JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-11-07
London den 24de October. Vi have Aarsag til at troe, at Grev Spencer kommer med uforrettet Sag tilbage fra Wien. J Gaar udbredte sig med den ankomne hollandske Post den Efterretning, at nogle hollandske Provindser havde sluttet Fred med Frankrig. Men hvormeget man endog paa det faste Land synes at være beskiæftiget med Freden, saa har dog vor Regiering efter al Anseende besluttet, at fortsætte Krigen med al Magt. Virkelig trækkes der nu i Søhavnene mange Tropper tilsammen. Ogsaa Grev Moiras Corps, som bestaaer af 8000 Mand, er bered til at indskibes. Det franske Royalist Regiment og Emigrant Legionen, som Grev Herbilly commanderer, venter kun paa sidste Ordre til at indskibes. Dog veed man endnu ikke, om disse Tropper ere bestemte til Holland eller til Vendee, hvorfra man skal have den Efterretning at der nu var mere Haab om, at en Landgang i Frankrig kunde giøres med Lykke. - Formalingen imellem Prindsen af Wallis og Prindsesse Caroline af Braunschweig skal førstkommende Onsdag blive offentlig bekiendtgjort i St. James. En fransk Flaade af 17 Linieskibe skal den 8de hujus være blevenstet, Vesten fra Seill. Den skal, som det heder, passe paa vor Koffardieslaade fra Middelhavet. - Lord Howe er igien gaaet til Søes med sin Flaade.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Nimmegen, den 24de October. Den 22de hujus om Middagen gjorde de Franske igien er Angreb, og kom vor Stadsaa nær, at man fra Batterierne ved Hegel= og Mühlenporten skiøde paa dem med saa godt Virkning, at de maatte vige tilbage. Engelænderne og Hanoveranerne forsvarede sig i 5 Timer mandhaftig i deres Positioner. Herpaa ere nogle 100 Mand afmarcherte for at forstærke Hannoveranernes og Hessernes Forposter, som staae fra Yburgen indtil den modkske Hede; thi man var bange for, at den franske Colonne, som befinder sig i det Cleveske og holdes for 11000 Mand stærk skulde angribe dem. Vor at 5000 Mand bestaaende Besætning er bleven forstærket med 5000 Mand, og den store Kirke blandt andre indrettet til de res Jndqvartering. J Staden commanderer vor Generalmajor von Randwyk og den hannoverske General Wal moden.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Wien, den 25de October. Rygtet og en nær forestaaende Fred vedvarer endnu. Efter et offentlig Sigende, skal en Freds=Kongres holdes i Sweiz. De i Bøhmen staaende Militaire, som havde Befaling at gaae til Rhinen, have nu faaet Ordre at blive i Bøhmen. Breve som ere komne hertil fra Constantinopel melde, at Porten uagtet al for det øvrige fredelig Tænkemaade dog ruster sig stærkt. - Dens Landmagt skal bringes til 180000 Mand. Mange Contracter vare sluttede om Læder, Klæde og andre nødvendige Reqvisita.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Thorn, den 25de October. Man vil nu forsikre at have Efterretninger om, at Russerne allerede ere for Warskau, og at den 22de har været bestemt til, dersom Staden ikke vilde overgive sig paa Discretion, at giøre et Hovedangreb paa samme, og bemægtige sig den, det koste hvad det vilde.