JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-04-25
(338) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 14de og i Siellands Landsting den 16de April 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg Licentiatus Medicinæ Martin Christopher Pavonarius's Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (5375) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Sukkermester Joseph Buchhalters og forhen afdøde Hustrue Ellen Kroghs fælles Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-04-25
Ja en af forrige Kiøbmand ved den Jslandske Handel sal. Tov Birks Senge i Warton Hospital er bleven vacant; saa bliver her med bekiendtgjort, om nogen af Fundator Familie skulle defindes til Jndlæggelse trængende, samme sig for Høy Velædle Magistraten her i Staden inden 6 Ugers Forløb fra Dato ville anmelde, med behørig Beviis saavel og beslægtelsen, som om dens fattige Tilstand. Som Opfinder af den beste Sort flossede Huer, som jeg nu har forfærdiget af en Tid af 30 Aar, og som er bekiendt i alle danske Provincier, hvorfor jeg ogsaa haver haft den Naade af Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens egen Haand, at imodtage den største Sølvmedaille, tager jeg mig den Frihed at bekiendtgiøre: at da jeg ei før kunde forfærdige saa mange som her kunde afsættes, saa har jeg nu anlagt flere Stole, og tiener des Aarsag til de Herrer Handlendes og Skippernes Efterretning, at jeg nu bestandig har et Oplag af samme Huer a Dusinet 7 Rdlr., og tages for 100 af Gangen, svares Rabat 4 Rdlr. C. C. Ludevig. boendes i Gothersgaden Nr. 18.
Berlingske Tidende, 1794-04-25
Følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for 2 hossatte Priser at faae : Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Surplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 sk. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelie=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1794-04-25
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-04-25
Coldings blodige Brudgom 184. Volqvart Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 51. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 sk. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 er trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bøn Fader vor a. betragtet i sin høie Værd; og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Aranjuez, den 26de Martii. General O Reilly, som i den afdøde General RicardosSted fik Commanden over Pyrenæe Armeen, er paa sin Reise derhen ligeledes død og nu er General Lieutnant, Grev de la Union, bleven udnævnt til Commandant over Armeen, og tillige til General=Capitain i Cataionien. Denne Herre er en Søn af Hertugen af Sr. Carlos, er endnu meget ung og i Almindelighed meget elsket af Tropperne, og især af Catalonierne. Han har i det forrige Feletog givet Beviser, paa Jndsigter og Tapperhed. Jmidlertid tord=Krigs=Operationernes Begyndelse fra vor Side endnu blive noget udsat, saasom de Syges Antal endnu udgiør 12 til 16000 Mand. Man troer, at Felttoget skal aabnes med Puicerdals Beleiring, saasom Franskmændene ikke synderlig have befæstet dette Sted.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Jasse, den 28de Martii. Den tyrkiske Besætning i Choczym er bleven forstærket med 3000 Mand, og Hospodarerne i Moldau og Wallachiet have faaet Ordre fra Potten, at imodtage de Polakkere, som flygtede til det tyrkiske Gebet, og sørge for deres Underholdning.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Neapolis, den 2den April. Den 26de i forrige Maaned blev her opdaget en forskrækkelig Complotte, hvis Hensigt gik ikke ud paa mindre, end at myrde den kongel. Familie og de fornemste i Riget, og om skabt Regieringsformen. Udførelsen af dette afskyelige Foretagende skulde om Natten til den 28de have gaaet for sig. De Sammensvorne, som have været af alle Stænder, Adelige, Geistlige og Fremmede, forsamlede sig i en Uhrmagers Huus. Man har fundet en Liste, paa hvilken flere end 1000 havde tegnet sig, og bragt tilsammen 70000 Ducater til Omkostningernes Bestridelse. Da Regieringen fik Underretning herom, lod den strax Caserta og de fornemste Stæder, og Gader besætte med Tropper, hvorved da omtrent 100 Medskyldige bleve arresterte, men nogle undkom ved Flugten.