JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Man vil vide, at nogle af de i Hovedstaden garnisone, rende Regimenter, nemlig: Kronprindsens, Arveprindsens og Husarerne have faaet Ordre at brække op til Holsteen, og at de tildeels skulle afgaae ombord paa Orlog, skibet Seieren, der igien tiltakles til denne Hensigt. Vaade Cavallerie og Jnfanterie Regimenterne ere desuden beordrede at indkalde deres Nationale og Frifolk til næ kommende 1 October, og at holde sig i marschfærdig Stan og der skal alt være truffet de fornødne Foranstaltning: angaaende de Fourage=Leverancer og Kiørseler som behøvHamborg Korrespondent taler om en Svensk Erke ring, som skal være tilstillet vort Hof, samt en Preusisk Jndbydelse til at tiltræde Neutraliteten, og i Føl deraf vælge de tienligste Forholdsregler under de nærvære de Omstændigheder. Medens Kronprindsen opholdt sig, Travemünde, indtraf sammesteds en Preussisk Fløiellie, tant med en Depesche, som strax igien blev expederet. De Exammens Deputationer som i Følge Forordning af 22 Marts d. A. skulle nedsættes, for at prøve de Can dater, der melde sig til første Exammen, ere nu udnævnte ere fire i Tallet. Efter Sigende bestaae de for størstedelaf de ved Universitetet ansatte Lærere; dog ere ogsaa an bekiendte Lærde beskikkede dertil; iblant hvilke man næ ner Hr. Justitsraad Schow og Hr. Professor Rahbek. De sædvanlige Embeds Examina ved Khavns Universi i October Qvartal ere denne Gang blevne ansatte tidlige end ellers, for at vinde Tid til den forestaaende Exam Artium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
H. K. H. Arveprindsen har i disse Dage ikke befundet aldeles vel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Dødsfald. Sognepræst for Ondløse og SøndersMenighed Hr. H. Ostenfeld. Cours af danske Bankosedler imod Spec. 17de Sept. 35 3/2 pr. Den Schweitzerske Hyrdefest blev nylig holdt ved Sletet Jnterlaken paa en aaben Plads, hvor Brydere, Steeslængere, Alpehornblæsere mest strede om de udsatte Primier. 12 Oberlændere kastede til et Maal med en 30 pundig Kugle; 2 Appenzeller toge en afrundet Steen af 184 Punds Vægt paa Skuldrene og kastede den fremmed en overordentlig Styrke. Bryderne udmærkede i ligeledes ved Styrke Smidighed og Snildhed, og 2 Vi tudser henrykkede de Schweitzerske Øren med deres elskeNationalinstrument, Alphornet. Paa Grund af, at en Træebroe i det nordamerikanst Klima kan med Tag vare 3 Gange saa længe som en andet uden Tag, anføres i Philladelphia Avisen det Exempel, at man i Venedig byggede og bevarede Krigskibene under Tig saa at man der 1792 havde 18 store Skibe, hvoraf no le paa 80 Kanoner, som havde staaet i 59 Aar under Ta og vare endnu ligesaa friske og gode som nye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Kornpriserne i Preussen stige i samme Forhold som tage af i England.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Efter Forlydende skulle nogle tusinde Mand Landtropre afgaae fra Karlskrone til Østad og Svensk Pommern. En Hr. Lavene i nye Orleans har opdaget: at Duntunder Vingerne af den amerikanske Fugl Turkey Buzard ha en herlig øjenlægende Kraft. For at prøve et Folkesagne stal han Øinene ud paa 2 af disse Fugle, og sandt til sin stor Forundring, at de Dagen efter intet skadte; han havde til ge bemærket, at de stedse holdt Hovedet under Vingen, hvorhan sluttede, at Dunen paa dette Sted maatte have dens dergiørende Virkning og gjorde heldigt Forsøg dermed paa Dagleier, som længe havde havt sure Øjne med en saa sig Betændelse, at han truedes med fuldkommen Blind lo; men allerede næste Morgen fandtes, ved at lægge dis Duun derpaa, at der uden mindste Smerte var udtruki omtrent et Fingebølle Blod af de betændte Steder, og anden blev tilsidst ganske helbredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
J Fior udkom en Bog, hvori en Mand for Alvor beret de de Samtaler, han havde med sin døde Kone. Den rømte Wieland har nu ligeledes udgivet et eget Værk i en Anledning, hvoraf man maae slutte at ogsaa denne sto Mand troer paa Giengangere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
