JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Her viser De nu Deres fuldkomne Uvidenhed i den nyere plastiske Konst. Dersom de havde kjendt det mindste til det nyeste Skuespilvæsen, saa maatte De vide, at det nu til Dags endog paa store Theatre er gaaet reent af Brug at bruge hele Ansigtet til at udtrykke det Comiske. Man bruger enten Benene, Stjerten, Armene eller i det høieste Øinene. Snart sættes Benene paa Skræderfacon, snart hopper man med dem som Spærre, snart lægger man begge Armene paa Ryggen, altsammen ligesom man vil være comisk til. J tragiske Seener trykker man Øjnene i, som om man skulde see ind i Solen, i herviske trækker man Øjenbrynene et heel Qvarteer op. Hænderne bruges tilat udtrykke mangehaande Gesticulationer; snanved at holde een af dem for Munden, snart ved at tygge paa Neglene, snart ved at purre dermed i Haaret. De bebreider Hr. Reindeel Mangel paa Kundskab om hvad Declamation og Mimik en men Beviset? Det bliver De Deres Læsen, skyldig. Hvorledes Hr. Reindel imidlertid kund forskaffe sig Kundskab om hvad Declamation Mimik ikke er, det kunde jeg nok sige ham; har behøvede kun at besøge visse store Theatre, for at erhverve sig denne Kundskab til Fuldkommenhed, De dadler endvidere samme Hr. Reindels Ansig- og Been, men glemmer ganske, at dersom alle thetralske Ansigter, Been og Lægge skulde saa stræng recenseres, vilde kun saare saa af disse Ansigter og Been udholde Critiken, allermindst naar man give sig til at bedømme de første efter Hogarths The rie om Skjønhedsloven eller at maale de sidste med en Tommestok. Hvortil har man da Kurlak og Krit, hvortil falske Lægge, min Hr. Mar, 103, Jeg har seet Gefæser som Marekatter spille undSkjønheders Rolle blot ved Hjelp af Kurlakken fortryllende Kraft. Jeg har seet Been som Trommestokke lade som de vare støbte blot ved Hjelp, Udstopning, og ingen Dødelig kunde see at de var saa skindmagre, med mindre det Uheld hændte, Udstopningen faldt ned. Jeg har seet Cavalern, der i deres Neglige saae ud som Storke, spilGladiatorers Rolle paa Skuespladsen og gjøre de for evig deres Lykke hos Damer. - Hvod Jde liseren er for Skuespildigteren, det er Jllusionsfor Skuespilleren. Han selv hører med til Thetermaleriet. Han skal sees i Frastand, ikke i Na heden. At skuffe er ligesaavel Skuespillerens som Theatermalerens første Kald. De seer et af Gul straalende Tempel, og forbauses over al den Glinmer. De betragter den i Nærheden og De sul intet uden tykke Lag Schitgelb udskatteret mo Mønne. Hvorfor vil De bedømme Skuespillere strængere end Theatermaleren, Kan det ikke ved Dem ligegyldigt, hvor ulige eller proportionered hvor tykke eller tynde et Par Been ere, naar forekommer Dem saaledes som de bør være? Mere ved en anden Leilighed. Jeg er o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Jndenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Skrivelse fra Husum af 1 Aug. 1814. Det er bekjendt, at Hulum kun ligger 1 1/2 Miil fra Friedrichstadt. Dette foranlediger os Husumeranere ofte til at gjøre en Spadseretour til denne sidste Stad. Veien, som fører til samme, er en Chaussee. Man kjører gjennem de frugtbareste Egne. Græsgangen vrimle af Qvæg og Heste. Qvæget er fortrinligt og brembyder et behageligt Syn. Græsset er ei høit, men kraftigt, og Qvæget fedes derfor godt i Aar. Alt det fedede Qvæg her i Egnen føres, som bekjendt, til Hamborg. Vintersæden, saasom Hvede, Rapsæd og Byg, have lidt temmelig meget i dette Foraar, og Høsten