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Jtalien, den 8de April. De franske Tropper i Grevskabet Niza, beløbe sig nu til 30000 Mand. Langs Havet arbeider man paa en Vei for Artilleriet, og tillige blive Bombardeerskibe udrustede i Toulon. Man troer i Genua, at disse Anstalter staae i Forbindelse med den derværende franske Resident Tillys hemmelige Maneurer, for at udvirke en Revolution i Genua og understøtte Fordringen af et betydeleligt Laan, der, som man troer, torde blive gjort af Frankrig paa Genua London den 11te April.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
J Onsdags trængde Alt sig til Westmynsterhalle, for at see Marquisen af Cornmallis, og høre ham aflegge si=Vidnesbyrd og Dom over sin Formand, Hr. Hastings. Efter at han af Storkandsleren var taget i Eed, holdt han en Tale, som gjorde hans Hoved og Hierte lige megen Ære. Han havde sagde han, henved 7 Aar været i Jndien. Det første Aar havde han ikke kunnet besøge de forskiellige Provindser. men dette var skeet i neste Aar, og af alle Efterretninger havde han kunnet slutte, at Hr. Hastings for sin Characteer stod i stor Anseelse hos de indfødte Fyrster og Underhavende; og i den hele Tid medens han havde opholdt sig der, havde ikke En offentlig klaget over ham. Da han blev spurgt, hvorledes man skulde behandle de oprørske Zemindarer (Lehnshavere), svarte han: at Behandlingsmaaden var i dette despotiske Land langt anderledes: de bleve enten dømte til Pengebøder eller afsatte fra deres Poster. J Henseende til CheveSings Rebellion var det overalt bekiendt, at Begums havde haft fiendtlige Hensigter. De havde heller aldrig henvendt sig til ham om, at deres Eiendomme skulde blive dem got gjorte, og de vare dog ikke heller ganske berøvede alt. Jndtil hans Afreise havde man dømt fordeelagtig om Hr. Hastings Regiering. Hr. Burke spurgte ham, om han havde læst Anklagen mod Hr. Hasting, om han havde talt med de Jndfødte i deres Modersmaal, om han ikke selv havde skrevet Breve om, at Agerdyrkningen, Handelen og det hele Establissement havde vid hans Ankomst været meget forfalden &c. Marquisen besvarede alle disse Sørsmaale med megen Forsigtig hed og Klogskab, og da Grev Stanhope tilsidst gjorde ham det vigtige Hovedspørsmaal, om Marquisen ikke troede, at Hastings havde gjort sit Fædreneland en væsentlig Tieneste derved, at han havde brudt de indfødte Magters Conføde. ration, svarede han, uden al Tvivl, Hermed endtes det vigtige Forhør over en Mand, som endog Konger og Fyrster, vare underlagde, og hans Dom vil ganske vist have stor Jndflydelse paa den langvarige Hastingske Processes Afgiørelse Admiral Howe giør Anstalter til, at seile med sin Flaade.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Alle Liniskibe i Plymouth have faaet Befaling, paa det snareste at begive sig til ham til Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Efter de nyeste Beretninger fra Vestindien er Port an Prince paa St. Domingo i Britternes Hænder, hvorved den franske Commissair Santhonax er bleven gjort til Fange.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Paa den franske Øe St. Lucie ere allerede brittiske Tropper landede. Escadren under Admiral Bowyer, som bestaaer af et Skib paa 98, 6 paa 74 og 1 paa 32 Kanoner, er kommet tilbage fra sit Krydstog til Portsmouth. Derimod har Admiraliteret sendt Ordre til Plymouth, at Admiral Macbrides Escadre skal løbe ud, for at krydse paa Høyden af St. Malo og i Bugten af Cancale. Paa den Beretning, at adskillige Søerustninger blive gjorte i Dunkirchen, har Admiral Penthon faaet Befaling, at afgaae med 10 Krigskibe til denne Egn. Tonventen i Paris har i Lissabon fundet Middel og Leilighed til, at udvirke Vexler paa London og Amsterdam, for i alle Havne at opkiøbe Levnetsmidler for enhver Priis.