JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Da Hovedgaarden Borrebye, dens Avling, Tiender og Hollænderie, et ved den til den 13de denne Maaned averterede Auction blev bortforpagtet, saa kan samme af Liebhaverne nu erholdes i Forpagtning underhaanBortebye den 16de December 1830. Madsen. Bundtmagerarbeide i Slagelse. Hr. H. C. Jørgensen i Slagelse er i disse Dage bleven forsynet med meget smukke Vinterkasketter i forskiellige Fagons; ogsaa af de nu moderne Diebitsch Kasketter, Pelsforede Damestøvler, af de moderne sorte Pelieriner og Boa, Mandsreisesløvler, samt ere Sorter Bundtmagerarbeide, som Alt sælges for en billig og bestemt Priis. For Varenes Godhed indestaaer, t. Michelsen, Bundtmager. NB. Med samme her nævnede Vare, ere følgende Kiøbmænd forsynede: Hr. M. Gotschalck og J. S. Hirsch Nestved, Hr. N. Meyer i Wordingborg, Hr. E. J. Roes lide i Callundborg og Hr. J. Gottschalck i Stege En Gaard i Slagelse, med rummelig Gaardsplads Staldrum til 4 Heste, samt gode rummelige Pakhuse og Lofter, med et fordeelagtig Beliggende, og passende til deri at anlægge en grov Handel, ønskes snarest muelig til Kiøbs, eller i Mangel deraf paa flere Aar til Paa beqvem Beboelse, eller andre Herligheder paasees for ovrigt ikke. De Reflecterende behage at henvende dem til Underskrevne, som tillige foreløbig bemærker, at naar Han det der om snart kan afsluttes, og Leiligheden tages Best delse, da kan af Kiøbesummen største Delen, ved Contractens Afslutning, strax udbetales. Corsøer den 22de December 1830. J. Kruse & Lauritsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Karper og Karusser kan indtil videre erholdes tilkiøbs hos Smedemester Kyhn paa Gilselfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Undertegnede anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med alle Sorter Haararbeide, ligeledes har jeg til alle Tider Arbeid færdig, saavel Krøller som Fletninger; dette bekiendtgiøres især for dem som forhen har forundt mig deres Arbeide. Slagelse den 27de December 1830. Julie Lissner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
En meget god grundmuret Gaard, beliggende paa en af Slagelse reelleste Gaver, indrettet til tvende Familier, og bestaaer af 5 smukke gibsede Værelser m.m., og er Baghuus paa 7 Fag, er paa billige Vilkaar underhaanden at faae tilkiøbs; Bogtrykker Magnus giver Au viisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Hos Kiøbmand Roeskilde i Callundborg er en god i Qvarteers Skalsteen at erholde tilkjøbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Hos Undertegnede i Slagelse ved Bredegade Port kan bekommes nye Damekrøller og gamle E. Søndergaard. oppudsede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Den af Ritmester Saurbrey beboede Le Nestved, lighed i Kindbestegaden, er strax eller fra Paaske Flyttetid d. A. at erholde til Leie. De som ønske at optages som Elever i Slagelse Teneskole for Januari Qvartal 1831, vilde desangaaende henvende sig til bemeldte Skoles Casserer, Forligelses commissair Hansen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
2 pene Værelser, paa en af Byens reelleste Gader er til Paaske Flyttetid at faae til Leie for en eller tvende be nette Personer, imod at erholde Kost i Huset. Bog trykker Magnus giver Anviisning. Slagelse den 30te December 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
En betydelig og særdeles god Præstegaards Avline hvormed følger Qværnbesætning, agtes bortforpagtet til 1ste Mai 1831, tilligem den Anpart Tiende. Uden af kunne stille al fornøden Sikkerhed, kan det ikke nytte at man melder sig. Bogtrykker Magnus anviser. Jeg er nyelig bleven forsynet med smukke fine og mellemsine Klæder i de nu brugeligste Couleurer og te meget billige Priser. J. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
For et Par duelige Arbeidere, som kan fremvise Bevise for en god Opførsel ere et Par Huse med Jord ledige paa Grevskabet Holstenborg. Andet Bind. Udgivet af Pastor H. Bastholm Ridder af Dannebrogen. Mens agitat Molem, Slagelse. Trykt hos Peter Magnus Forerindring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
