JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
De Amerikanske Anliggender. Det skal være den portugisiske Gesandt i London, som er befuldmægtiget til at underhandle med den brasilianske Deputerede General Brant under Storbrittanniens og Østerrigs Mægling. Ogsaa venter Man Marquis v. Palmella i samme Ærinde til London. Som Hoved=Basitil en Udsonning angives, at Portugal allene vil tage sine Kolonialartikler fra Brasilien, og derfor kuns betale 15 PCt. af sine Produkter sammesteds, medens andre Nationer betale 24 pCt. J Lissabon vilde Man vide, at den forehavte Expedition til Brasilien nu er afsagt, og Morning-Croniele forsikrer, at den afgaaede portugisiske Krigsminister Pamplona har især modsat sig Brasiliens Uafhængighed. Til Beviis paa at Keiseren af Brasilien virklig agter at sammenkalde Kongressen, meldes fra Rio Janeiro, at Man der er sysselsat med at vælge Deputerede. J Provindsen Pernambuco vil Folket derimod ei erkjende den af Keiseren indsatte Statholder, og har igjen frigiver den selvvalgte, som var bleven arresteret, hvisaarsag til keiserlige Fregatter nu blokere Havnen, for at bortvise alle Skibe med Levnetsmidler. Uden at fordriste sig til at forudsige, hvad Beslutning Hr. Canning vil tage i de Amerikanske Anliggender, gjendriver den Londonner Koureer Rygtet om de brittiske Kommissariers Tilbagekomst fra Mexico, da blot den ene af dem, Hr. Ward, ventes tilbage med en Beretning til Regjeringen, medens den anden, Hr. Harvey, har leiet Huus paa et halvt Aar. Handelsudsigterne med Columbien ere høist fordeelagtige, og Man bemærker, at der for første Gang er vexlet Salutskud imellem en engelsk Admiral og en columbisk Fregat. Derimod har Man i Spanien Efterretning om, at 14 Kapere under mexikansk Flag ere afseilede fra nordamerikanske Havne, for at krydse imod spanske Handelskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
De græsketyrkiske Anliggender. Til de stakkels Grækers Fortrøstning paastaaer nu Bladet Solen, at de store Magter kuns ugjerne have givet efter for Portens Forestilling, at ville oppebie Udfaldet af det fjerde Feldtog, og hvis de da endnu bestaae denne sidste Dyst, vil Man tage sig af dem. Bladet Konstitutionel, vil ogsaa allerede af en Skrivelse fra Bremen være underrettet om en foregiven Plan af der Petersburger Kabinet, hvorefter Porten skulde opfordres til at stifte 5 Fyrstendømmer af de græske Provindser med særskilte Hospodarer, saaledes at Grækerne skulde nyde Handelsfrihed under eget Flag, imod at betale en aarlig Tribut til Tyrkerne, hvil sket alt dog endnu neppe kan antages for mere end Luftkasteller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Storvirens forhen omtalte Note til Lord Strangford, hvori han besværer sig over Engellands Partiskhed for Grækerne, er heel lakonisk, eller, om Man rettere vil, vanske, lig at besvare. "Kuns den, siger Porten, som vil binde den noget paa Ærmet, kan paastaae, at en Regjering ikke skulde have Magt til at forbyde sine Undersaatter efter Behag at føre Krig. Hvad vilde Engelland vel sige til et Sprog som dette: "Jeg er din uegennyttige, meget hengivne Ven; lad dig nøie med denne Forsikring, og tag mig det ikke ilde op, naar jeg tillader mine Undersaatter at over skjære Halsen paa dine. Et andet Forhold viiste den brittiske Regjering, da Talen var om at forbyde engelske Skibe at bringe de stakkels ottomanske Garnisoner en Smule Korn. Naar vi leve i Fred med Engelland, da have vi ogsaa ganske bestemt Ret til at fordre af det Londonner Hoff, at det ikke tillader sine Undersaatter at bekrige os. Hvorledes rime sig ellers dets Ord med dets Handlinger, Det er klart at den engelske Regjering kan forhindre det naar den vil, og det er Tid at ville det. Den nye franske Ambassadeur, Grev Guilliminet, skal især være bestemt til igjen at forskaffe de Franske alle deres i Levanten forhen havte Handelsprivilegier, og Man haaber at han, hvormeget en anden Stat end maatte virke derimod, vil opnaae dette Maal. At