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Paris, den 14de April. Efter 90 Timers Forhør bleve i Gaar atter 19 dømte til Døden og henrettede. Blandt samme vare: Den forhenværende Borgerprocurator i Paris, Chaumette, 31 Aar; den forrige Biskop i Paris, Gobel, 67 Aar; General Arthour Dillen, 43 Aar; Heberts og Camilles efterladte Enter, den første, en forhenværende Nønne, kun 18 Aar, og den sidste 23 Aar; Simon, Conventsdeputeret. 39 Aar; General Beisser af den vestlige Armee, 41 Aar; GeneralGrammont af Revolutionssarmeen, forhen Skuespiller. 41. Aar, og hans 19aarige Søn, Adjutant; 7 bleve frikiendte. De Henrettedes Forbrydelse bestod i at have staaet i Forstaaelse med Hebert, Cloots og andre Aflivede, at have conspireret mod Folkets Frihed og Sikkerhed, søgt at opvække en Borgerkrig, at opisse Conventen, myrde dens Medlemmer, omstøde den republikanske Regiering og give Staten en Tyran. Den 66 aarige General Souchon af Pyrenæerarmeen er ogsaa bleven henrettet; og Bethune Charost, som for 3 Aar siden gjorde Fordring paa hele Belgien, er tilligemed General Fion af Nordarmeen, som gav en Jacobiner, der havde talet imod ham i Klubben, dygtige Stokkeprygl, bleven arresteret.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
London, den 15de April. Nogle Breve fra America melde, at 6 franske Linieskibe og 5 Fretgater ere ankomne i Chesapeack Bayen. De have halvanden Million Pund Sterling om Bord, som ere blevne satte i Banken i Philladelphia til Provisioners Jndkiøb. -J Themsen ere over 100 Skibe med Korn og Krigsfornødenheder ankomne, hvilke ere tagne af vore Krydsere. Vor Regiering vil kiøbe Kornet, og siden skal det blive afgjort, hvilke af disse optagne Skibe der skulle erkiæres for retmæssige Priser.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Warschau, den 16de April. I Gaar ankom hertil en preussisk General, ledsaget af mange Officerer, under Bedækning af et Detachement Husarer, og begave sig til den russiske General en Chef, Baron von Jgelstrøm, for med samme at aftale Anstalterne til Jnsurgenternes Undertrykkelse. Preussernes Hovedqvarteer er nu i Lomienka, 1/2 Miil fra Warschau. General Koeciuskoer paa nærværende Tiid med Hovedstyrken af sine bevæbnede Tilhængere i Nærheden af Cracau, ved Stromnick, hvor han har stærk forskandset sig. Et andet Torps af Jnsurgenterne, omtrent 4000 Mand stærkt, som af de oprørske Tropper i Polsk Bosthynien har samlet sig under General Ragnisky og Tapeky, opholdt sig hidtil i Landskabet Chelm, for derfra at marchere til det Cracanske. Man troer ogsaa, at dette Corps allerede i disse Dage er ved Josephow, 25 Mile herfra, passert Weichselen; men det vil sandsynlig blive afskaaren, da Russerne fra alle Sider ere paa Marchen. J Litthauen har ogsaa Jnsurrections=Aanden yttret sig. De litthaulske Fod=Gardere ere i Grødne blevne afvæbnede.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Russerne have arrestert adskillige anseete Personer bland andre i den lille pohlske Stad Novogrod den forrige Kron=Marskal Radichenosky. Fyrsten Adam Cartorinekys Søn skal vare i Cracau. Det Cartorinskyske Slot i Pulaw 9 Mile herfra, er, som der heder, givet til Priis for Plyndring.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Wien, den 16de April. Siden i Forgaars og i Dag udbreder sig her det Rygte, at en Sammensværgelse imod den kongelige Familie i Neapel har været i Giære, men at den til største Lykke endnu tids no var bleven opdaget. Blant de Sammensvorne have mange fra Toullon flygtede Franskmænd, mange fornemme Neapolitanere, ja endog Geistlige været. Sammensværgelsen skal være bleven opdaget derved, at en til samme hørende ringe Mand, en Snedker, var i en Prædiken bleven saa rørt, at han besluttede strax at opdage Alting. Man har havt i Sinde at myrde Kongen og Dronningen, at bemægtige sig Kronprindsen, og overlevere ham i de Franskes Hænder. Frankfurt am Mayn, den 19de April.