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Fra de pohiske Grændser, den 25de October. Den russisk keiserlige General Lieutenat, Baron Fersen, har skrevet følgende Brev til Kongen af Pohlen. - Sire Det hele Nederlag paa et pohlsk Corps, som befandt sig i Kemck; at et stort Antal Soldater og Officerer af alle Classer, commanderende Generaler, og endelig den Øverstcommanderende over demalle, Chefen for Revolutionen af 1794 (Koscinsko) ere tagne til Fanger, disse vare de Lykke øger af den 10de October." Overbeviist om, at Deres Majestæt og Republiken Pohlen nu ere indtraade i deres gamle Rettigheder, haster jeg med, at henvende mig til denne lo formelige Magt for at forlange Frihed for alle russiske Generaler, Officerer, Soldater og Domestiker, saavelsom for Medlemmerne af det diplomatiske Corps og de Fruentimmere hvilke mod al den Agtelse som tilkommer Folkeretten, holdes fangne. Jeg ønsker, at de maa føres tilbage til det Corps, som jeg commanderer. Deres hastige Tilbag komst maae formere den Tilbøyelighed jeg har til, fra min Side at giøre saa meget, som er mig tilladt og staaer i min Magt. I Haab om, at kunne igien tilveiebringe en varig og lykkelig Rolighed i Pohlen, og endnu i dette Aar at vise deres Majestæt min Høyagtelse beder jeg Høystsamme at De allerede i Forveien vil modtage de yttrede Beviser paa min Tænkemaade, med hvilken jeg er &c." - Kongen har herpaa svaret, at den Øverstcommanderendes Fangenskab afgjorde endnu ikke Sagen, og kunde ikke bevæge ham til, at afstaae fra en Revolution, som han havde svøret sig til, og hvis Grundsætninger han vilde blive troe. - Ligesaalidet kunde han bevilge General Fersens Begjæring, at løslade Fangerne, anderledes, end om han vilde udvexle samme.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Overrihnen, den 27de October. Om den kongel. preussiske Armees Tilbagetog over Rhinerhar man under den 26de d. M. en Beretning fra det kongel preussiske Hovedqvarteer ved Hochhrim, hvilken lyder saaledes. Feltmarskal Møllendorf stod med den kongel. Armee ved Selz og ventede der paa Fienden, for ved Slutningen af Campagnen endnu at levere samme et Slag. Denne blev paa sin Side ikke heller uvirksom, men rykte med talrige Colonner, hvis Fronter uophørlig harcellerte og trængte ind paa vore Forposter og Avant=Corpser, især Generalerne Køhlers, Ruchels, Bluchers og Oberste Estoces's, skiønde de stedse bleve viste tilbage med Eftertryk og Forliis, da bemeldte Hr. Feltmarskal af Hs. Majestæt Kongen fik den Befaling, at da man paa keiserlig Side havde opgivet alle videre Angreb, og var passert Rhinen, skulde han ikke længer opofre sig for at forsvare et i Henseende til det Almindelige og Hele saa ubetydeligt Terrain paa den venstre Rhinbredde, og derved tillige udsette sig for Mueligheden af at blive indsluttet, men ligeledes med den hele kongel Armee ufortøvet trække sig tilbage over Rhinen. Dette Tilbagetog skeedte fra den 21de til 24de. Fienden som stedse fulgte efter, mistede endnu mange af Døde og Saarede. Det chursaxiske Jnfanterie gik ogsaa over Rhiner. Armeen cantonerer nu ved den høyre Rhinbridde fra Guntersblum ligt over paa den høire Side af Rheingau ned til Johannighera, og Detschementerne indtil Lorch og Caub. Feltmarskabens Hovedqvarteer er i Hoch him Arveprindsen af Hohenlohes i Grosgeran, og Generallieutnant Grev Kalkreuths i Wisbaden.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Amerssort, den 28de October. Ved Kiendernes Nærmels indtil de her tilgrændsende gelderske Gebret have saavel her som i Provindsen Holland, Oversømme serne taget deres Begyndelse, og blive fuldkommen satte i Stand. Hidtil gaaendet dog meget langsom dermed. Nummegen er i et Par Dage bleven beskudt af de Franske, og Staden Thiel, som ligger kun 3 1/2 Miil herfra ligeledes. De Franske ville ved sidstnævnte Stad gaae over Waal, hvilket dog vil falde dem vanskeligt, hvor megen Umage de end giøre sig. Her og i Holland blive for Resten alle muelige Forsvarsmidler anvendte, og der bliver ikke seet paa de store Omkostninger, saavel herved, som ved den store Ovn svømmelse. Fra Campen, Zwoll og Grönningen ere mange Infanterie Regimenter brækkede op til Nimmegen.