JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Magistraten udi Odense, Proclama til Creditorers Jndkaldelse efter afgangne Hattemager Henrich Henrichsen Dorch. Nr. 1. Allerunderdanigst læst ved Odense Byetings=Ret Mandagen den 27de Mai 1782. L. M. Bendz. Saa og behørig protocolleret. Testerer paa Byeskriveren Hr. KammerRaad Ortens Vegne som Fuldmægtig. Wandeler. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 29de Mai 1782. H. Koefoed. L. M. Bend. H. Dreyer. Er og behørig protocolleret. Testerer paa Raadstueskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne. Wandeler. Bliver hermed alle og enhver, som maatte formeene at have noget at fordre efter afgangne Hattemager Henrich Henrichsen Dorch, indkaldede til for os, som Skifte=Forvaltere, at anmelde deres Nr. 365 Rd. Krav og Pretentioner, inden den i forestaaende allernaadigste Bevilling fastsatte Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. H. Koefoed. L. M. Bendz. H. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: " i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Odense, udi Vort Land Fyen, som SkifteForvaltere efter afgangne Ober=Krigs=Commissair Niels Kragh Lange, deres herom allerunderdanigste gjorde Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeener sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Ober=Krigs=Commissair Lange, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemeldte Odense Magistrat, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 27de " April 1782. Under Vort Signet (L. S. J.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Odense Magistrat, som Skifte=Forvaltere efter afgangne Ober Krigs=Commissair Niels Kragh Lange, Bevilling at maa udi Aviserne indkalde bemeldte Ober=Krigs=Commissair Langes Creditorer. N 366 R. Nr. 2. Allerunderdanigst læst ved Odense Byetings=Ret Mandagen den 27de Mai 1782. L. M. Bendz. Saa og behørig protocolleret. Testerer paa Byeskriveren Hr. KammerRaad Ortens Vegne som Fuldmægtig. Wandeler. No. 2. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue=Ret Onsdagen den 29de Mai 1782. H. Koefoed. L. M. Bendz. H. Dreyer. Jligemaade behørig protocolleret. Testerer paa Raadstueskriveren Hr. Kammer=Raad Ortens Vegne. Wandeler. Bliver herved alle og enhver, som maatte formeene at have noget at fordre efter afgangne Ober=Krigs=Commissair Niels Krag, Lange, indkaldede til, for os, som Skifte=Forvaltere, at anmelde deres Krav og Pretentioner, inden den i forestaaende allernaadigste Bevilling fastsatte Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er. H. Koefoed. L. M. Bend. H. Dreyer. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" borg, gjøre alle vitterligt, at Vi, efter Os Elskelig Doctor " Juris Peder Kofoed Troel, Byefoged i Vor Kiøbstæd Faa" borg, og Herredsfoged udi Salling=Herred i Vort Land Fyen, " som Skifte=Forvalter efter forrige Told=Controlleur og Told" Betient i bemeldte Faaborg, afgangne Niels Huusfeldt, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, aller" naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden maa indkalde saavel en fraværende " Søn, navnlig Hans Huusfeldt, som alle dem der formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Controlleur Niels Huusfeldt, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemeldte Doctor Juris og Byefoged Trøiel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkal" delse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om Nr. 367 R. " den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi i Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn den 17de Mai. Under Vort Signet (L. S. J. Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Doctor Juris Peder Kofoed Trojel, Byefoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling=Herred i Fyen, som Skifte=Forvalter efter afgangne Told=Controlleur og Told=Betient Niels Huusfeldt, Bevilling at maa i Aviserne indkalde saavel dennes fraværende Søn Hans Huusfeldt, som bemeldte Controlleur afgangne Niels Huusfeldts Creditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Efter forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved, saavel afgangne Controlleur Niels Huusfeldts Søn Hans Huusfeldt, som alle de, der formeene sig at have noget at fordre i Stervboen, at indfinde sig hos mig som Skifte=Forvalter, inden den i Loven fastsatte Tid. Faaborg den 5te Junii 1782. Peder Kofoed Trøiel. Kars Jensen Huusfæstere i Ulbølle, under Rødkilde Gods, hans Hustrue Hedevig Jensdatter er ved Døden afgangen, og ingen nærmere Arvinger efterladt, end en Broder Niels Jensen i Vester Schierninge af Egeskow Gods, en Broder Laurids Jensen, i Sandholts Lyndelse paa Arreskow Gods, og en Broder Jeppe Jensen i Espe paa Fielebroe Gods (hvilke 2de sidste skal være døde, om de have efterladt Livsarvinger, og hvem, haves ingen fuldstændig Efterretning) samt en Søster Karen Jensdatter i bemeldte Sandholts Lyndelse, som saavidt vides, Enke og i Live, og en Søster Sophia Jensdatter, gift med afskediget Rytter Peder Nordmand i Faaborg; Thi indkaldes den Afdødes Arvinger, Umyndige med Formyndere, og Enke med Lanværge, til forberørte Stervboe, førstkommende 5te Junii, som er 30te Dagen og 6 Ugers Dagen at møde. Til samme Sted og Tider, indkaldes og, saavel Credi= som Debitorer, da Stervboets ringe, Stand ikke formaaer anden Bekiendtgiørelse og Jndkaldelse. Rødkilde den 18de Mai 1782. P. Schowsbølle. Paa S. T. Hr. Justitzraad Langes. Vegne, som Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Efterat jeg saavel ved Proclama, som Avertissement i Aviserne, havde indkaldet Arvingerne efter afgangne Madame Mette Kirstine Hansen i Brudager, og hendes forhen afdøde Mand Mads Hansen, har vel adskillige meldt sig, som Arvinger, og paastaaet Arv., men da næsten ingen af dem hidtil har legitimeret deres Arve=Ret, saa bliver de foruden de under Skiftet derom mundtlig givne Advarseler, endnu engang herved erindrede, inden førstkommende 24de Julii at beviisliggjøre deres Arve=Ret efter Loven, da Skiftet til endelig Slutning til den Tid vorder foretaget. Høye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Paa Skifte=Forvalterens S. T. Hr. Kammerherre og General=Major Greve Ahlefeldts Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en Gaard paa Landet med noget Hartkorn, indrettet til en honet Familie, underhaanden er at faae tilkjøbs, derom gives Underretning fra Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Capital som falbydes. til 11te Junii førstkommende kan faaes 2 a 3000 Rdlr., paa første Prioritet i suffisant Jordegods, hvorom gives Efterretning hos Rigiments Qvarteermester Frigast i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-07
Condition søgende. om en ung Person paa 23 Aar, der udi nogle Aar har være paa en Skriverstue for at giøre sig habil udi Regning og Skrivning, søger og Condition paa Landet som Foged eller Forvalter hos et Herskab, dersom nogen skulde behøve ham, vilde de behage at adressere dem til Sr. Hans Christian Møller, boende udi Nørregade i Odense, som da om ham nærmere Efterretning meddeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
