JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
AVERTISSEMENT. Mandagen den 20de Februarii førstkommende om H. H. Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Silke= og andre couleurte Baand, Musselins og Silke=Sehawler, moderne Ringe og Naale, fiint bleget Garn, præparerede Pennesier, Chocolade, Sagogryn, grøn Thee, ostindiske og andre conleurte Tørklæder, Ginganger, Forklæder, Sirtzer og Sirtzkattuner, couleurte Atlasser og Armosiner, broderede Nansuk, fine Mands Halsklude og Dametørklæder, fine Hør= og Hampe lærreder, couleurte Tafter, fiint Klæde og Kasimir, Silke= og Bomuldstrømper, stribede og effene Nettelduger, Musseliner, Fanjebs, Sirtsak, Alady og sine Cassa, hollandsk Lærred, Kniplinger, Embser, Porcelainer, Stierne-Annis, Borarsamt 2 Stykker brede, trykkede Gorrasser til Rullegardiner og en Fierding med præparerede Perlefarver, med mere. Jtem: Endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern- og Bliktøi, Meubler, bestaaende af Mahontetræes Sophaer, Stole med sorte Hestehaars og andre Betrækker, Ottomaner, Canapeer, Speile, Commoder, Chatoller og Dragkister, Sengesteder med og uden Omhænge, og adskillige andre Trævare, Linned, Gangklædet, deriblant 7 Stykker chinesiske Slobrok ker, samt gode Sengeklæder. Saa og en stor Skriverpult til 2 Personer, 4 Lysekrone og en tyrkisk Lygte, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de tykte Catal gi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige. Ligeledes mældes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Fortegnelse over endeel gode og vel conditionerede H. H. Bøger, meest historiske, mathematiske, physiske og til Naturhistorien henhørende, samt oeconomiske og juridiske, afgangne S T. Hr. Conferentsraad og første Deputered i Rentekammeret Wilhelm August Hansen tilhørende, som ved offentlig Auction den 27de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage blive bortsolgte i Hs. Excellences Hr. Geheimeraad Grev Lerches Gaard bag Børsen Nr. 96 mod contant Betaling, eller naar paafordres, til Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem de trykte Fortegnelser, ere at bekomme imod 2 Sk. Erlæggelse til de Fattige. For fraværende Liebhabere tilbyder Hr. Registrator Weber sin Tieneste, med at besørge kjøbt paa Auctionen, hvad de forlanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistent huus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence-Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Kiøbenhavns Hen No. Aar. nen. nuar. huus. host-Tidende, hos til Miilis. Mandagen, den 20 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Prag, den 2den Februarii. Efterretninger fra Krakau mælde, det er at formode, at de til Tydskland, bestemte Tropper ikke marchere. De desaarsag i Gallicien føyede Anstalter fortsættes derfor heller ikke videre. Vi finde disse Efterretninger i adskillige Arvelands-Blade, og det synes os saa meget mere upaatvivleligt, da det gandske stemmer overeens med den russiske Gesandtes Erklæring til den overrhiinske Kredses Stænder (og endnu mere med Keiserens til den i Petersborg værende engelske Agent). Wien, den 4de Februarii. Som Grunden, hvorfor Provera ikke med sit Corps hellere kastede sig i Mantua, angives nu, at det ikke gik an, da han derved havde formindsket den endnu 25000 Mand stærke Besætning den tilbageværende Provision, og altsaa bragt Fæstningen selv i Fare. (Men ikke at tale om det store Approvisionstrain, som Provera medbragde, og som maatte bøde paa denne Mangel, turde ved denne Beretning dog vel og anmærkes, at selv i Følge tydske Tidender adskillige tusend af Mantuas Besætning ved de idelige Udfald ere bortsmeltede).