JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Eieren af et Guld-Uhr, som for faa Dage siden er funden paa Torvet, vilde melde sig hos Politie-Betient Sr. Dahlgreen, hvor samme er beroende, og kand faaes mod en skikkelig FindeLøn og denne Bekiendtgiørelses Bekostning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Paadømte Sager. Den 30te Septembris for Bytinget 5 Sager, hvoraf een Justice-Sag, og 2 Gields Sager. Den 3die October for Raadstue=Retten 1. Madame Alexander mod Niels Rasmussen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Giftermaale. Hr. Johann Gottlieb Hempel, RegimentsFeltskiærer ved det første Bergenhusiske Regiment, og Jomfrue Friderica Lovisa von Ell, copuleret i Strudshavns Kirke den 27de September.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Den 3die i denne Maaned blev paa TingStedet Møllendal publicered et Skiøde, udgiven af Hr. Commerce-Assessor Jean von der Lippe til Hr. Hans Mølle Kiøbmand her i Staden den 11te Aprilis næstleden paa Gaarden Aarstad eller Alriks-Stad med Tilhørende for 7500 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Den 3die og 4de i denne Maaned har Stadens høi respective Magistrat ved Trommeslag ladet bekiendtgiøre en Placat, hvorved Jndbyggerne advares inden en kort der fastsat Tid at betale den endnu ubetalte Extra-Skat.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Viede. J Korskirke-Sognet 1 Par, Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
J Domkirken Drenge 2, Piger 2, i Korskirken Drenge 2, i Nykirken Drenge 1, Piger, 2, i alt 9.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Begravne. og J Domkirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 7, i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 2, hvoraf den ene gammel 80 Aar, i Nykirke-Sogn Mandfolk 3, i alt 13.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Jndkomne Skippere. Den 28de Peder Andersen Trøye af Bergen fra Dantzig med Rug, Hvede Len dert Hoech af og fra Roterdam med Sand-Baglast. Den 29de Martinus Ellæsen af Bergen, fra St. Martin med Salt og Brendevin. Den 30te Jochum Sandberg af Neustad fra Lybeck med Rug og Hvede. Dito Claus Piers Bock af Friisland fra Croisie med Salt. Dito Samuel Olsen af og fra Flekkefiord med Tobak. Dito Endre Jacobsen og Jan Jsaachsen af og fra Egersund med Stang-Jern.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Reisende. Den 30te Bager Svend Hans Essen fra Christiania, og Styrmand Herman, Pedersen, Brun fra Daniel Clausens Skib fra Lindersnæs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Udgangne Skippere. Den 28de Henrich Grandorf Meyer af Bergen til Ostende med Fiske-Varer, Provisions Viin og Brændevin, Dito Ohne Kelckies af og til Amsterdam med Tørfisk og tilbage førende Sukker. ito Rasmus Bertelsen af og til Kiøbenhavn med Fiske-Varer, Smør, Lys, og Brændeved. Den 1ste October Jacob Nielsen Knudsen af og til Nyborg med Fiske-Varer og Bord. Den 1ste dit Villiam Stables af og til Skotland med Salt, Bord, Vin og Brændeviin. Dito Jørgen Bartolsen af og til Aabenraa med Tørfisk. Dito Abraham Jansen af og til Engeland med Bord, Bielker, Vin og Brændeviin. Dito Jacob Jansen af Middelborg med Fiske-Varer, samt tilbage førende Steen Tøy. Den 2den Rasmus Jacobsen Draick af og til Kiøbenhavn med Fiske-Varer, og Brændeveed. Dito Robbert Buch af og til Engeland med Tørfisk, Viin og Brændeviin.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Den 3de William Mugt, af og til Skotland, med Bord, Bielker, Stang-Jern og Brændevin, Udreiste.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Den 1ste October Konst-Mæster Johann Sneider her af Bergen til Nyborg og siden til Kiøbenhavn. Herfra giøres Anviisning paa et skikkeligt Sted, hvor kand faaes Spise for nogle skikkelige Personer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Dødsfald. Hr. Commerce-Raad Jacob Krøpelin her i Staden, gammel 70 Aar, Død, den 5te i den ne Maaned.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Den 5te hujus blev een for begangen smaat Tyverie efter Politie Kammer-Dom henbragt til Tugt-Huus Arbeide.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
Herved bekiendtgiøres, at Raadstueskriver Contoiret nu holdes i Sr. Jacob Wildes Huus paa Strand-Gaden, lige over Hr. Borger-Mæster Meyers Huus. Løven og Æselet. Et Æsel seer en Løve, nærmer sig til ham og hiller saaledes: god Dag, min kiære Broder. Løven studsede og blev vred, da han saae hvad det var for en, som kaldte ham Broder. Han betænkte sig dog og sagde ved sig selv. Et ædelt Mod forsones kun ved tappert Mod; Men Æseler lader man gaae for det de ere. Processer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-07
En Abbed spurgte en gammel Mand tilraads sigende: Min Herre, De forstaaer Lov og Ret, et Skarn giør mig Uret; Her ere mine Brevskaber; Giv mig deres Raad; Hvorledes skal jeg forholde mig, Den gamle svarer. Om i end havde de største Pakker med Documenter, saa er dog det bedste Raad, jeg kand give eder dette: Er eders Sag god, saa indgaae Forlig. Er den slet, saa før Proces. Hiorten og Galten. En Galt spørgte en Hjort: Hvorfor er da saa bange for Hunde, Jeg kand ei begribe hvoraf det kommer du har ligesaa god Hørelse som de, du har ligesaa raske Been som de, da har store Horn, du er saa meget større end de. Er det da ikke en Skam, at du skal flye for disse smaa Kreature? Hvorfor er du da altid saa frygtsom for dem, Det vil jeg, sagde Hiorten, sige dig i Fortrolighed. Denne Afsky er en Fæderne-Arv. Jeg kand ikke fordrage deres Hylen, Otterslangen. Løven holdt Bryllup. Otterlangen vilde ei være ringere end de andre Dyr. Den krøb og frem med sin Brude-Gave. Den bragte den nye Dronning en smuk Rose. Denne vilde Dronningen ei modtage. Den afviste Gaven og den Givende med disse Ord: Jeg tager vel imod Roser, men ikke af Otterslanger. Efter at Sultan Murad den anden havde vunden Slaget ved Narna, gik han forbi Val=Stedet, og betragtede de Christnes døde Legemer. Han siger til Arab Beg, en af hans Yndlinger, som stod hos ham: Jeg falder i Forundring over, at iblandt alle disse Christne ere der ikke een ene ste, som jo har sort Skiæg. Arab Beg svareder Havde der kun været een blandt dem, som havde havt hvidt Skiæg, saa var saadant daarligt AnSlag aldrig kommen dem i Tanke. Det er kun Ungdoms Overilelse, som har bragt dem hertil. Porten Scheichi var fattig. Han solgte et Læge-Middel for Øien-Svaghed, for derved at vinde noget til Livs Ophold. Han havde selv ondt i Øiene, men var dog ei falden paa at betiene sig selv af det Læge-Middel, som han solgte til andre. En Dag, kom der en Person, som behøvede hans Læge-Middel, og deraf kiøbte foren Asper. Men da han betalede, gav han ham tvende Aspere i Stedet for een. Scheichi vilde give ham den ene igien; Men Kiøberen sagde: Den ene er for det, jeg har kiøbt til mit eget Brug, og den anden giver jeg Eder, paa det Jkand tage ligesaa meget til at gnie eders Øine med; The jeg seer i har ondt i dem. Man spurgte en Læge, naar man skulde spise? Han svarede: Den Rige bør spise, naar han er hungrig, og den Fattige, naar han har noget at spise NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bro
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Jom No. 79. de en og du Nr. efterretninger. ar andre. No. Fra en No Corte oret. omi Bergen i Norge. Mandagen, den 14de Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Fra en Ven er til Addresse-Contoiret inoskudt og Efterretning: At et lidet frivilligt musicalsk Sælskab skal her i Byen være bleven opretted. Den 8de i denne Maaned om Aftenen behagede det endeel høifornemme Herrer og Damer at anhøre, dets første Gang i Kiøbmands, Sr. Peter Greves Huus, opførte Musik. Til Slutning blev opført denne Arie, forfatted, paa Sælskabets Vegne, af eet dets Medlem. Saa tager nu til Takke J Venner denne Gang. Vi vil tilsammen pakke, Og ende med en Sang, Hvorved vi Eder bede, At tækkes herudi, Saa skal om Eder bede, J elske Harmonie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Vi visede her en Prøve Af at vi