Jyske Efterretninger, 1811-07-14
Udenlandske Efterretninger. lige Flaader, og 15 Linieskibe staae paa Værfterne ved Spanien (Moniteur. Et Brev fra LøbegraAntwerpen. Ved Cherbourg, Orent, Rochefort, Touvenne for Badajoz af 6 Juni, melder, at den al lon og Venedig bygges paa nye Linieskibe, og Neapel, lierte Armee havde begyndt at bombardere Badajoz den maa inden dette Aar gaaer ud have 6 Linieskibe og 6 3die i f. M. og vedholdt dermed indtil den 5te om Nat Fregatter. Vi have Hielpemidler nok til, om faa Aar ten, da Posten afgik. Efter Breve fra Lissabon af 8 at faae ligesaa stor en Søemagt, som England har." og 9de Juni, vedvarede Bombardementet og Fæstnin"Krigen i Spanien giør den franske Armee Ære. J gen havde endnu ikke overgivet sig, da Commandanten, eet Aar toges de fleste faste Pladser efter Beierringer, og haabede, man vilde komme ham til Hielp. Man havde man har frataget Spanierne over 200 Faner, 80,000 adskillige Gange opfordret ham til at overgive Pladsen; Fangne og Kanoner i 100de Tal. Krigen gik til En men Svaret var, at han vilde forsvare den, saa længe de, da England opgav sin vante Politik, og stillede sig i der var een Steen paa en anden. Og virkeligen, tilden første Linie. Resultatet af denne Kamp er let føies der, holder han sig brav; thi endogsaa Diævelen at forudsee. England har ikke Folk nok til at besætte selv maa man lade vederfares den tilbørlige Ret. Disse begge Indierne, America og sine Besiddelser i Middel Breve melde tillige, at den franske General Soult, ef havet, til at forsvare Jrland og sine egne Kyster, til at terat 7000 Mand fra Madrit, 5000 Mand fra Cadix bemande sine umaalelige Flaader, og til at erstatte Men samt Sebastianis hele Magt, vare stødte til hans Arneskerabet paa den spanske Halvøe. Frankrig har deri mee, rykkede frem med 32,000 Mand, hvoriblant 7000 mod 800,000 Mand under Vaaben, og naar nye Ar Ryttere, for at undsætte Badajoz, og havde allerede meer draae til Spanien, have vi endda 400000 Md. den 6te ladet sig see ved Albuerra igien. Derimod vare og 50000 Heste tilbage til at forsvare vore Grændser og de Allierte heller ikke ledige. Fra Lissabon havde alt vore Rettigheder med allevegne." - "Fostlandets Cavallerie, Artillerie og Jnfanterie, som kunde undvæSystem undergraver Englands Finanzers Grundvold. res, taget Veien af Badajoz til - saa at man saae et England maa i hvert Krigsaar laane 800 Millioner. stort Slag med snareste imøde. Naar altsaa den engelske Regiering erklærer en evig Frankrig. Jndreministeren, Grev Montalivet, Krig, er det intet andet, end at Skatkammerkantsleren har den 29 Juni overgivet Lovkorpset en Skildring, har tilkiendegivet, at han og faa Aar vil indkomme med af Rigets Forfatning, i hvilken, blant andet en Bankerot Bill. Derimod kan Frankrig bestride siges: "Mundingerne af Ems, Weseren og Elben brinsine Udgivter med 900 Millioner, som indkomme blot ge os alt det Tømmer, Tydskland eier, i vor Besiddelse. af naturlige directe og inddirecte Paalæg. Ethvert Rigets Grændser støtte sig til Østersøen, og da vi have fornuftigt Menneske maa være overbeviist om, at Franken saa umiddelbar Forbindelse med Norden, bliver rig kan føre Krig i 10 Aar endnu, uden at forøge det os let at drage Master, Hamp, Kobber og andre sin Gield osp. Sandt nok ønsker Regieringen Freden, Søefornødenheder, vi bruge, til os." - "Med Holland, det faste Land, ja hele Verden, forlanger den; men vi have vi saaet 10,000 Matroser og 13 Linieskibe. Paa kunne et med Sikkerhed slutte Fred førend vi have 150, Linieskibe, og førend England har faaet en Regiering, som beroer paa andre Grundsætninger, end det nuværende Cabinet har antaget." - "Ned Paven i Rom faldt den lede Skillerumsvæg mellem vore Hære i Nord= og Syd=Jtalien. Paverne ere ikke meere verdslige Fyrstet og fremmede for Frankrig. Historien viser os, at Pa verge altid foretrak deres verdslige Fordeele for de geistlige Sager. Jkke Henrik den 8des Ægteskabskilsmisse. men den hellige Petrus's Penning, var det, som adskilte England fra den Romerske Kirke osv.