JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-11
En Vandmølle beliggende tæt ved Kongeveien omtrent midt i Siælland er strax underhaanden at faae, naar man derom henvender sig til Forpagter Engberg i Gyrstinge. Møllen har saavel Grovqvern som Gryn- og Skalqvern samt godt Stampeværk og Hestemølle, nogen Jord og tilstrækkelige Bygninger. Det nærmere erfares hos fornævnte Engberg. J det jeg herved bringer til offentlig Kundskab at jeg har etableret mig her i Slagelse; giver jeg mig tillige den Friehed at anbefale mig saavel til Byens som til Omegnens Beboere, lovende Enhver, der vil beære mig med Arbeide, reel Behandling i alle Henseender. Slagelse den 25de Febr. 1828. Høegh. Skrædermester fra Kiøbenhavn. Hos 3achariær paa Slagelse Gammel Torv bliver til Paaske Flyttetid et Lokale, bestaaende af trende Stuer, Klokken m.v. til Leie, passende for en honnet Familie. paa en Jordlod af 30 Tdr. Lands Græsning Størrelse i Nærheden af Slagelse kan erholdes til Leie. Avis=Expeditionen giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-11
En Handelsbetient som har de fornødne Kundskaber, til at forestaae en Boutikhandel, og tillige er gammel nok til at vinde Borgerskab, kan blive antaget til 1ste Mai, naar han melder sig snarest mueligt i portofrie Breve til Bogtrykker Magnus for at erfare det Fornødne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Den Vest-Siællandske Avis, eller: III Slagelse. Ugeblad, for den uden- og indenlandske Historie for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 22 Løverdagen den 15 Marts 1828. 14de Aarg. Løverdagen den 15 Marts 1828. 14de Aar. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den Kongelige Franske Forordning af 17de Februar, hvorved et Overkrigsraad blev udnævnet under Dauphins Præsidium, kan betragtes som et mærkværdig Foretagende under de nærværende politiske Forhold, da dets Hensigt blev angivet at være at bygge den militaire Lovgivning paa faste Principer og at indføre i den Franske Armees Organisation de Forbedringer, som maatte ansees for nødvendige for at forene Kongerigets Værdighed med den Oekonomie, som maae indføres i Financevæsenet. Dette Krigsraad bestaaer af tre Franske Marskaller, Hertugerne af Bellund og Ragusa og Greve Molitor, foruden af 12 Generallieutenanter. - De Franske Journaler have i den sidste Tid skrevet meget for og imod det nye Ministerium; da det følger moderate Grundsætninger saa gaaer det det, som sædvanlig er Tilfældet, det giør ingen tilpas, da Partieaanden er aldrig fornøiet førend den faaer sin hele Passion tilfredsstillet; især er det liberale Partie misfornøiet med at biskoppen af Hermopolis, en ivrig Forsvarer af Jesuiterne, vedbliver at være Minister for de geistlige Anliggender. Ogsaa beskyldte det Ministeriet for hemmelig at staae under Hr. von Villeles Jndflydelse, som vedbliver at give glimrende Aftenselskaber og hvis Hotel er bestandigt beleiret af Karether.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Forhandlingerne i Pairernes Kammer hove hidindtil kun havt Takadressen til Formaal; det var ved denne Leilighed, at den glimrende Taler bleve holdte af Hr. von Chateaubriand og flere Medlemmer til Grækernes Forsvar, og at Ministeren for de udenlandske Anliggender Hr. von Ferronnais meddeelte i en udførlig Tale Forklaringen om Frankeriges nærværende politiske Forhold. Takadressen blev antaget med 193 imod 15 Stemmer; den var som sædvanlig et Schonaf Thronens Tale. Pairerne bevidnede deres Glæde over Traktaten af 6te Juli og yttrede det Haab, at Orientens Rolighed ikke vilde blive længe truet; men at Porten vil lade sig belære af andre store Nationers Exempel, som havde fundet sig i smerteligere Opoffrelser, end de som man forlangte af den. Den fælles tilfægtede Seier ved Navarinoe vil forhaabentlig forene Levningerne af et ulykkeligt Folk, og endelig anvise det en værdig Plads imellem Nationerne. Kongen vil vide at