JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Fredagen den 6te Junii førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver afg. Slagtermester Christen Nr. Schmidts og forhen afdøde Hustrues fælles Stervboes tilhørende og under No. 4, i Snarregaden beliggende Gaard, ved offentlig Auction Tr E De E Gang opraabt og om antagelige Bud skeer til den Høistbydende bortsolgt; Gaardens Beskaffenhed, efter den derover den 10de April sidstleden tagne Vurderings Forretnings udvisende, er: a) Et Forhuus til Gaden 15 Fag 3 Etager hvi med 2de Qviste, hver over 3 Fag, Kielder under og Fag og med Vinkeltag, overalt til Gade og Gaard Muur og Bindingsværk med en Jndkiørsels Port til Gaarden paa 2 Fag, hvorved er Jndretning til Hestestald a 4 Fag og paa den anden Side af Porten en stor Pakboed i 9 Fag med Dørre til begge Sider 2den og 3die Etage ere indrettede til Værelser og Pakkamre; b) Et Sidehuus paa høire Side i Gaarden 7 Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høi, Kielder under hele Huset, en Qvist paa 3 Fag med Udlægger, og halv Tag over; i Kielderen er en indmuuret Kobber Kiedel af 3 a 4 Tønders Størrelse, begge Etagjerne ere indrettede til Værelser; c) Et Bindingsværks Huus næst ved Porten 3 Fag, 3 Etager høi, i hvis underste Etagie er en lukket Port i 2 Fag og i det 3die Fag en Trappe Opgang til Forhuset, 2den og 3die Etagie saavelsom Loftet er udiet; d) Et Baghuus til Nyebroe, Gaden Grundmuur men til Gaarden, Bindingsværk 5 Fag, 1 Etage høy med Vinkeltag, udi samme er Jndkiørsels Port paa 2 Fag, hvorved en Slagter Stald 1 og et halv Fag og et Slagterhuus 2 og et halv Fag, under Porten og Stalden er en muuret Skarnkiste. J lige Længde med Huset er ved Nyebrogade Strand, et Bolværk 17 Alen med Slæde stæd; e) imellem Bag og Sidehuset et lidet Muur og Bindingsværks Huus 2 Fag, 2 Etagier høi med halv Tag, hvorudi er Opgang til Side og Baghuus=Lofterne, paa taget en Opsats i Fag Muur og Bindingsvært. Til Gaarden, som i Stadens Brand Forsikrings Casse er assureret for 8500 Rdlr. og Premien. af de 7000 Rdlr. cesserende, er behørig Brandredskab og overalt i Værelserne 7 Jern Kakkelovne, et skikkeligt Gaardsrum broelagt, hvorudi en Portion fersk Pompevand med Opstander og behørig Jern Pomperedskab, samt et enkelt Locum af Tømmer og Bræder med muuret Kiste, og desforuden en grundmuuret Sumpe med videre Muur og nagelfaste Appertinentier, som samme med rette tilhører og Vurderings Forretningen udførligere ommelder; hvilken tilligemed Auctions=Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Procurator Krammer, boende paa Hiørnet af Stormgaden. Løverdagen den 14de Junii 1788, om Morgenen Kl. 8 præcise, lader det Siellandske Rytter=Regiment ved offentlig Auction i Leyren paa Nørre almindelige Fælled bortsælge en Deel udsatte Rytter=Heste, tilligemed nogle Stkr. Officier-Heste, om antageligt Bud paa disse sidste skeer.
