JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-08-23
Auction over 3die Afdeling af Timme Myntsamling. en 27de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dage, afholdes Auction i Huset No. 69 i Krystalgaden. over den 3die og sidste Afdeling af afg. Hofkleinsmedemester G. F. Timms udmærkede Mynt= og Medaille-Samling, indeholdende de udenfor Skandinavien liggende Landes Medailler og Mynter saavel fra Middelalderen som den nyere Tid; et stort Myntskab samt nogle numismatiske Bøger. Cataloger erholdes for 3 Mk. Tegn hos Jncassator, Procurator Benzon, boende i Lavendelstræde No. 88 og paa Auctionsstedet, paa hvilket sidste Sted tillige kan faaes Fortegnelser over de forhen bortsolgte Afdelinger.
Berlingske Tidende, 1834-08-23
Stævning. Peter Hersleb, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, Byefoged i Weile og Herredsfoged i Nørvangs Torrild Herreder; Giør vitterligt: at formig andrager Procurator Anchersen heri Byen, hvorledes han, som beskikket Sagfører for Rasmus Rasmussen af Rugballe Mark, skal, i Medfør af een denne under 17de Juni d. A. meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, find sig beføiet til at erhverve Mortificationsdom paa een under 21de Juni 1801 at Selveier-Huusmand Peder Jensen paa Gl. Sole Mark til Sognefoged Jver Nielsen i Østersnede udstedt og den 21de Februar 1800 tinglæst Obligation, stor 100 Rdlr. D. C., hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i det, dengang Peder Jensen, men senere Rasmus Rasmussen tilhørende Huus paa Gammelsolemark, af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb., med Bygning, Mark, Ager og Eng, og samtlige retteligen tilhørende Eiendomme og Herligheder, saavelsom udi den meerbemeldte Peder Jensen tilhørende Besætning af Køer og øvrige Creaturer, samt Avlsredskaber, Besætning, Ind- og Udboe. Thi bliver Den eller De, som maatte have fornævnte Obligation af 21de Juni 1801 ihænde, herved, med Aars og Dags Varsel, indstævnet til at møde for Nørvangs Torrild Herreders Ret, som holdes paa Raadhuset i Weile den første ordinaire Retsdag i November Maaned 1835, om Formiddagen Kl. 10 for der og da, naar denne Sag efter sin Orden vorder foretaget, med berørte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggi re da Citanten, i modsat Fald, conform med den paaberaabte Bevilling, vil forvente Obligationen ved Dom mortificeret, saa at den af Pantebogen kan udslettes Som Følge af Sagens Natur og Forordningen 3die Juni 1790, hvorved Forelæggelse og Laugdag er afskaffet, kan andet eller videre Varsel ei ventes. Til Bekræftelse med min Underskrivt og Forsegling. Hersleb. Weile, den 12te August 1834. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1834-08-23
Proclama. Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Fæstegaardmand Svend Rasmussen af Leerberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav inden bemeldte Tids Forløb for mig som Skifteforvalter. Det bemærkes, at Boet foretages her paa Contoiret den 26de September og 14de November d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle Wesenberg. ved Randers, den 12te August 1834. følge allernaadigst Bevilling af 17de d. M., der vil blive læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i den her i Byen afdøde Kiøbmand og eligeret Borger Jens Hansen Forum og efterlevende Hustrue Rosine Marie, født Rauhes, Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre. Warde Byes Skifteret, den 18de August 1834. Wedel Heinen.
Berlingske Tidende, 1834-08-23
Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget tilgode hos afdøde Huusmand og Smed Andreas Larsen af Freesløv Bye og Sogn paa Grevskabet Bregentved, eller dennes efterlevende Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Bregentved. Statafgaard pr. Ringsted, den 20de August 1834. A. H. Bertelsen.
