JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Aalborg, den 9de Jan. Det urolige Stormveir, hvormed Nytaar meldte sig, er idag sagtnet noget, men har dog ikke endnu aldeles lagt sig. Jforgaars Aftes Kl. 10, stod Barometret 265, paa samme Standpunct som den 23de Marts 1823 og altsaa endog 3 lavere end hiin uforglemmelige 11te Marts 1822, da det stod 26 3 8 3/4 Stormen har vel her og i Omegnen, saavidt os bekjendt, ingen væsentlig Skade voldet, derimod lade de forskjellige voldsomme Orkanstød, som fra Tid til anden, især i Natten til Tirsdag, gave sig tilkjende, formode, at den paa fjernere Steder, og vistnok paa Landets vestlige Kyster, maa have anrettet sørgelige Ødelæggelser. - Ligesom paa flere andre Steder saaledes indfandt sig ogsaa her med Stormen et usædvanligt Høivande, der gav den Deel af Byen, som er beliggende nærmest ved Fjorden, en beklagelig Lighed med den italienske Østad, idet man i Baade, eller for at beholde Lignelsen, i Gondoler, maatte befare visse Strøg, naar manvilde tale med Beboerne eller havde Forretninger at afgjøre paa Toldboden, som var heelt omflydt af Vand. Desværre har Oversvømmelsen paa disse Steder anrettet megen Skade paa Gods og Varebeholdninger i de nærmeste Pakhuse og paa de fritliggende Pladse, fra hvilke endeel Tømmer o. s. v. dreves ud i Fjorden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli. Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Odense Herred. – Det residerende Capellani ved Domkirken i Viborg og Præsteembedet ved Tugthuset og Hospitalet steds. (C. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Befordringer og Afgang. Den 22de Dec. er vers. Capellan for Lindelse M. paa Langeland, G. F. A. Graae, beskikket til Sognepræst for Marie=Magdalene og Koed M. Aarh. St., res. Capellan ved Domkirken i Viborg og Præs ved Tugthuset og Hospitalet steds, J. C. Johansen, til Sognepræst for Mariager Sognekald i Aarh. St., Cand. theol. L. Blædel, til Sognepr. for Brande M. i Ribe St. Den 25de: Cand. theol. P. Holm til pers. Capellan for Brøndbyvester og Brøndbyøster M. i Siælland; den 29de: Sognepræst for Schyum og Hordum M. i Aalborg St. F. V. Næsted, til Sognepræst for Kippinge og Brarup M. paa Falster; res. Capellan i Thisted og Sognepræst for Skinnerup M. i Aalborg St., M. Raahauge, til Sognepræst for Tødse og Erslev M. i f. St., Sognepræst for Janderup og Billum M. i Ribe St., T. K. Asch, til Sognepr. for Andst og Gjesten M. i f. St., Cand. theol. O. H. Borch, til Sognepr. for Hem og Sem M. i Aarh. St.; Cand. theol. N. P. Jørgensen, til Sognepr. for Alslev og Hostrup M. i Ribe St., Cand. theol. P. J. Kliene til Sognepræst for Sønderhoe M. paa Fans samt første Lærer ved Skolen steds, Cand. theol. C. G. Buchholtz til vers. Capellan for Vallensved M. i Sjælland; den 28de: Consumtions-Jnspecteur Ringsted, Capt. F. Moltke, til Consumtions=Kasserer steds og Consumtions=Kasserer i Ringsted, Kammerr. C. Heilmann, til Consumtions-Jnspecteur sammesteds, Begge fra 1ste Januar 1839 at regne. (C. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Ved Horsens Toldkammer ere i hele Aaret 1838 indclarerede 290 og udclarerede 250 Skibe. (Hors. A.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
J 1838 ere ialt 13,960 Skibe passerede Øresund, et Resultat, der er saameget mærkeligere, som ved første Halv aars Forløb var et Minus af 664 Fartøier imod det til samme Tid i Aaret 1837. (Helf. A.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
