Berlingske Tidende, 1777-06-13
Da 11te Junii Termin nu er forhaanden, at Liv=Renserne, af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Liv=Rente Societeter, blive udbetalte; saa vilde vedkommende Jnteressentere behage, deres forfaldne Liv=Renter Onsdagen den 11te Junii førstkommende fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen, og saaledes de efterfølgende Søgne=Dage, Overdagen allene undtagen, men i det længste inden Maa dens Udgang, at lade i General Post=Amtet afhente, og & Fraværende deres Commissionairs med fornøden Fulddagt forsyne. General Post-Amtet, den 9de Junii 1777. Fra det Asiatiske Compagnies endnu forventende Skib, Hronning Juliana Maria, førendes af Capitain Hast, et indløben den behagelige Efterretning, at samme lykkelig har opnaaet sin Reyse til China, hvor det er ankommet den 18de November a. p., og formeente samme derfra at vorde vederet først i Janch. a. Carga over den med det Asiatiske Compagnies Skib, Kongen, a Danmark, fra Canton hiembragte Ladning: 12084 Pd. Sago. 12281 Pd. Radix China. 6478 Pd. Gallanga. 5852 Pd. Rhabarbara. 72441 Pd. Tuttenage. 300 Bundte Snor Rottinger. Chre. 462427 Pd. Boher. 134021 Pd. Bohee & Congo hos 36 Pd. Congo. 13920 Pd. Pecco. 7110 Pd. Pecco Zion, Livung. 14400 Pd. Zion Zioung, 4536 Pd. Patri Zion Zioung, 1560 Pd. Songlo. 6478 Pd. Hausan Schin. 19506 Pd. Hau tin. Silke Stoffer. 60 Stkr. Meubel=Damast. 50 Stkr. Sattynen, effene. 40 Stkr. dito, stridede. 2 Stkr. stribede og Commede. 20 Stkr. dito, skildrede. 90 Stkr. Jllystring, effene. 10 Stkr. dito, stribede. 50 Stkr. dito, skildrede. 100 Stkr. to, stribede og skildrede. 100 Stkr. Pequins, effene. 50 Stkr. Eto, stribede. Nanquins=Stoffer. 10000 Stkr. gule. 1000 Stkr. diverse Couleurer. Porcelain. 68 Taffel=Serviser, diverse 10 Stkr. Terriner med Fade, diverse. 119 Stkr. Bouillon=Skaaser med Fade. 50 Stkr. Fiske=Fade. 70 Satz flade Fade, a 58 3 Stkr. 13 Melke Fade, a 5 & 3 Stkr. 22 Sallatkommer, at 3 & 2 Stkr. 100 Stkr. Compotters. 4860 Stkr. Tallerkener, hybe. 10505 Stkr. dito flade. 20 Stkr. Sauce Skaaler. 60 Stkr. Senepskander med Fade. 90 Smørkander med Fade. 25 Stkr. Saltkar. 582 Stkr. Saltzirkener, dybe. 724 Stkr. dito Flade. 1412 Stkr. Eggekopper. 914 Stkr. Bouillonkopper. 20 Kaffe= og Thee=Serviser. 85 Thee=Serviser. 58 Stkr. Kaffekander med og uden Fade 40 Stkr. Melkepotter. 115 Stkr. Thee otter, diverse. 40 Stkr. Sukkerdaaser. 1310 Par Choccoladeskopper. 2485 Par Contoirkopper. 48826 Par Kaffekopper. 47982 Par Theekopper. 15980 Stkr. Spølkommer, diverse 284 Sater Punchkommer, a 5 & 3 Stkr. 1462 Stkr. dito, div1416 Stkr. Øskruse. 60 Stkr. Kammerpotte, div. 3 Sater, Dukker af Leer, a 12 Stkr. 83 Stkr. dito dito, div. 85 Satzer, Tantes af Perlemoer, a 140 Stkr. 440 Plader Tapetzerie=Papiir. 264 Plader Senge=Skiermer. 264 Plader Ovn Skiermer. 50 Stkr. Tildrede Dar=Stykker. Laqueelde Vahre. 85 Sater, Quadrille=Æsker. 230 Sater Bouteille=Bakker, a 2 Stkr. 23 Stireversente=Bakker, a 58 3 Stkr. 35 Stkr. Bord=Pladen, med Combas Fødder. Fortsettelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Land udi Aaret 177. 11. Om tienlige Maade at føde Heste og Qvæg, samt Smaae Kreature og tamme Fugle paa. 14. Om Nyrke vilde Bærs beste Brug og anvendelse. 15. Om Planter ved Elven og Vester havet, leqvenne til at afværge Jordens Bortskyllelse. 16. Om nyttige Vexier for Færderne. 17. Om en Have=Katekismus for Danne Park. 18. Om Skoves og vilde Træers rette Opelstning og Vedligeholdelse. 19. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 20. Om fordeelagtige Fiske=Bankers Opdagelse paa Kysterne. 21. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Moser og sumpige Egne. 22. Om en Maskine til at rense Kornet paa Loen. 23. Om en Maskine til at skille Kornet fra sit Ukrud. 24. Om beste Indretning af Meel=Malt= og Gryn=Møller. 25. Om god Sæbes Tilvirkning. 26. Om Maltgiøren, Bryggen og Bagen paa Landet. 27. Om indenlandske uldne Manufaktur Vares Sammenligning med Fremmedes. 28 Om det beqvemmeste Hospitals=Arbeyde. 29. Om de Danske Kiøbstæders Opkomst. 30. Om Teglbrænderier. 31. Om Norske Mineralier. 32. Om Hindringer for Stædernes, i sær Kiøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 33 Om Handels=Historier af egne Handels=Havne. 