Berlingske Tidende, 1834-08-23
Rettelse. J den i nærværende Tidende Nr. 186, 188 & 192, indrykkede Mortifications Stævning fra Windinge Herreds-Contoir af 20de f. M., er feilagtigen anført G. Brandt, men dette skal være P. Brandt; hvilket herved bekiendtgiøres. Windinge Herreds-Contoir i Nyborg, den 21de August 1834. G. H. Moltke
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Aar 1834. No. 202. sit Mandagen den 25 August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Tidende. Berlingske politiske og Avertissements Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
London, den 15de August. – J Underhusets Møde den 13de kom det ej til synderligt levende Debatter over Tiendebillens Forkastelse af Lorderne. Hr. O'Connels Fraværelse (haner allerede afreist til Jrland) bidrog vistnok meest hertil. Desuden blev Sagen er først berørt af nogen Ven af Billen, men af en af dens Modstandere, der benyttede en, vel langt borte fra hentet, Lejlighed til at yde Pairerne sin Tak for dens Forkastelse. Oberst Perceval nemlig forelagde Huset en af 7000 Protestantere fra Grevskabet Cork undertegnet Petition, hvori man bad om Opretholdelsen af den herskende Kirke og navnlig af dens hidtilværende Jndkomster, og han paastod ved samme Leilighed, at denne Petition afgav et Beviis for, at Ministrene havde Uret naar de yttrede, at den, til al Lykke af Lorderne forkastede, Tiende Bill var de irlandske Godsbesiddere behagelig. – Jndeholder Petitionen maaskee en Ansøgning om den irske Tiende Bills Forkastelse, spurgte Hr. OReilly Obersten og, da han intet Svar fik, vedblev han: Hvis Billen, Jntet indeholder derom, da ere denne ærede Herres bemærkninger paa urette Sted. Jeg gad dog spørge Obersten, hvorfor han, da han dog saa ivrig har deeltaget i Debatterne, da ganske har glemt at afgive sin Stemme over Spørgsmaalet, (Hør Hør!) Det anstaaer de ærede Parlamentslemmer kun slet, at bortfjerne sig ved Afstemningen, hvis de ville holde sig frie forat vorde bebreidede en egennyttig Handlemaade. Men jeg kan aabent sige den tappre Oberst og alle hans Forbundsfæller i det andet Huus: intet Menneske miskjender længer Bevæggrundene til deres Forhold. Landet vil vide at bedømme dem. Mod Slutningen af Mødet i Underhuset den 13de, bemærkede Sir Whalley, at han i Begyndelsen af næste Session vilde indgive en Bill – til Afskaffelsen af den arvelige Pairsværdighed. Eil Eil raabte man fra alle Sider, uden at Nogen lod sig videre fornemme over denne imod Overhuset stillede Dødsdom.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Kongen har givet Hosebaand-Ordenen til Hertugen af Nord folk, Arve-Marschall og en af Rigets ældste Pairs, men som, da han er Katholik, først ved Emancipations=Billen fik Sæde og Stemme i Overhuset.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Paris, den 12te August. – Man taler meget om det Foredrag, Ministeren for Underviisningen, i Løverdags holdt i Pairskammeret ved Discussionen over Adressen; man vil atter have bemærket, at Moniteuren, har gjengivet samme i en formildet Form. Man dadler i Særdeleshed, at der i samme har været Tale om alt forgraske Fremskridt af Friheden siden Juli-Revolutionen, hvorover man kun ikke maatte forskrækkes, for meget, og at Juli-Revolutionen selv var blevet betegnet som en Ulykke, hvori rigtignok Nationen, under Straf af Tabet af sin politiske Ære, havde maattet føje sig. Ogsaa Tiers Parti skal være misfornøjet med disse Yttringer. – Over Dom Carlos bemærkede han, at denne var vores Grændser nærmere end den spanske Hovedstad. Angaaende Jnterventions-Spørgsmaalet yttrede han, at Omstændighederne nok vilde foreskrive Regjeringen, hvilket Parti det, med Hensyn til Frankeriges sande Jnteresse, maatte tage. Jeg kan kun sige. – vedblev Ministeren – at disse Omstændigheder endnu ikke ere indtraadte, og at de, hvilket er at haabe, ej ville indtræde. Den forrige Taler (Marquis v. Dreur-Breze, synes at ville true os med Europas Uvillie: jeg veed ikke, om Europa har draget ham indi sin Fortrolighed, næsten skulde jeg tvivle derom; men vel veed jeg, at vor Politik bestandig