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Preussernes Avantgarde, som allerede var gaaet til Caln, kommer igien tilbage, og det hele preussiske Corvs beholder for det første sin hidtilhavte Position hvorfor der ogsaa ved Overrhin, især i Castellnau, blive anlagte nye Magasiner for Preusserne. J øvrigt skal vel ikke ved Rhinen være nogen Hovedcompagne, da det skal ligge i den engelskrøsterrigske Operationsplan, at lade Armeerne ved Rhinen kun spille er Bierolle, hvilket allerede tilforn har været Marlboroughs Plan, og er nu ogsaa General Macks, saasom en stærk med Eftertryk opererende Armee vanskelig kan opstilles i de udtarede tydske Egne ved Rhinen.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Berlin, den 22de April. J vore Tidender læses følgende: "Da det umiddelbart en bleven Hs. Kongel Majestæt tilkiendegivet, at det almindelige tydske Bibliothek var en farlig Bog for den christe lige Religion, og denne Journals Debit og Udbredelse her Landet er derfor ved en allerhøiest Cabinetsordre af 17de hujus aldeles bleven forbudet, og det under 50 Ducaters Straf, saa bliver saadant bekiendtgjort Publicum til dets Efterretning og Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Stockholm, den 22de April. Paa en Tid, da Handelens og Sølfartens ubehindrede Løb, Fremgang og Tilvæxt, der altid ere nyttige for enhver Stat og alle Classer af Jndbyggere, bliver af endnu større Vigtighed for Sverrig i Henseende til private omstændigheder; da følgelig al Hinder og Tvang i samme Tilfælde bliver for dette Land end kiendeligere; da fremmede Nationers Kapere synes at glemme de Grundsætninger, som Folkeretten, Tractaterne og Sædvanen hidtil havde gjort hellige, og da den svenske Sørfart uden en kraftig Beskyttelse trues med Besvarligheder, som lat skulde lede den til en fuldkommer Stansning, kan visselig ingen vigtigere Gienstand beskiæftige gode og retsindige Mænds Ønsker, end Vedligeholdelsen af de ustridige Rettigheder, som under Krigsallarmen tilkommer de Nationer, som ikke tage Deel i Krigen. Overtydede om sin Regierings Klogskab, Aarvaagenhed og Omsorg, saavel i denne, som andre Dele, hvorpaa et nyelig sluttet Forbund og Opdagelsen af en af de farligste Sammenrottelser, der var stiftet til at krænke Rigets Selvstændighed, give de kraftigste Beviser, kunne Svenske dog ikke forglemme, at Rigets Søemagt under en nyelig overstaaet Krig har lidt stor Skade, at Statsbestyrelsen ilstrækkelig er betynge af de sædvanlige Udgifter, og i Erindring heraf kunne de er undlade, at forerne den frivillige Tilbøielighed til at understøtte Kongen og Fædrenelandet som udmærker et selvstændigt, tænkende og ædelmodigt Folk, og udgjør en værdig Gienstand til Kappen med andre Nationer. - Oplivede af disse Betragtninger og indtagne af den varmeste Kiærlighed, og Nidkiærhed for en ung Konge og for den Fyrste, som saa utrættelig vaager over Hans og Rigets Vel, forsamlede Med klemmer af alle Stænder sig den 16de d. M. i Borgerskabets 50 Ældstes Sal paa Børsen, for at overlegge om Maaden, til at iværksætte en felleds Hensigt. Uden Jndkaldelse blev Tilløbet betydeligt. De Forsamlede bleve snart enige om, at aabne en Subscription under Rubrike: "Svenske Jndbyggeres frivillige Sammenskud til at understøtte Regieringen i Haandhævelsen af det svenske Flags Ære og Rigets Selvstændighed, samt udvalgte til at besørge Jndsamlingen følgende Deputerte: Kammerherre Baron Carl de Geer, Bergraad Baron Samuel Gustaf Hermelin, Commerceraad Carl Arsvedson, kongel. Hosprædikant og Sognepræst Dr. Anders Borg, Lectoren Doct. Jan