JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Af det nyelig udkomne Skrift: Betragur Geschichtevon Altona vahrend der Einschliesung Hamburgs i den Winter von 1813 und 1814, sees, hvad hidtil var os her ubekiendt, hvad Altonas værdige Overpræsident har gjort sig fortient, da uden hans saa beundringsværdig anvendte Forstand, Omsorg og Contenance i de mange critiske Øieblikke, Altona sikkerligen havde været en Askehob, da kun den værdige Bluchers Fasthed og rigtige Politik standsede Eckmühls Mordbrændersind, som ogsaa Altonas Jndvaanere med Taknemmelighed have erkiendt ved de i denne Anledning af Dem stagne skiønne Medailler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Mag. Sevel Bloch meddeler i Bladet Adrestaa følgende Aurkdote om Sproget i Paraadiis. Kong Christian 4des naturlige Søn, Grev Valdemar, en særdeles sprogkyndig og meget veltglende Herre, spurgtes engang over Taffeler af Kongen hans Fader, i hvad Sprog han mente der taltes i Paradiis: Greven svarede: "at han for vist troede, at der blev talt Chraisk, og, som Alting der blev forandret, begyndres og der allerede den Forandring, som siden gik for sig med Verdens Tungemaal. Blandt andre Forfald i Paradiis afpassedes ogsaa disse. Da Alting nemlig skabtes blev der talt Chraisk, Forbudet blev talt paa Spansk. Da Adam saae sin Hustrue talede han Fransk, hun derimod svarede paa Engelsk. Da Slangen overtalede Eva var det paa Svensk; hun igjen Adam paa Jtaliensk. Da de skiulede sig i Haugen, talede de Polsk, Englen uddrev dem paa Tydsk. Nu kom Kongens Spørgsmaal, om de da slet ikke havde talt Dansk, " Jo visseligen, (svarede Greven), da de vare uddrevne, sagde Adam til Eva: "Gudengade os arme Dievle, I Landsbyen Ondrup, ved Mariagerford havde i forrige Vinter en Bonde levet i Ægteskab med sin Kone samfulderAar. Hun overlevede ham nogle Maaneder, og da han døde, sagde hun i sin nive Eenfoldighed; "h Hans vil du allerede forlads mig 27 Exempel paa mindre ægteskabelig Kiærlighed læstes nyelig i et offentligt Blad: En Englænder der ikke kunde forliges med sin Kone, kasteder hende ud af Vinduer. Danman spurgte, hvorfor har gjorde dette, svarte han, jeg vilde gjerne være min Ægtehalvedeel qvit, og dog vilde jeg ikke Folk skulde sige, jeg havde sat hende paa Døren. Hele Torrild (i Aarhuus Stift) Sogns=Bønder ere i denne Tid under Tiltale for at have viist sig modt villige, at betale de kongelige Skatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Paa Vestkanten af Jylland er man i denne Tid paa Spor efter en der vidt udbredt Tyvebande som skal være indkommen fra Naboeprovindsen Holsteen. En halv Snees af disse Pandurer ere allerede indbragte til Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Tilskueren har atter talt med Fynd imod det Uvæsen, der for nærværende besmitter hvad man vrangelig kalder vor Litteratur, men rigtigere burde hedde vor Makulatur, da dens fornemste Tendents gaaer ud paa at makulere Papiret, hinanden og sig selv. "Han har - hedder det engang for alle erklæret, at i selve Tvistighederne blander han sig ikke, og haver og tager ingen Deel, men Maaden, de føres paa og Tonen de fores i, den Drengetone, og det Drengendfærd, f. Ex. at drive et høist uvittigt og uværdigt Giækkerie med den Angrebnes Navn, der dog i det mindste, som det i en bekiendt Anecdote hedder - ikke er nogen Synd, den idelige og evige Skiælden og Skraalen, Hujen og Haanen, hvori man ikke hører allermindste Beviis, de navnløse, eller hvad endnu er værre psendonyme Angreb paa Mænd, som man uden at nævne dem, paa en lumpen Maade har vidst umiskiendelig at betegne, dette er Fornedrelser af vor Litteratur, og altsaa af vor Nationaltarv og Nationalhæder, som Tilskueren ikke kan og ikke