JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-12-15
Torsdagen den 21de December førstkommende, Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 5te og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut og uden flere Auctiorers Holdelse at bortsælges Huset Nr. 212 i Dronningensgade paa Christianshavn, afg. Skibstømmermand Morten Friderichsen Schmiths og efterlevende Enkes Bolette Sørensdatters fælleds Boe tilhørende, som efter Vurderingsforretningen bestaaer til Gaden af 5 Fag, Grundmuur til alle Sider, 3 Etager høi med Kielder under og gebrokken Vinkeltag. Et Baghuus 5 Fag Grundmuur, 2 Etager høi med Vinkeltag. I Værelserne 10 Jern Kakkelovne. Et stort Gaardsrum brolagt. deri en Portion fersk Pompevand med Opstander og Pomperedskab med videre muur= og nagelfaste Appertinentier, Huset som i Stadens Brandkasse er forsikkret for 3600 Rdlr., tilhører og Vurderingsforretningen melder. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-12-15
Fredagen den 22de Decbr., om Eftermiddagen præcise Kl. imellem 12 og 2, bliver i Følge Dom og Udlæg ved Auction, 2den Gang opbuden til Bortsælgelse Gaarden No. 6 under Asminderød Sogn og Bye paa Cronborg Amt, Wilhelmsroe kaldet, beliggende i den behageligste Egn ved Asminderød, nærved Kongeveien til Fredensborg. Bemeldte Gaards Jorden bestaaer af Hartkorn Ager og Egn 5 Tønder 4 Skiepper, foruden et Stykke Eiendoms Skov, Ugleholmen kaldet, tet ved Gaarden. Bygningerne, hvorudi, foruden de fornødne Beqvemmeligheder til Avlingsdriften, er anstændig Boepæl foren honet Familie, bestaaer af en Stuelængde Muur og Bindingsværk 11 Fag, hvori indrettet 8 Værelser, Kiøkken og Bryggers, de 3 Værelser ere panelede, gibsede, betrukne og malede, og et Kammer betrukket og malet. J Værelserne ere 4to Etage Jern Vindovne og 2 Jern Bilæggerovne. Vinduerne ere med engelske Rammer og Glas. En Sidebygning i Øster, Muur og Bindingsværk, 11 Fag indrettet til Karlekammer, Stald og Faarehuus. En Tverlængde 16 Fag, klinede Vægge, indrettet til Loe og Lade. En Sidebygning i Vester 8 Fag, klinede Vægge, indrettet til Løe og Lade. En Længe i Baggaarden indrettet til Huggehuus og Materialhuus, 6 Fag, hvoraf noget er Muur og Bindingsværk og noget med klinede Vægge. Et Brædeskuur. Alle Bygningerne ere tækkede med Straatag. Til Gaarden er af Brandredskab en Stige, en Hage og 4 Brandspande. Ved Gaarden er en Hauge indhegnet med Statitværk, derudi endeel Frugttræer og Busk verter. Gaardens Bygninger ere i Bradanstalten forsikrede for 2120 Rdlr. I Gaardens Jorder er sidste Efteraar nedtagt omtrent 10 1/2 Tønde. Vurderingsforretningen tilligemed Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn hos Procurator Weidemann i Gothersgaden No. 2 i Kiøbenhavn. Over den her paa Byens store Gade beliggende, og afdøde Hr. Generalmajor von Gablers Servboe tilhørende grundmurede Gaard, bestaaende af 17 Fag Grundmuur til Gaden, 3 Etager høi med Kielder heel under, i Gaarden et Halvtagshuus 6 Fag, et Loft høit, indrettet til Staldkammer med videre, og et halvtaghuus 6 Fag, et Loft høi, indrettet til Stald, tilligemed den Stervboen tilhørende anseelige Frugthave med der værende Bindingsværks Lysthuus, bliver Onsdagen den 27de December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, foretaget 1ste Auction, Fredagen den 29de December anden Auction, og Fredagen den 5te Januarii 1798 3die og sidste Auction, hvor Eiendommen da absolute bortsælges, efter de Conditioner, som ved Auctionerne bekiendtgiøres. Randers den 30te November 1797. Paa det Kongelige General=Auditoriats Vegne. committert Auctions-Directeur. Wedege. Regiments=Qvarteermester og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1797-12-15
Løverdagen den 30te December Kl. 11, bliver udi Admiralitets- og Commissariats-Collegio liciteret til Leverance til Holmen næstkommende Aar et Partie Klumpe-Blye, Steenkul Beeg, Tiære, engelsk Pundtlær, Petersborg Dug, Flamsk Linned, Ravendug, Hamp, Slibestene, Tag= og Muursteen, Tallig, Talliglys, barkeder Huder, Skrivpapiir, Kobberplader, Haarduger, Haardepper, smurte Huder, Pommerske Stump Master, Fyrretommer til Billedhuggerarbeide, Pommerske Spær og Pahlholter, Fyrre Rendetræer, Eege Vognsandsblokke, Lindeplanker, Askestenger, Böge Skjæftetræer, Riis Eegenagler, Pokkenholt, Granetræe, Eege Klap holt, Pip- eller Læggersstaver, Tondestaver, Krud Tønde og Quart Furkensstaver, Læggers-Bunde, Furkens-Bunde, Tönder eller Mærse Tönde-Bunde, Fadebaandstager, Töndebaand Avnböy, Birketræer, Bögebrænde, Spiger og Söm, hvis Quantiteter og Dimensioner saavelsom Conditioner for Leverancen forinden kan erfares i Söe-Etatens Commissariats-Contoir. Som jeg ikke veed hvor min Broder Tømmersvend Niels Johansen Høstemark opholder sig, men formodes det er i Tydskland; saa anmodes han at give sit Opholdsted tilkiende til sin egen Fordeel, ved Brev til sin Søster Sabine Høstemark med Adresse til Tømmerkroen i Kiøbenhavn i Adelgaden. Nyeaar faae en meget god og sielden Condition, da hans Et ungt Menneske, som har Lyst til Viinhandelen, kan til Principal ikke allene lader ham lære det engelske Sprog, men og med Tiden, om han skikker sig vel, Bogholderiet. Anvises af Sorterup i de 3 Hjorter paa Vestergade. Holsførster Røse og Landmaaler Rick paa Fredensborg, samt Kroemanden Hammer i Asminderød har Skovbrænde, at sælge for billig Priis. de som have Renter at betale til Roeskilde Kloster til førstkomUmende 11 Dec. Termin vilde behageligst henvende Dem til Casserer Bechman paa Nørregade No. 55 imellem Klokken 2 og 4 Mullerup den 2 December. 1797. I. C. Scheel.
Berlingske Tidende, 1797-12-15
Til Salg eller Forpagtning. Formedelst Forandring af Embede og Boepæl agter Toldinspekteur Muus at bortsælge sin Eiendoms Gaard paa Brøndbyester Mark, en Miil fra Kiøbenhavn, eller ogsaa at bortforpagte den tillige med Besætning og videre Tilhørende for aarlig Afgift. Gaardens og Jordens Beskaffenhed, samt Vilkaarene under hvilke den sælges eller bortforpagtes erfares af den Forklaring, som derom er nedlagt hos Brygger og Procurator Andr. Møller i Vimmelskaftet Nr. 21, som paaviser Gaarden med Tilbehør.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Af disse Tidender ud So Paris, den 1ste December.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
J Henseende til Portugal er man endnu i Uvished. Tiden, som var bevilget Gesandten d'Aranjo, er forløbet. Endnu har han intet Svar faaet fra sit Hof, og det synes, som man blot formedelst hans fortræffelige Privatkaracteer ikke driver paa hans Afreise. Efter Rygtet har man bemægtiget sig en hemmelig Correspondence imellem den portugisiske Minister Pinto og Hr. Pitt. Spanien er for alting bange for de republikanske Troppers March igiennem dette Rige. Kongen af Spanien har derfor skrevet til Prindsen af Brasilien, og nok engang gjort ham opmærksom paa de Farer, som Freden allene kan afvende fra Portugal. Pinto og hans Partie stemmer allene for Fortsættelsen af Forbindelserne med Engeland. Man har Aarsag til at troe, at Pinto faae sin Afskeed, og Freden vil da blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Paris den 3die December. Dronningen af Portugal har nu sendt Directoriet den saalænge vægrede Ratification paa Freden. Directoriet har dog endnu ikke bekiendtgjort denne Ratification, og som der siges, vil Portugal nu komme til at betale en større Summa, end den der i Begyndelsen var stipuleret. Borgeren Serbelloni er ankommen fra Mayland til Paris, for at residere der som Ambassadeur fra den cisalpinske Republik. Han logerer for det første hos den pavelige Gesandt Hr. Massimi. General Buonaparte har skrevet til General Desair, som endnu opholder sig her, at han maatte oppebie ham, paa det de, medens de vare her, kunde aftale med hinanden alt det nødvendige Henseende til Landgangen paa Engeland. - General Buohavarte ventes her i Morgen