de 2 De Specier. om Regnekonsten. Lær, siger Rapax, at addere, Og samle hele Dynger Guld; Hvor denne Regning kan formere, Faaer snart, som jeg, sin Kiste fuld Jeg ærer villigen hans Lære, Og over den ved Viin for mig, De tomme Flasker dynge sig. Man maa Curator lydig være. Nr. 370 R. Naar han at subtrahere nødes, Hans Videnskab og Kunst er fiin - Min Jver, som herved opglødes, Sig viser stræbsom i hans Viin, Min Flid er stor, det kan jeg svære, Jeg subtraherer meer end han, Hans Kielder det bevise kan. Man maa Curator lydig være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
J at formere flink og færdig, Multiplicerer han sin Skat, Jeg finder hans Exempel værdig, At følges baade Dag og Nat - Sin Kasses Fylde han maa nære; Dog som jeg og formere maa, Min Lise Tusind Kys skal faae, Man maa Curator lydig være. Den Kunst at deele, seer J Kiære! Blir sielden rigtig overlagt; De slemme Tider blive værre. Tag denne Regning jo i Agt. Saa skriger han - jeg laer mig lære, Og dividerer ganske tys, Min Tid imellem Viin og Kys; Man maa Curator lydig være. Kort Efterretning hvad der aarlig consumeres i nogle Steder, og medgaaer af Vahre i Særdeleshed. Kiøbenhavn behøver aarlig 8000 Slagte=Stude og Køer; 4000 Kalve, 70000 Lam; 16000 Sviin, 120000 Høns og Kapuner; 45000 Gies, 21000 Ænder; 67000 Tdr. Hvede; 110000 Tdr. Rug; 70000 Tdr. Byg og Malt; 7000 Tdr. Ærter, 69000 Tdr. Havre, 30000 R 371 R. Tdr. Melk; 500 Læster Salt; 2000 Læs Halm; 22000 Læs Høe; 50000 Favne og nok 2500 Favne Brænde; 4000 Læs Tørv; 1700 Læster Steenkul J Stockholm Slagtes aarlig 14 til 15000 Oxer 20000 Kalve, og 30 til 35000 Faar og LamSildenes overmaade store Formerelse og den store Mængde, som deraf consumeres, lader sig nogenledes bedømme af følgende. Nederlænderne fanger inden 26 Uger gemeenlig 250000 Læster, hver Læst har 12 Tdr., og hver Tønde indeholder 1200 Sild. De Norske fanger aarlig omtrent 400000 Tdr., og de Franske 60000 Tdr., naar man vil regne efter det Aar 1753. De Svenske sendte i Aaret 1754 fra Gothenborg til udenlandske Steder 152045 Tdr. og forbrugte deraf i dette samme Aar selv 62367 Tdr. Hertil kommer endnu, hvad Engellænderne og de øvrige Nationer aarlig fanger. Aarlig komme til St. Petersborg for 10248 Rubler, Abelsiner; for 2250 Rubler Knappenaale, for 10081 Rubler Speyle, for 30204 Rubler, Spillekort; for 35997 Rubler Kaffe, for 148091 Rubler Cochenille, for 25159 Rubler Peber, og for 16597 Rubler friske Æbler og Pærer. I London Slagtes aarlig overhoved 98254 Oxer og Køer; 194670 Kalve; 71121 Faar og Lam, og 240532. Sviin og Grise. Til London bliver aarlig bragt fra Newcastle 21800000, Schefeler Steenkul Til Engeland kommer aarlig for 40000 Pd. Sterl. Hørfrøe, til Skotland for 25000 Pund, og til Jrland for 34000 Pund Sterl. Hør og Hamp faaer Engelland; aarlig for 700000 Pd. Sterl. og Skotland for 120000 Pd., foruden den Hør og Hamp, som Jrland faaer, der aarlig beløber sig 919000 Pd. Sterl. Den aarlig Hør R 372 R. R. og Hampe=Avl i Engelland skatteres paa 500000 Pd. Sterl. i Skotland paa 190000, og i Jrland paa 500000 Pd. Sterl. Aarlig faaer det Hollandske Ostindiske Handels=Compagnie 440000 Pd. Kryder=Nigliker, hvoraf hver Pd. komme dem paa 75 Styver. Af Muskat=Nødder lader det aarlig komme til Europa 80 til 100000 Pund, og af Kaneelbark 4 til 500000 Pund. 1 Pund Muskat=Nødder, koster Selskabet selv en Styver, og for 28 Pd. Kancelbark betaler Compagniet overhoved 48 Styver. Frankerig udgiver aarlig en halv Million Dlr. for Knappenaale, som mestendeels bliver forskrevne fra Engelland, og Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Paris bruger, efter et Middeltal af adskillige Aar beregnet, 12800 Muids eller Læster Kornvahre, hver Læst til 2640 Pd.; 900 Læster Salt; 3212 Læster, Havre; 41315 Læster Kul; 4 til 500000 Læs Brænde; 77000 Oxer; 120000 Kalve; 54000 Faar og Lam; 32500 Sviin; 33977 Stokfiske; 32590 smaae Tønder eller Barils Sild; 3250 smaa Tønder Saltet Lax, 1340 dito Makreel, og 10200000 Bundter eller Knipper Høe og Halm. Marperger regnede allerede i Begyndelsen af dette Hundredaar, at Tydskland aarlig betalte for Vine til Spanien og Portugal 420000 Dlr. og til Frankerig 1900000 Daler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
