JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Ved Proclama, som læses i vedkommende Overret og Underret, ere Creditorerne i afdøde Gaardmand og Enkemand Jørgen Pedersens Bo i Krongerup og afdøde Gaardmand Jørgen Balles Enke Karen Christensdatters Bo i Radsted indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Hardenberg-Reventlovs østre District; hvilket herved bekjendtgjøres. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 5te Juni 1833. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Enhver, der har Noget at fordre i følgende Stervboer: 1. efter Gid. Hans Jensen i Raadsted, Peder Jacobsen Kamper i Lille Slemminge, 3. - Hid. Jørgen Christensen i Fjelde Jeppe Rasmussen ved Radsted Teglværk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter i Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre District. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 5te Juni 1833. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Jacob Andersen i Hellinge indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Juellinge, den 13de Juni 1833. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Sommerkasketter kan faaes hos Kauffmann i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Den 25de og 26de Juni kan faaes Steenkalk ved Berrisgaards Teglværk til 16 Mk. pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Den 21de og 2de ds., fra Formiddag Kl. 10 til Eftermiddag Kl. 4, kan ved Bremersvold og Kjerstrup Godsers Teglværk, beliggende i Øster Ulslev Skov, bekommes brændt Steenkalk a 15 Mark pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-14
Condition ønskes. En velopdragen, confirmeret Dreng ønsker sig antagen i Handelslære, enten strax eller til 1ste Novbr. AvisExpeditionen giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Adorevsecontoirs Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Syvogtyvende Aargang. Nummer 49. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Portugal. Det engelske Skib "Castore paa 42 Kanoner er den 3die Juni afgaaet til Lissabon, hvorhen "Donegal paa 74, "Stage paa 42 og "Soult paa 18 Kanoner strax skulle følge. Den engelske Regjering maa altsaa befrygte en nærforestaaende Crisis, der kunde udfordre kraftig Beskyttelse for brittiske Undersaatter og brittisk Eiendom. - Til Oporto ankomme daglig Forstærkninger saavel fra England som fra Frankrig. Den 21de Mai vilde Don Miguels Flaade gaae i Søen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Polen. Urolighederne, hvorom der har været saa megen Snak, indskrænke sig blot til nogle Streiftog af bevæbnede Bønder, uden at Sagen enten er vigtig eller staaer i Forbindelse med udenlandske Bevægelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Jndenlandsk. J Skuespilhuset i Slesvig fandt den 17de Mai en sjelden og rørende Fest Sted. Hs. høifyrstel. Durchl. Landgreve Carl af Hessen beærede nemlig denne Forestilling, den sidste Selskabet inden dets Afreise til Kjøbenhavn gav, med sin høie Nærværelse. Da det var første Gang igien, efter en Række af circa 15 Aar, at Hs. Hurchl. betraadte Skuespilhuset, var dette brillant oplyst og smagfuldt decoreret med Taft, Blomster &c. Trods Varmen, var det ogsaa allerede en heel Time før Skuespillets Begyndelse overfyldt af Tilskuere, som ved den ærværdige Fyrsteoldings Ankomst, ledsaget af sin hele Familie, i den herskabelige Loge, blandede deres eenstemmige Jubelraab med Pankernes og Trompeternes Lyd. Synlig rørt over denne Modtagelse, lænede Hs. høifyrstel. Durchl. sig ud over Logen og talte, med inderlig bevæget Stemme, nogle hjertelige Taksigelsesord. Hattene bleve derpaa atter svingede, og Vivatraabet syntes nu slet ingen Ende at ville tage, indtil Folkesangen; "Den König segne Gott blev istemt, og, under Ledsagelse af det stærkt besatte Orchester sjungen til Ende. Hs. høifyrstel. Durchl. raabte nu med høi Røst: Kongen leve!" og et tredobbelt "Vivat!" og "Hurra!" fra hver Mund rungede igjennem de festlige Haller. Orchesteret begyndte nu Ouverturen til Operaen Zampas, der blev givet med ny pragtfulde Costumer og Decorationer, og optaget med levende bifald. Efter Forestillingen ledsagede Publicums lydelige Fryderaab den høitfeirede, ærværdige Fyrsteolding til Vogns; Hestene bleve spændte fra, og Høisamme trukken til Slottet af den jublende (Jtzeh. Ugebl.) Mængde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Hs. Maj. Kongen har under 26de f. M. allernaadigst tilladt Premierlieutenanterne i Sø-Etaten, Andreas Christian Polder og Magnus Nicolay Suenson, samt Secondlieutenanterne i bemeldte Stat, Jost Ferdinand Guillaume van Dockum, Peter Christian Holm og Harald Oxholm, at anlægge og bære den dem af Hs. Maj. de Franskes Konge tildeelte Decoration som Riddere af den franske Æresle(Berl. Tid.) gions Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Den særdeles duelige Mechanicus Schiøtt fra Kjøbenhavn er med sin Familie afgaaet til Newyok. (Hbp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Vor danske Almanak for Aaret 1834 har atter faaet den Hovedforandring, at i Stedet for de Himmeltegn, hvori Maanen viste sig, er anbragt dens daglige Op- og Nedgang ved Klokkeslet. Derimod savner Man Planeternes Conjunction, Opposition og Qvadratur, som for Lægmand var et Hjælpemiddel til at finde disse interesfante Himmellegemer. Forskjellen imellem Middel- og Soeltid er angivet ved et 4 og Foruden den belovede Tabel over Veirliget i 1832 er denne Almanak udstyret med flere smaa lærerige Afhandlinger, saasom Noget og Foderets Benyttelse, af Kammerraad Drewsen, om Tordenveir og om stærke Drikke, de to sidste af Statsraad og Professor H. C. Ørsted, Ridder og Dannebrogsmand. (Hemp. Av.)Hr. Grosserer P. L. Knudtzen i Kbhavn har i afvigte Aar fra Norge ladet bringe en søllingst Dæksbaad over til Jsland, for at forskaffe dette Lands Jndvaanere en udmærket Model, samt gjøre dem bekjendte med disse Baades fortrinlige Brugbarhed. Blandt de Fordeele, sammes Jndførelse i Island vil medbringe, nævnes i Særdeleshed, at den hidtil forsømte Søkalve fangst derved kunde ophjælpes, da den, naar den drives i aabne Baade, hyppigt gjør de raskeste Sømænd til Offere for deres Dristighed. – J afvigte Sommer er i Fjordene paa den sydlige Deel af Landet fanget en Deel Sild i smaa Sættegarn; men i saa ubetydelig Mængde, at der hidindtil næsten Jntet er saltet og udskibet deraf. Ogsaa i denne Henseende har Grosserer Knudtzen Fortjenester, i det han har ladet Folk, der ere bekjendte baade med Sildefiskeriet og med Saltningen og Tilberedningen, komme fra Norge over til Jsland, samt tillige anskaffet store Sildenæt, lig dem, der bruges ved Norges Kyster. Det er følgeligt høist sandsynligt, at Man, især naar Sildenne komme saa nær Land at Mankan indspærre dem, ligesom det skeer i Norge, i Fremtiden vil kunne fange betydeligt til Forsendelse af denne Artikel. Hr. Knudtzen fik i Fjor kun circa 100 Tdr. Sild, som bleve nedsaltede og forsendte. Den islandske Sild er ikke fuldt saa stor som den, der fanges ved Trondhjem; men, i Følge almindelig Mening, lige(Hls-Tid.) saa feed og velsmagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Blandt Efterretninger fra Kjøbenhavn læses i Aalborg Avis Følgende: "Hos en Mand, der er Directeur for et Legat til Udstyr for Borgerdøttre, indfandt sig for nogen Tid siden en vakker, men særdeles ung Pige. Den gamle venlige Directeur spurgte hende derfor, om hun da allerede havde en Elsker, og Pigebarnet svarede ham ganske troskyldigt, at det aldrig var faldet hende ind at tænke derpaa, da hun troede, at der – tilligemed Legatet anvistes hende en saadan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Kjøge, den 9de Junii. Gaarsdagen var for vor lille By en Festdag af heel sjældent Slags. Landsfaderen, vor alderstegne Konge, vandrede