JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Blandinger. Ligesom London ifjor havde Besøg af Kongen overSandwichs-Øerne, er iaar kommen en Konge fra de Nyseelandske Øer til Liverpool, der i egentligst Forstand, har med Magt trængt sig ind i Hs. Majestæts Stater; thi da han var kommen op paa det engelske Skib, formaaede 4 haandfaste Karle ikke at kaste ham overbord igjen. Han kalder sig Tepahr, er 5 Fod 4 Tommer høi, har forrige, men ikke vilde Øine, og er tatoveret fra øverst til nederst. Hele hans Skabning vidner om en uhyre Styrke, hvorpaa han og gav Beviis, da han tog en fiirskaaren Matros, som havde fornærmet ham, om Livet, svingede ham i stiv Arm over Hovedet og kastede ham med saadan Magt mod Dækket, at han ikke forvandt det i flere Dage. Kapitainen selv reddede han, da han i en stærk Storm faldt overbord, ved strax at springe efter og bringe ham igjennem de skummende Bølger til Skibet igjen. Han blev snart vant til europæiske Klæder, og har alt overstaaet Meslingerne i Liverpool. Ved at aarelades yttrede han, at Blod er en kostelig Drik; men har dog lovet, ikke meere at æde Menneskekjød, og at formaae sine Landsmænd til det samme, hvis han kun kan holde det. Da han var utilfreds med det Portrait, som en Maler havde aftaget, malede han sig selv uden Speil saa ligt, at det satte alle Tilskuere i Forundring. Over nogle Geværer, Man har skjænket ham, er han sjæleglad, og forstaaer allerede temmelig godt at behandle dem; derimod er han høist utilfreds over, ikke endnu at være kommen til London, da han har foretaget sig denne lange Reise "for at gjøre Kong Georgs Bekjendtskab. En af de mærkværdigste Beboerinder af Daarekisten i London, er Margarethe Nicholson. Hun kom engang i Mistanke for, at ville ved Snigmord bringe Kong Georg, den 3die af Dage, og blev derfor indspærret der som Vanvittig. Men hun har, medens hun endnu var meget snaksom, som hun nu ei længer er, givet en ganske anden Beretning om sin ulykkelige Skjebne, end den, Man dengang bekjendtgjorte i alle offentlige Blade. Hun har gjentagne Gange og paa det høitideligste bevidnet, at hun ikke paa det fjerneste har havt til Hensigt at forgribe sig paa denne gode Konge, da hun tvertimod stedse har næret den inderligste og høieste Ærbødighed for ham. Hun var nemlig i lang Tid Medlem af et Huus, som Kongen ofte beærede med sit Besøg, og ved hvilken Leilighed han ogsaa havde kastet mangt et huldrigt Blik paa hende. Men da hun nu siden var kommet i en meget trængende Stilling, havde hun haabet, at Kongen vel igjen vilde erindre sig hende, naar hun overrakte ham et Bønskrivt, og sikkert lade hende faae en Understøttelse. Hun havde derfor omhyggelig ladet sig underrette om, hvor Man lettest kunde faae Adgang til ham, og erfaret, at dette bedst vilde skee ved St. James paa en vis Dag. Hun var altsaa gaaet derhen med sit Bønskrivt, og havde posteret sig ved en til Palladset førende Haveder. Men ulykkeligviis havde hun ogsaa havt en Kniv i Lommen ved Siden af Bønskrivtet, og i sin Angst og Forvirring, da Kongen pludselig kom, taget fat i Kniven istedetfor i Papiret, og trængt sig frem dermed, for at overtrække Kongen hvad hun havde faaet i Haanden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