forskaffe Handelen Beskyttelse saavel for Algier, som i de Sydamerikanske Farvande. De Opoffrelser, som vare anvendt paa Halvøen ville blive mindre trykkende for Franketelig Maade til i London og Omegnen i det sidste Aar og at det var nødvendigt, at strengere Politieforholdsregler bleve tagne derimod. Efter langvarige Debatter blev endelig en Committee paa 24 Personer nedsat for at undersøge Sagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Man troer i Paris, at Bekiendtgjørelsen af det Tyrkiske Hatticheriff har bevirket, at den Beslutning af de tre Magter at deres Ambassadeure skulde komme sammen paa Corfu for paa nye at underhandle med Porten er bleven opgivet. Journal des Debats formoder at Russerne ville nu ufortøvet gaae over Pruth. - General Church har meldet Hr. Eynard, at han har erobret Fortet Vassiladi, efterat en Bombe fra Capitain Hastings Dampskib havde stukket Krudttaarnet i Brand; Generalens Hovedqvarteer var i Dragomestre. De Capitanis Zongas og Staikos vare stødte til ham og en stor Deel af Landet havde han i Besiddelse. Endeel fordeelagtige Fægtninger ere forefaldne med Tyrkerne, og Grækerne faae overflødige Tilførster fra Søesiden. Jo flere Landstrækninger Grækerne kunne være istand til at bemægtige sig, desto videre kunne de haabe at deres Land vil blive udstrakt ved Fredens Afslutning. - Hr. Eynard beretter videre, at den Græske Regiering giør sig al muelig Umage for at afskaffe Søerøveriet, som for det meste Nøden fremkalder; inde i Grækenland hersker ogsaa den største Nød. Fruentimmer og Børn lide den største Mangel; til Lykke skriver han, trættes ikke den christelige Godgiørenhed. Blandt andet beretter han, at han har modtaget 5000 Franker fra den Græske Comittee i Kiøbenhavn. Lord Cochrane er afreist til Paris for at formaae den Græske Comittee til at lade Dampskibe udruste for at afskaffe Søerøveriet; to Dampskibe blive i dette Øiemed udrustede i London. – Jfølge Efterretninger fra Marseille blive de Græske Slaver som Jbrahim i stor Mængde har afsendt til Ægynten der paa det skrækkeligste mishandlede. - Deyen af Algier vil ikke give efter for Frankerigs Fordringer, og den Franske Regiering vil see sig nødsaget til at gaae tilværks mod denne Røverstat med større Eftertryk
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Nyeste Post-Efterretninger. Kongen af Frankerige har den 3die Marts udstædet fire Forordninger, ved hvilke Baron Hyde de Neuville er bleven udnævnet til Minister Stats sekretair for Marinen og Colonierne, Biskoppen, af Beauvais, Abbe Feutrier til Minister Statssekretair for de geistlige Anliggender, og derimod de forrige Ministre Greve Chabrol de Crousol, og Greve Freysinous Biskop af Hermopolis, som tilforn beklædte disse Ministerposter ere blevne udnævnede til Statsministre og Medlemmer af Geheimeraadet. Det heele forrige Ministerium er faaledes blevet aldeeles opløst; ogsaa ere ved samme Forordninger mangfoldige nye Præsekter blevne udnævnede. - Ministeren for de indenlandske Anliggender Vicomte von Martignac har gjort et Forslag til Kongen, som ogsaa er bleven antaget, om at der skal oprettes en Commission for at anstille de fornødne Undersøgelser til at forberede en nye Organisation af Departemental og Communalforvaltningen, og Medlemmerne af denne Commission ere allerede udvalgte. – Den Commission, som var nedsat for at undersøge de geistlige Secundarskolers Tilstand har forlangt forskjellige Oplysninger af den geistlige Minister, som denne igien har sendt til Biskoppernes Erkiæring. Alle Medlemmerne af denne Commission skulle være enige i, at der bør giøres Anvendelse af Statens Love imod Jesuiterne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Hs. Majestæt Kongen havde den 2den Marts foranstaltet en stor Hofassemblee i Tuillerierne, Henimod 1000 Personer vare inviterede, saa at de store Gemakker vare opfyldte af Gjæster. En stor Mængde Deputerede af alle Partier vare