JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-26
Skandinaviske Sløifer. til 3 Mk. Stykket, hvilke ere forfærdigede af Damer her i Byen, kan erholdes hos Kjøbmand Fabricius. For Jndtægten, som er bestemt til de i Krigen faldne Svenskes og Norskes Efterladte, skal her i denne Tidende nærmere blive aflagt behørig Regnskab. Kjerteminde den 23 Juni 1848. L. B. Jürgensens Møde=Manufacturlager er stedse forsynet med et stort Udvalg Klare Monseliner. Moderneste Sirtser, Moderneste Pousseline de Lam. Toil de Moir, Stort Udvalg i Kappe= og HatteBaand, samt øvrige til denne Handel hørende Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-26
Gaard til Salg. En Gaard med Tilliggende af circa 40 Tdr. Pløieland, Eng og Skov med flere Herligheder, beliggende i en smuk og frugtbar Egn, anvises til Salg af Mægler J. W. Maar i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-26
Da det ved 3die Auction over Brygger C. H. Hansens Tørvemose i lille Bøllemose gjorte høieste Bud 200 Rbd. ikke er approberet, bliver bemeldte Eiendom stillet til Bortsalg ved en 4de Auction, der afholdes paa den sælgende Eiendom Fredagen den 7 Juli førstk., om Formiddagen Kl. 10. Conditioner m. m. ligge til Eftersyn paa undertegnede Contoir. Odense Herredscontoir den 26 Juni 1848. F. Knudsen. Aar 1818, Fredagen den 14 Juli, Formiddag Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Tommerup Præstegaard, ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Pastor Lund og efterlevende Hustrue, bortsolgt endeel Ud= og Jndbo, bestaaende af Meubler, Sengklæder og Gangklæder, Lærred, Hør og Uldgarn, en Wienervogn og en Holstensvogn, et nyt Seletøi med Messing Nøgler og Beslag m. m., samt c. 600 Bind ældre og nyere Bøger. Saa bortsælges og endeel godt Egetømmer samt Ege og Bøge=Planker. Cataloger kunne afhentes her paa Contoiret. 8 Dage før Auctionen. Odense Herredscontoir den 26 Juni 1818. F. Knudsen. Enhver, der maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Oberstlieutenant, Ridder og Dannebrogsmand Christian Wilhelm v. Magius, der som Kommandeur for 3die Jægerkorps faldt 23 April 1818 i Slaget ved Slesvig, indkaldes med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Nyborg Skifteret den 20 Juni 1848. Bierfreund. Nærværende Nummer følger istedetfor det i Dagsavisen bebudede Tillægsblad. Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Odense. Vi optage med os fra en agtet Haand medde der saa høiligen fortjener af Kundskab. almindelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
J det tredie Hefte handler Mag. G. Thomsen om de fransk engelske Garantier for Slesvig af 1720. Forfatteren meddeler en betydelig Deel hidtil ukjendte Depescher og Breve, fundne i det brittiske Udenrigsministeriums Arkiv, som kaste et nyt Lys over de saa ofte omtalte Garantiakters Historie og dermed tillige over deres Betydning. Det fremgaaer deraf uimodsigeligt, at Garantierne virkeligen omfattede den danske Krones Besiddelse af hele Hertugdømmet Slesvig, og at den særlige Fremhævelse af den hertugelig-gottorpske Deel kun hidrører fra, at det var denne Deels Besiddelse, der kunde gjøres den danske Konge stridig, medens Jngen faldt paa at tviste om hans Ret til den Deel af Hertugdømmet, han havde arvet fra sine Forfædre. Endvidere bliver det af de her meddeelte Breve indlysende, at de brittiske Statsmænd dengang meget vel vidste hvad det havde at betyde at Garantiakten af 1720 knytter sig umiddelbart til Traktaten af 1715, ved hvilken Kongen af Storbrittannien paatog sig at sikkre Kong Frederik den Fjerde Besiddelsen af det hertugelige Slesvig til Gjengjæld fordi Danmark da overlod ham som Chur første af Hannover de fra Sverrig erobrede Hertugdom mer Bremen og Verden, ligesom ogsaa at hjælpe Kong Frederik med 6000 Mand imod Enhversomhelst, der truede hans Besiddelse af Slesvig. Den endelige engelske Garanti af 26 