4. Den berømte Philosoph Ernst Plattner har i sine philosophiske Aphorismer 1ste D. 2det Bd. 19 giort et Forsøg paa at opstille en systematisk Oversigt af den physiske Verdens Fuldkommenhed, som vi her ville benytte til en Veiledning. Denne Fuldkommenhed aabenbarer sig paa en dobbelt Maade, deels i de Kilder, som ere aabnede til de levende Væsners Lyksalighed, og deels i disse Væsners Jndretning eller Dannelse for at kunne modtage denne Lyksalighed. 5. Kilderne til de levende Væsners Lyksalighed ere aabnede saavel i Almindelighed i Universum som i det enkelte i vort Soelsystem og i den Planet vi beboe. - Universum eller Himmelrummet er af et umaaleligt Omfang og indeholder en utrættelig Mængde af deels oplysende og deels oplyste Himmellegemer af en uhyre Størrelse, hvori det størst mulige Antal og den største mulige Mangfoldighed af levende Væsner af alle muelige Arter kunne være frembragte i alle muelige Bestemmelser og tage Deel i alle muelige Grader af Livets Sandselige og aandelige Glædes=Nydelse. Dertil ere disse Himmellegemer af en Form (den kugledannede) som giør den skikket til at modtage det størst muelige Antal af levende Beboere. 6. Solsystemet er dannet med den største Regelmæssighed. Solen dreier sig om sin Axel i en bestemt Tid, alle Planeterne iagttage ligeledes den største Regelmæssighed i deres daglige Omdreininger og i deres aarlige Bevægelser omkring Solen (Solsystemet er et Uhr af en uhyre Størrelse, som altid gaaer rigtigt og aldrig seiler i at angive Tiden; det bevæger sig dagligen til sin Skabers Ære og vidner om sin usynlige Mesters Fuldkommenhed. Vi lære af vore Erfaringer paa vor egen Klode, hvorledes disse Himmellegemers Bevægelser frembringe Dagens og Aarts Tider og hvor nøie disse ere afpassede til dens Beboeres Bestemmelse og Lyksalighed.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Prof. Link siger herom i sin Bog, die Urwelt und das Alterthum 1 Th. 1821. En critisk Undersøgelse af de vigtigste Forsteeninger af de organiske Legemer leder til det Resultat: at de ældre Biergarter indeholde intet sikkert Spor af Levninger af organiske Væsner, som endnu existere, at de organiske Væsner ere efterhaanden blevne meere fuldkomne, mindre Collossale; men derimod uddannede paa en meere mangfoldig og harmonisk Maade; og at Mennesker hører til Jordens yngste Skabning (Man finder saaledes aldrig Been af Mennesker eller selv af Aber i de gamle Bierglag). - Vi nødes da til at giøre os en anden Forestilling om den og dens Skjebne, og dens Dannelse bliver nu en Gienstand for vor Overveielse; meget synes derved at blive os forklarligt og meget igien uforklarligt. For nu at kunne forklare os, eller i det mindste for at kunne giøre os et Begreb om hvad Jorden er for et Væsen, hvorledes den er bleven, hvad den nu er, og hvad der er foregaaet med den, saa maae vi oplede de Phoenomener paa Jorden, som vise os hvorledes Væsnerne fremkomme. De Væsner vi see fremkomme ere fornemmelig de organiske Væsner (Planterne og Dyrene). Om hvorledes det gaaer til dermed giør man sig følgende Forestilling: Erfaringen lærer at et udarbeidet eller forædlet legemligt Stof, som vi kalde et Organisk, bliver bragt hen til et vist Punkt, vi antage, at det der forbinder sig med en organisk eller ordnende Kraft, som derved sættes i Bevægelse, og nu uddanner efterhaanden et orgaanisk eller selvstændigt Legeme, hvilket bevirkes ved at den drager stedse meere materielt Stof til sig, som deels er af en ædlere Natur (et organisk Stof, og deels af en grovere Natur (eller et physisk Stof). Saaledes naar vi modtage Føden, saa forvandles det meeste af det organiske Stof, som det indeholder til Næringssaft og siden til Blod, og det physiske bliver afført ud af Legemet. Jndeholde ogsaa Excrementerne organiske Deele, saa er Blodet og de indre Deele af Legemet ikke heller frit for physisk, f. Ex. Phosphor og Jern. selv de reneste Safter i vort Legeme indeholde et jordagtig Stof. (Cuvier siger: at Livet bestaaer i en Evne til al kunne existere i en vis Tid og under en bestemt Form ved uophørligt at trække til sig i sin hele Sammensætning de Deele som omgive det. Regne Animal, Ed. 2, Vol. 1, Side. 11.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