En fattig Jrlænder som i et Værtshuus nær ved Cor nyde faaet meer at drikke end han kunde taale, satte sig hen lid Kaminen, hvor han faldt i saa dyb Søvn at man paa gen Maade kunde faae ham vaagen, og derfor maatte la ham sidde Natten over. Da man om Morgenen kom Kiøkkenet, saae man til stor Forhauseelse, at det de Been var brændt af ham, uden at han selv havde mær i noget, førend det kom til Knæet. Læsernes Nysgierghed vil tilfredsstilles ved at erfare Benet var af - TracEn Konstner i England har anbragt en Jndretning ved blighøiler, som forhindrer, at en Rytter, der uheldigviis faldet. Hesten, ikke kan slæbes med, da Stigbølen ved at vende omkring, strax skilles fra Stigremmen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Som bekiendt er der fra Fransk Side ikke paafulgt noget bimeligt Svar paa den af Hr. Novosilzoff i Berlin givne Note, hvorved alt Haab om Udsoning ligesom paa gang kuldkastedes. Derimod blev i Monitøren tax meddeelt nogle bemærkninger under Rubriken Beren, hvori blant andet giøres det ironiske Forslag, at naar en vil give sit Samtykke til en almindelig Kongres, hvor lid Polen igien oprettes, Venedig faaer sit Senat, krinidad tilbagegives Spanien, Ceylon Holland, trim Porten, Phasis og Caucasus Persien, de Marattiske og Mysoriske Rige ikke længer bliver ligellands udelukkende Besiddelse, a. a. da vil Fran lig trænt tilbage i sine gamle Brænd. og dets Tab vil dog ikke blive det største. - Det er engang bleven Mode at anklage Frankerigs Ærgier, hed. Havde det imidlertid villet beholde sine Erobriner, da vilde det halve Østerrig, de Venetianske Stater, kongeriget Neapel, Schweiz og Holland endnu have ret i dets Hænder. Frankerigs naturlige Grændser ere Etsch og Rhinen. - Ethvert fornuftigt Menneske udseer, at Resultatet af nye Krigsflammer paa Fastlande, gene kan blive Forøgelse af Frankerigs Magt, og at at ikke stedse vil være saa enfoldig, at rømme vigtige Provindser blot af Høimodighed og i det forgiæves Haab herved at befæste Menneskehedens Lykke og Verdens Roe hed. - En Kontinentalkrigs Ulykker ville hverken ramme Rusland eller Engelland, da Valpladsen vil blive i Jtalien og Tydskland. De Nordiske Magters Politik bestod stedse i, at opvække Krige, som de Jntet havde at frygte for &c.,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Over den vigtige bemærkning, at de største Mænd til alle Tider have i deres Levetid været udsatte for Forfølgelse og selv Martyrdød, gjør en berømt Forfatter den Sammenligning imellem den offentlige Taknemmelighed og Justitsen, at denne lader en Forbryder ophænge in effigie naar man ikke kan faae Fingre paa Personen selv, da derimod hiin lader en stor Mand personlig hænge, for siden at kunne tilbede hans billede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
J Aarene 1801. 1803 var der i Jndien en Franzos, ved Navn Perron, som spilte en sand Fyrsterolle, og blev ikke lidet frygtelig for den Brittiske Regiering. Han regierede uindskrænket over store Landstrækninger i det nordvestlige Jndien, som Scindia, hvis Armee han havde organiseret, afstod ham; men leed i Aaret 1803 et saa fuldstændigt Nederlag, at man siden Jntet har hørt til hans Person. Der gives i London Partier, som ville drage Marqvis Wellesley til Ansvar; men efter det store Resultat af Operationerne i Jndien, kan man ikke nægte, at det te vilde være den skiændigste National-Utak, da neppe nogen Britter, som betraadte Jndisk Grund, har saa meget fortient en Æresstøtte af sin Nation som denne Generalgovernør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Paven giver i sin Tale for det hemmelige Konsistorio om sin Reise i Frankerig, den hvert Katholsk Hierte opvarmende Forsikring: at han endnu venter langt rigeligere Frugter af denne Reise, end det, som allerede er skeet. "Det kan ikke - siger Hs. Hellighed - beskrives med Ord, hvor stor Kierlighed man i Frankerig bærer for den nye opspirende Religion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Keiser Napoleons Geheim Sekretair hedder Mennevel, og har tilforn staaet i Prinds Josephs Tieneste. Hans urokkelige Tilbageholdenhed gjorde først Keiseren opmærksom paa hans Brugbarhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Til nogle af Modedaarskaberne i Hamborg for nærværende Tid, regnes især Konversationsbriller, eller den Egenskab ei at ville see med sine egne Øine, den Uskik aldrig at lukke Dørre efter sig, og overalt at vise sig med en brændende Zigar i Munden. Konversationen bestaaer blot i nogle Mode=Phraser, saasom: Hunder al Kritik, superbe!" sublim!" uforlignelig!"anddommeligt!"