Juli 1720 er altsaa ikke en almindelig Forpligtelse, som England overtog for at tilveiebringe den det af andre Grunde vigtige Fred imellem Danmark og Sverrig, men den er ved at slutte sig til Traktaten af 1715 bleven en Deel af Betalingen for Bremen og Verden. At det var Hannover, der fik disse Lande, at Hannover og England nu ikke længer have fælleds Regering, kan naturligviis ikke svække Englands Forpligtelse til at betale hvad det engang har overtaget for sit Kongehuus, hvilket det nuværende engelske Ministerium jo heller ikke ligefrem har benegtet. Men mærkeligt er det, at just Hannover, som har nydt Fordelen af Englands Beredvillighed, nu er den Magt, der allerrivrigst stræber at rive Slesvig fra Danmark, og saaledes den, mod hvem England i Kraft af hiin Garanti er forpligtet til at træde i Vaaben. Det forekommer Anm., at det engelske Hof ikke uden Grund kunde forlange, at hvis Hannover ikke træder tilbage, skal det tilbagegive Danmark de Lande, England har forskaffet det ved hiin byrdefulde Forpligtelse, - i al Fald imod at erholde Kjøbesummen tilbagebetalt. Jøvrigt kan Anm. ikke andet end ønske, at Hr. Thomsens Arbeide snarest muligt maa blive oversat paa Tydsk, da der netop i denne Tid har været saa megen Tale om den engelske Garanti, hvis sande Beskaffenhed den storhert, oldenborgske Archivarius Dr. Lewerkus jo vil have fundet mærkelige Oplysninger om; men udelades burde den skarpe Gardinprædiken til Lord Palmerston, hvormed Skriftet sluttes. Det gavner ikke Danmarks Sag, at krænke en saa formaaende Statsmand personligen; og om man end maa haabe, at hans Politik er hævet over saa underordnede Hensyn, bør man dog skye Alt hvad der kunde bringe ham i Fristelse for at gjengjælde vrede og haanlige Ord paa en for Danmark kun altfor følelig Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Forf. slutter sin smukke Skildring, som vil læses med levende Jnteresse af hver dansk Qvinde og Mand med et Blik paa de rige Minder og Danmarks Lykke og Ulykke, der knytte sig næsten til hver Plet i Slesvig, Jsær staaer Danevirke som et Minde om, at hver Gang det danske Folk har sluttet sig sammen i kraftig Enighed, har ogsaa et nyt og herligere Liv blomstret frem paa de danske Sletter. "Allerede efter Carl den Stores truende Angreb i det niende Aarhundrede kunde Danmark udsende talløse Vikingeskarer: det blev en Seirens og Erobringens Tid, som ingensinde før. Paa de tydske Keiseres Toge mod Dannevirke i det tiende Aarhundrede fulgte Christendommens Jndførelse og strax efter kom Svend Tveskjægs og Knud den Stores hæderfulde Erobring af England. Svend Grathes og Henrik Løves Tog over Danevirke ind i Jylland saavelsom Keiser Fredrik Rødskjægs overmodige Fordringer og Lehnsherredømme over de danske Konger, gik forud for Danmarks stolte Vælde under Valdemar den Store, Knud den Sjette og Valdemar Seier. Endelig Grev Geerts Tog, som bidrog tilat dæmpe de stærke Gjæringer i Danmarks Jndre, aabnede Veien for Valdemar Atterdag, for de skandinaviske Rigers politiske Forening under een Krone, om nu end- og denne senere maatte kjøbes ved for en Tid at give Tydskheden Jndpas i Slesvig. Og nu i vore Dage, Neppe lød Budskabet om den Fare, der svævede over Danevirke, før alle Danske baade i Øst og Vest, Syd og Nord, paa eengang istemmede den gamle Folkesang: "Danmark deligst Vang og Vænge, Lukt med Bølgen blaa, Hvor de vakkre danske Drenge Kjækt i Leding gaae, Jmod Gother, Saxer, Vender, Hvor dem Gud og Kongen sender, Een Ting mangler ved den have, Ledet er af Lave." Under Sangen greb man til Vaaben og snart gav det mægtige Gny Gjenlyd blandt Sveriges og Norges Klipper. Ligesom Danevirke for henimod tusinde Aar siden fremkaldte Brodersind og Fasthed i det forhen adsplittede Danmark, saaledes skulde Danevirke nu ligesom med en Trylleslag atter vække Eenhed og Sammenhold, og det ikke alene i Danmark men i