JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
De ved Egebord Sad og persed Abildsaften, Som var Viin i Nord; Læste og i gamle Skrifter. Hvad, som før var hændt, Om de glimrende Bedrifter, Svundne Tid har kjendt. Disse hulde Piger sadde Tidt paa Dronningstol, Og de Danske dem tilbade Som Danrigets Sol; Og saa mangen mægtig Konning Var heel hjerteglad, Naar kun en af dem hans Dronning Villig være gaad. Ak, de svandt de skjønne Tider, Og med dem vor Fryd, Jngen Pige nu meer lider Slig forældet Dyd, Borgerdatter tidt sig skammer Ved den Ting, som før Kongeslægters første Stammer, Agted som sig bør. Et den mindste Kjøbstæds Pig Gider lave Grød, Eller fra sin Throne vige Før i største Nød; Men at trippe om paa Gaden, Udstafferet, stiv, Stedse være paa Paraden. Det er hendes Liv. Helst hun drikker Chocolade, Ei det danske Øl, Løber til enhver Maskerade. Svøbt i engelsk Tyl Maalet, som hun higer efter, Er at more sig, Og hun vil af alle Kræfter. Være Andre lig. Naar alt Middagssol er oppe Drømmer hun om Bal, Men til Strømperne at stoppe Føler hun ei Kald. Alt sit Linned helst hun kjøber Fra et fremmed Land, Thi at spinde altid røber Lave Borgerstand. Givt, hun ingensinde giver Bryst det fødte Nor; Ei saa saare vidt hun driver Pligterne som MorO, i Mængde man har Ammer, Der nok gide gjort Hvad ei klæde kan Madammer, Som vil leve stort. Tanker i Anledning af det Forslag, at Bøndergaardes Bortforpagtning paa visse Aar, og efter frie Contracter maatte tillades. (Fortsættelse; see forr. No.) Jmod hiint for Staten saa vigtige Øjemed, kan det heller ikke komme i Betragtning, at Godseierne, ved en forandret Jndretning, maaskee kunde faae mere i Renter af den Kapitalværdie, deres Bøndergods indeholder, end nu, da disse Renter, efter Hr. Prof. Begtrups Beregning, ikke kan anslaaes til høiere end to Procent, hvilket han ogsaa søger at gjøre gieldende som en Grund imod den nu bestaaende Fæsteindretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
For det Første maa her bemærkes, at ingen Godseier har modtaget det hans Eiendom tilhørende Bøndergods, med Udsigter til at gjøre samme frugtbringende paa anden Maade, end der er overensstemmende med de gieldende Love og Anordninger. Altsaa kan man med Føje antage, at den der har kjøbt Bøndergods, ved Kjøbesummen, maa have taget Hensyn hertil - og at ingen har tilkjøbt sig det Gods, hvis Brug er visse Jndskrænkninger underkastet, for den samme Sum det kunde have kostet, om saadanne Jndskrænkninger ikke havde fundet Sted. Derfor synes der ikke at være nogen Grund, hvorfor en Godseier skulde kunne gjøre Fordring paa fulde Renter af den Kapital, som hans Bøndergods kunde være værd, dersom Eiendomsretten til samme var fuldkommen og uindskrænket. For det Andet vil det nok sieldent være Tilfældet, at den, der besidder Jorder, endog med fuldkommen og uindskrænket Eiendomsret af disse Jorder, i reen Jndtægt kan oppebære fuld Rente af den Kapital, de kunde have kostet i den Tid, da Eiendomme nogenlunde stode i Middelpriis. Endog i England, hvor Agerdyrkningen dog troes at være bragt til en høi Grad af Fuldkommenhed, skal dette sielden være Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Paa Geheime-Stats- og Finants Minister, v. Møstings allerunderdanigste Forslag, foranlediget ved de mange Jndberetninger om Præstestandens Kaars Forværrelse i de sildigere Aar, samt i Følge af en senere fra det Kongelige Rentekammer afgiven Betænkning over Ansøgninger fra adskillige Præster om Skatte Eftergivelse, har Hans Majestæt Kongen under 22 Mai d. A. allernaadigst udnævnt en Commission, for at undersøge Aarsagerne til den danske Geistligheds oeconomiske Forfatnings Forringelse, og for at opgive Midlerne til dens Ophielpning. Denne Commission bestaaer af Statsraaderne Ørsted, Lassen, Collin og Kongslev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
