Berlingske Tidende, 1769-06-01
De overordentlige og bedentlige Medlemmer har hver sin Stemma, da ger svanderende ingen. Efter Val indskrives enhver Medlem. Jndskuddet bliver derpaa strax erlagt, og siden aarligen i Januarii Maaned. Indskud kan og erlegges paa engang, nemlig med 200 Rdlr. af dem som Sælskaber for deres Godgiørenhed, kaldet sine overnedentligevelgiørende Medlemmer; men af enge dentlig Medlem med 100 Rdlr.; haarifrer de da begge bli rer Sælskabets stedsevarende Medlemmer, og kan man sig re Udgiftet faae for Sælskabets Skyld, om de lever nat sat længe. Car. S. Om Classernes Formænd og Betimes. Formand for en Classe er næsten der samme, som en VicePræsident Sælskaber; men han vælges, som Klassen, det er Under Classen, hver gang, forretter taret ved Klassenes Mader, uden efter Sælskabets Anstalt, og ophører med Classen. Han vælges, uden at kunde entraas, at have fordeel af den Ting, som skal omdommes af Classen, for at være des merrupanske sin Dam, som siges ved en Stemme, med Fartrin. Søskabets Secretaire førte Classernes Protocoller, og har Raadslags men og Beslutnings: Stemme i Classerne for at kunde i Selskabets Møder forklare Classens Pratacat, og give sin Stemme i Sælskabers Samling des mere minsk. Cap. 9. Om Stemmer, Manden at give Stemmer paa samt en Valz. Præsidenten har trende Stemmer med Overstemme, indtagen til hans Eftermands Valg, som vælges ved fuld Stem ne. See Præsidenterne har reiske Tilfælde, som Planen nær, Præsidentens Stemme, ellers, som anhver overvedentsigsgardentlig Medlem ikkun en Stemme; men en tyrrespanderende Medlem haver ingen. Stemmet gives 2d Handtes Opløftelse, ved Kugler, el det skrevne paa Sedler, alt efter Omstændigheden. Tu Bilieners Valg, og ved Præmiers indelige Tildømmelse, kan Præses, Tirs=Præsidenterne, enhver overnesandlig og nedenelig Medlem, i Forfuld finde Stemmer som de behager, efter Planen. Co. 10. Om Selskabets Sammenkamster til Tid og Sted. Sælskabet halder for nærværende Tid sine Samlinger om Aftenen fra Klakken 5 til 3 og 9. Det agter at indrette fine Samlinger i en nøiagtig Orden og paa en efter Sælskabets Tilværk beqvem Sahl. med en beqvemme Sæde for den Præsiderende, med Vie=Præsidenter at og Betienterne ved Haanden, og Sælskabet saa mageligen siddende, at Samtalen kan høres og Facrerningerne beqvemmeligen oversen: af alle Tilstædeværende. Selskabet lanker meest paa Rang imellem Konster og Viden skaber; man glemmer dag derfor ikkeder Fortrin og den Ordender er Fødsel og Hanhed skyldig: som det altid søger tørre, naar og hvar dar er mueligt. Fremmede uden for Sælskaber er det for engang tillade, at besøge dets ugentlige Samlinger, og før det Indretninger: naar de blive indførte ved en Medlem, som dag kun indføre: en til at Møde. Cap. t. Om Selskabets Møder og Forretningers Orden. Sælskabets Muder ere Ordentlige og Overnedentlige. De første ere enten Fierdingaars Møder, da Præses, Virs=Præsidenter og Betiente vælges, Præmier endeligen tildømmes, og saae eller Vedrægter gives deres Kraft; eller agendige, hvilke den forrettes, som angaaer Sælskabets Haved Øyemærke. En ugentlig Møde udgiøres af 11, er Fierdingaars ikke af minderand af 15. Overordentlige Møder forefalder ved Tilfælde, som en tilforn kan indstes, ved Dødsfald eller andet. Hvert Maade bekiendegiøres paa sin Maade. Forretningers Orden bestemmes ved Planen. Det sidste Mødes Forretninger igientages karteligen, og forestillet Særskabet, hvorvidt det er efterkommet, som da kan være angednet: hvorpaa nye Forretninger foretages og fortsætte deres Orden, alt efter Øyemærket af Nøden og Planens Forskrift. Cap. 12. Om Selskabets Samtaler og Sandheds Undersøgelse. Hver overordentlig og ordentlig Medlem kan tale og sig sin Mesning i alle Tilfælde. Det