eller Overmorgen. Ogsaa hans Gemalinde kommer hertil. Familien Lajolais, som allerede serhen var beskyldt for, at have taget Andeel i Pichegrus Pro letter, er paa nye bleven fængslet. General Desaix har sendt Directoriet Beviser mod denne Familie, hvori blant andet an derling. Boen, So føres, at Pichegru har faaet 900 Louisdorer af Rayalister, ne. - De Forandringer, som Fredsfyrsten har gjort i Stats embederne i Madrid, have fundet stort bifald i Spanien, da de Personer, som ere blevne befordrede, ere almindelig Agtelse. - Nogle paastaae, at Buonaparte er bleven kaldet hertil, ikke allene formiddelst Expeditionen paa Engeland og Freden i Rastadt, men endog formedelst indenlandske Anliggender. Redacteuren indeholder en Oversigt af Freden, som blev sluttet i Begyndelsen af dette Aarhundrede 1714 i Rastadt. Riget havde den Gang givet Keiseren Fuldmagt til at handle om Fred for det. Preliminarierne blive sluttede i Rastadt, og den 10de Junitræng undertegnede i Baden. Den tydske Rigsdag underskrev denne Fredi først den paafølgende 9de October. For at bringe samme i Stand, vare over 10 Maaneder fornødne. Bemeldte Fred var nødvendig for Frankrige, men ikke meget ærerig. Alt Breysach, Freyburg og Kehl bleve givne Keiseren eller Riget tilbage. Frankrige samtykte i, at Keiseren tog ganske Nederlandene i Besiddelse, og Menin, Dornick &c. bleve afstaaede til ham. Churfyrsterne af Trier, Pfaltz, Colln, Husene Würtemberg og Baden bleve indsatte i alle deres Lande, Prækogativer &c., og Frankrige erkiendte Huset Hanovers Churværdighed. Det vandt ved denne Fred i Rastadt blot Afstaaelsen af Landau og de dertil hørende Landsbyer. Naar man læser denne Fredstractat, (heder det videre i denne Opsats i Redacteuren), kan man ikke andet end anmærke, at Buonaparte er en bedre Underhandler, end Marskal Villas var 1714. Tractaten af Campoformido, og den, som skal paa følge i Rastadt, skulle forandre alle Bestemmelserne i den Rastadtske Fred af 1714. Da gave vi Keiseren Nederlandene tilbage, nu afstaaer han dem til os; da overlod vi ham Hertugdommerne Mayland og Mantua, nu aftræder han dem til den cisalpinske Republik; da bekom de tydske Churfyrster og Fyrster deres Lande paa den venstre Rhinstrandbredde tilbage igien, men nu synes det, at de for bestandig maae afstaae dem.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Paris, den 5te December. J Redacteuren meldes fra Lausanne som vidst, at de Emigreret, og blandt andre en eedvægrende Præst har havt i Sinde, at dræbe den italienske Helt (Buonaparte) paa hans Giennemreise. Ved Murten besaae General Buonaparte Valpladsen, hvor Hertug Carl den Dristige af Burgund totaliter blev slaget 1476 af Schweitserne, og gar sin Forundring tilkiende derover, at 60,000 Franskmæd da havde ladet sig tilføie saadan et Nederlag. En for Borger i Murten raabte da han saae, at Buonaparte var liden, smækker og bleg: det er jo en lille Statur for en saa stor Mand, "Ja, det er just, svarede een af de nærværende, Alexanders Tall: J dette Øieblik siger Moniteuren for i Dag, er en nye royalistisk Sammensværgelse bleven tilintetgjort ved Politieministerens Aarvaagenhed. Forrige Nat har man arresteret 18 Sammensvorne. Hos en af samme fandt man en betydelig Summe, og Fuldmagter undertegnede af Ludvig Vill. til at udvirke en Contrarevolution. Forhøret over disse Sammensvorne har allerede taget sin Begyndelse. Af Politiet er i Forgaars bleven bekiendtgjort: "At en Artilleriesalve skal om faa Dage bebude Fredens Ratification med Keiseren og at denne Fred, som maae befæste Republiken, og giøre det franske Folks Rolighed sikker, da strax skal blive proclammeret i Paris. Ved denne Leilighed skal der foranstaltes en almindelig Jllimination i Paris.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Man veed endnu ikke, siger een af vore Journaler for i Dag, hvilket Partie Directoriet vil tage i den nye Forfatning. som det nu er bleven sat i med Portugal, siden dette Hof har oversendt sin Natification paa den sidste Fredstractat saaledes: som den blev undertegnet. Da Directoriet forhen har givet det lovgivende Corps tilkiende Fredsbrudet med dette Rige, saa vil det sandsynlig ansøge om sammes nye Anthorisation, til at slutte difinitiv. Jmidlertid troer man, at den gamle Tractat torde med nogle Tilsætninger blive beholdt. Det lissabonske Hof har ved denne Leilighed Alting at takke den oplyste Aand og lykkelige Standhaftighed, som sammes Minister i Paris Hrød Aranjo, har brugt, for at afvende Ulykken fra Portugal. Det heder, at Buonaparte var allerede ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
London, den 11te December. I Gaar Morges kom et Postskib fra Lissabon, som ikke har været længere end 5 Dage underveis. Da den portugisiske Gesandt ankom hertil havde vi Haab at troe, at Spanien skulde slutte Fred med Engeland; men efterat Freden imellem Keiseren og Frankrige er bleven undertegnet i Campoformidhar de Franskes Jnteresse ogsaa seiret i Madrid. Portugal har derfor fornyet sine Fredsunderhandlinger med Frankrige, og opofter hellere meget andet, end at det skulde forlænge Krigen med den franske Republik, og bringe den til et virksamt Udbrud. Engeland er derfor nu den eneste Magt, som fortsætter Krigen imod den franske Republik. Man er nu nysgierrig at saae vide, hvorledes Lord St. Vineent og vore Tropper i Lissabon ville opføre sig mod Portugal. - EfterDeretninger fra Gibraltar er en engelsk Proviant=Flotille af 20 Skibe, som seilede fra Lissabon til Gibraltar bleven den Bayen angrebet af 23 spanske Kanonbaade, som vare udløbne fra Algesiras. Spanierne afskare et engelsk Skib som var ladet med Skibsfornødenheder, og toge det efter en haard Modstand, i hvilken den engelske Capitain misted, Livet. De øvrige engelske Skibe undkom lykkelig til Gibratar. - Fra Lissabon meldes, at en fransk Flaade har ladet sig see i Middelhavet, der i Besynderlighed bestaaer af de forrige venetianske Krigskibe, og har taget sit Løb til en spansk Havn. Lord St. Vintent skal allerede have føiet Anstalter til at begiægne denne Flaade, i Fald den virkelig skulde lade sig see. Commodere Collinqvord, som krydser med Linieskibe i Egnen af Cadix, er seilet tilbage til Lissabon, og bleven afløst af Sir John Ordre med 9 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Det heder, at Admiral Lord Keith, som er ankommen her, og er geraadet i Uenighed med andre Commandeure, over Canalflaaden, har søgt om sin Afsked, og at CharleThompson skal i hans Sted commandere Canalflaaden. -
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Jrland ere atter nogle Egne erklærede i Rebellionsstand, Endnu bestandig forefalde Mord og andre enkelte Sørgeseenei dette Rige. De irlandske Kyster blive nu ogsaa bedækkede at Kanonbaade. Den hele bevæbnede Magt i dette Rige bestaaer paa nærværende Tid af 175000 Mand. J det nordi ge Jrland har man atter for nogen Tid siden fundet og bortta17000 Stykker Vaaben. J Bayen af Bantry ere ankom ne engelske Linieskibe, for at krydse sammesteds, og vedigeholde Forbindelsen med Flaaden i Cort. Sir Pellew og Sir Warren skulle herefter commandere deres Eskadrer na hængende af Chefen for Canalflaaden. - Staden Eton og andre Stæder ere ved den sidste høie Flod blevne satte under Vand. Det Rygte, at en fransk Flaade af 15 Linieskibe og var i Søen, og befandt sig i Nærheden af vore Kyster, en ugrundet. – J Canada er man bange for et Angreb afd Franske og Spanierne. Følgende er den nyeste Fortegnelse paa de bevæbnede franske, spanske og hollandske Skibe, som Engelænderne siden denne Krigs Begyndelse have taget, opbrændt eller ødelagt. Af Skibe paa 74 Kanoner og derover 39, og 3078 Kanoner; af Todækkere under 74, 10 og 63. Kanoner; af Fregatter paa 32 Kanoner og derover 46 og 1798 Kanoner; af Fregatter under 32 Kanoner 18 og 38. Kanoner; af Slupper, Corvetter a. 597 og 2808 Kanoner, tilsammen 700 Skibe og 8682 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Wien, den 7de December. Fra Berlin er Baron v. d. Reck hertil ankommen med Retificationsskrivelsen om den forrige Konges Død og hans nu regierende preussiske Majestæts Tronbestigelse. Han har og saa medbragt til den kongelige preussiske Minister Confirmation paa hans herværende Gesandtskabspost, hvilken denne en Andiene har foreviist Hs. Keiserlige Majestæt. - Fra flere Stæder i Jtalien er hertil ankommen den Efterretning: at 12 engelske Krigskibe ere blevne seete ved Jndløbet til det Adriatiske Hav. Efter Rygtet skal saavel paa Morea, som i en Deel af Macedonien være udbrudt en Opstand. J Bockovina hersker nu Pesten. Man paastaaer, at de keiserlige Ministre havde ved Conferencen i Udine blot svaret paa de franske Fordringer i Henseende til den venstre Rhinstrandbredde og Fæstningen Maynz, at dette ikke umiddelbar hængte af Keiseren; men at det stod den franske Republik frit for, at anbringe denne Fordring ved Rigsfredscongressen i Rastadt. Sandsynlig grunder et udspredt Rygte, at man fra fransk Side nu vægrer sig ved, at inddrømme vore Tropper de vennetianske Provindser, førend den Punct angaaende Maynz og den venstre Rhinstrandbred ganske var bragt i Rigtighed, sig herfra.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Rastadt, den 7de December. Det er nu vist, at ogsaa Hans Excellence, Hr. Grev von Gørz, skal komme her som Ungelig preussisk Gesandt. J Dag have de Befuldmægtigede fra Keiseren og Riget og de franske Ministre giensidigen legitimeret sig; og nu skal man begynde de foreløbende Kongresforretninger. Hovedforretningerne derimod skulle først tage sin Begyndelse, naar Buonaparte kommer tilbage fra Paris, de Keiserlige Tropper ere afmarcherte, de 4 Fæstninger, Philipsburg, Mannheim, Maynz og Chrenbreitstein, ere besatte af Rigstropperne, og den preussiske Minister er ankommen her.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Manheim, den 8de December. Strax efterat Felttøimester Latour var kommen tilbage fra Rastadt og Freden var bleven udvexlet, er der bleven sendt Ordre til alle Commandeurer ved den Keiserlige Armee, at afsende deres Egnipager, og holde sig selv beredte til at kunne afmarchere paa første befaling. Den 5te er allerede denne befaling bleven givet, og indtil den 15de skulle alle Rhin fæstningerne, Philipsburg, Manheim, Maynz og Chrenbreitstein blive ganske forladte af de Keiserlige. Den største Deel af de Keiserlige er allerede afmarcheret herfra, og med det første skal hele Hovedqvarteret afgaae, og Fæstningen blive overleveret til Pfalzerne. J de pralziske Lande paa den anden Rhinstrandbredde begynde de Franske at oprette Municipaliteter &c.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Maynz, den 3de December. De Keiserlige Tropper marchere nu herfra om 8 Dage. Gouverneuren, General Neu, begiver sig ligeledes bort herfra, og Rigsgeneralen Grev von Salm skal paatage sig Commandoen over de Rigstropper, som blive her tilbage.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Berlin, den 12te December. Den høisalige Konges høitidelige Liigbegiengelse blev i Gaar fuldbragt med Kongelig Pragt. Hele Handlingen var meget rørende, og har vundet endnu mere ved Domkirkens ualmindelige smagfulde Udziring. Blant andet var anbragt en Pyramide, paa hvilken var at læse følgende Jndskrivemed store forgyldte Bogstaver: "Friderich Wilhelm 11, ved Stormodighed, Mildhed og Retfærdighed Fædrenelandets Fader, gik ud af sit troe Folks Midte med Munterhed og Heltemod igiennem Dødens Nat til Udødelighedens Solelysden 16de Novbr. 1797.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Kiøbenhavn, den 18de December. Den 1ste December er Premierlieutenant Gerhard Si ters Bille allernaadigst beafskediget af Søe=Etaten, og forundt Capitainlieutenants Caracteer. Samme Dag er Lorents Jürgensen allernaadigst ansat til Cancellist i Søe=Etatens 2det Departements=Contoir. Den 8de December er Siouverskriver og Fuldmægtig i Tøihuus=Contoiret, Christian Reinhold Krey, allernaadigst beskikket til Mynsterskriver ved Søefolkets Enrollering i Slesvigs District. Vagtskibet her paa Reden, Skebekken Lindormen, og Vagtskibet fra Sundet, Fregatten St. Thomas, ere i Dag lagte ind igjennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Samme Dag gik Capit. P. Nett til St. Croix i Vestindien, med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Natten imellem den 11te og 12te December opkom i Landsbyen Gloslunde paa Baadesgaards Gods i Lolland en Jldebrand om Morgenen Kl. 4, som i saa Øieblikke fortærede, en nylig opbygget Eiendomsgaard, tilhørende den Kongelige Forvalter Ebbesen over Baadesgaards Gods. Jlden greb saa hastig om sig, at Sæden, saavelsom Creature, og en stor Deel af Jndboet, blev et Rov for Luerne. Det traf sig til Uheld, at Eieren selv var fraværende i Embedsforretninger. Hans Kone, som er en Datter af forrige Kongelige Jnspecteur Kammerraad Baden, var først for 8 Dage siden fløttet til ham med 2 smaa Børn, og er høit frugtsommelig. Skaden, som er saa meget større, da den endnu ikke ganske fuldendte Bygning ei var forsikret i Brandkassen, vurderes for 3000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Ved Tallotteriets 765 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 90. 19. 30. 87. 5.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Vacancer: Det andet resid. Capellanie til Domkirken i Aarhuus, 315 Rdlr.; Aftensangs=Præsteembedet i Strøm øe, hvormed er forbundet at være Rector ved den danske Skole sammesteds, 175 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Tirsdag Morgen den 26de Decbr. afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, "Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir. Barom. Therm. Vinden. 11 Decbr. 127. 7. 1. - Varme. V. S. V. S. V. S. V. S. O.S. S. V. S. V.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-12-18
Avnkisk ET. Onsdagen den 20de Decbr. holder det foreenede Understøttelses=Selskab sit aarlige høitidelige Møde i Frue Kirke om Eftermiddagen Kl. 5. Den sædvanlige Tale holdes af Hr. Provst Dr. Bloch. For og efter Talen opføres af de Kongelige Sangere Sangerinder og Kapel, Athalia, et bibelsk Drama med Kapelmester Schulzes Musik. De lukte Stole saavel paa Pulpiturerne som paa Gulvet bortleies af Administratorerne til Familier, og have Selskabets Medlemmer hertil Fortrin; dog overlades de, som til Løverdagen, den 16de maatte være ubetingede, ogsaa til andre. Billetter til enkelte Pladser i de aabne Stole og Gangene paa Gulvet faaes for 24 s. pro Persona hos efterfølgende: De Herrer, Hørkræmmer From i Rosenborggaden, Hørkræmmer Petersen paa gammel Torv, Jsenkræmmer Lassen sammesteds, Puder=Fabrikant Hammerich paa Vandkonsten, Viinhandler Glasing i Raadhuusstræde, Urtekræmmer Petersen paa Ulfeldsplads, Conditor Aagaard paa Amagertorv, Strømpe fabrikør Warburg sammesteds, Agent Henriqves i Gothersgade, Tobaksfabrikør Jtaliender paa Christianshavn; desuden hos Administratorerne Grosserer Cantor i store Kongensgade No. 240, Præsten Paludan i Skidenstræde No. 175 og Grosserer Wassard i Vimmelskaftet No. 17. Samme Steder faaes ogsaa Texten af Athalia for 6 s. Til fornøden Efterretning meldes videre, at Opgang paa Pulpiturerne aldeles ikke kan tillades dem, som ei have billetter til de lukte Stole eller Gallerierne, hvor nogle faa Pladser kunne bekommes for 3 Mk. Stykket. Ligeledes at Jndgang aabnes Kl. 2. giennem den store Port mod Nørregade og Porten paa Kir tens søndre Side. For Sangere, Sangerinder, Capellet, Chorister m. v. bliver Indgangen paa nordre Side igiennem Bagdøren i Choret. Endelig at ingen Billet sælges ved Kirken, men vel paa de anførte Kirken nærmeste Steder, indtil Høitideligheden er begyndt. Administrationen for det foreenede Understøttelses Selskab. H. J Cantor. J. L. Paludan. H. Wassard.