J Nat Klokken 11 udbrød i Hollænderbyen paa Amager en hæftig Jld, ved hvilken 9 Gaarde og 4 Huse aldeles afbrændte. De ulykkelige Brandlidte have næsten ikke reddet andet, end Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Mariboe, d. 4 Junii. Fra 1ste Mai d. A. er Hovedgaardene Fuglsang, i Musseherred her i Lolland, bortforpagtet til Hr. Studiosus Neergaard og Landmaaler Frederiksen for 300 Tdr. Hvede og 300 Tdr. Byg i aarlig Afgivt, og Prierskov for 300 Tdr. Rug og 300 Tdr. Byg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Ved Auctionen i Østofte d. 1 Juni sporedes ingen Pengemangel. En heel Hærskares Mangfoldighed af Lysthavende strømmede til. En Ko kostede 27 Rbd.; et Lod gammelt Sølv 8 a 9 Mk. Odense, d. 8 Junii. Jgaar Eftermiddag blev af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftsbefalingsmanden holdt Revne her paa Heden over Byens samlede Borgervæbning. - Jgaar blev Hr. Auditor, Byskriver Helms tvende strax efter hverandre bortdøde Smaapiger paa een og samme Ligvogn førte til Graven. Dette dobbelte Dødsfald var saameget beklageligere for de ømme Forældre, som det just vare deres eneste Døttre; hvorfor Enhver ogsaa deeltager med det saarede Fader= og Moderhjerte. - J nogle Dage har Veiret atter været temmelig uroligt med afvexlende Regn- og Hagelbyger. Regnen er imidlertid kjærkommen for Landmanden. Med et saadant Uveir, som igaar ved Middagstid drog herover, fulgte ogsaa nogle stærke Tordenskrald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
J Hr. Hempels Avis af 8 Juni læses følgende: Da jeg nu har ophørt med Patienten Morten Christian Olsens Kuur i Bullerup, saa troer jeg af det foregaaende, at skylde det Offentlige Underretning om hans nærværende Tilstand, som er følgende: De krampagtige Tilfælde er ganske ophørte, han kan nu spise og drikke uden Besvær, kan fuldkommen høre og see og begynde at gaae ved Krykker; med Udtalen gaaer det endnu noget besværligt, dog er han istand til med en svag Lyd at forelæse nogle Linier i hvilken Bog, Man giver ham i Haanden. Jeg har derfor nu det Haab, at han ved Naturens egne Kræfter vilblive fuldkommen restitueret. - Kjerteminde, d. 2 Junii 1821. - K. G. Harder, Districtslæge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Aalborg, d. 6te Junii. Ved det i disse Dage holdte Dronninglunds Hestemarked, skal have været Mangel saavel paa Kjøbere som paa ret gode Heste. De bedste Heste solgtes for 50 til 70 Rbd. Stykket; Prisen paa den ringere Slags var 20 Rbd. - Jøvrigt var den bedste Afsætning nok paa den almindeligen yndede kjere Kornnektar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Skipper Rasmus Krøll i Bogense har paa en Overreise til Norge fundet og bjerget et Skibsanker, af omtrent 20 Lispunds Vægt, staaende mellem Den Endelave og de saakaldede Endelave Grunde, paa omtrent 3 Favne Vand. Ankeret var forsynet med en Ege Ankerstok, deri et Stykke Ankertoug paa omtrent 3 Favne, samt Boye med Reb paa 8 Favne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Administrateurerne for de Brockske Legater ere ved Landsoverretten i Viborg dømte til at udbetale en Kjøbmand C. M. Welling i Randers 1,400 Rbdlr. Sølv til Udstyr for sin Kone, som dertil, ifølge Legattet, er nærmest berettiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Endnu i Efteraaret 1819 var intet Nag i Voss's Siel. To af St. Sønner kom paa Høiskolen i Heidelberg, og bragte Hilsener fra deres Forældre. Efter Modtagelsen og en Jndbydelse følte de Jnteresse for Huset. Deres ved Andre yttrede Ønske om en nøiere Omgang blev den tilstedet. De toge til Takke med hvad Huset formaaede. Hilsener bleve sendte og tilbagesendte. Vi troede at Oldingen St. gik roligen sin Bane til Saliggjørelse, og lode os Andre gaae vort Maal i Møde. J Paaskeferierne reiste den ene Søn til Seiler i Landshut, den anden hjem. den Tid, der forløb førend de kom tilbage, fik V. Skrivelsen om den kirkelige Gjæring i Holsteen i Haandskrift til Gjennemsyn, og St. Afhandling om Tidsaanden kom til Heidelberg. Begge æggede ham saa meget, at V., da de tilbagevendte Sønner traadte, tillidsfulde som før, ind i hans Værelse, der nys bevæget af blandede Følelser, stod ved sin Skriverpult, førte dem indi Salen, og sagde til dem: "Kiere Ynglinger, melder Deres Fader, at hans sidste Forfølgelses skrift tvinger mig til Modværge. De selv kan see paa mig, hvor smertelig denne Beslutning var mig. Maatte dog mit Skrift ikke være skrevet mod, men for ham. Vemodigen skiltes Sønnerne og V. ad. Nogen Tid derefter bragte den yngre Søn Fru V. det mundtlige Svar; Faderen beder hende om at afværge Skriftet, da det vilde gjøre Familien ondt, Striden lader sig afgjøre i Breve, offentligen vilde han ikke svare, eller i det mindste meget mildt. Til Stridens Bilæggelse var det imidlertid nu for sildigt. Diamantgruberne paa Borne bearbeides kun af Dayaks eller de oprindelige Jndbyggere, og naturligviis, da de ere ucultiverede Mennesker, med liden Færdighed eller Jndustrie. Blandt Chineserne agtes Diamanterne ikke, ellers vilde Gruberne paa Borne, ved dette Folks Virksomhed have givet et langt større Udbytte af sig Visse der bosatte Kjøbmænd ere Diamanthandlere, og kjøbe sædvanligen Stenene af Bjergfolkene raae, til 5 a 10 Sp. Piastre for hver Carat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Alle Jndbyggere paa de indiske Øer sætte stor Priis paa Diamanten, der er den eneste Ædelsteen, som de bære. Konsten at skjære den, har formodentligen hjemme her, og Diamantskjærerne boe der, hvor Gruberne findes. Slibningen kjender man der ikke, og hvis de fortrinligste Stammer, som Japaneserne, Malayerne og Jndbyggerne paa Celebes have kjendt den engang, saa er den gaaet tabt for dem. Den Form, som de indiske Øebeboere meest ynde, er et Slags Taffel stene; Brillanter og Rosenstene bryde de sig ikke om. En af de største Diamanter findes paa Borne, og eiedes længe af den lille Fyrste af Mattan; den blev for omtrent 100 Aar siden funden ved Gruberne i Landek. Den er endnu i sin raae Tilstand og veier 367 Karat, eller, efter det almindeligen antagne Forhold imellem raae og slebne Diamanter, halv saa meget, ligesom den er skaaren til, altsaa 183 1/2 Karat. Den er saaledes 11 1/2 Karat mindre end Keiseren af Ruslands Diamant, og 46 3/4 større end Pitt-Diamanten. Denne Steens virkelige Værdie er 269,378 Pd. Sterl. (2155024 Rbd. rede Sølv), altsaa 34,822. Pd. St. mindre end den russiske og 119,773 Pd. 10 Sk. mere end Pitts-Diamanten. For ikke længe siden skal