Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1792-12-22
Continuation af det i forrige No. af disse Blade anmeldte, havde vor Folke-Ven StiftamtmanS. T. Hr. Kammerherre Hauch, Sælskab i sit Huus for Kommandant, Biskop, Magistrade fleeste Embedsmænd og Stands Personer, samt Stadshauptmand og den første af de DeputeEfter af Kongens Skaal var drukket og det gandske Kongelige Huuses, blev, ved en Pokadret den nyefødde Princesses og Prindses høie Velgaaende. Endelig, efter fleere paa hinanden ende og for Sælskabet vigtige Skaaler, blev det heele Sælskabs Munterhed forenet ved følgen Sang til en borgerlig Skaal, addresseret til Stadshauptmanden Amin og de Deputeredes For id Cappe. Beste Glands om Kongethroner er ei Guld og Diadem; Styrken er ei Esquadroner, ei et haardt og mørkt System: Thronens Glands er Folkets Glæde, naar det holdt frievillig Fæst Magtens sande Herresæde udi Hierter throner best. Nød vor Kronprinds huuslig Glæde, strax blev Bergens Borger glad, Kaldte Kongens Mænd tilstæde, og om Rigets Arving qvad, Skiød og drak og nød det Gode i ukunstlet Vennelav, Prindsen skulde vel til Mode, skuet selv den Fæst, man gav. Vi som Sold af Kongen tage og hans Lov haandhæve her, Vellyst i den Tanke smage: Dette Folk har Kongen kier. Evigt helligt Baandet blive, Kierligheds fuldkomne Baand, Aldrig Borgerblod beskrive Statens Fald ved Tvedragts Aand. Fredens Skygge mildt oplive og fornye Folkets Pagt, Evig Broderskabet blive freedet under Kongens Agt, Medens, for sin Republikke, andre hærde mordisk Staal, Ville vi saa glade drikke Monarchiets Venners Skaal. Kl. Hans Majestæt, Kongen, har allernaadigst behaget at udgive følgende Plakat, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vit terligt: At Vi, til at befordre Skifteforvaltningernes hurtige Gang, og forskaane fattige Stervboer for unødvendige Udgifter, have fundet for godt, herved allernaadigst at befale: at, naar Stervboer hvad enten de behandles i Kiøbstæderne eller paa Landet) befindes at være saa formuende, at sammes beholdne Midler ikke beløbe sig til mere end 100 Rdlr., efterat Begravelses Omkostninger og prioriterede Fordringer ere fradragne, da skulle Proclamata ikke udstedes paa anden Maade, end at Creditorerne indkaldes 3de Gange med 12 Ugers Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Stiftets offentlige Tidender (hvor saadanne udgives); men, i Tilfælde af, at den Afdøde har havt Handel uden for Riget, da tillige i den Altonaiske Mercur med den i Loven foreskrevne Varsels Tid. Ved Skifter efter Bønder og andre af Almuen paa Landet, som ey kunne formodes at have staaet i nogen ualmindelig Forbindelse, formedelst Handel, eller deslige, kan al Jndkaldelse (uden Hensigt til den Afdødes efterladte Formue) forbiegaaes, naar Arvingerne, eller de, til hvilke Boen overdrages, erklære, at ville paatage dem dets retmæssige Gield, om nogen Fordring siden skulle opstaae. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents-Stad Kiøbenhavn den 26 October 1792. Under Vor Kongelige Haand og Signet. CHRISTIAN R. (L. S.) Brandt.