J dette ulykkelige Øieblik havde Man strax grebet hende, og beskyldt hende for, at hun havde tilsigtet et Snigmord paa Kongens hellige Person, omendskjøndt en saadan Skjændselsgierning aldrig var falden hende ind. Til hendes Forsvar havde Man aldeles ikke taget mindste Hensyn, og hun var uden Omstændigheder bleven indspærret i Daarekisten som Vanvittig. - 36 Aar ere nu allerede henrundne siden hun blev sat der.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Jfølge Efterretninger over Philladelphia fra St. Croix, der gaae indtil den 20de Maj, havde denne Øe dagligen havt megen Regn, og Man nærede det bedste Haab om, at næste Aars Høst vilde blive meget riig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Fædrelandet. Om Brænderierne i Danmark. Paa en Tid, da næsten alle Næringsveie standse, og Tiderne Aar for Aar blive meere og mere trykkende for dem som høre til Næringsklassen, især for Handelstanden og Landmændene - de to Klasser, der egentlig bidrage meest, naar det kuns bliver dem muligt at virke Noget, til Statens Embedsmænds Lønninger og Pensionisternes Underholdning - synes det at være en Sag af yderste Vigtighed for Kjøbstæderne, at Brænderierne igjen kunne komme i Gang, der ere fornemmelig formedelst de paabudne høie Afgivter sjunkne saa dybt, at Man næsten kan sige de ikke mere ere til. Adskillige have skrevet derom, og en Committee blev og i Anledning af Brænderierne nedsat i Kjøbenhavn forrige Aar, uden at Man endnu har hørt Noget til Resultatet af dens Forhandlinger. Vi ville i vore følgende bemærkninger om denne vigtige Sag, søge at bevise: 1) at det vilde være til stor Fordeel for Staten, og for Jndvaanerne i Kjøbstæderne, at den høie Afgivt blev noget nedsat; og 2) at Brænderier paa Landet ingenlunde kan være gavnlige, samt at det er til Landmandens store Fordeel, naar Brænderierne i Kjøbstæderne ret kunne gjøre betydelige Fremskridt. - Saasnart den høie Afgivt, der nu skal svares af Brænderierne, blev noget nedsat, vilde naturligviis Enhver, der eier de til et Brænderie udfordrende Reqvisiter, ja vel og Flere, begynde at brænde, hvorved da strax kom Penge i den kongelige Kasse; bemærker nu en Entre, preneur at hans Foretagende kan svare Regning, faaer han saameget mere Lyst til at forsøge at brænde Genever, at destillere den almindelige Kornbrændeviin og bringe dens Forædling til det høieste Maal o. s. v., hvilke Foretagender uden for al Tvivl, vilde være meget nyttige for Staten. Naar det derimod skal forblive i alle Henseender som det nu er, indlader Jngen sig paa at brænde, og der er da aldeles intet at tænke paa, at hine nyttige Anlæg ville kunne komme i Gang, ei at tale om hvormange Mennesker der da vilde være istand til at fortjene det Nødtørftige til deres Underholdning, som nu maa plages med Armod og Eien dighed. Det er en Jammer at tænke sig hvormeget vi her i Danmark staae tilbage med at brænde Brændeviin i Sammenligning med de Fremskridt, som denne Næringsvei har opnaaet i andre Lande; i Storbrittanien brændes det saa bekjendte Whisky; i Holland have Geneverbrænderierne i en rum Tid været i en fortræffelig Gang og indbringe Landet betydelige Summer, da deraf ikke allene skeer Forsendelser til andre Stæder i Europa, men og meget betydelige Qvantiteter forsendes til Ost- og Vestindien; i Preussen har Man især bragt det vidt med at destillere Kornbrændeviin, og i Flensborg gjøres nu Forsøg, med at brænde Genever, som saa temmelig skal lykkes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Brænderier paa Landet ville ikke kunne naae den Fuldkommenhed eller være saa gavnlige, som de i Kjøbstæderne, og det fornemmelig af den væsentlige Grund, at en Bonde, aldrig kan bringe det saavidt med Brændevinens Forædling, eller