Berlingske Tidende, 1779-10-15
Vi bliver det 26de Kongelig privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Classe trokket paa det Kongelige Slot Charlottenborg, som sædvanlig udi Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, den 11te Octobr. I. F. Baumgarten, Kongel. Lotterie Jnspecteur. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til DanO mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Major Martin Heiliger af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn for Os allerunderdanigst haver andraget, at Planterne paa Vort Eyland St. Croix i America Johannes og Perer Rogier have under 11 Mai 1772. udstædt deres Pante=Forskrivning til Abraham ter Borch og Sønner i Amsterdam for en laant Summa af 118670 Hollandsk Courant, hvis Valuta de modtog i Vexler, trukne den 13de Mai næst efter paa bemelte Abraham ter Borch og Sønner ved deres i St. Croix havende Fuldmægtiger Matthias Ferral og Christopher Mar Even, hvoraf 3de Sæt Vexler endosseres, tvende hver paa 5000 Pd. og en paa 392 Pd. 13 Sch. 10 D. Sterling til Planteren sammesteds Francis Markoe for Leiere de Brune i Amsterdam, men at Abraham ter Borch og Sønner fallerede imedens Vexlerne hiemsendes og inden Forfaldstiden, des Aarsag de under 15de Mart. og 14de Mai 1774. protesteres for non Betaling. i London for Peter Richard Muilman, hvor de, i Følge Acceptationen, skulde betales, og hvilken Protest blev igientaget i Amsterdam for Acceptanterne Abraham ter Borch og Sønner den paafølgende 21de Mart. og 25de Mai 1774., men som ingen Betaling erholdtes, lod Frantis Markoe under 19de August. 1775. Sag anhængiggjøre ved Christiansstæds Byeting, saa ved imod Trassanterne Mar Evoy og Ferral, som Endossenterne Johannes og Peter Rogier til een for alle og alle for een at udbetaleVexlernes Beløb, der efter Beregning til 12te August. 1775. udgjorde 10949 Rdlr. 2 Real. 4 Styver, ved hvilken Ret, siden der imidlertid ved alle Retter var bleven publiceret en Commissorial, Stevning af 8de Mart. 1775, hvorefter alle det ter Borchske Laan vedkommende Sager skulde orddeles og paakiendes ved den i Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn allernaadigst anordnede Commission. Sagen, som saadan er bleven anseet, og henviist til bemelte Commission ved Dom af 17de Februar. 1776. som saaledes henhvilte, deels siden Acten, efter Byeskriverens Os Elskelig Cancellie=Raad Evalds Attest af 19de August. 1776. formedelst manglende Documenter, som paa en ubekiendt Maade vare bortkomne, ey kunde udstædes, deels og fordi Francis Mar koe var reyst til Nord=America, hvor han ved Døden var afgangen, indtil hans Stervboe kom under Skifte=Forvalter Tower Behandling, der, tilligemed Curatores i Boet William & Sal. muel Nevton og Jsach Hartmann, allerunderdanigst ansøgte og under 5te Februar. indeværende Aar erholdte Vores allernaadigste Opreysning at paa anke den ergangne Under=Rets Dom, hvorefter de, siden forberørte Commissarial=Stevning var hævet, og Vores under 2den April 1777, udfærdigede befaling, giver en hver af det ter Borchske Laan sig reysende Creditor Ret til at søge sin Debitor, uden at henvende sig til bemelte Commission, ved Ober=Rets Stevning af 13de næst efter lod Sag anhængiggiøre for Landstinget til Under=Rets Dommens Underkiendelse, og dertil indstevnede saa vel Matthias Ferral, Christopher Mac Evor- og Johannes & Peter Rogier, som Under=Dommeren forrige Byefoged Helvad, hvilken Sag paa Grund af bemelte Cancellie Raad Evalds Attest, samt hans Svar paa Notarial=Reqvisition af 23de Januar. h. a., og des Aarsag manglende lovformelige Act, er procederet efter Udskrifter og Tertia=Vexler, saaledes: at der ved Landstinget den 12te Mart. h. a. er fremlagt Udskrifaf det ved Under=Retterne fra først til sidstad Protocollum tilfor te, en Dom Slutning in Forma, in notarial Gienpart af det ud Under=Retten passerede ved Stevningens Jncamination den 19de August. 