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Odense Bye=Nyt. Söndagen den 29de September prædiker Hans Hö ærværdighed Hr. Biskop Hansen i St. Knues Kirke Indeværende Aars Dionysii Landemode for Fyen Stift, holdes förstkommende 2den October, Døbte. Fra 19de til 21de Sept. Ane Magrethe Clausdatters Søn, Claus Christian Christesen, Fadd. Maren Andersd. Ane Magrethe Christiansd., Skoemagermester P. Pedersen, Væversvend J With og Guldsmedsvend Carlsen. Huusmand Niels Nielsens Datter Anne Marie, Fadd. Mad. Thomsen, Mad. Bøsse, Værtshuusholder P. Andresen og Muurmester H. Chr. Schack. Kiøbmand Joh. G. Schmidts Søn, Niels Heiurie, Fadd. Frue Kammerraadlude Holm, Mad. Lausen, Kammerjunker v. Krogden, Postmester Lausen, Controlleur Fencher, Kiøbmand Køster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Copulerede. Den 21de Sept. Smedesvend Søren Sørensen og Pigen Cathrine Johansdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Begravede. Den 23de Sept. Handskemagermester J. Bechers hjemmedødte Søn, Christian, 3 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
AVERTISSEMENTS. Bekiendtgiørelse fra Land- og SørkrigsCommissairen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
J Følge Kongelig allernaadigst Befaling skal et Armee=Korps ufortøvet være færdig til Opbrud og Marsch. Det Kongelige danske Cancellie har til den Ende ved Rescript af 21 dennes anordnet for Fyens og Langelands District: 1) At Mandskabet af det Fyenske Regiment lette Dragoner, saavelsom de der ere betegnede Overkomplette ved Sessionen i Aar formedelst 8 og 7 Aars Tieneste, tilligemed de nationale Dragon Heste, skal indfinde sig, efter Regimentets Begiering, Fredagen den 27 dennes Kl. 11 Formiddag i Odense. a) Husarene af Fyens District møde ved Regimentet i Jægersborg den 1 October næstkommende 3) Samtlige Land=Artiller ister og de der ere betegnede Over komplette ved Artillerie Korpset i Aar, møde paa Tøihuset i Kiøbenhavn den 1 October. 4) Derimod møde Kronprindsens Regiments Soldater, saavelsom dette Regiments Overkomplette for 8 og 7 Aars Tieneste samtlig i Middelfart den 1 October, hvor de modtages af fornødne Regiments Officerer, Hvorefter alle Vedkommende sig have at rette, saaledes at den Kongelige Tieneste ikke foranlediges mindste Ophold. Kierteminde den 24 Septbr. 1805. M. Oldeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Da Skiftet efter afdøde Poulsteilberg i Skiøtteduset ved Hollufgaard, bliver foretaget paa Fraudegaards Skriverstue Løver, dagen den 12te October førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvor det forventes sluttet og tilendebragt; Saa indkaldes herved samtlige Stervboets Credi- og Debitorer at møde bemeldte Dag, Tid og Sted; de første for at betale deres Skyld og de sidste at fremkomme med deres bevislige Fordringer, eller og forinden at melde sig hos Undertegnede. Fraugdegaard ved Odense den 24de Sept. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Paa høie Skifteforvalter S. T. Hr. Kammerherre, v. Heinens Vegne. 3. Sørensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Sidst i denne Uge afseiler Skipper Anders Jensen til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer; man melder sig hos Kiøbmændene Jversen, Holmsted eller Berg eller og hos Skipperen ved Basinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Sidst i indkommende Uge kan bekommes brændte Steen ved store Hesberg Teglværk af følgende Sorter: Gulvesteen i 3 Mk. 8 s., bedste Muursteen a 7 Mk. 8 s. og Blegsteens6 Mk. 8 s. pr. Hundrede, og naar forud bestilles kan alle Sorter brændte Steen erholdes, hvortil Modeller strax kan forevises af Forvalter Pade. Tagsteen i hundredeviis kan bekommes a 3 1/2 Rdlr. Hundrede, men om større Qvantum ønskes, maae de bestilles forud. Frangdegaard den 24de August 1825. Auction. Da samme den 20de September er blev endt, saa fort tes den igien her paa Laugeskov ved Løjtved Tirsdagen d. October førstkommende, og bortsælges til samme Tid her Gaarden, endeel Sengeklæder, Sengestæder, Spelle, 2 de, Sofler og Stole, med anden Boehave, samt Ege-Ef og Bøgefjelle, en nye Høvlebænk og et fuldstændigt Sned Værktøi med andet mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Efterat den forhen averterede Auction, hvorved den So Academie tilhørende Blernede Hovedgaard blev opbuden tilverdragelse i Arvefæste den 11te d. M. var afholdt, er den samme skeet Efterbud, hvilket har anlediget det kongelige Retekammer at resolvere, at samme skal sætte til nye Auctisom er berammet at foretages i Sorøe Academies Hoved ning Mandagen den 30 Sept. førstkommende om Formiddag Kl. 11, til hvilken Tid de Lysthavende ville indfinde sig. Placat,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Fredagen den 4de October førstkommende bliver paa For gende holdt offentlig Auction over endeel Ege og BøgetrænBroe Skov i Brænderup Sogn. Auctionen begynder Klokken 10 Slet paa Aardanken i bente Skov. Kiersgaard d. 21 Sept. 1805. Andkiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
En Parcel af Annøe, frie Hovegaards=Taxt, med en i det Sommer opført nye stærk Bygning, som har 350 Tdr. ometrisk Land i 60 eller flere Aar hvilte Jorder, beliggende igiSogn mellem Nestved og Wordingborg, er strax at faae tillipaa billige Vilkaar, tilligemed den paa Jorden forefinden frugtbare Afgrøde. Til Eiendommen er overflødig Tønskiær og i Haugen en Skov paa 12 Tdr. Land; om forlankan nogle Huusmænds Huuse og en Part Tiende tillige for Ved Gaarden kan holdes mere end 100 Kiør ; god Jagt og og flødigt Fiskerie haves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
Ligeledes er Avlsgaarden Lisesdahl i Holdets Amt, Ons Sogn, strax at faae tilkiøbs, der har 170 Tdr. Land, gode Pe ninger, gat Hegn, overflødig Skov og Tørveskiær, ved Geden kan holdes 40 Kiør. Ønsker nogen Liebhaver flere Jor at drive under denne Gaard, haves en mindre hertil græ sende Gaard med 87 Tønder Land, naar disse Gaarde di under Ening, holdes nu for Tiden 60 Kiør. Kiøbesum for disse Eiendomme kan for Størstedelen blive staaende. Fald de ei blive solgte, agtes de bortforpagtede; nærmere terretning giver Procurator Friis i Odense. Liebhaverne in tage Eiendommen i Øjesyn naar behages, og slutte Atmed undertegnede Eier. M. U. Friis. Toblerggaard ved Ringsted den 24de August 1805. Efter Anmeldelse fra vedkommende Lægdsforstanden, Odense Amt 13 Lægd, Søebye Sogn, Løbe No. 82, er Resen Carl Christian Friderich Madsen, fød i Søebye, 20 Aar en mel, 65 1/4 Tomme høi, bortgaaet af Lægdet anden at tillidegive sit Opholdsted, hvoraf det formodes at han er berømt; thi bliver bemeldte Reserve Carl Christian Fride Madsen herved offentlig efterlyst, med Anmodning til debnem Forekommende, at han maae vorde anholdt og enten til indbragt eller og hans Opholdsted mig tilmeldet, da be Afhentelse, i saa Fald herfra skal blive foranstaltet, ligest og de paa hans Anholdelse og Varetægt anvendende Be ninger, skal blive Vedkommende erstattede. Fyens Stifts og Odense Amtskomtoir den 25de August 180.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
J S. T. Hr. Stiftamtmand Gersdorfs Frirelse og paa hans Vegne underskriver. A. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-25