De Svenskes Alexander, Carl den 12te lægger an paa Norges Erobring, alle hans Forsøg ere uheldige; han besætter Trondhiem, men hans Krigshær maae trække sig tilbage derfra, og et Uveir overfalder den og Frost og Snee forvand ler den til Liig paa Tydals Fielde. - Vi hav seet i vore Dage Jordklodens berømteste Helt betiene sig af sin Kamp med England til at bane sig Veien til et Universal-Monarchies Oprettelse; han er nær ved at naae sit Maal; hans mægtigste Modstander er nærved at betvinges; Rusland er ydmyget; det gamle Moskva er lagt i Aske; hans Plan synes at være kommen til sin Fuldendelse; men Vinterens Kulde indfinder sig en Maaned ringen igind sædvanlig; paa en Tilbagemarsch Forskjellig hans hele Hær; Vægtskaalen synker, og den meest collosalske Plan, som en Dødelig nogensinde har fattet, er i en føie Tid tilintetgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Naar man forresten betragter den nye Verdensdeels Bygning, Beliggenhed og Beskaffenhed med Hensyn til den Jndflydelse, den har havt og kan faae paa Menneskeslægtens Begivenheder, saa fortiene endnu følgende Omstændigheder vor Opmærksomhed. Amerika er adskilt paa begge Sider fra det øvrige Fastland ved store mellemliggende Have men det er mærkværdigt at Havets Udstrækning er mindst paa den Side som strækker sig langs med den Jordensdeel, hvor den meest oplyste og virksomme Deel af Menneskeslægten boer, som formodentligen er en bedre organiseret Menneskerace, og hvorfra den nu erholder sin forøgede Folkemængde og sin Cultur. Vel nærmer Amerika sig meest til det nordøstlige Asien; det er ogsaa mueligt, at det fra denne Side har faaet en Deel af sine første Beboere, men som ikke synes at være bestemte til andet end til at beboe denne Verdensdeel saalænge, indtil en bedre Menneskerace kan tage den i Besiddelse -; og hvor udvider sig ikke det stille Hav sig, i hvilken skraae Linie strækker ikke Amerika sig mod Østen, ligesom forat nærme sig til de Egne hvorfra dens Forædling skal udgaae? 6. Den nye Verden har ellers en Besynderlighed ved sig i sin Bygning, som har forledet Menneskene til at udkaste store Planer og til at foretage sig mange og dristige Expeditioner; nemlig de to store Jndsnit som Havet giør i dens Masse af Fastland; den ene i de nordlige Egne ved Hudsons=Bugten og den anden under den nordlige Vendekreds ved den mexicanske Bugt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-04
Atter maae her tilføies en bemærkning af Herder (Geschichte der Menschheit 53 – 4 1. Th). Betragte vi ved den nye Verden Landets steile Høide og det eensformige i dens Biergstrækning; saa bliver Forskiellen imellem begge Verdensdeele endnu mere paafaldende og klar før os. Cordillererne ere de høieste Bierge i Verden (saaledes meente man til Himalyg Biergenes Høide Norden. for Jndien blev opmaalt); Helvetiens Alper ere næsten kun halvt saa store. Ved disse Bierges Fod strækker sig de Sierras eller lavere Biergstrækninger i lange Rader, som selv endnu ere høie Bierge, mod Havets Overflade og de dybe Dales Afgrunde. Blot at reise over dem foraarsager Symptomer af Jldebefindende og en pludselig Mathed, hos Mennesker og Dyr, som er et ubekiendt Phoenomen, ved de høieste Bierge i den gamle Verden. Først ved Foden af disse begynder det egentlige flade Land, og hvor fladt er dette ikke paa de fleste Steder, hvor forladt af Biergene. Ved den østlige Fod af Cordilererne udbreder sig Amazonstrømmens store Slette, den eneste af sin Slags; ligesom og saa Perus Bjergstrækninger ere de eneste i sit Slags. Paa en Strækning af 1000 Fod har denne Strøm, som tilsidst bliver til et Hav, endnu