af disse Kornarter vil derfor neppe blive meget overflødig. Derimod staae Vaarsæden allevegne fortreffelig og lover et rigt Udbytte. Hohøsten er falden langt bedre ud end man havde ventet det, og fortreffeligt Høe bjerges. Nylig var jeg i Friedrichstadt og bivaanede Caroussels Høitiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Det fordum saa berømte Skydeselskab synes næsten ganske at være opløst og har i mange Aar ikke afholdt den sædvanlige Fugleskydning. Til Carousfellet havde nogle og tyve af de fornemste unge Borgere forenet sig. De vare iført en mørkeblaae Kjole med gule Knapper, gule Pantalons, sort Halstørklæde, hvid Vest, og paa Hatten bare de en liden rød lakeret Cocarde med et hvidt Kors i Midten. Deres Landse prydedes med en hvid Fane, der indeholdt Stadens Vaaben. Corpset staaer under en Ritmester og tager sig meget godt ud. Ring=Kongen er prydet med en Kjæde af Sølv Medailler. Naar dette Corps blev noget exerceret vilde det kunne formere en skjøn liden Eskadron. Medens Høitiden varede, flaggede Skibene og Baadenne paa Eideren, Traven og Stadsgravene. Teltet, i hvilket Ridderne, spiste med deres Damer, var prydet med alle Nationers Flag, ordnede i skjøn Symetri. Glæde og Munterhed oplivede hele Selskabet. - Nogen Tid efter denne Festlighed besøgte jeg det saa berømte Hestemarked i Friedrichstadt. En stor firkantet Plads midt paa Torvet, omgiven af en Allee, er meget net indrettet til Stalde. Træerne ere omvundne med Matter og mellem Træerne ere Indretninger anbragte for Hestene, saaledes at man frit kan gaae omkring dem. Jeg bemærkede ligeledes, at denne skjønne Plads prydedes af en forgyldt Solskive i Form af en Globus, der hvilede paa en marmoreret Støtte. Dersom denne Plads havde nogle engelske Anlæg, vilde den ligne en offentlig Have. Solskiven er formodentlig foræret Byen, da paa samme findes følgende Jndskrift: "Senator Bielenberg, civitati 18147. Den øvrige Deel af Markedspladsen var opfyldt med Boder af alle Slags. Fremmede fra alle Kanter strømmede til. Man talte 1500 til 2000 Equipager i Staden. Markedet var opfyldt med de skjønneste Heste. Stads heste bleve især søgte af Fremmede og af preussiske Hestehandlere. Men Hestene holdtes i høi Priis. Gode Arbeidsheste betaltes med 150 Species. Kjøbere var der nok af, og aldrig har Omsætningen gaaet raskere fra Haanden end paa dette Aars Marked. - Skibsfarten hviler næsten ganske i Friedrichstadt, og alle store Skibe have forladt Havnen. Det er ellers meget at beklage, at den derværende Havn, den sikkreste og dybeste paa Hertugdommens Vestkyst, ikke bedre afbenyttes til Handelen. Skibe, 13 Fods dybgaaende, kunne med fuld Ladning lægge sig tæt ind under Voldene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
J de fleste Havne paa Vestkysten maae ellers de store Skibe lade sig udlosse uden for Havnen ved mindre Fartøier, ja dette er endog Tilfældet i det saa berømte Tønning. Husene i Friedrichstadt ere særdeles gode indrettede til Handel, og Jndvaanerne ere meget vindskibelige. Dog synes nu kun liden Velstand at herske blandt Borgerne. - Den 24 Julii blev i de derværende forskjellige Religionssamfunds Kirker, saasom Lutheranernes, Remonstranternes, Mennonisternes, Katholikernes og Jødernes, holdt Sørgetale over Kong Christian den Syvende. Den lutherske Præst holdt en fortrefselig Tale. J de reformeerte og Mennonisternes Kirker prækedes paa Hollandsk Meteorologiske Jagttagelser, som anstilles paa Kjøbenhavns