bør tie til, skulle end den første Stink kugle, der kastes, blive sigtet efter hans Vinduer. Fremmede - sagde vor uerstattelige Birkner - dedømme sædvanlig Nationens Kultur efter den Grad af Kultur, som de finde hos dens Skribentere. See de nu at disse ingen Artighed, ingen Blidhed og liberal Tænkemaade vise, see de, at disse Skribentere i dens Sted overvælde hinanden med Uhøfligheder, personlige Fornærmelser, Pøbelvittigheder, o. s. v., hvem vilde fortænke dem i, om de sluttede, at den Nation, til hvilken disse Skribentere høre, endnu maae befindes i en raa og ukultiveret Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Mariboe, d. 11te Mai. Baron Kaas af Verritzgaard, som for nogle Aar siden afgik ved Døden i Kiøbenhavn, er nu i disse Dage bisat i det i Skoven ved Ourebyegaard opbygte Kapel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Cours, den 16de Mai. Hamb. 2 M. 683, afvista ogn. Amsterdam 2 M. =, a vista 23 entrediedeel Rbdlr. Spec. 690. Specier solgtes til 41 enhalv Rbmk. for Committeesedler blev givet (med Rente) 67 pr. 100; Oblig. 275, norske Sedler 67 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Ribe, den 18 Mai. Den 29 i forrige Maaned indsatte biskop og Ridder Hjort Rektoren i Fridericia latinske Skole Hr. Thomas Troiel. Stiftamtmand Koefoed, Amtsprovst Blivher, en Deel af Omegnens Præster og et talrigt Auditorium af Byens Embedsmænd og Honoratiores, af militair og civil Stand, bivaanede denne Skolehøitid. J sin Tale fremstillede biskoppen: "Hvadder letter, forføder og gjengielder den duelige Lærers Arbeideidelattuske Skoler, og fandt i den Leilighed til at nævne sin fordums Rektor, den gjeve og ærværdige Olding, Professor og Doctor Johan Hendrik Tauber med skiønsom Deeltagelse og fortient Hæder. Ef rer biskoppen fremtraadte Rektor Troel, viste, som over Opdrager og forfaren Skolemand: "Det Tilsyn med den sædelige Dannelse, som bør fordres af vore offentlige Underviisningsanstalter, og indsatte til Slutning Adjuncterne Buhl og Vildføe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Den 20 Mai reiser biskoppen paa Visitats i Gjørding og Malt Herreders Kirker og Skoler, og venter at være igien her i Byen den 12 Juni J Onsdags Eftermiddag fangede man her i Aarn, tæt oppe ved Midtmølle Slusen, en Stør som var 3 enhalv Alen lang og veiede 162 Pd. I Bruun Juuls Handels og Varelexiconfindes følgende Beskrivelse over denne Fiske Stør er en Tiskeslægt af de Gjelleluktes Orden. De have Munden tversover under Sunden uden Tænder, et beenagtigt Giellelaag uden Gjellehud. De ligne Haierne, saavel i Legemets almindelige Dannelse, som i Finnernes Antal og Stilling. De have paa Legemet mange langsløbende Rader af beenagtige og udspringende, smaae Skjolde. Forved Munden ere fireSkiæggetraade. Støren er en Trækfisk, der opholder sig i de store Have næsten overalt, men som ved Legetiden, ge eenlig i April og Mai, gaae op i Floderne, især i dem som falde ud i det kaspiske og sorte Hav, hvor deres Fangst udgjør en vigtig Næringsgreen for Jndbyggerne ved Don, Jaik og Volga. Dens Kiød spise de, dens Nogn tilberede de til Kariar og af dens Finner giøre de Huusblas. De vigtigste afde til denne Slægt hørende Arter ere: 1) Den almindelige Stør, med en meget stump Sunde, næsten ligesaa bred, som Munden, spaltede Læber. Formedelst 5 Rader beenagtige Skjolde har den en femkantet Figue. Den bliver fra 13 til 18 Fod lang og veier fra 600 til 1000 Pund. Rognet af en eneste Fisk kan ofte indeholde 150,000 Æg. 2) Ster let=Stør med 15 Rygskiæl. Den bliver almindelig enhalv til 2 enhalv, sielden 3 og i det høieste 4 Fod lang i 300 Pd. ting. Den fanges hyppigst i Volgafloden. Den af Sterlettens Rogn tilberede Kaviar opkiøbes ene for det keikerlige Hof. Da den ikke fanges hyppig, kan en Sterletsuppe ofte koste en Rigmand i Residentsen 100 til 800 Rubler. 