ikke et Falbaf 2/3 Tomme, og man kan reise en Landstrækning igiennem af Tydsklands største Længde uden at hæve sig en Tomme over Landets Overflade. Bierget Maldonodo ved Plata=Strømmen er af ingen Betydning i Sammenligning med Cordillerne, og saaledes er det hele østlige Sydamerika at betragte som en stor Jordflade, som igiennem Aartusinder har været og endnu er underkastet Oversvømmelser, Moradser og alle de Ubeqvemmeligheder, som det laveste Land er udsat for. Kæmpen og Drengen staae saaledes ved Siden af hinanden, den vildeste Høide og den største Dybde, som et Land paa Jorden kan modtage. J det sydlige Nordamerika seer det ligesaadan ud; Louisiana ligger saa stid som Havets Overflade, der støder op til den, og denne fugtige Slette strækker sig høit op i Landet. De store Søer, de uhyre Vandfald, Canadas skiærende Kulde viser, at ogsaa det nordlige Jordstrøg maae være høit, og at her igien støde Extremerne til hinanden endskiøndt i en mindre Grad end i Sydamerika. – Det er naturligt at en saadan physisk Beskaffenhed maae frembringe ganske særegne Virkninger saavel paa Menneskene som paa de øvrige organiske Væsner. 11. Vi have betragtet den nye Verdensdeels Bygning i Almindelighed med Hensyn til de Forandringer og Begivenheder blandt Menneskene, som deraf kunne blive en Følge; men ogsaa dens enkelte Afdelinger, hvori den efter sin Beliggenhed paa en naturlig Maade adskiller sig, fortiene en egen Betragtning. Da Amerika bestaaer af to Masser af Fastland, den ene mod Norden og den anden mod Sønden, som ere forbundne med et smalt Biergbaand og indslutte imellem sig en Vrimmel af Øer, saa er Traaden let at finde, hvorefter man har at lede sine Betragtninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Siællandske Avis, Den Vest, eller: XXXIIIII. Ugeblad. Slagelselse. den uden, og indenlandske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Fredagen den 7 Januar 1831. No. 3 Fredagen den 7 Januar 1831. No. 3 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Gjenmæle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den vigtige Proces imod de Franske Exministre er da nu bleven afgjort, deres Liv er bleven staanet; men de ere forresten erklærede for borgerlige døde, skulle nu sidde i Fængsel paa Livstid, og have tabt alle deres Værdigheder og al Livets udvortes Gode. Procesomkostningerne, som skulle betales af deres Formue, ville beløbe til over 1/2 Million Franker. Den Artikel i Dommen hvorved alle Titler og Ordener bleve dem frakiendte, skal især have afficeret Polignac. Peyronet, som havde udviist megen Aandstyrke og Veltalenhed under Sagens Førelse skal ogsaa være meget angrebet, men de andre to ere i bedre Humeur. Chautelauze sagde til Guernon: For Fanden et evigt Fængsel, saa ville vi faae Tid til at spille et Partie Schak sammen. - Glad er man i Paris over at denne store Crisis er nu lykkelig overstaaet; thi Giæringen var betydelig. Almuen, som tørstede efter Exministrenes Blod, blev i høi Grad misfornøiet med den Dom, som Pairernes Ret havde fældet. Folkestimmelen var betydelig og truende, slemme Udraab bleve hørte og man frygtede for at denne misfornøiede Stemning skulde udbrede sig blandt Nationalgarden selv; men den holdt dog Stand, og fordrev Tumultuanterne. 4 til 5000 Medecinske og juridiske Studenter foruden Eleverne af den polytechniske Skole kom Nationalgarden til Hielp og fraterniserede med den. De defilerede need af Gaderne med hinanden under Armen; og raabte leve Lovene, leve den offentlige Orden, leve Nationalgarden, Professer Moirou, traadte i Spidsen for 1200 juridiske Studenter. Denne Colonne marscherede op for Palais Royal og afsendte en Deputation til Kongen, som tiltalte dem og hvis Tale de besvarede med et Jubelraab. Tumultuanterne bleve nu angrebne paa alle Punkter og adsplittede og mange Personer bleve arresterede. Studenterne og de politechniske Elever udstædte Proclamation til deres Medborgere af følgende Jndhold: Lader os spare vor Patriotisme og vort Blod