JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-03-28
(Under denne Sag paaanker Citanten, Kromand Peder Knudsen, en inden Hjerm og Ginding Herreders Politiret den 29de August f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Citanten imod Jndstævnte, Sognefoged Mads Pedersen Dield, fordi denne i en til vedkommende Herredsfoged under 5te August f. A. indgiven Rapport har indberettet, at Huusmand Jens Christensen Ylleborg, Sevel Sogn for ham havde anmeldt, at han, der den foregaaende Nat opholdt sig i Sevel Kroe, var, da han i Dagbrækningen vilde forlade Kroen, bleven overfalden af Citanten udenfor dennes Dør og kastet til Jorden, samt at han ved samme Leilighed var bleven frastiaalen en sølvbeslagen Tobakspibe, denne Jndberetning har Citanten anseet fornærmelig for sig og navnlig har han formeent, at der ved samme er opvakt Mistanke imod ham om at have forøvet det deri ommeldte Tyverie af Piben, der senere af Ylleborg er bleven funden paa et Sted, hvor han selv uforvarende havde henlagt den; Citanten har derfor paastaaet de ommeldte Beskyldninger mortificerede og Jndstævnte anseet med Mulct for sit Forhold m.v.) Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Sognefoged Mads Pedersen Dield af Sevel Sogn, bør for Citantens, Kromand Peder Knudsen af samme Sogn, hans Tiltale i denne Sag fri at være." Dom: "Politiretsdommen bør ved Magt at stande. Saa bør og Citanten, Kromand Peder Knudsen, betale til det Offentlige Retsgebyhr, Skriversalarium og Omkostningerne til stemplet Papiir, forsaavidt disse Udgifter skulde have været erlagte, saafremt Sagen ikke for Jndstævnte Mads Pedersen Dields Vedkommende havde været beneficeret for Overretten og i Salarium til Jndstævntes beskikkede Sagfører. sammesteds, Procurator Jespersen 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."- Gaardmand Christen Jensen af Maaberg Nr. 35 1. (Ldsoprykt. Jespersen), cir. Procurator Sehestedt i Holstebroe (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller).¬
Viborger Samler, 1844-03-28
Paa 5te Fredag i Faste prædiker Hr. Pastor Silverberg i Søndresogns Kirke.
Viborger Samler, 1844-03-28
AVERTISSEMENTS. J tre Uger fra Dato ligger Fattigkassens Regnskab for Aar 1843 til Eftersyn paa Raadstuen hver Søgnedag fra Kl. 2 til 4. Viborg Fattigcommission, den 25de Marts 1811.
Viborger Samler, 1844-03-28
Efter Foranstaltning af Borgerrepræsentationen bliver Tirsdagen den førstkommende 9de April, Formiddag Kl. 9, afholdt en Borgersamling paa Raadhuuset her i Byen, til Afgjørelse af det Spørgsmaal, om Kæmnerkassen bør belastes med en aarlig Udgivt af 100 Rbd. til Lønning for en duelig Dyrlæge, som vilde nedsætte sig her i Byen. Magistraten i Viborg, den 26de Marts 1844. E. Selmer. Rod. F. Et Partie Mode Baand, samt glatte Hr. Atlas- og Lystrings-Baand, er arriveret og sælges billig af L. Frost, Sædehavre. fra Salling kan bestilles hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1844-03-28
NB. Havren kan ogsaa modtages i Hjarbek. Rene Vikker og Vikker=Havre. kan erholdes hos Jens Stilling i Randers.
Viborger Samler, 1844-03-28
J Hørup Mølle i Horup Sogn, Lysgaard Herred, staaer et stort fedt Sviin til Salg. Fiint Herregaards=Smør a 7 Rbd. pr. Otting, er indsat tilsalg hos Gjæstgiver Preisler i Viborg.
Viborger Samler, 1844-03-28
12 Favne tør Birke=Klovbrænde er at faae tilkjøbs for 5 Rbd. pr. Favn frit leveret i Viborg. Ligeledes kan 6 Favne Bøgebrænde faaes a 6 Rbd. pr. Favn. Anvises af Gjestgiver Preisler.
Viborger Samler, 1844-03-28
En Dreng, der har Lyst til at lære Snedkerprofessionen, kan strax blive antaget af Preisler.