indbudne dertil. Man siger, at flere saadanne Hof cirkler skulle gives for efterhaanden at invitere alle de Deputerede dertil. Efterat Kongen havde tatt med Damerne satte han sig ned ved Spillebordet; Prinsen af Sachsen Coburg, og den Russiske og Østerrigske Ambassadeur spillede med Hs. Majestæt Kongen afbrød ofte Partiet for med megen Naade at hilse paa forskiellige Personer af den Mængde, som spadserede omkring i den Sal hvori Kongen spillede, og hvori der blot stod et Bord, og der næsten ikke blev talt noget Men i Gemakket ved Siden af stode flere Spilleborde; Dauphine sad ved det ene af dem, og blev ofte forstyrret i Spillet, ved at modtage de Personers ærbødige Hyldinger, som bestræbede sig for at frembringe dem for hende, og som hun besvarede; her blev talt med mere Friehed om de politiske Nyeheder og Øieblikkets Anliggender Marineministeren var ikke tilstæde, og man ventede allerede hans Demission. Damernes Pynt var overordentlig udsøgt, Cavallerernes Dragt i sær deres ved Hoffet kappedes med dem i Rigdom og Glands. Et Fransk Blad siger: at de nyevalgte Deputerede kunde ikke skiule deres Forbauselse over al denne Luxus. Man maae haabe at den vil ikke blende dem og at den kun vil bevæge dem til med saamegen større Jver at indføre en større Sparsomhed i Budgettet og til at revidere Hr. Villeles Milliarde (1000 Millioner.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Dersom Porten vedbliver med sin nærværende Politik saa vil den let sætte sin heele Existence paa Spillet. Saasnart den Følelse af Nationalitet, og af Religiøstet, som den søger paa en hadefuld Maade at opvække hos sit Folk, tillige bliver opvakt hos de christelige Nationer; men dette vil skee saasnart Traktaternes Hellighed bliver angrebet, og man indbilder sig at man efter Luner, kan forstyrre andre Nationers Handel. – De Franske Blade forestille den nærværende politiske Tilstand saaledes, at England søger at formaae Frankerige til i Forrening med sig at besætte Grækenland, for dermed at forhindre, naar det skulde komme saa nær, Russerne fra at erobre Constantinopel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Man skriver fra Berlin under 8de Marts at der daglig passere Russiske Coureere iginnem denne Stad, at Keisernes Feldteqvipage skal allerede være afgaaet fra St. Petersborg, at man vil vide at Preussen og Østerrige ville ligeledes tage nærmere Andeel i de Østlige Begivenheder. De Berlinske Aviser bekiendtgiøre uafbrudt Gaver til de ulykkelige Grækere. De nyeste Breve fra Vien skriver man fra Preussen, skulle stemme overeens i. at der næsten ikke er meere Haab tilbage om at vedligeholde Freden. Østerrige har imidlertid beslutte sig til at giøre det sidste Skridt i Constantinopel for at afvende Krigen, endskiøndt man troer ikke at det vil hielpe noget. Det hedder, at den Østerrigske Jnternuntius har faaet Ordre til at erklære Porten: at Østerrig vil gaae i Caution for de allierede Magters fredelige og uegennyttige Hensigter. (Hielper dette ikke, hvad skal da hielpe, thi intet kan være høimodigere end at gaae Caution for andres gode Villie) og ifald Porten ikke vil give efter for heele Europas foreenede Forestillinger, saa vil den Østerrigske Regiering see sig nødt til at giøre fælles Sag med de øvrige Magter. - J Polen skal der herske den meest krigeriske Mand, mange gamle Polske H. ficere have tilbudt sig at giøre Krigstieneste endog uden Gage, ja selv tilbudt sig at ville stille Tropper paa egen Bekostning. Mange udvandrede Offere ere vendte tilbage til deres Fædreland for at tage Deel med i Krigen, og store Godseiere have tilbudt for meget billige Priser at levere Proviant til Tropperne. - Fra Odessa tales kun og krigeriske Tilberedelser. Kulden var den 12te Febr. endnu meget stærk der i Egnen, og to Jnfanterie-Divisioner maatte af den Aar fag forlægges tilbage for at erholde bedre Cantoneringer. Portens Manifest er der bekiendtgjort og har opvakt