den rigtige Omgangsmaade med sammes Tilvirkning, som Man kan vente det i Stæderne hvor ordentlige Brænderier ere anlagte og drives af deri kyndige Folk. Der er vist nok kun een Mening om, at det jo er meget vigtigt for et Land, at dets raae Producter i selve Landet bringes til den muligste Forædling, hvorimod intet kan tænkes meere skadeligt, vanærende og beklagelsesværdigt, end at Landets Frembringelser anvendes paa een saa skammelig Maade, som Tilfældet er med den Brændeviin, der fremvirkes paa Landet. Hertil bør endnu anmærkes: at Brænderier paa Landet ville kuns finde Sted hos den simple Bonde, da det ustridigt vil være alt for vanskeligt paa større Gaarde eller de egentlige Herregaarde, hvor der haves saamange Tjenestetyende, at have med sligt at bestille, og hos saadanne Folk var det egentlig Man skulde forvente de forønskede Fremskridt i Henseende til en bedre Indretning med Brænderierne. Den Fordeel, som der nu tales saameget om, at Landmanden har ved at brænde, vil ikke kunne veie op mod den Skade det er, at saameget Korn anvendes paa en saa fordærvelig Maade, især om det vil lykkes, at fordeelagtige Brænderier igjen kunne komme i Gang i Kjøbstæderne. Tillige vil det unægtelig være til stor Fordeel for Landmanden paa en Tid, da Kornvarer have saa lidet Værd, og hvilken Conjunktur desværre, efter al Sandsynlighed vil vedvare, at der saaledes aabnedes bedre Udsigter for ham til at afsætte sit Korn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Kjøbenhavn.I det Skandinaviske Literaturselskabs Møde den 17de November 1824 forelæste Herr Professor Clausen Bidrag til den Danske Kirkes Historie i Middelalderen af hidtil ubenyttede Documenter af det pavelige Archiv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
J samme Selskabs Møde den 16de Februar d. A. forelæste Herr Prof. Ramus en Afhandling om nogle gamle Danske Mynter, der sandsynligen ere at ansee som de ældste, der i de Nordiske Lande eller Nordiske Regenteres Navn ere slagne. - J samme Møde valgtes paa ny til Selskabets Formand og Viceformand, Dherrer Conferentsraad Schlegel og Professor P. C. Müller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie, Balling, og Volling Sognekald i Viborg Stift, 286 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancellie: Den 15de Juni er Borgemester og Politiemester A. C. Lindenhan i Hadersleb, samt Krigscancelliesecretair og Stadsecretair L. F. G. Schrades sammesteds udnævnte til Justitsraader. Den 23de, ere Underretsadvocaterne A. F. W. Preusser i Kiel og P. F. C. Mathiesen i Uetersen, meddeelte Tilladelse til at besørge Notarialforretningerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Odense. Den 26de Juli begyndte Rughøsten her. - Den 23de, medens vi her og i Omegnen havde et Tordenveir, blev et stort Strøg af Hindsholm hjemsøgt af en Hagelbyge, der med meget svære Hagel ødelagde en Mængde Korn, og især Rapsæd, og hvoraf betydelige Jisstumper endnu fandtes næste Morgen usmeltede. Enkelte Godseiere anslaae sit derved forvoldte Tab til 1000 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Viborg, den 25de Juli. Jdag jordedes med fuld militair Honneurs og Borgervæbningens Musik, afdøde Borgercapitain D. C. Bendix. Ved Graven fremsagde S. T. Hr. Pastor Friis nogle Christendommens og Trøstens Ord, til Minde om den bortkaldte hædrede Medborger, og til Beroligelse for hans trøstesløse efterladte Enke og 5 Børn. Aalborg Jgaar Morges blev hertil indbragt og sat i