Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Tre Malerier af den franske og nederlandske Skole, hvilke Ramdohr betragter som Hovedstykker, i dette Gallerie, ere, en Lairesse, der forestiller Rom, siddende paa en Trone, og tilføres af Feldtherren tre overvundne Verdensdele. Dette Stykke giver rigt Æmne, til at studere Compositionen; Figurerne ere her af en Størrelse, som man sjeldent træffer dem af denne Mester. Det Hele stadfæster hvad Fus li siger om Lairesse, "at han fuldkomment forstod det Digteriske i Malerie; at hans Jdeer ere skjønne og høie, at han opfandt med megen Lethed, var i store Compositioner fortræffelig, og for det meste prydede sine Malerier med skjønne Architecturer. Baade Hovedfigurerne og Bitingene ere lige fortræffelige. Man see f. Ex. Romulus og Remus, det lille Tempel, som den ene Figur holder i Haanden a., for at overtyde sig herom. Didamias, der dicterer sit Testamente og legerer deri sin Vensin Kones og Datters Underholdning, af Nic. Pous sin: et Arbeide, som alle Fremmede, der tage Galleriet i Øiesyn, betragte som det ypperste Stykke i hele Samlingen. Anordningen, Udtrykket og Tegningen ere lige ypperlige; kun Skade at Farverne ere saa afblegede. Ogsaa i dette Malerie finder man Stadfæstelse af hvad Flesli siger omdenne Mester: at han ved det Høje i sine Tanker vidste at forædle de almindeligste Gienstande, som han behandlede med megen Ziirlighed og møden Forstand; at han var en fortræffelig Tegner; at hans Compositioner ere klogt og ædelt tænkte; at man sporer deri et fuldkomment Bekjendtskab med Oldtidens Costume; at der i Henseende til Lidenskabernes og de forskjellige Naturvirkningers Fremstilling kun faa ligne ham. Man har ikke uden Føie kaldt ham den franske Raphael. Værdien af nærværende Stykke kan bedst bedømmes deraf, at der allerede i Aaret 1775 blev betalt for et Stykke af denne Mester, forestillende Jupiters Barndom, der kun er 3 Fod bred og 27 Tommer høit, 2310 Livres, og for et Bachchanalstykke 3500 Livres Da den Moltkiske Poussin er temmelig stor, saa kan man uden Overdrivelse, ved at følge hiin Maalestok, antage, at det er i vore Penge i det mindste 1000 Specier eller 7000 Rbdlr. værdt. Adam og Eva i Uskyldighedsseanden. badefornemme den himmelske Røst, der forbyder dem at spise af Frugten. Det gjemmes i et eget dertil indrettet Skab, som er under Lukke. – "Dette Stykke, siger Romdohr, er een af de skjønneste Adrian van der Werft, jeg nogensinde har seet. Konstneren har meget viseligen antydet Røsten ved en blot Lynstraale, der fremkommer paa Firmamentet, og til hvilken vore første Forældre skue frygtsomt op. Man vil ikke ganske billige Udtrykket, thi det er smaaeligt, og i Eva alt for theatralsk. Jmidlertid seer man dog altid, at v. der Werft har følet poetisk. Hans Jdeer ere for det meste godt valgte, og sjeldent er Udtrykket falskt. Derhos maa Udførelsen komme i Betragtning, der, i Henseende til Omhyggelighed og Reenhed, overgaaer Alt, hvad jeg kjender af lignende Arbeide. Maleriet er een Støbning. Tegningen er urigtig. Adams Legeme er meget fordreiet. Coloriten mindre elphenbeenagtig end ellers, og Rundingen, som man kan tænke, overordentlig. Bitingene ere meget flittigen udførte. Hovederne ere ikke skjønt valgte, Figurerne for lange." Værdien af dette Stykke kan man slutte sig deraf, at ingen Maler, allerede i levende Live, fik sit Arbeide saa godt betalt som A. v. der Werft. Saaledes betalte Hertugen af Orleans ham, 1713, for Paris's Dom 5000 hollandske Gylden, og Ridder Page, en Engellænder, for ti Malerier, 33,000 Gylden. Men hans Colorit, siger Fützlier i mange Malerier kold og stiv, og hans Kjød farve ligner Elphenbeen. Han mener at v. d. Werft vilde have været een af sin Tids største Malere, dersom han havde været fastere i Tegning. - Sidestykket til dette Malerie, forestillende Adam og Eva, som drives ud af Paradiis, hænger i samme Skab, og blev længe anseet for original, men man er nu overtydet om, at det er en Copie. Det tjener imidlertid til ved Sommenligning at vise det originale Stykkes Skjønheder i et desto klarere Lys. (Fortsættes.) Tiggernes Lyksalighed. (En Tiggers