Danske Sprog tales alleneimedens Samlingen varer. De som ey derpaa kan nagenlunde forklare sig, behager at indgive deres Tanker eller Forslag skriftlig: da slige derefter oversættes og oplæses. Man henvender sin Tale til Præsidenten allene. Naar Sælskabet varet, taler man staaende; ellers Und endelig og toer om en Ting allene, ikke over en halv Time, og ig efterindengang, undtagen for at forklare det sagte, og da uden Tille; Maaned. Tillæg af nye Beviis. For den Talende har udrult kan ingen anden begynde. Begynder tvende paa engang at tale, taler den først, som den Præsiderende taler til. Saa længe nogen vil tale, kan en Sag en afgiøres før tiltredte Møde. i Tale eller Samtale formodes at skee med Kuldfindighed. Naar det en lagttages, befaler den Præsiderende Tanshed, og henviser det omtalde til skriftlig Erklæring fra de Uige menende Partier. Andre, som derpaa vil tale, anfører derefter deres Tanker. Jngen er forstunden at tale, men enhver har der sin fuldkomne Frihed. Co. 13. Om Forslag og Præmier. Forslag til Præmier kan af alle Medlemmer, endog Conrespanderende, naar de skulde være tilstæde, indskrives, den at den Ende i Sælskabet altid liggende Prococol. Anden Forslag indgives af enhver skriftligen, da intet foretages i Selskaber, uden der skriftligen er forslager, med eller uden Navn. Jntet bliver halles foretager, skiøne skriftlig indsende, med mindre en Sælskabet taler derfor. Præmier udsættes i Penge fra 5 Rdlr. til 500 Rdlr. men ingen, for dertiller Pengen Cassen. Ligeledes opmuntrer Sælskabet til sit Øyemærkes Befordring ved Sølv og Guld=Medailler. Dette bekiendtgiøres i Antserne, hvorfra ingen Præmie kan kaldes tilbage. For at vinde en Præmie, maa en udnævne Classe tildømmeden, og Sælskabet selv desuden give deres Stemmer til bifald ster Fierdingaaes Møde. Naar saadan en Præmie, eller store er vundne, sættes den strax i Aviserne ; hvorpaa de kan afhentes, eller blive tilsender. Medlemmer kan vinde Præmier, og ingen i Sælskabet eller uden for, kan vinde for mange. Co. 14. Om indsender Sager til Sælskabet. Alt hvad man vel have Sælskabet tilsendt, kan leveres til dets Samlinger, eller til Secretairen tilforne; da han besørger det til Sælskabet, og bliver derfor ansvarlig, som alle tide faaes. Breve, Forsøg, forslag og alt andet, som nogen maatløbehage at tilsende Sælskabet med Posten, maatte sendes Postfrie; maa minde det allernaadigst maatte behage Hs. Kongel. Majestæt at forunde Sælskabet og dets Correspondenter nogen Post Frihed, da samme fra Fald vil blive bekiendtgiørt. Skrivelser til Sælskabet vil beqvemmest skee i Frem : Pramemorier, da enhver Udekiendt vilde tillige behage at tegne under sit Navn baade hvem haner, og den sædvanlige Addresse eller Postre til det Sted, hvor han opholder sig Opskriften bliver til det Kongel. Danske Lax, huushalding: Sælskab. Cap. 15. Om nye Lave og Vedtægter. Nye Løve og Vedtægter kan foreslaaes, og de gamle amreles, til Forandring ved alle Møder; men de kan kun forandres, fastsættes, ophæves og gives deres Kraft til Fierding aars Møder. Co. 16. Om Classernes Møder og Forretninger. Sælskabers Dyemærke med en Classes eller Under=Classes Udnævnelse til en vis Sags Undersøgelse og Bedømmelse, er, for at erholde den nøiagtigste Dom om en Ting af Kunstens beste Kiendere, for derefter, i den med flere Henseender, at give en des fuldkommere Kiendelse om Sagen efuld Samling. Derfor udnævnes Formand og Classe hver gang. som møder kun efter saadan Udnævnelse. En Classe gives da tillige en magelig Tid, som den en uden Tilladelse overskrider. Den kan ikke bestaae af minder Medlemmer end erende, foruden Formand og Skriver. Hvad som forrettes i Classen forestilles derefter Sælskedet, som ey letteligen viger fra den Dam.