J Aar kom fra Mexico 880000 Pd. Cochenille til Enropa, som skatteres paa 8 Millioner Hollandske Gylden. Neapolis forbruger aarlig 70000 Centner Fisk, 22000 Oxer, og 160000 Faar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
J de 3 Aar er der i Fyrstendommet Calenberg consumeret Viin i det mindste for 451747 Dlr.; Viin=Eddike R 373 R. R. for 4865 Dlr.; Udenlandsk Brændeviin for 33389 Dlr.; Koffee, Thee og Chocolade for 141510 Dlr.; Sukker for 172032 Dr.; Bomolie for 28820 Dr.; hvid Sæbe for 54876 Dlr.; Udenlandsk Tobak, 16600 Dlr.; Tobakspiber 7140 Dlr.; Kniplinger 19989 Dlr.; Spillekort 1333 Dr. Endogsaa Menneskeer hører til Vahrene, Engellænderne bringer aarlig 53000 Negere til Vestindien, iblant hvilke elendige Skabninger Dødeligheden er saa stor, at neppe Halvparten lever efter et Aars Forløb. Tallet paa alle Negere, som blive opkjøbte af Europæerne i Aaret 1768, beløb sig til 104100 Mennesker. Barbados allene bruger 80000 Negere, og maae, formedelst den store Dødelighed, aarlig erstatte Afgangen med 6000 nye tilkjøbte. Hele Antallet, paa alle Negerne i Vestindien, regner man for nærværende Tid til 230000, hvortil endda kommer 90000 hvide Slaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
J Pensylvanien har Menneskenes Tal i det høyeste for, meret sig stredobbelt i 34 Aar. J denne Tid er der indført til Pensylvanien af Engelske Vahre for 16000 Pd. Sterling i Førstningen, som siden har steget til 268000 Pd. Sterling, det er 17 Gange mere. J Aaret 1723 nemlig beløb Verdien af denne Indførsel sig ikkun til 16000 Pd., men i Aaaret 1757 til 268426 Pd. Sterl. Man havde skuldet formode, at fire Gange flere Menneskeer ikkun skulde bruge fire Gange meere Vahre; men Erfarenhed, viser, at fire Gange flere Menneskeer har brugt 17 Gange, flere Vahre, uden Tvivl fordi Invaanerne i dette samme Tidsrum ere blevve 4 Gange rigere. Til en Seng til en Person kan man regne 50 Pd. Fieder eller 200 Gies, og altsaa skulde en Stad, som havde 20000 Jndvaanere, allene behøve til Senge i een Folke=Alder, fyrretive Milioner Gies. R. 374 er Man kan sikkert antage, at enhver Person i et Aar i det mindste slider og forbruger for 3 Gar. Bomulds=Vahre, saasom Cattun, Parchent, Strømper, Halsklude, Huer, Baand, Kannefas o. s. v. Da Tydskland nu har 24 Millioner Menneskeer saa forbruger det aarlig for 3 Millioner Dr. Bomuldstøi. Regner man nu fire femte Deel Arbeydsløn, og 1/2 Deel for den raa Bomuld, saa udgaaer aarlig 600000 Daler af Tydskland allene for Bomuld, Kongelige Placat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Under Dato Christiansborg Slot den 15de Mai har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat af følgende Jndhold: At da Hs. Majestæt herved allernaadigst vil have befalet saavel verdslig som geistlig Øvrighed i Hs. Majestæts Riger Danmark og Norge at undersøge, hvad haandskrevne Codices paa Pergamment eller paa Papiir, eller og gamle Danske Bøger af første Tryk til Midten af det 16de Aarhundrede, eller omtrent 1550, der maatte forefindes ved Kirker eller andre Stiftelser, og efter deres Indretning derfra kunde afhændes, og i saa Fald