JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
J "Dannevirke læses følgende radikale Forslag til Statseenheden: "En total Omvæltning maa bringes til Udførelse; det i Aarhundreder i Adsplittelse holdte Rige maa forenes og de adskillende Mærker udslettes. Kongerigets Jnddeeling i Stifter ophører, og Navnene Sjælland, Fyen eller Jylland, bør ikke mere anvendes i Bestyrelsen. Navnene Slesvig, Holsteen, Stormarn, Lauenborg, Eiderstedt a. afskaffes ligeledes, og hele Riget inddeles i nye Distrikter, alle med nye, passelige Navne. Der bemærkes i Riget kun to Hovedafdelinger, de danske og de tydske Distrikter. Rigets danske Universitet forsyner de danske og dets tydske Universitet de tydske med tydske Embedsmænd. J ingen af disse to nattonale Afdelinger skal den enes Sprog drives i den anden paa anden Maade, end privat. Sprog og Nationalitet skal respekteres i fuldeste Maal. Naar Kandidater fra det danske Universitet attraae Ansættelse i et tydsk Distrikt, da skulle de først bestaae en Sprog Examen ved det tydske Universitet, og ligeledes omvendt. Hos de øvrige Landskoler og Anstalter indføres de samme Regler. Jnd- og Udførselstolden gjøres lige for hele Riget. Mellemrigstolden afskaffes. Konsumtionen lignes over det forhenværende Kongerige. Beskatningen bringes overhoved nøie i Samklang overalt, til hvilken Ende de nuværende Hertugdømmers Jorder underkastes en ny Bonttering efter Hartkornets Jnddeeling, hvilken Benævnelse afskaffes og en ny indføres for hele Riget. En ny Myntfod oprettes; Rigsbank og Kourantmynten inddrages og omsmeltes. Beregningen efter begge forbydes. Et Maal og een Vægt indføres overalt. Kollegialvæsenet og Lovene bringes i Eenhed. Een Finantskasse, een Armee, een Flaade og et Rigsbanner vedblive. Provindsialstænderne have ophørt; en ny Repræsentations Forsamling indkaldes fra hele Riget. Sammes tvende Sprog have her lige Ret. Saavel her som udenfor ansees og straffes statsopløsende Ord og Handlinger som Landsforræderi. Det tør haabes, at Hs. Majestæt Kongen i sin Viisdom og Naade, og for at lette sig de tunge Regentbyrder, overdrager Rigstænderne lovgivende Magt og Skattebevillingsret. Stænderne forsamles hveranden Gang i Odense og hveranden Gang i Rendsborg. De Distrikter, som udgjøre det nærværende Holsteen og Lauenborg, vedblive at være Forbundsforsamlingens Beslutninger underkastede. Riget optræder fra nu af under Navn af Danmark og Nordalbingien. J udstrakt Begreb forstaaes under Nordalbingien alle Rigets tydske Distrikter, i indskrænket Begreb ikkun det nuværende, i det tydske Forbund indlemmede, holsteenske og lauenborgske Gebet."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Den 6. August sidstleden fandt en sjelden Høitidelighed Sted i Herslef Præstegaard ved Kolding, idet 18 af den nærmeste Omegns Skolelærere benyttede Hr. Professor Clausens Ophold hos hans Ven, Pastor Gad, til at bevidne denne Hædersmand deres Taknemlighed for den ufortrødne Jver, hvormed han har arbeidet paa at skaffe Fædrelandets Underviisningsvæsen en mere tidsvarende Jndretning. Efter at Forsamlingen havde hilset Professoren, fremtraadte Skolelærer Bramming af Alminde og tolkede i en hjertelig Tale Hs. Høiærværdighed Forsamlingens uskrømtede Paaskjønnelse af hans ædle Virksom hed i Skolens Tjeneste. Dernæst blev en smuk Sang, afsungen, hvorpaa Hr. Professoren takkede Forsamlingen for den venlige Hilsen, hvormed denne i det fra hans Hjem saa fjernt liggende Jylland havde overrasket ham, og forklarede derpaa nærmere, hvorledes han ønskede den vilde opfatte hans Tak. Han udviklede, at Bondestanden udgjør Kjernen af Folket, at dens Jnteresser ret egentlig kunne siges at være knyttede til Fædrelandets, og paaviste det som en historisk Kjendsgierning, at det stedse havde staaet vel til i Landet, naar