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Fredagen den 13de Junii, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver ved Auction paa hörsen bortsolgt : 123 Elephent Tænder og 52 Creveller. som forinden forevises i Pingel, Meyer, Prætorius & Compagnies Pakhuus af Forvalter Cosch. De som haver noget at fordre udi efterskrevne Afdøde somhaver faret med det Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Geheimeraad Grev Moltke, deres Stervboer, nemlig: Matroserne Jens Christensen Brun og - - Henrich Griis, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; saa indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Af Warton Hospitals-Midler er til forestaaende s. H. E. 11te Juni Termin paa første Prioritet udi suffisant Huus eller Gaard til Laans at bekomme 3000 Rdlr., Vedkommende der om samme maatte anholde, ville behage med lovlig Magistrats Vurderings=Forretning og tilstrækkelig Assen rance i Brand Cassen at see sig forsynet. De Herrer Interessentere udi det Kongel. allernaadigst privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, som en endnu have fornyet deres Lodsedler til 3die Classe, ombedes herved tienstligen desangaaende, at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, eftersom bemelte Classes Trækning tilforladelig bliver foretaget til den udi Planen fastsatte Tid. Jmidlertid kan til bemelte Classe erholdes Kiøbe=Lodder, saavel hos Collecteurerne som hos mig a 6 Rdlr. Stk. Kiøbenhavn, den 17de Mai 1788. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Paa Gaarden Strand i Qvafiords Tinglav Senjens Fogderie, Nordlands Amt og Tronhiems Stift, er en Bondekarl, navnlig Hans Andreas Halgut, ved Døden afgaaet i ugist Stand; Hans Efterladenskaber ere af mig, som Skifteforvalter, efter foregaaende Registering og Vurdering, foranstaltet ved offentlig Auction udbragt i Penge; men som bemeldte Afdøde skal have efterladt sig som nærmeste Arving 3de Brødre, nemlig : Jon Halgut, Ole Halgut og Rasmus Halgut, hvilke samtlig skal være bortreist udenlands, og hans efterladte Eiendele ikke formaae at bekoste et lovformeligt Proclama, saa indkaldes fornævnte afdøde Hans Andreas Halguts retmæssige Arvinger herved 3de Gange at anmelde sig med lovgyldig Beviis om deres Arveret, inden den Tid Loven befaler. Lilleskov i Senjen pr. Tronhiem, den 13de Martii 1788. O. B. Heiberg,
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Sorenskriver over Sensens og Prom søe Fogderie, Under Søndre Hedemarkens Sorenskriverie er ded Helene Sophie Tofteberg i ugift Stand, hvis Arvinger man ikke alle har vidst her at opgive. Hun skal være fød i Lokstør i Jylland, havt en Broder Peter Tofteberg, Præst i Holmslands Præstegield i Riber Stift, som skal have efterladt en Søn ved Navn Jens Tofteberg, Her i Egnen havde hun til sin Tid en Søster, gift med Capitain Lieutenant Kønig, hvilke begge have efterladt sig Arvinger, som vides, og ere de fleste tilstæde. De ubekiendte flere Arvinger efter ovennævnte Helene Sophie Tofteberg indkaldes altsaa herved igjennem Varsel efter Loven, at mede eller møde lade hos mig som Stedets Skifteforvalter med behørig Rigtighed for sin formeentlige Arve=Ret. Boets maadelige Forfatning taaler ey nogen anden Jndkaldelse. Hubred pr. Christiania, den 29de April 1788. Hans Lemmich Juell, Sorenskriver. Da Præste Enken Madame Brønnelde Hielm, sal. Hr. Jacob Pavels, ved Døden er afgangen i sit Alders 88 Aar paa Gaarden Sande i Hielmelands Præstegield, Ryefolche Provstie og Stavanger Amt, og Boet efter hende er tagen under lovlig Skiftebehandling, saa indkaldes herved, efter den nu brugelige Maade, 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berling, ske Tidender saavel Debi= og Creditorer, som fraværende Arvinger, med Legitimation at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Hielmelands Præ segaard, den 2den April 1788. J. C. S. Munthe, Da Hr. Peder Brandahl, Sognepræst til Fane Præstegieli Bergens Stift, og Hr. Torsten Hoel Schiernbech, Personel, Capellan til Domkirken i Bergen, ved Døden ere afgangne, saa indkaldes hermed Creditorer og Debitorer i bemeldte 2de Boer, de første at opgive deres Krav, og de sidste at angive og betale deres Gield inden den i Loven foresatte Tid. Bergen, den 10de Maji 1788. Hans Mossin, Paa egne og med Assessorers Vegne.
