Almuevennen, 1844-05-01
J Englerup er 16 Huse af hvilke ikkun 5 forrette Arbeide. Af de øvrige 11 svare 5 ikkun 6 Rbd. aarlig, eller derunder, 3 svare 4 Rbd. aarlig eller derunder i Huusafgift. Ligeledes svare nogle af Ordrup Huusmænd en ringere Afgift end 8 Rbd. 4 Mk. Hvad de jordløse Huse angaaer da ere disse i Almindelighed foruden en Hauge forsynede med et Vænge eller en Tofte, hvis Størrelse er saare forskjellig, men som hos mange udgjør 4 Skpr. Land, og de Huusmænd der aldeles ikke have Jord, eller kun en ubetydelig Haugeplads, ere hidtil i Reglen ikke paalagte Ugedage, men have derimod svaret indtil 6 Rbd. aarlig. Afstemningen faldt imidlertid ud til at den omhandlede Passus skulde bibeholdes. Hos Enkelte maa Aarsagen til deres Armod søges i et vel stort Børneantal og atter hos Enkelte i Mangel paa Vindskibelighed og Huusholderiskhed. Efter saaledes at have besvaret de af Amtsraadscomiteen fremsatte Spørgsmaal, saa fuldstændigt som mulig, tillader man sig af Jnteresse for den omqvæstionerede Sag, ligesom og af Hensyn til Communernes Tarv uden iøvrigt i de her i Egnen stedfindende Forhold at have nogen speciel Opfordring dertil, at henlede Amtsraadscomiteens Opmærksomhed paa følgende Punkter, som ønskelige at opnaae, og skikkede til at fremme den arbeidende Klasses Velvære. 1) At det maatte blive almindeligt at ingen Huse bortleiedes uden dem, som af Grundeierne overdrages til umiddelbart i Tjenesteforhold til dem staaende Personer, men at iøvrigt alle andre bortfæstedes paa fri som ufri Jord, og at man med Hensyn hertil søgte at finde Midler der egne sig til at opmuntre Eieren til denne Overdragelsesmaade. 2) At det vedtoges ikke at forlange meere end een Ugedag præsteret. 3) At det som det her paa Egnen hidtil har været Skik, tillades den fratrædende Huusfæster at betinge sig Aftægt. 4) At i Tilfælde af fremtidig Opførelse af nye Huse saavel paa fri som ufri Jord, det maatte paalægges Vedkommende at afgive til Fattigvæsenet i sit District en vis Sum Penge hvis Størrelse nærmere vilde blive at fastsætte. 5) At Arbeidsklassens Opmærksomhed maatte henledes paa det Gavnlige i at de lade deres Børn, ved Siden af det almindelige Markarbeide oplæres i et eller andet Haandværk, da Erfaring viser, at Arbeidsklassen vinder herved betydeligt i Velstand. Formanden modsatte sig det andet og tredie Forslag, deels fordi det, som derved tilsigtes fornemmelig ikke vilde kunne opnaaes som almindeligt, uden ved en positiv Lov, af en saadan Natur at Contractfriheden derved paa en skadelig Maade indskrænkes, og deels fordi det fornemmeligt ikke vilde medføre sandt Gavn for Arbeidsklassen eller Huusmandstanden. Jmidlertid var ved Afstemningen Pluraliteten for, at disse Forslag optoges. Hersted-Øster- og Vester-Sogneforstanderskab. Wed et Extramøde i Veirmølleroen den 20de Marts 1843. blev der af Skolelærer Nielsen reviderede Fattigregnskab for 1842 fremlagt. De af Revisor gjorte bemærkninger vare af Regnskabsføreren, Hr. Pastor Zoffmann, besvarede, og tilstrækkeligen oplyste. Det bestemtes dernæst, at bemeldte Regnskab skulde i 14 Dage udlægges i Sognene til Vedkommendes Eftersyn, forinden det indsendtes til Amtsraadet. J Henseende til Herredskassepengene vedtoges det, at disse skulde for Fremtiden udredes af Fattigkassen, i Lighed med andre Fattigvæsensudgifter, med et aarligt Beløb, der svarede tilden Summa Sognene hidtil havde havt at udrede, og derefter opkræves i Forening med de øvrige Fattigbidrag. Nogle Fattige tilstodes Understøttelse. Den 4de Mai holdt Forstanderskabet et ordinairt Møde hos Peder Madsen i Vridsløselille. Skolesager foretoges. Herved bemærkes blot, at Herstedøster Skole i de 2de sidste forløbne Aar tilsammen havde kostet i aarlig Vedligeholdelse og Udbedring 63 Rbd. 56 s. Herstedvester Skole i samme Tid 91 Rbd. 73 s. Denne Kasses Beholdning udgjorde 62 Rbd. 93 1/2 s. Blandt de dernæst foretagne Fattigsager anmær res at Kurvemager Anders Hansen i Herstedvester tilstodes 6 Rbd., foruden den ham forhen tilstaaede Hjælp af 15 Rbd., i aarlig Understøttelse til sin vanvittige Søn, samt 2 Læs Tørv, alt paa det Vilkaar, at han forpligtede sig til ikke at sælge eller pantsætte sin Eiendom uden Fattigvæsenets Samtykke. Fra Stiftamtet var indløben en Forespørgsel om, hvorvidt Herstedøster Fattigvæsen ansaae sig forpligtet til at refundere Glostrup Sogn sit Udlæg for Dorthe Pedersdatter, og om man antog hende at være forsørgelsesberettiget hersteds. Sognepræsten paatog sig at tilveiebringe de fornødne Oplysninger i denne Sag, og derefter at tilstille Amtet den afæskede Erklæring.