JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Skolelærerne bør ikke under noget Paaskud uden Sygdomstilfælde forsømme den bestemte Skoletid, enten ved at blive ganske borte fra Skolen, eller ved at komme for sildig, eller lade sig udkalde i Læsetimerne. Finder heri nogen Forsømmelse Sted, bør Læreren af Jnspectionen mulcteres fra 2 Mk. til 5 Rd. Samme Mulct tilsiges ogsaa, hvis Forældre have Grund til at klage for Jnspectionen over deres Børns Behandling Skolen. 7. Skolelærerne holde tvende Protocoller. J den ene Protocol indføres efter holdt Dagbog ved Ugens Slutning, hvormange Dage ethvert Barn har været i Skole og hvad Flid det har udviist. J den anden Protocol indføres ved de halvaarige Examina hvormange Dage Børnene have søgt Skolen i sidste Halvaar. Tillige gives Characteer for deres Fremgang, Nemme og Opførsel. 8. Ferier gives Børnene fra 4 Dage for Juul til 1ste Søndag efter Helligtrekonger, fra Skjærtorsdag til 1ste Søndag efter Paaske, i Pintsengen og 14 Dage i August Maaned. 9. De tvende Byens Sognepræster skiftes til, hver i sin Uge at have speciel Jnspection i Skolen, og paasee at alt gaaer i sin rette Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
De tvende civile Medlemmer i Jnspectionen paatage sig skifteviis at forestaae Skolekassens Bestyrese og aflægge Regnskab for samme. Alle Smaandgifter indtil 4 Rd. udbetales efter Anviisning af den af Sognepræsterne, som har den ugentlige Jnspection i Skolen. Overstige Udgifterne dette Beløb, maa hele Jnspectionens Samtykke dertil erhverves. 10. Foruden den bestemte Løn til Lærerne (700 Rd. aarlig) udbetales endvidere af Skole kassen 100 Rd. aarlig til Anskaffelse af Lys, de fornødne Lære- og Læsebøger og Skrivematerialier, til fattige Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Man kan ikke nægte, at der jo ved Udarbeidelsen af denne Plan er taget Hensyn til en sund Pædagogik Grundsætninger. Nogle af de i Planen fastsatte Bestemmelser kunne ønskes gjenoptagne. Denne provisoriske Jndretning fandt i Begyndelsen megen Yndest De fleste Embedsmænd og Honoratiores lode deres Børn søge Borgerskolen, og man var, som der siges, vel tilfreds med Underviisningen og Børnenes Fremgang. Mindre Omhu syntes man derimod at have viist for Almuebørns Underviisning. De fattigere Børn forsømte Skolen og vare, som troværdige Folk forsikkre, meget vankundige, naar de antoges til Confirmationsforberedelse. Med Tiden maatte det ogsaa trætte Præsterne, hver anden Uge at have daglig Jnspection i Skolerne. Valget af Lærere var vel ei heller stedse lige heldigt. AfForhandlingsprotocollen sees, at der ei sjelden forefaldt ubehagelige Stridigheder imellem Jnspectionens Medlemmer og Skolelærerne. Flere af de sidste bleve mulcterede og irettesatte for deres utilbørlige Skrivemaade. Een Lærer undveeg, og Skolekassen tabte i hans Fallitboe 37 Rd. 1 Den af Stiftets offentlige Midler til Skole bygningernes Jndretning laante Capital 1700 Rd. D. C. udgjør nu 1360 Rbd. Sølv, som skulde have været afbetalte i 28 Aar med 6 pCt.;men i mange Aar gaves Henstand med Afdraget, og dette tog først sin Begyndelse med Aaret Det første Skoleregnskab, som her forefindes, gaaer fra 1ste Novbr. 1806 til 1ste Novbr. 1807, og er aflagt af Borgemester Lund, der forestod Regnskabsvæsenet til Udgangen af 1809. ForAaret 1806 vare Udgifterne følgende: at til Overlærer Høyer 2500 Rd. b. til Overlærer Brasen 250 c. til Underlærer Bech 100 - d, til Underlærer G. Koch 100. til Jndkjøb af Bøger 73, ialt 773 Rd. Paa Byens Jndvaanere paalignedes 441 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