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Creditorerne udi forrige Assistent i det Asiatiske Compagniet Tieneste, Nicolai Henrich Boch, hans Fallitboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 16de April sidst og i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission den 21de dito, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand; hvilket hermed end videre bekiendtgiøres. De som haver noget at fordre udi afg. Jacob Larsen Laug; som haver fahret for Matros med den Østersøiske og Guenæiske Handels Skib, Grev Tott, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som haver noget at fordre udi afg. Arbeidsmand Peder Jensen og forhen afdøde Hustrues Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-05-30
De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Hans Jørgen Rudolph, forhen Voluntair i Rentekammeret, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Creditorerne i afg. Raspemester Johan Gotfried Wildes Stervboe, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldte at mode i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, da enhver skal vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Foruden lovlig udstædt Proclama indkaldes herved 3de Gange alle de, som paa nogen Maade have noget at fordre efter afg. Christian Datelzen, der for kort Tid siden er død i Tieneste, som Kammer=Tiener, hos Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferents=Raad Grev von der Osten, at anmelde saadanne deres formeentlige Fordringer for Justitsraad Rested, boende i det Thottiske Pallaie paa Kongens Nye Torv, inden den i Loven foreskrevne Tid.
Berlingske Tidende, 1788-05-30
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Reden 14de April 1788 og ved Siellands Landsting den 16de ejusdem, ere afg. Vertshuusholder og Huustømmersvend Valentin Gockler og forhen afdøde Hustrue Ellen Kirstine Gockler, deres fælles Boes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stadel Rettens Skifte=Commission; ligeledes ere og ved fornævnte Proclama bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at mode inden den i Loven foreskrevne Tid, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, og de sidste for at paasee og legitimere deres Arve=Ret.¬
Berlingske Tidende, 1788-05-30
De som have noget at fordre udi afg. Bryggersvend Kield Wollings Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 16de April sidstl. og i Hof= og Stads=Retten den 21de dito, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldede at melde dem inden den i Loven befalede Tid med Beviis om deres ArveRet og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre udi Matros af 2den Div. 7de Comp. Nr. 53. Peter Henrichsen Følcher, som fra den particulaire Ostindiefahrer Kiøbenhavn i Aaret 1783 paa Caper afleveret til det forulykkede Orlogs=Skib Jndføds=Retten, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
en 25de April d. A. er Studiosus Jens Bindesbølle confirmeret at være Sognepræst for Bringstrup og Siersted Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 2den Maji er Studiosus Christian Rosendahl confirmeret at være Capellan pro Persona for Asserg og Faarup Menigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 9de Maji er Studiosus Peter Svendsen confirmeret at være Sognepræst for Fieldsted og Harrendrup Menigheder, i Fyen; Capellan Hr. Peter Reetz ligesaa for Christrup og Hornbech Menigheder i Aarhuus Stift; Capellan Hr. Jens Arreboe Hviid ligesaa for Ørsted Menighed i Fyen.