JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Paris, den 18de Januarii. Den 7de ere engelske Krigskibe seete at krydse uden for Toulon og Marseille, og man tiltroer dem endog Hensigter mod een af disse Pladser, hvilke dog ikke skulle være rimelige. Midlertid ere Udsigterne i de sydlige Provindser blevne meere foruroligende. 5000 unge Bevæbnede, og Rømningsmænd fra første Reqvisition have samlet sig i Carpontras, og vente der den fra Marseille mod dem anrykkende Regieringscommissair Freron. Det var at befrygte, at de Misfornøyede fra Lyon skulde støde til disse Rebeller, og saaledes danne et frygtelig Vendee i Sønden. Men den niende er Repræsentanten Reverchon indrykket der i Spidsen for nogle tusende Mand og otte Kanoner, har afsat Municipalitetet, erklæret den derværende Nationalgardes Organisation ugyldig, og befalet den i en Tid af 48 Timer at aflevere alle sine Vaaben, forbuden alle Borgere at gaae væbnede, og forviiste alle dem, der ikke et halvt Aar have været boesatte, af Byen. Man taler om en nærforestaaende Almeenfred. Levnetsmidler og Brænde ere noget bedre Kiøb, og Brøduddelingerne noget rigeligere. Ogsaa i Bourdeaux, Marseille og Lyon ere Brødpriserne mærkelig faldne. J en befaling, den ny Politieminister har udstædet, anlangende de Viiser og Hymner, der i Skuespilhusene skulle synges, siger han: Hvorledes skulde Republiken, i det den tvinger de mod dem forbundne Magter at ære den, medens de endnu stride mod den; da den alt har sluttet anstændige Tractater, og venter en Almeenfred, da lade sig miskiende af en ussel Hob unyttige og usædelige Skabninger, Hvad vilde vore ædelmodige Forsvarere, sige, naar de hørte, at man her spotter Sange, ved hvilke de ere førte, og endnu daglig føres til Seyere".¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
J Gaar har Portier i 500s=Kammeret foreslaaet at haste med det endnu stedse udsatte Salg af Nationalgodserne i Belgien, med Tillæg: at Jldesindede eengang maatte ophøre at udsprede, Frankerig vilde tilbagegive Østerrig dette Land. Han foreslog, først at giøre Begyndelsen med Geistlighedens og Klosternes Godser, og overlade Directoriet dette hele Salg, især for at faae reede Penge til Armeernes Betaling, eller og at slutte Kiøbecontracten paa udenrigske Vexler, eller i Assignater. Hans Forslag erkiendes hastende, beordredes til Trykken, og skal foretages 24 Timer, efter det er uddeelt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
J Gaar fik 500s-Raadet en meget anseelig patriotisk Gave. En Borger bragde en Capital af til Millioner, han havde at fordre, som indskrevne i den store Bog, samt alle tilbagestaaende Renter, som Offer paa Fædrelandets Alter. J Protocollen decreteredes ærefuld Mælding. hvori det Directoriet har udstædet en befaling, J St. paabyder at høytideligholde Ludvigs Dødsdag. Clond, Seves, Sceaux, og andre Stæder i Nærheden, af Paris ere ankomne friske Batailloner. Her trækker hver Aften udenfor det store Operahuus en Bataillon Jnfanterie paa Vagt, og uden for de øvrige Skuespilhuse staae Dragonpiqvetter. Midlertid er Tilløbet til Operaen saa stærkt, at Jndtægten mangen Aften beløber sig til 280000 Livres. Ofte lader ogsaa Borgerinden, Tallien der see med et Diamantsmykke af Millioners Værdie (lutter meget urepublikanske Sympomer).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Endnu er een Repræsentant Ferrand Vaillant udstødt af 500s=Kammeret for hans oprørske Forhold i Primairforsamlingernes Tid, med Tillæg, at han før Almeenfreden intet Sæde kan have i Lovgivningen. Tillige er anordnet, at alle de Repræsentanter, der have staaet paa Emigrantlisten, men siden er optagne i Conventens Skiød igien, skulle være udstrøgne af Listen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