den være falden i den gjerrige Fyrste af Pontianaks Hænder. Hvor meget Eneretsaand kan bidrage til at forringe en Vareartikels Afsætning, og hvor meget Menneskene, naar de ville, kunne afvænne sig fra Brugen af indbildte Fornødenheder, det beviser Muskatnøddens og Muskatblommens Exempel. For 200 Aar siden brugtes i hele Christenheden 400,000 Pd. af den første og 150,000 Pd. af den sidste. Midt i det 18de Aarhundrede var Forbrugen af Muskatnødder i Europa sjunken til 250,000 Pd. Da Monopolet kom i Engellændernes Hænder, sank Forbrugen til 86,960 Pd. Muskatnødder, og 24,234 Pd. Muskatblommer. Folk have ophørt at bruge fine Kryderier og bruge i disses Sted grovere og Surrogater. Brugen af de fine Kryderier er nu næsten kun indskrænket til de Rige. J Aaret 1621 forholdt sig For brugen af Muskatnødder til Muskatblommer, som 100 til 37 1/2, i Aaret 1790 som 100 til 333, i 1803 som 100 til 28 1/2 og fra 1814 til 1818. som 100 til 113. – Der er ingen Tvivl om at det vil gaae ligesaa med mange europæiske Artikler, især naar man vedbliver at forhøje Tolden. Øllet vil omsider i nordlige Lande fortrænge Vinen, ikke fordi man jo heller vil drikke Viin end Øl, men fordi den vil blive for dyr, og Forbrugen vil da indskrænkes til et saa ubetydeligt Antal, at Afsætningen, og som en Følge heraf Tolden, vil blive af liden Betydenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
J Prindsen af Lignes Familie findes en Bog: Liber passiones Domini nostri Jesu Christi cum guris et characteribus er nulla materia compositis, eller: Bogen om vor Herre JesuChristi Lidelser, med Figurer og Lettrer, der ikke ere gjorte af nogen Materie. Den bestaar af 24 Blade i Duodes Format, der lade som de vare ganske reene, men naar man trykker dem paa det blaa Papir, der adskiller dem, saa opdager man Bogstaverne, der ere udskaarne med beundringsværdig Finhed og Fuldendthed. Af et Monogram fra Henrich VII., som findes bag ved, lader sig slutte, at den er forfærdiget mellem 1485 og 1509. Ved en formelig Act legeres den hver Gang den ældste i Lignes Familie, og paa et vedlagt Blad findes 12 franske Vers, hvori en Prinds af Ligne stadfæster dette Legat 1609. Keiser Rudolph skal have budet for dette Klenodie 11,000 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264 Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11 Decbr. 1820) 73 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 90 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15 1/4 a 163. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 pC. Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
J Frankrig opstod mellem Skræderne og dem, der handlede med gamle Klæder, en Proces, der varede i 200 Aar (1650-1776), hvori 30,000 Kiendelser bleve afsagte, for at bestemme, hvilke Klæder der kunde regnes til gamle og hvilke til nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
J det danske Sprog gives, som ogsaa Klopstock for længst har anmærket, adskillige meget besynderlige Kierligheds- og Venskabsudtrykke, der, oversatte i andre Sprog, ofte klinge heel underligen. F. Ex. min Putte – min Griis Hønselaar - Lam - Dukke – min Søde min Rare - du velsignede Unge Gavnligheden af et Slags Commissions Bureau for literære Sager, saaledes som der findes i andre store Stæder, synes saa aldeles indlysende, at Jndsenderen i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 44 f. d. A., fortjener særdeles Tak, for at have gjort Publikum opmærksomt