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 16de Maji er Chefen for det Slesvigske Rytter, Regiment, Oberste Caspar Friderich von Gahler, forflyttet til det jydske Dragon-Regiment som virkelig Oberste og Chef Samme Dag er Studios. Bernhardus Preen Wellejus confirmeret at være Sognepræst for Næsbye og Tygelse Menigheder i Sielland; Studiosus Friderich Schmidt ligesaa at være Capellan pro Persona for Gamtofte Menighed i Fyen; Capellan Hr. Terchel Cleve Munch ligesaa for Bierring og Mammen Menigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 23de Maji er Capellan Hr. Christian Teilman beskikket at være Sognepræst til Borge og Fosnæs Præstegield i Aggershuus Stift; Magister Peder Estrup ligesaa at være Rector ved den latinske Skole i Randers; Præst Hr. Lorent Hansen Matzen ligesaa at være Sognepræst for Giørding og Weyrup Menigheder i Riber Stift; Studiosus Johan Friderich Sartz ligesaa at være Capellan pro Persona til ØsterRiisøer; Copiist Magnus Stephansen Bestalling at være Vice=Laugmand over Nord= og Vester=Laugdømmene paa Jsland.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 30te Maji har Hs. Kongelige Majestæt ophøiet Generallieutenant og Kammerherre Hr. Johan Henrich von der Schulenburg udi den Grevelige Stand.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Den 6te Junii er Vice=Admiral Hr. Carl Frederich de Fortenay beskikket at være første Deputeret i Admiralitets- og Commissariats=Collegio.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Fra Christiansborg Slot er den 6te Junii d. A. udkommet en Forordning, hvorved bekjendtgjøres: At, da Hs. Majestæt af Erfaringer og ved Beregninger har fundet Sig forvisset om, at de om Kornhandelen i Hs. Majestæts Riger og Lande nu gieldende almindelige Love, "hvorefter Udførsel til "fremmede Steder er overalt tilladt, men Jndførsel fra fremmede Steder er forbuden i Danmark og Norge Søndenfields, ikke har fyldestgjort Hs. Majestæts Landsfaderlige Ønsker og Øiemeed for samtlige Sine Undersaatters Forsyning med Korn til stadige, jævne og billige Priser; men at denne indskrænkte Jndførsel, forbunden med uindskrænket Udførsel, har, som ogsaa nu i en Følge af de seenere Aar er fornummet, deels blottet Landet for Forraad, deels bidraget til uforholdsmæssige høie Priser, hvorved Flid og Næring ikke allene for Kiøbstæderne, men endog ofte for Landmanden selv, det Almindelige til Tab, mærkeligen ere blevne besværede, og hvorover mangfoldige Klager fra Hs. Majestæts Undersaatter ere efterhaanden til Allerhøistsamme indkomne: saa har Hs. Majestæt allernaadigst taget under Overveielse, hvorledes bemeldte Love for Kornhandelen kunde gives en saadan Forandring, at samtlige Hs. Majestæts Riger og Lande til alle Tider kunne sikrere være forsynte med fornødent Forraad; Kornet, saavidt efter Tider og Omstændigheder mueligt, holdes i stadigere Jernpriis med sig selv og med andre Landes Landes Kornpriser; en fordeelagtigere Kornhandel med Fremmede, efter Statens dertil beqvemme Beliggenhed, drives; og den borgerlige Vindskibelighed i Almindelighed, tilligemed Agerdyrkningen i Særdeleshed, derved fremmes og oplives. Til at opnaae disse for det Almindelige vigtige Hensigter, har Hs. Majestæt da anseet det tienligst og med samtlige Sin Rigers og Landes Forfatning, Kornavl, Handels=Leilighed, o. s. v. meest overeensstemmende: At den Jndførsels=Frihed, for Korn, som hidtil i nogle Statens Deele har været tilladt, udstrække til dem alle, at Jnd- og Udførsels=Frihed saaledes med hinanden forbundne, da blive lige almindelige, at Toldafgivterne ved Jndførselen sættes i rigtigt Forhold og ved Udførselen paa mueligste Maade lettes, at Kornhande. len understøttes ved Oplage og ved Foranstaltninger til indenlandske Kornvares Forbedring for Handel og Magaziner. Og i Overeensstemmelse med disse Grundsætninger byder og befaler Hs. Majestæt som følger:
Berlingske Tidende, 1788-06-01