J Calais vedvarer Forbuddet mod al Communication med Engelland. Man har der hæftet en Tydsker, ved Navn Smith, forhen Coureer hos Calonne, som en udenlandsk Spion, i det Øieblik han med et Pas vilde gaae ombord til Hamborg. Regieringen maae have sat stor Priis paa at faae ham fat, da Ministeren Benezech har sendt befaling om hans Hæftelse til alle franske Havne. Han er hidbragt under stærk Bedækning. Haag, den 23de Januarii. Borgerskabet i Goes og Jndbyggerne i Sydbeveland have erklæret Seelands Stater, at de ville have Nationalconvent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Brüssel, den 20de Januarii. Her paastaaes, at Engelland og Østerrig, som første Fredsvilkaar, fordre Status qvo før Krigen; det franske Directorium derimod Lüttichs og Nederlandenes fuldkomne Afstaaelse til Frankerig, saa at vel til Fred kun er liden Udsigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Hannover, den 23de Januarii. J vore Tidender mældes under Petersborg, da det efter det russiske Hofs Skik ikke er Brug at bekiendtgiøre Forlovelserne i Familien ved Gesandte til fremmede Hoffer, har Keiserinden ogsaa afvendt Grev Schwerins Gesandtskab, der skulde bebude hende den svenske Konges Forlovelse. Han kom kun til Wiburg, og blev derpaa kaldt tilbage til Stokholm (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Kiøbenhavn, den 1 Februarii. Fredag den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag celebreret med Cour ved Hoffet, og derefter det Kongelige Taffel til Middag 20 Couverts, hvorved opførtes Taffel Musiqve af Kammer-Musicus, Kirckhof paa Harpe. Foruden det Kongelige Taffel var et Galla Marschal Taffel 84 Couvert, og Rosen 24 Con vert. Til Aften Apartement, og derefter det Kongelige Bundterad Taffel 26 Couvert, og Marschal-Taffeler 80 Couvert.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Vinden. 25 Januar. Varme. S. S. V. S. V. S. V. S. V. S. S. O.S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
AVERTISSEMENT.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings=Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet, 3) Ovre-Mølle. 4) Fiskeriet udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Frederichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Teherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-01
Tirsdagen den 9de Februarii om Eftermiddagen imeskem Kl. 3 og 5 bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved tredie og sidste Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høy med Kielder under, alt Grundmuur, og beqvem og smagfuld indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren, Hof=Conditor Raue, doende hos Bødker Jansens Enke i Amaliegaden No. 7 Litt. A, hos hvem Gaarden imidlertid underhaanden er tilkiøbs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Kiøbenhavns Aar No. an, II. 1 Maanet, mand skin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Post-Tidender. JunAllinstitutte, an Fredagen, den 5 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
De fire Repræsentanter og Ministeren Bournonville bragdes til en Fæstning tæt ved Coblentz; de laae i Fangehuller paa Straae, man bragde dem videre igiennem Franken. J Stæder og Landsbyer viiste man yderste Higen efter at see dem; men det var blot Nysgierrighed; midlertid vise nogle Menneskeligheds Følelser sig i Ansigterne omkring dem. Paa denne Reise, nærmede en af Officererne, som førte dem, sig til dem, og sagde: J elske ikke Kongerne, da han saae, dette Spørgsmaal voldte dem nogen Forundring, føyede han til: Jeg elsker dem ikke høyere end J. Respublica manebit, & storedit (Republiken skal bestaae og blomstre). Eger i Bøhmen bleve de adskilte. Bournonville, der havde en uophørlig Feber, troede ikke at overleve denne Adskillelse. Ved Afskeeden sagde han til sine Ulykkesbrødre. J erindre eder den Eed, vi gjorde i det Øieblik, Dumourie overgav os til Keiseren. Overlever jeg denne Sygdom, skal jeg bestige Skafottet med eder. Døer jeg, og J have den Lykke igien at see vort kjære