vil forbinde tilstrækkelig Kraft med Maadehold, for ej at frygte slige Spaadomme. - - - Man har nylig talt om de orientalske Anliggender og om Ruslands Jndflydelse, ogsaa har man berørt Spærringen af Dardanellerne, og aldeles benægtet vor Jndflydelse hos Porten. Man glemmer altsaa hine Underhandlinger, der standsede Ægypternes sejerrige Tog, og som havde Russernes Tilbagetog fra Constantinopel til Følge. Den politiske Act, der fulgte efter dette Tilbagetog, nemlig Fordraget af 8de Juli, kan altsaa ikke have bevirket nogen Forandring i den anerkjendte Grundsætning, at de Sunde, der fra tvende have føre til Constantinopel, ere lukkede for alle Nationers Krigsfartøier. Dersom dette Princip blev angrebet til vor Skade, da vilde rigtignok Spørgsmaalet antage en meget alvorlig Characteer, og af de andre Sømagter blive betragtet fra denne Synspunkt.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Spanien. Madrid, den 7de August. - Vidtløftige Discussioner have fundet Sted den 4de, 5te og 6te over Procuradores-Kammerets Adresse. Ministrene have opnaaet vigtige Modificationer. Den 4de blev Adressen i det Hele antaget med 49 Stemmer, mod 35. Ved Debatten over §. 1 blev, paa Grev Torrenos Opfordring, det Sted absurd Legislation. (med Hentydning paa de sidste Aarhundreders absolut Kongedømme) forandret til 2de gamle Jnstitutioners Tilsidesættelse. (nemlig som Hovedaarsag til Spaniens Forfald). Paragraphen over Presse-Frihed blev, især af Hr. Martinez de la Rosa, betegnet som overilet og farlig. Han henviste til den i Frankerig herskende Presse-Frækhed, og meente, at Spanien endnu var for langt tilbage i politisk Opdragelse. De Herrer Lopez, Cavalleros og Gonzalez bestrede Ministrens Mening, men Hr. Vazanes yttrede, at Folket først maatte kunne læse, hvilket i hans Provinds ej engang var Tilfældet med Alcalderne. - Paragraphen blev atter henviist til Comiteen, og den 6te blev den antaget i den af Regjeringen ønskede Form, saaledes at Censuren provisoriske skal bibeholdes indtil en befinitivPresselov udgaaer.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
En Zumalacarregni, den dristige Carlistanfører, meddeler Monthly Magazine" følgende Notits. Juan Jumalacarregni er et af de Mennesker, som ved Tingenes Omvæltning fra Ubetydelighed fremkaldes til en anseelig Rolle i Livsskuespillet. Han var i Aaret 1820 Jnfanterie-Capitain og gjaldt for en varm Tilhænger af Cortes Constitutionen. Under Krigen i Aaret 1823 escorterte han en Trop Fanger til Pamplona, og blev underveis overfaldet af et af Troesarmeens Guerillacorps. Han maatte overgive sig og blev bragt til Jrati. Herfra undkom han, men da han naaede Pamplona, blev han fængslet og stillet foren Krigsret, for tilsigtet Forræderi. Dagen førend Dommen, som uden Tvivl havde blevet et Pas til den anden Verden, skulde fældes, lykkedes det ham at undflye. Han begav sig til Troes armeens Hovedquarteer og blev ansat som Oberst. Fra den Tid til 1831 var han i Ferdinands Tjeneste og var særdeles vel anskrevet. Men da senere hen de Kongelige Frivillige opløstes, gik han tilbage til sin Fædrene-Provinds Navarra. Ved Ferdinands Død var han Vice-Kongen af Navarra's Secretair for Militairsager. Maaskee havde han erklæret sig for Dronning Jsabella, havde han ikke lidt en Tilsidesættelse, som maatte gjøre et dybt Jndtryk paa et Gemyt som hans Hans Navn var nemlig udeladt paa Listen af de Befordringer, som Dronning Regentinden saa ødselt bevilligede, da hun overtog Regjerings Roret. Derfra hidrører hans Beslutning, at gribe til Vaaben for Don Carlos.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Østerrig. Vien, den 10de August. – En Jldebrand har anrettet stor Skade i Stranzendorf i det K. K. Kredsamt Kornenburg.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Hendes Majestæt Keiserinden har til at afhjælpe den første Mangel strax afsendt 300 Gulden C. M. Ogsaa Hendes Majestæt Dronningen af Ungarn, Hs. K. K. Høyhed Erkehertug Frants Karl og Hs. K. K. Høihed, Erkehertuginde Sophie Frederikke have sendt milde Gaver til de Brandlidte.