JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Jntet af hvad der hører til Næringsmidlerne Drikke, (Vand, Thee, Caffe, Chocolade, Øl, Viin etc. etc.) saavelsom Spise - har Forfatteren ladet uberørt; han bygger ikke som visse andre Læger, sine Raisonnements paa en Naturstand, som det cultiveerte Menneske forlængst har forladt og hvorhen det aldrig igjen vender tilbage; han antager at de kunstige Fødemidler, Mennesket, ved at forlade dets vilde Stand, har tilvandt sig, og saa ere overeensstemmende med dets Natur, og behandler dem som saadanne. - Fortreffelige Regler meddeler han blandt andet med Hensyn til den Mængde Spise, man til de forskjellige Maaltider, fornemmelig Middagsmaaltidet, tør tillade sig; ligeledes med Hensyn til Spisetiden, og de Mellemrum, der bør være mellem hvert Maaltid; Regler der ere af yderste Vigtighed, men i Almindelighed betragtes med Ligegyldighed, og meget urigtigen tilsidesættes for Reglerne angaaende Fødemidlernes Qvalitet. Forfatteren har stræbt, og det er lykkedes ham, at gjøre sin Videnskab populair. Et sim velt, ogsaa for Uindviede aldeles fatteligt Sprog udmærker hans Skrivt, og gjør det til en ligesaa underholdende og behagelig, som lærerig og nyttig Læsning for ethvert tænkende Menneske. Af Skriftet vil en dansk Oversættelse udkomme. Oversætteren har bestræbt sig for at beholde dette klare og fattelige Sprog og har fulgt Originalen saa nøje som mueligt. Hist og her, fornemmelig i anden Afdeling, om Fødemidlerne, har han i Oversættelsen tilføjet nogle bemærkninger, hvilke han troede kunde have local Interesse. Ogsaa har han indskudt et Stykke om Tobakkens diætetiske Brug, som, skjøndt forbigaaet af Forfatteren, efter hans Mening ikke burde savnes i en Diætetik. Den Sunde vil ved Hjælp af et Skrivt som dette kunne være sin egen Læge; ved den Eftertanke og Opmærksomhed paa sig selv, hvortil Skrivtet leder ham, vil han kunne bevare sig for Sygdomme, der opstaae ved uforsigtig Diæt og meget ofte ved blot Uvidenhed og aldeles uforsætlig Overtrædelse af de simpleste diætetiske Regler, J at følge disse bestaar allene Kunsten at forlænge Livet. De største Aandsgaver vorde meget snart ufrugtbare for Verden og for den, der besad dem, naar ikke et sundt Legeme indeslutter en sund Siel; og som Anviisning til at vedligeholde en saadan physisk og aandelig Sundhed, til at sikkre sig et saa stadigt Velbefindende som mueligt, kan nærværende Skrivt med Tryghed anbefales Publicum. II. Kaagekunsten er i vore Dage ikkun sjeldent bleven opfattet i sin fulde Betydning og efter dens hele Indflydelse paa Menneskets legemlige og aandelige Vel. Den physiske Sundhed er en høist vigtig betingelse ogsaa for Menneskets Aandsvirksomhed, og for en varigere Fortsættelse af denne er den en aldeles ueftergivelig betingelse Men den physiske Sundhed kan kun vedligeholdes ved gode veltillavede Næringsmidler, og Menneske bør i Valget og Tilberedelsen af disse anvende Fornuften ligesaa vel som i alle andre Ting. Skriftet Geist der Kochkunst von Joseph König.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Ueberarbeitet und herausgegeben von C. F. v. Rumohr. Stuttgart und Tubingen. 