Viborger Samler, 1844-03-28
3 Arbeidskarle kan faae Condition i Nærheden af Viborg paa en Herregaard. Man henvender sig til Kjøbmand Boye.
Viborger Samler, 1844-03-28
Tvende dygtige Karle samt en Dreng kunne til 1ste Mai faae Tjeneste paa Skovsgaard pr. Viborg. Man henvender sig desangaaende til Eieren.
Viborger Samler, 1844-03-28
Næstkommende Fredag og Løverdag kan bekommes udmærket fedt Studekjød hos Slagtermester N. Mønsted. (Hermed følger Viborg Byes og Omegns Sparekasseregnskab). Femtende Regnskab for Viborg Byes og Omegns ke Vare.
Viborger Samler, 1844-03-28
fra 28de October 1842 til 27de October 1843. Jndtægt. Jndskudt: a) Efter Regnskabet den Sølv. Sedl. og Tegn. 27de October 184. 29,699 Rbd. 1s. 25, 153 Rbd. 80 s. b) fra 28de Octbr. f. A. til 27de Octbr. 1843 15,893 – 91 20,731 – 42. 2. Renter af de i den kgl. Kasse. indestaaende Capitaler: Sølv. Sedl. og Tegn. a) til 11te Decbr. 1842. 549 Rbd. 5 s. 365 Rbd. 58 s. b) til 11te Juni, 1843. c) Renter af inddragne, Capitaler i Løbet af Aaret . . d) Renter af de til forskjellige Personer udlaante Capitaler . . 3. Udleveret 139 Contrabøger. Rede Sølv. Repræsent. Rbd. 1s. Abd. 1s. Regnskab. Omegns Sparekasse. October 1843.
Viborger Samler, 1844-03-28
Udgivt. 1. Paa Jnteressenternes Contii indestaae: Sedl. og Tegn. Sølv. 28,071 Rbd. 53 s.a) Capital . . . . 34,539 Rbd. 82 s. b) Renter . . . . 2. Til Jnteressenterne udbetalt: Sedl. og Tegn. Sølv. 16,508 Rbd. 40 sk. a) Capital . . . . 8,324 Rbd. 72 s. b) Renter . . . . Annaar . . . . . . . . . 1. Overskud . . . . . . . . . Summa Hvoraf i den kongelige Kasse er indleveret til Forretning: Sedl. og Tegn. Sølv. 35,600 Rbd. - s. 25,800 Rbd. - s. ialt . . Udlaant af Kassens Midler til 72 Debitorer . . Contant i Kassen . 38,074 Rbd. 79 s. 29,524 Rbd. 32 s. Sølv. 16,508 Rbd. 40 sk. a) Capital . . . . 8,324 Rbd. 72 s. b) Renter . . Omkostninger. . . . . . . . . . Overskud . . . . . . . . . agende Hyraf i den kongelige Casse af indlagt til Tørventning: Sadl. og Tegn. Sølv. 35,600 Rbd. - s. 25,800 Rbd. - s. at . . Udlaant af Kassens Midler til 20 Slaver Contant i Kasse. - 38,074 Rbd. 79 s. 29,524 Rbd. 32 s. Inmærkning: Den store Kasse-Beholdning er foranlediget derved at disse Summer, som opsagte, laae beredt til Udbetaling. Rede Salg i Repræsent: Rede Sølv. Repræseur. Rbd. s. Rbd. s.A. Siden Sparekassens Oprettelse er den blevet afbenyttet af 1213 Personer. deraf ere udtraadte . . . . . . . . . . . . . . 694 altsaa ere Jnteressenternes Antal . . . . . . . . . . 519 Personer. Hvoraf ere: 149 Børn. 152 Tjenestefolk. 32 ugifte Fruentimmer uden for Tyendeklassen. 78 Landmænd af Almueklassen. 15 Borgere og Haandværkere. 44 offentlige Foreninger. 24 Embedsmænd og Pensionister. 25 Personer uden for de anførte Klasser. I. Siden 1836, da Sparekassen begyndte at udlaane sit Overskud i mindre Summer, er denne Laaneindretning benyttet af . . . . . . 267 Personer. Directionen for Viborg Byes og Omegns Sparekasse, den 15de Marts 1844. L. Undall. Morville. N. Ursin. P. Gjølbye. C. Tang. Bagger. Ved den efter Directionens Anmodning stedfundne Revision af nærværende Regnskab, har jeg ved samme Intet fundet at erindre. Viborg, den 15de Marts 1844. Thorson. At de ovennævnte Summer, til Beløb 61,400 Rbd., ere indbetalte i den kongelige Kasse, attesterer Morville.