Observatorium, give for Beskaffenheden af Veirliget i Juli Maaned følgende Oversigt: Barometrets største Høide har været 28 Tom. 5 Liin., og den mindste 27 Tom. 11 1/2 Lin. Hygrometrets største Høide 7000 Sr.; mindste 6 1/5 Sr. Thermometrets mindste Høide 7 1/10 Sr. Varme, den 2 Juli, og dets største Høide 23 1/2 Gr. Varme, den 28 Juli, hvilken er den største Varme, som i denne Sommer hidtil er indtruffen. Den største Forandring af Barometret har været 8 1/2 Lin.; af Hygrometret 64 1/2 Sr.; af Thermometret 16 1/2 Sr. Barometrets Middelhøide for hele Maaneden er 28 Tom. 2 Lin.; ligesaa er Thermometrets Middelhøide, eller Luftens Middeltemperatur, 14 Sr. Varme. De herskende Vinde have været Søndre og Vestnordvest, dernæst Vest sydvest og Østen. Vindstille i 2 Dage, og Storm 1 Gang, fra Vestsydvest. Klar Luft i 2 Dage; tyk Luft i 10 Dage; skyet og blandet Luft i 12 Dage. Torden 3 Gange, Regn 14 Gange, Qvantiteten af Regnvandet er 231 1/2 Kubiktommer, paa Overfladen af en Qvadratfod, og i lodret Høide 1 1/2 Høide. - M. Bugge, Observator ved det astronomiske Observatorium. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Mariboe, d. 2 Aug. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevarer, samt Creaturer i afvigte Juli Maaned her i Mariboe følgende: Hvede 13 1/2 Rbdlr. Td., Rug 11 Rbd., Byg 6 2/3 Rbd., Havre 4 1/2 Rbd., graae Ærter 10 1/2 Rbd., hvide Ærter 11 1/2 Rbd., Vikker 8 1/2 Rbd. Td.; røget Flesk 60 Rbs. Pd., fersk Flesk, 52 Rbs., Kjød 32 Rbs., Smør 48 Rbs., Ost 14 Rbs., Talg 40 Rbs. Pd.; 1 Slagtenød 67 Rbd., 1 Faar 9 Rbd., 1 Sviin 67 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Odense, d. 2 Aug. J nogen Tid og især i de sidste Dage af forrige Uge har Varmen været yderst trykkende. Græsset er næsten reent bortsvedet af Markerne; Høets Kostbarhed vil tvinge Mange til at aflægge deres Køer til Vinteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Man har Frygt for, at den stærke Hede og Tørke skal modne Kornet for tidligt. Dog faldt her ved Odense i Gaar Aftes en stor Skylregn med nogle stærke, men ikke hyppige Tordenslag. - Tordenlederne paa St. Knuds Kirke vil nu snart blive færdig. Den ene, som gaaer ned fra Taarnet til Kirketaget, er alt ganske befæstet, og der arbeides daglig paa den anden, som bliver nedført ved den østre Gavl. Her opreises ogsaa den eneste Opfangningsstang, som er overflødig paa Taarnet, der med sit Kobbertag afgiver en tilstrækkelig Afleder. Dette kan da og tjene til en Modgrund for den utidige Frygt, man har hørt adskillige yttre, at ved Tordenledere skulde befordres Nedslag, eller vel endog (som heel besynderligt!) Tordenen derved trækkes mere til Byen. Enhver, som kjender det mindste til en Tordenleders Beskaffended, veed at Hensigten allene er, i Tilfælde at en Lynstraale skulde ramme Bygningen, da at lede den ved en sammenhængende Forbindelse af Metaller udvendig ned til Jorden fra Bygningen. St. Knuds Kirker til Exempel allerede forud saa belagt og forsynet med Kobber, Blye og Jern, at nogle Lispund Matalstrimler mere slet ingen Forøgelse gjør i at trække den electriske Materie; men blot er bestemt til at lede denne fortløbende til Jorden, og saaledes redde Kirken selv fra Ødelæggelse. Talebrug kan ogsaa i dette Tilfælde have nogen Deel i slige Misforstaaelser. Man gjorde derfor rettere i aldrig af sige en Lynleder, som let af menig Mand forvexle med en Lyntrækker, men en Lynafleder d. r. Kunsten ved naturlige Midler at bortlede en nedslaaende