De hidtil værende Forbude mod fremmede Kornvares Jndførsel til Danmark og Norge Søndensields, som forhen, snart for visse Kornsorter, snart for en vis Tid, ere blevne ophævede eller tilsidesatte, ophæves herved for bestandig, saa at det i Fremtiden fra denne Forordnings Bekiendtgjørelse af skal være tilladt, til begge Hs. Majestæts Riger Danmark og Norge uden Forskiel at indføre fra fremmede eller indenlandske Steder alle Slags fremmede Kornvare, være sig Ar= eller Bælg Korn, og hvad enten Kornet er malet eller umalet, mod de i det følgende bestemte og det ommeldte Rettigheder; dog at Jndførselen fra fremmede Steder til Danmark, og til Norge Søndenfields for saavidt Placaten af 9de Januarii d. A. ikke heri giør Undtagelse for en Tid, skeer med indenlandske Skibe. Men til Norge, Nordenfields maae Jndførselen, som hidtil, skee ogsaa med fremmede Skibe. Med saadan frie Jndførsel skal og en bestandig frie Udfor sel være forbunden saaledes, at alle Slags Kornvare, fremmede og indenlandske, maae ubehindret udføres til fremmede og indenlandske Steder. Og for destommere at fremme Afsætningen og udvide Martedet, især til Fordeel for inden landske Kornvare, tillader Hs. Majestæt ikke allene, at Udførselen maae skee med fremmede som med indenlandske Skide; men ophæver endog herved ganske og aldeles al udgaaende Told og al mellemrigs Told af Kornvare. Naar fremmede Kornvare indføres til Forblivelse og Forbrug i Landet, skal deraf svares i Told.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Af Hvede. i Danmark for Tønden = 40 s. i Norge Af Rug. i Danmark i Norge. Af Byg. i Danmark. i Norge. Af Malt i Danmark i Norge. Af Havre. i Danmark. i Norge Af Boghvede og Boghvedegryn, i Danmark i Norge.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Af Erter, Vikker, Lintser og alt andet Bælgkorn i Danmark i Norge, Af Hvedemeel i Tønde eller 11 Lii Danmark i Norge.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
J øvrigt forholdes efter det som om Credit=Oplagene ved Hs. Majestæts Told=Anordninger hidtil er eller herefter vorder befalet.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
J Henseende til Korns Maaling fra Toldvæsenets Side bliver den for indenlandske Korn, ligesom for andre indenlandske Vare, fastsatte Regel: nemlig: "at det ei maales Puden naar Told deraf skal erlægges, herved udstrakt til det fremmede frigjorte Korn, som føres mellem Hs. Majestæts Riger og Lande. Det indenlandske Korn er altsaa herefter for Maaling fra Toldvæsenets Side fritaget baade ved Jnd og Udførselen; men det fremmede Korn bliver allene at maale naar det indføres enten til Fortolding eller til Oplag, og naar det udføres fra Oplag til fremmede Steder. Naar det derimod udføres fra et Oplag til et indenrigsk eller mellemrigske Sted for der at fortoldes eller at tages til Oplag, maales det ikke ved Udførselen, men først ved Jndførselen, eller der, hvor Losse=Attest udstedes.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Ved de Lettelser for Afgivter, som det indenlandske Korn fremfor det fremmede ved denne Forordning er tilstaaet, formoder Hs. Majestæt, at de Handlende i begge Hans Riger, vil finde sig det fordeelagtigt, ligesom det og i andre Henseender bliver dem beleiligt og mindre bekosteligt, at søge indenlandske Korn fremfor det udenlandske, og ved de Friheder, taalelige Afgivter og Oplags=Rettigheder, som ogsaa ere bevilgede, forventer Hs. Majestæt, at de Handlende, især i Norge, stedse forsikre sig Forraad og forsyne Landet til jævne og efter Tidernes og Aarenes Beskaffenhed billige Priser. For saavidt de Handlende fyldestgiøre denne Hs. Majestæts Forventning, skulle de og være sikkre for, at Allerhøistsammes Magaziner ikke, til Skade for deres Handel, skulle aabnes, og at Udsalg derfra, i fornødent Fald for Magazinet, kun skal skee ved offentlig Auction. Men for imidlertid paa anden Maade, og i Forbindelse med den rigtige og billige Handel, at bidrage til de tvende for Hs. Majestæt vigtige Øiemeed, nemlig indenlandske Korns Afsætning Hs. Majestæts Rige Danmark, og Land=Almuens Forsyning i Allerhøistsammes Rige Norge med Sædekorn og efter Fornødenhed med Fødekorn, vil Hs. Majestæt allernaadigst være betænkt paa :a) At treffe i Danmark en saadan Indretning for indenlandsk Hvede og Rug, at Kiøbmænd i dertil indrettede og vedligeholdte Magazin Bygninger frit kunne indlægge af bemeldte tvende