Bondestandens Rettigheder agtedes naar Bonden var en fri og selvstændig Mand; ligesom det ogsaa var en af Historien bekræftet Sandhed, at Fædrelandet havde befundet sig i en sygnende eller lidende Tilstand, saa ofte Bonden sukkede under Trældom eller vilkaarlig Behandling. Men for at han værdig kan indtage sin Plads i Samfundet, forat han kan bevare sin Selvstændighed og Nationalitet, behøver han aandelig Dannelse, behøver han Oplysning, Jndsigt og Kraft. Hvor høit, sagde Professoren, staaer derfor ikke den Stand i Samfundet, hvis Medlemmer som Lyspunkter ere adspredte blandt den store Masse af Folket, og hvis skjønne Kald det er, ved Præstens Side, at arbeide for Bondestandens Oplysning og Dannelse." Han udtalte. dernæst sin Glæde over det kraftige Liv og den ufortrødne Virksomhed, der i Almindelighed rørte sig i Skolelærerstanden, og hvoraf han i Fremtiden lovede sig de glædeligste Frugter. "Derfor, sluttede han, "bringer jeg Dem, mine høistærede Herrer, den samme Tak, som de bringe mig, og ønsker Dem hver især, at Deres nidkjære Virksomhed maa vorde rig paa Velsignelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Efterretning om ledige geistlige Embeder: Alrøe Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 130 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præste- og Kongetienden af Oens 83 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. gl. Hartkorn har i det Hele udgjort 40 Tdr. 3 Skpr. Rug, 72 Tdr. 3 Skpr. Byg, 42 Tdr. 5 Skpr. Havre. Den betales for Størstedelen, efter hvert Aars Capitelstaxt og Qvægtienden er indbefattet i samme. 2) Nannest og Smaaredsel: 19 Stkr. Ydegæs, der betales med Penge efter gangbar Priis, 19 Stkr. Oste af forskjellig Størrelse, 19 Snese Æg og 19 Par Kyllinger. 3) Offer og Accidentser omtrent 80 Rbd. 4) For at holde Viin og Brød til Kirken har hidtil været ydet 4 Tdr. Byg efter Capitelstarten. 5) Præstegaardens Jorder staae for gammelt Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. (nyt: 11 Tdr. 6. Skpr. enfjerded. Alb.) og udgjøre efter den nye Opmaaling c. 100 Tdr. Land, hvoraf dog 12 Tdr. ere Overdrev. De ligge paa fire forskjellige Steder, tildeels langt fra Gaarden, ere ikke merglede, men give dog ret god Afgrøde. Foruden disse Jorder er ved Udskiftning tillagt Præstegaarden en Mose lod paa 4 Tdr. Land og et Kratskifte paa 2 Tdr. Land geometrisk Maal. Med Undtagelse af nogen Tørvehugst og nogle maadelige Skudtørv, maa al Brændsel kjøbes og hentes fra Fastlandet med Besværlighed. Haven udgjør over 1 Td. Land; Bygningerne ere gamle, men vel vedligeholdte; Gaardens Jndløsningssum er 500 Rbd. Sølv. Sjettedelen af Bankhæftelsen er indfriet og suppleret ved private Midler, og Embedet saaledes i Besiddelse af et Actiebrev paa 200 Rbd. Hæftelsesobligationen indfries af Successor eller forrentes med 6 enh. pCt. Kaldets Udgifter ere: 1) Skatter c. 115 Rbd. (naar Sjettedelen af Hæftelsen er indfriet: 11 Rbd. 48 s. mindre aarlig. 2) Landemodserpenser 10 Rbd. 32 s. 3) Communeafgivter og Afgivt af Kongetienden til Seminariefondet 8 Rbd. 32 s. 4) Enkepension 2 Tdr. 1 Skpr. Rug, 19 Tdr. 4 Skpr. Byg, 5 Tdr. Havre, som betales efter hvert Aars Capitelstaxt, og desuden 1 Lpd. Ost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 10. Septbr.: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 132 Rbd. Solv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Ribe. Deres Majestæter Kongen og Dronningen ankom hertil fra Gram igaar Middags omtrent Kl. 1 og afreiste igjen iaftes Kl. henimod 9. De nærmere Details følge i næste Avis. – Kammerherre, Tillisch, der ikke var i Deres Majestæters Følge her i Ribe, er pludseligt, uden forudgaaet Sygdom, afgaaet ved Døden faa Minutter efter Deres Majestæters Tilbagekomst til Gram iaftes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Bekjendtgjørelser. En Klædeprøvebog med forgyldte Bogstaver: Chr. Giørt i Ribe, er mig ved et udlaan bortkommet; Jhændehaveren deraf bedes at tilbagelevere den. Ribe, den 11. Septbr. 1844. Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