En Bekjendtgjørelse i Thisted Avis fra Herredsfogden i Hassing-Refs Herreder, Justitsraad de Fischer, angiver Tallet paa de Fartøier, som i 1838 ere passerede igjennem Aggercanal, til 154, hvoraf 137 have benyttet Lods. Tybden ved Jndseillingen fra Havet har varieret fra 5 1/2 til 7 1/2 Fod og paa Fjordgrunden fra 5 1/2 til 6 1/2 Fod. Efter Jnterims Taxt af 20de Novbr. 1838 ere Lodspengene for Skibe over 6 Clæster, nedsatte 1/4, saa at der for heel Gjennemseiling for 1 Fod af et Skibs Dybgaaende betales. i Sommermaanederne 1 Rbd. 48 s. og i Vintermaanederne 2 Rbd. For Lodsning fra Søen til Ankerpladsen og omvendt eller fra Ankerpladsen til Fjorden og omvendt betales kun de halve Lodspenge. For Skibe under 6 Clæster ere Lodspengene 1 Rbd. pr. Fod for heel og 48 s. pr. Fod partiel Gjennemseilling. Skibe med Lods betale i Prikkepenge 4 s. pr. Clæst og uden Lods det Dobbelte. Ved tiltagende Skibsfart kan større Nedsættelse Taxten forventes. – Med Marts dette Aar indtræde følgende Forandringer i Signaliseringen: 1) Naar en for Kugle beises paa Toppen af Flagstangen, kan Skibet, formedelst Storm, Uveir eller Lavvande under 4 Fod, ikke indlosses fra Havet; 2) bliver paa Flagstangen anbragt en Raa med 5 sorte Brædter til at sænke ned. Naar 1 Brædnedlades, da er 4 Fod Vand paa det Sted i Løbet, som er meest grundet; 2 Brædter betegne 5 Fods, 3 6 Fods, 4 Fod og 5 8 Fods Dybde. – For paakommende Ulykkestilfælde er ved Udligshuset henlagt en Rednings-Baad.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Jstedetfor den hidtilværende Formand for Lodseriet, Hr. Chr. Nielsen sen, hvis Function ophørte med det gamle Aar, er Hr. Peder Christensen beskikket som Formand ved Lodseriet. – Ved den, endnu vedvarende, Nordveststormildes i samme Avis - har Havet den 1ste ds oversvømmet hele Landtungen ved Agger mellem Har og Fjord og borttaget den vesten for Lodshuset liggende Gammeltoftbakke samt sønden for denne aabnet er ny Canal, som dog formodentlig snart vil lukke sig. (Stormens Vedvaren gjør dette imidlertid ikke saa ganske til Sandsynlighed.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Den danske Brig Prinds Christian, Capt. Hjorth af Kbhvn, er paa Reisen fra Havanna til Amsterdam strandet ved Dover. Skroget tilligemed Masterne og Bugsprydet ere solgte ved Auction for 75 Lstr. En Slup og er Loggert, som laae i Nærheden af Briggen for at assistere ved Bjergningen af Ladningen, ere ligeledes den 26de f.M. om Aftenen gaaede under, den Første med en af Brig, gen allerede bjerget kostbar Ladning. Store Qvantummer Tobak og Cigarrer har Søen skyllet ud af Braget og Strand røvere i hundredeviis have rapset, hvad de kunde faae faa i, 7 af disse menneskekjærlige Bjergere ere foreløbigt bragte i fornøden Varetægt for at man siden kan træffAccordt med dem om deres Lon Fallit, Kbmd. F. C. Holm i Nykjøbing paa Sjælland. Kbmd. Chr. B. Hansen i Skien i Norge. Fra Hals mangle Beretninger for flere Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Auctioner. Den 14de Jan. Auct, paa Kattrup i Sjælland (som beboes af Baron Adeler) over en betydelig Deel Jndbo, hvoriblandt Portraiter i Olie af den kgl. Familie. – Den 18de de, i Kbhvn, over et Boes betydelige Lager af nye og courante Manufacturvarer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Den 22de de, ssteds over afdøde Planteur Mac-Evoy's brillante og udmærkede Meublement og øvrige Løsøre (hvoriblandt Voltaires og Rousseans Buster af Marmor).