Viborger Samler, 1844-03-30
No. 51. 72 Aarg.
Viborger Samler, 1844-03-30
Kongelig allernaadigst privilegeret Viborg steidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Dannemannagrammensang. Jansonsangaarsagersonpose. Løverdagen den 30te Marts 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-03-30
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 20de Marts. Trods Lamartines veltalende Foredrag imod Ministeriet og Jsamberts Jnterpellationer om Cabinettets Svaghed har Ministeriet atter vundet en Seier i Anliggendet om de hemmelige Fonds. Det af Ministeriet udkastede Lovforslag er efter 2 Dages Debat antaget med 225 imod 169 Stemmer, altsaa med en Majoritet af 56 Stemmer. "Jngen finde, sagde den uforfærdede Jsambert, havde den franske Clerus, og navnligen den høie Clerus, antaget en saakomplysten Retning ligeoverfor Regjeringen; ingensinde havde den ført et saa frækt Sprog som nu. Det er ikke Religionen, der trues, den kan kun seire, naar Jesuiter ikke taales. – Man kaste et Blik paa Cleresiets Bevægelser i den allernyeste Tid, paa dets Adfærd ligeoverfor de civile Auctoriteter, og man vil snart komme til den Overbeviisning, at der hos den høie Geistlighed ikke kan spores Noget af den Ydmyghed, som den dagligen præker for Christenheden. Men denne Geistlighedens Holdning har Ministeriet ligesom næret og fremmet ved den Svaghed, det har lagt for Dagen; Cabinettet havde med Diervhed burdet modsætte sig Clerus's Jndgriben i de den uvedkommende Anliggender; Seglbevareren var ræd for Biskopperne, og for at anvende de stærke Midler, hans Stilling gav ham ihænde". Seglbevareren søgte at forsvare sig imod en saa svær Beskyldning, og at bevise, at Regjeringen ingenlunde var en ligegyldig Tilskuer ved Clerus's Omsiggriben; der gaves, sagde han, mange hæderlige Undtagelser iblandt Geistligheden, og Majoriteten, iblandt Biskopperne udmærkede sig ved christeligt Sindelag og ved Maadehold. – Dupin var ikke enig med Seglbevareren, og anførte vægtige Grunde for sin Paastand om Geistlighedens Anmasselser. "Geistligheden maa føle, sagde han, at Justitsens Arm kan ramme den. Clerisiet havde ikke længere noget Privilegium fremfor de andre Statsborgere. Jøvrigt var Kammeret ingen Anklager, men en Lovgiver; Spørgsmaalet er kun dette: Staaer Kirken i Staten, eller staaer Staten i Kirken.
Viborger Samler, 1844-03-30
Vi høre til de Regjeringer, som man ikke i een Person tager i Skrifte, Vi have Pressen, Talerstolen; vi have vore Friheder, som ei lade sig bortdisputere. Mere end nogensinde for er Geistligheden begunstiget ved Julirevolutionen; vi ville vedblive at beskytte den som en Cultus, hvis Velgierninger Frankerig veed at skatte; men imod saadanne Yderligheder, der i disse Dage ere lagte forDagen, besværger jeg Dem, m. H. at være paa Deres Post. Finantsministeren Lacave Laplagne skal være betænkelig Paris, den 21de Marts. Striden imellem Regjeringen og Clerus erholder vedvarende nyt Næringsstof. De fromme Fædre lade end ikke haant om journalistiske Jntriguer, for at give sig Vigtighed i Verdens Øine. Den over en ham tildeelt mild Jrettesættelse fra Seglbevarerens Side forbittrede Ærkebiskop af Paris, har i en i Journalen "Ami de la religion, indrykket lang Artikel søg at godtgjøre, at han hverken har forseet sig, eller har kunnet forsee sig imod Loven, eftersom Regjeringen selv har opfordret Biskopperne til at udtale deres Mening. Man stoler paa, at de Deputeredes Kammer vil vide at træffe energiske Forholdsregler for at gjøre Ende paa disse høist ubehagelige Stridigheder og fiendtlige Forhold. Berryer har ved Flugten undgaaet Modpartiets foruroligende Demonstrationer i Marseille. Hans Indgang hilsedes med: "Leve Berryer!" hans Udgang med: "Ned med Berryer, Ned med den Brændemærkede!"
Viborger Samler, 1844-03-30
Storbritannien og Jrland. London, den 19de Marts. Underhuset har som Comite med 179 Stemmer, imod 120 antaget det af Lord Ashley stillede Amendement, ifølge hvilket Arbeidstiden i Fabrikerne skulde for Fruentimmer og unge Mennesker reduceres fra 12 til 10 Timer om Dagen, samt med 161 Stemmer imod 153 det dermed i Forbindelse staaende Amendement, hvorefter Fruentimmer og unge Mennesker ikke maae arbeide fra Kl. 6 om Aftenen til Kl. 6 om Morgenen. Dagen efter disse Amendements Antagelse underrettede Lord Ashley Underhuset om, at han for at bringe i Virksomhed det af Underhuset voterede Princip angaaende Jndskrænkningen af Arbeidstimerne i Fabrikerne vilde den 22de andrage paa en selvstændig Paragraph, der skulde indskydes i FactoryBill, men at han derhos med Hensyn til Modstandernes Anskuelser vilde til samme Tid andrage paa, at der indtil 1ste October d. A. ikke skulde gjøres nogen Forandring. i de nu bestaaende lovlige Bestemmelser angaaende de 12 Arbeidstimer, men at Arbeidstiden efter 1ste Octbr. skulde reduceres til 11 Timer, og først efter 2 Aars Forløb indskrænkes til 10 Timer. Jndenrigsministeren Sir James Graham erklærede imidlertid, at Regjeringen paa det bestemteste vilde bekæmpe et saadant Andragende, og at den paa ingen Maade vilde give sit Samtykke til en Arbeidstid under 12 Timer. Lord Asbleys Ten Hours Bill (10 Timers Bill) er saaledes sanctioneret med Hensyn til Principet, og Afstemningen er et Nederlag for Ministeriet. Men dette Nederlag afficerer ingenlunde Ministeriets Existence; thi Discussionen holdt sig fjern fra alle Hensyn til Parti-Jnteresse. Desuden er Lord Ashley en Tory, og hans Andragende fandt saavel iblandt Tories som iblandt Liberale Modstandere og Forfegtere. Lykkes det altsaa ikke Ministeriet ved den endelige Afstemning at omstyrte Underhusets Beslutning, da behøver Ministeriet kun at tage sin Factory Bill tilbage.
Viborger Samler, 1844-03-30
Antallet af O'Connells Venner og Tilhængere i England forøges bestandig; ogsaa i Coventry har der under Lordmajorens Forsæde været afholdt til Ære for ham et festligt Maaltid.
Viborger Samler, 1844-03-30
Prinds Albert har begivet sig til Øen Wight for at besee det under Navn af Osborn-House bekjendte Land sæde, som Dronningen for dette Aars Sommer har valgt, til sit Opholdsted. Denne Landeiendom er foreløbigen leiet for 1000 Lstl. om Maaneden; man vil imidlertid vide, at Dronningen vil kjøbe Eiendommen for 28,000 Lstl., for at gjøre den til Sommerresidents.
Viborger Samler, 1844-03-30
London, den 22de Marts. Jdag har Underhuset. vel med 186 Stemmer imod 183 sat sig imod den ministerielle Bestemmelse af 12 Timers Arbeide i Fabrikerne, men derhos tillige med 188 imod 18 Stemmer erklæret sig imod Lord Afbleys Forslag. Hvorledes denne Ordstrid er udjævnet, derom mangle Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-03-30
J Underhuset har Premierministeren udtrykkelig erklæret, at Efterretningen om Dronning Victorias Reise til Fastlandet, for at aflægge Kongen af Preussen et Besøg, er aldeles ugrundet.
