Aalborg Stiftstidende, 1831-07-09
Vensyssel, den 2den Juli. Den første Halvdeel af Aaret 1831 er da nu forbi At vi slap saa nogenlunde godt fra det med Foder i den forløbne Vintertid, især Foraarstiden, kan vi tilskrive det forudgaaende gode Efteraar, da Høvderne svarede saameget, ved at tage Føden ude. Jldebrænde selen have vi, som en følge af det foregaaende vaade Aar, lidt og døiet temmelig meget for. Den 24de October f. A. begyndte Efteraarskulden at melde sig saa lettelig, og 4de December, i Aftenstunden, begyndte en temmelig alvorlig Vinterfrost. Den 8de f. M., om Eftermiddagen Kl. 34, kom Snee, den 12te om Aftenen begyndte strengt Vinterveir med Frost og Snee, og den 13de var svært Rendfog ved Middagstid. Lille Juledag, den 24de, fra Formiddag Kl. mellem 10 og 11, indtil Eftermiddag Kl. mellem 3 og 4, var her et saa overordentlig strengt Veir med Snee og Rendog, der mellem Kl. 1 og 2 var paa det Høieste, at man neppe har oplevet noget saa frembrusende og gjennem hvirvlende Sneeveir og Rendfog; hvo der var uden Dørre, var nærved at sætte Livet til og hvo der var indenders skattede sig ret lykkelig ved at blive der. Saavidt om Aaret 1830. 1831, den 4de Febr. begyndte et temmelig alvorligt Sneeveir, der bedækkede Jorden med et stort Lag nyt Snee, som den 7de, ved Aftenstid blev, ved en temmelig Tø, opløst til Vand; hvilket Vand, den 9de, anrettede betydelig Skade paa Veie, Broer og Møller. Samme Dag, ved Middagstid, brændte en ny grundmuret Raaling paa Langheden, i Dronninglund Sogn; saa man kan med Sandhed sige, at baade Jld og Vand paa den Dag gjorde stor Skade her. Den 25de Kl. 1 kom atter et strengt Sneeveir ligesom det den 4de. Den 3die Marts, om Aftenen Kl. 11112, saaes et Luftsyn i Sydvest. Den 8de April, om Aftenen Kl. 9110, kom et svært Veir med Lyn, Torden, susende Blæst og Regn; hvilket Veir varte en Timestid. Den 11te om Eftermiddagen kom atter Torden og Regn, og saaledes holdt Tordenveiret ved, af og til, i nogle Dage. Den 16de brændte der et Huus i Løth, Hellevad Sogn. Hvad angaaer Foraarsarbeidet og Jordens Afgrøde da kom Havreprøven i Skred den 11te April, og Havresæden begyndte den 16de. Jordens Afgrøde staaer hertillands saa velsignet som ønskes kan, og giver grundet Haab om en rig Høst. Vel staaer Rugen paa sine Steder noget tynd, som følge af Sneens sene Aftagelse mod Foraaret, ved Dagflod; men dette er kun paa enkelte Steder; ialmindelighed staaer den ypperlig. Saavel Ager som Eng og Græssmark frembyder en Velsignelse, der tilfulde sander hvad Paulus siger i Apostl. Gr. 14, 17: "Endog han haver ikke ladet sig selv uden Vidnesbyrd, idet han gjorde os Godt, og gav os Regn og frugtbare Tider af Himmelen, i det han fyldte os med Føde, og vore Hjerter med Glæde. Høsletten tog sin Begyndelse, her paa Egnen, den 1ste Juli. Tørvene staae endnu paa Hederne, som følge af den alvorlige gjennemblødende Regn her faldt, just da de vare færdige til Hjemkjørsel, den 23de Juni og nogle følgende Dage. Vikkerne ville ei ret staae an iaar; men en stor Deel af Sæden er nok gaaen neden om og hjem, ligesom fordum Molboerne. Dette er vistnok en Føl geaf forrige Aars store Væde der maa have gjort Sædekornene for meget fugtige, saa de ere mulnede i Laden. Den saa frygtede Sygdom, Cholera Morbus, ere vi her saa temmelig rolige for, thi vor vise og gode Regjering har, her som andre Steder, føjet hensigtssvarende Foranstaltninger; og i værste Tilfælde kjende vi her et sikkert Præservativ mod Smitsot, som Enhver uden Bekostning kan have, og bestaaer i hver Morgen fastende at tage en god Kulk af sit eget respective Vand.