derpaa. Bogladerne have i den sildigere Tid været komme af Liebhabere, deels fordi Ladeprisen paa nyere Værker ere afskrækkende for Mange, deels og fordi mange ældre solidere Værker ei findes paa Bogladerne. Da nu mange gode Værker findes i private Mænds Hænder, der ønskedes bragte til Liebhabere, saa savnes der blot en Leilighed, hvorved Kjøberne og Sælgerne kunde vorde forenede. Undertegnede ønsker derfor, efter endeel Venners Opmuntring, at paatage sig en saadan Forenings Bestyrelse, og haaber, snart at see sig istand til at frembringe den til det Almindeliges Tilfredshed. G. Bonnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. no 800 Room Attende Aargang. No. 48. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Juni 1821. Tiluskyld. (Efter Engel.) Engel hist i Rosenfarve, Med det rene Himmelblik Du, som Støvets svage Larve Skabte al den Fryd, han fik Uskyld! – smyk vor Ungdomsalder Og naar Dækket engang falder, Leed os da til Herrens Fred, Skjænk os Himlens Salighed! Hvor Du smiler blomstrer Glæde Her i Livets dunkle Hjem Hvor Du græder Sorger træde. Under hvert et Fodspor frem Hvor Du er paa Jord herneden Bringer Du os Himmelfreden. Og naar Du undflyer Din Ven Svinde Held og Roe igjen. Uskyld Himlens hulde Datter, Støvets Rigdom. - Støvets Held, Den, som tidlig alt omfatter Lasters Braad i rene Sjæl O, hans Lykke er henrundet, Livets bedste Skat forsvundet: Ham ei blomstrer Rosen meer; Nat og Rædsel kun han seer. Bange, tvivlsom her at stande, Hjertet fyldt med Helvedqval, Mismod paa en furet Pande, Sjælemarter uden Tal, Bitter Anger – Jammerstaarer, Længslers Gift i alle Aarer Efter Nydelsernes Brønd Er den Faldnes grumme Løn. O, men den, som Uskylds Sæden, Trolig pleied, – ædel Skam, Sjælereenhed, Dyden, Glæden, Sølverhaaret følger ham. Ham omstraaler Sejerskrandsen, Sjælen hersker over Sandsen, Og han gaaer med Sjælerog Glad mod Fremtids dunkle Boe. Ja – naar Dydens frække Fiender Aldrig stak i Hjertet Saar, Blomstre himmelsk Pigens Kinder, Fryd i Ynglingsøjet staaer. Sundhedsrosen deres Orden, Rang og Titel er paa Jorden; Kraft af Aaren sprudler frem; Munterhed ledsager den. Uskyld, Glimt af Herrens Throne, Sendt for de Fuldendtes Land! Mandens Hæder. - Qvindens Krone, Sande Pryd i hver en Stand, Gid vor hele Stræben være Dig, Tilbedede, at ære! Gid, som Du, vi glade maa Hist for Herrens Aasyn staae, Peter Emil Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Det asiatiske Compagnie. Den Crisis, hvori det danske asiatiske Compagnie i denne Tid befinder sig, er ikke den første, det har oplevet. Som en Følge af Tidernes Besværlighed og den svækkede Handel, var det allerede i den første Fjerdedeel af det 18de Aarhundrede saaledes paa Knæerne, at man befrygtede dets Undergang. Jnteressenterne faldt da paa den heldige Jdee, at faae nye Jnteressenter ind af Naborigernes Handlende. De, som saae med skiæve Øine til den nordiske Handels Tilvært, opløftede nu herimod et forfærdeligt Skrig, for at afskrække Andre fra at skyde Penge ind i Compagniet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Dette foranledigede Baron Holberg, efter Opfordring, at udgive et lidet latinsk Forsvarsskrift mod disse Bagvaskelser, under Titel af "Samtale imellem tvende Kjøbmænd Lucius og Antonius hvori han med sin sædvanlige Skarpsindighed drøftede denne Gjenstand for og imod. Compagniets Directeurer, besielede af sand Jver for Jnteressenternes Gavn og Fædrenelandets