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Hs. K. K. Majestæt har ved et allerhøiest egenhændigt undertegnet Diplom allernaadigst ophøjet den K. K. Raad, Feldtskabslægen Johan Hartmann i den Østerrigske Kejserstats Adelstand med Prædicatet von FranzenshuldBelgien.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Brüssel, den 15de August. J Gaar oplæste Ministeren for det Jndre i Senatet, der kun i dette Øjemed var samlet den Konglige Ordonants, og dermed erklæredes Sessionen for sluttet.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Videnskabelige Efterretninger. Over den berømte Diplomat Prinds af Talleyrand er nylig et Værk i Paris begyndt, som gjør særdeles Opsigt Det har til Titel: "Monsieur de Talleyrand- og til Motte: "Ni pamphlet, ni panegyriguer, To Bind ere allerede udkomne og to skulle følge.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
En af Ruslands fortrinligste Oldgranskere, Hr. Koppen, foretog i Aaret 1833 en systematisk Jnspectionsreise i den sydlige Deel af Krimm, med Hensyn paa Topographie og Mindesmærker fra Oldtiden. Nu har han bekjendtgjordt, at han agter at udgive en udførlig Beretning herover.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Det er af Aviserne almindelig bekjendt, at Homsopathien og saa har fundet Indgang i Frankerig, at Hofraad Hahnemanns Organon er blevet oversat paa Fransk o. s. v.; men hvad der meer interesserer Almeenheden turde være mindre bekjendt, at nemlig alle videnskabelige Beretninger, f. Ex. de fra Lyon og Bordeaux, om denne Lægemethode lyde aldeles ugunstigt for den. Desuagtet har Pariserlægen Dr. A. J. L. Jourdan, i Forening med andre Læger, fra Juli Maaned d. A., under Titel, Archives de la medecine homoeopatique," begyndt et egent Tidsskrivt for denne Lægemethode.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Om den udmærkede Lærde og store Naturforsker, Statsraad G. Cuvier, der – født Tydsker - døde som Pair af Frankerig, har en engelsk Dame, Fru Lee, (tidligere Fru Bow dich) for nylig meddeelt særdeles interessante Efterretningen i et Skrift, betillet: "Memoirs af Baren Cuvier. London, 1834.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Jndenlandske Efterretninger. Mariebo, den 19de August. – Heden er endnu de samme. Hesten forventes tilendebragt i denne Uge. Formedelden vedvarende Tørke, som har foranlediget, at de fleste Vand steder ere udtørrede, maa mange Landboere daglig føre deres Kreaturer længer end en Miil til de forskjellige Jndsøer. Qvæge er meget magert, som Følge af Græsmarkernes elendige Tilstand, Faarene ere derimod i god Stand.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
J Nykjøbing paa Falster, saa og adskillige Steder paa Landet grasserer Kighoste blandt Børnene. Børnekopperne synes nu ophørte her paa Lolland.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Kjøbenhavn, den 25de August. J Anledning af, at det af afgangne Secretair Benzon, Enkefrue, Frue Frederikke Lovise Glud, paa Estvadgaard i Nørre-Jylland stiftede Frue- og Jomfruekloster, behøver at undergaae en Forandring, efter at det ved allerhøieste Resolution af 28de Septbr. 1804 er tilladt at Klosterets Gaard og Gods maatte afhændes, har Hs. Majestæt allernaadigst under 23de April sidstleden, underskrevet en nye Fundats for samme, hvilken nys er bekjendtgjort gjennem Collegial-Tidenden. Stiftelsens faste og sikkre Capitalformue beløber sig til omtrent 45,600 Rigsbankdaler Sølv, desuden endnu usolgt Hartkorn i Sevel og Reinberg Sogne 11 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Album, samt et Huus i Viborg Kjøbstad og en Gaard sammesteds, der vel nu er solgt, men dog uden at Kjøbet ved Skjødets Udstedelse er blevet endeligen berigtiget; ligeledes eier Stiftelsen, den til samme Gaard hørende Tofte og en Mængde fra Salget af dens Gods hidrørende Fordringer. Ommeldte Capitals og de Stiftelsen tilhørende faste Eiendommes Bestyrelse er overdragen til Stiftamtmanden og Biskoppen over Ribe Stift. Ser Enkefruer og sex adelige Jomfruer nyde, som Conventualinder, fuldHæving, som, indtil Forøgelse kan finde Sted, skal være