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Fra Bartfeld i Kongeriget Ungarns Comitat Scharosch mældes følgende: Der i Egnen har circulert et lidet Skrift, som har gjort megen Opsigt. Nogle Fruentimmer (en anden Tidende, siger Damer) havde gjort det Forslag, at da denne Krig, der aad saa mange tappre Soldater, endnu ikke syntes at blive bragt saasnart til Ende, vilde de heller ikke blive uvirksomme, men vare besluttede at staae Fædrelandet bi med Liv og Blod. De indbyde derfor alle Fruentimmer, især dem, der ved deres Legemsdannelse gandske vare skikkede dertil, og ligesom skabte til Soldatertieneste, tilligemed dem selv, at danne et Regiment, og staae Fædrelandet bi. Den Ofenske Tidende af 28de Januarii mælder ogsaa denne Beslutning; men en Artikel fra Frankfurt i en anden Avis yttrer dog nogen Tvivl om og Hoffet vil modtage det. Angrebet den 13de, 14de, og 15de Januarii forulykkedes især ved det, man ikke besatte nogle Egne ved Montebaldo, som man holdt for impassable (et Ord, som man allerede i den Kongelige Tid erklærede ikke at være Fransk) og at alting blev røbet ved Forræderie. Ogsaa var her atter Ulykken, at Grændsetropperne ikke ret giorde deres Skyldighed. De maattte tvinges til at gaae over Adige floden, og ved sidste Hovedfægtning kastede 3 Regimenter deres Vaaben, og løb deres Vei. Det bekræfter sig stedse meere, at disse Tropper ikke kan bruges i Linier, især naar Fægtningerne ere saa vedholdende, og der ingen Udsigt er til Bytte. Disse Tropper skulle nu sendes til Rhinarmeen, og der stikkes under adskillige Regimenter, saa der ikke komme meere end 5 Mand paa hvert CompagVed nysnævnte Armee er Desertionen meget stærk. nie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Man kiender her nu saa temmelig Sammenhængen, med de Aarsager, der bevægede Kongen af Neapel til Fred med Frankerig. Den skal fornemmelig være kommet i Stand ved Jndflydelse af General Acton, der staaer i nøye Forhold med Fredsfyrsten. Det bekræfter sig,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Jtalien, den 30te Januarii. at de Engelske, efter et Ophold af 80 Dage, gandske have forladt Toscanas Grund. Man forsikkrer ogsaa, at de have forladt Elba og Portoferrajo, og derfra begivet sig til Gibraltar (en engelsk Efterretning siger, at det Regiment, der gik fra Portoferrajo did, er faldet i Fiendens Hænder). Det florentinske Hof har derpaa, siger man, gjort adskillige Skrift, for at bevæge de Franske ligeledes at forlade Livorno, for igien at lade Handelen i dets Havne være efter den strængeste Neutralitets Love.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Det romerske Hof lader endnu bestandig Tropper marchere til Romagna. Posterne ved Cita de Castello og Aqvapendente blive tilstrækkelig besatte, for at forebygge et Jndfald. Foruden Vaaben og Munition, som allevegne fra opdynges, venter man og 10000 Geværer fra Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
J vore Tidender bekjendtgiøres tvende Breve, som skulle være opsnappede. Det eene er fra den pavelige Statssecretair, Cardinal Busca, til Monsignor Albani, pavelig Nuntius i Wien, og har Hensyn til en of og defensiv Alliance mellem Keiseren og det pavelige Hof. Det andet Brev er fra den pavelige Nuntius i Florents til Cardinal Busca, i dette sidste tales om en Conference mellem denne Nuntius og Marchese Manfredini, i Anledning af de Underhandlinger, som den toscanske Minister havde havt med General Buonaparte, hvilken sidste efter denne Skrivelse er saa velsindet mod Paven, at han alt adskillige Gange har hindret den franske Minister Cacault at afbryde Underhandlingerne i Rom. Den offentlige Bekiendtgiørelse af disse Breve under nærværende Omstændigheder, synes at bebude store Begivenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
J Mayland havde kort efter de franskes Ankomst dannet sig en Art Club under Navn af patriotisk Selskab, denne lod Buonaparte lukke; men nu er Selskabet igjen med hans Tilladelse sammentraadt under Navn af Selskab for den offentlige Underviisning. Den 15de Januarii holdt det sin første Samling. Stiftelsesbrevet er fra Hovedqvarteret Mayland af 6te Januarii, og indeholder væsentligen følgende. Nedennævnte Medlemmer, af det forhenværende patriotiske Selskab (der nævnes 20) skulle den 9de Januarii samles igien, og udgiøre Stammen af det ny Selskab for den offentlige Underviisning. Deres første Forretning skal være, at forøge deres Antal til 50, som de maae vælge af de ved deres Borgersind, Jndsigter, og Talenter meest udmærkede Personer. De skal udkaste et Reglement, der skal forelægges Generalcommandeuren i Lombardiet til Antagelse. Selskabet maae samle sig saa ofte, det finder fornødent, og sysselsætte sig med Kunsterne, Folkets Underviisning og Udbredelse af alle nyttige Jdeer, der kunne lede til Lombardiets Friehed og Held. (Altsaa atter intet utydeligt Forvarsel om den italienske Republiks Bestand).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