Vel, lode Skriftet oversætte, først paa Dansk og siden paa Tydsk. Der forekommer i samme nogle Yttringer, der passe ligesaa godt paa vore, som paa hine Tider. Efterat Lucius har sagt, at det er en skarp Jord, der dyrkes, og at den Sæd, der udsaaes, løber snarere op i Straae end i Ax; at man nu har beseilet Ostindien over i 100 Aar men at man har fortjent saa lidt derved, at man for Trangs Skyld maa see at faae fremmed Hielp o. s. v., svarer Antonius: Compagniet kan regnes blandt de ældste, og efterdi det har staaet siden 1617, saa er det et Tegn paa, at den Jord, der dyrkes, ikke er saa skarp og ufrugtbar, at den aldeles intet skulde give af sig; thi dersom det intet havde baaret uden Torn og Tidsel, og dersom ikke et Aars rig Afgrøde havde bødet paa et andet Aars Misvært, da havde det vel længst ligget øde og udyrket, thi det var jo vel en stor Daarlighed, at ville Aar efter Aar pløie og saae Jord, som ikke gav andet igjen end Torn og Tidsel, o. s. v. Lige fra Aaret 1766 til 1770 har det aarlige Udbytte været fra 30 Rdl., som var det ringeste, indtil 225 Rdlr. (Aar 1759), som var det Høieste. Fra 177 da hver Actie blev bestemt til 500 Rd. D. C., indtil 1780, kunde Jnteressenterne have 5 til 10 pC. af deres Penge. Dette viser noksom, at den halvfortærede Phønix, med fornyet Glands, var opstaaet af sin Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Det danske asiatiske Compagnie, som er et af de stolteste Handelsminder fra Christian den Fierdes Tid, har nu staaet i over 200 Aar (siden 1617), og allerede i 1635 fandt Regjeringen det af saadan Vigtighed, at der til dets Handels Fortsættelse og Opfriskelse blev paalagt alle Geistlige og Verdsligge en Contribution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Det Vigtigste af hvad der ved det Spørgsmaal: "Om Bøndergaardes Forpagtning paa visse Aar var at ønske istedetfor Fæste paa Livstid, bør komme i Betragtning, troer jeg i det Foregaaende at have gjort opmærksom paa. Det er ingenlunde skeet i den Tanke, at det skulde være nødvendigt for at forebygge en saadan Forandring i vor Landboelovgivning, som den Hr. Professor Begtrup har ansøgt. Men i en Sag, der i saa høi en Grad interesserer hele Staten, som denne, bør enhver vrang og eensidig Anskuelse, der offentligen vil gjøre sig gieldende, berigtiges; ethvert, maaskee velmeent, men ikke velbetænkt Forslag, der i deslig en Sag offentligen fremsættes, bør ogsaa finde offentlig Modsigelse, og dets fordærvelige Følger vises, og dette er det, jeg i nærværende Tilfælde efter Evne har søgt at gjøre. H. A. Brolund, Sognepræst til Svindinge i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har, ved Rescript til Kjøbenhavns Commandantskab af 28de f. M., ved det Kgl. danske Cancellies Skrivelse af 29de næstefter communiceret Politiedirecteuren i Kjøbenhavn, allernaadigst befalet: "at det paaligger enhver Vagtcommandeur at haandhæve Orden og Rolighed uden for sin Vagt, og, som en Følge heraf, at holde Pladsen i en Afstand af 20 til 30 Skridt. fra Vagten ryddelig, hvorfor han og, naar nogen Folkestimmel eller Opløb skulde indtræffe paa denne Plads, skal med høi Røst, samt med faa og tydelige Ord advare den samlede Mængde om at saadan Samling er stridende mod Anordningerne, og at Enhver, ved ikke at begive sig bort, maa tilskrive sig selv den for ham deraf flydende Ulempe, og naar Folkestimmelen eller Opløbet uforandret nogle Minuter efter at denne Advarsel er skeet, skulde