svage er. Men vi os meer Kand øve, Om J det saa begiær. En Vink er os en Ordre Fe saadant Compagnie. Saa skal vi meer befordre. Den kiære Harmonie, Hvo vilde ei tilstæde, Uskyldig Tids Fordriv, Som Livet i vor Glæde Og Glæden i vort Liv. Vi følge jo de gamle, Hvis Sats bestod deri, Naboer bør sig samle J bedste Harmonie. Men vil os nogen laste, Vi unde hver sin Smag. Lad dem os forekaste En heel uskyldig Sag. Vi ikke os skal hevne; Vor Hevn bestaaer deri, At vi til Striler levne At hade Harmonie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Fra en Ven er til Addresse-Contoiret indiendt den Efterretning: At et lidet frivilligt musicalsk Sælskab skal her i Byen være bleven opretted. Den 8de i denne Maaned om Aftenen behagede det endeel høifornemme Herrer og Damer at anhøre, dets første Gang i Kiøbmands, Sr. Peter Greves Huus, opførte Musik. Til Slutning blev opført denne Arie, forfatted, paa Sælskabets Vegne, af eet dets Medlem. Saa taaer nu til Tak J Venner denne Gang. Vi vil tilsammen pakke, Og ende med en Sang, Hvorved vi Eder bede, At tækkes herudi, Saa skal om Eder bede, Den 7de i denne M. kommen Hollandsk Skib anholdt til Confiscation eendeel Hollandsk Genever, Men ved Tingsvidne er derefter bleven godtgjort, at hverken Skipper, eller Skibs Folk har vidst af det førend det paa et forborgent Sted i Skibet af Told-Betienten fandtes skiuled med Steen og Touverk. Man slutter at det hemmeligen i Holland maa være indbragt i Skibet af tvende Matroser, hvilke, saasnart Skibs-Eieren havde formanet samtlige Skibs Mandskab ei at have forbudne Varer i Skibet, der hemmeligen undløb Skibet, som da laa Seigl færdigt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Ved Placat af 8de denne Maaned, bekiendtgjort ved Trommeslag, har den høy respective Magistrat ladet advare Jndbyggerne om uden Ophold til Cassereren Hr. Johann Henrich Egerking, at betale deres ubetalte Manufactur-Huus Grunde-Leier.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Her paa Addresse-Contoiret angives om nogen skulde eie en Jern-Kielder-Dør, som de af te at vilde sælge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Paadømte Sager. Den 7de for Bytinget 8 Sager, hvoraf 3 Justice-Sager, og 4re Gields-Sager. Den 10de for Raadstue=Retten: ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Mæster-Skrædder Sr. Theophilus Schanche agter under Haanden at bortsælge hans eien de og iboende Huus med Tilhørende, beliggende lige over for Addresse-Contoiret. Herfra giøres Anviisning paa et skikkeligt Sted, hvor kand faaes Spise for nogle skikkelige Personer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Herved bekiendtgiøres, at Raadstueskriver, Contoiret nu holdes i Sr. Jacob Wildes Huus paa Strand-Gaden, lige over Hr. Borger=Mæster Meyers Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Jndkomne Skippere. Den 6te Pieter Hakkersteeg af og fra Dordrecht med Sand-Baglast; Den 7de Cornelius Decker af og fra Altona med Korn, Brændeviin; Jørgen Lauridsen af Odensee fra Dantzig med Hvede, Rug, Bog-Hvede, Gryn, Ærter, Lærred; Hans Jørgen Olsen af Bergen fra St. Martin med Salt, Brændevin; Den 8de Georg Vedeler af Bergen fra Memel med Rug; Den 9de Claus Madsen af Bergen fra St. Martin med Salt, Brændeviin; Henrich Evers af og fra Rostok med Rug, Malt, Hvede, lidt Rug-Meel; Den 10de Jens Jepsen af Flensborg fra Riga med Hvede, Rug, Byg, Havre, Stry; Wessel Willems af Wousend fra Riga med Rug; Ole Pedersen, Schmidt af Kiøbenhavn fra Dantzig med Rug, Hvede, Jelle Jolkes Ruyter af Amsterdam fra Riga med Rug, Hvede, Stry, Herman Schneider af Bergen fra Dantzig med Rug, Hvede, BygDen 11te Bertel Sveder Meier af Bergen fra Dantzig med Hvede, Rug, Byg; Jgen Tiets Wouter af Friisland fra Amsterdam med Sand Baglast; Stephanna Barclai af Bergen fra St. Martin med Salt, og Brændevin; Nicolai Goldt af Aabenraa fra Libau med Rug; Jægter 4 fra Christians-Sund med Sild, 1 fra Syndmør med tør Fisk, og Sild. To
