Berlingske Tidende, 1799-10-07
London, den 14de og 27de September. Den 24de om Eftermiddagen Kl. 3 begav Kongen sig til Overhuset og aabnede Parlamentsforsamlingen med følgende Tale fra Tronen: Mylorder og Edle, Jeg har sammenkaldet Eder paa denne usædvanlige Tid for at anbefale Eders Raadslagning, om det ikke var tienligt, at sætte mig ufortøver, i den Stand, at kunne bruge Mulitiens frievillige Tieneste i en videre Omfang paa en Tid, da en Formerelse at vor udenland tienende Magt kan frembringe de vigtigste og meest velgiørende Følger. - Vi have fort de lykkelige Virtninger af de Foranstaltninger, som de i denne Hensigt have greber til der sidste Forsamling. Den Magt, som jeg derved er bleven saa Stand til at anvende, har allerede i Fiendens Aason udviiste Mod, en Disciplin og Standhaftighed, som ere værdige de brittiske Soldaters Characteer. J den korte Mellemtid siden de sidste Forsamlingers Slutning have vor Forfatning og Udsigter under Forsynets Velsignelse forbedret sig over var inderligste Forventning. De Commanderende og Tropperne af de forenede kelserlige Armeer have bestandig paa den meest udmærtede Maade lagt deres Duelighed og Tapperhed for Dagen Jtaliens Befrielse kan nu betragtes som den visse Følge af en Felttog, der i Henseende til Gland og Lykke er ligt de mærke værdigste Felttøge i Historien; og jeg har havt den inderlige Fornøielse at see, at mine Flaaders og Armeers Heltemoden paa en meget lykkelig Maade bleven anvendt til mine Alliertes Bæstand, til vor retfærdige Sags Forsvar og til Defordring. gen af det brittiske Riges væsentlige Fordeele. - KongerigNeapel er befriet fra det franske Aag, og dets retmæs sine Sonverams Herredømme igien oprettet. Mine forrige Forbindelser med denne Magt ere ogsaa igjen blevne fornyede. Den franske Expedition til Egypten har ikke hav andet end Elendighed og Skam til Følge for vore Fiender, og deres Hovedhensigt paa vore stindiske Besiddelser er ganske tilintetgjort. Det fortvivlede Forsøg, som de nyelig have gjort for at rædde sig ud af deres vanskelige Forfatning er vedde tyrkiske Nationers Madskuldkastet, hvilket ved en brittisk, Offleers Duelighed med en liden Deel af min Sormagt under hans Commando blev ledet og af hans Heltemod bestalet; og glin urolige og trolløse Magts Omstortning i Tippe Salde) som ved de Franskes Tilskyndelser var bleven opmuntret og forblinder af deres Løvter, til at tage Deel i deres stole og ødelæggende Paner i Jndien, har paa det variaste sittergiør, Dritternes Forden i denne Verdensdeel. Generalgende neatens Aarvaagenhed, Mad en Viisdom ved denne vigtig og store Sag, og de Commanderendes, Officerernes og Tropvernes pravede Duelighed og Topperhed under hans Anførste ere berettede til min største Drommelse. Det er, som jo haaber, med at Grund at vente, at de Anstalter, som jeg giør til de forenede Provindsers Defrielse ville falde lykkelig ud .De brittiske Vaaben have allerede bortrevet fra Flandens Bo. stodelse den hollandske Republiks formemste Havne og KrigsSoearsenaler, og omendsklandt vi have at sørge over Forlise af mange tavre Mænd i det paafulgte Angred mod Fienden. hvis Stilling satte ham i Stand til, at forhinde vore Fremskridt, saa har jeg dog den største Aarsag til at vente, at mi Generalers Duelighed og mine Troppers Uforsagthed sna skulle overvinde enhver hindring og at den Flaade som under Frantrig tiltagne Herredømme var bestemt til at medvirke. Jndfald paa vore Øer, skal under dens gl. Flag tage Dør den, Berømmelse at oprette igjen Religion, Friehed og Uafhængen. hed i de Provindser, som saa længe have været i inderlig Forbindelse og Venskab med vort Land. - J det De deelt Glæde, med mig over disse Tildragelser, som saa meget ophøie den brintiske Tharacteers Glands ville De, som jeg haaber, ogsaa vare villige til at stemme overeene i det Sindelag, som man paa en saa tilbørlig Maade er skyldig min gode og troe Allierte. Keiseren af Ruslands Opførsel Hans ophøiede Tænkemaaden Vilsdom, der henvendte sit mægtige og udstratte Rig Magt til saa mange Dele af Europa have vi for en stor Deel af latte for vort egne Destrædelsers lattelig Udfald saavelsom s. den hurtige og gunstige Forandring i Anliggendernes almind. lige Forfatning. Jeg har givet Ordre til at lade forelægs dem at skrivter af de Forbund, som have befæstet en For delse, der er saa vigtig for mit Rigs varige Jnteresse og so enhver Deel af den civiliserte Verden i nærværende Tid punkt – Til Slutning anbefaler Kongen, at forge for Udgivterne i tilkommende Aar, og melder paa nye, om Jn lands Forening med Storbrittanien. - J begge Husine derTataddresserne bevilgede uden Stemmesamlin - En over ordentlig Hoftidende indeholder Hertugen af Ports officier, Beretning om Slaget i Holland. Blandt andet bedder de der: Mange tarre Officerer og Sølvatre saavel af de brile. ske som russiske Tropper ere faldne. Dag forde de giørte Aalstrængelser være meget nyttige til de videre Operationer Vi hare gjort til Fanger 60 Offterter og over 300 Mand, ogade lagt 16 Kanoner og megen Munition. Fiendens Forinlangt større end vores; og 13000 Mand af de allierte Trepekunde ikke tage Deel i Actionen. Capitain Popham be blant andre gjort meget god Tieneste med sit Detachement Sal. folk. Jeg maae ogsaa bevidne derafisk Generalmalerer Essen. Scommeratte og Schulers min Tar. Russernes Forliis de terste, som jeg erfare, næsten til 1500 Mand af Døde og Gaarede. Englændernes Forliis beløber sig til 133 Døde. hvoriblandt 3 Omerrer, 233 Saar de hvoriblandt 28 Ostister, og aar Savnede. Desuden vare endnu af 350 af den 15 Regiman henimod 100 Mand blevne dræbte, saarede el Et fangne Lord Bilder er formedelst Stormen kommer idage med sin Flaade til Tordag. Admiral Warren trydsen. indnu med 5 Linieskibe for Brest. I Jrland begynde, Recenens Aanden igien at yttre sig, og man smedder paa her Plade. Ogsaa den 3die Division af vore Tropper. 14000 Mand stærk, er nu ankommen i Nørtholland med alle Ras kene. - St. Sidnen Smith har efter vore Blade tilses genne Seier over Puonaparte.