34. Om indenlandske Produkters og Varers Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien. 35. Om Konsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. - Private Patrioters Premier. 36. Om Ryd nings Befordring i Norge. 37. Om nyttige Vexter for Jsland. 38. Om alle Slags Jern-Ertsers udvortes Kiendetegn. 39. Om alle, i sær vanskelige, Jern-Ertsers Behandling og Støbning. - For Praktiske Materier eller for Næring og Biering. Kongelige Premier. 1. For Tobaks=Avlen paa visse Kiøbsted Marker i Dannemark. 2 For Hør=Avlen i Fyhn og Aarhuus=Stift. 3 For Hampe=Avlen i Almindelighed. Selskabers Premier. 4 For Felledskabets Ophævelse i Dannemark. 5. For Vands Afledning fra Ager og Eng i Dannemark og Norge. 6. For levende Gierders Plantning i Dannemark og Norge, 7. For Steengierders Reysning i Norge og Dannemark, samt i Jsland og paa Færøerne. 8. For Humles Plantning i Dannemark og Norge, samt i Schleswig og Holsteen. 9. For Pile=Træers Plantning i Dannemark. 10. For Patete eller Kartoffel Dyrkning i Norge og paa Jsland. 11. For Kartoffel=Dyrknings Befordring paa Jsland. 12. For samme paa Færderne. 13. For Frugt=Træers Opelskning i Dannemark. 14. For Frugt Træe=Skolers Anlæg i Dannemark og Norge. 15. For den talrigeste Faare Hjord med fineste Uld i Dannemark, Norge samt Schleswig og Holsteen. 16. For Norske Øers Besætning med vilde Faar. 17. For Bistader med vel overfødte Bier i Dannemark og Norge. 18. For Norsk Silde Saltning paa Hollandsk Maade. 19. For Norsk Silde=Saltning paa ubestemt Maade, dog kun for Sild Sangne og virkede i lukte Fartøyer. 20 For Uld=Spinderier i Kiøbstæderne. 21. For Spind i visse Kiøbenhavnske Hospitaler og Skoler. 22. For linned Strømpe=Binden paa Landet i Dannemark og Schleswig. 23. For Houers for Vestindien, gjorde her i Landet. 24. For Norske Træen Kar. 25 For den beste Selhunde=Fangst omkring de Danske Øer. - Patrioters Premier. 26. For det overflødige Vands Afledning fra Enge og Moser paa Færverne. 27. For Pohlske Vikkers Udryddelse i Aastrups Sogn under Carlsfelds Gods paa Falster. 28. For smaae Tegiverters Oprettelse paa Landet i Dannemark. - Selskabets i ruismat rier og Premier Teoritiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøystsamme igjennem Selskabet. selv allernaadigst at udsætte disse Premier: For den beste Efterretning om Hør og Hampe=Aviens Tilstand i Fyhn, hvormeget den omtrent saaes og avled samt ivilke Herreder, ja Sogner den i sær drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet for 31te December dette Aar. 2 Efter Kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det hovlovlige Finants=Collegium udsættes atter følgende Selskabet overdragne Premie: For den beste Afhandling om en for sin selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder, Land bestaaende, Jordlods fordeelagtigste Dyrkelse og Behandling 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være passende paa Dannemarks Jorders sysitalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde=Almuen som Veyledelse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvæg-Avlen maae komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele Omgangs Maade med Jorden fra svest til sidst nera tigen anføres, samt geleides ved Bere ninger over Udgilt og Jndtægt, paa det Jordbrugeren med det større Vished kan see hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Selskabet inden October Maaneds Udgang dette Aar. 3. Endskiønt Selskabe alt haver belønnet en Afhandling og Omgangs=Maaden med Myrmaalmens Tilberedning saa fremsætter det dog end videre til nøyere besvaring af samme Materie følgende: For en nøyag og Beskrivelse med hosføyede Arbeyds Tegninger over Raaste= og Smelte=Ovne, hvorudi Myr malm for sig allene maae kunde behandles og til ødegiøres, tilligemed opinselig Underretninger om, hvorledes enhver Sort Myr malm, efter deres meest bekiendte forskiellige Egenskaber, paa forskellig Maade bliver at omgaaes og beskikke i og under Raastningen og Udsmeltningen; saa at et fuldkomment smidigt og brugbart Jern deraf kan faaes, Selskabets mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. Forfatteren vilde beslitte sig paa den mueligste Tydelighed, Udtrykkene, og segge Grunde for sine Meeninger, som vise, hvorfore Malmens Behandling maae være saa og ey anderledes, og det heele være saa udførlig, at enhver, som vil betiene sig af denne Naturens Rigdom, uden videre Veyledelse derefter kan anstille Forsøg. Tillige maae Forfatteren føye spesielle Overslag over hans beskrevne Indretning, lempet til de dertil behøvende forskiellige Materialiers Priis udi Guldbrandsdalen og Østerdalen i Norge, hvor en saadan Afhandling fornemmelig vil blive nyttig. J Tilfælde, at der med Afhandlingerne følger spestel Beregning over Jndtægt og Udgift af saadant et Værk, af Størrelse som man forestaaer, vil Afhandlingen derved blive saameget meere paaskiønnet af Selskabet. Priisskrifterne indsendes til October Maaneds Udgang uestkommende. 