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Kbhvns Børscours, 4de Januar. Hamb. k. S. 198 Sp. 200. N. Spdlr. 17 a 175. Sv. Sedl. 46 16 1/2 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 93 1/2 Bankact. 79 1/2 r. S. Af. Actier - Rbd. Sedl. Hamborg Børscours, 4de Jan. Bordeaur 190 3/4. Petersborg 9 12. London k. S. 13 Mk. 5 3/4, Madrid 45 1/2. Lissabon, 47. Amsterd. k. S. 36, 95. Spec. 2 3/4 pCt. Agio. LouisFrederiksd'orer 11 Mk. 3 1/2 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Kjøbenhavns Torvepriser, den 5te Jan. Rug, 4 Rd. 72 s. a 5 R. 32 s. Ærter, 4 Rd. 48 s. a 5 R. 64 s. Hvede, 8 Rd. 48 s. a 10 R. 16 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 24 s. a 2 R. 40 3 grøns, 1 Rd. 80 sk. a 2 R. - s. Byg, rad., 3 Rd. 72 s. a 4 R. 24 s.) Ditto, Brad. 3 Rd. 36 s. a 3 R. 60 s. Smør, Pd., 1 Mk. 3 s. a 1 Mk. 6 s. Havre, 2 Rd. 68 s. a 2 R. 88 s. Æg, Snes., 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 14 s. Sjællandsk Smør, Frdg., 10 Rd. 48 s. a 12 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Reisende fra Veile til Aalborg, Consul Gräbert. Fra Randers til Aalb., Apotheker Arenzen, Contoirist Thanning, Døde. Mad. Ane Cathr. Rost; Mad. Birg. Schonfeldt, f. Larsen (i Abel Cathrines Stiftelse); Jfr. M. Qvist, 83 A.; Tjenestepigen Emilie Henriette de Wer (som i 29 A. havde tjent i Conferentsr. Holten's Huus); Maren Warburg, f. Skow, 4 A.; Jfr. Bolette Margr. Schmidt, 48 A.; Cecilie C. Brandt, f. Kofoed, 33 A.; Alle i Kbhvn. Møller J Müller, 74 A., Eier af Stormøllen ved Holbek. Henriette Cathr. Sundorff. f. Esmarch, i Holberg pr. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J Anledning af det, i Mandagsavisen af en Anonym yttrede Ønske, tillader jeg mig at bemærke: at dets Opfyldelse, forsaavidt samme beroer paa Orgelaccompagnementet, skal være mig en kjær Pligt saasnart jeg erholder Kundskab om, at Kirkens høie Foresatte finde en hurtigere Bevægelse i Choralens Foredrag ved Gudstjenesten, overeensstemmende med sammes Værdighed og Høitidelighed. Ziebe.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Ved det Müllerske Selskabs forventede Forestilling af Farinelli nærer man det Haab, at see Hr. Prinzlau optræde i Hovedrollen, som nævnte routinerede og smagfulde Skuespiller vist fremfor det øvrige Personale vil vide at give det Relief, uden hvilket Stykket ganske maa forfeile sit Jndtryk. Hr. Müller vil derfor ved et saadant Arrangement opfylde et Ønske, som næres af mange Skuespilbesøgende.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Ved Tallotteriets 1479de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 87. 16. 1. 78. 29. CHER CHER ES
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Bekjendtgjörelser. Den unavngivne Velgjörer, som ved, i en Skrivelse til Hr. Cancelliraad Borgmester Mörch, at tilstille Velgjörenheds-Foreningen den betydelige Gave af 17 Rbdlr. 3 Mk. har lagt et saa kjærligt Sindelag for sine trængende Medborgere for Dagen, modtage herved Bestyrelsens inderligste Tak.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Leiebibliotheket i Aalborg. Flere af Bibliothekets Læsere have yttret, at de helst ønskede lutter Bøger af den nyeste Literatur, og indseende, at dette Ønske ikke uden Tab for os kunde opfyldes for en Contingent af 4 Rbd. aarlig, have de tegnet sig for 3 Mk. maanedlig eller 6 Rbd. aarlig, skulde Flere ønske heri at entrere, da udbede vi os dette anmeldt i Bibliotheket ved et Par Linier, helst inden denne Maaneds Udgang, for itide at kunne forskrive et passende Qvantum Bøger. Satterup. Lorentzen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Nogle Fri=Pladser ere endnu ledige paa Navigations Skolen i Aalborg for Byens uformuende Søfolk. J. Møller, Navigations=Lærer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