en over ordentlig Sensation At nogle Russiske Militaire skulle være blevne optagne i et armenisk Kloster, som ligger paa de Tyrkiske Grændser skal være Paaskuddet til den Maade hvorpaa den har behandlet Armenierne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Man venter i Odessa, at Krigen vil snart bryde ud, og man ønsker det for at den indeklemte Handel kan faae Luft. Men den vil blive ført med et fantisk Raserie ikke allene i Europa, men ogsaa i Asien; thi alle Beretninger fra det Asiatiske Tyrkie, stemme overeens i, at der hersker en Bevægelse imellem Muselmændene af alle Clas fer, som man aldrig har seet tilforn; heele Folkemængden drømmer og Erobringer og sliber saaat sige sin Sabel. Under disse Omstændigheder vil neppe Rygtet og General Paskevitschs Forsættelse til Sydarmeen gaae i Opfyldelse. Opmærksomheden er overordentlig spændt paa hvorledes man i dette Øieblik er stemt i Petersborg og hvilken Beslutning Bekiendtgiørelsen af Hatti Scheriffet. vil bevirke. Man taler om at Garden har faaet Ordre til at bryde op imod Bessarabien, som er et Tegn paa Keiserens Komme. Den Øst. Jagt, dadler Moniteuren for at den kalder Portens Hatti Scherif et Manifest. Den siger, at det er ikke andet end et Firman til Folket for at berede sig til en Forsvarskrig. Porten har ikke ladet det trykke, men blot ladet det circulere i Afskrifter med forskiellige Variationer, saa at den i mødende Tilfælde kunde erklære sig imod Manifestets Authenticitet. Reis Effendi har ogsaa protesteret imod dets Bekiendtgiørelse i Europa. (Det er altsammen meget godt og meget honet; at have to Tunger i Munden kan altid være til stor Fordeel, især i en politisk Mund. Hvorfor vil man desuden tage det saa nøie med de stakkels Tyrker, De hugge vel imellem Hovedet af Folk, eller tage deres Eiendom fra dem den Lov og Dom; imellem kunne de vel ogsaa spidde dem; men de meene det i Grunden ikke saa ilde dermed. – Saameget veed man fra Constantinopel af 4de Febr., at Forfølgelsen er nu almindelig saavel der som i Smyrna imod alleChristne, at deres Huse udplyndres og giøres til Caserner for de Soldater, som komme over fra Asien. Porten skiuler det slet ikke meere, at den ville forjage alle Christne fra Constantinopel; at den har spærret Handelen aldeles paa det sorte Hav vil foraarsage mange Handelshuses Ruin i det Russiske Rige. De Armeniske Geistlige deporteres, for det meste til Syditatien, Porten har nægtet at ratificere Traktaterne med Spanien og Neapel om den frie Seilads paa det sorte Hav men den har tilbudt den Nordamerikanske Gesandt Richards, der opholder sig i Constantinopel; at den vil tilstaae de forenede Stater de største Handelsfordele, og endog betale dem Subsidier, naar de i Tilfælde af en Krig ville komme den til Hielp med en Flaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Det lidende Grækenlands Velgiørere og Velyndere i Danmark underrettes herved om at med Posten igaar er os tilsendt en meget forbindtlig Skrivelse fra Hr. Hofraad Eynard, Ridder af St. Joseph. a., hvori meldes Modtagelsen af de ham, som første Bidrag, herfra tilstillede 5000 Francs, samt at disse heldigen indtraf i et trængende Øieblik, da han just havde modtaget meget bedrøvelige Efterretninger de de Ulykkelige, især i det indre af det udhungrede, lidende Land. Hr. Eynard har strax fremsendt det danske Biedrag, tilligemed nogle flere, til Grækenlands ædle Gouverneur, Hs. Exc. Grev Capo d'Jstrias.