hele Norden, i alle tre skandinaviske Riger. De Tydskes uretfærdige Angreb paa Danmark Grændse har lagt en urokkelig Grundvold for de skandinaviske Rigers Sammenknytning til et stort aandeligt Heelt til en Eenhed, der ikke, som den forhen mislykkede politiske Forening, skal kjøbes ved at priisgive to af de nordiske Løver, ved at lade Nordens ældgamle Grændsevold Danevirke falde i Hænderne paa erobresyge Naboer. Den nye Skandinavien vil og kan ikke lade Slesvig blive tydsk. Derfor freidigt fremad. Den Tid skal sikkert komme, da det frie, det mægtige Skandinavien med Stolthed og Glæde vil mindes, hvorledes de danske, norske og svenske Krigere første Gang strede i de samme Rækker, og strede for Danevirke!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Skriftet er ledsaget med et Kort over den jydske Halvo, der tillige viser Folkesprogets Hovedforhold i Slesvig, og et Kort over Sydslesvig, hvor især de gamle Grændsebefæstninger træde frem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Man vil allerede i disse Skrifter, hvis raske Fortsættelse meget maa ønskes, finde fuldkommen tilstrækkelige Materialier til Gjendrivelse af det Raisonnement hvormed Tydskerne nu søge at besmykke deres Røverfærd imod Danmark. Navnlig vil man see, hvor ganske den saa meget omtalte Commiteebetænkning af Heckscher i den frankfurter, Nationalforsamling mangler al Grund; og udentvivl sporer man allerede disse Arbeiders Virkning i det gode og kraftige Svar paa denne Comiteebetænkning, der læses i den Berlingske Tidende Nr. 157. Det er da af stor Vigtighed, at Fragmenterne udbredes i saa viid en Kreds som muligt. Der bør sørges baade for tydske, franske og engelske Oversættelser og Jntet spares for at faae dem udbredte over Europa i et meget stort Antal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
AVERTISSEMENTS. Udpantning. for resterende Communeafgivter af Odense Kjøbstad for April Qvartal d. A. samt for Bygningsskat for Halvaaret til 1 April 1848 foretages Onsdagen den 3 Juli førstkommende og paafølgende Dage; hvilket herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 2 Juni 1830. bekjendtgjøres til Restancedragernes Underretning, med Tilføiende: at da Communen paa Grund af Tidsomstændighederne har faaet en Tilvæxt af flere ikke forudseete Udgivter vil den anoncerede Udpantning uden Ophold blive iværksat, og Pantegodset saavel for disse som for de ældre Restancer strax blive medtaget, saafremt Samme ikke inden ovenanførte Tid ere indbetalte til vedkommende Oppebørselsbetjent. Odense Byfogedcontoir den 27 Juni 1848. Klaumann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Da der ved det literære Selskabs Möde den 15ds. ikke indfandt sig et tilstrækkeligt Antal Medlemmer til at tage nogen Bestemmelse, ansættes herved i Overensstemmelse med Lovenes § 12 et overordentligt Møde paa Gymasiet til Onsdagen den 28de Kl. 51 hvilket da vil falde sammen med det ordentlige Møde, der efter samme i Lovene skal afholdes efter Landemodet. Bestemmelser ville blive at tage om Selskabets fremtidige Bestyrelse samt om Udgivelsen af et vigtigt literært Arbeide. Et allernaadigst Reskript fra Hs. Majestæt vil blive meddeelt. Kofoed-Hansen, Esbensen. Sekretær. Kasserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
En sort Saffians Tegnebog, der indeholdt 37 Rbd. 1 Mk. 15 s. i contante Penge, samt 2 Udlaans Beviser til 50 og 20 Rbd. samt endeel Breve, er tabt enten i Odense eller paa Veien til samme. Den retsindede Finder, som leverer Bogen med dens Jndhold paa Adressecontoiret i Odense eller til Forvalteren paa Nordskov, erholder en Douceur af 15 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Dampskibet, Victoria Capit. N. P. Nielsen, J farer regelmæssig mellem Kjøbenhavn og Sønderborg, anløbende: Rødvig, Kallehave, Koster, Gaabense og Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Afgang fra Kjøbenhavn hver Mandag og Torsdag Afgangstiden fra Svendborg: ombord Aftenen for Skibets Afgang. NB. Skibet anløber ikke meere Lohals.