To rummelige, umeublerede Værelser med fornøden Plads til Jldebrændsel, ønskes til Leie til Paaske=Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Færdige Hængekrøller faaes hos Baruch paa Graven For en Enke, der erholder sit Mad fra Byen, er en smuk Leilighed med behagelig Udsigt, beliggende paa en af Byens meest reele Gader, at erholde til Paaske=Flyttetid. Lei igheden bestaaer af et stort Værelse til Gaden, Sovekammer og Spisekammer, Plads til Brændsel, samt, om forlanges, varmt Vand 2de Gange daglig. Ønskes Værelserne meublerede kunne Samme ogsaa erholdes. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
At Fornyelsestiden for Vare=Lotterierne i min Agenturer udløbet den 15de Januar, bringes i behagelig Erindring. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Et stort, lillafarvet Tørklæde er glemt i Garderoben ved sidste Theaterforestilling. Bogtrykkeriet anviser Eieren. Gode Huusholdnings=Oste og Knap=Oste faaes billig hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Kjøbmands-Liiglaugets aarlige Forsamling og Jnd skrivning holdes den 12te Januar Klokken 3 Eftermiddag hos Undertegnede, hvortil Vedkommende indbydes. P. Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Gode Huusholdnings=Oste og Knap=Oste faaes billig hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-09
Paa Grund af Post-Forandringen udkommer Avisen herefter Mandag, Onsdag, Torsdag, Fredag og Løverdag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. No 7. Aar 1839. Torsdagen den 10de Januar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch i N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Sce, udgaaer : Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Udlandet. Belgien. Man skal have besluttet, i det Tilfælde Fjendtlighederne skulde komme til Udbrud, at tilbyde en afde dygtigste franske Generaler en Post som Chef for Generalstaben under Kong Leopolds Overcommando, og skal man i dette Tilfælde især have General Guilleminot eller, hvis han skulde vægre sig, Gen. Pelet for Øie. Jmidlertid er det neppe troligt, at det franske Cabinet vil laane sine Generaler til en Krig, som det selv misbilliger. De til Paris afsendte limburg-luxemburgske Deputerede have ikke fundet Bønhørelse, hverken hos Pairerne eller Deputeretkamme, ret. – Grev Merode's fortvivlede Jdee, at ville overlade Sydfæstningerne til franske Troppers Besættelse, beskjæftiger endnu stærkt Bladene. J Anledning af en Artikel herimod i Independant, der betegner Motionen som en Frugt af uoverlagt Lidenskabelighed, har Hr. v. Merode i samme Blad ladet indrykke et Svar, hvori det til Slutningen hedder: "Jeg vil ikke, min Herre, her indlade mig paa en omstændeligere Udvikling af min Motion, som for Øieblikket ikke er nødvendig, jeg vil nøies med at tilkjendegive, at de, som ikke saa alvorligt have prøvet den, som jeg, vistnok med Urette betragte den som uoverlagt. Hvad det Ubeleilige angaaer, at ville priisgive en Deel af det belgiske Gebeet til Udlændinges Occupation, da veed jeg vel at gjør Forskjel paa Ven og Fjende og er ikke vaklende med Hensyn til hvem jeg skal give Fortrinnet. Man høre op, at ville offre vore Medborgeres Existents til undertrykkende Factioner; jeg skal da være den Første til at glæde mig over, i Belgien kun at see Tropper med den belgiske Cocarde. Commerce belge havde paastaaet, at Artikelen i Inde pendant mod Hr. v. Merode var saaledes fordret af en fremmed Magts Repræsentant, hvilken Relation dette Blad, imidlertid erklærer for aldeles urimelig.