Betragtninger over sig selv.) Neiser Antonius har skrevet Betragtninger over sig selv; men er jeg end kun en Tigger, saa har jeg dog samme Keiserlige Ret, at jeg kan anstille Betragtninger over mig selv. - Man beklager en Tigger - og Bettelstaven frygter man mere end Døden; men med liden Grund! Ere de fleste Mennesker ikke Tiggere, Har ikke hver sin Tiggerpose og sin Bettelstav, skiønt alle frygte for at kaldes Tiggere, Tigger ikke Hofmanden omet naadigst Smiil, ligesaa godt som jeg om en Skilling, Tigger ikke saa mangen Rangsyg om Titler og er stolt deraf, naar han faaer Posen fuld? Tigger ikke Potter, Satiriker, Lærde og Moralister hver Dag i Almeenhedens store Audiencesahl, nu med et Digt, nu med en Libel i Haanden, Ere mange Presser nuomstunder vel andet end privilegerede Bettelstaver, hvorved taalte Betlere vandre Landet rundt, og tiltrygle sig nogle Skillinger af den offentlige Nysigenhed og den menneskelige Svaghed, Kort, dersom alle de, som tigge, skulde opbringes som Tiggere, saa maatte man have hele Regimenter af Stodderkonger til at besørge denne Opbringelse. - Jeg er en Tigger, og skammer mig ikke ved at være det; jeg ærer min trofaste Bettelstav, fordi den i tredive Aar har fødet mig, og jeg er stolt af min Tiggerpose, fordi den endnu aldrig ganske har sveget mig. Dersom min Fader ikke var død, da jeg neppe havde naaet de tolv Aar, saa havde jeg mueligen faaet en forgyldt Tiggerstav og en Silketiggerpose, istedet for at denne nu er af Sækkelærred og hiin af simpel Fyr, men en Tigger var jeg alligevel blevet; jeg havde maaskee maattet tigge i ti Aar, førend jeg havde faaet den forgyldte Stav, og i tyve Aar til, førend jeg havde faaet Silkeposen. Nu er jeg en fri Mand og min egen Herre. Jeg tigger af hele Verden og bukker dybt for Enhver, men jeg gjer ingen Forskiel paa Stand og Rang, enhver, som vil give mig noget, er min Mand. Skal man endeligen krybe og bukke, saa har man dog altid større Ære af, at man gjør det for hele Verden, fra Fyrsten og Ministeren lige ned til Stodderkongen, end for nogle enkelte Mennesker. Jeg bukker og ydmyger mig heller ikke længer, end til jeg har faaet min Skilling, og naar jeg har faaet den, gaaer jeg min Vei; og jeg har betalt min Gield med et Gud velsigne Dem!" - Misundelse, hiin giftige Slange, som stifter saameget Ondt i Verden, kan aldrig naae mig. Bagvaskelse, denne Varuly, som undergraver de ædleste Forsætter og forstyrrer saa mange Retskafnes No, gaaer mig forbi, uden at røre mig. Jeg er elsket af Alle, endog af de største Umennesker, thi selv den, der med en Helvedsglæde kan see hele uskyldige Familier, som han har gjort ulykkelig, vansmægte og omkomme, holder dog af mig, og troer at kjøbe sig Aflad for sine Synder, ved at tilslænge mig en Fiirskilling. Jeg har bragt det saavidt som nogen Dødelig kan bringe det: at gjøre Misundelse og Bagvaskelse vaabenløse, og omskabe Ondskabens Tiger til et Lam. Jeg kan vandre trygt iblandt Røvere, og de have meer end eengang broderligen deelt deres ranede Maaltid med mig. Jeg sover roligere om Natten, end den riigeste Mand i Landet, thi, hvad jeg ikke kan finde om Dagen, det er Jngen saa taabelig at søge hos mig om Natten. Og for al den Lyksalighed kan jeg takke min Bettelstav, og min Tiggerpose - de ere et Leidebrev, som skaffer mig Sikkerhed overalt og Venner, hvor jeg kommer hen. Jeg er, i en vis Henseende, endog en Sielesørger, thi den, som rækker mig en Drik Øl eller et Maaltid Mad, troer sig i Øieblikket allerede flyttet et Par Trin høiere op paa Himmelstigen. En Tigger er derfor et langt vigtigere Væsen i Staten end mange indbilde sig. Vi ere, saa at sige, de Riges Skattemestere; hvad man giver os i Almisse, det opsamler sig til en Capital, der bærer hundrede PC. Renter. Vedbliv derfor at være min Ven, du min elskede Stav, og ledsag mine Fjed indtil Gravens Bredde, Du har hidtil skaffet mig Brød, værnet om min Sikkerhed, befæstet min Frihed og Uafhængighed. Skulde nogen Guldmager engang tilbyde mig den philosophiske Steen, saa skal jeg vise ham Dig, min gamle Ven, og sige, liig hiin hollandske Maler om sin Pensel: "see, med denne giør jeg Guld: