JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Ungarn hjemsøges i denne Tid af skrækkelige Jldsvaader. Staden Strassa er næsten aldeles afbrændt, Byen Endrød er afbrændt paa 13 Huse nær to Trediedele af Michelsdorf ere gaaet op i Luer; i Landsbyen Klönig ere 40 Vaaningshuse brændte og 3 Mennesker mistede Livet; i Flækken Vog Bestereze ere 218 Vaaningshuse og 62 Lader lagt i Aske; og i den store Flække Jasso ere to Trediedele af Husene afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J disse Dage er der i Frankfurt a. M. passeret en Begivenhed, der hører til Aandesynernes eller Dobbeltsynernes Gebeet. En 16aarig Pige, der just sad ved sin Brodeerramme, blev af sin Moder sendt i Byen i et Ærinde. Da hun havde udrettet dette og igjen traadte ind i Værelset, saae hun sig selv, siddende ved den samme Brodeerramme, hun ny var gaaet fra. Endnu ligesom forstenet ved dette sælsomme Syn, og ikke istand til at røre sig af Stedet, faaer hun Besøg af en Veninde, der beder hende, at følge med sig samme Dags Aften til en Dandselærer. Dobbeltseersken fortæller sin Veninde det Syn, hun nylig havde havt, men som alt var forsvundet, og lovede at følge med, skjøndt hun følte sig noget angreben. - Den aftalte Time blev hun afhentet; ogsaa deeltog hun i de to første Dandse, uden at lade sig forlyde med nogen ubehagelig Fornemmelse. Men midt i den tredie Dands segnede den unge Pige pludseligt omkuld: da man kom til Hielp, havde Aanden alt forladt sit legemlige Svøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J samme Stad blev der Juleaften begaaet følgende Mordattentat: Hr. Golmick, Medlem af Theaterorchestret, gik om Aftenen Kl. 9 ud fra Sanger familien Fischers Vaaning, gjennem den saakaldte røde Gaard, for at begive sig hjem. Ved et midt i denne Gaard staaende stort Træ blev han pludselig anfaldet af flere Personer, kastet omkuld, og saaret tæt ved Hjertet af et skjærende Jnstrument. Paa hans Skrig om Hjelp undflyede Morderne. Den Saarede, bragtes ind igjen til Familien Fischer, hvor han strax faldt i Afmagt. J denne Forvirring tilte Mad. Fischers Moder til Hovedvagten for at hente Militair hielp, og nu kommer Historiens komiske Side: Da Mad. Achten kom til Vagten, spurgte hun efter den vagthavende Officeer, og Skildvagten viste hende til Officeerstuen. Da hun traadte ind i Værelset laae Officeren slumrende paa en Sopha. Vaanet ved hendes Ankomst, seer han i Damen, som iler hen imod ham, en sig Døden indviende Frihedsheltinde som vil myrde ham, springer hurtig op og trækker Sablen. Men hans raske Mod blev her lykkeligviis overflødigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
De af Politiet øieblikkeligt anstillede Undersøgelser i den røde Gaard, saavelsom øvrige Efterforskninger, have hidtil været forgiæves. Lykkeligviis er den Saarede, ikke i Livsfare. Man mener, at Anledningen maa enten være Jalousie eller Kunstnernid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J Würtzborg passerede anden Juledag en Historie som ligeledes har gjort endeel Opsigt. En Skuespiller Lanige, fra Glatz i Schlesien, kom indtil Bankøren Hr. v. Hirsch og forlangte at tale allene med ham, hvilket ogsaa skete. Han sagde derpaa, at han var i en stor Forlegenhed for 100 Dukater, som han maatte lade ham faae, da han (Hirsch ellers var dødsens. Men Bankøren lod sig ikke forbloffe, tog dristig fat paa Skurken, rev en Kniv udaf hans Haand, og skreg imidlertid paa sine Folk, der greb ham, og lod ham arrestere. Med en anden Kniv havde han forsøgt at skjære Halsen over paa sig selv, men ogsaa det mislykkedes. Førend han forlod Bankørens Huus havde han hvisket til ham: "at om det saa skulde vare i 10 Aar saa skulde hans Anslag blive udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Münchens Politie har forbudt at bruge Goldsmiths bekiendte Roman: "Landsbypræsten af Wakesjeld, ved Privatunderviisning i Engelsk, som en Bog der befordrer Usædelighed og forringer Agtelsen for offentlige og private Dyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J den preussiske Armee vil der med det første blive indført et nyt