Berlingske Tidende, 1791-11-11
Bergen, den 15de October. Hs. Kongel. Høihed Arveprindsens høie Fødselsdag blev efter Sædvane holdt høitidelig paa det nyttige Selskabs Samlingssahl, da tillige blev oplæst følgende Fortegnelse paa dem, som i Aar af Selskabet belønnes for deres i forrige og dette Aar udviste Vindskibelighed med Ager- og Jorddyrkning, Fiskerier og anden nyttig Huusflid. 1) Huusmand Mons Jonsen af Tinse Sogn og Ais Præstegield har indsendt en holden Syns=Forretning og Attester om et af ham opryddet, indhegnet, bebygget og istandsat Huusmandsplads, Kaaldahlsbakken kaldet, som tilforn, overalt var begroet med Lyng, Brake, Myhr og Mose, og derpaa opsat en Stue med Kammer, en Høe= og Kornlade, en Floe, et Smaalehuus, et Stabuur og et Bøe gierde, 300 Favne af Pasbrake, optaget til 200 Favne Veiter, brudt Ager til 4 Tdr. Havre og staaer endnu til Forbedring, føder 4 Køer indengierds, ham tilstaaes det for Huusmandsplatses Jstandsættelse udsatte Præmie med 15 Rdlr. 2. Jens Hansen, Leilænding paa Gaarden Jndre Wordahl i Yttre Holmedahls Præstegield, har i 1789 og 179. udtappet en stor Myhr med 236 Alne Veiter paa den en og 218 Alne paa den anden Side, 2 Alne dybe og 1 1/2 Al. ne brede, som største Delen er opdyrket til Ager, og ar lede 1790 af Korn 6 Tdr., Potatos 5 Tdr. og 2 Læs Høe, Myhren er indhegnet med Steengierde, som meest er taget af Veiterne og Moratsen, endelig har han udbyttet sin Gaard af Fælledskab med sine Naboer, og flytte Høelade, Koefior og Hestestald paa den tilbyttede Boe, til Giødningens Nytte for Gaarden, ham tilstaaes, uagtet Attesterne og Fælledskabets Ophævelse ikke vare fuld stændige efter Præmie=Listerne, en Agtelse af 10 Rdlr. 3. Helse Thomasen Jaastad, Selveier i Kindservigs Præstegield, har i 5 Aar med megen Umage forskaffet sig engelske Faar og Vædre fra andre Steder, og endskiøndt han har overladt til andre Naboer unge Vædre, tæller han nu med gamle og unge 52 af ægte engelsk Slags, hvoraf 21 vare Lam og tillagte 1790, Prøver af Ulden er indsendt, ham tilstaaes et af de for beste Faarehjord udsatte Præmie med 10 Rdlr. 4. Elling Andersen, Leilænding paa Gaarden Rotskar, beliggende 1/2 Miil fra Søen, og er den høieste til Fields i Herrøe Præstegield paa Sondmør, har formedelst denne lange Vei, forladt al forhen brugte Søebrug, og med at forbedre sin Gaard, forbedret sine Vilkaar, i dette og forrige Aar har han udengierds opbrudt Ager, 72 Alen lang, 40 Aluebred, optaget 3 Hullveiter, en 72, en 36 og en 30 Alne, omgravet Ageren med 224 Alne Veiter, og sat uden om et Gierde af Større, flettet med Ene, 340 Alne i Omkreds, ham tilstaaes herfor et af de for største Flid med Gaardsforbedring udsatte Premier af 10 Rd. 5. Halvor Arnesen, Leilænding paa Gaarden Kiellevold i Evenvigs Præstegield, har i forrige og dette Aar opsat en Steenfior 17 Alne lang, 9 1/2 Alne bred, 3 1/2 Alne høi til Loftet, Stenene er opryddet af Marken, ligesaa opsat et Steen Nøst, 16 Alne langt 10 Alne bredt, og endelig 45 Favnes Steengierde, omtrent 3 1/2 Alen høit, 1 1/2 til 2 Alen tykt, ham tilstaaes herfor en Agtelse af 6 Rdlr. 6. Erich Tørgersen Breche af Woss Præstegield, Selveier i middelmaadige Vilkaar, har i Aar opsat et Steen Vaanhuus, i Længde og Bredde inden til 7 2/3 Alen med Jndretning til 2de Fag Vinduer og et rummelig Værelse ovenpaa, Muren er 5 Alne høi over Jorden og meere end en i Grunden, Muren er 1 3/4 Alen tyk ved Jorden og 1 1/4 ved Vinduerne, Stenene hertil er ryddet af Hjemmeboen, hvorved denne er anseelig forbedret; af Asketræer har han plantet over 100, som alle staae i god Vext fra 1 til 12 Alne høie, 5 Almetræer og en Hob af Regn= og Hegge træer, samt nogle Kirsebærtræer som ere indhegnede, ham tilstaaes herfor ligeledes en Agtelse af 6 Rdlr. 7. Anders Andersen Helle har i Aar paa Gaarden Møchelbust, Herrøe=Mensal tilhørende, optaget 2 Vogers Fiskeleie, og paa Gaarden som længe har lagt øde, opsat en Steen=Koestald 12 Alen lang, 10 Alne breed, og ovenpaa bygget en Høelade, hvortil Stenene med Møie er bragt langt fra, opsat en tømret Stue og brudt Ager til 4 Tdr. Havre og noget Byg, ham tilstaaes ligeledes en Agtelse af 6 Rdlr. 8. Michel Siursen, Leilænding i fattige Vilkaar, har i 1788 og 1790 af steenig, moratsig og skovgroet Grundopryddet Ager paa Gaarden Nepstad, som lang Tid har lagt øde, til 4 1/2 Td. Udsæd, og udtørret samme Ager med 210 Alne tillukte Veiter, 1 1/2 Alen dybe og brede; da han under trykkende Vilkaar vedbliver at udvise Flid til egen og det almindelige Bedste, tilstaaes ham, (uagtet han af Selskabet for nogle Aar er belønnet for sin Flittighed paa en anden Gaard) en Agtelse af 6 Rdlr. 9. Ole Jngebrichtsen, Huusmand, har i Udmarken under Gaarden Rolfsvæs, Findaas Præsteboel tilhørende, op ryddet en Plads, Gissætre kaldet, og i 7 Aar opsat Huser og en muret Flor til 8 Creature, ryddet Ager til 2 Tdr. Udsæd og 12 Tdr. Potatos Avl, feder 6 voxne Creature, 12 Staaler, ham tilstaaes en Agtelse af 5 Rdlr. 10. Siur Samsensen Qvalnæss, Leilænding i Ullersmangs Sogn, har i Aar plantet omkring paa sin Mark 54 Æbletræer, med mange Favners Frastand fra hinanden, ligesaa 13 Blommetræer, og alle med forsvarligt Gierde forsynede, i sin Hauge har han plantet 81 Kirsebærtræer, som med de anførte ere i god Vært, undtagen 3 af Æbletræerne, som dog formodes at komme sig, ham tilstaaes, det for saadan Flid udsatte Præmie med 5 Rdlr. 11. Hermund Thorsen Distad, Dannemand i Legangers Præstegield, har i disse sidste Aar meget forbedret sin Ager og Eng ved at opgrave og steensætte 544 Alne lukte Veiter, har desuden med meget Besværlighed og mangfoldige Miner gjort sig Vei til sin Støll, som ligger en Miil fra Gaarden, ham tilstaaes en Agtelse af 4 Rdlr. 12. Niels Hansen Mundahl har ligeledes i de 3 sidste Aar gjort en unyttig Myhr til god Ager ved at grave og steen sætte 150 Alne Hullveiter, til en Tøndes Udsæd, og den øvrige af Myhren til god Eng, ham tilstaaes en Agtelse af 3 Rdlr. 13. Tobias Olsen Espe af Kindservigs Præstegield, har nu i disse 4 sidste Aar plantet 34 Æble= og 39 Kirsebærtræer, som alle ere indhegnede og i god Væxt, ham tilstaaes herfor en Agtelse af 3 Rdlr. 14. Efter indkommen Anmeldelse skal Mændene paa Strømme=Syndhordlehn fra 15de til 27de Martii 1790 i deres egen Vog gjort 2de store Sildekast med egen Nod, og til den trængende Almue saavelsom de, Torskefiskeriet, Søgende solgt samme Sild for halve Penge, imod hvad Jægte=Skippere samme Tid vilde give. Uagtet denne Anmeldelse ikke er med tilstrækkelige Attester til fuldkommen Vished om Sagens Rigtighed bekræftet, heller ingen Præmie udsat for dem, som sælger Sild til Almuen paa Landet; saa dog til Opmuntring for flere til Hurtighed, med Nodebrug til Sildekast i Torskefiskeriets Tid, tilstaaes disse Mænd paa Gaarden Strømme, naar de indkommer med nærmere Underretning om deres Navne og hvor mange de vare, en Agtelse af 10 Rdlr. 15. Mons Johannesen her af Byen har efter Attest fra Fisketiende=Contoiret, den 31te Februarii indbragt til Byen 1400 Sohlhoved Sild, som var det første af det Slags i dette Aar, og 16. Hendrich Andersen ligeledes efter Attest fra samme Sted, den 10de Maji indført 1400 Makreel, som den første dette Aar. For Makrelen er vel ingen Præmie udsat, heller ikke for Sild, uden for dem, som selv fisker samme, dog for at opmuntre de Fiskende til Flid med Sild, Makreel og anden Fiskefangst, som nyttig baade for Byen og Landet, tilstaaes disse 2de hver en Agtelse af 2 Rdlr. 17. Selveier Peder Bottelsen Dyhrdahl af Uhrlands Præstegield og Narøens Skibreede i Yttre Sogn har indsendt Attest om en af ham i Aar opbraget Tiære=Ovn af hiem mebrændte Steen; Ovnen er 6 1/2 Alen lang og næsten 3 Alen høi, indvendig er Ovnen noget over 5 1/2 Qvarteer, breed, og har derudi første Gang brændt 3/4 Td. Tiære, hvoraf til Byen er indført en 1/2 Tønde, som efter Vrager Attest er befunden tienlig til Kiøbmands=Gods, ham tilstaaes en Agtelse af 5 Rdlr. Derimod kan Jens Bottilsen Dyrdahl ikke komme denne Gang i Betragtning for en opsat Tiære=Ovn, da endnu ingen Tiære til Byen er indført. 18. Huuskone og Enke Else Jngebrictitsdatter Slyngstadaf Strandens Sogn paa Søndmør, i fattige Vilkaar og 62 Aar gammel, har med Vævning og Farving været den første der paa Stedet, og nu i 18 Aar, Aar efter andet at regne, af Lærreder og saa kaldte Stoffer, aarlig vævet henved 300 Alne, af dette Aars Arbeide har hun indsende 3 Alne Liinlærret, og at der til Stats brugeligt Forklæde, som af hende medfølgende Attest er vævet og farvet, hende tilstaaes for saadan Huusflid en Agtelse af 2 Rdlr. 19. Efter paalidelige Attester havde 2de Tieneste Piger (menei navngivne) hos Hr. Lieutenant Heiberg i Sogn udi forrige Vinter med Veiledelse af hans Frue, vævet 46 Alne Eenskiæfte 3/4 breedt, 56 Alne Stryelærret 1 Alen breed, 24 Alne Foer=Lærret 1/2 Alen breedt, 30 Alne Stryelærret, 1 1/4 Alen breedt, 4 1/2 Alen breedstribet Dyne Væhr, 3 1/2 Qvarteer breedt, og 15 Alne Dito affarvet, dem tilstaaes enhver af dem for denne Huusstid en Agtelse af 2 Rdlr. 20. Enken Goa Thorsdatter Howe, saakaldet Vilkaarskone, i utrængende Tilstand, har baade i hendes gifte og siden Aar Enkestand arbeidet med Spinden og Væven og Aar om andet forfærdiget henved 150 Alne Lærreder og Ulden Stoffer, af dette Aars Arbeide indsendt 3de Prøver, fiint Lærret No. 1., af Dreil No. 2 og indsprengt Stof No. 3, hende tilstaaes en Agtelse af 2 Rdlr. 21. Anders Pedersen Hundven, en fattig Boxelmand paa benificeret Gods i Lindaas Præstegield, har efter Attest været den første, som der i Egnene har ei allene selv arbeidet og solgt over 200 Par Træeskoe, men endog opmuntret andre dertil saa at samme er nu brugelig i den omkring liggende Bøygd hos den fattige Almue, ham tilstaaes en Agtelse af 2 Rdlr. 22. Jon Stephensen Haatoft af Herløe Skibreede har, efter Attest været den første, som i Hammers Præstegield har arbeidet over 100 Par Træeskoe, saa samme er nu der i fuld Brug, ham tilstaaes ligeledes en Agtelse af 2 Rdlr. 23. Ole Øyjorden, en fattig Betler af Malmangers Præstegield har indsendt et Par Træeskoe af egen Facon, beqvemmere end de sædvanlige, at gaae til Fields med, og meget lettere, han har selv begyndt at bruge dem, og nu bestillet mange hos ham, efter indsendt Attest, at samme Skoe til øiensynlig Nytte, ham tilstaaes en Agtelse af 2 Rdlr. H. J. Frochen, Selskabets=Secretair. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Andreas Styhr, Sorenskriver over Nummedahl og Sandsværd Fogderie, Aggershuus Stift udi Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt Christiania intelle gents=Sedler, 3de Gange efter hinanden, indtalde alle dem, som enten, under hvad Navn det maatte være, have nogen Prætention paa bemelte Sorenskriveries Oberformynderie fra den forrige Sorenskriver afg. Krigsraad Christen Stuhrs Tid, eller formene sig at have noget at fordre efter ham i Henseende til privat Gield eller i andre Tilfælde. intet i nogen Maade undtagen, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forlør at anmelde og beviisliggiøre, samt at de aabenstaaende Arve=Parter maae, i Mangel af Vedkommendes Møde eller Anmeldelse, inden fornævnte Tids Forløb af Protocollen udslettes, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 28de October 1791. Under Vort Signet (L. S.). Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Andreas Styhr, Sorenskriver over Nummedahl og Sand sværd Fogderier, Bevilling at maae i Aviserne indkalde Creditorerne fra den forrige Sorenskriver afg. Krigsraad Christen Styhrs Tid, saavel i Henseende til hans private Gield, som i andre Tilfælde. J Følge forestaaende allernaadigst Bevilling, indkaldes herved sub pæna præciusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre efter min Fader, forrige Sorenskriver udi Nummedahls og Sand sværd Fogderie i Aggershuus Stift, afg. Krigsraad Christen Styhr, enten i Henseende til hans havte Embede og in specie bemelte Nummedahl og Sandsværds Oberformynderie vedkommende, eller i Henseende til hans private Affaires, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos mig her paa Kongsberg inden saadan Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggjøre. Kongsberg, den 30te October 1791. Andreas Styhr.