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Frankrig. Den 30te om Aftenen modtog Kongen i høitidelig Audients, siddende paa sin Throne og med Hertugen af Orleans paa den ene og Hertugen af Aumalepaa den anden Side, Pairskammerets store Deputation, som overrakte Hs. Majestæt Svar-Adressen paa Throntalen. Kongen takkede i sit Svar for Kammerets Lykønskning til hans Sønnesøns Fødsel og for Tilsikkringen af den vedvarende Understøttelse og Medvirkning, som Pairskammeret altid havde ydet Regjeringen. – Biskoppen af Clermont, som har nægtet den nylig afdøde Greve af Montlosier, paa Grund af dennes tidligere bekjendte kjætteriske Anskuelser, en kirkelig Begravelse, uagtet Greven paa sit Yderste har gjentaget sin Bekjendelse til den apostolisk romerske Religion og for sin Død forlangte og modtog Sactamenterne, er nu ved en kongelig Ordonants bleven mindet om dette Misbrug af sin Embedsmyndighed. Grunden til Bispens haardnakkede Vægring skal være, at Greven paa sin Dødsseng havde vægret sig ved, i Vidners Nærværelse at udstede en skriftlig og til Offentlighed bestemt Tilbagekaldelse af sine Fornægtelser af den apostoliske Troes Guddommelighed. Jøvrigt skal Biskoppen have ladet sig forlede af en fanatisk Klerk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 5te Januar. Hs. M. Kongen har gjort det Tilbud, at ville skjænke den store trefløiede Bygning, der ligger imellem Christiansborg Slotskirke og Ridebanen, til et Museum for Thorvaldsens Kunstsager. Alle de, der havde haabet, at der enten paa Marmorkirkens Ruiner, eller maaskee endnu hellere i Rosenborg Slotshave skulde reise sig et i architektonisk Henseende Danmark og Thorvaldsen værdigt nationalt Monument, ville vistnok ryste Hovedet ved denne Efterretning, men de ville heller ikke lade udenfor Betragtning, at, med al den roesværdige Begeistring, som de ringere Folkeklasser og Middelstanden lige fra det første Øieblik af, da denne skjønne Sag blev bragt paa Bane, have lagt for Dagen for samme, deres Kræfter neppe ville slaae til at fuldføre den i det hele Omfang, som er ønskeligt, uden Understøttelse af Staten og uden Deeltagelse af de Fornemme, der, paa enkelte hæderlige Undtagelser nær, vi vide ikke om af Jndolents eller Servilitet, hidtil ikke have contribueret andet end dumme Vittigheder over Menigmands Competents til at være begeistret for Kunsten. At de Fornemme" ville holde sig tilbage, saalænge Regjeringen ikke gjør Noget for Sagen enten dette nu er Grund eller Paaskud – det er ikke vanskeligt at forudsee, og at Regjeringen i sin Finantsnød har Betænkeligheder ved at anvende store Summer paa et Øiemed som dette, er heller ikke vanskeligt at begribe. Det kan derfor nok være, at man kommer til ogsaa i denne Sag at resignere og at tage til Takke med hvad man kan faae, saafremt kyndige Architekter finde, at de tilbudte Bygninger kunne omdannes til et smukt og hensigtsmæssigt Locale for et Museum. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Paa den Bing'ske Boghandels Forlag forberedes Oversættelsen af et meget underholdende Børneskrift: En Dukkes Memoirer efter Demoiselle d'Aulnays franske Original, hvori paa en indtagende Maade gives en Beskrivelse af Dukkens Vandringer fra det ene Pigebarns Haand i den anden og tillige en Skildring af de smaa Eierinders Charakteristik. Bogen fortjener formedelst sin findrige Jndlædning af en dyb Moral at gives alle Børn i Hænderne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Apenrade Ugeblad er atter bleven lagt under Beslag. Jmidlertid yttrede Redactionen ved en tidligere Beslaglæggelse – har Ugebladets Skjæbne i den sidste Tid ikke svækket Jnteressen for det hos Publicum, hos hvilket det endog har været saa heldig at vinde et større Abonnement.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Nytaarsdag døde i Ratzeburg første Regjeringsraad i Hertugdømmet Lauenburg, Etatsraad Joh. Martin Christ. Gottschalk, R. af D., i sit 67de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