4. Da Beskrivelser over enkelte Stifter, Amter eller mindre Landstrækninger kan, naar de give et fuldstændigt Begreb om sammes naturlige Beqvemheder og Mangler, blive gode Veyvisere til deres mueligste Forbedring ved at lære, hvor Jndbyggerne paa ethvert Sted behøver at oplyses, og hvortil at opmuntres; saa udsætter Selskabet atter en Premie af 5 Rdlr. eller den mindre Guld Medaille, For den ordentligste, nøyagtigste og fuldstændigste sysiskekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrækning i Rigerne og Fyrsten dommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vi og altid være Selskabet behagelige. Dersom fleere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlige Bekientgiørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste November 1778. 5. Hvilke ere de naturlige Produkter baade af Plante= og Dyr Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provinzer, i sær der bestitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge i sær opmuntres, og i hvilket Forhold bor de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte deraf dette rimelige Forhold maatte flyde for Staten, Næringsstænderne Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellem rigske, Vestindiske og udenlandske, ethvert Lands forskjellige Klima Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provinzer. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel giver Selskabet fin mindre Guld Medalie eller 50 Rdlr. Afhandlingerne maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1777. J Besvaringer maatte man ey allene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kundes lykkes, skiønt de ikke hertil Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen eller noksom ere blevne dyrkede og iagttagne. 6. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbrugets slette Drist i A. gerne rigt paa mange Stedet sin Grund i Land=Almuens Uvidende. og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almue de fornødne Underretninger til deres Jord Behandlings ønskelig Forbedring. J Følge heraf vedbliver Selskabet endnu at udsælfølgende Premier: For den beste, ordentligste, tydeligste, og efter land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrtnings Kattismus for Dannemark. En saadan Katekismus maatte forrattei Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes treven, at man me Vished kan haabe, at dens Jndvold vil blive underrettende for Bondestanden. Den maatte saavel angaae gammel som nye Jord Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. J Henseende til Eng maat saavel naturlige som kunstige Enge tages i Betragtning. Forndenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings=Maade, samt dens fordeelagtigste Vanding, hvor Beliggenheden tillader det, de beste Planter, man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Host- og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulle udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskiellighed, de beqvemmeste ugerdyre nings Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrkningsmaade, det vigtigste om Giødnings Tilveiebringelse og opGiødningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Han ring, Trumling, Sædens Jndhestning, tilligemed den rettest Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrefte Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Jndhegning, maatte ey heller forglemmes. Ti lige maatte og erindres Jordernes Renseelse fra Ukrud, Rødder Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sy domme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Torvestiemaatte og meddeeles fornøden Anviisning, men den Materie op Qvæg-Avien kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det bli Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme.