Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-22
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J Allgemeine Zeitung læses en Privatskrivelse fra London af 10de Juni, som vel er lidet gammel, men dog for interressant og oplysende til, at man skulde undlade at meddele den. Den lyder saaledes: Om det nyelige Oprør af en Bataillon af det 3die Garde-Regiment vide vi endnu ikke meget sikkert; Gienstanden er saa delicat, at selv de rudicale Blade ikke vove at yttre deres Mening derom. Ministerial=Bladene sige, at Jnsubordinationen har kun egentlig fundet Sted hos nogle faa, og at allede øvrige have blot tilkiendegivet deres Kummer og Undseelse derover. Øienvidner derimod paastaae, at hele Bataillonen uden Undtagelse vægrede sig ved at giøre Tieneste, naar man ikke vilde give dem nogen Godtgiørelse for dens usædvanlige Anstrængelser; thi siden Dronningens Ankomst havde den tilbragt hver Nat under Vaaben. Meget andet som Soldaterne ogsaa skulle have sagt, vil jeg ikke omtale, da man ikke kan indestaae derfor. Men hvorledes det saa forholder sig, saa er saameget vist, at man sendte hele Bataillonen ud af Staden i den største Hast og det i 3 Afdelinger; dens første Bestemmelse skal have været Portsmouth, hvorfra man sandsynligen vilde have bragt den til en bort fiernet Colonie; da den marscherede forbi en Caserne, hvori der ligger Garde Cavallerie, fortæller man, at mange af de Soldater, som vare i denne Caserne havde tilraabt dem bifald; hvorfore ogsaa nogle af disse bleve arresterede. Paa den anden Side forsikkre Folk, som boe i Nærheden af den Caserne, hvori de oprøriske Soldater havde Qvarteer, at disse ikke ville afmarschere førend man havde løsladt de af deres Kammerater, som vare arresterede som Ophavsmænd, hvilket man ogsaa indvilgede under et antageligt Foregivende af Frygt, for at hele Regimentet skulde blande sig deri. Almuens Glæde ved denne Leilighed var ubegrændset, hvilket tydeligt viser, hvad for en Aand der besiæler den. Saalænge der endnu var en Mand tilbage af Oprørerne i Casernen, bleve alle Tilgange til den beleirede af Pøbelen til ud paa Natten, og naar kun en Mand lod sig see, saa lød ham et Glædesraab imøde, Fredag Aften gik en Hob Pøbel saavidt, at den tvang ethvert Menneske, som gik forbi, til at tage sin Hat af for Casernen og til at raabe Hurra til Oprørerne; disse Uordener varede saalænge indtil Øvrigheden blev nødt til lade oplæse Oprørsacten, og derpaa lade Folket adsprede ved en Trop Cavallerie. Nu ligger en Bataillon adskildt fra den anden i Marstald Casernen, men Portene vedblive endnu at være lukkede, formodentlig for at forhindre Soldaterne fra at holde Omgang med Folket; men til saadanne Midler kan man dog ikke alle Tider tage sin Tilflugt. Soldaterne ville dog endelig blive kiæde af at lade sig behandle som Fanger; det synes at ligge i det nærværende System, at man søger at afholde Militairen saa godt som man kan fra at læse Oppositions-Bladene, og dette er allene Aarsagerne hvorfor man har forlagt Soldaterne til Casernerne fra Værtshusene, hvori de hidindtil have været indqvarterede; men om endog Soldaterne, læste blot Coureren saa vilde de dog ikke kunne undgaae at bemærke hvad Ministerne idelig gientage, at hverken Jndvaanernes Formue eller deres Liv kan beskiærmes uden deres Biestand. – De kan ikke gjøre dem noget Begreb om hvilket Jndtryk Dronningens Sag har gjort paa Gemytterne; Folket er i den største Giæring og Frygten maler sig paa alle Ansigter. Gid alt dette maatte ende sig i det Gode, det er alle retskafne Menneskers Bøn Resultatet af Finants Budgettet synes at være, at man maae laane 24 Millioner Pund Sterling, paa den ene eller den anden Maade; at de consoliderede Fonds Jndkomster have aftaget; at Statsgielden er bleven forøget med halvanden Million Renter, at det synkende Fond er reent svundet ind- og alt dette i det femte Fredsaar. Hr. Vansittart, haaber dog, at han i det slette Aar ikke skal have nødigt at laane; men det har han haabet det ene Aar efter det andet, sandelig ingen misundelsesværdig stilling. – Foruden Forhandlingerne om Dronningen have Debatterne i Parlamentet i den sidste Tidangaaet følgende Poster: Den 3die Julii blev en Committee nedsat paa Hr. Castlereags Forslag for at raadslaae, om Appanagerne til forskiellige Medlemmer af den Kongelige Familie. Den ædle Lord sagde: jeg har i alt at giøre syv Forslag, som allene gaae ud paa at de Jndkomster maae vare ved, som under den nærværende Regiering have været tilstaaede Hs. Majestæts Brødre og Hertugen og Prindsesse Sophie af Gloucester. Naar ikke Landets nærværende sørgelige Tilstand afholdt mig derfra, saa vilde jeg have gjort et Forslag til et Tillæg af et Par af disse Jndkomster. Man maae ikke forglemme, at Hertugen af Clarence har 2500 Pund Sterling mindre end Hertugen af Cambringe og man maae