At min Søndagstegneskole tager sin Begyndelse fra 1. October tillader jeg mig at bekjendtgjøre. Ribe, den 14. Septbr. 1844. Chr. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Hans Majestæt Kongens høje Fødselsdag høitideligholdes hos Undertegnede den 18. dennes med Bal og Aftenspiisning. Varde, den 11. Septbr. 1844. J. C. Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Aftægtsmand Christen Andersen og forhen afdøde Hustrue Mette Hansdatter af Nordbye, Sogn paa Fanøe, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. – Ved samme Proclama ere Arvingerne efter bemeldte Afdøde, som ingen Børn have efterladt sig, med Aar og Dags Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret, og at lagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fanøe Birk, den 10de September 1844. P. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kromand Thomas Meinertz Fallitbo af Sønderboe, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fanøe Birks Skifteret, den 10de September 1844. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Kreditorerne efter afdøde Karen Gregersdatter og forhen afgangne Mand Skipper Sønnich Hansen Audersen af Odden paa Fanøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fanøe Birks Skifteret, den 10de September 1814. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
J Stervboet efter afgangne Paul Magnussens Enke Botille Ludvigsdatter i Kjærgaards Mølle afholdes en Skiftesamling i bemeldte Mølle Onsdagen den 2. October næstkommende, Formiddag Kl. 11, hvorved Repartitionen vil blive fremlagt og Boet forventes sluttet, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning, herved bekjendtgjøres i Henhold til Forordn. 16 Januar 1828 § 17. Gjording Malt Herreders Comptoir paa Endrupholm, den S. September 1811. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Løverdagen den 21. dennes, om Formiddagen Kl. 9, afholdt Licitation til Udsættelse i Havet af det der den 27. f. M. indstrandede Galeaseskib Wilhelmine fra Stralsund, og sammes Jndbringelse gjennem Agger Canal til Lemvigs Rhed, efter Conditioner, som blive bekjendtgjorte ved Licitationen. Samme Skib er af 34 danske Commercelæsters Drægtighed og stikker uden Ladning 5 enh. Fod i Vandet. Lysthavende indbydes. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Ringkjøbing, d. 9. Septbr. Kummel, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Efter vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 23. dennes, om Formiddagen Kl. 9, i Sønder Lyngvig paa Holmslands Klitte afholdt Auction over det der den 28. f. M. indstrandede engelske Brigskib Amethyst- og sammes tilhørende Jnventarium, hvoriblandt flere Jern-Kjettinger og Ankere. Lysthavende indbydes. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Ringkjøbing, d. 9 Septbr. Kummel, constit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
At Undertegnede besøger Ribe Marked den 17. September med sine Hatte, er han saa fri herved at bekjendtgjøre. N. C. Nielsen, fra Lygumkloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevillig, som er læst ved Fredericia Stadstingsret den 19. dennes og snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: at Vi efter den af Uhrmager J. Mørck, Skrædermester S. Hansen og Bager C. Jørgensen af vor Kjøbstad Fredericia, under Veile Amt, udi vort Land Nørre-Jylland, som Executores Testamentii Boet efter afdøde Bøssemager Johan Hendrik Løbnitz i bemeldte Fredericia Kjøbstad, Deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at bemeldte