Forvaring, Skipper J. H. Duus af Hals; 2de af hans Folk, der med ham foretog den sidste Reise, sidder ogsaa her arresterede. Senatet i Hamborg skal have udvirket Arrestantens Hæftelse. J Kjøbenhavn skal en vis L. have fundet det rigtigt at undvige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 1ste August. Jndclareret, C. H. Pank fra Fredericia med Brænde og Stykgods. - Udclarerede, L. Rasmussen til Kjøbenhavn med Rug, Byg, Gryn, Smør og røgede Aal. J. Jensen til Halmstad med saltede Sild. Den 2den. Jndclarerede, Th. Birch fra Læsøe med Skind og Skibsredskaber. L. Nipper fra Frederikshavn med Stykgods. L. Fischer fra Kjøbenhavn med Tjære, Bræder og Stykgods. S. Olsen fra Tønsberg med Trælast. C. Koch fra Mariager med Brænde. H. H. Kroemann fra Saxkøbing med Planker og Hvedemeel. - Udclarerede, Th. Clausen til Kjøbenhavn med saltede Sild, Smør og Uld, m.m. O. Frantzen til Flensborg med saltede Sild. J. Olsen og O. Simonsen til Norge med Kornvare. J. Lund til Drammen med Kornvare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Den 3die. Jndclarerede, J. Christensen fra Libau med Hør S. C. Holm fra Riga med Hør, Hamp, Blaar og Tobaksblade. P. Futterup og P. Christensen fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære og Stykgods. C. Nielsen fra dito med Salt, Kul Tjære og Stykgods. N. C. Skougaard fra dito med Kul, Tjære og Stykgods. N. Nissen og J. Clausen fra dito med Tjære og Stykgods. L. Rauberg fra dito med Ballast. P. Jensen fra dito med Salt og Stykgods. H. Kempen fra Helsingøer med Hvede. J. Andrea fra Nakskou med Planker og Hvedemeel. - Udclarerede, L. C. L. Sand til Kjøbenhavn med Kride. C. N. Damsgaard og S. Pedersen til dito med Rug. P. Stougaard til dito med Byg og Uld. Th. Olsen til Norge med Korn og Smør. B. Evensen til dito med levende Sviin, m. m. Døde. Frøken M. B. C. von der Osten, Priorinde til Vemmetofte Kloster, 76 Aar; Frue Justitsraadinde Stanley, fød Courhanne, 90 Aar; Mad. J. M. Zimmer, fød Tryde, 8 Aar: Skibscapitain i det asiatiske Compagnies Tjeneste Poul Christensen, 66 Aar, forhen Urtekræmmer H. F. Jonasen, 75 Aar, Mad. J. M. Mørk, fød Køhlett, 25 Aar, Tømmerhandler P. Lund, 45 Aar; Mad. G. K. Jensen, fød Christensen, 48 Aar; Toldbetjent Jver Magnussen, 65 Aar; Bogtrykkersvend A. Schmidt, 39 Aar; Mad. A. M. Jensen, fød Larsen, 63 Aar; Mad. K. B. Horndrup, fød Legardt, 68 Aar; P. A. Hansen, Betjent ved Fødsels- og Pleiestiftelsen, 58 Aar; M.M. Tellesen, 88 Aar. Tømmermester F. Druff, 57 Aar. A. M. Brink, 52 Aar; Handskemaaer C. Bøhme, 45 Aar; Mad. T. Myhre, fød Christensen, 86 Aar; Jfr. Ann Th. Rainals, Alle i Kjøbenhavn. - Værtshuusholder J. L. Clasen, 74 Aar, paa Østerbroe. - Mad. C. T. Siersted, fød Olsen, i Rønne paa Bornholm. - Mad. N. Petersen, fød Nielsen, 39 Aar, i Corsøer. - Færgeløbskipper F. C. Møller, 52 Aar, i Callundborg. - Anne Sophie Buss, 82 Aar, i Odense. - Sognedegn A. Larsen af Schambye, i hans Alders 88de og Embeds 58de Aar. - A. C. Hirschnach, fød Holck, 53 Aar, paa Eskjer. - Subrectorinde L. A. Asmussen, fød Rowphl, i Kiel. - Dr. med. P. Prehn, 26 Aar, i Glücksburg. - Pastor Kark, 50 Aar, i Bramstedt. - Mad. H. S. M. Siemen, fød Petersen, 12 Aar, i Itzehoe. - Mad. A. C. Wilkens, fød Scharhau, 68 Aar, i Pretz. - J. J. Vivis, 45 Aar, i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Bekjendtgjørelser. Det var den 31te Julii sidst denne Byes høieste Øvrighed, det her garnisonerende Regiments høje Chef og samtlige Herrer Officerer, Byens højædle