J de maylandske Tidender mældes, at Captain Sibille, som commanderer den franske Flotille paa Gardasøen, har borttaget 32 keiserlige Barker, der vare ladede med Levnetsmidler, og bragt dem til Peschiera. J en her bekiendtgjort Skrivelse fra General Moreau til General Clarke som hvis Ægthed dog tvivles) anføres, at foruden de Forstærkninger, der fra det indre Frankerig, marchere til den italienske Armee, ogsaa 40000 Mand, ere underveis dertil fra Rhinarmeen over Besancon. General Buonaparte, der synes at have store Projecter med Jtalien, har befalet, at den lombardiske Nationalgarde skal bære de tre italienske Farver. Fra Corsica venter han mange Recruter. Man siger, han har ladet et Corps paa 20000 Mand rykke mod det pavelige. J Triest er man meget bange for hans Komme, og bortflytter sine bedste Eiendomme. Basel, den 6te Februarii. Den herværende Gesandt Borger Barthelem har i Middags efter adskillige hos ham ansatte Personers Vidnesbyrd fra Chefen for Generalstaben ved den italienske Armee, General Berthier faaet en Coureer med den Efterretning, at General Wurmser virkelig har overgivet Fæstningen Mantua ved Capitulation. Ved Courerens Afgang vare de af Wurmser foreslagne Capitulations-Puncter ikke fuldkommen i Orden. Gesandten venter derfor ufortøvet en anden Coureer med Capitulationen, som strax skal blive bekiendtgjort. Capitulationsdagen er endnu ikke bekiendt (midlertid venter man endnu Bekræftelsen og de nærmere Omstændigheder).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Jnspruck, den 2den Februarii. De Franske ere, efter at have indtaget Ala, nu og den 30te Januarii rykkede ind i Staden og Bispedommet Trient; de skal overalt være rykkede ind i Tyrol paa 3 Stæder. Roveredo have de besat den 27de. Erkehertug Carl iler nu hid at oprette, hvad der er fordærvet. En Opfordring fra Grev Lehrbach til Tyrolerne selv at dække det tydske Tyrols Grændser, viser noksom Farens Storhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Den tyrolske Grændse, den 5te Februarii. Den tredie gik allerede i Jnspruck Rygte om Mantuas Overgivelse. Jndbyggernes Understøttelse til Tyrols Forsvar bliver der fornødent, da Fienden og paa den anden Side bryder frem mod Kærnthen og Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Den italienske Grændse, den 4de Februarii. Man seer nu med første den formelige Aabning af Krigen mellem de Franske og Paven imøde. Mod Kirkestaten rykke bestandig flere franske Tropper, hvis Hovedsamlingspunkt er i Bologna. Buonaparte har været der selv, og man troer, han ufortøvet vil angribe de pavelige Tropper i Romagna.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Paris, den 5te Februarii. Directoriet har i Forgaars sendt 500s-Raadet et Budskab, i Anledning af den opdagede Sammensværgelse, hvor det, efter Sædvane, ivrer mod de periodiske Skrifter, som Factioner nes Haandlangere; tillige fulgte Protocollen over de trende Hovedsammenrottedes Hæftelse, samt en Sammenrottelses Plan, og nogle andre Papirer, som hos de Paagrebne vare fundne, hvorved adskillige Personer have fundet sig compromitterte, og som Partierne nu vexelviis anvende mod hinanden. J 500s-Raadet har herom især mellem Lamarqve og Henri Lariviere været meget hæftige Debatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Odense, den 15de Februarii. J Tillægget til Fyens Avertissementstidende af dette Datum, findes under Navn af Opfordring til tabte og ulykkelige Borgeres Frelse indført en Jndbydelse, foranlediget ved den i Maanedskriftet Minerva for December indførte. Beskrivelse over Fængslernes ædle og vise og menneskekierlige Jndretning i Philladelphia. Heri ombedes de Mænd, der ville bidrage til de fyenske Fængslers og derved til Straffelovenes Forbedring, at indsende deres Navne til Directeurerne for, een af de odenseiske Clubber, som tillige ombedes i samme Aviser at bekiendtgiøre, hvor mange til den 28de have tegnet sig, da det uopholdelig skal blive anmeldt, hvad Tid og Sted Selskabet kan holde sin første Samling, paa hvilken det vælger sin Form, og øvrige Jndretning, hvortil de Undertegnede – der ikke have betegnet sig, uden ved - Bogstaverne - 3, X. V. U. Gem love at forelægge et Udkast til nøyere Overveielse. Og forpligtes de, som indtræde i dette Selskab, et til anden Udgift, end det første Aar at bidrage 1 Rigsdaler til Selskabets Casse, hvilket efter Planen vil være meer end tilstrækkeligt til dets Udgifter. Disse Tidender Udgiver skynder sig at indrykke denne Bekiendtgiørelse, og vilde usigelig glæde sig, hvis han og snart ved at mælde om dette ædle Foretagendes heldige Fremgang kunde haabe, flere Stæder at skaffe det Efterfølgere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Kiøbenhavn, den 20 Februarii. Under Dato den 31te Januarii er udkommet en Placat, angaaende Repartitionen af de af den Kongelige Casse til Arbeide paa Landeveiene i Danmark forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1795, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Barom. Varme. 13 Februar, 27. 10. 9 V. N. V. S. V. Varme. V. N. V. N. V. V. N. V. N. V. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, af det juridiske Facultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register, 8 Mk. Sammes norske Lov, 9 Mk. 2) Samlingen af Forordningerne for 1796, 54 Sk. 3) Den geistlige Stat for 1797, 24 Sk., hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
AVERTISSEMENT. Nogle af mine Medborgere have i de sidste Aaringer, de efterspurgt og erholdt tilkiøbs særskildt fra sig selv de Forordninger, som angaae Landboevæsenet og Landboen fra 1787 til 1796. Dette har bragt mig paa den Tanke, at jeg maaskee kunde nytte mine Medborgere paa Landet, ved at udgive disse dem egentlig angaaende Love, der til Hæld for Staten og Landboen næsten forandre den forrige Landboe=Lovgivning. Til en Prøve begyndes med det sidste afvigte Aar. Skiøndt de trykkes in extenso, kan de for Aaret 1796 dog ikke koste uden 16 a 20 Sk. hæftet. Dersom jeg af disses Søgning og Subskription paa den hele Samling kan formode Skadesløshed, skal Trykningen af de øvrige strax begyndes. De sædvanlige Skatteforordninger udelades, da Skatten formodentlig alt er betalt inden Aarets Ende, med mindre nogen Forandring skeer enten i Henseende til Oppebørselsmaaden, eller i Henseende til Afgivten selv. De Landboen vedkommende Love, hvorefter han skal leve og rette sig, kunne saaledes komme i hans Hænder, uden at han har nødig at betale dem, som ikke angaaer ham. Vinder dette Forslag det ærede Publicums bifald, maaskee jeg sættes i Stand til ogsaa at levere de foregaaende ei ophævede Landboelove, inclusive de endnu gieldende Christian den Femtes Lovstæder. Valget af de Love, som finde Sted i denne Samling, har een af vore Lovkyndige, der forlængst har skrevet i Landboesagen, paataget sig. Den saa vigtige Tiende Anordning findes naturligviis i Samlingen for Aaret 1796. og kan ventes færdig inden kort Tid. Kiøbenhavn, den 16de Februarii 1797. Joh. Fr. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Fortegnelse over endeel gode og vel conditionerede H. H. Bøger, meest historiske, mathematiske, physiske og til Naturhistorien henhørende, samt oeconomiske og juridiske, afgangne S. T. Hr. Conferentsraad og første Deputered i Rentekammeret Wilhelm August Hansen tilhørende, som ved offentlig Auction den 27de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage blive bortsolgte i Hs. Excellences Hr. Geheimeraad Grev Lerches Gaard bag Børsen Nr. 96 mod contant Betaling, eller naar paafordres, til Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 18, hos hvem de trykte Fortegnelser ere at bekomme imod 2 Sk. Erlæggelse til de Fattige. For fraværende Liebhabere tilbyder Hr. Registrator Weber sin Tieneste, med at besørge kjøbt paa Auctionen, hvad de forlanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-20
Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistent huus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Kiøbenhavns No. Aar Fiske siunis. huus. titut.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Post-Tidender, som Muun. Julii. Fredagen, den 24 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