haver de at foranstalte samme opgivne, samt afhandlet med Vedkommende, hvad billig Erstatning derfor kunde være at tilstaae. Ligeledes vil Hs. Majestæt og have de af Sine Undersaattere, som maatte besidde, og være findede at ville afhænde deslige gamle Codices eller Bøger, indbudne til at overlade til Hs. Majestæts store Bibliothek samme for en af dem selv bestemt billig Betaling, alt saaledes, at derover i Forveien indsendes nøyagtige Fortegnelser tilligemed Prisernes Bestemmelse, med Addresse: Til det store Kongelige Bibliothek, at derefter nærmere kunde afgiøres, hvad at deslige Ting i Bibliotheket kunde fortiene at optages. Jndfald. En vis Præst deelte sin Text i 22 Hovedstykker. - En af Tilhørerne løb hurtig ud af Kirken. - Hvorhen min Ven, raabte en anden efter ham, som vilde til Kirken. - Hiem, svarede han, for at hente min Nathue og have noget Spise og Drikke med. - Saavelsom sige min Kone, og Folk, at vi blive alle i Nat i Kirken, thi Præsten har 22 Hovedstykker i Dag i sin Prædiken, og har, som oftest kun 2, de andre Søndage, som faaer ei Ende i 3 Timer, og giør altsaa selv Regningen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Befordringer. Under 22de April 1780 er Søe=Lieutenant Holger Stampe allernaadigst beskikket til at være Kammerjunker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Den 13de Febr. er Sorenskriver Søren Schiøtz allernaadigst beskikket til virkelig Cancellie=Raad. Den 8de Mai Byefoged Nielt Wamberg ligesaa at være Sorenskriver udi Øvre=Tellemarken. Den 15de Mai Student Johan Wilhelm Michelet allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Leyrdals Præstegild i Bergens Stift. Student Henrich Støren ligesaa til Klæboe Præstegield i Trundhiems Stift. Samme Dag er Rasmus Kiersing bestilt til Regimentsqvarteermester ved det Danske LivRegiment til Foeds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Prædikanterne paa tredie Søndag efter Trinitatis. Aftensang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Høymesse. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Cathechet Waitløw. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Dødsfald. Odense, den 9de Junii, Carl Smidt Skoemagers Hustrue, Maria Sophia fød Møller, 42 Aar. R 376 R. R. J Kiøbenhavn den 4de Junii Mad. Engelke Marie Daldorph, Enke af Sognepræsten Hr. Brysting, 68 Aar; den 6te Junii Sr. Lars Madsen Schiøtt, Ølltapper, 45 Aar. J Aalborg Stift, paa Williamsborg den 21de Mai Hr. Justits=Raad de Lindenpalm, 53 Aar. J Kiøge, den 29de Mai Frue Elisabeth Kirstine Sporen, fød Holmer, afg. Professor Sporons Enke, 69 Aar. J Sielland den 20de Mai Hr. Diderich Kierulf, Provst i Liunge, Frederichsborg Herred og Sognepræst i Slangerup, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for de Søefarende tiener, at den TræBygning, som laae ved Jndløbet til Weser=Strømmen, og i Almindelighed blev kaldet die Bakke, eller og die Kaaper afbrændt lige næsten til Kanten af Vandet. De Skibe som fare oplad Weseren, maae derfor fordoble deres Forsigtighed, indtil man kan faae et andet Vaertegn opført.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Til Efterretning for Vedkommende bekiendtgiøres herved, at enhver af denne Byes Jndvaanere, som maatte attraae at indtræde udi det nyelig oprettede Octroyerede Kongelig Danske, Norske, Slesvigske og Holsteenske forenede Handels= og Kanal=Compagnie, ville behage at melde sig hos nærværende Magistrat paa Odense Raadstue den 19de og 26de Junii, og den 3die Julii førstkommende om Formiddagen fra Klokken 10 til 12 Slet, da efter denne Tid ingen videre Subscription til Actiers Tagelse udi