Magistrat, samt alle Byens geistlige og verdslige Embedsmænd, der ikke vare forreiste, samt Honoratiores, i Forening med mangfoldige Stadens respective Kjøbmænd og Borgere af begge Menigheder, viste mig saa ualmindelig Opmærksomhed og virkelig Deeltagelse i mit Jubel=Aars Høitidelighed. De 2de værdige Byens Damer, som Deputerede fra de af Frue Menigheds Lemmer, der, forenende forskjellig Formue med et lige kjærligt Hjerte, ville oprette deres gamle Lærer og Jubel=Olding et Minde-Stykke, som trodser Forgjængelighed, saalænge Diglen ej smelter det - frembragte i Dagens Morgenstund dette propre, nydelige og kostbare Stykke, og satte det fyldt med skjønneste Blomster paa det Sted, der egnede sig for det med Hensyn til Dagens kommende flere Timer. - Da det hele Samfund, Frue Menighed og Budolphi, ligesom kappedes om at bevidne mig Deres Agtelse, Venskab og Hengivenhed paa en Maade, som neppe kan betragtes uden fra een Side, og derfor stikker Avinds skeelne Øje, at det dreies endnu mere. Men - det var og den Dag, der satte mig i saadan ubetalelig Gjeld til det kjere Aalborg-Samfund, til min elskede Menighed, til alle min Venner i og uden Menigheden, som tænke ædelt, tale vel om mig og handle oprigtig mod mig, hvis jeg fortjener det. Betale kan jeg ikke: Nei, sand Venskab og umiskjendelige Venskabs beviser kjøbes ej for Penge, betales ej med Guld. - Takke bør jeg, takke vil jeg, og denne min pligtskyldige Betaling nedlægges herved underdanig for Stiftets første Mand og nedad i behørig Orden, fra den Høieste til den Laveste, med underdanig, ærbødig og forbindtligst Tak, fra Jubel=Lærer Schierup. Aalborg den 4de August 1825. Formedelst min eiende Stampemølle, som er mig for langt fraliggende, agter jeg Undertegnede at bortforpagte den paa billige Vilkaar, enten paa nogle Aar eller paa Livstid. Huusleilighed for en liden Familie er ogsaa at faae ved bemeldte Mølle, en Penson som ei forstaaer Omgangsmaaden med Tøiet, som skal stampes, nytter det ei at melde sig. Løkken den 1ste August 1825. Niels Andersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Et ungt Menneske, 17 Aar gammel, fra Lolland, ønsker sig anbragt enten ved Contoirforretninger, eller ved en eller anden Konst eller Profession, eller og ved Søen, ligemeget naar han blot kunde komme i Vei. Addresse-Contoiret giver nærmere Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
En Guld Brystnaal med en ægte Deamant, er den 29de Juli sin Eier frakommen. For Tilveiebringelsen betales en passende Douceur. Addresse-Contoiret giver Underretning. For en Familie kan en god Beboelse erholdes til Leie til næstkommende Flyttetid. Anvises fra Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-04
Auction. Den Jacob Laursen i Hvidberg Sogn og Bye i Sønder=Herred paa Morsøe, Thisted Amt, forhen tilhørende Gaard med Eiendomme af Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., bliver ifølge Dom stillet til 3de Auctioner: Den 25de August, Den 8de September, ) Formiddag Kl. 10. og Den 22de f. M. . som afholdes de 2de Første paa Nyekjøbing Byes Raadstue og den Sidste paa den sælgende Eiendom. Lysthavende indbydes, og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige til Efterretning for Pante-Creditorerne ifølge Placaten af 22de April 1817. Morsøe Herreders Comptoir den 25de Juli 1825. Rummelhof.