han medbringer prægtige Foræringer for Storherren og hans Ministre, er en Selvfølge. J hans talrige Følge er foruden flere diplomatiske Personer og duelige Officerer af Geniekorpset, ogsaa flere Personer bestemte til Missioner i Asien og især i Persten. Det ene af Mainotternes befæstede Taarne, som de franske Krigskibe have sprængt i Luften, var anlagt paa Øen Cervi, og da det laae uden for Skudvidde, maatte det undermineres ved at bringe 3 Fade Krudt i Nærheden af Murene. Belspassage fra den 6 til 9 Juni 1824. Fra Fyen til Sjælland. Agent og Grosserer J. F. Zinu med Søn, Fuldmægtig i Rentekammeret N. Kjær; Snedkermester N. C. Thiel. Fra Sjælland til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Kapitain v. Seyfart; Sekondlieutenant v. Rafn, Kammerjunker, Amtmand v. Lorenz med Familie, Krigsraad P. G. Aarestrup; Major v. Jnqversen: Agent S. H. Ploug; Jomfrue S. Skow; Ridder Paul d'Ambrosio, neapolitansk Charge d'Affaires; Knapmagerne A. C. Hansen og M. Nielsen; Far der C. F. Holmblad, Hestehandlerne Wulsk, P. Schiøn i N. Schiøn; Major, Greve af Rantzau, Kand. juris F. Holm; Snedkermester Thiel. Hestehandler Birch,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Kjøbenhavns Børs-Kours den 8 Junii. Hamborg 2 M. 241, k. S. 241. Specier 246: 14 Rbmk. 12 s. 4 pCt. Kgl. Oblig. 103 a 104. Nationalb. Oblig: 100 Rbd. r. S. eller 128 Rbd. Sedl. 6 PCt. Norske Oblig. 105 a 1963. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 1/2. - Svenske Sedl. 5 s. Asiatiske Actier 96. - Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Ved Tallotteriets 1095 Trækning i Altona udkom: No. 7, 82, 24, 63, 18.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Jndsendt.) Havde den unævnte Insender i No. 75 enten anført Noget til at bevise, at Steffens i sine Forelæsninger 1802 yttred, paabenbar Haug til Catholicismens, eller i det mindste nær net en paalidelig Mand som Hjemmel, da havde det ladet sig høre; men det er noget meget at forlange, Man paa en Anonym blotte Ord skal troe det. At Steffens's nylig udgivne Bog om den sande Troe i alt Fald maa være i Sandhed luthersk, altsaa overeensstemmende med den sande Christendom, og ingenlunde catholsk, derom kan vel endog blot efter en Mand som Hr. Grundtvigs Vidnesbyrd ingen Tvivl være; med mindre Man vil kalde al Christendom: Catholicisme. - - Om Afskyeligheden af Religions=Forfølgelser bør der vistnok mellem christelige Mænd kun være een Stemme men ikke mindre uchristelig er den Ligegyldighed imod alt Aandeligt, den Jndiffercutisme, hvis sørgelige Virkninger noksom fornemmes i Sædeligheds, Redeligheds, Ærligheds Aftagen og Lasters Tiltagen, og hvorimod dog sand Gudsfrygts Udbredelse er det eneste sikre Middel. avertisse ment c. Sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, at vores inderlig elskede og uforglemmelige Moder og Svigermoder, Lovise Suhr, fød Friborg, Enke efter sal. Hr. N. B. Suhr, forhenværende Provst og Sognepræst til Rudkjøbing og Schrøbeløv, omskiftede pludselig Tiden med Evigheden i Dag Kl. 11 1/2, efter 6 Dages Sygeleie af Brystbetændelse, i sit 62de Aar. Dybt følende hendes Savn, fælde Børn og Børnebørn Kjærligheds- og Taknemmeligheds-Taarer ved den ømmeste Moders og sjeldne retskafne Christens stille Leie Overbeviist om Venners og Bekjendteres Deeltagelse i vor billige Sorg, frabedes al skrivtlig Bevidnelse. Søllinge den 6 Juni 1824. P. B. C. Suhr. F. C. Bendz. N. C. Bendz. fød Suhr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Denne Dags Morgen Kl. 7 1/2 behagede det den algode Gud efter mange Aars tiltagende Brystsvaghed og 30 Ugers bestandig Sygeleie, ved Døden at bortkalde min gode Moder, Anne Marin Christensen, fød Poulsen, i sin Alders 69de Aar. Tunge vare hendes sidste Leveaar, da hun stedse vandrede i Mørket; men lovet være, Herre, dit Navn, at du endte hendes Lidelser her paa Jorden, og nu lader hende med forklarede Øine Hisset skue din Herlighed, hvorefter hun saa inderlig længtes. Odense den 10 Juni 1824. P. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Da flere af Odense Jndvaanere skal have yttret deres Misnøie over at være bleven pantet for Fattigskat for Januar Qvartal d. A. og staae i den Formening, at det er Kassererens Skyld de pantes, saa bekjendtgiøres herved, efter Kassererens Forlangende: at ifølge Reglementet for Kjøbstædernes Fattigvæsen af 15 Juli 1823, 542, i no, skal Bidragene til Fattigkassen ind fordres i Gange om Aaret, og betales forskudsviis. Som Følge heraf er det paalagt Kassereren ved hvert Qvartals Udgang at indgive til Kommissionen en Liste over de Ydere, der restere med deres Bidrage, hvilken, efter at være approberet: af Stiftet, tilstilles Fogden til Udpantning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Kommissionen for Odense Fattigvæsen. Paa Fattiggaarden er at faae tilkjøbs et betydelig Qvantum spunden Hørgarn, hvoraf hvert Pund indeholder 22 Fed, til nedsat Priis, 5 Mk. pr. Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
For de ærede Forældre, som vilde anbetroe mig deres Børn, bekjendtgjøres herved, at jeg nu har begyndt mit Jnstitut, hvor der undervises i Religion, Fransk, Tydsk, Skrivning, Geographie, Syening, alleslags hvid og kouleurt Brodering. Tillige kan der modtages een eller to i Kost. Kjerteminde den 8 Juni 1824. C. Kompffe. Imod antagelig Pant og lovbefalet Rente, bliver 600 Rbd., Sedler, at erholde til Laans i forestaaende Termin d. A. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Skipper Anders Hansen ligger under Ladning i Lübed- og medtager Passagerer og Fragtgods til Odense, hvortil han, formedelst Markedet, bestemt afgaaer den sidste Juni.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Skipper Hans Nielsen agter at afseile til Lübeck og medtager Fragtgods og Passagerer, naar Vedkommende melde sig hos Skipperen i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Et nyt, moderne Mahognie Chatol med Opsats er tilkjøbs paa Nørregade Nr. 459. J. Lange, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Hos Skræder H. Erichsen paa Nørregade er Værelser at faae til Leie strax eller til Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Torsdagen den 17 Juni, om Formiddagen Kl. 10, holdes ved Bremerhauge Teglvært Auction over et Qvantum velbrændt Farøe Steenkalt. Auctionsdirekteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Angaaende samtlige i Byefoged Uldahls og Hustrues Stervboe disputerede Fordringer og Paastande, afsiges Skiftes, Decision Fredagen den 23 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, i Gaarden Nr. 576 i Odense. Skiftekommissionen i bemeldte Boe. Odense den 11 Juni 1824. Friestedt. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Ifølge Plakaten af 26 October 1792 indkaldes herved de, som maatte have noget at fordre i her i Byen afgangne Jomfrue Juliane Marie Elisabeth Heimerans Boe, til at anmelde saadant for undertegnede Skifteret inden 6 Uger fra Dato. Odense Raadstue den 9 Juni 1824. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
En Lystsluppe med Seil og Tilbehør er underhaanden at faae tilkjøbs, Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
Jfølge Øvrighedens Resolution er forrige Eier af SkjelhuusGaarden i Tommerup Sogn, Niels Christophersen, erklæret umyndig, og Selveiergaardmand Erich Hansen af Baagegaard beskikket til Værge for ham. Hvilket herved befjendtgjøres til enhver Vedkommendes Efterretning. Odense Herredsskontoir den 1 Juni 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-11
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Tømmermand Jørgen Nielsen i Willestofte, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense Herredskontoir den 1 Juni 1824. C. A. Falb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
55 Aargang. No. 85. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 14 Juni 1824. Jndhold. Frankerig (Hele Rentelovens Forkastelse af Pairskammeret. Debatter om Syvaarigheden i de Deputerede, Spanien (Tumult i Anledning af Dyrtiden i Madrid). Stor Kammer. Don Miguels Ankomst til Brest). Portugal. brittannien. Preussen (Handelstraktat med Engelland). Norge (De Kongel. Proportioner forkastede af Storthinget). De Amerikanske Anliggender (Nyt Blodbad i Para).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Rentelovens Forkastelse i Pairskammeret har ligesom frembragt en Slags Bedøvelse, hvori Man for Øieblikker ikke ret veed at fatte sig. Pairskammeret har derved vundet i Popularitet, og dets Beslutning anføres nu som et Beviis paa, at Aristokratiet ogsaa kan være en Støtte for den sande fornuftige Frihed. Efterat samtlige af Greverne Ro og Mollien, Hertugen af Crillon og Flere foreslaaede Amendements, der næsten alle gik ud paa en Reduktion fra 5 til 3 ½, 4 og 4 1/2 PC. i visse Terminer og en Concurrenz af Kompagnierne angaaende Tilbagebetalingen, vare forkastede, og Finantsministeren endnu engang havde forsvaret Udkastet, samt erklæret at Regjeringen agtede at oprette en Kasse, hvor de smaae Rentenerere kunde indsætte deres Penge imod at hæve fuld Rente indtil 1 Jan. 1826, blev der stemme over den første § og samme forkastet med 120 imod 105 Stemmer. Ved den paafølgende Stemmesamling over hele Udkastet vare 128 derimod og 94 derfor. Som en Løbeild udbredte sig Efterretningen om dette Resultat over Paris, hvorved den hele Operation saavelsom alle foregaaende Underhandlinger med Banquererne med eet kuldkastedes, og hvad Sensation dette gjorde, er let at begribe. Statspapirerne faldt strax 2 PC.; men skulle siden igjen have hævet sig noget. J Anledning af hiint Fald har Man gjort den snurrige bemærkning: at efter Børs-Arithmetiken maa 5 være mindre end 4, Stjernen kan slet ikke tilgive Quotidienne, at den istemmer de liberale Blades Jubel over Rentelovens Forkastelse. Jngen talede med mere Værdighed og Kraft imod bemeldte Lov i Pairskammeret, end den forhenværende Minister Pasquier, som betragtede samme baade fra den politiske og financielle Synspunkt. Efter den frugteligste. Krig som Historien kjender, viste han at følgen var blevet en nye politisk Ligevægt, hvilket dog endnu ikke har udholdt Prøven; men paa en vis Maade kun existerer paa Papiret. Vel nyder Europa Freden; men da det især har den individnelle Visdom og Dyd at takke for samme, saa kan den ei heller antages for evig. Dette gielder isærdeleshed om Frankerig. Medens alle store Magter i de sid 1ste 30 Aar have forstørret sig, er Frankerig allene blevet hvad det var, og dets relative Styrke endog formindsket. Desuden har det mistet sine ældre Alliantser; Spanien, 1824 er langt fra ikke meere hvad det var 1789; det samme er Tilfældet med Jtalien, Tyrkiet, de tydske Magter af anden Rang &c. Fordum var Frankerig omgivet af svagere Magter, hvori det stedse fandt troe Bundsforvandte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
For Tiden har det paa sine Grændser to af de Stater, som have vundet meest i Udvidelse. Saalænge Alliantsen imellem de store Magter, hvori det deeltager, vedvarer, behøver det ingen særskilt Alliants, men tidligere eller sildigere kan denne opløse sig. Hvis blot een af de Personer, som staae i Spidsen for de offentlige Anliggender, døde, kunde en Forandring indtræffe. Fremdeles har Frygten for en ny Revolution bidraget meget til den almindelige Freds Vedligeholdelse; men jo mere Faren taber sig, desto nødvendigere vorder det at vende tilbage til den tidligere Politik, og i saa Fald er Frankerig, dets Udstrækning, dets Frugtbarhed og dets Jndvaaneres Tapperhed, og Jndustri uagtet, dog svagt imod andre store Magter. Ved Utilstrækkeligheden af de sædvanlige Jndtægter maatte det da tage sin Tilflugt til Kreditten. Det vogte sig der aarsag for at sætte denne paa Spil. Det tage heri Exempel af Engelland, som, istedetfor at vække samme ved Kapitalers Forøgelse og det skuffende Tilbud af en i sig selv umulig Tilbagebetaling, meget mere befæster den ved en forholdsmæssig Reduktion af Renterne og uden at kalde fremmede Kapitaler