beundre hvorledes det er ham mueligt at komme ud med sin Appanage. Hertuginden af Kent og hendes Prindsesse Datter kunne ogsaa fremkomme med Fordringer, men jeg vil dog ikke gjøre noget forslag desangaaende, da jeg med stor Fornøielse kan melde, at Prinds Leopold af Sachsen Coburg har stormodigen paataget sig at sørge for den unge Prindsesses Underholdning og Opdragelse; dog haaber jeg, at Prindsens ædelmodige Forhold ikke vil lægge Hindringer i Veien for de Fordringer, som Prindsessen, i Tiden kunde giøre i Parlamentet, Ministeren begyndte nu med at giøre Forslag til at der maatte bevilges 14000 Pund Sterling til Hertugen af Bork 4 Lord Hamilton giorde derpaa Ministeren bittre Bebreidelser fordi der iblandt alle disse Forslag ikke var noget som angik Dronningen. Lord Castlereagh svarede derpaa, at Huset havde havt høilig Grund til at forundre sig, dersom man under de nærværende Omstændigheder vilde have foreslaaet en fas Jndtægt for Dronningen, saavel Kongen som Ministerne indsee at Hs. Majestæt behøver betydelig Summer til at føre sin Proces; der er ogsaa sørget: for at hun i denne Henseende ikke skal lide nogen Mangel. Man havde vistnok gjort Forslag til hendes Appanage tilligemed de øvrige Medlemmer af det Kongelige Huus, naar Hs. Majestæt var blevet paa det faste Land; thi Ministerne have sandelig ikke indbudt hende til at komme til dette Land for at opværke en Gjæring imellom Almuen. Lord Castlereagh tildeelte Lord Hamilton en Deel andre drøie Paamindelser i denne Anledning. Dronningens Advocat Hr. Denmann erklærede at det var aldeles ikke Dronningens Villie, at hende Pengeanliggender vare blevne omtalte i Parlamentet. Hun frygtede ikke for, at der skulde mangle hende Penge til at bestride de betydelige Omkostninger ved hendes Proces. En meget vigtigere Gienstand end Penge laae hende paa Hiertet; hun frygter nemlig for at de udenlandske Magter, især et vist Hof som har været meget ivrig i at forfølge hende (Østerrig) skulde forhindre de Personer fra at komme til England, som ere fornødne for hende som Vidner Lord Castlereagsvarede herpaa: at der fra Kronens Side skulde forskaffes hende alle muelige Lettelser, og hvad de fremmede Magter angaaer saa kunde han ikke formode at de ville lægge nogen Hindringer i Veien, hvilket vilde være under deres Værdighed. – Man trængte ind paa Skatkammerkantsleren for at faae at vide om den afdøde Konge havde efterladt sig noget Testamente, men hverken han eller hans Colleger vilde meddeele noget tilfredsstillende Svar Jmidlertid er det anmeldt, at Kongens Efterladen skab udgiør 108000 Pund Sterling. – Nu omdannede Huset sig paa Skatkammer Cantslerens Forslag til en Committee, hvori han foreslog, at Huset skulde bevilges 1050000 Pund Sterling, for at dække Omkostningerne ved Kronningen, dette Forslag blev dadlet fra 2 forskiellige Synspunkter. Hr. Crevey sagde at det streed imod al Anstændighed at ville tænke paa en Kronningsfest imedens Dronningen var under Anklage, og at en saadan Fest vilde være meget imod Folkets Følelser. Doct. Lushington dadlede denne Udgift som upassende paa en Tid da en saa stor Nød hersker iblandt Folket. Jmidlertid blev dog Ministerens Forslag bevilget. Dog har Lord Castlereagh siden forandret sine Tanker og har erklæret i Mødet den 7de Juni, at siden Dronningen virkelig er kommen under Anklage, saa fandt han det nu passende at indkomme med et Forslag til Udsættelsen af Kronningen; ogsaa Bladet Morgenkrøniken har heftigen dadlet Ministerne for at de under nærværende Omstændigheder tænke paa en saadan Fest Hs. Majestæt Kongen af Sverrig foretager sig den 1ste Juli en Reise til Norge tilligemed Kronprindsen. Han har befalet, at Transporterne af Armeens Fornødenheder skulle om Vinteren beførges med Stæder og om Sommeren med Skibe forat Kiørslerne ikke skulle falde Landbeboerne for besværlige. Ved et Reskript af 16de Marts skulle Told- og Consumtionsindtægterne i Kongeriget Norge fortrinlig anvendes til at betale Renterne og Afdraget paa det nye optagne Laan, Studenterne ved Universitetet i Breslau have overleveret en fortreffelig Skrivelse til Universitetets Prorector, hvori de erklære, at de troe, at skylde de Studerendes Ære ved dette Universitet, at tilkiendegive deres Afskye for Studenten Sandsfantiske Misgierning. - Storhertugen af Hessen-Darmstadt ligger endnu i Strid med en Deel af de Deputerede, som ere valgte til den lovgivende Forsamling og som vedblive at protestere imod Constitutionen. – J den Tydske Forbundsforsamlings 12te Møde meddeelte den Hannoverske Gesandt, Hr. Martens en Jndberetning om Professor Hermans i Münchens Forslag om at afskaffe det for Sædeligheden saa fordærvelige Lottospil. Han sagde, at Forbundsforsamlingen ikke kunde indlade paa denne Gienstand; men Modtagelsen af Professorens Skrift blev paa en ærefuld Maade anført, i Protokollen.