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Spanien. Begivenhederne i Madrid den 16de Juni have foranlediget et Decret, som den 10de Juli er udkommet, og hvori det blandt andet hedder, at det er nødvendigt Kongen lærer at kjende de Personer, og lade dem afstraffe, som meest, under tilsyneladende Paaskud og med utrolig Ondskab, have søgt at udbrede Forvirring iblandt Hs. Majestæts tro Undersaattere. Hs. Majestæt har desaarsag besluttet at oprette en Junta for den offentlige Sikkerhed, som ugentlig skal indgive Beretninger til Hs. Majestæt over de Uordener, som forefalde i det hele Rige, saavelsom over de Aarsager, der have foranlediget samme og de meest passende Midler til at forebygge at sligt ikke meere finder Sted. J denne Junta har Hertugen af Jnfantado Forsædet. Medlemmerne ere: Præsidenten af Castiliens Raad, Præsidenterne og i deres Fraværelse de Ældste af de andre Conseils, Generalerne Eroles og v. Jnestrosa. Dette Decrets Fuldbyrdigelse vil ufeilbarlig finde en hæftig Modstand hos de Exalteredes Partie, hvis Planer derved kuldkastes. Hver Dag indløbe ny Ansøgninger fra Provindserne om, at General Aymerie igjen maa ansættes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Foruden at der allerede før er ansøgt om at en Deel af Ministeriet bliver afskediget, fordre Man og at Hr. v. Grisalba kommer bort, der hører til det moderate Partie, og, istedetfor Hr. Ugart, er kommen i Naade hos Kongen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
J den senere Tid har Man talt om at franske Tropper vil igjen rykke ind i Spanien. Man føier til, at GeneralLaloyere ikke meere skal føre Commanden over Schweizer, Tropperne. Regjeringen har beordret Biskoppen af Havanna, Hr. Spada, til Madrid. Men da denne formedelst en Sygdom ikke efterkom Regjeringens befalinger, saa blev ham paalagt en Pengelulet af 20000 Franker, som han strax betalte. Biskoppen, som Man anseer for en Liberal, har nu endvidere, af Frygt for en ny Mulct, afsendt sin General-Vicar Ogaban, der allerede skal være kommen til Bordeaux og vil begive sig til Madrid, for at iagttage Biskoppens Jnteresse, dog vil det næppe lykkes ham, da han selv var Cortes-Deputeret. Den 4de Julii er pludselig og uforventet fem franske Krigskibe afseilede fra Cadix, hvilke hørte til den i Havnen stationerte Flode. Den i saa Henseende iagttagne Taushed af de franske Embedsmænd, har opvakt en almindelig Opmærksomhed. Da disse Skibe vare komne i rum Søe, saae Man dem styre til Strædet. Den Flode, som nu ligger for Cadix, bestaaer kuns af tre Skibe. Man har paa Kysten herfra til Barcelona allerede talt 31 columbiske Corsarer. Daglig bekjendtgjør Man Hr. Aymeries Ankomst, uagtet at han endnu ikke er kommen til Sevilla.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Blandinger. Efter Bladet Etoile vilde Paven, da han modtog Erkebiskoppen af Paris, slutte ham i sine Arme, men Biskoppen kastede sig for Pavens Fødder. Da begge Storvicarierne bleve indførte erholdte de alle tre, knælende for Paven, Velsignelsen for 1 Million Sjæle!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Til Würtembergs virksomme Jndustrie-Anstalter, har nu og sluttet sig en meget kostbar Shawls-Fabrique i Esslingen, som er etableret og allerede sat i Gang af et Selskab, i Forbindelse med den for Faareracens Forædling saa fortjente Hr. Terneaux. Der skal allerede være 600 Mennesker sysselsatte derved.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Darmstadt har nu en Befolkning af 19,982 Menneskeer; den er i en Tid af 18 Aar stegen til det dobbelte, og i 31 Aar til det tredobbelte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
J Følge de ny Parlamentsacter angaaende Handelen paa de joniske Øer er Udførsels=Tolden paa Olie betydeligen nedsat, hvorfor den og er stegen meget i Prisen. Derimod er Jndførselstolden paa fremmede Producter og Manufacturvare, som indføres med Skibe under engelsk, jonisk eller østerrigsk Flag, forhøiet til 7 pC. af Værdien, og til 8 pC. af de Vare, som indføres med Skibe under hvilketsomhelst andet Flag. Naar denne Told er erlagt, kunde Varene i joniske Skibe afsendes frit fra een Øe til en anden, men skeer det i andre Skibe, maa der endnu erlægges 5 pC. af Værdien. Udførselstolden paa Øernes øvrige, Producter, Olie og Corinther undtagne, er fastsat til 3pC. af Værdien. Af Corinther erlægges 8 pC. Sir Fred. Adam, hvis virksomme og utrættelige Jver, de joniske Øer, have at takke for mange Fordele, beskjæftiger sig nu med at indføre Silkeavl, og allerede dette Aar synes Udfaldet at ville krone hans Bestræbelser. Ogsaa har han, og andre paa hans Tilskyndelse, gjort Forsøg med at dyrke Viin, og ikke ganske uden Held. Finder denne Dyrkning mange Deeltagere, saa kunde maaske de store, nu ubenyttet liggende Landstrækninger, for Fremtiden blive Gienstande for Flid og Opdyrkning, da Landmanden hidindtil har været for doven til at beskjæftige sig med andet end med Oliven plantning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
J Følge en Cabinetsskrivelse fra Monza af 24de Juni har Keiseren af Østerrig anvist en Summa af 60000 østerrigske Lirer til Fordeling blandt de Fattige i Mayland. De forrige piemontiske Officerer, begge Greverne Ricardi de Lantosca, ere tilligemed flere Jtalienere og Franskmænd ankomne til Bernt i Syrien. De have forladt Vicekongens af Ægypten Tjeneste, fordi han fører Krig mod Grækerne, og begive sig til Persien for at tilbyde Abbas Mirza, deres Tjeneste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Fra Frankrig klages over, at den vedvarende Tørke foraarsager stor Skade paa Marker og Enge. Erkebiskoppen har derfor befalet de Geistlige i alle Kirkesogne, i 9 Dage at læse Messe og foranstalte de sædvanlige Bønner om Regn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
J Egnen af Toulouse ere adskillige Personer blevne bidte af gale Hunde. Øvrigheden har derfor skjærpet Forholds reglerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Fra St. Domingo har Man Efterretning, at Præsident Boyer havde fast besluttet, ikke at sende nogen diplomatisk Person til Frankrig, saafremt den franske Regjering ikke i Forveien giver den Forsikring at vilde modtage samme med de tilbørlige Æresbeviisninger; ogsaa maatte Jndbydelsen dertil skee af den franske Regjering.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Det fra Cadix til Havanna afseilede Skib General Morales, skal være blevet opbragt af en columbisk Kaper. Sir Walter Scott er kommen til Dublin, og er bleven modtagen af alle Stænder med den største Udmærkelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Jfølge Efterretninger fra Newyork af 24de Juni, blev paa Aarsdagen af den i den nordamerikanske Friheds Krig, berømte Trefning ved Bunkers=Hill, lagt Grundsteenen, til et Monument, ved hvilken Leilighed og General Lafavette var tilstede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-08-06
Adskillige tydske Blade melde fra Dresden, at Man har der det Rygte, at Storhertuginden af Toscana, som for nærværende Tid er i et Besøg hos Hoffet i Pillnitz, vil formæle sig med en af de første europæiske Regentere.