H. Eberhardt, Overdirecteuren B. R. Geyer, Justitiarius Lars Seyerstrøm, Oldermand Johan Westin, Bergmand OlofEckstrøm fra Wermland, Bisidder Knud Pehrson fra Bi king. Af 50 blandt de Nærværende undertegnedes i Penge og Ammunition inden saa Oieblik, et Sammenskud af henved 2 Tønder Guld. - De Deputertes første Omsorg har varet, at efter given Tilladelse opvarte Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Sødermanland, og for høibemeldte Herre at foredrage Oprindelsen, Aarsagen og Hensigten med det skeedte Sammenskud, samt at udbede sig hans naadige Samtykke, hvilket Hs. Kongel. Høihed ogsaa behagede at meddele i de naadigste Talemaader.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Helsingøer, den 28de April. Fra den 18de hujus til i Dag ere 727 Skibe passerede Sundet. J Gaar ankom fra Nordsøen 3 hollandske Orlogsskibe, nemlig Fregatten Hector paa 40 Kanoner Capit. F.A. Meuren; Cutteren de Brak paa 18 Kanoner, Capit. van Grotenraay; Briggen de Mang paa 12 Kanoner, Liutvan Braam.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Kiøbenhavn, den 28de April. Førstkommende Løverdag den 3die Maji begiver Hans Majestæt Kongen, Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen, og Kronprindsessen Sig med Suite til Frederichsberg.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Under 12te Febr. sidstleden har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Fogden i Raabøygdelaugets Fogderie, Friderich Christian Folemar, til herefter at være Foged i 3de og Marches Fogderie under Smaalenenes Amt; ligesom og Copiisten i det søndenfieldske Renteskriver Comptoir, Marcus Sodeman Lyng, til igien at være Foged i Raabøygdelaugets Fogderie.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
J Stadens Kirker ere confirmerte: Af Hof=Præsten Hr. Christiani tydsk 1; Frue Kirke Drenge 63, Piger 46; Holmens Kirke Drenge 82, Piger 65, Nikolai Kirke Drenge 65 Piger 67, Helliggeistes Kirke Drenge 17. Piger 24; Trinitatis Kirke Drenge 28, Piger 32; Petri Kirke Drenge 26, Piger 22; Frelsers Kirke Drenge 22, Piger 14; Garnisons Kirke, tydsk, Drenge 9, Piger 9. Citadellets Kirke Drenge 8, Piger 4; Reformeert Kirke Drenge 5, Piger 4; Waisenhusets Kirke Drenge 10, Piger 11; Almindelig Hospitals Kirke Dringe 51, Piger 73 tilsammen Drenge 387, Piger 305.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Fra den 22de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. S. Jensen og J. Nissen fra Jvica med Salt; Capit. E. Bray fra Charlestovn i Nordamerica med Riis, Jndigo og Sukker; Capit. C. H. Lund, H. A. Cordt, B. H. Kolbye, S. Dam, P. J Munck, O. J. Ottesen, M. Thomsen og H. Christensen til Jsland med Cargaison; Capit. J.C. Becker fra St. Croix og Capit. C. Lorenzen fra St. Thomas med Sukker, Caffe, Tobak og Fustiktræer; Capit. L. Lorenzen junior fra Messina med Frugter; Capit. D. Schade og J H. Schau fra Jsland med Fisk, Tran og Skind, Capit. A. H. Storck og J. H. Schmidt til Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Barom. Therm. Vinden. 21 April. 28. 5. 2 12 1/4 Varme. S. V. S. S. V. S. S. O.S. V. 27 - - 28 5. o. 113. - - R. B. Avisk NTS. Vevillingerne, som, i Medhold af Kongelig allernaadigst befaling af Aar 1782, ere givne til at skiøre og hugge Brænde, vilde Jhændehaverne iagttage til forestaaende 1ste Maji at lade fornye, da det er Hs. M. Kongens høieste Villie, at ingen, som mangler Magistratens Bevilling, maae skiære eller hugge Brænde. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 22de April 1794. J. Th. Flindt At Høreren ved Pleieskolen paa Christianshavn, Johannes Albrect Fabricius, den 14de April sidstleden ved Døden. er afgaaet, skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre for hans fraværende Slægt og Venner. O. Fabricius.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