Fædreland, da siger mine Medborgere, at jeg døer som et Offer for Frieheden. Camus bragdes til Kønigsgratz i Ostbøhmen, Bancal til Olmutz, Lamarqve og Qvinette til Spielberg. De indsluttedes i rædsomme Fangehuller, laae paa Brixer, havde Lamper at see ved, for Dørrene vare Hængelaase og Slaaer, og adskillige Skildvagter. Smaae Vinduer med Jerngitterværk uden for, og Jernstænger indvendig, lod knap et Glimt af Dag trænge ind. Fra Gaardens Side, vare Vinduerne saa tæt overtrukne, at man intet kunde see giennem dem. Man tog fra Fangerne alt, hvad de havde hos dem; Uhre, Penge, Knive, Saxe, Pennekniv, Spænder, Papiir o. s. v.; de beholdt ikke andet end deres Klæder. Et Bord, en Stoel, en Matrasse, to Lagen, og et Tæppe var hvers hele Boeskab. Al Communication imellem dem var forbuden; de vilde vende dem med Jndsigelser til Keiseren; det nægtede man dem: man lod dem endog vide, at det ikke var de vagthavende Officerer tilladt at tale om dem; at følgelig deres Navne ikke meere skulde nævnes, men de blot betegnes med Nummeret af deres Kamre. Saaledes blev de, til deres Dørre aabnedes, for atter at bringe dem til Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
J denne lange Tid var Læsning den eneste Adspredelse, man tillod dem. Man skaffede dem nogle Bøger. Først blev dem betydet, at de ingen philosophiske eller politiske Skrifter fik; og af en udtænkt Grusomhed vare de første Bøger, man skaffede dem: Beretningen og Struensees Straf, og Digtet om Cartouche. Men snart fik de gode Bøger, blandt andet Emil, og Anacharsis. Siden forelagde man dem en Liste paa Conventlemmerne, trykt i Wien, paa en egen Rad stod de, der havde stemt for Ludvigs Død, og bag efter de fire fangne Repræsentanters Navne, stod med røde Bogstaver, NB. det er dem, der nu ere i vor Keisers Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Da man afslog dem Tilladelse at skrive til Wien, sagde den Officeer, som mældte dem, at deres Navne ikke engang skulde nævnes, til dem paa slet Latin: Eft Capriccium Cæsaris. Da de kom til Olmutz, sagde Commandantem dem, at de skulde være uvidende om Stædet, de var paa, og at deres Navne ikke meer skulde nævnes. Jeg veed – svarte Bournonville at jeg er i Olmutz; og mit Navn skal De have ondt ved ikke at vide" "Jngen Spøg, svarte Officeren: det er mig paalagt at giøre Dem et Spørgsmaal, af hvad Religion er De?""Min Religion, gav Bournonville til Svar, er en Sag mellem Gud og mig; men jeg erklærer Dem: at Deres Keiser aldrig skal blive min Gud. Han var længe syg, Luften kom blot ind i hans Fangehul giennem en liden Blikplade med 194 Huller paa. Man havde tilstædet ham at skrive til Wien, for at begiere nogen Lindring. Efter 3 Maaneder fik han til Svar. Det gielder ikke om at formilde Deres Skjæbne; men blot at holde Livet i Dem, saa De først døer, Dagen efter De kommer til Frankerig. Dog tillod man ham at spadsere tre Qvarteer daglig. Hvorvel det var foreskrevet, ikke at sige Fangerne noget Nyt, skiulte man dem dog ingen af Republikens Vanheld; man fortalte dem Valenciennes, Landrecys, og Toulons Erobring, de indvortes Uroeligheder, Vendeens Fremgang. Jeg er overtydet, tilføyede Lamarqve, at adskillige af vore Brødre endnu ere i de østerrigske Fangehuller. Olmutz hørte Bancal en ulykkeligs Jamren; Lyden, af dennes Klæder afbrød hans Søvn. Vi troe ikke, at J skulde blande eder i andre Staters indvortes Politie, men i Menneskelighedens Navn indbyde vi eder ved eders Exempel, og de republikanske Vaabens Kraft at skaffe Folkeretten æret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Paris, den 22de Januarii. Den decreterede Høytid for Aarsdagen efter Ludvigs Henrettelse, tog i Gaar Formiddags i begge de lovgivende Kamre Klokken 10 sin Begyndelse. Samtlige Deputerede mødte i deres fulde Costume, og de decreterede Eeder om Vedhængenhed ved den nærværende republikanske Form, og Had til Kongedømmet blev aflagte. Endog Medlemmerne af det musikalske Nationalinstitut, der opførte republikanske Sange og Hymner, havde ansøgt, at tilstædes til denne Eed, der, i Følge en til Armeernes Oberkrigscommission udgaaet befaling, ogsaa skal aflægges af alle Commissariaternes Commis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Alle Breve fra Vendeen mælde en ny Seier, der er bleven vundet over Charette. En Skrivelse fra Sables d'Olonne fortælles saaledes: Een af vore Colonner har slaaet Charette ved Roche sur Yon, dræbt ham 50 Mand, borttaget ham en Brødtransport, og en stor hvid Taftes Fane med sorte Kniplinger, hvorpaa en Guldvatret Krone og Lilier med Underskrift, for Gud og Kongen. Denne Efterretning er meget sikker, thi Fanen er i samme Stue, hvor jeg skriver dette Brev. General Traraux skal siden gandske have indringet Charette, J Gaar har 500 Raadet atter udstødt fire af sine Lemmer indtil Almeenfreden, eller til deres Navne ere formelig udstrøgne af Emigrantlisten. De vare i øvrigt hidtil ikke bekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Med Underskrift Chevalier er her bekiendtgjort en Angivelse, der taler om en flyvende Club paa 15 Personer, hvori Steyes, Tallien, Chenier, ja endog Vadier og Barrere skulde være. De to Clubber i Pantheon, og i Hotel de Noailles skulle staae i Forbindelse med den Dens Plan skulde være endnu engang at erklære Republiken i Revolutionsstand, suspendere Constitutionen indtil Freden, forjage de nyvalgte Deputerede, og smelte begge Kamrene sammen. Patrioternes Journal erklærer denne Angivelse for et Hiernespind. Midlertid prædike Jacobinerne i deres Opslag og Flyveblade bestandig, at den marat robespierriske Revolutions-Regiering er det eeneste Middel til at frelse Republiken, hvorimod Contrapartiet ivrer over det nuværende Directorii alt for despotiske Fremgangsmaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Kiøbenhavn, den 5 Februarii. Mandag den 15de Februarii bliver Apartement ved Hoffet, og til videre hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Capitelstaxt for Fyen og Langeland paa afvigte 1795 Aars Afgrøde: Rung, Td. 3 Rd. 5 Mk. 2 Sk. Byg, Td. 2 Rd. 5 Mk. Havre, Td. 1 Rd. 4 Mk. 8 Sk. For Laaland og Falster. Aalholm og Marieboe Klosters Amter: Hvede, Td. 5 Rd. 3 Mk. 1 Sk. Rug, 3 Rd. 5 Mk. 7 Sk. Byg, 2 Rd. 5 Mk. 11 Sk. Havre, 1 Rd. 4 Mk. 7 Sk. Hvide Erter, 3 Rd. 3 Mk. 5 Sk. Graae Erter, 5 Rdlr. 2 Mk. 7 Sk. Halsted Klosters Amt. Hvede, Td. 5 Rdl. 2 Mk. 11 Sk. Rung, 3 Rd. 5 Mk. 8 Sk. Byg, 2 Rd. 5 Mk. 4 Sk. Havre, 1 Rd. 4 Mk. 6 Sk. Hvide Erter, 3 Rd. 4 Mk. 10 Sk. Graae Erter, 3 Rd. 3 Mk. 9 Sk. Nyekiøbings Amt. Hvede, Td. 4 Rd. 4 Mk. 4 Sk. Rung, 3 Rd. 4 Mk. 2 Sk. Byg, 2 Rd. 5 Mk. Havre, 1 Rd. 2 Mk. 5 Sk. Hvide Erter, 2 Rd. 5 Mk. 14 Sk. Graae Erter, 2 Rd. 5 Mk. 7 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
J Tallotteriets 600 Trækning i Altona, den 2den Februarii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
AVERTISSEMENT.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Forpagtninger. Følgende Indretninger og Nærings-Brug paa Friderichs værk skal opbydes til Bortforpagtning: 1) Bryggeriet og Brændeviinsbrænderiet. 2) Meyeriet, 3) Ovre-Mølle. a) Fiskeriet udi Arrøe Søe. Auctionen holdes i Hillerød, Tinghuus Onsdagen den 17de Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slet. De Vilkaar, hvorefter de bortforpagtes, kan fra nu af faaes trykte til Eftersyn udleveret, i Kiøbenhavn hos Fyrbøder Hr. Christen Vestergaard paa Generalitetet, i Roeskilde hos Procurator Hr. Fisker, i Slangerup hos Hr. Byefoged Arff, i Frederichsborg hos Hr. Byefoged Tønnesen, og paa Frederichsværk hos Hr. Capitain von Ticherning og Hr. Forvalter Jørgensen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-05