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Hr. Hofraaden har havt den Godhed at meddele Committeen nogle meget interressante Beretninger, der ville blive Almeenheden kundgjorte, og tillige bemærker denne ædle Mand: at iblandt de største Velgierninger, hvilke nu kunne vises det ulykkelige, mishandlede Folk, er ogsaa den: at bidrage til dets Børns gode Opdragelse. Det kan ei undgaae de omt følende danske Velgiøreres Opmærksomhed, hvorledes Tidens Tegn lyde paa at vore, skiøndt ikkun svage, Kræfter dog have begyndt at virke i et beleiligt Øieblik; ogsaa haabe vi, at vort Formaal meer og meer vil vorde erkiendt, som hensigtsvarende og gavnligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Efter Begiæring er vor kundgjorte Opfordring. til Medborgere og Medborgerinder bleven særskilt trykt, og denne, saavelsom Forslaget til Committeens Stiftelse, erholdes uden Betaling paa Adressecomptoiret her i Staden hos Committeens Medlem og Casserer, Redacteur Jetsmark. Kiøbenhavn den 8de Marts 1828. Committeen for Understøttelsen til Lidende i Grækenland: L. F. Lassen. H. Rustad. Suckov. C. W. Eckersberg. R. Nyerup. J. C. G. Johannsen. S. Schaper. N. S. Wolf. H. Kirketerp. J. Jetsmark. N. Chr. Øst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Ved Kiøbenhavns 1291de Trækning udkom: (De øvrige Avertissementer følger af Mangel paa Plads næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
AVERTISTMENTS. Løverdagen den 22de Marts 1828, om Middagen Kl. 12, vil paa Raadstuen i Ringsted, ved offentlig Auction blive bortsolgt, den store Haugeplads, som forhen har tillagt Raadstuen og som nu er inddeelt i 4 Parceller. Conditionerne hvorefter Salget foregaae, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 11te Marts 1828. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Løverdagen den 29de Marts 1828, om Efte middagen Kl. 3, afholdes paa Raadstuen i Ringsted, offentlig Auction over en betydelig Deel Udhuus ved bemeldte Raadstuebygning, som sælges til Nedbrydelse og Bortførsel. Condtionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 11te Marts 1828. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Mandagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 9. lader Sognefoged og Selveier Skougaard i sin Gaard paa Lundforlund Mark ved offentlig Auction bortsælge endeel Effecter, bestaaende af nogle Guldørenringe, nogle Søluskeer og et Sølvlommeuhr, Mahognie og andre Meubler, Porcellain, Kobber og Tin, Linned og Uldent, Sengeklæder, endeel Bøger, samt nogle Kreature, især Faar. Creaturene sælges i Middagsstunden. Vederbæftige Kiøbere gives Credit til først i Juni Maaned d. A. Slagelse den 7de Marts 1828. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Torsdagen den 20de Marts d. Aar og følgende Dage, bliver efter Begiæring af Madame Permin, Enke efter afgangne Kiøbmand Christian Frederik Permin, afholdt offentlig Auction i Gaarden No. 275 paa denne Byes Torv, over en Deel Handelsvare af forskiellig Slags, nogle Tønder Brændeviin, nogle Kornvare, Kobber og Messingtøi, samt Jernfang, Linned og Sengeklæden, Meubler, Heste, Køer, Vogne og Avlsredskaber, en Deel Muur= og Tagsteen, samt nogle Tommervare. Trykte Fortegnelser over samtlige Ting, som agtes bortsolgte, kan forinden Auctionen erholdes paa Undertegnedes Contoir, og demærkes det: at Salget af Handelsvare, Brændeviin og Korn menes at ville optage hele Dagen den 20de Marts, og at Heste og Køer sælges Fredagen den 21de Marts, om Middagen Kl. 12. Jøvrigt fortsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Auctionen efter de trykte Fortegnelser. Kiøge, den 18 Marts 1828. Frederichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Løverdagen den 22de Marts 1828, om Middagen Kl. 1, vil paa Raadstuen i Ringsted, blive afholdt Leitation over Opførelsen af en nye stor Pille ved Ringsted Kirkes søndre Fløi, og over Kirkens og Taarnets udvendige Reparation. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 11te Marts 1823. Harhoff. En Landeiendom med et Areal af 2 til 300 Tdr. Land ønskes tilkiøbs, helst i Siælland eller i Fyen. Billetter mærkede 2. Y. No. 3 modtages i Slagelse Avis Expedition og ønskes snarest mueligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
