Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-26
Hs. Maj. Keiseren af Østerrig har atter skjænket det herværende catholske Gesandtskabscapel en meget værdifuld Gave, nemlig to Altertavler, der bleve opstillede første Advents=Søndag paa den dertil bestemte Plads. Den ene fremstiller en Madonna, malet af Prof. Kuppelwieser i Wien, et meget vellykket og særdeles tiltrækkende Maleri. Det andet Billede fremstiller, efter Ønske, Keiserens Skytspatron, den hellige Ferdinand, og er malet af Leopold Schultz. – Man kjender nu den Skjæbne, der har mødt Regjeringens Udkast til en Anordning om Værnepligt, saavel i Viborg som i Roeskilde. Her er nu et Tilfælde – og maaskee man kunde træffe paa flere, naar man vilde være ærlig og retfærdig – hvori Regjeringen staaer over Folket, hvori den vil frem, men Folket ikke. Det er saameget mere sørgeligt, som ogsaa Kongen med Varme har gjort alt Sit for at fremme denne Sag. Folket beder selv om Udkast til et almindeligt Væbningsystem, og naar Regjeringen har afgjort dette Ønske, saa vil Folket ikke have sit Ønske opfyldt. Hvad sige da Folkets Mænd, Anvise de Regjeringen nogen Vei, Forandre og forbedre de dens Udkast, Nei! De sige til Regjeringen: Dette Udkast kan ei bruges; vi maae have et splinternyt, og Værnepligten og Væbningen skal have følgende Egenskaber: den skal være almindelig, men den skal alligevel ikke være almindelig; den skal være taalelig for alle Samfundets Klasser, men den skal ei paatvinge Nogen en større Byrde, end der er taalelig; den maa ei, som Udkastet, overføre hele Byrden paa de Fattige (!), men den maa endnu mindre overføre denne paa de Rige og Fornemme; den maa ei bestaae af Hvervede, men den maa alligevel nok bestaae af Hvervede; det maa ei være, som det er nu, det gaaer ei længere an, men det maa alligevel nok vedblive at være som det er, endelig maae vi have en aldeles udmærket Væbning, men den maa slet Jntet koste. Dersom nogen Regjering i den hele vide Verden kan udfinde et saadant Væbningsystem, som vore Folkerepræsentanter ville have, saa vil jeg forgylde hele Verden. (Rb. Av.)- Det kgl. Kunstmusæum har endvidere faaet oversendt fra Dr. Hagemann i Bahia forskjellige Sager, som forfærdiges og bruges af Negrene i Brasilien, nemlig: en Negerstol, flere Slags Matter og Tøier, vævede af Græs og Siv, forskjellige Flasker og Skaaler, udarbeidede af Calebasser; en Landmands Kappe, forfærdiget af Siv og Græs, – den er bunden og er udentvivl et af de simpleste Klædningsstykker, som kunne opvises, forskjellige af de brasilianske Jndianere forfærdigede Kurve; Halsbind af Frokorn af Planter, som voxe i Urskovene i Brasilien, tvende Jldvifter af Siv, osv. Disse Sager vare fra Bahia sendte hertil med et svensk Skib, som forliste paa den jydske Kyst, og vilde udentvivl været gaaede tabte, naar ei Toldinspecteur H. Petersen i Hjørring havde taget sig af disse i halvvaad Tilstand bjergede Sager og sørget for at de kom til Musætt. "Giengangeren er Titelen paa den bebudede, i disse Dage af Trykkefrihedsselskabet udgivne Bog, der indeholder de Artikler af Folkebladet, som af Cancelliet ere blevne undertrykte paa Grund af Forbudet imod at optage politiske Nyheder og Efterretninger i uprivilegerede Blade, – nemlig "Catholikerne i Rusland, "Oscar den Første og den russiske Prindsesse", – samt desuden endnu en Artikel af Bogens Redacteur, Magister Monrad, efter Dr. Karl Krause om de "sachsiske Tilstande", og en Bearbeidelse ved Hother Hage af Tocquevilles Værk som Demokratiet i Amerika." Bogen er 28 Ark stor, hvorved den er undsluppen Reiersens foreløbige Gjennemsyn.