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Amsterdam, den 28de October. Den 26de var Nimmegen allerede næsten gandske indslut tet fra Landsiden af. Ved St. Anne forefaldt der en Kanonade, som foraarsagede megen Bevægelse i Staden. Som det heder, vare de Franske allerede beskieftigede med at opkaste Batterier vi Vimmegen. Levnetsmidlerne være sammestæds meget dyre. Langs Waal blev der endnu bestandig anlagt Batterier for at giøre Overgangen over denne Flod vanskelig for Fienden. - Gouve neuren i Mastricht Prinds Friderich af Hessencassel har med 6000 Mand gjort et Udfald fra denne Fæstning og fordrever de Franske fra St. Peters berg hvorfra de beskiøde Fæstningen. Det forliis, som de Franske have lidt, angives for 2000 Mand foruden mange Fanger. - Det østerrigske Corps, som er bestemt til at dække Wisel, angives for 18000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Frankfurt, den 28de October. Franskmændene have nu indsluttet Maynz fra den ene Side, og besidde alle Poster, for hvlike man i forrige Aars Beleiring havde udgydet saameget Blod, uden Omkostnig, Besværlighed eller Blod. J Dag siger man endog, at de allerede havde opfordret Maynz, men naturligviis faaet AfSlag. - Antallet paa de Hessere, som marchere til Rhinen, udgiør i alt 20000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Haag, den 28de October. J Actionen ved Drouten den 19de hujus ere, som man nu veed, kun 1 Officeer og 40 Gemeene undkomne af det 37te Regiment engelsk Jnfanterie, som blev overfaldt af de Franske. Ogsaa over det halve Mandskab af Emigrant=Legionen Rohan er bleven paa Pladsen. Ved hiin Auctions lykkelige Udfald ere de Franske Herrer over begge Strand breddene af Maas i Provindsen Geldern. Ved Angrebet, som de den 22de foretoge sig, ere de med fjort Forliis blevne slagne tilbage af Hesserne og Hannoveranerne. Den 25de gjorde de Franske atter et Angreb paa den hele Linie af Tropperne, som bedække Nimmegen; men bleve tappert slagne af de sidste. Fra Staden Nymmegen bleve siden de fleste Tropper trukne bort. Det synes at være de Franskes Hensigt, at trænge frem over Nimmegen for at passere Waal. Det lader og til at de ville lade næstningen Grave blive liggende ubeleiret, saasom de troe, at den af sig selv skulde maatte overgive sig. De have derfor trukket deres Tropper bort fra denne Egn. General von Bons, som i Prindsen af Hessen Darmstæds Fraværelse commanderer sammestæds, føier imidlertid alle Anstalter til et eftertrykkeligt Forsvar.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
De fra Herzogenbusch flygtede Jndbyggere vende paa de Franske Bekiendtgiørelse, at naar de ikke indfandt sig, skulde deres Condomme blive consiskerie, nu næsten alle tilbage derhen, og blive ikke heder foruroelig de ved deres Tilbagekomst. Af de 300 Enig an er ved Ligionen Beon, som laae til Besætning i Herzøgenduch ere neppe 60 undkomne. Hvor forkindte de øvrige end vare, saa bleve de dog opdage de. Hollænderne, som tiene ved den franske Nordarmee, maatte paa Hollandsk tiltale alle dem, som trak ud af Herzogeneusch, og de, som ikke kunde svare i dette Sprog, blev førte tilbage til Staden og ihielskudte. Hr. Greffier Fagel, som er reise herfra til London, skal forblive sammestæds i nogle Uger, og ikke vende tilbage, førend han har bragt de Underhandlinger i Stand, hvorfor han var afreist. J Forgaare ere Mylord Spencer og Grenville ankomne hertil paa deres Tilbagereise fra Wien. I Urrecht traf de Arvestatholderen, Arveprindsen og Prinds Frederich af Oranien, hvilke begge første begave sig derfra til det engelske Hovedqvarteer i Arnheim for at aftale med Hertugen af York de videre Forsvarsanstalter. Arveprindsen er igien afreist til Goreum. Alt, hvad der i de udenlandske Tidender er bleven meldet om den af de frieslandske Stater tagne Resolution angaaende en med Frankrig sluttende Fred, er aldeles ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Fra de pohiske Grændser, den 29de October. Efter Kongen af Pohlens afslaaende Svar til General Fersen, om at udlevere de russiske Fanger, har General Sumarof skrevet til Hs. Majestæt, at dersom Medlemmerne af Corps diplomatique ikke bleve satte i Frihed, skulde Forstaden, Prag blive et Rov for Luen. Kongen har herpaa med det saa kaldte Conseil somverains Bevilling og efter dets Raad svaret, at man ikke kunde føie Generalens Begiering, og overlod Forstaden Prag til sin Skjæbne.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Kiøbenhavn, den 7de November. Den 13de Maji d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Candidati Juris Christian Friderich Meyer i Rendsborg, Caspar Matthias Benedicius Langheim fra Kiel, Christian Wilhelm Carl Hennichs fra Hohenaspe, og Piening fra Crempe til Underretsadvocater i Hertugdømmerne. Den 25de Junii er Gartneren ved Frederichsborg Slot, Niels Simonsen Bache, allernaadigst udnævnt til at være Slotsforvalter, og Gartner ved Charlottenlund Slot. Den 12te Sept. er Candidatus Theol. Frelich udnævnt til Diaconus i Grund hof i Amtet Flensborg, og den 10de October den hidtil værende Diaconus Chemnitz i Sønderborg til Pastor i OddisHadersleb Amt; ligeledes er confirmeret den 24de ejusd. den hidtil værende Diaconus Hinrichsen paa Fohr til valgt Pastor ved Kirken i Lich i Tønder Amt; den 31te ejusdem er Kiøbmand og Banquer Stophel udnævnt til Agent og Consul i den Keiserlige frie Rigsstad Frankfurt ved Mainen. J Classelotteriete 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 21201, 200 Rd. udi Hr. Holstes Coll. i Tønsberg; No. 19799, Fril. og Pr. 250 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. her i Staden; No. 7509, 5000 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania; No. 9255, Fril. og Pr. 250 Rd. udi Hr. Hinkeldens Coll. i Nykiøbing; Nr. 21248, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 23736, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. ibidem; No. 8531. 100 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 16169. 100 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 13673, 50 Rd. udi Hr. Fuldmægtig Brøghs Coll. her i Staden; Nr. 239, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem; No. 8763. 100 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. ibidem; No. 20515, 200 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania; No. 24130, 100 Rd. udi Hr. Freks Coll. i Porsgrund; Nr. 25165, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flersberg; No. 1706, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i toladen; No. 21087, 300 Rd. udi Hr. Klitzinge Coll. i Tronhiem; Nr. 11013 100 Rd. udi Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. her i Staden; No. 9358, 100 Rd. udi Hr. Fuldm Brøghs Coll. ibidem; No. 4154. 100 Rd. udi Mad. Rasmussens Coll i Svendborg; No. 23475, 100 Rd. udi Hr. Jnse Collins Coll. her i Staden; No. 25063, 50 Rd. udi Hr. Pawolosskis Coll. i Hisum; No. 27121, 100 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll her i Staden; No. 1005, 200 Rd. udi Hr. Windersleffs Toll. i Callundborg; No. 8769, 200 Rd. udi Hr. Sorteerup, Coll. her i Staden; No. 15463. 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Costins Coll ibidem; No. 12460, 50 Rd. udi Hr. Wissings Coll i Colding; No. 13325 100 Rd. udi Hr. Kindes Coll. i Øster=Riisøer; No. 6618, 200 Rd. udi Hr. Pawolosskes Coll. i Husum; No. 12933, 300 Rd. udi Mad. Schaarups Coll. i Christianssand; No. 19345, Fril. og Pr. 100 Rdlr. for sidste Lod udi Hr. Schiønnings Coll. her i Staden; hvormed 5te Classes Trækning endtes.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Ved Tal=Lotteriets 711 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 67, 24, 15. 1, 75. I Dag kom Fregatterne Haafruen og Tritton tilbage fra Øste søen, og Capit. Madsen gik under Stil til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Species Coursen den 7de November. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 26 1/2 pr. Cento. Aver SEMNT.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Tor Familie og Venner bekiendtgiøres, at det behagede ForI synet uventet i blomstrende Alder at bortkalde mine tvende Brødre, Hr. Peter Nicolay Gruner, Sognepræst til St. Thomas og St. Jan, 32 Aar, og Valentin Gruner, 24 Aar gammel, samt den Førstes Kone Charlotte Amalia fød Tychsen, alle tre bortreven af den gule Feber, strax efter deres Ankomst til St. Croix, efterat de først havde prøvet Krig, medførende Elendigheder paa Gadeloupe i Vestindien, hvor den Førstes Armgræstedes. De døde altsaa disse 3 virkelig gode Mennesker fiern fra Slegt og Venner, uden at have en Gang seet Begyndelsen af det, der smigrede deres Ønsker med Ophold ved gavnlig Virksomhed efter den Alvises Beslutninger, men disse være prisede; thi hans Veye ere urandsagelige, men straft gode for Mennesket, og dette være vor Trøst, efterlevende Moder og 8 Sødskende. Paa egne, Sødskendes og Hr. Bartholin Tychsens Vegne. Elias Lauriz Gruner, Aftensangspræst til Slots= og Garnisons Menigheden i Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Maarørende og Venner bekiendtgiøres herved, at min ældste Søn, Christian Jochum Benzon, som ved Kiøbenhavns Universitet fortsatte sine theologiske Studeringer, har, noget over 20 Aar gammel, formedelst en haard Sogdom af Smaakopper, forladt dette Timelige Torsdagen den 23 October sidstleden. At han vel har anvendt sin Tid og var elsket af Retsindige, men fornemmelig, at han fra første Ungdoms Tid har holdt sig til Gud, dette giver mine og mig Trøst i vort Tab og beroliger og ved hans Indgang i Evigheden. L. J. Benzon, Sognepræst til Venenskov og Cappel i Lolland.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Jnsdagen den 2den Julii sidstafvigte behagede det Gud, efter nogle Ugers Sygeleie ved Døden at bortkalde Enkefrue Contra=Admiralinde Holst fød Tage, henved 66 Aar gammel, i store Løyetofte i Lolland; hvilket herved efter Anmodning bekiendtgiøres hendes fraværende Familie og Venner af Stedets Sogn præst C. G. Schlegel. Carlebye Præstegaard den 14de October 1794. Da det haver behaget den gode Gud til sit himmelske Gode at henkalde min i Livet inderlig elskte Kone Margrethe Fick, saa bekiendtgiøres dette for mig høistbedrøvelig Dødsfald for vore Venner og Paarørende. Thossing, den 29de October 1794. J. Hansen. et det har behaget den Allerhøieste den 20 August 179. paa St. Croix ved Döden at bortkalde min i Livet elskede og uforglemmelige Mand Capit. Paul Andreas Soelberg fra mig og 4 umyndige Børn, dette bekiendtgiøres samtlige Slegt og Venner. Forvisset om enhvers Deeltagelie i denne min Sorg, frabedes al Condolence. Kiöbenhavn, den 7de November 1794. Frideriche Dorethe Soelberg föl Lindbach. Jeneralkrigscommissair Wærns Svar, datere 10 September d. A., paa det af Directionen for den Danske og Norske Speciesbanke udgivne Skrift af 7 Martii s. A. som Tillæg til hans Skrivelse af 12 December 1793 til Interessenterne i bemeldte Banke, kan de Herrer Interessen, tere og andre, som have Transactioner eller Penge-Affaires i Speciesbanken, mod deres Navne paa en Seddel behagelig lade afhente uden Betaling alle Dage om Formiddagen mellem 11 og 12 hos hans Skriver Gundtzmann i Hr. Bruuns Gaard paa Kongens Nyetorv No. 2 og 3 paa første Sahl, og skulde nogen af bemelte Herrer Interessentere og andre, som have Transactioner eller Penge-Affaires benævnte Banke, ei forhen have bekommet hans Blad at 12 December 1793, kan samme tillige erholdes.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Med dette Aars Udgang agter Hr. Concertmester Schall at udI give paa mit Forlag: en musikalsk Nyeaarsgave for de smukke Kiøn; som skal bestaae af: 1) bekiendte Arier og andre yndede Theemaer med lette Variationer for Klaveret. 2) Sange af Stella, og flere af de bedste Forfatteres poetiske Arbeider. med Musik for Klaveret. 3) Galanteriestykker o. s. v.; altsammen at hans egen Composition. Hele Samlingen vil omtrent udgjøre 8 til 9 Ark i samme Format, som Sag og Alvor og overlades for 8 Skilling Arket, til Dem, . ubskribere inden den 15de December, siden forhøies Prisen. fald dette Forsøg finder det musikelskende Publikums Biefald har Hr. Concertmesteren i Sinde at udgive en Fortsættelse hver Nyeaar Subskriptionen modtages hos S. Sønnichsen, Kiøbenhavn, den 1ste, paa Hjørnet af Silkegaden. November 1794. No. 70. og saavel i den ortographiske Ordbog, som med et TilJrofessor Badens danske Grammatik, andet forbedrede læg om Distinctionstegnene forøgede Oplag, er at bekomme i Professorgaarden paa Hiørnet af store Kannike= og lille Fiolstræde No. 250, Prisen 6 Mk. og indbunden 20 sk. mere. Sammesteds ere og Forfatterens Opnsenla latina at bekomme for 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste meddeelt Bevilling af 24de denne Maaned, som ved Lollands og Falsters Ober=Ret den 29de Ejusdem er læst og bekiendtgjort, bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub pænpræclum & perpetui silentii, indkaldet alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Prætension og Tiltale til Undertegnede, det være sig enten af de mig hidtil anfortroeve Embeder, som Borgemester og Byefoged i Nachichou Kiøbstæd, samt Herredsfoged i Lollands Sønder Herred, eller mine egne particulaire Assaire betreffende. Nachichou, den 30te October Mathias Walter, forhen værende Borgemester og Byefoged i Nachschou Kiøbstæd og Herredsfoged i Lollands Sønder Herred.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Da vi, som Commissarier, have antaget Bogholder Christian Jacob Lyckes Opbudsboe under Behandling, til Deeling imellem hans Creditorer; saa liver, i Følge den os under 31te f. M. allernaadigst forundte Bevilling, som i Dag er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, herved med Aar og DagVarsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldet alle desom formene sig at have noget at fordre hos bemelte Bogholder Lycke, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Kra inden forberørte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 3die November 1794. Christian Wilhelm Duntzfeldt, Rasmus Lange, Agent. Høyeste Rets Advocat, boende, boende i Amaliegaden. paa Nørregade No. 244.
Berlingske Tidende, 1794-11-07
Efter Anmeldelse fra Vedkommende, er paa Lild, Kliim Kollerup og Slet Strande i Wester Hann Herred, under Thisted, Amt, fra Havet i Julii, August og September Maaneder de A., inddreven følgende Vrag, nemlig: a) Paa Lild Sogns Forstand, et Stykke Mast uden Mærke 6 en halv Alen lang; et Stykke Dæksdielke 8 en Fierdedeel Alen lang, en Eegeplankeubrugt, 11 Tommer breed, 4 Tommer tyk, 15 Alen lang, med Mærke N. L. S. M. K.; et Spire 19 Alen lang og 14 Tomme Durknit ved Roden; en Bielke 12 Tomme i Fiirkandt, med Mærke Viin., 9 en Fierdedeel Alen lang; et Stykke aftræk ket Bielpe 2 en Fierdedeel Alen lang; et rundt Stykke Træ med Mærke N. L. M., 5 tre Fierdedeel Alen lang; et VandFad med Jerngjorde; et Stykke fiirkandtet Træe med Mærke 13 en halv Alen lang og 3 et halvt Qvarteer i Fiirkandt; 11 Stykker Fuhe Bielker af 7 en halv til 10 en halv Alens Længde, mærket ; et lidet Træe 5 en halv Alenlang; en liden Stump Fuhrplanke afbrækket i begge Ender 2 en Fierdedeel Alen lang; en Aare til en Baad, en stor Deel Eege Vrag og 22 Lispd. 13 Pd. Jern; et Stykke af en Udlægger i Alen og et Stykke Mast 16 Alen, begge Deele afbrækket; en Spire 12 Alen 3 Qvarteer; 2 Bielker a 7 Alen 2 Qvarteer; en Fuhrplanke 14 Alen; 2 Savstækker, den erne 5 og den anden 6 Alen; en Bielke 8 Alen 2 Qvarteer lang; en afbrækket Eege Bielke 6 Alen lang; 3 Stykker Eege Vrag; et Stykke Ege planke 7 Alen lang; et liden Træer 9 en halv Alen lang; et Bundt gammel Tougværk 2 Lispd. 6 Pd.; 7 Eegestykker af Jnd tømmer i et Fahrtøy, et Lispd. 12 Pd. Jern; et Stykke Vragt Bord; en Savstok; et Vrags Roer med noget Jern 11 Lispd. 2 Pd.; et liden Spiir 9 Alen lang; et Stykke Egetræe; et Stykke Fuhr dito 7 Alen. b) Paa Kiiim Sogns Forstrand; Et Stykke Vrag som er af Agterenden oven for Kiølen paa et Fahrtøy, en Vandringspire 9 Alen lang; et mindre dito 8 Alen lang: et Lærseil af smaae Dug uden Mærke, 12 Alen lang, breed i den ene Ende 7 og i den anden 4 Dug, en mindre dito som er beskadiget 7 Alen lang, 3 en halv Dug i den eene og 2 Dug i den anden Ende, hvorpaa staaer L. R. V. A00 RS O A. S. A11. A. 10 Rbor G 9) 7, 3 Stykker Savstækker; en Salttønde, 16 Stykker Fuhr= og Gran=Bielker, mærket paa nogle med Rødkridt i Toppen 15 C. og er fra 7 til 10 Alen lange; et Vrags Planke, en Dunk Brændeviin paa 10 a 12 Potter, som synes at være noget søeslagen i et Stykke Dæksbielke; 2 Fuhrplanker 6 en halv Alen lang, 9 en halv Tomme breed og 2 en halv Tomme tyk. e) Paa Kollerup og Slet Forstrand: 5 Fuhr= og Granbielker, den erne 10 og de andre 4, 7 Alen lang; 5 dito 7 Alen og 3 Qvarteer; et Stykke Vrag; Hvilket i Følge Forordningen af 12te Martii 1790 og 11te Julii d. A. herved bekiendtgiøres 3de Gange udi de Berlingske og Wiborger offentlige Tidender, samt Eierne til fornævnte Vrag indkaldes at legitimere sig inden den i Loven og Anordningerne bestemte Tiid, da Vraget imidlertid hos vedkommende Strand Fogder er oplagt til Bevaring. Thisted Amthuus, den 28de October 1794. Ferslew, Amtmand.