London, den 10de Februarii. Den her ankomne Neapolitanske Gesandt Ruffo skal have det vigtige Ærende, at giøre vor Regieringen Forslag om Freden, og derpaa i lige Hensigt gaae til Paris, at forelægge Directoriet sine Forslag. Det hedder, at Parlamentet, som kommer sammen paa Tirsdag, strax igien skal ajournere, for først at erfare, hvad Jndtryk de nyelige Vanheld i Jtalien have gjort paa det keiserlige Hof. Vore Oppositionstidender, begynde tillige stærkt at debattere, om efter disse Nederlag vort Ministerium endnu maae blive ved at sende Keiseren Subsidier. En almindelig Bod og Fastedag for Krigen er i Engelland fastsat til den 8de, og i Skotland til 9de Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Midlertid betaler ikke blot Regieringen her maaned ig 24000 Pund til de franske Emigranters Understøttelse; men og underholdes Arvestatholderens Taffel, der anslaaes til 20000 Pund aarlig, tildeels paa Kongelig Bekostning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Fra Dover har man her det Rygte, at i de franske Havne fra Brest til Dunkirchen, samt fra Texel til Gevelingen var lagt Embargo paa alle Skibe, hvilket syntes at bebude, at den franske Expedition snart er moden. Admiral Duncan skal med en Flode paa 12 Linieskibe, og ligesaa mange Fregatter, dække Skotlands Kyster. Paa Yarmouths Rhed iagttages største Vagtsomhed, for at forekomme et fiendtligt Overfald. Ved Rhedens Jndløb ligge Skibe paa Vagt, og andre Vagtbaade roe om Natten fra en Side af Canalen til den anden. Bridport har i Torbay efterladt et Linieskib og fem smaa Skibe, med befaling, at løbe ud igien at krydse for Brest, de ere og allerede gaaet i Søen den 4de, og skulle forstærkes med 4 Linieskibe fra Portsmouth. Det hedder, at Lord Bridport skal have forlangt en Krigsret, for at kunde retfærdiggjøre sig mod alle de ham gjorte Beskyldninger; men Admiralitetet skal ikke være tilbøyeligt at tilstaae ham denne. En Ministerial Tidende siger derimod, at Aarsagen, hvorfor han saa silde gik i Søen med sin Flode, er den: at Havnadmiralen, medens han endnu laae i Portsmouth, havde befalet ham at løbe ud; men da han, ved at lystre denne befaling, havde indrømt Havneadmiralen Fordring paa en Deel af det Bytte, der kunde giøres, vilde han først oppebie Admiralitetets befaling, der udeblev saalænge, at de slap for at trættes om Byttet, siden intet blev gjort. Man tvivler imidlertid ikke, at jo Oppositionen, naar Parlamentet atter kommer sammen, hæftigen vil tordne mod saadan hans Dvælen, og følgende Uvirksomhed. J det irlandske Parlament har Oppositionen virkelig æsket en Undersøgelse af det engelske Ministeriums Forholdsregler til Jrlands Beskiærmelse mod Angrebs Forsøget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Jrland bliver, efter vore Blades Angivende, den indvortes Tilstand bestandig mere foruroligende. Syv Kirkesogne ere paa ny erklærede i Oprørstand, og adskillige Personer hæftede, som franske Spioner. Et Artilleriepark paa tyve Kanoner er ydermere fra Dublin sendt til det nordlige Jrland. En Hr. Oconnor, hvem nogle Tidender kalde Parlamentslem, andre kun Candidat dertil, er paa en af 6 Regieringsmedlemmer undertegnet befaling bleven hæftet, som Forf. til et Oprørsskrift mod Regieringen, en Adresse til Grevskabet Autrims Valgmænd, hvori han klager over adskillige Misbrug i Jrland, og hvor blandt andet forekommer følgende oprørisk anseete Sted: Jeg vil, at vi hverken skal erobres af Frankerig, eller af Engelland; og vi ere ikke ved noget nødvendigt Baand bundne mere til det eene Land, end til det andet. Lad da Engelland, lad Factionen i Jrland, lad Administrationen høre det, nok, jeg paastaaer, at hvis det er Jrlands sande Tarv tienligere, at slutte et Forbund med Frankerig end med Engelland, har det Ret at giøre det. Hr. Oconnor har sin Boepæl og sine Godser i det nordlige Jrland, og man troer ikke uden Aarsag, at de Franske ved deres sidste Landgang have vidst, at de af adskillige Jndvaanere vilde blive modtagne med aabne Arme. Ogsaa skal det mellem Millicen og de saa kaldte Defenders være kommet til en Fægtning, hvori de sidste have liidt meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
I Anledning af alt dette hedder det, at Prindsen, af Wallis har tilbudet sig at gaae, som Vicekonge, til Jrland, hvilket sagtens er bogstavelig mod Constitutionen, efter hvilken ingen Prinds af Wallis tør forlade Engelland, men hvorpaa man dog fra ældgamle Tider vil have opsnuset otte Exempler. Aviserne finde det midlertid vigtigt, at fortælle os, at høybemeldte Prinds nu gaaer med rund Paryk uden Pudder.