Viborger Samler, 1844-03-30
J Underhusets Møde den 21de indbragte Wyse en med 821,334 Underskrifter forsynet Petition fra Repealassociationen i Jrland. J denne Kæmpe=Petition petitioneres der om Undersøgelse af Regjeringens Forhold ved og under den sidste Statsproces i Jrland. Petitionen udgjorde en Cubus af 4 Fods Længde, 2 Fod 6 T. Brede og 1 F. 6 T. Høide, og Wyse kunde kun ved O'Connells og Fleres Hielp lægge – efter Skik og Brug - Petitionen paa Husets Bord, hvilken Act ogsaa kun udførtes under Husets store Latter. Wyse erklærede derefter, at han den 25de vilde andrage paa Petitionens Trykning, hvilket da atter vil give Anledning til en ny Debat angaaende de irske Forhold.
Viborger Samler, 1844-03-30
Den spanske Regjerings afskyelige Grusomhed har i høi Grad vakt alle Londoner-Journalers Uvillie og Forbittrelse. Spanien. Paris, den 20de Marts. Telegraphisk Depesche.) "Perpignan, den 17de Marts. Dronning Christine er den 12te, Kl. 4 om Eftermiddagen, stegen iland i Groa de Valencia; 200,000 Personer opholde sig paa Veien til Valencia, hvor Hs. Majestæt vil indtræffe Kl. 7 om Aftenen. Hs. Majestæt vil først den 18de forlade Valencia.
Viborger Samler, 1844-03-30
Madrid, den 14de Marts. Siden den 8de Marts mangle Efterretninger fra General Roncali. De fleste af hans Tropper have vendt sig imod Carthagena.
Viborger Samler, 1844-03-30
Der meldes under 15de Marts fra Madrid: Endnu har den Skræk ikke tabt sig, som Efterretningen om Roncalis Menneskeslagtning frembragte, førend der atter indtræffer Efterretning om en ny Voldsomhedsforholdsregel. Roncali har nemlig paalagt Kjøbmandsstanden i Alicante at betale alle Beleiringsomkostningerne, og Enhver, der vægrer sig ved at bidrage til denne Contribution, skal ansees som Medskyldig i Jnsurrectionen, og stilles for en Krigsret. - J Zaragoza har General Breton udstedet et Bando, der under Dødsstraf befaler hele Handelstanden, i Provindsen at udrede inden tre Dages Forløb den under Navn af Subsidio de commercio bekjendte Handelsafgift, der ikke er erlagt i de sidste tre Aar. Saadanne despotiske og vilkaarlige Forholdsregler vække Forbittrelse og Bekymring i Hovedstaden; man frygter for, at Dronning Christines Tilhængere atter ville udsætte den spanske Throne for alle skjebnesvangre Tilfældigheder, saameget mere som det Rygte vedbliver at circulere, at det absolute Monarchie skal indtage Cortes's Plads.
Viborger Samler, 1844-03-30
Portugal. Lissabon, den 19de Marts. Bomfinholder sig endnu i Almeida, og Revolutionen er ingenlunde dæmpet. Af de 1000 Studenter, der freqventere Universitetet i Combre, have de 300 erklæret sig for Jnsurgenterne. Disse unge Mennesker have imidlertid ikke fundet Tilhængere, og ere desaarsag fordrevne fra Staden, Combra. De have sikkert forenet sig med nogle Guerillasbander. Efter Ministeriets Befaling ere de i Opstanden implicerede Studenter udstrøgne af Universitetets Lister.
Viborger Samler, 1844-03-30
Rusland. Fra Wilna meldes under 12te Marts, at alle de jødiske Rabbinere i Grændseprovindserne have for saa meget som muligt at forebygge og forhindre Aarsager eller Paaskud til haarde Forholdsregler imod deres Troesforvandte, – ladet bekjendtgjøre i Synagogerne et Decret, ifølge hvilket enhver Jsralit, der har fyldt sit 13de Aar, og enhver 12aarig Jfralitinde, der har gjort sig skyldig i Smughandel, skal belægges med det store Synagogeban. Den polske og russiske Jsralit er neppe saa bange for Knutstraf og for Forviisning til Siberien som for sin Rabbiners Banbulle (Cherem).