forPriorinden 120 Rbd. Sølv, for enhver af de øvrige Conventual inder 80 Rbd. Sølv. De nu paa halv Hæving staaende 9 Conventualinder nyde, saalænge Klosterets Tilstand tillader det, hver 40 Rbd. Sølv aarligen, indtil de efter deres Tour kunne optræde til heel Hæving. Til Johan Martin Heyns Descendenter udbetales aarligen, i Overeenstemmelse med Stifterindens Testamente, forlods 200 Rigsbankdaler Sølv. Syv Enker, som forhen have havt Bolig i Stiftelsens Gaard i Viborg, og hver 10 Rigsbankdaler aarligen, tilstaaes nu, da Gaarden ej mere paa denne Maade benyttes, hver 20 Rigsbankdaler Sølv aarligen. Jngen maa i Fremtiden indskrives, som Erspectantinde i Stiftelsen, uden enten at være af adelig Stand eller en Rangspersons Kone, Enke eller Datter. Jndskrivningspenge erlægges af Erspectantinderne ved Jndskrivningen i Stiftelsen med 100 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Naar nogen af Enkefruerne indtræder i Ægteskab, eller nogen af Jomfruerne bliver givt, udgaae de af Stiftelsen.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Forstanderne for den catholske Menighed i Kjøbenhavn have for nylig i Trykken udgivet et Regnskab for 1833 over Forvaltningen af denne Menigheds Legater og Donationer. Man seer heraf, at denne Menigheds hele Formue ved Slutningen af forrige Aar beløb sig til 129,167 Rbdlr. S.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Efter det Kongelige Danske Cancellies Resolution vil en PrøveProcurator blive ansat paa Bornholm med Forpligtelse at tage Boepæl i Svanike Kjøbstad. Ansøgninger kunne indleveres i Løbet af 6 Uger.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Gjol Sognekald under Aalborg Stift, 180 Rd. – Klovborg, Thyrsting og Grædstrup Sognekald i Aarhuus Stift, 412 Rd. – Mandøe Sognekald under Ribe Stift, 90 Rd. – Estvad og Rønberg Sognekald i Ribe Stift, 140 Rd. - Hammelev og Enslev Sognekald i Aarhuus Stift, 240 Rd. - Districts-Chirurgicatet i Hirschholm, District. Ansøgningerne herom indgives til det kongelige Sundheds-Collegium.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie. Den 13de August er Forligelses-Commissair M. A. Reuse i Frederikshavn udnævnte til Cancellieraad; den 15de, Sognepræst for Trandrup Menighed Fyen, L. Bang, beskikket til Sognepræst for Grevinge Menighed i Siælland; Sognepræst for Gjol Menighed i Aalborg Stift, J. G. B. Dreyer, til Sognepræst for Tørslev og Svenstrup Menigheder i samme Stift, personel Capellan for beder og alling Menigheder i Aarhuus Stift, D. M. Roed, til SognePræst for Galtrup og Østerjelbye Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. H. C. Jngerslev til Sognepræst for Brensted og Tise Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Klovborg, Tyrsting og Grædstrup Menigheder i Aarhuus Stift, J. M. Vogelius, til Sognepræst for Hundslund Menighed i samme Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Horsens, C. B. Jensen, til Sognepræst for Trinitatis Kirke i Fredericia samt Anneret Veilbye; Sognepræst og Skolelærer paa Mandeel under Ribe Stift, H. C. Cramer til Sognepræst for Nørre Omme og Bregninge Menigheder i samme Stift; Cand. Theol. A. F. Leunbach, til Sognepræst for Jkast Menighed i samme Stift; Cand. Theol. C. G. A. Hindberg, til residerende Capellan for Vissenberg Menighed og Skolelærer i Breed Skoledistrict i Fyen, Krigsraad og Districtslæge i Hirschholm District, A. A. Sager, efter Ansøgning formedelst Alder og Svagelighed entlediget i Naade og med Pension.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 3die Juni er 3die Medlem af Gouvernementet i Tranquebar, Kammer-Assessor P. Hansen, beskikket til 2det Medlem af bemeldte Gouvernement samt til at være Dommer, Skriver, Politiemester, Foged, Auctions- og Skifteforvalter sammesteds; og Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranquebar, Kammer-Assessor J. C. Boeck, til 2det Medlem af Raadet samt Byfoged, Skifteforvalter og Dommer i Establissementet Frederiksnager i Ostindien.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Kjøbenhavn, den 25de August. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 5 1/2 ankomne Aviser meddele vi Følgende: Natten mellem den 17de og 18de dennes er en af de smaa Dampbaade, som pleie at fare mellem Lübeck og Travemunde, ved at støde paa en Steen blevet læk paa Vejen mellem Reustadt og Lübeck, ligefor Travemundes Rhed. De paa Baaden værende Passagerer svævede flere Timer i Dødsfare, indtil der kom Hjelp fra Land.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