1775, hvorudi skal findes Gienpart og Translation af de da producerede og paastevnte originale Vexler, med Rettens Paategning af samme Dato, de originale tertia Vexler og notarial Gienpart af en i Amsterdam under 23de Mart. 1773, i Anledning after Borchs og Sønners Fallissement udstædt Notaria Forretning, hvor de for Under=Retten fremlagde Secunda Vexler skal have været tilstæde uden anden Endossement end som befandtes, da de bleve fremlagde i Christianstæds Byetings Ret og efter hvilke Documenter og Beviisligheder, samt paa Grund af foranførte Reskript af 2den April 1777., Skifte=Forvalteren, og Curatores vonorum i Francis Markoes Boe skal have nedlagt saadan Paastand, at Matthias Ferral og Christopher Mar Evoy som Trassentere og Johannes & Peter Rogier, som Endossentere, imod indbyrdes Regress og imod at Vexlerne under 13de Mai 1772. med sine Protester vorder aldeles mortisicerede, maatte til findes at indfrie bemelte Vexeler med deres Recambio, Proter Omkostninger og Renter efter den den 12te August. 1775. forfa tede Beregning, beløbende 10949 Rdlr. 2 Real. 4 Styv. med videre, men at Peter Rogler paa Trassenternes Johannes Rogiers og egne Vegne skal iblant andet have nedlagt denne Exception, at de med ingen Føye kunde ansees pligtige at betale Beløbet af de in Qvæstione værende og for Under=Retten produrerede Vexler, saa længe de in Origmali med deres protester ey komme tilstæde og dennem extraderes, da Vexlerne kunde være i saadan, ne Folkes Hænder, som en eller anden Tid vil lade dem komme for Dagen og hvor ved de maatte staae i Fare for anden Gang at betale sammes Beløb, i sær om man med dem skulle møde Trassen, terne eller Endossenterne paa fremmede Stæder, hvor en Mortifications Dom formeentlig ville være af liden Virkning imod Doucumenter af dette Slags; des Aarsag Skifte=Forvalteren og Curatores i meerbemelte Francis Markoes Boe, finder denne Exception af saadan Vigtighed, at samme til alle Tider og foralle Retter ville være Boet præjudiceerlig til Doms Erhvervelse over Debitorerne, omendskiønt de i Følge Landstings Dommen af 25de Mai h. a. begyndte Sagen paa nye for Christianstæde, Byeting; saa have Vi, efter fornævnte Major Heiliger, som dertil befuldmægtiget af Skifte=Forvalteren udi Francis Markoet Stervboe, bemelte James Towers med Curatorer bonorum William & Samuel Newton og Jsaach Hartmann, som tillige Formyndere for de umyndige Arvinger, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de med Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa med 6 Maaneders Varsel for de i Vore Riger Danmark og Norge, saa vel som Udenrigs boende og sig opholdende, og med 3de Maaneders Varsel for de paa Vore Danske Amerikanske Eylande, indkalde dem, som maatte være berettigede Eyere eller Besiddere af de in Qvæstione værende og i Christianstæds Byetings Ret producerede 3de Secunda Vexler, nemlig Vexlerne trukne af Abraham ter Borch& Sønners Mandatarius Matthias Ferral og Christopher MaEvon under 3die Mai 1772. til Last Abraham ter Borch & Sønner, i Faveur Johannes & Peter Rogier, hver for Summa 500 Pd. Sterling, og af disse endosseret til Lewer og de Brune, Valuta annammet af Francis Markoe i St. Croix, og Secunda Vexelen for 392 Pd. 13 Schil. 10 D. Sterling, trukken paa samme Tid og endosseret paa lige Maade, som foregaaende, at indfinde sig ved Skiftet efter fornævnte Francis Markoe inden for skrevne Tid at saadant Proclama er læst for Hof= og Stads=Retten i bemelte Kiøbenhavn og 3de gange bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, saa og ligeledes læst for alle Ober= og Under=Retter paa Vore Danske Amerikanske Eylande, og indført i St. Croix trykte Avis, og naar bemelte inden Christianstæds Byetings Ret producerede, men borteblevne origmalVexler, inden saadan Tid ey blive paa vedkommende Sted anmelte, maa de, i Følge dette Vores Brevs Kraft, være mortificerede og aldeles ugyldige, naar og hvor de siden maatte findes. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade Forfang at gjøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 1ste Octobr. 1779. Under Vort Signet. (L. S.)