Viborger Samler, 1844-03-30
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-03-30
Kjøbenhavn. Som man erfarer vil Bisættelsen af Thorvaldsens Liig enten i Frue= eller Holmens Kirke finde Sted den 30te Marts. - Oehlenschlægger skriver Sørgecantaten, der vil blive fat i Musik af Glaser. – Jfølge den Afdødes Testament er Thorvaldsens Museum Universalarving af samtlige hans Efterladenskaber. Hans Formue udenfor Kunstsagerne, skal imidlertid ikke være saa stor, som man i Almindelighed antog den for. Med Hensyn til den afdøde Kunstners Virksomhed tilføie vi, at han selv paa sin Dødsdag arbeidede paa en Buste af Luther. Paa Søndag er det 50 Aar siden at han beskedent traadte frem i Academiets Forsamling for at modtage den store Guldmedaille. (Big. Td.)
Viborger Samler, 1844-03-30
Thorvaldsen havde, efterat have tilbragt Middagen i Munterhed og Velbefindende i en selskabelig Kreds, hvorhen han vilde vende tilbage efter Comedien i Søndags Aftes, indtaget sin sædvanlige Plads i Parkettet, hvor han pludselig sank om, og da de nærmestværende Personer løftede ham op, vare allerede Dødens visse Forbud indtraadte. J det Haab, at det kun var en forbigaaende Afmagt, blev han paa den tililende Theaterlægges Opfordring strax bragt ud i den friske Luft og derfra inden faa Minuter hjem. Forsøget med at aarelade ham var forgiæves, og de tilstedeværende Læger maatte erkjende, at Døden uafværgeligvar bleven Herre over hans Legeme. Som en Løbeild udbredte dette Sorgens Budskab sig endnu samme Aften over hele Staden, og Jngen modtog det uden at tilkjendegive smertelig Overraskelse og saaledes vil det modtages ikke blot over hele Danmark, som i ham har tabt sin navnkundigste Borger, men over hele Europa, over hele den dannede Verden; thi Enhver veed, at Konsten i ham har tabt sin fortrinligste Dyrker ikke alene blandt alle hans Samtidige, men vel siden meer end to Tusinde Aar.
Viborger Samler, 1844-03-30
Allerede i længere Tid følte Thorvaldsen sig ikke vel, rimeligviis som Følge af en Beenskade, hvoraf han leed Alligevel haabede han selv, og hans Venner med ham, at det generelle Jldebefindende, som dog hverken hindrede ham fra at arbeide, ei heller fra at nyde Selskabeligheden, vilde forsvinde, med det tilbagevendende Foraar, da han havde ifinde endnu engang at besøge Jtalien, for at ordne sine derværende Anliggender. – Ligesom det til hans Arbeider og Konstskatte helligede Museum, hvis Fuldendelse han ikke skulde opleve, og mod hvilket han ene kun havde at indvende den dertil valgte Plads, var ham et kjært og dyrebart Beviis paa de Danskes Erkjendelse, saaledes var det ogsaa hans bestemte, for hans Venner ofte yttrede, Ønske, at blive efter sin Død gravsat i denne Konstens Helligdom, hvorpaa den sindrige Bygmester ogsaa skal have været betænkt, ved en dertil passende Plads i Forgaarden.
