierede 80 Aar, og hans Amindelse bliver endnu høytideligholdt iblant Chineserne. Dersom ellers et berømmeligt Navn og Rygte hos Efterkommerne opmuntre, og tilskynder Fyrsterne, at stifte sig ved deres Dyder og vise Regiering et ævigt Æreminde hos Efterverden, saa maae de Chinesiske Regentere besynderlig udmerke sig fremfor alle de øvrige Fyrster paa Jorden. Man har for utænkelige Aar siden oprettet en vis Domstoel eller Ret i China, ved hvilken Regienternes gode eller onde Bedrifter afveyes, og deres gode eller slette Eftermæle bliver gandske sikkert og tilforladelig bragt til Efterkommerne. Et vist Antal troeværdige Mænd ere bestemte og forpligtede til, omhyggelig at optegne alle deres Regenteres gode og onde Bedrifter.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
En vis Rigets Grundlov underflytter denne Domstoels Værdighed, og i hvor uomskrænket end Keyseren er, saa kan han dog ikke ophæve samme. Man paastaaer, at disse Dommere over de Keyserlige Dyder og Laster ere ubevægelige, og hverken ved Belønninger eller Straf lader sig afholdes fra at opteigne Sandheden. Dette skulde maaskee være utroeligt, (efterdi det ikke gaaer bedre til i China end hos os) dersom disse Bidrage til Monarchernes Historie skulde bekiendtgiøres imedens de endnu levede, efterdi da mangen en formedelst Frygt og Hyklerie skulde afholdes fra at skrive Sandhed. Men saa kommer disse Anmerkninger ikke før til Lyset, førend efter Keyserens Død, eller rettere, førende en anden Familie er paa Thronen; thi saa længe endnu en Paarørende af den Afdøde fører det Keyserlige Scepter, saa længe maae intet blive bekiendtgjort af de optegnede Efterretninger. Enhver af disse Sæde=Dommere skriver for sig, og uden derom at tale med nogen af sine Colleger, enten hver Dag, eller ligesom Omstændighederne findes, og optegner Keyserens onde eller gode Gierninger paa et Ar Papiir, undertegner det med sit Navn, og kaster det sammenrullede Ark igiennem en særdeles dertil gjort Aabning i et Giemme, hvilket ikke maae blive aabnet, saa længe Keiseren lever, eller nogen af hans Familie er paa Thro gen. Men saa snart han er død, og en anden Linie kommer til Regieringen, samler man de gjemte Efterretninger, og forfærdiger deraf Keyserens Levnets=Historie, som nu enten falder ud til hans Berømmelse eller til hans Vanære, eftersom han i sin Regierings=Tid har opført sig til Provintzen Canton er et berømt Kloster, hvorudi der boer 1000 Munke (Bonzer). En vis Jndianer ved Navn Foe, som har levet længe førend Pythagoras, var denne Ordens=Stifter; man fortæller utroelige Ting om denne Foe, hvorledes han har spæget sit Legeme, og hvad for Prøver han har givet paa Hellighed, hvoraf man seer, at der iblant alle Religioner findes Folk, som tænker at befalde og tækkes Gud derved, at de pidsker og saarer deres Legeme. Denne Ordens Missionairer kom til China og prædikede sammesteds deres Stifters Lærdom, hvilken de ærede som en Gud. Den Lærdom om Siele=Vandringen, er en af deres fornemste Grundsætninger; men desuden har han efterladt dem fem Bud til Udøvelse, nemlig: at de ikke maae dræbe noget levende Creatur, ikke begiere deres Næstes Gods, vogte sig for Ukydskhed, eller tale Løgn eller Usandfærdighed, og afholde sig fra Viin.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
J øvrigt har disse Munke alle Klosteres sædvanlige Grundsætninger; de søger at berige sig saa meget de kan, og overtale Folket, at det er en meget fortienende Gierning, at bortgive sit suurt forhvervede Gods til en Mængde Dagdrivere, hvoraf det menneskelige Selskab ikke har den allermindste Nytte. De har indført et Magtsprog eller Hoved ordsprog iblant sig, som grunder sig paa deres Lærdom om Siele=Vandringen, og er ikke mindre til deres Nytte; de de siger: at man i Verden maae for al Ting elske Dyr og Munke.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Chineserne beflitter sig i Særdeleshed paa, at skrive en tiirlig Haand, og de holder en ret smuk Skrift høyere, end det fineste Malerie. De har i Almindelighed en vis Slags Ærbødighed for alle trykte og skrevne Sager. Naar de finder et Blad trykt eller skrevet Papir paa Jorden, saa tager de det omhyggelig op, og aldrig skal de nogen Tid deraf giøre et slet Brug. Hvilken Europæisk Skribent tør rose sig af saadan Høyagtelse for sine Skrifter, - Astronomien er i særdeles Agt hos Chineserne, og samme er vel ogsaa unægtelig en af dette Riges ældste Videnskaber. Man foreviser ogsaa der endnu Jnstrumenter fra en af deres berømmelige Astronomers Tid, som har levet tusinde Aar for Christi Fødsel. Men i de øvrige Videnskaber har de ikke bragt det meget vildt, endskiønt de heller ikke i Astronomien ere komne saa vidt som Europæerne. Man maae falde i Forundring over, at denne Nation i 4000 Aar har endnu ikke bragt det saa vidt, som Europæerne omtrent i 300 Aar. Deres Hoved=Studium er Moralen, derfor har ogsaa Chineserne forhvervet sig den Berømmelse, at de ere den klogeste og dydigste Nation paa hele Jorden.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Da man i China ikke veed af nogen anden Adel at sige, end den, som bliver forhvervet ved Fortienester, saa maae Sønnen stræbe at forhverve sin Faders Dyder, dersom han vil efterfølge ham i hans Værdigheder og Æresposter, Duelighed og Fortieneste bliver altsaa fielden ubelønnet i Chi fra, efterdi disse ere de eneste Midler til at svinge sig i Veyret. Hvad skulde vel en Chineser sige, dersom han i mange Europæiske Stater, saae lærde og fortiente Folk at krybe omkring iblant Pøbelen, da imidlertid Grønskoldingen eller og Graachærdede uden Forstand, Erfaring, Jndsigt eller den ringeste Smag i Videnskaberne, at tilkiøbe sig de fornemste Poster i Staten, og beklæde Embeder, af hvis gode eller slette Forvaltning heele Stæder og Nationers Vel og Veerdependerer. Skulde han ikke leaf deres Daarlighed, som med saa megen Flid legger sig efter Videnskaberne der intet indbringer dem, da de dog med mere Uvidenhed maaskee bedre kunde komme fort. Den Flek, eller rettere Stad Kimte=Chim, i Provintzen Kang si, er fornemmelig berømt af det smukke Porcellain. Denne Plads strekker sig over halvanden Miil langs med en Flod, og har fleere end en Million Jndvaanere. Flere end 500 Ovne, hvorudi Porcellainet brændes, rygger bestandig, og alle Jndvaanere, endog Lamme, og Blinde kan finde deres Underholdning der, i det mindste ved at rive Farver. Chineserne paastaaer, at de ere de eneste, som kan giøre ægte Porcellain, og de faldt i stor Forundring, da vore Reysende fortalte dem om det Europæiske i sær om det Dresdenske Porcellain. Af det Japanske Porcellain ville de slet ikke vide at sige, og forsikkrer, at Japaneserne henter alt deres Porcellain fra China.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Adskilligt Nyt. Kiøbenhavn. Paa den Kongelige Danske Skueplads, bliver Fredagen den 28 October præcise Kl. 5, opført Comoedien: Den forlorne Søn i 5 Acter efter Monsr. Vol. taires Enfant prodige. Efter 3die Act en Pas de Deuraf den yngere Jomfr. Knudsen og Monsr. Link. Til Slutning Balletten Jægerne eller Landsbye Philosopherne Componeret af Balletmesteren Monsr. Gambuzi, Stockholm den 10 October. Da Sverrigs Riges Ban que har i Aar staaet ved Magt i 100 Aar, haver Rigets Høylovlige Stænders Fuldmægtige ved samme Værk til Amindelse heraf ladet præge en Skue=Penge, som forestiller: Paa den ene Side Securitas, hældende sig til en Pillere, paa hvilken de 4re Rigets Stænders sædvanlige Sindbilleder viser sig, holdende i Haanden en LaurbærGreen, med Overskrift: Fiscus ordinum Regni Sveciæ samt nederst: Holmie. Paa den anden Side Nil=Floden, med dens Attributa, og Overskrift: Ampliator Ci vium, og nederst: Jubeleum priinum 1768 den 3die October, som svarer til den 22 September efter gammel Stil paa hvilken Dag i Aaret 1668 Rigets høylovlige Stænder fastsatte og udfærdigede deres Beslutning og Forordning om Banquen, har Kongen, Drønningen, Kron=Prinzen, Prinzerne Carl og Friderich Adolph., samt Princesse Sophia Alberting, allernaadigst behaget at tillade Banco Fuldmægtigerne paa Drotningholm allerunderdanigst at overlevere sig Exemplarier i Guld af denne Skue=Penge, hvilken Naade de ligeledes formoder af Kron=Princessen, naar hun kommer tilbage fra Eckholmsund.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Dannemarks-Speil for 1768. Faaes hos Biering paa Adresse-Contoiret og paa Börsens Boglader for 3 Mk. Paa förste Sted kan og faaes de for forrige Aaringer udgangne Speile.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Kiøbenhavn den 26 October. J gaar ankom paa Rheden Skipper Michael Boeslund med Skibet Sophia Dyrothea, som før er meldt laae ved Hornbech, og hiemkommen fra Stickelsholms Havn i Island, med Fisk og Ulden=Gods. Dermed er Underkiøbmand R. Meller, Assistenterne Rieman og Hodorph. Søe=Skade.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Spanien. Breve fra Bilbao af 17 September melder at den 8 hujus har der til St. Bastian været en saa heftig Storm, at fast alle Skibe, som laae i Nærheden ere forulykkede. Man har allerede den Efterretning at 10 ere tilsatte, og frygter for flere.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Seylferdige Skippere. Skipper Johan Wegner af Stettin, agter med hans førende Gallasse, beliggende i Nyehavns Kanal lige for Nr. 19. om 14 Dage at afseile til Stettin; Hvem som skulde have noget med ham at forsende eller som Passagerer at medfølge, vilde behage at melde sig til mig undertertegnede. Kiøbenhavn den 22. October 1768. Joh. Theod. Bøhme.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Capitain Morten H. Rønne førende Fregatten Cron=Prinz, Friderich, agter først i November Maaned at afseile til St. Thomas i Westindien, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende vilde behage at adressere sig til Hr. Mægler Jørgensen.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Skipper Holm, agter sidst i denne Uge herfra at afseile til Dantzig; Hvem som haver noget Gods derhen at forsende, eller som Passageer at medfølge, vilde behagentlig melde sig til Skibet, beliggende ved Enden af Nyehavn eller ved Qvæsthuset.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer er fra den 17 October til den 22 ejusdem indført: Rug 1650 Td. Havre 85 Td. Erter 76 Td. Gryn 128 Td. og 33 Sækker. Meel 3 Sækker. Flesk 35 Skpd. 14 Lpd. Kiød 229 Td. og 8 halv Td. Smør 4 Td. 130 halv Td. 58 Fierdinger og 28 Botter. Oste 1920 Stk. Miød 8 Td. Frugt 19 Td. Engeskiær 3 Skpd. Hamp 10 Skpd. Uld 20 Sækker. Tørfisk 311 Skpd. Klipsisk 18 Skpd. og 13 Lpd. Torsk 123 Td. og 119. halv Td. Tran 25 Td. og 3 halv Td. Tiære 929 Td. Bag 19 Td. Potaske 11 Fader. Jern=Ankere 9 Stk. 26 Calder Steenkull, Ege Chaluppe Tømmer 260 Stk. Ege Planker 23 Stk. Skibs Planker 60 Stk. Skibs Tømmer 100 Stk. Fyrre Tommer 191 Stk. Fyrre Sparrer 65 Stk. og 56 Skokker, er tilsammen 3425 Stk. Fyrre Bræder 81 Tylter, samt en Deel Hiul=Tømmer. Bog Eller Birk og Fyrre=Brænde 845 Favner. Sendingsgods og Stykgods, samt 1 Ladning Viin.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Udgaaet: Malt 24 Td. Sild 62 Td. Salt 6 Læster 15 Td. Steenkull 13 Læster, Kalk 2 Læster, Pibestaaer 449 Stk. Tiære 204. Td. Tran 24 Td. Nogle Bielker og Bord samt en Deel Tobak Flyttegods og Ballast.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Bekiendtgiørelse. Da den fastsatte Tid af 6 Uger, til Indfrieningen af de Vahre, som adskillige Fabriquanter have i det forhen værende Kongelige almindelige Magazin, for bekommet Forskud, opleveret, allerede for længe siden er udlöben, uden at endnu nogen haver meldet sig; Saa tilkiendegives hermed, at hvis Vedkommende ikke inden 14 Dage a Dato med contant Betaling indfinder sig, bliver til bemeldte Vahres Bortsælgelse ude af Byen, efter den forhenskeedte Bekiendtgjörelse, de behøvende Anstalter gjordte. General Magazins Comptoiret, den 25 October Ac. 1768. Fredr. de Coninck. 3 Af forrige Uges udtagne Brænding ved Favance=Fabriqven uden Øster=Port er nu indført til Oplaget i store Kongensgade paa Hiørnet af Tvergaden adskillige Sorter, Facance=Porcelain, nemlig: Plat de Menager, Terriner, Fader, Tallerkener, Aschetter, Saltfirkener, Melloner, aflange og runde Smørdaaser, Spøllkommer, Øreskaaler, Vand=Fader med og uden Gies=Kander, Sollatier, Soussiers, Stinke=Krukker, Blomster=Krukker, Frugt Kurver, Blek=Skriner, Thee=Potter, Melke Kander, Caffee=Kander, Caffe=Kopper, Sukker=Skaaler, Thee Daaser, Sylte=Krukker, Cammer=Potter, smaae og store 3 Beens Melke=Potter, med fleere Sorter for billige Priiser, der jo før jo vissere i Oplaget kan afhentes. P. Hoffnagel.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
En compendeur Electricer Machine er her paa Contoiret. til Forhandling indsat.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
J Sr. Pallases Huus tredie Etage ud til store Færgestrædet, ere endnu endeel af de i Aar hiembragte Chinesiske Vahre til Forhandling, som tiener Liebhaberne til behagelig Efterretning. Den velbekiendte Johan Kochel er fra Tyrol ankommen med skiønne toppede og slethovede Canarie=Fugle. Han logerer hos Glashandler Joseph Runge i Pilestrædet.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Til et Sengested som er frie for Vegge=Luus, med Sirtses Omhæng, anvises en Kiøber.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
I Voxlys=Fabriqven paa Hjørnet ved Frue=Kirke og Nørregaden, er allerbeste hvide og guule Voxlys, og hvid Vox at faae til Kiøbs, samt hvide og guule Altar=Lys af forskjellig Størrelse, som det maatte forlanges for de billigste Priser. NB. Og paa samme Sted kan og de som har got guult Vox at sælge i store eller smaae Partier promte bliver betalt. J Fald nogen enten maatte have Drenge at skulle J. A. S. lære Viinkyper og Fabbinderiet, eller og de ville have deres Viinkieldere oppasset; Saa lader jeg herved min Tieneste tilbyde, da jeg for lige saa billig Priis skal opvarte Vedkommende, som saadan min Tieneste kunde behøve, som nogen. Joh. Adam Snabel.
Københavns Adresseavis, 1768-10-26
Viinkpper og Fasbinder Mester, boende paa Hiørnet af lilkegaden og ViingaardStrædet. Den kommende Agende Post er Hr. Postmester Boctius; Den Forventende er Hr. Kammer=Raad og Postmester Thorup, Og den, som den 29 October afgaaer til Hamborg er Hr. Postmester Berends. Den 29 October falder Touren tillige til Jylland.