Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-03-03
Det Tab af 3 Linieskibe, vi nylig have lidt i Nordsøen er kommet i Omtale i Parlementet. Hr. Whitebread spurgte, hvorledes det hang sammen dermed, det Svar den første Admiralitetslord gav, kan ikke andet end være interessant. Hr. Borke sagde: Hero paa 74 Kanoner, var forgaaet i Følge en af de i Seiladsen forekommende Misregninger, som paa saa farlige Vande og i slet Veir vare uundgaaelige; det lod som Officiererne paa dette Skib havde troet, at være i Nærheden af de engelske Kyster, i det Bjeblik de stødte an paa de hollandske; og Heros Undergang var foranlediget ved samme Omstændigheder, hvorved sidstafvigte Aar Minotaur gik tilgrunde St. George paa 98 Kanoner, og Defence paa 74 vare i et forskielligt Tilfælde, den commanderende Admiral i Østersøen havde befaling, af ingen Grund at udsætte den sidste Handelsflaades Afgang efter 1 Nov., hvorvel man lod ham Frihed, hvis han fandt det tjenligt, at afseile tidligere. Admiral Reynolds afseilede altsaa den 1ste November; men da Vinden havde nødt ham at vende 3 Gange om, kunde han ikke forlade sin Ankerplads for midt i November. D. 15de November blev Convoyen overfaldet af en nye meget hæftig Storm, hvorved et svært Coffardieskib kom til at drive for sine Ankere, og kastedes til al Ulykke tvert paa St. George, der ved dette Tilfælde blev drevet mod Land, mistede sit Roer, og nødsagedes at kuppe sine Master. Med største Anspændinger lykkedes det dog at bierge det, og man slæbte det bort, for at udbedre det, saa godt Omstændighederne kunde tillade; man satte Nødmaster derpaa, og Officiererne troede, Skibet var nu fuldkomment i Stand til at giøre Reisen til Engelland. Havde dette ikke været, vilde Admiralen have heiset sit Flag paa et andet Skib, og endog være beføiet, at tilintetgiøre St. George, og bringe dets Mandskab paa de andre Skibe tilbage til Engelland. To Linieskibe, Cressy og Defence, bleve bestemte at ledsage St. George, og de afseilede alle den 17de December, efter at være opholdte saalænge af Modvind. De vare alt komne gjennem Kattegattet, da ulykkeligviis en skrækkelig Storm reiste sig fra den ugunstigste Punkt, og foraarsagede om Morgenen den 24de St. Georges og Defences sørgelige Ulykke; en Skjæbne, Cressy kun med største Vanskelighed undgik. (Om denne Begivenhed fortæller Journal de Empire følgende: Royal George havde 98 Kanoner, 562 Mand Eqvipaage, 200 Søsoldater; Defence, i det Hele 500 Mand, Af det første reddedes 10, af det andet 6; de øvrige ere omkomne i Bølgerne. Defence, dervar meget gammel, stødte først; det gjorde Signaler med blaa Vimpler, for at underrette Royal George, det var forloren uden Redning. Et Øjeblik derpaa splittedes Skibet, dog blev Braget endnu synligt, og ligner, da det ligger omvendt, langtfra en Kirke. Capitain Atkins kom med 6 Matroser endnu levende i Land, men døde kort derpaa. Royal George kastede Anker, men Stormens Magt drev den paa Klipperen, og den kastedes paa Kysten. Den rasende Brænding skyllede hen over den, uden at kunde sønderslaae den; thi det var et meget stærkt bygget Skib. Men denne Omstændighed forlængede kun det ulykkelige Mandskabs Qvaler; man saae den 25de hele Dagen over 4 til 500 Mennesker, der holdt sig fast paa Skibsdækket, uden at det for Stormen og Havets mageløse Oprør var muligt at komme dem til Hjelp. Med eet saae man alle disse Mennesker blive borte, man troede, at en Bølge havde bortrevet dem; men efter Udsagn af en af de 10 frelste Matroser, havde Admiral Reynolds, da han ansaae al Hjelp umulig, af Fortvivlelse styrtet sig i Havet, og den største Deel af Mandskabet havde fulgt ham. De endnu overblevne bandt hinanden fast til Træstykker, Master og Stænger, kastede sig da i Havet, for om mueligt at naae den 300 Favne fiernere Strandbred; men paa 10 nær druknede de alle eller knustes af Bragstykkerne. Admiral Reynolds Secretair kom i Land, men døde strax af Kulde og Strabads. Man fandt hos ham hans Kones Potrait, og hendes Addresse i London, med en billet, hvori han bad dem, der skulde finde hans Liig, at melde hende hans Død. Et otte Dages Barn kom lykkelig bundet paa et stort Stykke Træ i Land. Faderen og Moderen bleve ombord paa Skibet, og fulgte deres Barn med Dinene, Da de saae det levende i Land, tyrtede de sig ogsaa i Bølgerne, og fandt der deres Død.