Berlingske Tidende, 1808-05-09
Journal de l Empire indeholder følgende mærkelige Artikel: "J Spanien er Partiernes Bevægelse saa stor, at man faaer de meest modsigende Efterretninger fra dette Land. Man havde meldt, at Fredsførstens Formue beløsig til 500 Mill. Fr. og at en stor Deel af disse Penge var deponeret i London, Paris og Genua; men nu berettet man, at dette af Fredsførstens Fiender udbredte Rygte modsiges af alle som en stor Urimelighed og at Fredsførsten, ingen Penge har deponeret udenlands. At 200 Mill. vare deponerede i Paris, 100 Mill. i Genue- og 200 Mill. i London kunde umulig blive ubekiendt disse Stater. Man har udbredt, at Fredsførsten havde Forstaaelser med Engelland, men det er nu beviist, at dette Rygte er lige saa falskt som de øvrige. Han kan have bestyret Spanien slet, men man behøver kuns at kaste et Øi paa dette Kongeriges Forfatning, for at see, om han har forraadt dets Jnteresse. J de sidste 15 Aar, medens Østerrig har mistet en Deel af sine Stater, medens Preussen er funket fra sin Høide ned iblandt de ringere Magter, meden Sverrig er nær ved sin Undergang, medens Savoyens og Neapels Troner og Republikerne Genua og Venedig er forsvundne, hvad har Spanien da tabt? Det er forbleve udeelt og har vedligeholdt sig under saa mange Uheld. Dets Handel har ei lidt mere, end Frankerigs, Engellands, Nordens og Americas Handel. Følgerne ville lære, om Fredsførstens Eftermænd ville bestyre Tingene paa en lignende Maade. Spanien kunde blevet regieret bedre, men Fredsførsten, var ikke Konge. Man bebreider ham Forfængelighed Pralerie, Letsindighed og Usædelighed; men følger deraf at han har forraadt sin Nations Ære og havt Forstaaelse med Engellænderne mod sin Herres Jnteresse, følger deraf. at han har forødt den offentlige Formue i den Grad, at han har samlet sig selv en Formue af 5 til 600 Mill. i et Land der kuns har 140 Mill. Jndtægter, - Der er noget lavt og uoverlagt i disse Bagvaskelser, som svage Prindser for let laane Øret til, som Folket begierlig opsnapper, og som tilsidst, naar man overlader sig til be sørgelige Lidenskaber, de opvække, ryste Tronerne og con promittere Nationernes Rolighed. - Man er gaaet saa vidt, at paastaae, at Kong Carl har frivillig nedlag Kronen; det er at afgiøre et stort Spørgsmaal med Dr. stighed. Denne store Proces er bragt for Keiseren, Domstoel og vil blive afgjort i Bayonne. Vilde ma for sammes Afgiørelse have nogen Mening derom, maat da ikke Begivenhederne i Madrid bevise, at Kong Can Villie er bleven tvunget ved Magt? Han havde ved et Proclamation erklæret, at han vilde stille sig i Spidsen af sine Armeer; nogen Tid efter, nemlig en Time før Regi ringens Nedlæggelse, havde han seer sin Premierminister, sin Ven, saaret i Armen slæbes omkring i Gaderne er anmenrottede Soldater; han havde seet Dronningen insuteret og saa haardt truet, at han blev bekymret for hendes Liv. Alle Omstændigheder paa hiin sørgelige Dag synet endelig at bevise, at Conspirationen i Aranju har kun været en Følge af Conspirationen i EscuriaHavde Kong Carl frivillig nedlagt Regieringen, saa vilde de Mennesker, som lede Ferdinand - en Prind hvis svage Characteer er bekiendt - have vogtet sig for at føre en Mand, der saa længe var hans til Tiener og Ven, i Fængsel for hans Øine; vilde de ved den ny Regierings første Act have tilbagekaldt alle de Mænd, som havde conspireret mod Tronen, Ne saaledes gaaer det ikke til, hverken ved en Tronfragelse eller ved en Tronbestigelse. Slige i Nationerne. Historie saa vigtige omstændigheder ledsages ikke af Folke tumulter og Voldsomheder, som befoldede og ophidsede Soldater udøve. En Tronfrasigelse, der er Resultanaf den fri overlagte Villie, har stedse en lige saa høitidelis Characteer, som en Tronbestigelse. Da Carl den Fem erklærede, at han vilde nedlægge Kronen, var han i Bru sel; der forløb et heelt Aar, for han nedlagde Regieringen han meddeelte Ambassadeurerne og de fremmede Hoffer sit Beslutning, kom tilbage til Spanien, og i det halve Aa der forløb for hans Eftermands Tronbestigelse, opsatte har sin Tronfrasigelses Acr saaledes, som man opsætter et Teste ment. Først efterat han høitidelig havde tilkiendegivet si sidste Villie, først efterat han modent havde overveiet Følgerne deraf, trak han sig tilbage til Escurial. Næsten lig ledes gik det til, da Philip den Femte nedlagde Kroner. Fra den Tid, da han tilkiendegav sin Villie, at nedstige Tronen, indtil den Tid da hans Eftermand besteeg der blev Folkets Rolighed og Troppernes Lydighed og Troskikke paa mindste Maade afbrudt eller forstyrret. Ma sammenligne de sidste Begivenheder i Madrid hermed Oprørske Angreb havde krænket Tronens Majestæt, me Carl havde endnu ikkeendlagt Krenen; han regiede endnu om Middagen; Kl. 1 truede nye Sammenre, telse med nye Uroligheder; Tronfrasigelsen bliver straderpaa undertegnet, bekjendtgjort og den ny Konge procl meret. Havde det virkelig været Kongens Villie at ne lægge Kronen, saa var han endnu bleven nogle Dage a. stronen. Han havde tilmeldt den franske Ambassadeur og de franske Generaler sin fri Villie, da det var saa meget magtpaaliggende, at overbevise disse derom. Derimod underrettes Ambasse deuren og den franske Armee ved den Act, der foreviser Kongens Premierminister og Ven, om at Scepteret er kommet i andre Hænder. Disse KiendsgierUnger ere beviste og offentlig bekiendte.