Lynstraale fra en Bygning eller andet Legeme Løverdagen den 30 Juli d. A. beærede de fratrædende Stiftamtmand, Hans Excellence GrefMoltke, Fattigskolerne her i Odense med sin Nan værelse. Ved Jndtrædelsen i den ældste Drengeskole modtoge de ældste Drenge og Piger denne deres Velgjører med en Sang, forfattet af Lære Welhaven. - Ligeledes havde Børnene den Glæde at see i deres Kreds de for deres Vel saa virksom me Mænd. Deres Høiærværdigheder Plum, Tetens Prain og øvrige Medlemmer af Fattitzkommissinen, der samtligen tilkjendegave deres Tilfredshelmed Børnenes, skjøndt simple, dog reenlige Paaklædning og anstændige Opførsel. - Hs. Exc. har ligeledes i disse Dage til Beslutning af sin Enbedsbestyrelse bivaanet de afholdte Møder og Samlinger af Borgerskabets Repræsentantere, samt Skolekommissionen, Hospitaler, den Lahnske og øvrig Stiftelser og offentlige Jndretninger. (Hempel Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Den under 8de Januari d. A. vil Commiteesedlernes Udstedelse og Tilintetgjørelse udnævnt Grosserer=Societets Committee og Tilforordnet i det Kongel. Finants-Collegium, har under 5 An bekjendtgjort, at den, af de inddragne Committe sedler den 4 hujus, i Overværelse af 3de af Conmitteens Udnævnte, den fra Finants-Collegiet Tilforordnede, samt Rigsbankens Administratorer og Revisorer, offentlig har forbrændt og tilintetgjor500,000 Rigsbankdaler Navne-Værdi, som derviler sat ud af videre Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Fra den 23de til den 30te Juli, Kl. 4 og Eftermiddagen, ere 324 Skibe klarerede gjenne Øresunds Toldkammer, deraf 3 til indenrigske Stader, 1 til Jsland og 1 til Færøerne. (Hand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Kjøbenhavns Børs den 6te August. Cours. Hamb. 2 M. 566 3/5, a vista 570 1/2. Amsterdam 2 M. 633 1/2. London 2 M. 23 1/2 Rbd. Spec. 676. - Specier solgtes til 34 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Moskau, den 8 Junii. Denne Hovedstad begynder, skjønnere end tilforn, at reise sig af Asken. Gaderne anlægges regelmæssig, og Husene bygges bedre end tilforn. En Mængde Handlende, Manufacturister og Konstnere ere allerede ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Endnu i Aar haabe vi at have den Lykke, at see vor Monark her. Ved en prægtig Fest, som nylig her blev givet ham til Ære, var ogsaa vor General Gonverneur, Grev. v. Rostopschin, nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Den franske Armee har for nærværende Tid 15 Marschaller og 4 Senatorer, som føre samme Navne, 247 Divisionsgeneraler, 479 Brigadege*) Justitsraad Rasus meget interessante give mod Helenas Kilde i Qvartalskriftet for Sandhed, 1 B. S. 50. 1798. neraler, 248 Adjudanter, Commandanter &c. Det Tab, vi have lidt i det sidste Feldttog, bliver anslaaet til 210 franske Canoner, 600,000 Flinter, 12,000 Artillerievogne og 70,000 Heste. Vor Sømagt bestod i Begyndelsen af dette Aar af 468 Krigskibe af alle Slags; hertil komme endnu 51 Krigskibe i Antwerpen, af hvilke Frankrig erholder to Trediedeele; desuden i Genua, Venedig og paa Corfu 40; men disse, undtagen de paa Corfu, ere tabte for Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Blandt de talrige Deputationer har ogsaa en fra Academie des Jens storaux havt Audients hos Kongen af Frankrig. Dens Sæde er Toulouse, og den nedstammer fra Troubadourerne, som længere tilbage i Tiden have under Frankrig milde sydlige Himmel besjunget Kjærlighed, Tapperhed og