For en Huusholderske der forstaaer Landhuusholdningen, en Stuepige, en Kokkepige og en Aviskarl anvises Condition af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Hos Madam Dilling i Stagelse bekommes alle Sorter Haugefrøe, samt adskillige Slags Blomsterfrøe til de billigste Priser. s fra Frederikslunds Kalkovn, vil kunde Steenkald erholdes imellem den 31te Marts og 3die April, Dagen skal nærmere i denne Tidende blive bekiendtgjort, for 3 Rbd. Sedler pr. Tønde. Bestillinger ønskedes det snareste mueligt modtagne af undertegnede Forvalter. Frederikslund den 13de Marts 1828. C. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Skipper J. Albretsen, beliggende i Kiøbenhavn medtager Fragtgods til Corsøer. De Reflecterende behager at henvende dem til Dhrr. F. C. Plum & Compagnie, boende i Knabrostrædet i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
En Rygter med gode Attester kan til 1ste Mai faae Condition hos Kiøbmand J. T. Smith i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
En nye Svensk Møllesteen, 9 Qvarteer 4 Tommer bred, 12 Tommer tyk, og en Udsætter Skallesteen er at faae tilkiøbs hos Møller Madsen i Biergbyegades Mølle ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Undertegnede er nu atter forsynet med Exemplarer af Dams Læsebog for 4de Classe i indbyrdes Underviisnings P. Magnus. Læseskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
En ung Pige ønsker sig Condition som Huusjomfrue, eller i Mangel heraf som Syepige. Hun er forsynet med gode Beviser. Nærmere Underretning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-15
Det Rygte der her i Byen er udspredt, nemlig: at jeg som Angiver skal have foraarsaget Confiscationen af de hos Sadelmager Ernst jun. oplagte Vare, erklærer jeg herved for en løgnagtig, formodentlig af Ondskab fremavlet Beskyldning; og hvilket jeg med Attest, kan godtgiøre. Slagelse den 13de Marts 1828. Joseph Rotschild.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-18
Siællandske Avis, Den Vest eller: IIII Ugeblad, Slagelse. den for landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-18
Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Aar. Tirsdagen den 18. Marts 1828. do. 23. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-03-18
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Storhertugen af Baden aabnede sine Stænders Forsamling i Carlsruhe den 28de Februar, hvori han anmeldte for dem, at han havde affluttet en Traktat med det Romerske Hof angaaende hans Catholske Undersaatteres Anliggender. Han skildrede forresten Landets Tilstand som god; Jndtægter og Udgifter ballancere; Statscrediteen er bygget paa en fast Grundvold, og Amortissationskassens Præsteringer havde overgaaet hans Forventning. – Kongen af Baiern har foreløbigen forlænget sine Stænders Forsamling til den 30te April d. A., da for nogen Tid siden den Qvastion blev fremfat i Kammeret, om Præsterne skulde betragtes som offentlige Embedsmænd, saa sagde Frieherre von Closen følgende Ord: at betragte Kirkens Tienere som Statens er imod Tingenes Natur, og imod den offentlige og lovlige sanctionerede Sprogbrug. Kirke og Stat ere ifølge deres Natur og deres Formaal ganske forskjellige Selskaber. Kirken har at gjøre med det indvortes Menneske, Staten med det udvortes; Kirken med Dyden og Staten med Retten, Kirken med Himmelen, Staten med Jorden; Kirken med Troen, Staten med Handlinger, ogsaa gives der Stater, hvor man slet ikke bekymrer sig om Statsborgernes religiøse Forhold. – Jfølge officielle Efterretninger indeholdt den Preussiske Stat, foruden Neufschatel ved Enden af Aaret 1804 paa 5679 1/2 Qvadratmiil 9, 977, 497 Jndvaanere, derimod ved Enden af Aaret 1825 paa 5040 1/4 Qvadratmile 12,256932 Jndvaanere. – Jfølge Professor Fr. Vilckens nyelig udkomne Historie af det Kongelige Preussiske Bibliothek indeholder dette nu 250,000 Bind og 4611 Manuskripter. Allerede Kong Frederich Wilhelm den 2den til stod Bibliotheket aarlig 2000 Rigsdaler til sine Udgifter; men den nærværende Konge har forhøiet Summen til 8000. - Staden Stettin har nu 27 500 Jndvaanere.