J de følgende Regnskaber anføres til Jndtægt de Emolumenter, som forhen vare tillagte den residerende Capellan ved Cathrine Kirke, og som nu gik over til Skolevæsenet, nemlig: a. Leieafgift af 6 Agre ved Hans HegelundsMark. b. Do. af et Østermaaskifte. c. Landgilde af en Gaard i Jernved 2 Td. 4 Skp. Rug, 3 Td. Byg og i Penge 1 Rd. 3 Mk. d. Rente af Capital 300 Rd. Agrene ved Hegelunds Mark sønden for Min destøtten bleve efter kgl. Bevilling bortsolgte ved offentlig Auction d. 26de Febr. 1808 til Amtsforvalter Justitsraad Nielsen for Kjøbesum 519 Rd. og aarlig Afgift til Skolekassen 17 1/2 Skp. Rug, som betales efter Middeltallet af de sidste 10 Aars Capitelstaxter. - Østermaaskiftet Nr. 36 blev ved samme Auction bortsolgt til Amtsforvalter Windfeldt for Kjøbesum 227 Rd. og aarlig Afgift til Skolekassen 6 1/2 Skp. Rug, der ligeledes betales efter Middeltallet af de sidste 10 Aars Capitelstaxter. (Skiftet tilhører nu Skomager C. Gregersen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Af Skolekassens Beholdning bleve i Aaret 1809, efter Obligation af 11te Decbr. f. A., udsatte i Grevskabet Schackenborg 500 Rd. D. C., hvilken Sum nu er omskreven til 250 Rbd. Sølv. Af Regnskaberne for disse Aar sees, at dHrr. Adjuncter ved den lærde Skole P. T. Hanssen og Wohnsen have givet nogle Timers Underviisning i Cathrinæ Skole, imod et, som det synes, temmelig ubetydeligt Honorar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
J Regnskabet for 1810 anføres første Gang til Jndtægt Skolekassens Andeel af Leieafgiften for det Falsterske Legats Eng. - Rector Christian Falster og Hust. Margrethe Bagger havde allerede i Aaret 1742, efter Magistratens Forsikkring af 1ste Marts f. A., givet 100 Rd., hvis Rente tvende danske Skoleholdere i Ribe aarlig skulde nyde, eller, om Magistraten fandt det tjenligt, kun en dansk Skoleholder. Da der ikke forefindes Skoleregnskaber for hin Tid, kan der ikke skjønnes hos hvem denne Capital er bleven udsat, eller hvor den nu forefindes, ei heller vides, om een eller to Skoleholdere have oppebaaret Renten. Sidenefter bestemte Rector Falster, og Hustru ved oprettet Testamente af 5te Marts 1750, at Renten af deres overblevne, rørlige og urørlige Efterladenskaber skulde deles saaledes a, at de danske Skoleholdere i Ribe, een eller flere, efter Vedkommendes gode Tykke erholdaarlig 10 Rd., hvorimod den eller de maatte tilholdes 2 Gange om Ugen, saasom Onsdag og Løverdag Eftermiddag, at gjøre Tjeneste i Ribe latinske Skole med at undervise Ungdommen, fornemmelig i de nederste Classer, i Skrivning og Regning; b, at en Deel af Renten skulde anvendes til Jndkjøb af nødvendige Bøger i Børnelærdom men, samt Papir for de allerfattigste Børn i de danske Skoler; c. at hvis endnu noget blev tilovers, dette skulde henlægges til at indkjøbe Jldebrændsel for fattige, skikkelige Enker og gode, gamle udlevede Folk ved Michaelis Tid, efter Stiftsprovstens og Cathrinæ Sognepræsts gode Skudsmaal og Forslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Rectorinde Falster opnaaede en meget høi Alder, og døde først i Aaret 1790. Jfølge Skifte forretning af 13de Decbr. 