Fromhed. J femten Aar have disse Academi kere været adspredte, nu forene de sig paa ny. Deres Valgsprog er Gud og Kongen". Hele Verden vil ogsaa helbrede sig legemlig for den forsvundne Tids Elendighed. Badene og Brøndene i Tydskland ere saaledes overvældede med Kuurgjæster, at det næsten paa intet Sted er mere mueligt at komme til, og man seer mange Vogne fulde af Mennesker at reise fra en Kilde til en anden for at søge Qvarteer. Nærværelsen af mange betydelige Personer ved Badene tiltrækker en stor Mængde Nysgjerrige herhid, saaledes bliver for nærværende Tid ordentlig anstillet Valfarter til Pyrmont, hvortil Blücher er kommet, og i Eilsen glæder man sig ved at see den fortjenstfulde Generallieutenant v. Gneisenau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
For tre Aar siden har i London dannet sig et eget Selskab under Doctor Lambe's Ledelse, der har gjort sig det til en diætetisk Grundsætning, ikke at nyde Spiser uden af Planteriget, og ganske at afholde sig fra alt Kjød. Medlemmerne af dette Samfund leve derfor blot af Vegetabilier, Frugter og Vand, og nyde derved, som man forsikkrer, en meget blomstrende Sundhed. Formanden for dette pythagoræiske Selskab, Doctor Lambe, har, i det han ganske skyer alt, hvad der kan opvække Tørst, allerede bragt det dertil, at han i en Maaned forbruger kun nogle Kander Fluida. En af hans Disciple, Newton i Chesterstreet, har søgt at anbefale denne Levemaade i et eget Skrivt, som han giver Titel af Tilbagegangen til Naturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Paris, den 22de Juli. Napoleons Gemalinde, Hertuginden af Parma &c. har igjen indført i sine Lande Code civil, Code des procedures og Code penal med nogle faa Modificationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Napoleons Tilhængere forsikkre, at General Savary, forhen Hertug af Regio, har faaet et Brev fra den forrige Keiser, hvori denne nøie har udviklet de Grunde, som bevægede ham til ikke at underskrive den Fredstractat man foreslog ham. "Da man, siger han, ikke har været almindelig tilfreds med den Fred, Kongen har indgaaet med de Allierede, saa havde man med større Ret kunnet gjøre mig Bebreidelser for den, de foreslog mig; efterdi den endnu var langt ufordeelagtigere." – Man forsikkrer, at General Savary har meddeelt Generaldirecteuren for Politiet og Ministeren for det Kongelige Huus dette Brev, som han har faaet med Posten. - Enhver kan nu for 25 Franker faae Tilladelse til at arbeide om Søndagen. Denne Foranstaltning gjør en underlig Virkning paa Publicum. - Madame Moreaus Sunhedstilstand er allerede bedre. Med Kongelig Tilladelse vil hun i Fremtiden føre Navn af Madame Marschalinden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Paris, d. 23 Juli. Man forsikkrer, at Marschal Davoust er i Begreb med at udgive en Retfærdiggjørelsesmemoire. Den er stilet til Kongen, og vil udkomme i de første Dage af næste Uge. Jgaar foreslog Hr. Fornier de St. Lary i de Deputeredes Kammer at betale den Gield, Hs. Majestæt har paadraget sig i andre Lande; et Forslag, der blev almindelig billiget. - Den 17de d. er Erkehertuginde Marie Louise ankommen til Aix i Departementet Montblanc. - Kongen af Preussen (siger et Pariserblad) havde under sit sidste Ophold her flere Sammenkomster med Ludvig den 18de. Man troer, at nye vigtige Underhandlinger ere begyndte, og at de for nærværende Tid beskjeftige Cabinettet i Thuillerierne. - Et Corps, over hvilket Marschal Ondinot nylig holdt