for at bekiæmpe Frankeriges Fiender; lader os blive enige; thi Udlændingerne true, Studentere og Borgere vi holde sammen i Livet og i Døden, Agtelse for Lovene. - De Deputeredes Kammer har nu voreret en Taksigelse, saavel til disse Ynglinge som til Nationalgarden. Kongen af Frankeriges Søn Hertugen af Remours patrouillerede den 22de som Narionalgardist med sin Legion igiennem Gaderne. - Kongen reed samme Aften igiennem flere Qvartere af Paris, ledsaget af Nationalgarden til Hest og blev overalt modtaget med Jubelraad. Alle Russer, som opholde sig i Paris, have faaet Ordre til ufortøvet at afreise derfra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Nyeste Post-Efterretninger. De Preussiske Aviser indeholde følgende Efter ninger fra Rom af 14de Decbr. Lykkeligviis har man her opdaget en Sammenrottelse, som skulde bryde ud om Natten imellem den 13de og 14de Drebr. Ludvig Bonapartes ældste Søn er, som det hedder, Ophavsmanden dertil. 400 Personer, hvoriblandt nogle fornemme, ere blevne indspærrede i Castellet Engelsborg. Hængebroerne vare ophidsede og Kanonerne ladte. Alle Bona parterne ere blevne forviste af Kirkestaten, allene Jerome er forbleven der ifølge den Russiske Gesandts og hans Gemalindes Mægling. - En Reisende, som er ankommen fra Neapel til Paris forsikkrer, at der hersker i Rom en overordentlig Giæring, at de fornemste Familier havde i Forbindelse med Middelstanden tilkiendegivet den interemistiske Regiering, at de ikke længere ville staae under det pavelige Scepter; de have forlangt at der skal oprettes en Republik eller en anden constitutionel Regiering, og at den nye Pave skal lade sig nøie med Titelen af en Romersk Biskop.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
- Den Østerrigske Regiering har imidlertid Midlerne i Hænderne for at holde Roligheden vedlige i Jtalien; thi 75000 Østerrigske Tropper staae i Lombardiet. Desuden bliver en Østerrigsk Observationsarmee paa 40,000 Mand opstillet paa de Polske Grændser. Ogsaa faaer den Østerrigske Regiering nu friere Hænder; thi det er lykkedes den Keiserlige Commissarius Erkehertug Carl at stemme den Ungarske Rigsdag til at give sit Samlykke til Udtagelsen af Recrutterne, uden at vedblive at paastaae Opfyldelsen af de forlangte Betingelser; da han forestillede den Regieringens vanskelige Stilling og lovede at den skulde opfylde Rigsdagens Fordringer i en meere passende Tidspunkt Rigsdagen besluttede nu at 48000 Recruter skulde strax udtages og stilles til Regieringens Disposition; dog under den Betingelse, at dersom ingen Krig udbryder inden Octbr. saa skulle 20,000 af dem blive hiempermitterede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Det moderate Partie har imidlertid faaet Overhaand i Cabinettet. En Forandring er foregaaet i Ministeriet til Fordeel for dette Partie, Justitsministeren Hr. Dupont de LEure er gaaet af, og Hr. Merithon er kommen i hans Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Hr. Barthe er igien i dennes Sted bleven Minister for den offentlige Underviisning. Hr. Bau de har afløst Greve Treilhard som Politiepræfekt i Paris, og Hr. Oditon Barrot er gaaet af som Præfekt for Departementet Seine. Kongen har forgiæves søgt at formaae Gen. Lafayette til at vedblive sin Post, og har nu i hans Sted udnævnet Generallieutenant Mouton, Greve af Lo han, som er bekiendt af sine Vaabendaad under Republiken og Keiserriget, og af sit nyelige Gesandtskab i Berlin, til Chef for den Parisisk Notionalgarde. Kongen har i den Anledning udstædet en beroeligende Proclamation til hans kiær Landsmænd, de brave Nationalgardere. Og saa Gen. Lafayette selv har i en Parolebefaling taget Afsked med Nationalgarden, og formanet den til at fordoble sin Virksomhed i at opfylde sine Pligter. Den nye Politiepræfekt har i en Bekiendtgiørelse erindret den studerende Ungdom om at forberede sig ved alvorlige Studier til at erholde meere Jndflydelse paa de offentlige Anliggender – de Deputeredes Kammers Møde den 27de traadte