iblandt os med sin sædvanlige godmodige Ligefremhed, og Byens og Omegnens Beboere flokkedes omkring ham med den samme hjertelige Utvungenhed, der pleier at blive den gode Huusfadar til Deel, naar han træder ind i Sines venlige Kreds. Ligesom denne ved sin Hjemkomst med Deeltagelse erkyndiger sig om, hvad der er forefaldet af Vigtighed i hans Fraværelse, saaledes viste ogsaa den gode Konge sig som vor fælleds Fader, ved selv at see, prøve og dømme. Jntet var for ringe for hans Opmærksomhed. Det er ikke vor Hensigt, at skildre den Maade, hvorpaa han blev modtaget. Den er eens over hele Danmark. Hellere ønskede vi, at kunne give et Billede af den Sindstemning, i hvilken Kjøge Byes tro Jndvaanere ventede deres Konge, og en Beskrivelse af de Følelser, hvormed de toge Afskeed med ham. Kongen kommer!" lød det i de nærmest forudgangne Dage overalt, og Glæden satte Alle i en livlig Virksomhed med at pynte og ordne. Enhver, der troede at kunne bidrage noget til Festens Forskjønnelse, tilbød sin Hjælp uanmodet, og Alt stræbte Man at indrette saaledes, at Løverdagen kunde være en Fridag for Huusbonde saavelsom for Tjener. Saaledes frembrød Lover dag Morgen. Himlen var graae og det smaaregnede. Ønsket og Torveir fortrængte nu endog det længe nærede Haab om Regn, og alle Øine vare rettede mod Landeveien. Kl. 11 1/2 lod endelig det første Kanonskud og kort efter jublede Folket sin Konge imøde. Hans hele 2 Timers lange Ophold var helliget Forretninger: intet Øieblik offredes til egen Beqvemmelighed. Overalt var Hs. kgl. Høih. Prinds Frederik ved sin ophøiede Svigerfaders Side. Kl. 1 1/2 forlod Hs. Majestæt atter vor By, og da var det interessant for Jagttageren at lægge Mærke til det Jndtryk, som Kongens Nærværelse efterlod. Glade Klynger vandrede omkring i Gader og Stræder. Alle havde Noget at meddeele. Smaa Besøg og Gjenbesøg vexlede, og Gjenstanden for Samtalen var overalt Kongen. Hans Nedladenhed og Mildhed havde indtaget alle Hjerter og forenet dem i det ene Ønske: "Længe leve Kongen!" Uden videre Aftale, blot tilskyndet af en naturlig Drivt til Glæde, samledes en Deel Embedsmænd og Borgere om Aftenen ved et tarveligt Maaltid, og med større Jnderlighed, end her, har Man neppe nogensinde udbragt en Skaal for Dannerkongen Frederik den Sjette. Mariebo. Hs. Majestæt har, ved Hs. Hobh. Hr. Kammerh. og Stiftamtmand v. Jessen, Command.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
af Dr. og Drid. &c., allernaadigst ladet Jndbyggerne her i Byen tilkjendegive sin allerhøieste Tilfredshed med den Maade, paa hvilken de modtoge Allerhøistsamme. Anhang til Efterretninger fra Udlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
J Følge Skrivelse fra Constantinopel af 19de Mai bekræfter det sig, at Jbrahim har tiltraadt sin Tilbagemarsch, men der tales om et Brud mellem Frankrig og Rusland. Der fortælles tillige, at den ved Dardanellerne samlede franske og engelske Flaade har tilkjendegivet Commandanten paa Slottene, at den havde Ordre at passere Strædet, og, i Vægrings-Tilfælde, at tiltvinge sig Gjennemfarten. Den russiske Grev Orlow paastaaer, at Porten maa forbyde enhver fremmed Sømagt at gaae igjennem ved Dardanellerne. – Bosniak kerne, som handle under Vicekongen af Ægyptens Jndflydelse, ere faldne ind i Servien, hvor de paa en lumsk Maade have myrdet et betydeligt Antal ubevæbnede Landboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
