Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-26
Indenlandske Efterretninger. Den uforsagte Lars Petersen Raaber, som fører Caperbaaden Haabet, tilhørende Capit. H. H. Rønne, har nu igjen hentet en Galease ud af en Svensk Havn. Det Omstændelige ved dette interessante Tog er følgende: Den 22 Novbr. gik Raaber fra tre Kroners Batterie under Seil, og styrede sin Kaas ligge til Sverrig, hvor han ankom Kl. 3 om Eftermiddagen. Her blev han en Nord baad vaer, der kom nord fra, og satte efter den; men da han ikke kunde naae den, drev han den i Land ved det Svenske Fiskerleie Barsebeck. En Halvstorm, Paalandsvind og en Mængde Ryttere, og Krigsfolk, der kom den fiendtlige Baad til Hjelp, tvang ham til, for det første at gaae bort med uforrettet Sag. For at faae Fienderne til at troe, at han seilede hjem til den Danske Kyst, vendte han om da det blev mørkt, men lagde sig for Anker 1 Miil for Barsebeck i en liden Bugt, tæt under Landet, i det Forsæt at afskjære Baaden, naar den kom igien. Den 23de om Morgenen Kl. 8 kom den virkeligen igjen, men blev strax den Danske Caper vaer, og vendte atter tilbage til Barsebeck. Raaber lettede nu strax og satte efter den, men da den havde for langt Forspring, kunde han ikke indhente den. Da han krydsede efter den, blev han en anden Nordbaad vaer, som kom nord fra. Han heisede Svensk Flag, befalede hele Mandskabet at knæle, medens han selv og en Mand blev staaende opreist, paa det Fienden skulde antage hans Fartøi for en Svensk Fragtbaad; men hver Mand var imidlertid beredt til Kamp. Han gjorde nu smaa Bruder i Landingen for at komme imellem Nordbaaden og Landet. Da de Svenske paa Kysten mærkede dette, roede 6 Mand ud i en liden Baad for at varskoue Nordbaaden; men vort raske Capermandskab gav dem andet at tænke paa. Da de 6 Svenske faae, at de ikke kunde komme nærmerere, vinkede de med Hattene, hvilket Nordbaaden blev vaer. Den satte i Land ved den ene Ende af Landet, medens L. P. Raaber befandt sig ved den anden Ende. En heel Deel Hestfolk kom nu tilridende, for at tage Nordbaaden i Forsvar. Raaber lod fyre med Kugler, Kartætsker og Riffelskud saa rask, at Rytterne maatte forskandse sig bag Husene, men en Paalandsvind gjorde, at al denne Kjekhed og Anstrængelse var frugtesløs. Han øinede nu to store Seilere, som kom Nord fra Helsingøer, og besluttede, at gaae over paa den Danske Side af dem, for ei selv at komme i Fælden. Han kom over og passerede disse Skibe, der bestode af en Engelsk Fregat, en Americaner, 5 Svenske Gaffelmænd og 2 Svenske Capere, der convoyerede Rytterkanten af Flaaden. Han vilde afskjære en Galease, men blev to Gange dreven tilbage af Caperne. Lykkeligviis traf han nu den kjekke Capercapitain Hyllebrand, førende Caperen Jægeren. Han preiede ham, om han vilde gjøre fælles Sag, og Hyllebrand fandtes strax beredvillig dertil. De seilede og roede nu begge til af alle Kræfter, afskar de to Svenske Capere og en Galease fra Flaaden. De satte to Mand ombord paa Galeasen, forfulgte de Svenske Capere og drev dem i Land paa Barsebeck, hvor de fik Hjelp, skjønt de nær vare blevne tagne. Vore raske Orlogsmænd vendte nu tilbage, og ankom til Kjøbenhavn med den tagne Galease. Den er omtrent 24 Com. Læst, stor og ladet med noget Riis, Caffe og Sild. - Den kjekke Caperfører Lars Petersen Raaber, hvis Uforsagthed og Conduite allerede tilforn har været omtalt i dette Blad med fortjent Roes, vil sikkert ikke undgaae Regjeringens Opmærksomhed. Spiren til en anden Tordenskjold synes aabenbar at ligge i ham.