1790 tilfaldt Skolevæsenet efter hendes Død: a, en Eng i Vestermaa Nr. 7, Carlseng kaldet, som under 11te Junii 1749 blev tilskjødet, Rector Falster af Frøken Søster Frederikke Foss; b. et Capitalbeløb paa 138 Rd. 5 Mk. 2 s., som under Borgemester Cancellieraad Lunds Bestyrelse opsteeg i Aaret 1809 til 250 Rd. D. C.,der ved Forordningen af 5te Januar 1813 reduceredes til 112 Rbd. 3 Mk. Sølv. Leieafgiften af Engen, som i Aarene 1810, 1811 og 1812 udgjorde 334 Rd. D. C., har i en Række af de senere Aar beløbet 40 Rd. H. C.,men er for Aaret 1838 steget til 51 Rd. H. C., som indbetales til Skolekassen. Renten af Capital 112 Rbd. 3 Mk. Sølv anvendes til Jndkjøb af Brændsel for Enker og uformuende Personer, som ikke egentlig høre under Fattigforsørgelse. Da Pengevæsenet efterhaanden dalede, blev der ved Cancelliebevilling af 9de Junii 1810 og efter Stiftsresolution af 13de Decbr. 1811 tilstaaet Skolelærerne et forøget Tillæg i deres Løn, under Navn af Gratiale, som blev udredet af Byens Kasse, Domkirken, Cathrine Kirke og Ribe Hospital. Beløbet af dette Gratiale udgjorde i Aaret 1811 625 Rd., og i Aaret 1812. 7000 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
J Regnskabet for Aaret 1811 anføres første Gang et Aars Rente til 11te Junii 1811 af den hos Mads Hansen i Vestervedsted efter Obligation af 30te Junii 1810 udsatte Gutschlags Arvecapital 62 Rd. 10 s. D. - Cathrine Marie Gutschlag, en Datter af Skarpretter Gottfried Gutschlag tilfaldt i Arv i Aaret 1746, efter sin afdøde Fader, 37 Rd. 2 Mk. 2 s., som under hendes Formynders Mads Aabyes Bestyrelse opvoxede til 62 Rd. 2 Mk. 12 s., der i Aaret 1792 blev overleveret til Magistraten, hos hvem Capitalen indestod, indtil den i Aaret 1806 udsattes paa Rente hos Niels Gundesen her i Byen. Under 30te Junii 1810 blev den, men kun med et Beløb af 62 Rd. 10 s., udsat paa Rente hos foranførte Gaardmand Mads Hansen i Vestervedsted, der for nogle Aar siden udbetalte den til Overformynderiet, der atter har indbetalt samme i Skolekassen. Capitalbeløbet er nu efter Omskrivningsforholdet kun 27 Rbd. 5 Mk. 7 s. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Om ovenanførte Cathrine Marie Gutschlag havdes ingen Efterretninger siden Aaret 1776. Det blev derfor efter indgiven Ansøgning fra Skoleinspecteurerne under 9de Decbr. 1791 allernaadigst bevilget, at disse ved Proclama i de Berlingske Aviser, Viborger Samler og Altonaer Mercuur maatte lade hende med Aars og Dags Varsel trende Gange efter hinanden indkalde, og dersom hun ikke skulde melde sig inden den foreskrevne Tids Forløb, maatte Capitalen tilfalde en dansk Skoleholder i Ribe, dog at Arvingens Ret forbeholdtes, hvis hun efter den Tid igjen skulde indfinde sig
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Blandt Skolens Jndtægter anføres ogsaa Leieafgift af Magister Frederiks Eng. Denne Eugsom tilhører Byens Kasse og staaer for 2 Skp. Hartkorn, har rimeligviis forhen været eiet af Magister Frederik Hansen, der var Præst i Gran og Provst for Gram Herred, omtrent fra Aaren 1660 til 1690. J Aaret 1682 var denne Mand i Besiddelse af et Stykke Have ved Gravene, som nu tilhører Anders Blinkenberg, og af Huset Nr. 336 paa Skibbroen. Det er ikke usædvanligt, at Byens Jordeiendomme have Navne efter forrige Eiere, saasom: Dr. Omeis's Eng, Frands Klynes Toft, Hans Hegelunds Mark o.s. v. - Ved Stiftsresolution af 13de Aug. 1774 blev bevilget, at fornævnte Magister Frederiks Eng for Fremtiden maatte overlades Hospitals præsten for aarlig Afgift 3 Rd. Da hans Embede nedlagdes, gik Jndtægten over til Skolevæsenet, og saaledes indbetales endnu af Byens Kasse 11 Rbd. a 12 Rbd. Sølv aarlig. Skoleregnskaberne for 1810 og 1811 bleve af lagte af den constituerede Borgemester Bluhme, og for 1812 og 1813 af Justitsraad Bye, og Raadstueskriver Steenstrup, som senere var Medlem af Skolecommissionen fra 1823 til 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
J de Aar, da Pengevæsenet var allerslettest, beløb Skoleskatten kun imellem 3 til 400 Rd. D. C. For Aaret 1813 ansattes den til 460 Rbd. 1 Mk. Navne Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Regnskaberne fra 1806 til 1813 bleve reviderede af Stiftsrevisor Hanssen og deciderede af Stiftsøvrigheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Efterat Forordningen af 29de Julii 1814 var emaneret, indsendtes en ny Plan til Skolevæsenets Forbedring, som blev approberet af det kgl. danske Cancellie den 30te Mai 1818, og atter modificeret ved Collegiets Skrivelse af 15de Novbr. 1831. Denne Plan, som endnu tages til Følge, er i det væsentlige af følgende Jndhold: Borgerskolen skal som forhen have 4 Lærere. Desuden beskikkes en Lærerinde i Haandgjerningsskolen. Den første Lærer, som er ordineret Catechet, har foruden fri Bolig i Domsognets Skolebygning i aarlig Løn: a. 200 Rbd. Sølv, b. 30 Rbd. Sølv for trende Skolestuers Reen holdelse, c. 8 Td. Rug og 8 Td. Byg in natura, d. Græsning til 2 Køer og 2 Dages Engslet til Fourage, e, 12 Favne Brænde til 3 Skolestuers Varme og eget Forbrug, i, som Catechet Offer til de 3 store Høitidsdage af Menighederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
J Domsognets Skolebygning boer ogsaa Klokkeren ved Domkirken, der som Lærer kun oppebærer af Skolekassen 80 Rbd. Sølv og 1 Favn Brænde aarlig. J samme Bygning har ogsaa en tredie Lærer et Par Værelser til fri Beboelse. Han oppebærer af Skolekassen i aarlig Løn 160 Rbd. Sølv og 1 Favn Brænde. (Forsættes).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-01
Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Rummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Nummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
58 priss, Kongelig allernadigst privilegeret. FavT v. ve Adrev Avis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 1. Onsdagen den 2den Januar. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Ministeriets Kandidat Hr. Dupin blev valgt til Præsident med en saare ringe Majoritet, og om ogsaa Ministeriet saaledes triumferer over Konlitionspartiet, saa kan man dog af den svage Majoritet slutte hvilken Kamp der forestaaer det, og man taler da ogsaa allerede om en Minister-Forandring. Paris cirkulerer en Petition til Deputeertkammeret i Anledning af de belgiske Anliggender, hvori det hedder, at "da der imellem Belgien og Frankerig hersker saamegen fysisk og moralsk Forbindelse, at Alt hvad der truer eller saarer den ene ogsaa rammer den anden, og Belgien trues af en nærforestaaende Jnvasion, og at følgelig Frankerig ogsaa trues, bede Undertegnede Dem at træde denne Trussel imøde med den formelige Erklæring, at erhvert Angreb paa det belgiske TerritoriumsUforkrænkelighed vil blive anseet af Frankerig som om det var rettet mod vort eget Territorium." - Fra Buenos Ayres skrives af 13de Octbr., at de Franske have begyndt Fiendtlighederne d. 11te ved at tage den ved Uruguans Udløb beliggende Ø Martin Garcia med Storm, efter at Admiral L. Blane forgiæves havde ventet Svar paa sit d. 28de Septbr. indleverede Ultimatum. Fienden havde 31 Døde og Saarede og de Franske 40. Ved denne Storm bleve Franskmændene understøttede af det oprørske Parti under Rivera, der holder Montevideo indsluttet, og Øen er 24 Timer efter Jndtagelsen overdraget til dette Parti, der nu bliver offentlig beskyttet af Franskmændene. - J Algtet havde en fransk Kolonne overskredet Floden Hamisa og indtaget Position ved Funduk, der ligger ved den yder ste Grændse af Atlas. En anden Kolonne, 2000 Md. stærk, er opbrudt fra Konstantineh for af flere Stammer at erholde Tribut. Abdel Kader, der saa ofte er omtalt som fangen eller død, skal nu endelig have underkastet sig Ain-Maadi ved et Forlig; Marabutten Tid schin beholder Herredømmet over An Maadi, men har anerkjendt sin Modstanders Souverænitet og blandt Andre stillet sin Søn som Gidsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Spanien. Evaristo Peres de Castro er bleven Minister Præsident og Udenrigsminister; han er for Øieblikket Gesandt i Lissabon, og skildtes som en duelig Mand der er bleven graa i de diplomatiske Forretninger; men han er sandsynligviis uden Jndflydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
- J Cortes Mødet d. 12te blev en Udskrivning af 40,000 Md. antaget, hvilket Krigsministeren ansaae for tilstrækkeligt for til Foraaret at gaae offensiv tilværks. Espartero er udnævnt til General-Kapitain over den Kongl. Garde. – Man befrygter en Jnvasion af Carlisterne i Gammel Castilien under Basilio.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Belgien. J Haag havde man ogsaa Kundskab om en Note fra den engelske Regjering til Belgien, hvori tilkiendegives, at det første Kanonskud fra Belgiens Side mod det tydske Forbund eller nogen anden Stat vil blive anseet som en Krigserklæring mod hele Europa. Noten er dateret 14de Decbr. og de nordiske Magter have samtykket i dens Jndhold. Man vil vide, at Frankerig paa Belgiens Vegne skal have budet 50 Mill. for Luxemburgs og Limburgs Aftrædelse, men at Konferentsen ikke har agtet paa dette Forslag. England. J Canada beskjeftiger man sig med Processen mod Oprørerne. Antallet af de Fængslede og for Høiforræderi Anklagede angives til 750. Man synes at være forberedt paa nye Angreb. Ogsaa i de amerikanske Fristater anstilles Undersøgelser angaaende de Undersaatter, som have deeltaget i den canadiske Jnsurrektion. Sir George Arthur har fra Canada afsendt 26 til Deportation dømte Forbrydere til England, som ere landede i Plymouth. Paa Overfarten havde disse Fanger gjort Forsøg paa at overvælde Mandskabet og bemægtige sig Skibet, hvilket kun med megen Vanskelighed forhindredes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Ægypten. Fra Alexandria skrives under 27de Novbr. Over Mehemeds Reise erfarer man intet Bestemt. De sidste Efterretninger lode ham være ankommen til Baschir, men intet Menniske her veed hvor dette Sted ligger. Dog ventes han om kort Tid tilbage og den engelske Consul vil i disse Dage reise ham imøde. J samme Skrivelse hedder det, at Dampskibsfarten mellem Bombay og Sues fører en Mængde Englændere til Ægypten, der fra Kahira til Sues ikke mere transporteres paa Kameler, men paa Vogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Fem Station-Huse ere allerede paa det ostindiske Kompagnies Bekostning