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Udgangne Skippere. Den 5te Donald Oag af og til Skotland med Bord, Stang-Jern, spansk Salt, Vin og Brændevin; Den 8de Jaen Henrich Clasen af og til Amsterdam med Fiske-Varer, Tran, smaa Kram=Varer; Johann Jsaachsen og Endre Jakobsen af Eggersund øster paa med Fiske-Varer, og den sidste tillige med Talg, Lys; Den 9de lert, Jacobsen af Sogndal øster paa med Fiske-Varer, Talg, Lys, Den 10de Lendert Hoek af og til Roterdam og Christian Schuitler af Bergen til Strædet med tør Fisk, den sidste tillige med StangJern, Blad-Tobak, Provisions Vin og Brændevin; Den 11te William Watter af og til Skotland med Bord, Bielker, Vin, Brændeviin. Jndreiste.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Lieutenanterne Geelmuyden og Blichfelt fra Helsingør. Hr. Frederich Fasting fra Kiøbenhavn. Skomager Svend Friderich J. Ørenfelt fra Trondhiem, Christian Bugge Qvisling fra Christians Sund. Hans Kongelige Høiheds, Prinz Frideriks Fødsels Dag, som indfaldt paa den 11te i denne Maaned, Blev samme Dag celebrered hos Stadens President, Velædle og Velbyrdige Hr. Cancellie-Raad de fine, Hos hvilken da vare indbudne saavel Stadens høiste Øvrighed, som de høikongelige Commissarier og andre anseelige Personer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
En Person, som har tient som Arbeids karl hos en Kiøbmand her Byen, søger Tieneste og herfra anvises.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Den 10de i denne Maaned er her paa Reden ankommen et Keiserlig Russisk Pink-Skib, nu der Commando af Capitaine Vasilei Sikrov, hvilket for 6 Uger siden, bestemt til Petersborg, er udgangen fra Archangel, og i Søen ved sterkt Veir har lidt Skade paa Mast og Stænger, Skibet, som er indretted til 24 Canoner, er norrusted med Mandskabet bestaaer af 6 Officiers, 39 Tømmer-Mænd, 59 Matroser, 6 Soldater.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Da Bergens Byes Sexten Mænd den 8de Octobris 1765 paa et Lyst-Sted uden for Byen, havde indbuden saa vel Byens høieste Øvrighed, de Høi- Kongelige Commissarier, og adskillige andre Personer af Anseelse, blev under Canoners Løsning og musicalisk Concert spilled følgende Arie. Belkommen til Norge, glemmer vor Sorge, Da Kongens Høyepriselig For Os gandske opliver, Ja Haabet os giver, De blive til Trængendes Naar De os forlader, Hos Rigernes Fader, Som ved dem besøget. og har Da vi var i Klemme, Vi aldrig kand glemme. Den Ære, som stor er og rar. Ei Lynild og Torden Er kommen til Norden, Et Sverdets Blodsøgende Kraft, Men Tegn, som er rare, Hvoraf vi erfare. Den Ømhed, Monarken har haft.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Ved Glas og Pokaler, Vi Glæden afmaler, Ja ogsaa Kanonernes Lyd, Som røre vort Øre, Hvoraf hver kand høre, Og giette den Bergenske FryDe Bergenske Fielde Ved Tidernes Ælde. En glemmer sin ældgamle i Men Gienskrald og giver Og derved fordriver, Den Frygt, som vi nyeligen fik. Nu Stilhed og Glæde Har fæstet sit Sæde, vores Bierg-skantzede Stad; Bierg-Folket sig pakker, Af Hytter, og takker. Sin Konge, som gjorde dem glad. saa er J Klipper og Stene, Kand ingen formeene Os denne saa frydefuld Da end de Ret dybt at indgrave da de Saa alle kand have de Erindring til største Behag. At skiønsom Gemytter, sk. J Bergenske Hytter, re Dog findes, som haver bestemt Sit Vivat at skikke, For Kongen, som ikke De Nordiske Børn har forglemt, en For Sagen vi eender Vi endnu os vender Med Tak til vor Fader saa god. yderste Fare. Som vidste at spare. Ved Ømhed dog Børnenes Blod. blodigste Krige. At alle maa sige.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Her saae man de viseste Raad Vi Palmetrær nyder. Derunder os fryder. Naar Naboers Øyne er vaad.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Viede. J Korskirke-Sogn 1 Par, Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
J Domkirken Drenge 3, i Korskirken Drenge 1, Piger 2, i Nykirken Drenge 1, tilsammen 8. Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
J Domkirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 3, i Korskirke-Sogn Qvindfolk 2, i Nykirken Mandfolk 1, Qvindfolk 2, tilsammen 12.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-14
Giftermaale. Herman Waleur, Klokker til Vaasse-Præstegield, med forrige Klokkers datter Mitte Horsenig, copulered i hans Bolig den 3die hujus. NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bro
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Ao. 1765. No. Efterretninger. Fra dres Ad Contoir i Bergen i Norge. Mandagen, den 21de Octobris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
En Oversættelse af det Franske. Om Bagtalelse. At man aabenbarer den Feil, en har begaaet, at man blotter hans hemmelige Laster, er en Gierning ligegyldig i sig selv. Den er tilladt, ja den er undertiden fornøden, om enten den man anklager, eller de, man aabenbarer det for, har Nytte deraf. Man giør vel, naar man underretter en Fader om hans ryggesløse Søns slette Oyførsel; En Abbed allen en PlaMunks U-Ordentligheder; Staten eller Regenter og en oprørsk Undersaats forvovne Anslag; Ja det Almindelige om den Ondskab, en farlig Hykler skiuler for Verden. Alt saadant er i sær vel gjort, naar man først ved kiærlige Forestillelser har forgiæves forsøgt at bringe de skyldige og afvigende paa ret Vey. Saadant kand man ikke egentligen kalde at bagtale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Ved Bagtalelse forstaaer man gemeenligen vanartige Ord, udtalede mod en Fraværende, kun i Hensigt at udraabe og forringe ham. Under denne Talle-Maade kand man og befatte Skand. Skrivter, Bagvaskelser saa meget mere Lastværdige, som de giøre en baade stærkere og meere vedvarende Jndtryk. Deraf har man og derfor ho alle sædelige Folk gjort en offentlig Forseelse, som strængeligen straffes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
J Sælskaber bagtaler man nu mindre end fordum, fordi man spiller mere. Kortene havet ved det denne eller hins Ære mere end en heel Le ke mod Bagvaskelse, kunde have gjort. Jmidlertid spiller man ikke altid. Man bagtaler undertiden. Der ere faa Mennesker, som ikke bagtale. Men der er lige saa stor Forskiæl imellem Maader. ne, paa hvilke dette skeer, som der er imellem Gemyts-Beskaffenhederne. Menneske-Haderen Ergaste bagtaler gandske lige frem. Saa snart man nævner ham en geligste Nøiagtighed alt det Onde, han veed omden; Men det Gode, han kunde sige om samme Person, skiuler han ligesaa omhyggeligen. Naar han vil skildre en Original, tager han den altid paa dens hæslige Side.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Den løsagtige Hermione opholder sig ikke saa længe ved een Person. Hendes rige Jndbildings Kraft skaffer hende en heel Flok, til hvilkes Skildringer hendes overbærende Ondskab kun giør de første Udkast. J den fierde Deel af en Time har hun skildret tyve adskillige Originaler. Enhver af dem koster hende kun et Ord, eet Jndfald, en let Skiemt. Hermione er en Veundringsværdig Pige i at bagtale.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Den andægtige Dorothea er endnu mere forbeholden. Hun veed det er Synd at tale ilde om sin Næste, i det ringeste uden Fornødenhed. Hun bagtaler og kun sielden. Hun saa tvertimod gjerne, at hun kunde rose hele Verden. Skal hun tale om nogen saa opregner hun først stykkeviis, gion Geistlige, geskæftigede alene med at prædike mod Bagvaskelse, kunde have gjort. Jmidlertid spiller man ikke altid. Man bagtaler undertiden Der ere faa Mennesker, som ikke bagtale Men der er lige saa stor Forskiæl imellem Maader ne, paa hvilke dette skeer, som der er imellem Gemyts-Beskaffenhederne. Menneske-Haderen Ergaste bagtaler gandske lige frem. Saa snart man nævner ham er alle dens gode Egenskaber. Naar hun er kommen til de Onde, holder hun op paa een Gang. Et kiendeligt Beviis paa hendes ømme Samvittighed. Man mærker hun udlader visse Træk af Skilderiet. Man kand ikke faae dem tilsatte uden ved Gisning. Nu er hun kommen paa Tale om Helene. Hun er, siger hun, en elskværdig Kone, fornuftig, vel opdragen, men Videre. gaaer hun ikke. En