Revne, raabte: Keiseren leve, og var iøvrigt tavs. Odinot indberettede det, og Kongen overlod til Marschallen at gjøre ved denne Sag hvad han fandt meest passende. Nogle Dage efter bleve Tropperne atter samlede, og da de opførte sig som sidst lod Dudinot alle Officiererne træde frem, casserede dem og befalede dem at afgive deres Sidegeværer. Derpaa udnævnte, han de ældste Corporaler og Sergeanter til Officierer, og nu varede det neppe fem Minuter førend der fra den ene Ende af Linien, til den anden blev raabt, Kongen leve. - Af de franske Krigsfanger ere de, som komme tilbage fra Engelland, de uroligste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Paris, d. 23 Juli. Da det var bekjendt, at Budgettet eller Fremstillingen af Rigets Finantsen Tilstand skulde i Gaar forelægges de Deputerede Kammer, havde en talrig Mængde Mennesker indfundet sig allerede tidlig om Morgenen. Trængselen tog saaledes til, at Skildvagterne maatte vig at Tribunerne snart bleve fyldte, og at mange Personer, især Damer, og deriblandt adskillige Engellænderinder, endog satte sig paa de Deputeredes Sæder. De Deputerede havde den Artigheat de lode Damerne sidde, og valgte sig ande Pladser. - Klokken 2 traadte de Kongel. Ministre, Finantsministeren, Baron Louis, Ministeren, for det Jndre, Abbe Montesqvion og Statsministeren, Ferrand, ind i Salen. Den første besteer Talerstolen og forelæste en Fremstilling af Riget, Finantsforfatning. - J nogle Dage har man ta om en opdaget Sammensværgelse. De forstærke Vagter ved Thuillerierne give Tingen Sandsynlighed. Man taler ogsaa om Misfornøielse bland Tropperne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
London, d. 22 Juli. Efterat Napoleon har frasagt sig Tronen i Frankrig, hæve Stemmer sig paa det meest levende i America mod Præsiden, ten Hr. Maddison, der har været en tro Tilhængeaf den forrige franske Keiser. Man beskjeftige sig med Adresser for at udvirke Maddisons Afsetelse og Undersøgelse af hans Forhold. – 75 Transportskibe ere seilede fra Gibraltar til America me Tropper og Krigsfornødenheder. - J Boston befrygtede man et Angreb fra Engellændernes Side Bankens Penge vare sendte til det Jndre af Ladet. - Admiral Sir J. Beresford, Broder i Lord Beresford, der befinder sig som Marschal portugisisk Tieneste, afgaaer med Linieskibet Bon bay paa 74 Canoner til Brasilien, hvorfra ha vil føre Prindsregenten tilbage til Portugal. Prindsesse Charlotte af Wallis gjør oftere i Selsk, med General Garth Spadseretoure til Hest. Hr. fik i Dag et Besøg af Dronningen og af Prindsesserne, hendes Tanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Masseaske Ellevte Aargang. No. 64. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 August 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. At Ja, i Holsteen er Alting godt Kjøb, siger Lorenz Corporal, som nylig er kommet hjem fra Flensborg, som dog ligger i det Slesvigske. Men jeg siger: Vi have bedre Kjøb paa mange Tingi Kjøbenhavn. Naar man undtager Kniplinger, Speile, nogle Alenvare, Silke, Kobbertøi og, saa er alt andet lettere i Kjøbenhavn. Jeg kan der faae meget mere at kjøbe for 100 Rd. D. C. end hisset for 3 Specier 6 s., som omtrent var Coursen fra 12 til 18 Juli. Brændeviin f. Ex. koster i Flensborg og Kiel 11-13 Ls. Potten, er omtrent 6 Rd. D. C., men det Kjøbenhavnske til 6 Rd. holder 6 Grader, hiint neppe 6. Tobak til 24 sk.,er 12 Rd. D. C., er langt ringere i Qvantitet og Qvalitet end det Kjøbenhavnske, og