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Jndskrivning i Svendborg skeer hos Morgen Kl. 5 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Sønderborg, Tirsdag og Fredag Eftermiddag Kl. 5. til Sønderborg hver Tirsdag og Fredag Morgen Kl. 3. Kjøbenhavn, Onsdag og Løverdag Kl. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Passagerer fra Svendborg kunne, om ønskes, gaae Svendborg d. 12 Juni 1848. Ph. N. Schytt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Til Kogsbølle Skole pr. Nyborg søges en Hjelpe lærer. Lønnen vil blive 60 Rbd. om Aaret og Alt frit i Huset. De, som attraae denne Plads, ville, forsynede med de behørige Attester og Anbefalinger, enten personlig eller i portofrie Breve, henvende sig til Undertegnede. Vindinge Præstegaard pr. Nyborg d. 19 Juni 1848. Lange. Capellan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
En duelig Bødker kan faae Arbeide paa Aalykkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
En ung Pige fra Als, der hidtil har tjent som Stuepige, søger en lignende Plads her i Fyen til 1 November. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
En flink Pige kan fra nu af til 1 Novbr. erholde Tjeneste i Nærheden af Odense. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Daguerreotyp-Fortraiter aftages dagligt saavel i mørkt som lyst Veirligt fra Kl. 92 og fra 37 for 9 Mk. - 5 Rbd. pr. Stk., af enkelte Personer og Grupper i Hr. Gjæstgiver, Strøms Hauge. C. G. Clausen. Odense d. 27 Juni 1848. Daguerreotypist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Et Partie poleret Jagtkrudt, i Foust paa 25 og 12 1/2 Pd. udsælges til 3 Mk. pr. Pd. hos J. J. Stokkebye, Odense Nørregade No. 401.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Nybrændt Faxøe Steenkalk kan faaes fra min Kalkovn udenfor Vesterport Fredagen den 30 Juni. S. Strøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Nybrændt Faxöe Steenkalk udsælges fra min Kalkovn Løverdagen den 1 Juli. Tørv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
J Julii Maaned vil ved Langensøe blive bortsolgt endeel udmærket Tørv. 1000 Stkr. i hver Stabel. Auctionen bliver nærmere bekjendtgjort. Holsteenshuus den 25 Juni 1848. Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Huusleilighed. Underste Etage i Huset Nr. 673 i Nedergade er at erholde til Leie førstkommende Michaeli Flyttetid. Om Leien akkorderes med Svendborg Byefogedcontoir den 20 Juni 1848. D. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Hvor 2 Værelser, med eller uden Meubler, kan erholdes til Leie maanedsviis, anvises af Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Da de ved 3die Auction over Kjøbmand Ernst Brandts Opbudsboes faste Eiendomme her i Byen gjorte Bud ikke ere approberede, bliver bemeldte Eiendomme, saaledes som de ere beskrevne i de tidligere udstædte Bekjendtgjørelser, stillede til Bortsalg ved en 4de Auction, der afholdes her paa Contoiret Tirsdagen den 18 Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10. Hermed et Tillægsblad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Fyens Stiftavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse. Hendr. Teisen. Chr. v. Jessen. Tille dresse- og politisk Nr. 159. Tirs