3) Stjerne=Stør, Sepruge, findes i det caspiske HavDen bliver 3 til 5 høist 8 Fod lang og 30 til 40 Pund tung. Den ligner den almindelige Stør og benyttes som denne. 4 Husenstør, Liimfisk, med 13 Skiæl paa Ryggen, en meget stump Sunde, ikke saa lang som Munden er bred, ud spaltede Læber. Den er sort paa Ryggen, blaae paa Siderne og hvid under Bugen. Bliver 24 Fod lang og kan ofte veie over 1000 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Prædikanterne. I Ribe Domkirke paa Triut. Søndag Hr. Kapellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Copulerede: I Catrine Kirke den 19de Mai, Ungkarl, Peder Andersen Seem og Enken Kierstine Marie Krag. AVr TISSim Tdr. De som endnu resterer med Betalingen for 1ste og flere foregaaende Qvartaler af Ribe Stifte Avis, anmodes at indsende samme i seeneste forinden denne Maaneds Udgang. Ribe den 19 Mai 1815. N. S. HyphofDe som, maatte have Pengebetalinger at udrede til Undertegnede, indtil 13de Juni næstkommende, vilde behage at henvende sig til Hr. Pastor Lindborg i Ribe, som i min Fraværelse er bemyndiget til at modtage samme og paa mine Vegne meddele interims Qvittering. Ribe d. 15 Mai 1815. C. D. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Stifspropst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Ved Auctionen i Giestgiver Ramsings Gaard paa Mandag den 22de dennes, over en Deel Hørgarn, bliver tillige for Vedkommendes Regning bortsolgt et Partie heglet og uheglet udsøgt godt Hør. Salget skeer i Rigsbankpenge N. V. med 8 Ugers Credit. Ribe den 19 Mai 1815. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Bekjendtgjørelse. Da jeg er stottet fra Wilslef til Grønnegade Nr. 31, i Ribe, saa ombedes at alle Breve m.v. som angaaer Brandforsikkring for Landet i Danmark, og henhører under Ribe Amt, maatte blive som hidindtil sendt til mig til ovenmeldte Sted. Ribe den 18 Mai 1815. Hausster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Branddirecteur i Ribe Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Hestetyverie, Natten imellem den 4 og 5 d. M. ere 2 gode Heste staalne af min Stald be, paa Gaarden; den ene sort, omtrent 10 Qv. 2 Tom høi, 9 Aar gl., Hjørnetanden øverst i Munden paa høire Side har stor Krog, Hesten har flade, stærke og rene Been, Kroppen er noget smalagtig. Den anden er rød, stikkelhaaret, med en mørk Plæt paa venstre Lænd, omtrent 10 Qv. høi og 8 Aar gl. samme Hest har en stor Blis, som dog er noget smal i Midten, Nedermunden er hvid, Forbenene ere ogsaa hvide efter Knæerne og ligesaa det ene Bagheen. Desuden har Tyvene taget 2 meget brugte saakaldte engelske Sadler, et gl. jort Bidsel og en Trense af brun Læder med et stort Messing Spænde, samt et hjemmegjort lysblaae og hvidstribet Ridedækken med Fryndser og en sort broderet Klædesliste i Kanten. Jeg lod strax Tyvene, eftersætte, men man kunne ikke følge deres Spor længere end til Collemorteen; de skal have udgivet sig for Holstenere. Mange Jndbrud have de øvet i denne Egn. Hvor der kan give mig Efterretning eller Oplysning om det Stiaalne, eller Tyvene, loves en god Douceur. Marsvinslund ved Viborg, den 11 Mai 1815. ansen. aavel Tredi, som Debitørene i Stervboet efter afgangne Møller Sørrensens Kone af Ringkiøbing, indkaldes herved, med det 1 Placat af 26de October 1792. befalede Varsel, de første for at fremlægge og bevise deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Boet, maatte være skyldige, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Anneck. Caffebønner, diverse Sorter Candis, Raffinade, Melis, Risengryn, alle Sorter Specerier, gl. Rum, ægte Fransk brændeviin, Sitroner, Bøhmisk Vinduesglas, Tobakker, Jern og Staal, Høeleer og Hakkelseknive m. m. faaes Jørgen Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Champagner, Burgunder, Drey Madera, Mallaga La site, Langkork, biskop, gammel Viin, rød Viin eller Medoc, engelsk All, Porter og Altonaer Schmalbier samt faa Sorter Tobak faaes nu hos Ramling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-19
Nye hiemkomne, Urte= og Jsenkram, samt Farvervare, enkelte Sorter Alenvare, Jern, Salt, Hør flere Slags, Thiære, Steenkull, Staal, Som af fleere Slags, Kakkelovne, Erter, Jernplader, Fuglesier til Sængeklæder, forskiellige Sorter Glasvare, Rom, rød Viin og gammet Viin, Kommen, Aqvavit og aftrukken Kornbrændeviin, med mange flere Vare, faaes til billige Priser, i Nørreports Envoldsen. gade No. 355 hos
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Adenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 6te Mai. Man siger, at Napoleon har udnævnt et Regentskab, som bestaaer af Ministerne og Præsidenterne af Statsraadets Sectioner. Prinds Joseph besøger næsten dagligen sin Broder, og arbeider med ham. Commandanten i den 16de Militair=Division, GrevErion, har i en Dagsbefaling erklæret Boulogne, Calais, Grevelingen, Dunkirchen, Bergen, Lille, Donai, Valenciennes, Conds, le Quesnoy, Maubenge og Aves nes i Beleiringsstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
J Forgaars arbeidede Napoleon en stor Deel af Dagen med alle sine Ministre. Jgaar blev holdt stort Statsraad under Fyrst Erke=Cantslerens Forsæde. Idag har Napoleon beseet de af Stadens Omgivelser, som skulle befæstes, som og Vaaben=Værkstederne i Forstaden St. Antoine. Han var til Hest og kun ledsaget af Gen. Dronot og en Staldmester. Han vendte derfra tilbage til Palais Elyses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Den Politie=Commissair, som forseglede i Fyrst Tallairands Hotel, har i en Skuffe fundet 15,000 Fr. i Ban i kosedler. Kun Faae tegne sig paa de Lister, hvorpaa Stemmer for eller imod Constitutions=Acten indføres. Hr. v. Kergorlay har paa slig en Liste yttret sig imod den 6te Artikel, der tillader Armeen Stemmeret, saaledes: Hos alle frie Nationer ere Armeerne ei bestemte til at stemme for Constitutioner; men at adlyde Nationens Villie. Saasnart en Nation taaler, at dens Armeeboterer, underkaster den sig det værste Slaverie. Jeg, for min Deel, har endnu ei lært at antage Bajonetter, til Regel for min Samvittighed. Det Decret, som befaler alle til Kongens eller Prindsernes Huus hørende Personer at forlade Paris, overholdes et strængt. Hertugen af Otranto skal især begunstige de Syge og Oldinger. De, der stille Caution, faae let Tilladelse til at blive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Krigsministeren har bekiendtgjort, at ingen Militair, som er i virkelig Tieneste og af hvilken somhelst Rang, maa forlade sit Corps for at bivaane Maimarken; dog undtages Corpsernes Deputerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Fra den franske Grændse, den 11 Mai. Krigsministeren har i et Circulaire til Præfecter og Mairer sagt. Saasnart Fienden fornærmer Grændserne, vil Keiseren stille sig i Spidsen af Bataillionerne."Der gives Forskrifter, hvorledes Jndvaanerne have at forholde sig ved Udbrudet af Fjendtlighederne. Da skulle de afbryde Broer eller ødelægge Veiene, skiule deres Kostbarheder i Skovene, bringe deres Familier i Sikkerhed, ringe med Stormklokkerne; de skulle nedgrave deres Proviant, og blot lade gamle Koner tilbage. i Landsbyerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Brussel, den 11 Mai. Da de Franske have standset Postgangen, saa har det herværende Postvæsen, gjort det samme paa alle Puncter mellem Frankrig og Nederlandene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