NB. hos Forpagter Oprigtig god Sæderug er at faae paa KragtHars.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Krigsberetninger. Endnu har Fredens Genius ikke ganske betaget sine Til længere den sidste Redning, og Haabet svæver endnu over sen sukkende Menneskehed, der af de endnu ei afbrudle Underhandlinger lover sig det Bedste - Den 15de Sept. ilede en Østerrigsk Kourer gjennem Frankfurt, i Paris, og et i Vien udspredt Rygte om en Østerrigsk Krigsklæring kom ogsaa for tidlig. - Den Franske Armee fra Hannover desilerede den 17de hujus gjennem Cassel un ler Anførsel af Bernadotte, og blev paa Paradepladsen, med militaire Honneurs saluteret af de Hessiske Tropper, der havde dannet en Klæde, i hvis Spidse Thurfyrsten selv beindt sig. - De Gallo=Bataviske Tropper, som i 14 Da de skulle tilbagelægge Veien fra Nymmegen til Maynz, u sen at holde meere end een eneste Rastdag i Coblenz, ville no har Mindelser af denne Tour, da de ei ere saa vante til sli Marscher, som Franskmændene. - Paa Keiserens ud Lykkelige befaling skulle de allerstrængeste Forholdsregler leies til at bringe de gienstridige Konskriberede og Deserteuser tilbage til deres henhørende Regimenter, og Gendearmetiet er hermed sat i fuld Virksomhed. - Den 27 Sept. er bestemt en Generalmynstring over alle franske Tropper ved Rhinen, og naar de endnu manglende støde til, som ventes det seneste at skee først i næste Maaned, skal der giøres Begyndelse med at passere Rhinen. - Den sidst ommeldte Opfordring til det Badenske Hof giendrives, som aldeles ugrundet. - 20000 Mand fra Plemont, med Endbegreb af Garnisonen i Turin, marscherer i største Hast til Brescia og andre Egne i Over-Jtalien, og paa Pofloden, Frages en militair Transport fra Turin til Ferrara, hvor allerede 8 Fartøier ere byggede og endnu 3 andre staae paa Stabelen. - Den Østerrigske Armee, som strækker sig fra Tyrol til Venedig, er 170000 Mand stærk, og venter kuns endnu paa den sidste Forstærkning, som d. 20 Sept. skulde indtræffe, for at rykke frem. - De Østerrigske Tropper, skulle nu fra München være rykket frem imod Lech. Efter deres Passage over Jnniviste sig en Stabsofficeer for Pas sans Porte og forlangte en Officeer af Garnisonen i Tale. Der blev ham sendt en Major, som han gav den Erklæring: at Keiseren stod i god Forstaaelse med Churfyrsten af Bayern, og endskiøndt han lod sine Tropper rykke over Jnn, skulle dog de Churfyrstelige Militair= og Civil-Authoriteter blive respecteret." Paa Grændserne af Høistiftet Augsburg, ere opslaaede Tavler med Paaskrivt: "Den frie Rigsstad Augsburgs neutrale Gebeet. - De Churbaierske Tropper ved Ulm skulle, efter Forlydende, forblive der indtil videre, og endnu forstærkes med nogle Batailloner. - Den første Afdeling Russiske Tropper ventedes den 20de d. M., til Olmütz i Mahren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Den Armee, som fra Engelland skal afsendes til den hemmelige Expedition, er den største som nogensinde paa eengang har forladt Landet, og anslaaes, Kavallerie og Jrlandske Tropper iberegnet, til 46000 Mand; ogsaa Subsidie=Udrustningerne gaae rask fra Haanden, da 5 Vogne, belæssede med blanke Sølvdalere af en halv Million Pund Sterlings Værd, bleve den 15de Septbr. førte fra Banken til Portsmouth til Forsendelse udenlands. - Privatberetninger fra Sverrig tale om adskillige Regimenters Marsch til Carlskrone, hvor de skulle indskibes paa 8 Linieskibe, som der i mueligste Hast tiltakles. - Efter fremmede Blade sættes et Preussisk Armeekorps paa 100000 Mand i Bevægelse, for under Navn af Observationskorps at træde oppaa Krigsskuepladsen og haandhæve Neutraliteten; og den 19de Sept. er i Berlin holdt et stort Conseil, hvorefter Alt har faaet et krigersk Udseende, hele Armeen er sat paa Krigsfod og alle Permitterede ufortøvet indkaldte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Som nøiere Udtog af de sidst meldte Declarationer imellem det Viener og Pariserhof, læses endnu i de Franske Noter af 13de og 16de Aug., følgende: "Der var ei det fierneste Haab om, at den Østerrigske Mægling med Nytte, og følgelig uden at kompromittere Mæglerens Værdighed, kunde anvendes. Rusland har fra Ærens Side angrebet den franske Keiser, saa han umuelig kan vente eller forlange meere af det. Hvad Engelland angaaer, viser dets Svar paa Napoleons sidste Fredstilbud, at det ingen. lunde vil tænke paa Fred, førend alt Haab reent er ude om at sætte det faste Land i Lue. Men der veed og har mere end eengang selv erklæret, at Ruslands Hielp allene formaaer intet, saalænge Preussen og Østerrig forblive neutral. Det er derfor den virksomste Mægling, som den tydske Keiser kan giøre for Freden, naar han ganske indstiller sine Rustninger og fra sin Side betager Engelland ethvert Haab om Bistand; thi da vil det om føie Tid nødes til at giøre Fred, og Tvistens Æble, Frankerigs og Jtaliens Kroner, ville da og blive adskilte. Men, at hindre Keiseren i sine Projekter mod Engelland, er fra Østerrigs Side det samme som at begynde Fiendtligheder, thi det giør derved den mægtigste Diversion til Engellands Fordeel. Hans franske Majestæt vover med Stolthed at sige: at Krigens Ulykker ganske ville ramme de tydske Stater og dets Overhoveds egen Famtlie, og ikke maae man giøre Regning paa at blive givet Tiltil forening med Russerne &c. – J den Russiske Ambassadeurs Note af 31te Aug. til Vienerhoffet siges: "at Rusland nu ikke anderledes igien kan optage Traaden de afbrudte Underhandlinger, end ved at understøtte sin Allierede naar de angribes, og beskierme Europa fra total Omstyrtning. Og endelig udlader den anden Declaration af 3die Sept. fra Vienerhoffet til Frankerig sig saaledes: Roligheden forstyrres kun, naar en Magt tilegner sig Occupationer og Jndflydelser, som stride mod at Folkeret og alle Tractater, naar den finder sig fornærmet ved grundige Forestillinger, medens dens egne Blade selv angribe alle Regenter, naar den vil opkaste sig til udelukkende Voldgivtsmand i alle Nationers Jnteresse m. m. Aldrig har Keiser Franz erkiendt de af Frankerig i Jtalien, gjorte Dispositioner, som man kun har anmeldt ham som et provisorisk Arrangement. Vel ruster han sig, men ei i fiendtlige Hensigter eller for at giøre nogen Diversion ved Landgangen i Engelland; men for at sikre Europas politiske Ligevægt, og om mueligt for at overholde de mellem ham og Franterig ved Tractater indgangne Fredsbetingelser, uden hvilke denne Fred kuns vilde være illusorisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Blandede Efterretninger. Engelland. General Dumourier har vel søgt om en Kommando udenlands, men fundet Vanskeligheder ved sin Antagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Den 10de Sept. besøgte de krigsfangne Officerer paa Dido, la Torche samt de Spanske Linieskibe San Rafael og El Ferme Skuespilhuset i Plymouth, hvor alle Herrer og Damer i Logerne strax reiste sig, for at bevidne dem deres Agtelse for deres brave Forsvar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Preussen. Professor Jungins, som d. 16de Sept. foretog en Luftreise, gik ned med sin Ballon hiin Side Müncheberg og tilbagelagde en Strækning af 7 tydske Mil paa 85 Minuter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Tydskland. Den Preussiske Gesandt Grev von Keller havde den 11te Septbr. Afskeedsandienze hos Keiseren, som tillige forærede ham en kostbar Tabatiet, Den Østerrigske Armee, sige offentlige Tidender, er en ganske fortræffelig Stand. Taushed er hidtil den en ste Bevarelse paa adskillige mod det Østerrigske Gouvernement stillede Artikler i fremmede Blade, og nogle tydske Jounaler, som havde optaget samme og desaarsag vare forbune, ere paa høiere befaling, igien frigivne. Man bemærter, at følelsen for National Ære og Styrke vækkes kiendelig hos alle Stænder af Nationen ved den Aand og Tom som hersker i hine Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
Frankerig. Gouvernøren Prinds Murat, hos faaet en Kaarde af 40000 Frankers Værdle til Present Pariserne, som Tegn paa deres Høiagtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-09-27
J Strasburg er Cardinal Rohans forrige Pallads saa Stand til Keiserens Beboelse, og 16 Vogne afgaaede fra Pe ris med Møblement dertil. Adskillige dertil stødende Hu ere nedbrudte, for at vinde meere Plads til Passage. Jtalien. J Turin ere 2 Krudtmøller i Døire Fo staden sprungne i Luften, hvorved 4 Arbeidere bleve fare saarede.