1822, hvoraf en dansk Oversættelse vil udkomme, gaaer ud fra Grundsætninger, som de nævnte, og er derfor heel forskjellige fra de almindelige Kaagebøger. Medens disse indskrænke sig til at give en stor Mængde, specielle Forskrivter, hvorefter man kan arbeide i Mag, uden selv at behøve at tænke, men ogsaa uden at sættes istand til at hjælpe sig selv, hvorForskrivten mangler; - har denne Bog til Formaal at udvikle Theorien af de forskjellige Processer, hvoraf Kaagekunsten bestaaer, for derved at gjøre den tænksomme Læser selv til Herre over Kunsten. Overalt, hvor det er fornødent, tilføjer, den ogsaa specielle meget instructive Regler. Den lærer at tilberede Næringsmidlerne saaledes, at de ingen for Sundheden skadelige Ingredientser eller Sammensætninger indeholde, og at saaledes ogsaa de kunstigere og mere componerede Spiser, hvilke en større Luxus og et rigere Vellevnet har indført vorde en for Sunde og Maadeholdne uskadelig Nydelse. Man faaer i denne Bog Underretning om, hvori Kaagning, Stegning, Ristning, Bagning o. s. v. bestaaer, og ved at komme til Kundskab om de Forandringer, man derved bevirker i Fødemidlerne, sættes man istand til at anvende denne Kundskab paa en Mangfoldighed af Tilfælde, uden at have nødig ved hver Leilighed ængstligen at tage sin Tilflugt til en Kaagebogssom oftest uden chemiske Jndsigter og uden alt diætetisk Hensyn affattede Recepter. Den, der har studeret sin Rumohr grundigen, vil, med den tilbørlige Øvelse i det Manuelle af Kunsten, være istand til at lave en uendelig Forskjellighed af Retter, og lave dem efter de Fordringer, der i vore Dage, paa Grund af den chemiske Videnskabs større Popularitet, ogsaa kunne gjøres til Kaagekunsten. I det han gjennemgaaer Næringsmidlernes forskjellige Tilberedelsesmaader, har Forfatteren passende indstrøet mange Vink om Spiserne i diætetisk Henseende, mange interessante historiske bemærkninger, tilligemed underholdende og lærerige Betragtninger over flere beslægtede Gjenstande. Desuden har han til Slutning leveret særegne Betragtninger og Forholdsregler i Hensyn til Spiisning og Beværtning, en Spisekunst og Bord-Moral, om man saaledes tør udtrykke sig. Dette Anhang indeholder: 1ste Cap. Om Børns Opdragelse til anstændigt Forhold ved Bordet; 2det Cap. Om simple og sammensatte Retter, og hvorledes man bør forholde sig i Hensyn til de sidstes Nydelse; 3die Cap. Om de Sindsbevægelser, man bør undgaae under Maaltidet at vække eller vedligeholde hos sig selv eller andre; 4de Cap. Om huuslige Maaltider; 6te Cap. Om Gjestebud og om Gjestebordets smagfulde Anordning. Disse to Værker kunne med største Føie betragtes under eet, da begges Hensigt er, paa en videnskabeligere Maade, end hidtil, at vække og veilede til Tænksomhed i Næringsmidlernes Behandling og Nydelse. Det ene giver Regler forNæringsmidlernes forstandige og hensigtsmæssige Tilberedelse, det andet afhandler deres Nydelse overeensstemmende med videnskabeligt udleddede diætetiske Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
De danske Oversættelser af de forestaaende Skrifter skulle udkomme paa den gyldendalske Boghandlings Forlag. For at lette Anskaffelsen af disse tvende Værker, har Forlæggeren bestemt Prisen til 6 s. for Arket, 16 Sider, som er kun lidet over det Halve af Bøgers almindelige Priis. Tryk og Papir i begge Skrifter bliver saaledes som i Planen, der i Bogladerne kan sees. Subscribenter erholde 10 pCt. af Prisen godtgjorte, og Samlere desuden frie Exemplarer i det sædvanlige Forhold, paa 10 - 1, 25 - og 100 - 25 Exemplarer. Subscriptionen modtages hos alle Boghandlere og bedes snarest muligt anmeldt for derefter at rette Oplaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Den Kjøbenhavnske Runstforening, til hvilken den første Grund blev lagt i Aaret 1826 ved en privat Forening af nogle Kunstnere og Kunstvenner, har i forrige Maaned - Octbr. 1830 – bestaaet i tre Aar, fra den Tid af at den, som sluttet Samfund, er traadt i en bestemt Virksomhed efter Love, der ere blevne antagne af Selskabets Medlemmer, og derefter trykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
J denne Tid have i Vintermaanederne ugentlige og i Sommermaanederne maanedlige Sammenkomster regelmessigt fundet Sted i Lokaler, som velvilligt ere blevne overladte Kunstforeningen til Afbenyttelse ved dens Forsamlinger. Der ere i disse bleven sørget for hensigtsmessig Underholdning ved afvexlende Udstilling af forskjellige Kunst arbeider, saavel Malerier og Afstøbninger, som Kobbere og Stentryk, Haandtegninger og Raderinger, deels Arbeider af vore egne Kunstnere, deels overladte fra de private Kunst-Samlinger, som findes i Hovedstaden. Undertiden er ogsaa et eller andet Foredrag bleven tilføjet, naar Gjenstandene maatte synes i historisk eller kunstnerisk Henseende, at vinde i Interesse ved mundtlig Oplysning og Forklaring." Til en mere offentlig Virksomhed gjorde Kunstforeningen det første Skridt, ved i September Maaned 1828 at foranstalte, efter dertil erholdt allerhøieste Tilladelse, en offentlig Udstilling af Kunstværker. Det var fornemlig en Række af vor udmærkede Kunstners afdøde Professor Juels Arbeider (117 i Tallet?) – ikke uden Vanskelighed samlede fra forskjellige Steder i og udenfor Hovedstaden og fremstillede i en ordnet Følge, som gav en Oversigt over Kunstnerens Udvikling fra hans tidligste Periode – hvorved man søgte at give denne Udstilling artistisk og national Interesse, og det tør antages, at denne Hensigt ikke blev forfeslet. Jmidlertid har Foreningen senere, især paa Grund af Vanskeligheden i at erholde et passende Lokale, ikke fundet Leilighed til at gjentage lignende Udstillinger, hvis Nytte til at oplive Sands og Jnteresse for Kunsten den fuldkomment erkjender. "Destomere har Kunstforeningen ladet det være sig magtpaaliggende at virke til Opfyldelsen, af sin Bestemmelse, ved at anvende sine Indtægter til Anskaffelse og Jndkjøb af Kunstværker, fra den Tid af, at den ved et tilstrækkeligt Antal af Medlemmer har seet sig istand dertil. Foreningen har til den Ende, ved forekommende Velvillie, erholdt et midlertidigt Lokale i Hovedstadens Raad- og Domhuus, hvor de Arbeider, som blive Foreningen tilbudte, og antagne af Committeen, til hvilken Lovene (S. 9) overdrage dette Hverv, blive udstillede, for at de foreløbigen kunne tages i Øiesyn af Foreningens Medlemmer, og derefter komme under Votering i Møderne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Fra Tid til Tid har Foreningen saaledes sat sig i Besiddelse af følgende Kunstværker, der her anføres i den Orden, hvori de ere blevne anskaffede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
) J de sidste Dage tilkom 11 Portraiter, som ikke ere i den trykte Fortegnelse, som nogle Kunstelskere indleverede, og som man ved de udstillede Stykkers Samling ikke kiendte eller ikke vidste hvor de vare. See Dagen 1828 Nr. 231. 1. En Kjøkkenseene. Af reisende Artist, Küchler. En kobberstukken Coniour, stukken af C. Eckersberg, følger hos). 2. Et Sommerlandskab med Dyr. Af Professor Gebauer. En original Radering følger. 3. Bjerget Wetterhorn, seet i Nærheden af Landsbyen Grindelwald i Dalen af samme Navn. Morgenbelysning. Af Professor Møller. 4. En Fløi af Sønderborg Slot. J Baggrunden Landskabet Sundewitt. Maaneskinsstykke. Af Krigsraad Fabricius-Tengnagel. 5. Et Parti af Ringsted Kirke. (Original Radering følger.) Af Eleve C. Hansen. 6. Et Parti af Kinsingerdalen i Schwartz wald. Aquarel. (Et udført Kobberstik af Kunstneren selv følger.) Af Kobberstikker Petersen. 7. En Kjøbmandsbrig, under Løsning, som tørrer Seil. Af Professor Eckersberg. 8. En Beltsmakke med Passagerer. Af den Samme. 9. En dansk Corvette til Ankers paa Helsingøers Rhed. Af den Samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
10. Qvægmarked i Nærheden af Aarhuus. Af Professor Gebauer. 11. Grubbemølle ved Svendborg. Vinter landskab. Af Krigsraad Fabricius-Tengnagel. Maaneskinsstykke. Landlig Composition efter Professor Heibergs Elverhøi. Af den Samme. 13. Blomsterbouquet, liggende paa et Bord, Af Blomstermaler Jensen. 14. Kirkegaard i Nærheden af Ringsted. Af Eleve Roed. 15. Roser med flere Blomster, liggende paa et Bord. Af Jomfrue Hellesen. 16. Rosenborg Slot, seet fra Haven. Af Eleve Strøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
17. Prospect af Aarhuus Domkirke. Af Eleve Køble. 18. Prospect af et Kabinet med Figursalen. Af den Samme. *) Nemlig med det første Hefte af radeerte og kobberstukne Blade som herefter omtales. 19. Prospect af en Deel af Figursalen. Af Eleve Müller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
20. Prospect af Roeskilde Domkirke. Af Architect Hansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Ved den i Lovene § 6 bestemte aarlige Lodtrækning, som har fundet Sted i Generalforsamlingen d. 4de November ere de ovenanførte Kunstværker tilfaldne nedenstaaende af Foreningens Medlemmer: No. 1. Hr. Sekretair Wulff. 2. Hr. Provisor Rose i Randers. J. Hr. Musikhandler Lose. H. Hr. Kammerraad Freund i Altona. H. Hr. Portraitmaler Jensen. H. Hs. Ex. Hr. Geheime-Statsminister v. Møsting. 7. Hr. Assessor Holm. 8. Hr. Professor Dahl i Dresden. 9. Hr. Professor Jacobsen. 10. Hr. Regimentschirurg Mansa. 11. Hr. Greve Baudissin. 12. Hr. Hofagent Waage Petersen. 13. Hr. Greve A. W. Moltke. 14. Hr. Grosserer Ree i Randers. 15. Hr. Cancellieraad Neckelmann i Randers. 16. Hr. Cand. Phil. Beck. 17. Hr. Commandeur Wulf. 18. Hr. Lector Abrahams. 19. Hr. Overkrigskommissair Fick. 20. Hr. Musikhandler Olsen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Foreningen har vedtaget, at af de Kunstværker, som bleve tilkjøbte for dens Regning, tillige skal leveres en Tegning eller, imod et passende Honorar, en Radering af Kunstnerens egen Haand. Der er saaledes lagt Grund til en Samling af originale Haandtegninger af danske Kunstnere, som i Tiden vil kunne afgive et Bidrag til Fædrenelandets Historie. "De medfølgende radeerte og kobberstukne Blade ere udførte ifølge denne Bestemmelse, og det er Administrationens Ønske, og dens Haab, at der ogsaa i Fremtiden aarlig vil enten kunne udgives et lignende Hefte, eller at en eller anden Kunst gjenstand vil kunne blive udført, som kan meddeles til alle Foreningens saavel inden, som udenbyes, Medlemmer. Man har end videre troet at fremme et Værk. som vilde kunne gjøre Regning paa almindelig Jnteresse, ved at foranstalte nye nøjagtige Tegninger optagne over Roeskilde Domkirke, hvis Bygning indtager en ligesaa betydelig Plads i Nordens Architectur, som dens Mindemærker i Danmarks Historie. Foreningens Kunst-Committee har i denne Anledning, efterat være bleven bemyndiget dertil af Selskabet, overdraget til Architecten Hr. Chr. Hansen, Lærer ved Kunstakademiet, paa Stedet selv at optage de fornødne Tegninger, som Forarbeide til et Kobberværk, der efter disse vil kunne blive udført. Tegningerne, tildeels allerede udarbeidede, have været fremlagte i Foreningens Møder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Kunstforeningen har i det sidstafvigte Aar med dybeste Taknemlighed modtaget Beviis paa den Naade, med hvilken Hs. Majestæt Kongen anseer dens velmeente Bestræbelser for et værdigt Maal, i det den har modtaget en kongelig Gave af 200 Rbdl. til Anvendelse overeenstemmende med Foreningens Love, efterat disse ved Foreningens Formand vare blevne Hs. Majestæt allerunderdanigst overrakte."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Hans kongelige Høihed Prinds Christian, Frederik, Kunstakademiets høje Præses, har li ledes naadigst ladet Foreningen tilstille en Gave af 100 Rbdl. r. S., og derhos behaget at tilkjendegive den sit Ønske, at samme maatte blive anvendt som Bidrag til at afkjøbe Hovedstadens Kunstnere nogle af deres Arbeider, efter Foreningens for Kunstnerne saa opmuntrende BestemmelForeningen har Anledning til at glæde sig over den Deltagelse for sit Formaal og sine Bestræbelser, som den mere og mere har fundet hos Medborgere. Antallet af indenbyes Medlemmer, som i Octob. 1829 var 80, beløb sig i Octob. 1830 til 164, og Antallet af de udenbyes Medlemmer befandtes i samme Tidsrum steget fra 4 til 86.""Det hele Antal af Foreningens Medlemmer beløber sig saaledes for Tiden til 250, af hvilke Tvende have erlagt Contingent for ti Aar, og derved efter Lovene ( 5) erhvervet Rettighed som bestandige Medlemmer, uden at betale videre Contingent. Forestaaende Meddelelse er uddraget af Forerindringen til det første Hefte af radeerte og kobberstukne Blade, som til den Generalforsamling, der den 4de Nov. sidst blev holdt, er besørget, og nu vorder til Kunstforeningens Medlemmer ombragt eller sendt. Den lægger for Dagen, hvor gode Fremskridt Foreningen allerede paa en kort Tid har gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Foreningens ugentlige Sammenkomster ere meget besøgte. Sidste Torsdag den 11te Nov. saaes i Mødet en Deel skjønne Oliemalerier, tilhørende Kunsthandler Hr. Veis fra Berlin, som for nærværende Tid er her i Staden. Dernæst optoges 16 nye indenbyes, og fire nye udenbyes Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Indenlandske Efterretninger. - Et lidet nyttigt Skrift: Grundig Anviisning til Hyacinthers og andre yndede wibelværters Drivning om Vinteren m.m. Grundet paa egen Erfaring, forlagt af Universitets Boghandler Reizel, 1 1/2 Ark stor, sælges hos Forlæggeren for 24 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Blandede Efterretninger. – Tiunge Chinesere, ventes atter til Paris, hvor de ville samles med deres fire i forrige Aar ankomne Landsmænd. Den forhen værende franske Missionair i Peking, Pater Lamiot, en Lazarist, der for Øjeblikket opholder sig i Macao, og sammesteds har oprettet en Skole for Elever af den geistlige Stand, sender dem til Europa for her at fuldende deres Studeringer. Denne franske Præst har i over fyrgetyve Aar opholdt sig i China, og skal være det Chinesiske og Tartariske Sprog fuldkommen mægtig. Han er født i Calais og denne Stads nærværende Præst er hans Beslægtede og Skoleven. Da de fire Chinesere yttrede Lyst til at besøge Europa, gav han dem, istedet for noget Pas blot et Brev med til hans gamle Ven, Præsten; og dermed reiste de den 26. November 1828 frimodigen ud i den vide Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
De indtraf, efter en lykkelig Overfart den 12 April 1829 i London og i de første Dage af Maj i Frankrig. I Pater Lamlots Seminar vare endnu i den sidste Tid elleve Chinesere, som havde bestemt sig til den geistlige Stand, og begyndte at lære Latin. Man troede at flere vilde komme til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
- Jblandt de fra Algier til London ankomne Kanoner er en med ni Mundinger, som give Jld paa engang, den mellemste lades med store Kugler, de andre med Kartescher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Kjøbenhavns Børs d. 16 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212 a Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1543 155 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 1/2 Rbd. Sedl. 4 Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. . . . 80 80 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 58 58 1/2 L. Sterl. i Sedler. Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Nyeste Skilderie af øbenhavn. rede, an Syvogtyvende Aargang. No. 93. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 November 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Cholera morbus, han paaDenne Sygdom af en egen Art, der yttrer sig ved bestandig Opkasten og Diarthe, er ikke sjelden i de sydlige Lande, men i 1817 begyndte den at herske epidemisk i Ostindien. De derværende engelske Læger skrive, at den i August 1817 viste sig i Jessove over 100 Mile fra Calcutta, lidt efter lidt naaede denne Stad, og overalt paa sin Vei efterlod de meest ødelæggende Spor. Derefter listede den sig ind i den ved Mundellog og Jubulpore staaende Armee, og i det den i Aarets *) J dette Øjeblik, da ovennævnte epidemiske og, som det synes, ogsaa contagiøse Sygdom anretter saa frygtelige Ødelæggelser i Rusland, og man ikke kan vide, hvorvidt den endnu kan udbrede sig, vilde det maaskee være interessant at erfare noget nøiere omden. Jndsenderen har valgt ovenstaaende Bekjendtgjørelse fra det kajserlige Medecinal-Raad i Petersborg, udstedt d. 24 August 1823, da Sygdommen, førstegang nærmede sig Ruslands sydlige Grændser, som findes i Huselands Journal, 59 Vind, fordi den er kort og officiel. Omstændeligere Beretninger findes blandt Andet i samme Journal 5859 Bind, og i Gerson og Julius Magazin der gesammten Heilkunde, 4 Vind. Løb altid kom nærmere, naaede den Bombay i September 1818. Fra den anden Side udbredte den sig paa Coromandelkysten, og rev flere tusinde Indbyggere bort. Herfra kom den til Ceylon, Siam og Malacca, derpaa viste den sig i China og selv paa Øen Jsle de France, der ligger omtrent 3000 Mile fra Indien. Efter Avis=Beretningerne rasede den i Aarene 1821 og 22 i LilleAsien, især i den omkring Bagdad liggende persiske Armee. Det er meget sandsynligt, at den lidt efter lidt har udbredt sig fra Persien til Schirvans Gebeet. Dens gradevise Udbredelse fra Stad til Stad, især paa de store Landeveie, saaledes at man efter de i Jndien levende Lægers Udsigende ganske tydelig kan forfølge dens Spor, lader med Grund befrygte, at denne i høieste Grad farlige Sygdom vil udbrede sig i de til Persien grændsende Gouvernementer. Omtalte Læger have ved Iagttagelser bevist, at Sygdommen, naar den aftager i een Egn, viser sig igjen paa de nærmest liggende Steder. Vindene standse den ikke paa sin Gang, men gjøre den heller ikke hurtigere. Man har endog bemærket, at den udbredte sig fra Bengalen til Decan ligemod Sydostvinden, som uafbrudt hersker der i nogle Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-20
Endskjøndt Erfaringen har bevist, at ikke Alle, som have Omgang med de af denne Sygdom angrebne, ligeledes angribes, er man dog med megen Sandsynlighed berettiget til den Slutning, at denne frygtelige Sygdom ogsaa udbreder sig ved Meddelelse. Paa Isle de France, hvor en Mængde Mennesker bortreves, døde kun 12 af Europæerne, fordi disse strax forlode Byen, og toge alle Forsigtighedsregler som imod smitsom Sygdom. Hverken Veirets Forandringer eller Luftens Temperatur vise nogen Virkning paa denne Sygdom. Jmidlertid er det ved Iagttagelser bevist, at fugtige Egne, snevre Boliger, afkræftede Legemer, slet Næring og Mangel paa behørige Klæder give større Disposition til den. Af denne Grund have Europæerne i Ostindien lidt mindre deraf end de Jndfødte. Af den engelske Armee i Jndien døde en Mængde, førend man forlagde Tropperne fra de lavere til de høiere Egne. Overhovedet har man gjort den bemærkning, at i de Egne, hvor der voxe Riis og høje Planter, hvor der efter Flodernes Oversvømmelser blev staaende Vand tilbage, saavel som i skovrige Egne, blev Befolkningen gandske ødelagt, men at heller ikke de behageligste Sletter, høje Egne og det allerskjønneste Clima blev forskaanet.