til Hjelp. Ved det foreslaaede Middel vilde Frankerig derimod tilintetgjøre sin Kredit, og paa Naade, og Ungade overgive sig til hiin Magt, som synes at have skabt de talrige Finantsoperationer i Europa, og skjøndt den bestaaer af agtværdige Mænd, desuagtet truer med at blive en Svøbe for det menneskelige Selskab, hvis ikke Staterne endelig beslutte at afkaste Aaget; thi besjælet af en vis Erobringslyst, synes Foreningen, af de store Finants=Kompagnier at ville bemægtige sig alle Kapitaler, og har i faa Aar indtil Forfærdelse de formeret samme. Fra denne Forening er den omhandlede i Plan i Frankerig udgaaet og vilde, hvis den lykkedes, snart udbrede sig til andre Stater. Den gaaer ud paa at sælge Fyrsterne sin saakaldte moralske Garantie, ikke for Guld allene, men endog med Opofrelse af deres Værdighed. Ved at tilintetgjøre den Koalition, som truer Europas Uafhængighed, kan Frankerig nu give dette et stort Exempel. Den af Banquererne forlangte Operation er saa umaadelig, at de ingen tilstrækkelig Garantie kan yde derfor. Taleren viste fremdeles, hvor urigtigt Ministrene havde handlet ved at forhindre al Concurrenz og holde Planen hemmelig. At det andet Kammer desuagtet havde antaget en saa skadelig Forholdsregel, forklarede han sig deraf, at Man har troet at denne Forkastelse vilde have Ministrenes Afsættelse til følge; men beraabte sig i saa Henseende paa Engellands Exempel, hvor vigtige Love ofte bleve forkastede uden at Ministeriet derfor omskiftedes, og skulde hiin Forudsætning gielde, da gaves der hverken nogen fri Deliberation eller repræsentativ Regjering mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Chefen for det fjerde Banquer=Kompagnie, Hr. Sarto ris, har yderligere oplyst, at Hr. Baring selv var kommet til ham, ei allene for, som han udtrykte sig, at give Sartoris en Æreserklæring; men ogsaa for at antage hans Plan med nogle Modifikationer. Efterat de vare blevne enige om samme, blev der taget to Afskrifter, hvoraf Hr. Baring bragte Ministeren det ene, for, imod al Forventning, at faae samme forkastet. Efter denne troværdige Forklaring af Sagens Sammenhæng, overlader S. Publikum at bedømme Vedkommendes Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Efter Finantsministerens Opgivende have Skatterne i de 1 første Maaneder af dette Aar indbragt 12 Mill. mere end for samme Tidspunkt i afvigte Aar. En Telegraf Depesche af 51 Mai melder Jnfanten Don Miguels Ankomst til Brest, hvortil 3 Krigskibe ere underveis fra Bayonne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Portugal. Fra Lissabon haves Efterretninger til den 27 f. M. da her herskede fuldkommen Rolighed. Et ministerielt EirkuFlaire af 22d. advarer for den vrange Tro: at der skulde være skeet nogen Forandring i Forordningerne angaaende det konstitutionelle Partie, og paalægger Øvrigheden at vaage over disses Efterlevelse, for at hiint Partie intet nyt Haab skal nære om at indskrænke Kongemagten. Under de forefaldne Uroligheder gik det ud over Folk af ganske modsat politisk Tænkemaade, nogle af Frimurernes erklærteste Fjender bleve endog hæftede, ja flere Officerer, som havde værksat de første Hæftelser, bleve siden, paa Jnfantens egen Befaling, selv fængslede. J de første Dage af Kongens Ophold paa Windsor=Castle lignede Skibet en virkelig Fæstning; Vagten var bestandig under Gevær og ved hver Kanon holdtes brændende Lunter i Beredskab. Jnfanten kom, saavidt Man veed, ikke meere iland før sin Afreise. Han skal have været meget sørgmodig og næsten grædt bestandig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Spanien. Det foregivne Tillæg af Kongens egen Haand, hvormed Journ. d. Debats ledsagede sin første Meddelelse af Amne, stiedekretet, savner Man ganske. Jndledningen handler blot om Nødvendigheden af at gjøre Forskiel imellem den egentlig Skyldige og de Forførte, hvori Hs. Maj. vil følge sine Forfædres Carl Is og Phillip Vs saavelsom sin Onkels og Broders, den franske Konges, Exempel. Den engelske