J Warschau er bekjendtgjort en keiserlig Amnesti hvorefter alle de Officierer af den forrige polske Armee og de Civilpersoner, som bleve førte til Rusland, kunne vende tilbage, med Undtagelse af General Krukkowiecki- og Fyrst Radziwill, samt 15 andre Personer, der ere sagsøgte, men endnu hverken frikiendte eller domfældte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Bekjendtgjørelser. De af Jnteressenterne i Lollands og Falsters Stifts Sparekasse, som ønske Renter udbetalte i 11te Juni, Termin 1333, ville behage, i Overeensstemmelse med Grundlovens 5te og 6te K., at afhente disse paa Casserer-Contoiret inden 11te Juli førstkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Efter den i Stiftsavisen Nr. 102, 1832, indrykkede Bekjendtgjørelse var R. Sølv. Sedler. Kassens Beholdning 11 Decbr. Rbd. s Rbd. s. Senere er indkommen: i Maaneden til 11 Jan. 1833. 11 Febr. 11 Marts - 11 April – 11 Mai 11 Juni Og udbetalt. i Maaneden til 11 Jan. 1833. 11 Febr. 11 Marts - 11 April 11 Mai 11 Juni - Altsaa Beholdning 11 Juni 1833 18328, 54, 57975, 27. J den kongelige Kasse er indbetalt 18000 60700 Den med Sparekassen forenede Laanekasse, som begyndte at virke i December Maaned 1833, har til 102 Laansøgende udlaant 1380 Rbd., hvoraf 840 Rbd. ere tilbagebetalte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Kassens Beholdning, som ei er under Udlaan, er i dette Nu 205 Rbd. 32 s. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Directionen for Spare- og Laane=Kasserne i Nykjøbing paa Falster, den 11te Juni 1833. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Fugleskydning i Branderslev vil blive afholdt Løverdagen den 22de Juni førstkommende paa følgende 6 Sølvgevinster: Brystpladen 6 Spiseskeer, vog 21 Lod; høire Vinge en Flødekande, 11 Lod; venstre Vinge en Kalotskee, 11 Lod; Halen 6 Theeskeer, 8 Lod, Kronen en Fiskeskee, 7 Lod, Ringen en Punscheskee, 5 Lod; Alt kjøbenhavnsk Prøve. Der mødes Kl. 7 om Morgenen. Et dobbelt No. koster 16 Mark og et enkelt 10 Mark. Det bemærkes, at der bruges saavel Rifler som glatte Geværer, men ingen af større Caliber, end at 14 Stkr. af disses Kugler veie eet Pund. Hvortil de Lysthavende indbydes. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
J Følge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Peder Jørgensen af Østerby paa Feis, blive de Stervboet tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Eiendomsgaarden, med tilliggende Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., i Østerby paa Feie og denne Gaards Kongetiende, og 2) et Huus med Hauge ibid., bortsolgte ved 3de Auctioner, der afholdes: Fredagen den 28de Juni) Fredagen den 5te Juli ) d. A., Form. Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Løverdagen d. 13de f. M.)De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den tredie paa selve Stederne; hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Liebhavernes som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Feis, den 5te Juni 1833. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Onsdagen den 19de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages i Hospitalet hersteds offentlig Auction over sammes Kornbeholdning, som bestaaer i 55 Tdr. - Skpr. 1 Fdkr. Hvede, Rug, 727 - 2 - . - Byg, 56 – 3 - Havre, 40 – 3 – graae Ærter, foruden en Deel Afharpnings=Korn; Alt af 1832 Aars Afgrøde. Nykjøbing, den 12te Juni 1833. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Det Stervboet efter afdøde Parcellist Rasmus Pedersen Myssen tilhørende Selveiersted i Maglebrænde Bye, som bestaaer af et Vaaningshuus paa 9 Fag og tvende Udhuse paa 15 Fag med tilliggende Jordlod af circa 2 1/2 Tdr. Lands Størrelse, der indbefatter Gaards pladsene til Gaardene No. 7 og 9 af Maglebrænde og Parcellen No. 2 af Gaarden No. 6 i samme Bye og staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fdk. 1 3/4 Alb., samt et Stykke Torveskiær af forbemeldte Gaard No. 7 og dennes Andeel af Træer i Stangerup Skov, bliver opraabt til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Fredagene den 28de de, den 5te og 12te Juli d. A., om Formiddagen Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus og den tredie paa Selveierstedet i Maglebrænde Bye. Conditionerne kunne forinden Auctionerne erfares herpaa Contoiret. Falsters Birk, den 14de Juni 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