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Fædrelandet. Blandinger. J de sidstankomne Hamborger Blade berettes endvidere. J den rendsborgske Stænderforsamling er nedsat en Kommittee i Marinesagen. Tiedemanns Andragende om en slesvig-holsteensk Ban blev forkastet, hvorimod hans Andragende om et velorganiseret Krigsministerium fandt bifald, og har Man desangaaende nedsat en Kommittee. Regjeringens Forslag at dække Finantsernes Underballance bestaaer i en Jndkomstskat og i 1 pCt. Afgift af Grundeiendomme og Panteforskrivninger. Jndkomststatten har Man ansat til 4 pCt., og har Man tillige til Hensigt at kreere Sedler til et Beløb af 4 Millioner Rbd. - Det hannoveranske første Kammer har endelig besluttet at opløse sig, og Adelen vil for Fremtiden underkaste sig den samme Valgmaade, som de øvrige Stænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Provst Fasting paa Samsø og Thune, tillige Sognepræst for Besser og Onsberg Menigheder, skal ifølge en Jndsenders Beretning i "Almuevennen" i et Sogneforstanderskabs Møde i Tafteberg Skole beviislig have sagt: "Hertugen af Augustenborg er det bedste Menneske, som der er Liv og Blod i; han behandler de danske Krigsfanger anderledes smukt og godt, end de tydske behandles hos os. Skylden til denne usalige Krig, hvorved Landet ruineres, er ikke Hertugens, men de nye Ministres." Man haaber, at Provsten vil rense sig for denne beskyldning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Skomagersvendene i Aarhuus have, ifølge Forslag af Oldermanden, Hr. Køniche, til vedkommende Kommittee i Kjøbenhavn indsendt deres Sølv-Velkomst med Tilbehør. (Aarh. Flyvebl.)J Veile A. hedder det i den fortsatte Beretning om den tydske Okkupation: "Det skal have været Wrangels Plan (der tales om Udskrivningen af de 2 Mill. Species), efter at have taget alle Kostbarheder og le transportable Gjenstande af Værdi, at bortdrive al Qvæget, og gjøre det Hele i Penge paa tydske Markeder Hvorvidt han i Udførelsens Øieblik vilde have seet sig istand til at bevæge sine Tropper til at exeqvere hans befalinger i denne Henseende, kunne vi ei afgjøre, men vi betvivle det, idetmindste vide vi med Vished, at flere preussiske Officerer bestemt erklærede sig herimod, og med endnu større Bestemthed erklærede de slesvigske og holsteenske Menige, at hvis Nogen iblandt dem fandtes saa slet, at han vovede at forgribe sig paa nogen Mands Eiendom, skulde han strax falde paa sin GjerninKammerherre Grev Reventlow til Christianssæde der iaar med ikke ringe Opoffrelse har afløst sin Huusmænds Pligtarbeide, har ladet opreise en Mindestøtte for sin Fader Chr. Ditlev Fred. Reventlow, der for over 50 Aar siden var den første Godseier paa Lolland, som ophævede Gaardmændenes Hoveri paa sit Gods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Odense. (Af et Brev fra Hamborg af 22 ds.) Her kommer næsten daglig smaa Afdelinger Forbundstropper igjennem; i Middags saae jeg c. 400 Jægere og et Par hundrede Jnfanterister fra Mecklenborg. En Rygte fortæller idag, at Wrangel har sendt sit svære Skyts, deriblandt 4 Stykker Spundinger tilbage til Rendsborg. Paa vor Armee rakke de tydske Blade dygtig ned: "Soldaterne maae gaae i Træsko; de faae ingen Lønning &c." et Faktum derimod er det, at navn. lig de hamborgske Hanseater endnu ikke have faaet en Skilling siden de droge ud herfra. Hvad er det ellers for en Røverhistorie om en preussisk General, der er falden i Slaget den 5te Saadanne Historier skulde Man hjemme vogte sig for at komme med. Huset Arne mann er da røget af Pinden; Sagerne skulle være maadelige og Hertugen af Augustenborg, der er interes. seret med en klækkelig Sum, skal være bleven rasende ved Efterretningen om Standsningen; han stod paa en meget venskabelig og fortrolig Fod med Arnemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Man har her i nogle Dage talt om Vaabenstilstand, det gjorde Man ogsaa inden Slaget ved Slesvig og imidlertid trak Tydskerne den Magt sammen, hvormed de nødte os til Tilbagetog, saaledes maa det ikke gaa tiere. J Preussen faaer nok snart Tingen en anden Vending; aldrig saasnart er Prindsen kommen tilbage før han begynder paa den gamle Maneer; han skal være for en Forbindelse med Rusland og har allerede faae udnævnt en russisksindet Udenrigsminister; ville Berlinerne taale det ret længe, Neppe. - Ogsaa her i Provindsen er Almindeligheden af poffrende Begeistring for vor nationale Kamp og at Medfølelse for dem, der i denne Anledning vove Liv og Blod for Fædrelandet, lagt for Dagen ved saa ende. Kjendsgierninger at den nu igang bragte Asses Subskription til Fordeel for vore kæmpende og faldne Medborgeres Familier og for dem der ved at qvæstes i Kampen blive uskikkede til Erhverv, ikke behøver nogen Anbefaling for at finde den talrigste Deeltagelse. Den er ansat til 4 s. om Ugen uden Forpligtelse til nogen bestemt Tid for at blive tilgængelig for en stor Kreds, saa at ogsaa den mindre Bemidlede erholder en forønsket Leilighed til at bidrage sin Skjærv til det hellige Øiemeed. At den vil kunne afgive en virksom Hjelp sees allerede deraf, at den alene i Kjøbenhavn beløber sig til c. 2200 Rbd. om Ugen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
J disse betrængte Tider bør enhver fædrelands findet Borger gjøre Sit for at staae Fædrelandet biDer frembyder sig her et Middel, der er ligesaa gavnligt som det er frit for Omkostninger, nemlig at deponere forarbeidet Sølv i Banken. Nytten heraf er væsentlig, da Pengetrangen lettes idet Banken kan sætte en større Deel af Sølvbeholdningen i Circulation, og da der aldeles ingen Fare er for at miste hvad Man deponerer, bestaaer hele Offeret deri, at Man for nogen Tid berøver sig den forfængelige Lyst at prange med ædle Metaller. Andre Steder i Landet er Man derfor ogsaa ilet med at yde Fædrelandet sin Bistand i denne Retning; men det velhavende Fyen har hidindtil staaet tilbage. Da Jndbyggerne i alle andre Retninger ikke have viist sig mindre villige til at bringe store Offer end i det øvrige Land, tør Man vel antage, at Aarsagen til at de hidtil have afholdt sig fra ogsaa at bringe dette, kun har ligget i Ubekjendtskab med de Former de skulle iagttages og i Vanskeligheden ved Afsendelsen Disse Hindringer kunde bedst skaffes afveien dersom nogle Mænd, der vare i Besiddelse af deres Medborgeres Tillid, vilde stille sig i Spidsen for en Jndsamling i denne Retning og paatage sig Uleiligheden ved Afsen. delsen. Mange, især saadanne som kun kunne indsende Ubetydeligheder, vilde vistnok med Glæde efterfølge en saadan Opfordring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
Foruden de tidligere til Armeen stillede 2 Heste har Gudme og Brudager Sogne endvidere stillet Heste paany.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
(Dagsposten.) En russisk Eskadre ligger i Kjøgebugt, Forfatteren og Komponisten til Sangen "Der tappre Landsoldat, Dhrr. Kand. polyt. Faber samMusikhandler E. Hornemann, ere allernaadigst udnævnte til Riddere af Dannebrogen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-06-27
- De jydske Stænder have næsten i alle Dele antaget Kommitteens Jndstillinger angaaende Kreditbeviserne og Krigsskatten. Til Kontrolkommittee i Anledning af Kreditbevisers Udstedelse ere blevne udnævnt Etatsraad Bruun, Kancellieraad Jngerslev og Proprietair Nyholm. Saavel de fjendtlige som vore egne Troppers Stilling i Slesvig er endnu stedse den samme. Rygte, om, at Preusserne ere gaaede syd for Flensborg, holder sig, der tilføies endog nu, at de gaae aldeles ud af Slesvig, men om dette og meget Andet savnes al Bekræftelse. Fra Fjenden i Mellemslesvig og Frikorpsei det stærkt barrikaderede Apenrade udsendes hver Nat Patrouiller for at udspeide vore Troppers Stilling og Bevægelse. Natten til den 26de blev Anføreren for en saadan Patrouille, efter Sigende en Grev Rantzau, taget tilfange af vore Patrouiller. Da hans Folk ved Sammenstødet strax skal have forladt ham og han selv hverken vilde flygte eller overgive sig, blev han med meget sønderhugget Ansigt og Skulder bragt ind til vore Tropper. - Blandt det slesvigholsteenske Kavallerie Heste i Tønder er der udbrudt en stærk smitsom Syg(den meest ondartede Snive), saa at der næsten hver Dag maa skydes flere af dem. (Dvk.