den gamle Lafnyette selv frem og sagde, at han alletider havde anseet en Overgenerals Post over alle Frankeriges Nationalgarder for uforenelig med Jnstitutionerne i et constitution it Monarkie, og han havde kun overtaget denne Post, fordi en uundgaaelig Rødvendighed bod det. For 40 Aar siden havde han søgt at forhindre denne Udvægelse, og af samme Mening havde han været for nyelig, da Kongen havd udnævnet ham dertil Han talte med megen Erkiendtlighed om den Godhed som Kongen havde beviist ham, tilstod at han ikke var af den Mening at Kammeret havde Uret i sine Beslutninger; men sagde, at de Amendements, som vare blevne forslagne i Kammeret, tiente ham til et Beviis paa, at hans Funktioner burde høre op. Han talte med den største Agtelse om Kongen, men tilføjede, at hans Samvittighed som Priva mand og Frieheds ven udkræved, at han maatte sige: at han maaskee forstod det Løfte, som var givet paa Raadhuse: en Folkethron skulde blive omgivet afrepublikanske Jnstitutioner paa en Mande ikke alle vild, bifalde; hanserklærede sig for den offentlige Ordens Vedligeholdelse; men tilkiendegav, at han vilde betiene sig af Trykke= og Talefriheden, for at yttre sin bele Meening. – Den 28de blev det Rygte udbredet at en Sammenrottelse imod Kammeret var i Værk, alle Posterne omkring dets Pallads bleve derfor fordobblede. Patrenes Kammer var omgivet af et talrigt Linie Jnfanterie og Nationalgandere, som bivouaqverede ved 10 store Blus. 800 Studenter begave sig den 29de til General Lafayette, der ligesom Hr. Odillon Barrot holdte en Tale i dem. Alle raabte leve Laanette, og nogle tillige ned med Centrum, Studenternes Optog igiennem Gaderne var anstændigt; men Tuillerierne vare lukkede og Tropper opstillede i Gaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Der meldes fra Berlin under 1ste Januar, at den Russiske Keiser har slet ikke villet modtage den Deputation, som Po akkerne have sendt til ham. To Armeecorps, tilsammen 150,000 Md., ere paa Marschen imod Polen. Greve Paskeviisch fører Commanden over dem, da Fyrste Diebitsch Sabalkanski ligger syg af den Moldauiske Vrelseber, Keiseren har besøgt ham. Den Russiske Grændse er spærret imod Polen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Man siger, at Kiseren og Storfyrste Michael have forladt Petersborg. Man veed i Varschau, at Russerne nærme sig og man ruster og væbner sig der indtil Fortvivlelse. Alle Mennesker arbeide paa befæstningen af Praga, og man kan see den blodigste Kamp imøde. - Hollænderne og Belgierne ligge til Feldts mod hinanden. Mange Belgiske Tropper marschere imod Mastricht; General Mellinet har besat en Posttion tæt ved Fæstningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Første Juledags Aften mellem Kl. 7 og 9 faaes et usædvanlig stærkt Nordlys i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-01-07
Om en for den loffentlige Moralitet vigtig Gienstand er den 17de December f. A. følgende landsfaderlige Forordning udkommen: "Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. &c. Giøre vitterligt: at Vi ere komne i Erfaring om, at Lovens Bydende i 2 Bog 4 Capitel 17 Artikel angaaende Tiden, paa hvilken Gudstienesten skal holdes paa Landet, ikke i Almindelighed overholdes, ligesom Vi og have fundet, at de Forskrivter, som fornævnte Lovens Artikel indeholder, hverken ere fuldstændige nok eller aldeles hensigtsmæssige. Da det imidlertid er utvivlsomt, at den deels ubestemt deels for Menigheden ubeleilige Tid, hvorpaa Gudstienesten holdes i adskillige Landsbyekirker, er en betydelig Anledning til Gudstienestens Forsømmelse, saa have Vi anseet det for en Sag af særdeles Vigtighed, at træffe saadanne Regler, hvorved denne Hindring for flittig Kirkegang og dennes velgiørende Virkninger saavidt muligt bortryddes. Thi byde og befale Vi allernaadigst som følger: §. 1. J de Sognekald paa Landet, hvor en Præst kun har en Kirke at forsyne samme Søn eller Helligdag, skal Gudstienesten Vinter og Sommer begynde Kl. 10 Formiddag.