De Franske have sat Egnen ved Valenciennes, den forskandsede Leier ved Farmas og Conds under Vand. Paa Forskandsningerne og Batterierne af Leiren ved Manbenge og Farmas arbeides med Iver. J Skoven ved Mormal giøres Forhugninger og Redouter. Det var paa dette Punct, at Østerrigerne trængte frem 1793. Alle belgiske Soldater, der forhen have været i fransk Tjeneste, maae aflevere deres Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Paa Wellingtons befalings er ogsaa hele Egnen ved Mons sat under Vand. Alt Land mellem Mons, Conds og Valenciennes er nu et Hav. Paa dette Punct kunne Armeerne ei komme til hinanden. Jndvaanerne i de franske Grændse Fæstninger maae proviantere sig paa et halvt, ja endog paa et heelt Aar. De, der ei kunne dette, blive uden Naade uddrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Breve fra Lyon melde, at Jacobinismen giør rasende Fremskridt i Dauphine og Naboe=Provindser. Retsindige Folk nødes til at skiule sig, for ei at blive myrdede. Præster ere blevne nedsablede ved Alteret. La Canaille have de røde Huer paa; deres Feldtskrig er Leve Keiseren, Helvede og Diævelen! Paa nogle Steder har man plantet sorte Faner med den Jndskrift: Helvede, Republik eller Død, Man begynder igjen at plante Frihedstræer. De Allieredes Ankomst kan allene sætte Grændser for dette Onde, som ødelægger dette skiønne Land. 1015000 Mand Hielpetropper vilde have givet Sagen en ganske Anden Vending. Hvis de Allierede tøve, saa vil det sydlige Frankrig ei blive Andet, end en Røverkule. Ingen maae forlade Frankrig, især til Belgien, uden at have Pas fra Ministeren for de udenlandske Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Marschallerne Grouchy og Brune synes af alle atvise Napoleon meest Hengivenhed. Hertugen af Albu fera har i Lyon havt hæftige Optrin med den overordentlige Commissair Røderer, og aldeles vægret sig for at fuldføre nogle Arresteringer, som Napoleon havde befalet. Makschallerne St. Cyr og Ondinot staae under Opsigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Den kongelige Armee i Vendeen under Hertugen af Bourbon tiltager dagligen. Gent, den 9 Mai. Gen. Sebastiani, der var kommen til Amiens, for at organisere Conscriptionen. som man kalder Nationalgarde, har været nødt til at forlade denne Hovedstad i eet af de Departementer, som ere Kongen meest hengivne. Nationalgarden i Amiens har udstedt en Addresse til alle Nationalgarder i Kongeriget, hvori de erklære ei at ville tjene under Napoleon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
London, den 12 Mai. Til Dover ankomme stedse Officerer fra Frankrig med den hvide Cocarde. De begive sig derfra til Kong Ludvig den 18de. For Napoleon forlod Elba, skal han have solgt alle fine i de engelske Fonds staaende Capitaler, til Kiøbmænd i Genua, og saaledes have bragt 400,000 Napoleonsdører med sig til Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
En hemmelig Expedition paa 4 Krigskibe fyldte med Tropper, er i forrige Uge løbet ud fra Portsmouth. Den har forseglede Ordre, som først den 11 Mai maae aabnes paa en vis Høide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Coureren meddeler Følgende af Moniteuren af 8de Mai. Jgaar holdt Napoleon Revne over omtrent 20000 Mand. Disse Tropper bestode næsten alle at gamle Soldater; de Yngste havde tjent i 3 Feldttog. 