Tirsdagen den 9de Februarii om Eftermiddagen imeskem Kl. 3 og 5 bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved tredie og sidste Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høy med Kielder under, alt Grundmuur, og beqvem og smagfuld indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren, Hof=Conditor Raue, doende hos Bødker Jansens Enke i Amaliegaden No. 7 Litt. A, hos hvem Gaarden imidlertid underhaanden er tilkiøbs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Kiøbenhavns Aar. No. duun, nu Anden. Post-Tidender, hos Honninpaa Mandagen, den 8 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
London, den 26de Januarii. J Løverdags blev i en overordentlig Forsamling i Vhigelubben besluttet at lade udgaae en Erklæring til Nationen, og derved indbyde til den nyelig projecterte almindelige Association mod de to Parlamentsacter, der have gjort saa megen Opsigt. Den har anbefalet følgende til Underskrift, som Associationens Form: J det vi underskrevne mindes vore Forfædres standhaftige og mærkværdige Anspændinger i alle forgangne Tidsaldre for Almeenvellet, og denne Nations Friehed, love vi herved hinanden, og forpligte os høytidelig til Fædrelandet, paa en lovlig og constitutionel Maade at anvende alt, for at udvirke Ophævelsen af de tvende Acter, den eene til virksommere Forebyggelse af oprørske Forsamlinger og Sammenkomster, den anden til Kongens og Regieringens Sikkerhed og Betryggelse mod forræderske og oprørske Foretagender og Forsøg, da vi holde begge Statuta for en Undertrykkelse af de engelskes gamle og upaatvivlede Rettigheder og Frieheder, som man ved den herlige Revolution af 1688 forlangte dem, og ved Rettighedsbillen endelig tilstod dem C. J. For Vi ville endnu udskrive Erklæringens Slutning: Under disse skrækkelige Omstændigheder, synes det os at være Pligt for hver Mand, der ønsker hverken at see sit Fædreland bragt under Trældoms Aag, eller tvunget til den rædsomme Nødvendighed, for at faae sin Friehed tilbage, at appellere til Magten – at forene sig i en ærbødig, men eftertrykkelig Forestilling til Legislaturen, at denne igien vil afskaffe sine foruroeligende Nyheder, og atter oprette Storbrittanniens gamle frie Constitution. Vi troe ikke, at et saadant Foretagende vil være uden Virkning. Nationens Aand er endnu ikke udslukt, som Ministrene for tilfærdig have sluttet, og Klogskab selv vil ikke tillade Legislaturen, at lade et heelt Folks Meening hengaae upaaagtet. Det Forhold, med en Association, som de foreslaae, er lovligt og constitutionelt, og ikke blot retfærdiggjøres, men fordres af Tidens Omstændigheder. Naar onde Mennesker conspirere, maae de gode forene sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
J Gaar høytideligholdtes Hr. Fores 50de Fødselsdag i Londons, Crown, og Anchor-Tavernerne; og da disse endnu ikke vare rummelige nok af flere Selskaber i andre Taverner. J den første Taverne havde Hertugen, af Bedford Forsædet. Denne holdt en Tale til Fores Roes, og giorde tillige Anmærkninger over Krigen, de svære Paalæg, og de to Bills, som Hr. For saa levende havde modsat sig. Tilsidst bevidnede han sin Glæde over Folkets levende Bestræbelse at forsvare sin Friehed, hvilken sikkerlig tilsidst vilde seyre. Da siden hans Sundhed blev drukket, anbefalede han i sin Taksigelsestale den af Vhigelubben foreslagne Association, og advarede for Despotismens Fare. Han sluttede med den Forsikkring, at hvis han nogentid skulde dølge sine nærværende Grundsætninger, ønskede han, man vilde foragte ham, som en falsk foragtelig Apostat og Hykkler, og at Børnene paa Gaden maatte forbande ham. Landerdale og Sheridan holdt ogsaa Tale, just ikke Pitt til Ære. J en anden Taverne præsiderede Erskine, hvis Tale svarte til Bedfords. Hæftigst talte en Dr. Tower. Thellwall holdt ligeledes en Tale, hvori han tilkiendegav sin Agtelse for For.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Hr. Burk har skrevet en Pamphlet, hvori han søger at bevise Nødvendigheden af at fortsætte Krigen. Tillige skal han der have angivet de Grunde, der have bevæget ham til at tage Pension af Ministerio. Midlertid lader han kun 40 Exemplarer trykke til Uddeling blandt hans Venner. Paa nogle Dage ere to Carricaturhandlere hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
J Gaar blev Robert Dyde, en anseelig Modehandler i Stadens vestre Deel, hæftet i Dover, og beskyldt for Landsforræderie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
En Krig med Spanien synes nu mere end rimelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Wien, den 20de Januarii. Vort Ministerium. er meget sysselsat, og det forsikkrer man, med Gien stænder, der have Hensyn til Freden, hvortil Udsigterne atter ere blevne gunstigere. At Krigsrustningerne herhos fortsættes, er efter Politiken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Det hedder, at tilkommende Vaar en anseelig Rigs armee forøget ved de fleste hiemgangne Contingenter vil lade sig see paa Krigstheatret, for efter Hs. Majestæts Opfordring at forfægte Rigets Jntegritet. De engelske Vexler til Laanets Betaling sælges her med Tab. Den italienske Armee forsynes endnu stedse og paa det hurtigste med Skyts og Munition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Maynz, den 22de Januarii. Fredsforhaabningerne synes igien at forsvinde, da de franskes Forslag, ikke skulle være antagelige. Breve fra Wien mælde, at Grev Clairfait snart reiser derfra; og adskillige her med Jver begyndte Krigsanstalter lade formode, at Krigs theatret i disse Egne snart vil blive aabnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Regensborg, den 22de Januarii. Efter Breve fra Mannheim skal General Wurmser af det derværende Finantsecollegium have forlangt 10000 Gylden, og da samme nægtedes ham, brugt militair Execution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
Jtalien, den 15de Januarii. En Deel af den franske italienske Armee er pludselig marcheret til Provence Dauphine og Languedog, for der at vedligeholde Roligheden, og holde de tilbagekomne Royalister og Emigranter i Tømme. Rygtet og Fredsunderhandlinger mellem Frankerig og Sardinien varer ved Brüssel, den 28de Januarii. Efter at nu de trende Maaneders Termin er udløbet, der i Følge Foreeningsdecretet af 9de Vendemiaire blev tilstaaet de fraværende Belgier at komme hiem i, har Administrationen i Departementet Gemappe erklæret, at alle endnu ikke tilbagekomne Jndbyggere af dette Departement skulle behandles som Emigrerede, og deres Godser inddrages.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
De under det staaende Municipaliteter have alt faaet de fornødne befalinger. De fraværende af Dyledepartementet have endnu nogen Tid igien, da Decretet om de Emigrerede der seenere blev bekiendtgjort. Ogsaa har Departementet Gemappe befalet de endnu i Kirken og paa Bygninger værende Kongedommets og Lehnsrettighedernes Attributer inden 8 Dage at skulde borttages; under Trudsel, at de Huse, paa hvilke de efter den Tid fandtes, skulde confiskeres Haag, den 26de Januarii. J Dag sammentræde Primairforsamlingerne her og i hele Holland, for at udnævne de Valgmænd, der skulle vælge Lemmer til Nationalconventet. J Provindsen Friesland truer en Deel af Jndvaanerne at tvinge Staterne til Eenighed. Disse Stater have imidlertid indgivet Generalstaterne tolv Vilkaar, under hvilke de ville tiltræde Conventen; men de ere af de 4 Provindsers Pluralitet forkastede. Friesland, Seeland og Grønningen protestere derimod mod de 45 Beslutning, ved en Publication fra Generalstaterne at give det bataviske Folk Efterretning om Reglementet til Conventen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-08
J Sardiniens Mayland, den 14de Januarii. Hovedstad Cagliari hersker endnu bestandig stor Giæring. Adskillige Personer af Anseelse ere nyelig myrdede, og Vicekongen forlader ikke sit Pallads, af Frygt for at mishandles.