anden, mindre forsigtig, havde maaskee sagt reent ud. Men hun har liden Nytte havt af det. Dorothea bliver ved sit Men. Man spørger hende, man fritter hende. Man faaer intet mere af hende. Ney, siger hun, jeg kand jo ei sige Eder mere. Har jeg ikke sagt, at hun er elskværdig og forstandig Sandets almindelige Glæde over og lykkelige Mestalter, som ved den Kongelige Allernaadigste anbefalede Commission i Bergen er bleven begyndt og befordred, ved en vis Leilighed den 9de Octobris 1765 (ikke den 8de Octobris, som var en Tryk-Feil i No. 37 af disse Efterretninger.) erindred af Byens Sexten Mænd. En Konge er et Navn, hvorfor man frygte maa, B: Sr. RypRetfærdighed og Dom befæster jo den Chrone, Hvor alle Kongers Gud i Ære sig har sat, Den er en Diamant i Jordisk Kongers Krone, Der skinne bør som Soel at jage Udyds Nat Langt bort fra et saa værdigt Rige, Som Dyden ene bør hestige. En Naadig Konge! Ol det Sødere end Sødt Kand Sindet smelte saa det som et Vox bliv blødt Vaag, Bergens Stift vaag op og see din Konges Naade. Men see og Straalerne af Hans Retfærdighed, See disse Dyder vil paa en eenstemmig Maade Nu styre den Uskik, som vi, disverre, ved En farlig Jld har vildet tænde Til Ordens Bygning at forbrænde. Kom Nordmand da og knæl for Kongens Throne ned, Tilbed Hans Naade og kos Hans Retfærdighed, Landets almindelige Glæde over de lykkelige Anstalter, som ved den Kongelige Allernaadigste anbefalede Commission i Bergen er bleven begyndt og befordred, ved en vis Leilighed den 9de Octobris 1765 (ikke den 8de Octobris, som var en Tryk-Feil i No. 37 af disse Efterretninger.) erindred af Byens Sexten Mænd. En Konge er et Navn, hvorfor man frygte maa, B: Sr. RypRetfærdighed og Dom befæster jo den Chrone, Hvor alle Kongers Gud i Ære sig har sat, Frygt for Hans Konge-Spiir og see hvor Raade, Vrede
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
J Majestetisk Glands som funklend Jld udgaaer, Den Første vil du vel dig allerhelst udbede, Den Anden veed du nok vil giøre dybe Saar, Men begge stemmer jo tillige J et saa vel indrettet Rige. Ol Høie Herrer, vi os da Lykønske maae; At Ret og Naade vil ved Dem os aaben staae, Vi ydmygst ærer Dem, hvis Viisdom, vare Dyder, Gudsfrygt, Retsindighed tilforen er bekiendt, Den Konge, som altid os med Retviished fryder Just derfor haver Dem udvalgt og til os sendt. Gid Kongens Navn ved dem tilstæde, Naaer Kongens Ønske, Landets Glæde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Vi Sexten Mænd udi vor kiære Bergens Stad, Ved Orden glæde os i Ordens Herres Rad, Den Dag i Dag kand et Beviis fuldkommen være, At disse Herrer, som vor Konge sendte hid, Er dette Stiftes Priis, ja, Tvilling Rigets Ære, Da Naade og al Ret fra Kongens Ansigt blid Ved Dem, som yndig Balsam lugter, Og bliver Landets beste Frugter. Saa lev da Frederich den Femtenforglemt, Jndtil den Evighed af Evighed bestemt, Ja, lever ogsaa vel de Stierner, Rigets Kierne, Sm Marquet, er just Rigtig Otto og Gavn, Vi vil Lykønske Dem af Hiertet meer, end Hierne: At Deres Herlighed maae glimre af Guds Navn, Saa Gud af os i Dem kand prises, Og Guddoms Glands ved dem bevises.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Hr. Raadstueskriver Geelmuyden agter under Haanden at bortsælge hans eiende og iboende Huus med tilhørende store Hauge saavelsom Husets underliggende og ellers adskillige andre dertil hørende Grunde. Hvorom det behager de Lysthavende sig at addressere enten til ham selv eller til den adjungerede Raadstueskriver Hr. Ole Biørn Holm.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-10-21
Skipper Ole Gertsen Smidt, førende Skibet Catharina Margaretha fra Kiøbenhavn, agter med allerførste at gaae herfra til Kiøbenhavn. Skulde derfor nogen med ham didhen vilde afsende Varer i store eller smaa Partier, da er han villig samme, imod billig Fragt, at modtage. Saa vil han og modtage de Passagers, som maatte være tilsinds med ham til bemeldte Sted at rei sk. J begge Fald maatte det behage vedkommende med ham om Fragten at accordere.