indrettede og man har begyndt paa to andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Blandinger. J Köln har atter fundet et uroligt Optrin Sted. Patrouillen vilde næmlig bemægtige sig en Pige, der havde tilladt sig at føre fornærmelig Tale om samme. Flere Forbigaaende toge Pigens Parti og søgte med Magt at befri hende, hvilket havde til Følge, at een af Angriberne blev forlig saaet. J Norge har Hummerfangstens betydelige Aftagen i de sidste 10 Aar givet Anledning til en Forordning, som skal forelægges Storthinget, og som forbyder Salg og Udførsel af Hummer under 8 Tommers Længde. Fra 182430 et næmlig udført 1,210,000 Stkr., og 183137. kun 700,000 Stkr. - Ogsaa til Kjøbenhavn var der kommen en Stafet med det vigtige Budskab fra Brussel, at den belgiske Bank har gjort Opbud, hvortil den var bleven tvungen, som det hedder, presset af mange uventede Udtællinger i Forbindelse med den nærværende politiske Krisis." Om Løverdagen, da Banken, havde seet sin truende Forlegenhed, havde den anholdt hos Regjeringen om et Laan paa 1/2 Million. Næste Dag behøvede den 4 Millioner, og Dagen efter kunde den ikke reddes med mindre end 8 Millioner. Men efter en lang Consultation havde Ministrene erklæret, at de ikke torde paatage sig et saadant Ansvar, og der var nu ikke andet for end at Banken maatte lukke. StoreFolkehobe havde imidlertid samlet sig udenfor Banken, og vilde bryde Dørrene op med Magt, saa det maatte Militær rykke ud for at hindre Voldsomheder. Man frygter for talrige Bankerotter, og over 20,000 Fabrik arbeidere, hvis Principaler have deres Penge deponerede i Banken, ville blive brødløse. Man var desaarsaa stor Bekymring for Følgerne af denne ulykkelige Begivenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten" udtaler sig med stor Bitterhed, over, at der er forundt en ikke nærmere betegnet Peter Saaby Friplads i Theatres Hofparqvet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
En Mærkelighed, vor Journalistik vedkommende er det, at en Mand i Stuttgart har subskriberet paa Kjøbenhavnsposten og forlangt sig den tilsendt ugentlig, hvilket maa gjøre den overordentlig kostbar. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Som Curiositet meddeles fra Kbhavn, i Aalb. Av Følgende: Ved Opførelsen af "Farinelli i Tirsdags hørtes imellem Acterne en høi Latter og Frisen, ja end- og dæmpet Klap og Dacaporaab, og man bemærkede, at fleres Øine vare henvendte paa en Loge i anden Etage. Het havde man da det opbyggelige Skuespil, at see en Mand faressere en Dame - formodentlig sin Kone - og saaledes give en Scene, i Skuespilhuset, der vel rettere hørte hjemme bag Vinduesgardinet, Foranlediget ved Publicums Latter bleve de Rygifte 4 thi derfor holdt man dem – opmærksomme paa sig selv og holdt op med deres Caresser, imedens de udentvivl hos sig selv lovede, at fortsætte dem ved en mere passende Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
For Tiden bygges paa Nyholm 2de Skibe, af hvilke det ene bliver et Linieskib paa 84 Kanener og har en Længde af 176 Fod i Vandlinien; det andet, en Fregat paa 48 Kanoner, har en Længde af 150 Fod. Det Første blev sat paa Stabelen i 1834 og vil nok først blive færdig til næste Aar. Det Mindre vil nok komme til at staae et Aar længere, paa Grund af, at det skal haves stor Mangel paa tørt Egemateriale. (Aalb. Av.) Til et af de seeværdigste Steder i Kjøbenhavn, isærdeleshed for Liebhabere af Skibsbyggeriet, hører vistnok Modelkammeret i Pavillonen paa Gammelholm især som den nu er, da den ved Hr. Contreadmiral Stephensens Foranstaltning er bleven meget forskjønnet, Paa samme Modelkammer forevises iblandt mange skjønne og mærkværdige Modeller, deels af Skibe deels af Maskinerier, ogsaa en Model af et Krigskib, som egenhændig er bygget af Danmarks kongelige Søhelt Christian den 4de. Ligeledes findes ogsaa her en Model af Pumpeværket i Dokken saaledes som det var dengang det blev drevet ved Menneskekraft, indtil det ved Henrik Gerner blev forandret derhen, at det kunde sættes i Gang ved Hestekraft. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Etatsraad Thaarup og Capt. Lengnick have i Kbhv. udstædt en Jndbydelsesplan til at danne et saakaldet Stamtavleselskab og et genelogiskebographisk Contoir. Enhver Familie kan der opbevare sin Stamtavle, og alle slige Oplysninger kunne derfra erholdes. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
foruden private Meddelelser skal Contoiret lupplere sine Protocoller ved egne Eftersøgelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Ved at omtale et i Kjøbenhavn udstillet usselt Panorama af Niels Ebbesens Borg Nørreriis, fortæller Jyllandsposten", at den afdøde udmærkede Overførster Wiinholt (hvem man, i Forening med Godseieren, Grev Friis, skylder det skjønne Anlæg, der nu smykker denne mindeværdige Plet) skal have erklæret den ærværdige Eeg, der endnu kneiser paa Voldstedet, for henved 1000 Aar gl. Dens Top er forlængst nedstyrtet, men dens omfangsrige Stamme og kraftige Sidegrene overskygge tildeels endnu Borgpladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
J Fyens Stifts Læseforenings Generalforsamling d. 21 vedtoges blandt Andet, med 52 St. mod 18, et forslag af Selskabets Formand og Viceformand, dHrr. Kalkar og Pastor Borch om at Læseforeningen vilde erklære offentligen, at den i høi Grad misbilliger den Brug af Pressen, som et Medlem af Foreningen, Propr. Hansen paa Kragsberg har gjort i sit Skrift, betitlet: Første Part af et Sendebrev til Biskop Faber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-01-02
Fra Hr. Hansen paa Kragsberggaard læses i denne Anledning i de fynske Aviser følgende: Naar Dr. theol. Kalkarog Pastor Borch, ved den geistlige Veltalenheds-Kraft, søge til de høiere Sphærer at opløfte de at deres Medborgere, hvis Sysler og Omgivelser, fængsle dem til det Jordiske, saa have de vistnok forstaaet deres Stillings Betydning udenfor Ungdommens Underviisning i Skolen; men naar de søge at føre deres Medmennesker i Vildfarelse, ved, endog uformodet og uden at give Tid og Leilighed til moden Overveielse, at bibringe disse, at de ere berettigede til offentligen at afsige Dom over en for Statens Love skyldfri Medborgers Qvalisikation til Agtelse, samt til, saavidt de formaae, offentligen at haane og beskræmme ham; saa have de tilvisse ikke alene misforstaaet deres Kald, men tillige uværdigen og straffeligen misbrugt deres Stilling og den Tillid, hvormed Fyens Stifts Læsetorening hidtil har hædret, dem. Dette er, hvad jeg i Øieblikket vil i Aviserne movere i Anledning af ovenmeldte to geistlige Mænds Forslag i fornævnte Læseforening den 21de Decbr. og JuseEndvidere bekjendtgjør Hansen, at han vil lade disse tvende Mænd saavelsom Læseforeningens Repræsentant skab saasøge paa Grund af, at der formeentlig et handlet mod Foreningens Love.