Aalborg Stiftstidende, 1842-08-12
Udlandet. Lord Cowley har overleveret de Franskes Konge en Skrivelse fra Dronning Victoria i Anledning af Hertugen af Orleans Død. – De legitimistiske Blade berette, at Efterretningen om Hertugens Død blev bekjendt i Kirchbergden 18de f. M. og at den kongl. ældre bourbonske Liniden følgende Dag lod læse en Messe for Prindsens Sjælero, Om den forviste Familie ogsaa anlægger Sorg, er ubekiendt men Privatbreve fra Wien forsikkre, at Keiseren har lade Hertuginden af Angouleme, der i denne Tid ventes til Hoffet, tilkjendegive, at hun kun kan blive modtagen, naar hun indfinder sig i Sørgeklæder. – J Anledning af Hertugens Død har Kongen betalt 1500 Fr. for hver Gjældsfange i Fængslet i rue de Clichy, hvilket udgjør for de 2000 Gjældsfanger, som befinde sig der, 300,000 Fr. Desuden har han udløst alle Sager, der vare pantsatte paa Assistentshuset for 3 Fr. og derunder, og ladet dem tilstille Eierne der fordetmeste vare af den arbeidende Classe. – Atter er Række af Beretninger fra Algier af 23de Juli. Hovedindholdet af disse levere Oberstieutenant Sanct-Arnauds Operationer med Colonnen i Miliana i Vesten af dette Kalifat, hvorhen de franske Vaaben endnu ikke have trængt. Det store Kalifat Miliana kan betragtes som fuldkommen underkastet. De faa Stammer, som ikke have underkastet sig endnu, kunne ikke udsætte deres Underkastelse længere, fordi Sidi-Embaraks Magt svinder fra Dag til Dag. Hans Skatmester er ankommen til Miliana og er klærer, at der kun ere 500 Piastre i hans Skatkammer Hele det arabiske Jnfanteri har forladt ham; de 3400 der endnu ere hos ham, ere Fremmede. – Besynderligt nok, have de offentlige Blade sat sig i Hovedet, at Regentskabsloven er Guizots Udkast og Arbeide. Men man behøver blot at kjende Kongen og hans skarpe politiske Blik, hans Grundsætning, at regiere selv under en Ministers Navn, man behøver blot at kjende denne conseqvente, med Jernudholdenhed og Fasthed sit Maal forfølgende Fredskonge, for at kunne paastaae, som det da ogsaa vides fra sikker Haand, at Udkastet er forfattet af Kongen med stadigt Hensyn til hans bevægede Livs talrige Erfaringer. Det bestaaer af 4 Paragrapher, bestemmer Hertugen af Nemours og ved muligt indtrædende Dødsfald stedse den ældste Broder til Regent og fastsætter Myndigheden til 18 Aar. Regenten forener i sig alle den kongl. Magts Prærogativer, som Chartet af 1830 tilstaaer Souverainen. Hertuginden af Orleans beholder Formynderskabet over sine Børn. Det er fornemmelig Dronning Christines Skjæbne, der har foranlediget Kongen til at udtale sig bestemt imod et qvindeligt Regentskab. – Marschal Soult, Napoleons gamle Seirshertug, der affyrede den sidste Kanon for ham under Toulouses Mure, han, der, selvstændigt indgribende, faae Revolutionen i alle dens Skikkelser, Keiserriget og Restaurationen drage over Frankrig, og nu er en af Julirevolutionens fasteste Støtter, vil udgive sine Memoirer; han har i denne Hensigt allerede i flere Aar samlet alle nødvendige Materialier, opsat de nødvendige Noter, ladet Archiverne gjennemsøge, og vilde overdrage Redactionen af hele Værket til Teste og Lingua, da han selv ikke duer synderligt til at føre Pennen, som til at holde Taler i Parlamentet. Men Guizot har, saavel for at smigre den gamle Marschals Egenkjærlighed, som for at give et Værk, der vil gjøre saa stor Opsigt, den nødvendige doctrinaire Farve, tilbudt, at han selv vil overtage Hovedredactionen, og det første Bind vil snart udkomme.