Minister deeltog ikke i den sidstmeldte Lykønskning over bemeldte Dekret. Jøvrigt bemærker Man, at de fleste Undtagelser allerede for længe siden befinde sig udenfor Halv ven, ligesom Man med Tiden haaber Kongens Mildhed, udvidet til Flere, naar de politiske Lidenskaber og Landets Tilstand maatte tillade det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Den stigende Dyrtid paa Brødet i Madrid foranledige flere Uordener og endeel Bagerboder ere plyndrede, hvorover der er opstilt Soldater ved Bagernes Dørre, og Øvrigheden ved en Proklamation har formanet til Rolighed, Idet den truer Fredsforstyrrerne med strængeste Straf, lover den tillige at sørge for Midler imod den kunstlede Dyrtid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Alle i Madrid og andre spanske Stæder sig opholdende i Portugisene have faaet befaling at melde sig hos Ambassadeuren eller de portugisiske Konsuler. I Vittoria er en af de Kongel. Frivillige, som grovelig fornærmede en fransk Skildvagt, bleven skudt af denne, og fra Catalonien meldes, at Munkene ivrig søge at ophidse Folket imod de franske Tropper, især Officererne, ved at indbilde det, at alle Franske ere Lutheranere, Storbrittannien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Paa Stokhørsen i London har i den sidste Tid hersket stor Pengemangel og mange foruroligende Rygter, som især have havt skadelig Jndflydelse paa de sydameriskanske Obligationer. Ogsaa de græske faldt betydeligt paa Efterretningen om den tyrkiske Flaades Afseiling. Det hele ansees imidlertid for en Følge af Spekulationssygen. I Underhuset, er Billen om at afskaffe de priviligerede SørnsserurantsSelskaber anden Gang læst, hvorved Skadeligheden af disse fremfor de fri Kompagnier blev fremstillet, og Man beraabte sig saavel paa Amerikas som Hollands, Hamborgs og Kjøbenhavns Exempler. Da Engelland baade i Henseende til Kapital og Sikkerhed overgaaer alle andre Nationer, saa er det ogsaa høist sandsynligt, at det snart vildafaae Overvægten i denne Handelsgreen, naar Man ophævede de Jndskrænkninger, som nu trykke samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Preussen. Den nu bekjendtgjorte Handelstraktat med Storbrittannien, som er sluttet i London den 2 April og ratificeret af Hs. preussiske Majestæt den 14 s. M., bestaaer ialt af 7 Artikler, hvorefter de gjensidige Skibe og Produkter kunde indføres i begge Stater, uden at svare høiere Afgivter end Landets egne Skibe og Produkter. Traktaten skal vare i 10 Aar, og kan først ansees ophævet 12 Maaneder efter at de kontraherende Magter maatte ønske det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
Norge. Samtlige Kongel. Forslag til Forandringer i Grund ven, 13 i Tallet, bleve den 22 f. M. ert efter det andet eenstemmig forkastede af Storthinget, hvorpaa samme ligeledes eenstemmig besluttede, i en ærefrygtsfuld Skrivelse, til Hs. Majestæt, nærmere at udvikle Grundene dertil. Foruden de to sidstmeldte, angik de vigtigste af disse ForSlag: Kongens Ret til at sammenkalde Storthinget i Hovedstaden eller een af Rigets andre Stæder, til at opløse Storthinget, til at vælge Præsidenter og Sekretair, Kongens Veto, eller Ophævelse af den Bestemmelse, at en Beslutning, som var taget i 3 paa hinanden følgende Storthing, ikke meere behøvede Kongens Sauction, for at faae Lovskraft, at især paa eet overordentlig Storthing ikke maatte forhandles andre end de af Kongen forelagde Sager, Antagelse af Kongens Forslag om en ny Arveadel i Norge, en ny Organisation af den norske Rigsret &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-06-14
De Amerikanske Anliggender. Ogsaa i Bogota, hvor de engelske Kommissarier indtraf den 1 Marts, bleve de modtagne med udmærket Jubel, og efter Oberst Hamiltons foreløbige Beretning, stod det sig meget godt med de columbiske Anliggender. Det kommer nu kun an paa, om Man ikke, hvis Spanien gjør Alvor af sine Trudsler, igjen kan hitte paa en Undskyldning for en Afvigelse fra det nærværende System.