J Omegnen af Apenrade ere flere Hunde blevne gale, hvilket paa denne Aarstid er noget usædvanligt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Ogsaa i Viborg havde man Natten til den 7de ds. en frygtelig Storm af Sydost med Sneebyger. Dette Veir vedblev til Kl. henved 9, da Stormen sagtnede noget og Tøveir indtraadte. Barometret er faldet stærkt. (Vib. Saml.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Aalborg, den 10de Januar. Det maa vistnok betragtes som en af Virksomhedens heldigste Retninger, naar den ved industrielle Kræfter søger at sætte Manges Hænder Bevægelse og bringe Brødet i mange fattige Familier.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Vor Tidsalder har i saa Henseende saa meget glædeligere Resultater at fremvise, som disse ofte gjælde saadanne Gjenstande, der for ikke blot ere blevne betragtede som aldeles unyttige, men med hvilke man endogsaa næsten vilde have anseet det for "Skam at befatte sig. Til disse hører saaledes Jndsamlingen af alle Slags uldne og linnede Klude og deres Bearbeidelse til nyttige Stoffer. Bearbeidelsen af linnede Klude tilhører vel ikke Nutiden, skjøndt de ved dennes industrielle Fremskridt have taget en langt høiere Værdi og Betydning end forben; derimod er dette Tilfældet med de uldne Klude, som man paa en, endnu for Mængden ukjendt Maade, først i nyere Tid har lært, ved Opkradsning at gjøre paany anvendelige. Af de faa Establissementer i Danmark, som beskjæftige sig med denne almeennyttige Jndustri, er det største i Aarhuus, hvor Entrepreneuren, Hr. Kjøbmand M. G. Bech allerede har drevet det i en 18 Aars Række og derved skaffet en Mængde af Arbeidere Fortjeneste, ikke blot ved selve Tilberedelsen af Kludene, men tillige ved Jndsamling heraf paa flere Steder i Landet. Det er os glædeligt at kunne berette, at Hr. Bech, for at give sin Virksomhed en større Udstrækning, nu ogsaa her i Byen, hvorfra alt i endeel Aar ere gjorte de større Jndkjøb til hans Fabrications Behov, har tilkjøbt sig tvende Eiendomme til Anlæget af en saadan som ovenfor omtalt Uldmølle, hvor den første Sortering og Opplukning af Kludene finder Sted, og som ved sin begyndte Virksomhed, der ledes af herværende Hr. Kjøbmand Marcus M. Galthen, allerede har sat et ikke ringe Antal Arbeidere af Almueklassen i Bevægelse (See Hr. Galthens Bekjendtgjørelse i denne Avis Nr. 4 d. A.) Senere vil en Udvidelse af denne, for det Offentlige vist ikke mindre, end for Entrepreneuren selv nyttige, Jndretning kunne paatænkes og en Begyndelse hertil er forsaavidt allerede skeet idet, foruden de Arbeidere, som ere ansatte paa selve Fabrikken ved Kludenes Tilberedelse, ogsaa mange Fattige, som ikke godt kunne være borte fra Hjemmet, til dette Øiemed have faaet Arbeide hjemme i deres Huse, og det ikke blot her i Byen, men endog i det paa den anden Side af Fjorden beliggende Nørresundby, hvor Herredsfogden, Hr. Overauditeur Lange med Glæde har grebe Leiligheden og paa alle Maader søgt at befordre dette nyt tige Middel til at vække Vindskibeligheds-Sandsen og til Afhjælpelse af Trangen i Almueklassen. Maatte nu dette gavnlige Foretagende fremdeles vedblive til Held for Entrepreneuren og maatte den ubeskjæftigede Deel af vor talrig Almue lære at paaskjønne den Leilighed til Erhverv, som herved frembyder sig, især for flittige Arbeidere, som derved kunne berede sig et redeligt Udkomme istedetfor ved Lediggang at blive Lastens og Forbrydelsernes Offre!
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Stormen er omsider ganske ophørt og vi have idag smukt og klart Frostveir.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Kornvarer. Under 20de Novbr. er udstedt et interims specielt Reglement for Løgstørs Lodseri tilligemed vedføiet Tax for Samme. Vi udhæve heraf Følgende: Ved Løgstor skal være en Fastlods eller Formand og 2de Reservelose, som ere pligtige til at anskaffe og vedligeholde de til Lodstjenesten fornødne Fartøier, til at anskaffe og vedligeholde de ved Løgstørs Grunde nødvendige Land- og Sømærker og til ligeledes at paapasse og vedligeholde de fornødne Beder i Aggersund og Klitgaards Drag imellem Løgstørs Grunde og Aalborg. Formanden skal bestræbe sig for, iblandt Løgstørs Sofolk og Fiskere at kjende Nogle, som, naar ingen af Lodserne kunne undværes, kunne paataae sig Lods ning til Jndløbet af Aggercanal eller til Aalborg og mellemliggende Steder. – Af den fortjente Lodshyre udredes til den nuværende Overlods, Commandeur Krieger, 4 pCt., men til dennes Eftermand kun 2 pCt. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Blandt ankomne Skibe til Amsterdam i 1838 vare 2 fra Aalborg, 3 fra Aarhuus, 1 fra Grenaa, 1 fra Horsens og 1 fra Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-10
Frederikshavn, den 9de Jan. Vor Beretning af 6te ds lod noget gunstigere end vi ved nærværende Meddelelse finde os foranledigede til. Om Morgenen den 7de ds., omtrent Kl. 4, begyndte en Storm af S. og Vandet steg 3 Fod 6 Tommer over daglig Høide og den svære So gik heelt over Laternehuset. Stenene paa søndre Hoved reve sig for endeel løse og rullede langs Brohovedet. Plankeværket paa Hovedet og langs hen til første Knæ(20 Fag) er paa Stolperne nær aldeles borte. Aftenen derpaa omtrent Kl. 6 var Vinden S. laber Kuling og Vandets Høide paa laveste Vand i Fod over daglig Høide. Natten derpaa, den 8de, reiste sig en orkanagtig Storm fra Kl. 12 Midnat til Formiddag Kl. 11, fra V. t. N. og senere fra V. t. S. Vandet steg 5 Fod 6 Tommer over daglig Høide og satte endeel Tang ind (1 Fod paa Havnepladsen, og efter al Sandsynlighed maa selve Havnen ikke være bleven fri derfor. Siden 1825 have Elementerne ikke tumlet saa vildt her, som denne Gang. Hele Havnepladsen og Quaien, som i Almindelighed benyttes til Arbeide og Virksomhed samt til Promenade, var forvandlet til et Hav. Søen nærmede sig endog næsten til Stedets Toldkammer. Forøvrigt har Havneværket ikke lidt noget, ei heller de Skibe, som ligge i Havnen, taget synderlig Skade. De nærmest til Søen grændsende Haver have lidt endeel, da Vandet steg ind i Samme; ei at tale om de flere, der havde Træ materialier liggende paa Havnepladsen og maatte see disse, uden at kunne komme om til Hjælp, givne til Priis for Bølgerne (endeel heraf er iøvrigt idag bleven bjerget paa den nordre Havnemole). Ogsaa flere Huse her i Byen have taget Skade paa Tag og Fag, men især beklages vor Kirke, der har lidt betydeligst. En Veirmølle, omtrent 3/4 Miil fra Byen, er i Stormen igaar aldeles nedstyrtet. Tvende tomastede Skibe skulle være seete den 7de om Morgenen tidligt og formodes at have taget Curs ad Nordsøen. Ved Nærværendes Afgang Kl. 9 1/2 Aften Vinden VNB., Storm og Sneefog.