At min Stifsøn Studiosus Henrich Gard, efter en 6 Ugers Sygdom, til megen Sorg saavel for hans Moder min Hustrue, som 5 Sødskende og mig, som alle ved hans haabefulde Fremgang i Studeringer var glædet, sidst afvigte 15de April i Kiøbenhavn ved Døden er afgaaet; dette skulde jeg ikke undlade til Efterretning for vores respective Familie og Venner herved at bekiendtgiøre, frabedende os al skriftlig Condolence. Korsøer, den 20de April 1794. Poul Berg.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Fra den 22de til 26de April 1794 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa PaaCasque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, de Dato 19de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter min afgangne Svigerfader forrige Raadmand Hans Peter Bahnsen her af Colding, i hvoraf samme end maatte dirivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden saadan Tids Forløb hos mig underskrevne og samme beviisliggiøre. Colding, den 22de April 1794. Christian Grundahl, Hospitalsforstander.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 11te April sidst, bliver alle her i Byen afdøde Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Creditorer, sub pæna præclusi 6 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, for os under Skiftet efter fornevnte Barfoed at møde, forinden bemeldte Tids Forløb for enhver især sit formeenende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Horsens, den 16de April 1794. Borgmester og Raad. J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 7de Martii d. A., der er læst inden Fyenboe Landstings Ret den 26de næstefter, at indkalde afg. Forvalter Rasmus Høye ved Bjørnemoese Gods i Fyen, hans Creditorer, fra Fyenboe LandstingsRet, samt udi de Berlingske med Fyenske Aviser, og den Altonaer Mercur, bliver bemelte Forvalter Høyes Creditorer, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange indkaldede, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at møde udi Stervboe Gaarden i Tveede Bye og Sogn, Sunds Herred, deres havende Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre, saa underrettes og, saavel bemelte Creditorer, som alle øvrige, dette Dødsfald maatte kunde vedkomme: at der paa berørte Sted vorder holdt Skiftesamlinger den 4de Junii og 16de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Svendborg, den 19de April 1794. Toftgaard, Paa S. T. Frue Grevinde Ablefeldt Laurvigs Vegne, som constitueret Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Da den afskedigte Li utnant Hr. Casper v. Saldern i Jels, Hadersleb Amt, ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved een for alle Gange alle og enhver, som nogen Krav og Fordring til den Afdøde at have formeener, inden 12 Uger fra dette Proclamatis Forkyndelse at regne, udi Granne Herreds Tingskriverie at angive, de i Hænde havende Beviisligheder at frembringe, sidimmerede Afskrivter at tilbagelade, og de, som ey forterer under denne Rettes Tvang, en Procuratorem ad Acts at beskikke, under Varsel, at imod de, som udi den foreskrevne Tid deres Fordringer at angive eller det hvad de til Massen skyldig findes, at afdrage forsømmer, efter Loven kiendt og forfaren vorder. Hadersleb, den 5te April 1794. Kellermann.
Berlingske Tidende, 1794-04-28
Da Balthasar Holst, paa Taabdrup, Gram Herred, Hadersleb Amt, hans i besidhavende Gaard sammesteds og øvrige Formue haver opgivet til Concurs, saa indkaldes herved een for alle Gange, alle og enhver, som nogen Krav og Fordring til bemeldte Balthafar Holst paa Taabdrup at have formeener, inden 12 Uger a dato, udi Gram Herreds Tingsskriverie at angive, de i Hænde havende Beviisligheder at frembringe, sidimerede Afskrifter at tilbagelade, og Procuratores ad Acta at beskikke, under Varsel, at imod de, som udi den foreskrevne Tid deres Fordringer at angive, eller det hvad de til Massen skyldig findes, at afdrage forsømmer, efter Loven kiendt og forfaren vorder. Hadersleb, den 5te April 1794. Kellermann.