saaledes med mange andre Ting som man kjøber. Hvedebrød er fortreffeligt; men for 2 Ls., det er 1 Rd. D. C., kan man og hos os faae et Par gode Tvebakker. - Rugen staaer saare godt i Holsteen. J det Slesvigske er Rust paa Straaet, men især i Fyen ved Svendborgkanten. De holsteenske Folk klæde sig godt og pæn, og vide ikke at bruge Træskoe, kun Trætøfler, men til Grøftgravning og Varme om Fødderne have dog vore Træskoe Fortrinnet. At der ingen Skorstene findes op igjennem Taget, men alt Røg driver ud gjennem Porten, synes meget underligt, derfor lugter og alt af Røgt Smør, Brød, Foder, Senge og Stuerne. Det er en Vane hos Jndbyggerne, og dog er Alting saare pænt hos dem. Skorstenen er hvælvet omtrent 4 Alen fra Jldstedet, og uden al Fare. Bagerovnen ere uden for Byen i en Høi uden Skorsteen; men det er noget langt at bære Deien. Brødet er godt og velbagt, kun røget, naar det er flere Dage gammelt. Melken bæres hjem fra Marken, især af Huusmænd, som kun have et Par Køer, i blanke Messingkjedler i en Dragt, og Fruentimmerne ere ret pæne og velklædte. – Alle Bygningerne er Grundmuur, og meget brede, men kun en eneste stor Længde til Vaaningshuus og Alt, og naturligviis saare høie. Markerne ere tildeels godt dyrkede, og forunderligt nok, at i denne løse Sand kan voxe saa god Byg, thi Rug og Boghvede er ellers den almindelige Sæd. Mange Skove ere plantede, især Gran, Lærketræer og unge ranke Bøge. Veiene ere prægtige. – Nu taler jeg kun om Touren fra Flensborg over der Schleiche, ad Eckernførde, Pløn, Preetz, Segeberg, Oldeslohe o. s. v. Man kjører der i bestandige Hækker, saa høie, at man ei kan oversee dem. - Dog - mere herom siden - dersom Publikum ynder saadanne simple Topografier – da kan jeg opvarte med meget, som jeg har seet i Juni og Juli Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-06
Kornhøsten er nu snart forhaanden. Man maa bruge Tiden. Folkene maa arbeide og passe paa, imedens Veirliget tillader det. Her fordres en Landmands nøieste Kundskab, at han lader sin
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-09
Sæd afmeie hverken for tidlig eller for sildig. Ja, det er dog bedre for tidlig; det kan jo modnes paa Skaar. Me et vel. Tørres og indsvinde kan det, og Kiernerne blive haarde; men svangt bliver det, naar det i Utide er afhugget. Bedreat nogle Rugkjerner afstyrte ved Leens Kraft, end at man skal have halvmodent Rug til Brød. Folkene ile for at være ligesaa tidlig færdig som Naboerne; men her maa en Hosbonde have Kundskab og Erfarenhed for at sige, saa og saaledes bør Afmeiningen, Bindingen, Travesætningen og Jndkjørselen foretages. Meget Mad og Brændeviin, og gammelt Øl gaaer med til Høstarbeiderne. Syv Gange daglig skal de have Mad, især ved Vordingborgkanten; men saa binde de og i Maaneskin, da alle Arbeiderne i Holsteen holde op Kl. 7 hver Aften. Men de have og saa lidet at overfare. De sælge intet Korn, kun deres Tørvemoser, ere deres Jndtægtskilder. Siellænderne derimod ere virkelig flittige i Høsten; men paa andre Tider er deres Virksomhed og Huusflid langt tilbage for Hertugdømmernes Jndvaanere, som om Vinterafteener især gjøre meget, der er til Gavn om Sommeren, og spare saaledes mange Penge til Reeb. o. s. v. At sætte Høe i Stak veed Hertugdømme ren ikke af, thi de have kun liden Engbund, og saa beflitte sig paa Kløver. Kun i Ditmarschen dyrke de Raabsagt, som paa andre Egne i Provindserne mindre vil lykkes, skjøndt en nøie Behandlingsmaade iagttages.