Aalborg Stiftstidende, 1844-03-18
Aarh. Av. har følgende Efterretninger fra Hovedstaden; Vor Landmand, den dygtige Architect Chr. Hansen, som har havt væsentlig Deel i Athens Forskjønnelse, idet han der har opført flere offentlige Bygninger i en meget ædel Stiil, vil til Foraaret vende tilbage til sit Fædreland, da han ved den nylige græske Revolution er bleven sat ud af sin Virksomhed. Hans Broder, Theophilus, der ogsaa er en anerkjendt genial Architect, og som ligeledes var beskjæftiget i Athen, har begivet sig derfra paa Veien til Rom, hvor han agter at opholde sig nogle Aar. – Baade Nationalbanken og Creditkassen, der drive borgerlig Næring ved at discontere a., ere iaar satte i Næringsskat, første i 200 og sidste 100 Portioner. – Rygtet om, at Statsminister v. Stemann skulde have solgt sit Gods Valdbygaarden, stadfæster sig ikke. Sandheden er, at der i denne Tid har været Liebhavere dertil; men deres Bud, der angives imellem 4 af 500,000 Rbd., ere ikke antagne. – Efter Forlydende agter Grev Marasini, Directeur for det herværende italienske Operaselskab, at give nogle offentlige Maskerader paa Hoftheatret i Slutningen af Marts Maaned. - Een af de Hinduer, der som vist Flere af vore Læsere ville mindes – for endeel Aar siden her optraadte som Jongleurer og gave deres Forestillinger paa Hoftheatret Madra Samme, er nylig i Sverrig bleven omvendt til Christendommen. Han er bleven døbt af den ogsaa som Digter hæderligt bekjendte Biskop Franzen i Hernssand. Medua, eller rettere Medua Samme, bekjendte sig tidligere til Brahmas Lære og kan antages at være den Første af denne Religionssect, der har omvendt sig til den evangelisk-lutherske Lære. Da Franzen lod ham læse Jesu Bjergprædiken og han kom til det Sted, hvor det hedder: "Elsker Eders Fiender og velsigner dem, som Eder bande a., rystede han paa Hovedet, og meente, at det var for Meget forlangt. Han erklærede, at han ansaae Hævnen for ligesaa retmæssig som naturlig. Franzen søgte da at gjøre ham opmærksom paa Aanden i Christi Sædelære og paa Evangelium som et Naadens og Forsyningens Ord. Men det Jndtryk, som dette gjorde paa ham, tobede han først da han kom til at læse Christi første Ord paa Korset: "Fader, forlad dem; thi de vide ikke hvad de gjøre." Da faldt store Taarer fra hans Øine, og han sagde: "Det er mere end menneskeligt; det er guddommeligt. Siden havde han Jntet at indvende mod den øvrige Lære, eller imod den 5te Bøn: "Forlad os vor Skyld, som og vi forlade vore Skyldner, Det Taksigelses Document, som i Løbet af forrige Sommer blev overrakt Hs. Maj. Kongen fra Hamborgs Senat og Borgere, i taknemmelig Paaskjønnelse af den Hjælp og Bistand, som Hs. Maj. ved Efterretningen om den ulykkelige Jldebrand i Mai 1842, øieblikkelig lod ti flyde Hamborgs brandlidte Jndvaanere, er udført med antik Skrift i forskjellige Farver og Former, og omgivet med Tegninger og Forziringer i Middelalderens Maneer af den hamborgske Maler H. W. Soltau. Det Hele er et overordentlig skjønt og smagfuldt Arbeide. Tvende Hovedpiller bære en Spidsbue, hvori Kongens Navnechiffer er anbragt. Over Begyndelsesbogstaverne svæver en Due med Oliegrenen. Hovedpillerne bekrandses af to Figurer, tilhøire Adolph v. Schaumburg, tilvenstre Dr. Bugenhagen. Sidevæggene indeholde i Ornamenter indflettede Skjolde, hvorpaa tilhøire er antydet Kjøbenhavns, Slesvigs, Flensborg og Jtzehoes Vaabener; tilvenstre Meldorfs, Glückstadts, Kiels og Altonas Vaabener, med Hensyn til, at disse Stæder havde viist sig fortrinligt virksomme til at lindre de Brandlidtes Nød. En blaa Løve og en gylden Grib angive, som Basis for Ornamenterne, den danske og vendiske Stamme. Den hele underste Deel af Forziringen indeholder alle de enkelte Deele af det danske Vaaben.