Slags Geværer hvortil der hverken behøves Ladestok eller Fænghul, men affyres ved en saakaldet Fæng Naal. Geværfabriqveur Drase, i den lille Stad Sommerda, ved Erfurt, er Opfinderen. Paa Strøget langs med Rhinen fra Coblenz til Neuwied har man sidst i det nysforløbne Aar fornummet Jordskjælv, nogle Steder endog temmeligt stærke. Denne Egn indeholder netop en Mængde udbrændte Vulkaner. Rappols Forestillinger paa Hamborgs Stadttheater gjøre en uhyre Lykke, da hans Præstationer næsten grændse til det Utrolige. Han binder f. Ex. sine Fødder til Vingen af en hollandsk Veirmølle som er anbragt paa Theatret, og lader Møllen sætte i hurtig Bevægelse, medens han lader sig svinge med omkring i horizontal Stilling; paa Theatret bliver spændt et Toug perpendiculairt, dette griber han i en temmelig Høide med den høire Haand, holder sig svævende i Luften med stiv Arm, og svinger sig 10 a 12 Gange omkring i Kredsen; han bærer 5 Mennesker som have stillet sig ovenpaa hverandre; o. s. v. Han har bereist hele Europa, Afrika, en Deel af Asien, selv Ostindien og China, og især fortjent mange Penge i Constantinopel. Han holder sin egen Eqvipage, er gift med den her nylig seete Jongleur Bellis Søster, og lever i Hamborg som en engelsk Lord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J en stor Hovedstad tildrog det sig for ikke længe siden, at to Herrer kom kjørende i Kareth til en Kurvemager, hvem de, i Fyrstens Navn, overrakte en Orden. Den ærlige Mand erklærede gandske bestyrtet, han vidste ikke, i hele sit Liv at have udrettet noget, hvorved han kunde have fortjent en saadan Udmærkelse. Herrerne, af hvilke den Ene udgav sig for Monarkens Kammertjener, beroligede Manden, leverede ham et Exemplar af Ordenens Statuter, paalagde ham, næste Dag at nedlægge sin Taksigelse for Thronen, og forlode ham derpaa, efter at han havde insinueret hver af dem en Douceur af 100 Rdr. Næste Dag paasætter Kurvemageren sin Orden, og faaer Audients hos Fyrsten. Bedrageriet opklaredes øieblikkeligt, men Bedragerne ere endnu uden Spor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Bekiendtgjørelser. Til Efterretning for Byens Jndvaanere kundgjøres, at Bekjendtgjørelse samt Regnskab fra Committeen for at grundlægge en Jndretning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring, henligger til Eftersyn paa mit Contoir. Aarhuus, den 6te Januar 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Mandagen den 12te Januar fortsætter jeg mine ved Helligdagene afbrudte Forelæsninger. J. A. Bech. M. C C HAN J K. Søndagen den 18de Januar Kl. 4 Eftermiddag begynder jeg et aldeles populært Foredrag over denne Videnskab, indrettet for Dem der ikke have mathematiske Forkundskaber. Saaledes foredrog jeg samme i Kjøbenhavn aarligen fra 1816 – 1826 i Selskabet til Haandværkstandens Forædling, under Tilsyn af Stads conductor, Professor Rawert, og i Selskabet til indenlandsk Kunstflids Fremme under Tilsyn af Commerceraad Mechanikus Marstrand; og da disse Selskaber ophørte, blev jeg allernaadigst opmuntret og lønnet af Hans Majestæt som Privatdocent i almeennyttige Kundskabsfag. Foredraget oplyses ved det Saxdorf Buchman ske Apparat, indeholdende Modeller af de i det daglige Liv brugeligste Maschiner til at bevæge Ting med Lethed, hvilke vanskeligen og kun med større Bekostning kunne flyttes med Menneskehænder allene. Foredrage, fortsættes hver Søndag Kl. 4 – 5 paa Raadstuesalen, i 3 til 4 Maaneder. Den første Time er Adgangen aaben for Enhver, der vil høre og see: hvad Mathematik og Mechanik betyde, samt hvilke Deele af Mechaniken her skal læres. Ved Timens Ende kan Enhver som vil høre de følgende Foredrag, tegne sit Navn paa en af de 3 fremlagte Lister. Vilkaarene ere: 1) Fri Adgang have alle til Hans Kongelig Høiheds, Prinds Ferdinands Søndags-Skole horende Herrer og Lærlinge. Ligeledes Reisende og indenbyes Damer. Mod een Rigsdaler forud for en Adgangsbillet, for andre Lysthavende. 3) Mod Forpligtelse ved Gjentjeneste at godtgjør mig 1 Rbd. Jeg tegner 8 s. for Timen i Arbeidsløn, Materialet betales apparte. J. V. Bruun, NB. Umyndige medbringe deres Foresattes Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Torsdagen den 15de d. M. foretages Auction Fløistrup Skov over en Deel paa Roden staaende til Bødkertræe og andet Gavningsbrug tjenlige Bøgetræer. Lysthavende ville møde bemeldte Dags FormiddaKl. 10 ved Møllekrogsledet. Vilhelmsborgs Birkecontoir, den 8de Januar 1835. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Jordegods Salg. Da ingen af de ved Auctionen den 19de f. M. over Hovedgaarden Bygholm og Avlsgaarden Aarup. gaard med Underliggende, tilhørende den Kongelige Kasse, gjorte Bud, ere fundet antagelige, bliver disse Eiendomme, ifølge tagen Bestemmelse, atter opraabt til Bortsalg ved en ny Auction, som afholdes paa Bygholm Fredagen den 6te Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag. Eiendommene som agtes bortsolgte ere: 1) Hovedgaarden Bygholm, beliggende i Veile Amt, Hatting Herred og Sogn, staaende for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 119 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. 2) Den Gaarden underliggende Mølle af Hartkorn Mølleskyld 18 Tdr. 3 Fdkr. 3) Det samme Gaard underliggende Bøndergods af Hartkorn Jordskyld 581 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 2/3 Alb. 4) De tidtmeldte Gaard underliggende Skove. 5) Hatting Kirke med Tiende og samme Sogns Konge-, Kirke-, Korn-, og Qvægtiende, matriculeret for 69 Tdr. Hartkorn. 6) Avlsgaarden Aarupgaard, af Hartkorn ufrit 12 Tdr. Ager og Eng og 3 Fdkr. Skovskyld. 7) Det samme underliggende Bøndergods af Hartkorn 114 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. Jordskyld, og 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 1/2 Alb. Skovskyld, Disse Eiendomme blive opraabte og afhændede samlede. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes: at Bygholm Hovedgaard har et Arealtilliggende af 974 3/4 Tdr. Agerland, 355 3/4 Tdr. England og 265 1/2 Tdr. Skov og Tørvemose, og at Jorderne ere af en udmærket god Bonitet. Gaarden er beliggende 1/4 Miil fra Horsens, og har saaledes med Hensyn til sine Producters Afsætning en særdeles fordeelagtig Beliggenhed, og Bygningerne afgive beqvem Beboelse for en herskabelig Familie. Den til Gaarden hørende Tiende oppebæres deels in natura og er deels bortaccorderet mod Vederlag i Korn, at betales med Penge efter hvert Aars Capitelstaxt. J Kjøbet følger den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 28 Heste, 7 Tyre og 216 Meierie ker af forædlet Race, saavelsom det Jnventarium der findes ved Gaarden, saasom: Avlsredskaber, Vogne, Kakkelovne, m. m. intet undtagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Jordebogs=Jndtægterne af Godset andrage fortiden circa 1400 Rbd. i Penge, 60 Tdr. Rug og 80 Tdr. Byg samt endeel Smaaeredsel, og til Gaarden præsteres fortiden Hoverie af nogle og Tredsindstyve Gaard fæstere, ligesom der og haves circa 1400 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset. Om Hoveriet, der oprindelig præsteredes af Godsets 96 Gaardfæstere, er oprettet formelig Forening men endeel deraf er bortaccorderet, og Vederlaget derfor indbefattet under foranførte Jordebogs-Jndtægter. Gaarden er bortforpagtet med 1/2 Aars Opsigelse paa 9 Aar fra 1ste Mai 1834 at regne, imod en aarlig Afgivt af 9500 Rbd. rede Sølv. Møllen er bortforpagtet paa 10 Aar fra 1ste Mai 1832 imod aarlig Afgivt 1640 Rbd. Sølv, hvilken Forpagtning ligeledes er opsigelig med 1/2 Aars Varsel. Det til Gaarden hørende Teglværk er ligeledes bortforpagtet mod en Afgivt af 200 Rbd. Sedler for hver Brænding Steen som aarlig tilvirkes, men denne Forpagtning er udløben den 1ste Mai 1835. Til Avlsgaarden Aarupgaard hører et Areal af circa 108 Tdr. Agerland, ligeledes gode Jorder og i fortrinlig Drivt. Denne Gaard er ogsaa bortforpagtet, og af samme svares en aarlig Afgivt af 320 Rbd. r. S. Forpagtningen er stipuleret paa 9 Aar og udløber den 1ste Mai 1841. Jordebogs-Jndtægterne af det denne Gaard underliggende Gods kunne aarlig anslaaes til circa 270 Rbd. Sølv, 8 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, foruden endeel Reiser og omtrent 300 