600 Mennesker arbeide paa Høiene ved Montmortre. Deres Tal skal forøges til 10000 paa dette og andre Puncter ved Seine og Marne. Jngenieurerne holde det for mueligt, ved indtrædende Fare, at sætte den hele Linie under Vand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Da Napoleon nyeligen besøgte Forstaden St. Antoine, beklagede mange af Jndbyggerne sig over, at man i Aaret 1814 havde nægtet dem Vaaben. Napoleon svarede, at han ei haabede at Fienden i dette Aar skulde komme over Grændserne. Men i hvert Tilfælde skulde der være 40,000 Geværer i Paris og 1000 Linie-Officerer beredte. De Allierede bilde sig ind at kunne behandle Frankrig, som de have behandlet Sachsen, Genua, og Kongeriget Jtalien; men de skulle faae at vide, hvad en Folkemængde af 28 Millioner, 5000,000 Veteraner, og 30,000 Officerer, der i mere end 50 Slag have triumpheret, formaae. Der hverves stærkt til den keiserlige Garde, og den vil om kort Tid udgjøre 40,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Man siger, at Lucian Buonaparte den 8de d. M. er kommen til Paris. Det er nu 3die eller 4de Gang at derværende Aviser forkynde hans Ankomst. Nogle Blade paastaae, at en Coureervexel har fundet Sted mellem Paris og Wien, og sætte til, at Napoleon skal have yttret for Carnot, at han haabede, Freden ei blev forstyrret. Mortier var for nogle Dage siden i Calais og Boulogne for at opmuntre Jndvaanerne til at understøtte Napoleons Forholdsregler, og især for at skaffe ham Mennesker. Men overalt vægrede Conscriberede sig ved at marschere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Carnot har udstedt et Circulair til Præfecterne, hvori han eftertrykkeligen erklærer sig mod Breves Aabning. som nogle Embedsmænd i forskiellige Egne af Frankrig, have tilladt sig. "En fransk Borgers Tanker, slutter han, maa være ligesaa fri, som hans Person. Brest har tiltraadt Confoederationen i Brettagne, og har sendt Deputerede til Nantes. Rostadt, den 3die Mai. J de sidste 8 Dage have de Franske ei ladet franske Aviser og Journaler komme mere over Rhinen. I Carlsruhe ere Courerer, som kom fra Wien for at gaae til Paris, blevne saa godt undersøgte, at man opdagede flere i Vognen og andre. Steder skiulte Papirer af vigtigt Jndhold. Fyrsten Berthier har forsøgt at flygte til Frankrig, efterat man havde nægter ham Pas. En Yndling af en betydelig tydsk Fyrste skal pludseligen være arresteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Wien, den 10de Mai. En Coureer fra Palermo bringer den Efterretning, at den der udrustede Expedition var i Begreb den 25de April at segle til Neapel, og at den kongelige Familie selv vilde gaae med. F. M. L. Bjanchi vilde, som man siger, den 9de indrykke i Neapel. Murat har rømmet Ancona, dog ei indskibet sig, men er draget til Apulien. Napoleon skal atter have gjort Forslag angaaende Keiserinde Marie Louise og hendes Søn. Han vil erklære hende i hendes Søns Navn for Regentinde i Frankrig, og selv ingen Deel have i Regieringen. Derpaa er intet Svar givet. Grev Stahremberg har den 29de April besat Rom. Den vare allerede Deputerede fra en provisorisk Regiering i Neapel, for at underhandle med Østerrigerne. J Calabrien er Alt i Opstand, og man haaber snart at faae hele Neapel i vor Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Erkehertug Ludvig er gaaet til Regensburg. Prinds Leopold af Sicilien til Sicilien. Man bestemmer ham til Konge i Neapel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Hamborgs Avis melder fra de holsteenske Grændser, at de danske Hielpetropper skulle bestaae af 13 Batailloner 14 Eskadroner samt 40 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-23
Kiøbenhavn, den 18de Mai. Under 30te f. M. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udnævne Feldtmarschal i østerrigsk Tieneste, Fyrst Schwarzenberg, til Ridder af Elefanten, samt under 2den dennes at udnævne Kammerherre og Oberstlieutenant v. Gøssel og Kammerjunker v. Walterstorft til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.