vedblive, da har Vagtcommandeuren, med den ham anfortroede væbnede Magt at adsplitte de sammenløbne Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Den i Skilderiets forrige Nummer anmeldte ulykkelige Jldebrand i Hollænderbyen paa Amager udbrød pludseligen Mandagen den 11 Juni, om Aftenen Kl. 11 1/2. Syv Gaarde bleve aldeles ødeelagte, og for det meste med alt Beboernes Jndbo desuden sex Huusmænds Boligger, hvis Beboere ikke fik det allermindste af deres Jndbo reddet, men maatte nogne undflye Jlden, tilligemed deres Børn, og ere blottede for Alt til Livets Ophold. Fem Mennesker tilsatte Livet, nemlig: en Moder med to Døttre, den ene 11, den anden 8 Aar gammel, en Tjenestekarl, og en Kone. Et Menneske er forbrændt i Ansigtet og paa den ene Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Jblandt de syv Gaardmænd er en særdeles vindskibelig Mand, der er Fader til syv Børn, hvis Gaard er forvandlet til en Askehob; han, hans Kone og deres syv Børn have intet uden de Klæder, der bedække deres Legemer; al Sæd og øvrige Proviant berøvede Jlden dem, saavelsom de øvrige Gaardmænd. - Sognepræsten for Storemaglebyes Menighed paa Amager, Hr. Pastor Schmitto, anmoder Menneskevenner, som have Ævne og Villie, at række de ulykkelige Brandlidte en hielpsom Haand. De goddædige Gaver kunne afleveres, enten til bemeldte Hr. Pastor Schmitto eller Gaardmand Pitter Bacher, i Hollænderbyen; Hr. Pastor Bruun, i Taarnby paa Amager, og den constituerede Schout, Hr. Procurator Lauritzen, i Klædeboderne Nr. 6 og 6 her i Staden. Hvorledes de indkommende Gaver ere blevne anvendte og efter bedste Skjønnende fordeelte mellem de Brandlidte, vil i sin Tid blive offentliggjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Aarhuus, d. 12 Junii. Hr. Kapelmusikus Foghts Concert i Gaaraftes, der beæredes med Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Nærværelse, vandt almindeligt Bifald. – Formedelst indtrufne hindringer bliver der ikke noget af det Kjøbenhavnske Skuespillerselskabs Kunst reise i denne Sommer her til Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Viborg, d. 9 Junii. J Onsdags blev afholdt Revne over herværende Borgerbevæbnings 1ste Afdeling, anført af Borgerkapitain O. Bendix, der med Fahner og Musik bleve paa Byens Exerceerplads præsenterede for Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftsbefalingsmand Schønheyder. Efterat endeel militære Manøvrer, der udførtes med Orden, vare tilendebragte, tilkjendegav Hr. Stiftbefalings manden Bevæbningen sin Tilfredshed med sammes Udførelse. Denne Afdeling havde forhen den 27de og 30te Mai øvet sig i Skiveskydning, til hvilken Hr. Stiftsbefalingsmanden havde som Opmuntring foræret 3de Præmier af Sølv for de bedste Skud, der bleve vundne saaledes: Snedkermester Bønding, den første 6 Spiseskeer, Skrædermester Top den anden en Punscheskee og 3die en Flødeskee af Garver og Skomagermester C. Skive. Efterat Manøvren var endt, blev afsiunget en Nationalsang og 3 Gange Hurra udført af Bevæbningen for Hr. Stiftbefalingsmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-16
Det tyrkiske Rige er det bedste Beviis paa, hvortil Despotismen leder. Man kalder det vel et Keiserdømme; det fortjener i det Høieste at kaldes et Polyp-Rige, thi saa mange Provindser, saa mange Riger. Som et eneste Rige vilde det, efter sin Regjeringsforms Natur, aldrig kunnet bestaaet saa længe, og det er ved Under despoterne det holdes sammen. (Fortsættes.)