forommelte Compagnie der kan imodtages. Odense den 14de Junii Hukkede nogen for billig Betaling, paa et skikkelig Sted at kunne faae deres Børn forberedte til, at sættes enten til Bogen eller Pennen, kan de herfra Adresse=Contoiret anvises, hvor saadant skeer af en Præst paa Landet, der er vel vant ved dette Arbeide, og har i mange Aar været Jnformator, baade for sine egne og andre honette Folkes Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Ved indeværende Maaneds Udgang, agter jeg at antage skikkelige Folkes Drengebørn under een Forsamlings Jnformation i Regningen og Skrivningen, og paa Forlangende tilligemed i det tydske Sprog; hvem som altsaa vil i saa Fald anbetroe mig deres Børn, vilde behage, forinden ommeldte Tid, at lade sig melde hos mig Undertegnede, da jeg ikke modtager flere, end jeg kan overkomme at lære forsvarlig. Odense den 14de Junii 1782. Nicolay Johansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Tydsk Sprogmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Proclama. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt, at eftersom Borgemester Michael, Seidelin og Birkedommer Peder Rønnow, af Vor Kiøbstæd, Odense, som Commissarier udi forrige Professor Jacab Christian Pingels Opbuds=Boe, for Os allerunderdanigst have andraget, at dette Boe skal være af stor Vidtløftighed, deels i Henseende til de mange Børnepenge, som bemeldte Professor Pingel skal have hævet og indesidder med, uden for samme at have aflagt nogen Reede og Rigtighed, som Ober=Formynder, " og meget mindre for adskillige andre Publiqve=Penge, deels og 1, siden en Deel af de Umyndiges Værger og Formyndere efter den skeete Jndkaldelse, ikke skal have indfundet sig og beviist deres Ankrav og Fordring i Opbuds=Boet, hvorved samme foraarsages megen Uendelighed; Saa have Vi, efter fornævnte Opbuds=Commissariers derhos allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilger og tillade, at de, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt den Altonaske Mercur og Odense AdresseContoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde fornævnte forrige Professor Pingels Creditorer, og de Umyndiges Værger og Formyndere, saavelsom alle andre, som maatte formeene sig at have noget hos ham at fordre, dermed at fremkomme og samme inden den i Loven foreskrevne Tid hos fornævnte Opbuds=Commissarier at anmelde og beviislig" giøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; R 378 R. R. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Resident Stad Kiøbenhavn den 23de November 1781. Under Vort Signet. (L. S. J.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-14
Borgemester Seidelin og Birkedommer Ronnow af Odense, som Commissarier i forrige Professor Pingels Opbuds=Boe, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer. J allerunderdanigst Følge foranførte Kongelig allernaadigste Bevilling, bliver forrige Professor Jacob Christian Pingels Creditorer og de Umyndiges Værger og Formyndere, saavelsom alle andre som maatte formeene sig at have noget hos ham at fordre, indkaldet dermed at fremkomme og samme inden den i Loven foreskrevne Tid, hos underskrevne som allernaadigst befalede Commissarier udi bemeldte forrige Professor Pingels Opbuds=Boe, at anmelde og beviisliggjøre, til hvilken Ende udi mit Birkedommer Rønnows Huus er for først berammet 2de Sessioner, nemlig den 16de Julii og den 27de August indeværende Aar, da Opbyderen Hr. Jacob Christian Pingel sig og samme Tid og Sted, vilde indfinde. Enhver medtager hvis de til deres Fordringers Tarv og Beviis fornøden eragter. Odense den 28de Mai 1782. M. Seidelin. P. Rønnow.