Executores Testamenti J. Mørck, S. Hansen og C. Jørgensen, ved Proclama sub poena pracclusi et Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, den Altonaiske Mereur samt Ribe Stifts-Avis, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle Dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte J. H. Løbnitz, med Deres Paastand at fremkomme og saadant Deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Dem at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 16de August 1844. Under vort Kongelige Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Lange. Bentzen. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Fjedler. Bevilling for Excentores Testamenti i Boet efter afdøde Bøssemager Løbnitz i Fredericia til ved Proclama i Aviserne at indkalde denne Mands Arvinger og Creditorer. indkaldes herved med det deri bestemte Varsel og sub poena pracclusi et perpetui silentii den Afdødes Arvinger og Creditorer, og navnligen De ved Testamentet indsatte men endnu ei anmeldte Arvinger, nemlig: I. Den Afdødes Kones Broderdatter Trine, Enke efter afdøde Jernhandler Frederiksen i Sjælland. 2. Den afdøde Kones Broderson Johan Wesalofsky. 3. Dennes Søster Ane Wesalofsky; hvilke tvende Sidstnævnte ere Børn af afgangne Jørgen Wesalofsky i Fredericia, og 4. Dandselærer Poul Koustrup pr. i Udlandet, til at melde Dem for Undertegnede Executores Tetsamenti. Frederilia, d. 30. August 1844. J. Mørck. S. Hansen. C. Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i følgende Stervboer, nemlig efter: 1) afdøde Skomager Salomon Dypont og 2) afdøde Jnstitutbestyrer Frederik Joachim Voss, begge heraf Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fredericia Skifteret, den 3 Septbr. 1811. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8. Mk. pr. Pd., hos Hr. N. P. Stantenmacher i Varde; P. F. Nyboe i Ringkjøbing; - Rasmus N. Gregersen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Missionsmode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Ved en Forsamling i Skjerbæk i Missions væsenets Anliggender holdes Gudstjeneste Onsdag d. 25de Sept. Kl. 10. Psalmerne faaes ved Kirkens Indgang. Bestyrelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-14
Mit Huus i Peder Dovns Slippe er at faae til Kjøbs paa billige Vilkaar. S. Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 16. September. No 109.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Udenlandske Efterretninger. England. Den 5. Septbr. blev Parlamentet udsat til den 10 October. J Throntalen i denne Anledning hedder det blandt Andet: "Hs. Majestæt var nyligen i Discussion med Frankrig i Anledning af Begivenhederne paa Tahiti, der truede med at afbryde den gode Forstaaelse og det venskabelige Forhold mellem dette Land og Frankrig. Det vil glæde dem at erfare, at ved den Retfærdigheds og Maadeholdenheds Aand, som besjeler begge Regeringer, er Faren lykkeligen afvendt. J Jrland har O'Con nels og Meddømtes Frigivelse vakt umaadelig Jubel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Frankrig. Franske Blade stadfæste, at Differenserne mellem England og Frankrig ere lykkeligen tilendebragte. Dette Anliggende har været meget alvorligt; men den franske Regering har lagt Aabenhed og Forsonlighed for Dagen, uden at bortgive noget af sin Fasthed, og den engelske Regering har efter modent Overlæg erkjendt Frankrigs ærefulde Forhold og antaget de foreslaaede Tilbud. – Fra Marokko hores kun, at Marokkanerne den 23. August angrebe Øen ved Magader; men deres Jld blev snart bragt til Taushed, og deres Kanoner fornaglede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Sverrig. Den 3. Septbr. afholdtes en Forsamling i den lille Børssal i Stockholm af mange Medlemmer af Rigstænderne, som ønske, at der endnu paa denne Rigsdag skal