Arbeidsdage. De 1/2 Dele af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommene mod 1ste Prioritet i samme, og den 1/2 Deel som contant skal udtælles bliver at erlægge i 11te Juni Termin 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Fremdeles bemærkes, at nærværende Auction er foranlediget ved underhaanden skete Overbud, og at Approbation paa det høieste Bud ved Auctionen, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, strax vil blive meddeelt paa Auctionsstedet, saafremt den Kjøbesum er opnaaet, som er bestemt i et Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll tilstillet, med Statsgields=Directionens Segl forsynet Brev, der først bliver at aabne, naar Hammerslag ved Auctionen er givet paa det høieste Bud. Conditionerne tilligemed Jordebøgerne ere forinden Auctionen til Eftersyn i det Kongelige Rentekammer jydske og lollandske Landvæsens-Contoir, hos Justitsraad Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, hos Redactionen af den Altonaiske Mercur, i Gjestgiverstedet Stadt Hambori Kiel, hos Gjestgiverne Brünnes i Aalborg, Rüdell i Randers, Schlawitz i Aarhuus, Kjeldsen i Horsens, Lassen i Weile, paa Postgaarden i Odense, samt hos Forvalter Holbek paa Bygholm, der tillige foreviser Eiendommene og meddeler de nærmere Oplysninger om samme, som muelig maatte attraaes af Lysthavende. Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Tirsdagen den 27de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa denne Byes Raadstue ved Auction bortsolgt en af Christen Pedersen Naundrop i Øxenmølle den 6te Juli 1832 til Carl Christian Gross udstædt Panteforskrivning stor 192 Rbdlr. Sedler med første Prioritets Panteret i et Huus med tilliggende Jordeiendomme paa Øxenmøllebyes Mark i Thiirstrup Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., samt Sæd og Afgrøde, Ind- og Udboe – efter Conditioner som ved Auctionen blive bekjendtgjorte, hvor Panteforskrivningen og forevises. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 7de Januar 1835. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Begjæring bliver det Jens Jensen Kaipot tilhørende Huus i Christrup, med Hartkorn 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Mandagen den 9de Februar, ) førstkommende, hver – 23de f. M., og Dags Formiddag Torsdagen den 11te Marts Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret. og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rongss &c. Herredscontoir i Randers, den 3die Januar 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Foerlev Mølle, beliggende i Skandrup Sogn, omtrent 1/4 Miil fra Skanderborg, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 3 Fdkr., og den til samme indkjøbte Parcel af Tvering, staaende for Hartkorn 6 Skpr., med Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtiender, Sæd og Avl, bliver, ifølge Forligs= og Udlægshaverens Reqvisition, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Fredagen den 30te Januar, – 13de Februar, og 27de næstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved tillige bortsælges den udlagte Besætning og Jnventarium, i selve Møllen. Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn hos Procurator Calundan i Skanderborg, og paa mit Contoir. – Nærværende Publication skeer overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthavernes som Lysthavendes Efterretning Skanderborg, den 2den Januar 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J Følge Beslutning, tagen paa Skiftet efter Hans 1 Jensens afdøde Kone Ane Margrethe Frandsdatter af Egeberg Mark, stilles de Stervboet tilhørende 2de Jordeiendomme paa Gjedved Mark, i Tolstrup Sogn, den ene en Parcel af Hartkorn 4 Skpr. den anden 1/2 Deel i en Parcel af 3 Skpr., til 3 Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 13de, 20de og 27de dennes, hver Gang Kl. 10 Formiddag, de tvende første paa mit Contoir, men den sidste i Stedet paa Egeberg Mark. Derved bortsælges tillige Konge-, Korn og Qvægtienden af Enkemandens ifæstehavende Huus paa Egeberg Mark, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., samt derefter Stervboets Ud- og Jndboe, deri blandt en Kakkelovn med Kobberrør, en Gruekjedel Plov, Harve, 2 Vogne, 3 Kjør og 1 Qvie, 5 Faa og 2 Heste. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 5te Januar 1835. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Efter Begjæring af Skifteretten i Generalkrigscommissair v. Schmidtens Boe bliver følgende dette Boe tilhørende Eiendomme under denne Jurisdiction, nemlig: a) Stedet Fuglsang i Østbirk Sogn, med tillige gende Eiendomme, samt Konge- og Kirke-KornTiender deraf, hvilket afdøde Skovfoged BendiJensens Enke har ifæste. b) Kokhuset eller Broehuset i samme Sogn med tilliggende Eiendomme af Urup frie Hovedgaardstaxt, Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 1 Fkdr. 1 Alb., som Christen Adamsen Østbirk har ifæste, stillede til 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 26de Januar, samt 2den og 9de Febr. førstkommende, hver Gang Kl. 11 Formiddag, de 2de første paa mit Contoir, hvor Conditionerne blive til Eftersyn, den sidste i Kokhuset. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 8de Januar 1835. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Fjerde Klasse, J til Documenter efter Stempel papirs=Forordningens § 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1835. Falkenskjold. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Voer og Rim Herreder, samt Birkedommer og Skriver i Steensballegaards Birk, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardeer Henrich Erichsen i Kattrup og ifølge dertil under 30te September 1834 erhvervet Kongelig allernaadigst Bevilling indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have nogen Adkomst til en i Kattrup Bye, Voer Herred, Skanderborg Amt, beliggende, bemeldte Henrich Erichsen tilhørende Gaard af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 1/5 Alb., til at møde inden Voer og Rim Herreders Ret paa Horsens Raadhuus den første Fredag i April Maaned 1836, for der og da med deres Adkomst at fremkomme og samme at beviisliggjøre, samt for i Mangel heraf, efter foregaaende Demonstration og Paastand, at høre fornævnte Henrich Erichsen ved Dom kjendt eiendomsberettiget til bemeldte Gaard med Tilliggende; Alt i Medfør af berørte allerhøieste Bevilling. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, den 7de Januar 1835. Bernth, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Creditorerne i Boet efter den paa Hovedgaarden, Lyngbyegaard afdøde Tjenestekarl Jens Pedersen Lyngbye men sædvanlig kaldet Jens Kolt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, og deriblandt in Specie en Søster Ane Marie Pedersdatter, der for en Deel Aar siden i ugift Stand skal være reist til Samsøe, uden at Familien senere har hørt fra hende. Aarhuus, den 23de December 1834. C. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Hovedgaarden Høstemark, beliggende i Mou Sogn, Aalborg Amt, Fleschum Herred, er underhaanden at faae i Forpagtning til 1ste Mai dette Aar. Gaarden ligger i en Afstand af omtrent 3 Miil fra Aalborg, i Nærheden af Liimfjorden og Kattegattet, har til 17 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. ufrit Ager og Engs Hartkorn, et Areal af circa 300 Tønder Agerland og 200 Tønder Land Eng, foruden mere end 400 Tønder Land Græsningsjorder, og betydelige Mosestrækninger. Den aarlige Kornudsæd er bragt til 100 a 120 Tønder Rug, 40 Tønder Bog og 50 Tønder Havre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Høeavlen kan i et Middelaar anslaaes til 400 a 450 Læs. Foruden de nødvendige Arbeidsheste græsses om Sommeren 200 a 220 Stkr., og fodres om Vinteren, 250 a 280 Stkr. Qvæg. Mon Sogns Kirke- og halve Konge-Korntiende, der har tiendeydende Hartkorn 130 Tønder, og for største Deelen oppebæres i Kjerven, følger med i Forpagtningen; som ogsaa, hvis det attraaes, den til Gaarden liggende matriculerede Vindmølle, den eneste i betydelig Omkreds. En meget beqvem og solid Bopæl med Have forefindes. Af Arbeidsheste, Avlsredskaber og Jnventarium kan det Meste erholdes overleveret, og Qvægbesætningen for en Deel. Hoverie haves ikke, undtagen noget Dagsarbeide af Huusmænd, hvilket efterhaanden kan ventes forøget. Eiendommen der har været dyrket med megen Omhue, paavises af Avlsforvalteren paa Gaarden, hvor Forpagtnings-Conditionerne iøvrigt ville forefindes til Eftersyn fra den 21de denne Maaned, og fra samme Tid paa Clarupgaard. Det bemærkes endvidere, at under Gaarden hører et Teglbrænderie, der aarlig producerer 120 a 130,000 Muursteen, og som er særdeles beqvemt beliggende saavel med Hensyn til Productionens Afsætning som Materialiernes Tilveiebringelse, hvilket Teglværk agtes bortforpagtet enten særskildt eller i Forbindelse med den øvrige Eiendom. Høstemark, den 4de Januar 1835. En Gaard, beliggende i en smuk Egn, 1 1/4 Miil fra en af Jyllands første Kjøbstæder, er underhaanden at faae tilkjøbs. Gaardens Bygninger ere samtlige for faa Aar siden af Nyt opførte, og Stuehuset afgiver en smuk og beqvem Boepæl for en Familie endog udenfor Bondestanden; dens Hartkorn er lidt over 5 Tdr. dens Areal er omtrent 100 Tdr. Sædeland, bedste Bonitet, og paa dens Engbund avles aarlig 8090 Læs Hoe; den har Tørvejord i Overflødighed og noget Gjerdselhugst; den kan tiltrædes strax eller til Foraaret med eller uden Besætning. – Af Kjøbesummen kan, om forlanges, det Halve blive indestaaende i Eiendommen. Nærmere Underretning og Henviisning faaes ved Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Af Skivholme Præstegaards til Græsning bekjendte gode Jorder, kunne 50 Tdr. Land geometrisk erholdes til Græsning fra næstkommende 1ste Mai af naar man derom henvender sig med første til Undertegnede. Skivholme Præstegaard, den 10de Decbr. 1834. A. Flensburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
Til Salg : En Jagt, drægtig 10 C. L., bygget i Svendborg, af udsøgte gode Materialier, i Aaret 1812, og saa vel vedligeholdt, at den ikke behøver Hovedreparation i mange Aar, ret godt forsynet med Jnventarium, og en god Seiler, Lysthavende behager at henvende dem, personlig eller i portofri Breve, til Kjøbmand Fredr. M. Schmidt, i Assens. Befordringstøi. J Callundborg staaer til Salg en i Hamborg forfærdiget Calesche-Vogn, i god Stand og med mange Beqvemmeligheder. Den sælges af Mangel paa Plads og fordi Eieren ingen Brug har derfor, langt under sin Værd. Hr. Gjæstgiver Thrane anviser nærmere. Undertegnede ønsker Græs i anstundende Sommer saavel til Heste som Stude, og ønsker at hvo der har Lyst at bortleie noget, vilde melde sig inden medio Januar næstkommende. Steensballegaard, den 18de Decbr. 1834. K. J. W. Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
En Person af sat Alder, som i 3 Aar under det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab har lært det forbedrede Avlsbrug, og bruger af de forbedrede Redskaber, samt lært at forfærdige Træarbeidet til samme, ønsker sig til første Mai Condition paa en Avlsgaard i Nærheden af Aarhuus eller Randers, enten selv at bestyre Avlen eller paa anden Maade, som ønskes vedtaget. Hans Anbefaling ligger til Eftersyn for Vedkommende paa Adresse-Contoiret i Aarhuus, som derom giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
En patenteret Damp-Decarteermaskine har Undertegnede ladet sig forfærdige, og modtager desaarsag saavel Klæde, som alle andre uldne Vare, i større og mindre Stykker til Decartering, og indestaaer for hvad der maatte leveres, saavel i Henseende til dets Behandling som rigtig Aflevering, og beder derfor at et kjendeligt Mærke maatte paasyes Tøiet saa nær Listen eller Kanten som muligt, for at Mærket ei skal lade sig ind præsses i Tøiet. Prøve paa Maskinens Godhed er aflagt, og kan forevises Enhver som maatte bære mindste Tvivl om Varenes hensigtsmæssige Decartering. Dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre i Haab om fremtidig Søgning. Horsens, den 15de Decbr. 1834. Fridr. Mørch, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-10
J Aarhuus ville man behage at indlevere hvad man ønsker decarteret, hvoriblandt ogsaa modtages vendte Klædningsstykker, til Overskjæring og Decartering, til Skrædermester Lorents Petersen, der besørger det hastigst muligt frem og tilbage.