J Følge dertil under 11te Mai d. A. meddeelt kgl. allernaadigst Bevilling, som læses inden vedkommende Retter, blive alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Jørgen Hees til Skiftebehandling opgivne Bo, herved indkaldte, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteret med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Nakskovs Skifteret, den 6te Juni 1833. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Creditorerne i Stervboet efter Tjenestekarl Hendrik Madsen i Kuditze indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 26de Oct. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 6te Juni 1833. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Jacob Andersen i Hellinge indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Juellinge, den 13de Juni 1833. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Ved Proclama af Dags Dato, som inden vedkommende Retter læses, ere Creditorerne i afg. Parcellist i Maglebrænde Rasmus Pedersen Myssens Stervboe med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde deres Fordringer paa dette Boe for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 14de Juni 1833. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Tilkjøbs. Et Stuehuus paa 10 Fag, et Ladehuus paa 9 Fag og et Staldhuus paa 9 Fag, Alt til Nedbrydelse, kan erholdes tilkjøbs hos Gaardmand Jeppe Jeppesen i Egholm, Horslunde Sogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Tjeneste ledig. For en duelig Huusjomfru er en Condition ledig strax. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-17
Ved Tallotteriets 1202 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 23. 17. 42. 48. 69.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-21
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 50. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Ved Hs. Maj. Kongens Afreise fra Nakskov den 11te Juni 1833. Sommerklædt hæved sig frem, af Østersøen ombeltet, Lollands den yndige Kyst, mod hvilken Skibet nu svæved hen over Bølgen det gled, stolt af sin kostbare Byrde; Danekongen det bar, vor Fredrik den Sjette, hiin milde, som nu gjæsted sit Land, en Deel af hans elskede Rige. Folkets jublende Røst ham fulgte fra Skibet til Staden," landligt titter den frem med Taarne bag Skoven ved Fjorden; derpaa til Mariebo hen, hvis gamle ærværdige Mure, smukt sig speiled i Søen, som rundt er krandset med Skove. Hardenbergs herlige Slot og Engestofts yndige Have skued Landsfaderen glad, og deelte den Fryd, han udbredte, indtil Solen nedsank og rødmende peged mod - Vesten. Hvislende steeg Raketten, da gjennem de løvklædte Porter, Kongevognen foer frem, men Drotten bød venlig at holde, for at tage mod frydfulde Bondehilsen og Hurra, der fra Qvinder og Børn og Mænd med Krandse om Hatten op til Himmelen lød fra tusinde Læber og Hjerter. Seent den Aften bliker glemt i landlige straatakke Hytte. Far Saa en Skare til Hest med Fakler drog Kongen imøde *) Saxkjøbing. Smagfulde Æreporte vare opreiste ved Herresæderne Juellinge og Sæbyholm, sidste Sted med Transparent og Ordene: Gud velsigne Kongen, og ved de saakaldte Hvilehuse vare Bønderne med Koner og Børn fra Sæbyholms, Christiansdals, Pederstrups og Schielstofte Godser forsamlede. De vare indbudne og bleve beværtede af Sæbyholms ædle Eier, Hs. Ex. Grev Haarden berg-Reventlov. Den største Glæde herskede blandt den store Mængde, og ikke den ringeste Uorden fandt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-21
