Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-09-01
Efterat de nu den 31. Augusti om morgenen vare komne for Jndfarten til Westerwig, har mand mod Middag beordret Fregatterne, Hummeren og den buntede Falk, at legge sig saa nær til det, saa kaldet Sparesundiske Bolverk, som mueligt kunde være, hvilket ochsaa skeede, hvorpaa mand strax begyndte at canonere. Midlertid foer Oberste Georg Müller och Schout by Nacht Floris Carstensønud, sampt nogle andre Officerer och Gemeene, med nogle Chaluper, at recognoscere den Stæds Beskaffenhed, hvor mand beqvemmeligst kunde lande. J det samme, der de nu allerede vare passerede forbi atskillige Jnsuler, blefve de paa et Eiland hen ved 200. Mand var, hvilke, der de fornam, vore at komme dennem nærmere, begafve de sig i største Confusion i deres Baade, och roede i saadan Gesvindighed der fra, at mand ikke nogen af dennem kunde opnaa. Omsider treffede de to Skandser, hvilke de med tappert Mod attaqverede, och tvang dem til at opgifve dennem; de erobrede der 21. Canoner, iblant hvilke vare 10 tolspunder, de andre vare 8 och 6. pundige. Capitain Henrich Nyman udaf Aalborg forrettede ved denne Action en berømmelig Gierning, thi hand var ikke alleeniste den første som bestigede den første Skandse, men end och formedelst det, at hand stak de Danske Flagge ud, och ved det sædvanlige tre Canoners Løsen, af de fiendtlige Støkker, allerførst gaf sine Efterfølgere et Signal, at Skandsen var erobret. Hvor paa alt det Fare-Tøy, som var tilbage, forføyede sig til denne, och sloge der Leyer, den Nat ofver. Den 1. Septembr. som Dagen brød an, lod mand aabne den, der for Hafnen liggende Bom, och efterat for næfnde indtagne Skandse var med nødtørftig Besætning forsiunet, och Fregatterne saavelsom andet Fare-Tøy var alt passeret igiennem Bommen, har Oberste Lieu nant Blanckenheim, Schout by Nacht Floris Carstensøn och Capitain Geddeforføyet sig hen til en Skandse, som ligger ved Stranden, den samme at empor tere, men de erfarede ved deres Ankomst, at Fienden hafde allerede forløbet den, och efterladt sig 8. ti pundige Canoner. Ungefehr ved 7. slet avancerede vore henimod Staden, hvilken præsenterede sig, fra Synden til Nørre-Siden udi en hal Maanes Lignelse, och beprydet med mange skiønne Huse och nogle Spirer. Paa Nørre Ende laa det herlige Slot, som tilhørde Her Græfve Königsmark, som ochsaa skrifver sig der af, Græfve af Westerwig; det var med et kostbar och skiønt udziret Taarn, under hvilket Vandet hafde sit Løb gandske igiennem; hart der hos laa et Svensk Skib, af 200. Læster, det heed Mercurius, och nogle Engelske Skibe. Capitain Dreyer, som da førde Hummeren, lod sig med nogle Chaluper saa nær boxere ind til Staden, som immer mueligt var, at hand denmed sin canoneren kunde beængste. Der hand mod Aften begyndte at canoneresvarede Fienden hannem vel en Tidlang, udaf 12. Stykker, som vare plantede ved Hafbredden, men imod Natten begyndte hand at holde op, och efterat hand hafde siunket Canonerne, forlod hand denne Post, och flyde. Strax her efter kom en Ofverløbere, hand bragte os Kundskab, at Fienden hafde forladt Staden. Jmod Morgenen sætte mand paa Land. Fienden, som blef anført af en Oberste Lieutenant, præsenterede sig med 500. Mand, til Hest och Fods, de stode paa et Bierg men der de saae, at vore avancerede imod dennem, toge de Flucten, och ikke hindrede os i nogen maade, at jo, saa vel Staden som Slottet paa begge Sider, blefve stukken i Brand, saa och de der i Hafnen liggende Skibe, iblant hvilke var det for næfnde Skib, Mercurius, sampt et nyt, som stoed i Bygning paa Banke-stokken, udaf 66. Porte. Saaledis blef den Stad Westerwiig den 1. Sept. afbrændt och gandske lagt i Aske, och har den saavelsom ochsaa een deel af Øland och Smaaland maat erfare det, som den Svenske Flode for den 1. Julii hafde truet de Danske Undersaatter med. Efterat mand ofvenbemældte, her och der erobrede Canoner, paa Skibene hafde fordeelet, hafver vi vendt os hen ad Gudland, &c. Nota. Hvad videre er passeret, skal tilkommendis Uge meddeelis.