Viborger Samler, 1844-03-30
Thorvaldsens eneste Datter, der for Tiden er i Rom, efterlader han en Arv, der baade ved Adskillelse, ved de forskjellige Jnteresser og fremmede Forhold i den fjerne Afstand, turde blive vanskelig nok at regulere. Conferentsraad Collin og Prof. Clausen og Schouw ere som Commissairer bemyndigede og alt ifærd med at ordne Boet; for de af hans Eiendele, der endnu ere i Rom, hvoriblandt der ere mange store Konstskatte, har han allerede tidligere bestemt de danske Konstnere Brave og Küchler til Commissairer; og efter Forlydende afreiser hans afdøde Svigersøns Broder, Jægermester Poulsen med det allerførste til Rom for at deeltage i Ordningen af de derhenhørende Forhold. – Thorvaldsens rige, hæderkronede Liv er saaledes sluttet; han kunde maaskee endnu have lagt nogle Aar dertil, var han forbleven under Sydens mildere Himmel, uforstyrret i sine gamle jevne Vaner eller uden at blive paatrængt af Raad for sit legemlige Jldebefindende mod Andres bedre Jndseende; men han endte sit Liv ved en hurtig smertefri Død, i et til Konsten helliget Tempel. Det havde maaskee ved Efterretningen om dette sørgelige Tilfælde, der strax udbredte sig i Theatret, vel været pas fende at suspendere Forestillingen; men at dette ikke skeete, maa vel tilskrives, at de, der nærmest havde at bestemme samme, allerede med den døende Konstner havde begivet sig bort, og senere i deres Smerte glemte derom at underrette de Spillende og Publicum, der under Forestillingen endnu ikke havde fuldkommen Vished om, at Døden her virkelig havde bortrevet den berømteste af alle Nutidens Danske. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1844-03-30
Den 24de Marts var det 50 Aar siden Forstander ved Opfostringshuset, Ridder Borch blev Lærer ved denne Stiftelse, for hvilken han i de mange Aar har virket med megen Jver, Nidkjærhed og Jnteresse. Efterat Stiftelsens Børn om Morgenen havde affungen en Sang, bragte endeel af Jubeloldingens fordums Elever, hvoriblandt flere Embedsmænd og Haandværksmestere ham en ziirlig trykt Gratulationsskrivelse, hvormed fulgte en Sum af 100 Rbd., som man ønskede udsat under Navn af Rasmus BorchsJubellegat, hvoraf Renten aarlig skulle tilfalde den bedste Elev ved Opfostringshuset. Senere bragte Fattigdirectionen ham sin Løkønskning, samt Cancelliraadstitlen fra Hs. Maj. Kongen. Om Formiddagen var der Gudstjeneste i Opfostringshusets Kirke, hvor Prof. Brorsen holdt en Tale, foran og efter hvilken der blev afsungen en Cantate. Jubeloldingen takkede derpaa i nogle faa Ord. Om Middagen havde omtrent 50 Personer af JubeloldingensSlægt og Venner, Disciple, Foresatte osv. forsamlet sig til et Festmaaltid, hvorved flere Skaaler bleve udbragte og Sange fungne. (Brig. Td.) Bindesbøll er overdraget at opføre et naturhistorisk Museum, som skal have Plads paa Hjørnet af lille Fiolstræde, lige op til Universitetsbygningen. - Generalmajor Wenzel v. Haffner, der i sin Tid commanderede det kongl. Artillerie i Kjøbenhavn, og allerede afskedigedes under Frederik den Sjette, er nu ogsaa ved Døden afgaaet. Ved dette Dødsfald har Statskassen atter vundet 3000 Rbd. - Generalconsul Carstensen er afreist til Marocco. Gienstanden for hans Sendelse skal være at indlede en venskabelig Overeenskomst med den maroccanske Regjering angaaende den Tribut som den danske Regjering aarligt svarer til samme o. s. v. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1844-03-30
Den militaire Forening i Kbhvn., som blev stiftet for faa Maaneder siden, synes allerede at nærme sig sin Opløsning; af 250 Medlemmer have 50 udmeldt sig i den senere Tid. Aarsagerne ere de sædvanlige til Selskabers Opløsning, nemlig: Uenighed om Foreningens Formaal, skuffede Forventninger om de selskabelige Adspredelser, osv.
Viborger Samler, 1844-03-30
J den i forrige Uge afholdte Generalforsamling er der ellers forefalden en Scene, som neppe vil tjene til at styrke Selskabet, og som er et oplysende, skjøndt ikke glædeligt Bidrag til at characterisere de besynderlige Begreber om Subordination, som endnu ere herskende hos mange ældre Officierer. Ved en Discussion i Generalforsamlingen mellem en Generalmajor og en Secondlieutenant, hvorved begge Parter bleve noget varme, fandt den Første sig saa fornærmet over den Dristighed af en Lieutenant at opponere mod en General, at han næste Dag besværede sig derover for hans Chef, og bevirkede hos denne, at Lieutenanten fik en Jrettesættelse. (O. Th. Av.)