Kornsorter, og sangnesteds faae dem, ligeledes uden Bekostning for dem, behørigen rensede og tørrede, ligesom og derpaa erholde Laan, naar det skulde mangle dem paa Kapital til at lade henstaae i disse altid afsætlige, skiønt ikke altid lige afsætlige Vare, hvilken Jndretning for først skal begynde i Hs. Majestæts Residentsstad Kiøbenhavn, havn, og, naar det maatte findes fornødent og gavnligt, da efter Omstændighederne udstrækkes til flere Oplagsstæder. b) At understøtte til Bygde Magaziners Anlæg i Norge, især i Bygderne til Fields, samt i dem som fra Kiøbstæderne ere længst fraliggende og hvor saadan Indretning kal være meest fornøden; hvilke Magaziner derefter kunne for bestandig staae under ethvert Sogns egen Bestyrelse. Om begge disse Indretninger kan fra vedkommende Hans Majestæts Collegier ventes nærmere Bekiendtgiørelse og Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Under Dato Christiansborg Slot den 6te Junii d. A. er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, da Hs. Majestæt har erfaret, at den ved Skov=Forordningen af 18de April 1781, dens 93de §. fastsatte Indretning, at Skov Sessionen for Kiøbenhavns, Frederichsborg, Kronborg og Hirschholms Amter, samt Odsherred, i Hs. Majestæts Land Sielland, foretager og paakiender alle de Sager, som angaae Forbrydelse imod bemeldte Forordning, paa hvilke ikke en lagt Tyvsstraf eller Voldsbøder, har i een og anden Maade medført Uleilighed og Ophold; og disse Sager, især i Hensigt til, at Skov=Sessionen til deres Behandling og Paakiendelse ikkun kan holdes een eller nogle faa Gange om Aaret for hvert Amt eller Sted for sig, kunne i dets Sted fra Begyndelsen af beqvemmeligere behandles og paakiendes, ligesom andre Sager i Almindelighed, ved de Paagieldendes ordentlige Værneting, dog med saadanne Bestemmelser i Henseende til Processens Maade og Beviset for Forbrydelserne, som disse Sagers særdeles Natur og Beskaffenhed giør nødvendige, saa vil Hs. Majestæt desangaaende for Fremtiden herved allernaadigst have anordnet og befalet: At bemeldte ved Forordningen af 18de April 1781 anordnede Skov=Session, for saavidt den hidtil efter nysmeldte Forordnings 93 §. har været forum privilegiatum i de Sager, der angaae saadanne Tyverier og Forbrydelser i Hans Majestæts egne Skove, paa hvilke ikke er lagt Tyvsstraf eller Voldsbøder, bør fra nu af være ophævet, og de Anklagede eller Skyldige i slige Forbrydelser herefter dømmes ved deres ordentlige Værneting, ligesom i de øvrige fra Sessionens Kiendelse ved bemeldte Skov=Forordningens 93. undtagne Sager.
Berlingske Tidende, 1788-06-01
Naar nogen for Skov=Tyverie eller andre Forseelser imod Skovforordningen af en Skovbetient eller andre angives, under Eeds Tilbud af Angiveren, og der for den anmeldte Forseelse er Kiendsgierning, skal den Sigtede, naar han benægter factum, ved Dom paalægges at værge sig med sin Eed, men om han ei vil aflægge den, Angiveren da stædes til Sigtelses=Eed, og den Saggivne derefter fældes som Skyldig. Skovsagerne, som nu, efter foregaaende 1ste C., hen legges under de ordentlige Jurisdictioner, skulle for Fremtiden ikke, saaledes som hidtil efter Skovforordningens 928. være bundne til at foretages til visse Tider, men kunne strax paatales, naar nogen anklages eller antræffes i Skovforbrydelser. Til imidlertid at forkorte Rettergangen og formindske Bekostningerne, maae det tilstædes, at flere, for adskillige Forseelser anklagede eller angivne, Personer ved eet og det samme Stævnemaal, for hvis Jncamination ved Retten ikkun skal erlægges simpel Gebyr, kunne indkaldes, og, for saavidt de tilstaae Jacta, ogsaa under eet dømmes; hvorimod naar nogen Paagieldendes Benægtelse giør Bevisers Førelse og den ordentlige Rettergangs Form nødvendig, Sagen i mod enhver særskilt bør forfølges og udføres. Forhører saavel over Parter, som Vidner, skulle holdes, som i PolitieSager; men Doms-Sagerne behandles i den ordentlige Form.