tilveiebringes et hvilende nyt Forslag til Repræsentationsforandringen. De Tilstedeværende, over 100 i Antallet, konstituerede sig til en Forening, som antog Navn af Repræsentations Reformens Venner, og undertegnede følgende Liste, "For at medvirke til en liberal, omfattende og ad Grundlovens Vei iværksættelig Forandring af den svenske Repræsentationsmaade, ere undertegnede Rigsdagsmænd komne overeens om i Fælledskab at søge at udarbeide et nyt Forslag i saa Henseende, hvilket senere i sædvanlig Orden vil blive indgivet til Konstitutions=Komiteen." Grev Anckarsvard valgtes eenstemmig til Selskabets Ordfører, hvorpaa Selskabet efter adskillige Discussioner efter Grevens Forslag, besluttede at overdrage en Komitee af 8 Medlemmer, Udarbeidelsen af et nyt Forslag til en Forandring af Repræsentationen, grundet paa et fælleds Valgs Principer, hvilket senere skulde diskuteres af Selskabet. Til Medlemmer af Komiteen valgtes derpaa Provst Odmann, Major Troil, Præsident F. Jansson, Borgermester Ekholm, tidligere Præsident Eriksson, Grosserer Schartau, Prof. Thomander og Ritmester Ters meden. Hr. Baron Sprengporten, som overværrede Forsamlingen og deeltog i Discussionen, havde frabedet sig Valg. Jndtrædelsen i Selskabet staaer aaben, dog kun for Rigsdagsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Man siger, at det skal være tvivlsomt, om Bank direkteur, Etatsraad Bang, paa Grund af Sygdom i hans Familie vil give Møde i den forestaaende Roeskildske Stænderforsamling. Det vilde være meget at beklage, da Forsamlingen derved vilde komme til at savne et af sine dygtigste Medlemmer. (L. F. A. Tivolis Actier staae fortiden i 47 og ere, som be(L-F. A.) kjendt, udstedte for 32 eller 33.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Ved de den 10. ds. afsagte Hof= og Stadsretsdomme blev Redakteuren for Bladet "Corfaren, Hr. Louis Touscher, frifunden i den mod ham anlagte Sag betræffende en Artikel i bemeldte Blad af 5te Juli med Overskrift "Folket, og det Offentlige paa lagt at betale Actionens Omkostninger. Ligeledes er den forrige Redakteur af Bladet Fædrelandet, Hr. Cand. philos. Ploug, bleven frifunden i den mod ham anlagte Sag angaaende en Artikel i Fædrel. af 1. Jan. d. A. med Overskrift: "Nytaar i Morgen", imod at udrede Actionens Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Under 19. Aug. er udfærdiget Bevilling for polytechnisk Examinand Carl Kryger af Kbhavn til i 5 Aar at være eneberettiget til i Kongeriget Danmark at forfærdige Fyrstikker uden Svovllugt. - Under 30 August 1844 er udfærdiget Bevilling for Cand.phil. H. M. Ramsing af Kbhavn til i 5 Aar at være eneberettiget til i Kongeriget Danmark at forfærdige de af ham anmældte Maskiner til at skjære Kork propper. - Under f. D. er ligeledes udstedt Bevilling for Mechanikus Andreas Edvard Hermann til i 5 Aar at være eneberettiget til i Kongeriget Danmark at forfærdige de af ham anmeldte Maskinier til at høvle Meubellister med Dekorationer. (H. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Fra Sverrig meldes, at det store Gods Skarhult i Skaane, som har tilhørt den sidstafdøde Konge, er bleven solgt til en Baron Julius Schweren for 633,000 Rdlr. Banco, og man vil vide, at den rige Grosserer Puggaard i Kjøbenhavn, Høiesteretsadvokat Orla Lehmanns tilkommende Svigerfader, er med interesseret i dette Kjøb. (Hemp. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
"Det er - hedder det i Fædrelandet af 7. ds. faldet Cancelliraad Delbanco ligesaa vanskeligt, som Kammerraad Knudsen, at udfinde det Lovstridige i den Artikel i vort Nr. 1644, for hvis Jndhold han, efterat Actoratet er frataget Sidstnævnte, skal sagsøge os, saa at han i den Anledning har seet sig nødsaget til at udbede sig en Jnstrux af Cancelliet. Stakkels Cancelli, det er altsaa ikke nok, at det har havt den Uleilighed at beskikke to Actorer i den samme Sag; men det kommer, hvis det sætter mindste Priis paa at være conseqvent, til at beskikke den tredie, ja, det kan paa den Maade muligviis tilsidst komme til selv at skrive Actionsindlæget, og saa hjælper det endda Altsammen lige meget!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