En Telegraph Efterretning af 14de melder, at Don Carlos, den 12te havde forladt Onate og vendt sig til El Orrio. Han har Zavalads og en Deel af Zumalacarrequis Tropper med sig. Den 13de om Morgenen satte Rodil og Jauregui sig i Marsch til Onate. El Orrio ligger i Biscaya, femLieues nordlig for Mondragon og syv fra Bilbao. Det Carlistiske Corps's Hovedmasse har altsaa nu trukket sig fra Navarra til Biscaia og har kun ladet et lille Corps under Segastizabal tilbage i Navarra. Navarra er fri, kun Krigsskuepladsen er forandret. Men skulde det være Jnsurgenternes Plan at trække sig til Biscaia og dække Udskibningen af Vaaben og Munition, hvoraf de lide stor Mangel, saa vorder det muligt at trænge dem mod Occannet og at tvinge dem til et Slag, som de hidtil have undveget. National- indeholder Følgende: "Man taler om en Forandring i Ministeriet; man siger, at Hr. Guizot vil komme i Hr. Thiers's Sted som Minister for det Jndre. Ved denne Doctrinens Sejer vilde Hr. v. Broglie atter faae Ministeriet for udenlandske Anliggender og den stakkels Hr. Rigny, som er hjertelig kjed af disse, vilde atter vende tilbage til Marinen.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
En til Toulon den 8de ankommet Telegraph-Depesche befaler Marinens Embedsmænd at have et vaagent Øje med alle fra den Spanske Kyst kommende Skibe og at forhøre alle Rejsende, for at overtydes om, at den Spanske Kronprætendent, hvis Signalement man har sendt, ikke er iblandt dem.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
J Slutningen af denne Maaned rejser Grev Drouet d'Er lon til Algier.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
J Dublin har en meget stor Folkeforsamling fundet Sted den 14de. Trængselen var uhyre, og Gemytterne vare i høieste Grad exalterede. Flere Talere traadte op efter hinanden: Lord Roden, Lord Winchelsen, hvis Foredrag blev optaget med stormende bifald, Marquis von Downshire, Lord Downes, Hr. G. Hamilton og mange flere. Det prangefarvede Banner blev plantet, men paa Lord Rodens Opfordring taget bort igjen. Lord-Marvoren af Dublin præsiderede.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
De carlistiske Flygtninge, der vare gaarde til Curhaven, har man der desinitivt nægtet et Tilstugsted. En af Briggerne, hvorpaa Don Carlos's samtlige Hofembedsmænd befandt sig, er den 18de vendt tilbage til Portsmouth, og den anden Brig, hvor hans Garde-Officerer befandt sig, er om Aftenen ankommet samme Sted. Abbs de Grenthes Huus i Newport er en blevet leiet for disse Officerer. Don Pedro med Gemalinde kom den 7de d. M. tilbage til Lissabon fra Oporto. Regentens Sundheds-Tilstand skal have forbedret sig meget. Alle Batterierne i Tajo, og de i Floden liggende portugisiske, engelske og franske Escadrer saluterede den Kongelige Familie. De 121 Deputerede, som Kongerigerne Portugal og Algardien. skulle stille, ere allerede valgte.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Over New-Jork har man Efterretninger fra Vera-Cruz af 3die Juli, ifølge hvilke det hele Land – først Mexico og derpaa alle de andre store Stæder og alle sydlige Stater - havde udtalt sig for Declarationen af Cuernavaca, det vil sige for Bibeholdelsen af alle de gamle, den catholske Kirkes Misbrug, og imod Congressens Reformer. Altsaa atter en Regation. Staden Queretaro, der har erklæret sig mod Declarationen, bliver formelig belleret af det andet Parti.
Berlingske Tidende, 1834-08-25
Paa Londons Børs udbredte sig den 19de det Rygte, at en Expres var ankommet fra Madrid, der bragde den Efterretning, at Finants-Committeens Beslutning var faldet ud imod den Deel af Torenos Project, der har Hensyn til Cortes Laanet.