En Deel Sognefogder og Selveiere af Nørreherred med deres Herredsfoged i Spidsen modtoge Hs. Majestæt med Fakler til Hest et Stykke fra Byen. Fredagen den 21 Juni 1833. nærmere Stad og Havn stod Søfolk med Dannebrogsmærket, svingede hver sit Flag og løftede de kraftige Stemmer; "Leve Kongen, Hurral fra Sømænds Hjerte det udbrød. Snart i den gamle Stad, udsmykket med Blomster og oplyst, gik saa Toget – didhen, hvor Borgernes blinkende Vaaben rasled til Fløiter og Trommer, og Beegkrandse knittrede, Kongen steeg ud, og mildt han hilsede Høie og Lave," som ved Trappen der stod, istemmende Borgernes Hurra. Da blev stille paa Gaden, thi Kongen trængte til Hvile; mange dog listede sig forbi og saae til de Vindver, hvorindenfor han laae, den milde, den elskede Fader, som indslumred saa trygt i Børnenes trofaste Arme. Lysene sluktes - men Dagen, før stormfuld, stille nu frembrød, Solen smiilte saa blidt, og Vinden kun krusede Voven. Mild som Dagen opvaagned Kongen og fremtraadte aarle, Danmarks Forhaabning, vor Prinds, hans Frænde og Søn, ham ledsagede. Gaden sig fyldte i Hast; men dog i sammelig Stilhed vogted hvert Øie paa ham, som gik med ungdommelig Raskhed hen at besee det Alt, vi med Gæde ham havde beredet.**)*) Kongen steeg af og tog Natteqvarteer hos Cancelliraad, Borgemester Pontoppidan; ved Afreisen benaadede han Cancelliraaden med en Gulddaase med Emaille og Perler. Hs. k. H. Prinds Frederik Carl Christian logerede hos Cancelliseret, Byfoged Hammerich. Byen var smukt oplyst med Lys og Beegkrandse. Foran Stadshauptmand Clausens Gaard og Apotheket vare smagfulde Decorationer og Transparenter anbragte. Jblandt den store Mængde Mennesker, som befandt sig i Byen, herskede den fuldkomneste Orden, endskjøndt Mange bleve oppe om Natten og spadserede om paa Gaderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-21
Præste, den 8de Junii. Efter at vor elskede Konge og Hs. kgl. Høih. Prinds Fredederik Carl Christian med høie Følge i Dag havde forladt Bregentved, fortsattes Reisen til Vordingborg. Der, hvor Landeveien til denne By krydses af Veien fra Præste til Næstved, var af disse tvende Kjøbstæder opført en smagfuld Æreport eller et Tempel, i det 5 hvidmalede Søiler paa hver Side, hvorpaa hvilede en med Grønt bedækket Bue, dannede en omtrent 20 Alen lang Colonnade med 4 Søiler til Forsiden. Paa høire Side af Jndkjørselen var anbragt Præstøe og paa den venstre Næstved By Vaabner, og oven over vor elskede Konges Navnetræk, omvunden med en Krands af Egeløv; Front spidsen var prydet med Ordene: "Gud med Kongen." Jmellem Søilerne var anbragt Guirlander af Grønt og Blomster, og Søilerne selv vare behængte med Festons af Grønt. En stor Mængde Tilskuere fra Præst og hele Omegnen havde forsamlet sig her, for at skue den elskede Monark. Kl. omtrent 7 1/2 Aften ankom Hans Majestæt til dette Sted, hvor der paa begge Sider opstillede sig pyntede Bønderpiger, der med smukke Blomsterkrandse i Hænderne og i Forening med den øvrige Forsamling modtog den gode Fyrste, som under alle de Tilstædeværendes jublende Hurraraab og Salut af 27 Kanonskud kjorte gjennem Colonnaden, ledsaget af Alles hjerteligste Ønsker og snart igjen at maatte skue den elskede Drot. Foreløbig vides, at Hs. Majestæt, vor dyrebare Konge, er ankommen til Louisenlund Tirsdagen den 11te ds., om Aftenen, hvilket er saa meget glædeligere, som der samme Aften opkom et haardt Uveir. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-21
Tirsdagen den 18de de, agtede Hs. kongel. Høihed Prindsesse Vilhelmine Marie, paa det kgl. Dampskib, at begive sig til Louisenlund, hvorfra H. kongel. Høihed tager til Rendsborg, og derfra følger med Hs. Maj. Kongen paa Reisen. (Kbh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-06-21
Den Studerende, ved Navn Guldbrandsen, som ved Livcorpsets Revne for Hs. Maj. Kongen ved et ulykkeligt Tilfælde erholdt et Saar i Underlivet af en Bajonet, har den 13de ds., om Eftermiddagen, opgivet sin Aand, som Følge af dette Saar. En talrig Familie, som i ham allerede havde begyndt at finde en hjælpende Støtte, beklager dobbelt dette smertelige Tab. (Da.)– Foruden det ulykkelige Tilfælde med Guldbrandsen, fik en anden Student udenfor Corpset en Ladestok, gjennem Haanden, da et Gevær gik af for ham under Ladningen. (N. Map.)