En Kone paa Grevskabet Christianssæde er i denne Tid sat under Justitiens Tiltale, som sigtet for attenteret Barnemord og Selvmord. Hendes formeentlige Brøde bestaaer nemlig i, at hun en Dag kastede sig ned i en Brønd, medtagende sit omtrent 6 Aar gamle Barn; men da Brønden kun havde liden Vand beholdning og nogle Folk havde seet hvad der paaferede, førtes de tilsyneladende Forulykkede snart uskadte op igjen. (Lollandsp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Blandt de Sager, der i den senere Tid alvorligt have beskjæftiget den tydske Diplomatik og de tydske Regjeringer, er den Paastand, som de tydske soveraine Hertuger have gjort paa at tillægges Prædikatet "Kongelig Høihed. Forbundet har nu endelig afgjort denne vigtige Sag derhen, at man vil erkjende dem for Høiheder". En lignende Gjæring, naturligviis i det Smaa, hersker hertillands, ingen Kone vil mere være Madame" og ingen Pige meere "Jomfru. Alle ville nu være Fruer og Frøkener, men, som sagt, Gjæringen har ikke sat sig, det store Spørgsmaal er ikke afgjort. Man har en instinktmæssig Følelse, at det er for galt, at gjøre alle til Fruer og Frøkener, men hvor er Grændsen? (Loll. Falst. St. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Blandt Kieler-Studenterne vil man i Nogen Tid have bemærket en urolig Bevægelse, ligerviis som Biernes Summen i Kuben, naar de ville til at sværme. Nogle veire der vigtige Forfatnings-Anliggender, Andre Forudfølelsen af Jernbanens Aabning, og atter Andre en Udvandring i Masse, f. Ex til Preetz. (Pretzer Ugebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
Fra Kiel skrives under 10. Sept., Efterat Regjeringsautoriteterne den 8de have tilladt, at Altona Kieler Jernbanen maa blive aabnet, har man bestemt hele Banens høitidelige Aabning til den 18. d. M., Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Da Hs. Maj., efter hvad man hører formedelst den allerede for længere Tid siden fastsatte Reise til Jylland, ikke vil kunne forherlige Aabningshøitideligheden, er det overdraget Hs. Durchl. Prinds Statholderen at bivaane denne Festlighed istedetfor Kongen. Jndtil den 18de gaae, foreløbigen i Gang om Dagen i alle Retninger, Persontog, ved hvilke Priserne ere fastsatte til 4 Rbd. for 1ste Klasse, 2 2/3 Rbd. for 2den og 1 1/2 Rbd. for 3die Klasse. Fra Altona gaaer Toget Kl. 8 om Morgenen, fra Kiel Kl. 2 1/2 om Efterm. Reisen varer 3 Timer. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-16
J en Skrivelse fra Slesvig i Alt. Mercur, hedder det. Den allerh. Approbation af Statuterne for den slesv. holstenske Bank skal støde paa saa væsentlige Vanskeligheder, at der bliver Spørgsmaal om hvorvidt Banken kan blive oprettet. Pat. 26. Sept. 1811 forbyder at udstede Vexler til Jhændehaveren, og skjøndt den flensborgske Vexelanordning tillader denne Vexelform, saa kan dog mulig samme blive Banken negtet, for derved at forebygge Muligheden af at omgaae Forbudet om Seddelmission. Da nu Bankens Forretninger væsentlig tillige beroe paadenne Vexelform, saa kan man indsee, at naar den ovennævnte Frygt skulde vise sig grundet, vil der strax fra Begyndelsen af være sat en Skranke for et Jnstituts Blomstren, for hvis Tilblivelse Hertugdømmerne have gjort endnu aldrig kjendte, sande convulsiviske Anstrængelser. Hvorvidt denne Jndskrænkning lader sig forene med den tidligere forkyndte Lighed for Filialbanken og mulige Privatbanker, vove vi ikke at afgjøre.