Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-07-19
secretairen for Jrland, som havde indladt sig i nogle udsonende Underhandlinger med O'Connelhvoraf denne giorde et offentligt Brug i Parlamentet.) Greve Grey fulgte dette Exempel, som ikke tog et Øieblik i Betænkning at nedlægge sit høie Embede, og at meddele Kongen sin uforanderlige Beslutning for bestandig at trække sig tilbage fra Statsforretningerne. Kongen modtog samme Aften begge Resignationer, og især Greve Greys i de naadigste og meest nedladende Udtryk Man siger, at Kongen har anmodet Statssecretairen for det Jndenlandske, Viscount Melbourne om Raad til at organisere et nyt Ministerium. (Rygterne om dets Dannelse ere modsigende, og man maae forvente Opklaring af Tiden. Den hemmelige Aarsag til denne store Forandring, er formodentlig Statskirkens og den høie Adels Misfornøielse med at Dissenterne skulle indrømmes samme Rettigheder som hine, og at der foretages nogen Forandring med den Protestantiske Kirkes Jndtægter i Jrland; Følelser som man troer at Hs. Majestæt deeltager i. De offentlige Blade stemme imidlertid for de friere Principer, og Fonds ere faldne ved denne Uvished i Statsbestyrelsen. Skulde de Torys ved denne Leilighed kom ne i Besiddelse, saa vilde det vel blive vanskeligt at angive de udbredte Følger, hvortil det kunde lede.)J Mødet den 10de stod Greve Grey frem i Overhuset i en Sindsstemning, hvori han syntes at blive overvæltet af sine Følelser og erklærede, at han vel fandt sig forpligtet til at andrage paa Fortsættelsen af den Jrlandske Tvangsbill, dog ikke som Minister, men blot som Medlem af Huset. Ved denne Leilighed erklærede han tillige, at han hverken havde samtykket i Hr. Littletons Underhandlinger med Hr. O'Connel, eller selv vidst noget derom; thi dersom han var bleven i Forveien underrettet derom, saa havde han søgt paa alle Maader at afværge det, da saadanne Meddelelser, hverken kunne giøres med Sikkerhed til denne Person, eller tiene til Regieringens Bedste, og det Almindeliges Fordeel. Til den 23de Juni havde hans Colleger været enige med ham i Nødvendigheden af Tvangsbillens Vedligeholdelse. Men fra den Tid af, havde Omstændighederne forandret sig; thi paa den Dag havde han modtaget en confidentiel Skrivelse fra Vicekongen i Jrland, Marqvien af Vellesley, som indeholdt en anden Synsmaade og som ikke forekom ham saameget at være et Resultat af dennes egen Beskuelser, som af Jnsinuationer, der vare meddeelte fra England. Dette foranledigede en Correspondence imellem ham og Marqvien; Sagen blev forhandlet i Conseilet, og man blev dog eenig om at billen skulde beholde sin hidtil havde Form. Greven viiste sig misfornøiet med at man, og især saa stærkt i Underhuset, havde forlangt Fremlæggelsen af den confidentielle Correspondence, hvilket var imod al Vedtægt. Hr. Littletons Meddelelse til Hr. O'Con nel kaldte han den høieste Grad af Uforsigtighed. Han maatte tilstaae, at han med Kongens Tilladelse nu vilde underrette Huset om denne Sag, men hvorved han dog ikke vilde sige meere end det aldeles Nødvendige. Hans ædle Ven SkatkammerKantzleren, som var en af dem der meest biefaldt Lord-Lieutenantens nyeste Synsmaade, erkiendte nu Rigtigheden af at nedlægge utilbagekaldelig sin Post. Hr. Grey fandt det derfor passende ogsaa at overveie sin egen Stilling; denne havde længe været ham piinlig. da han følte at Resten af hans Kræfter og Energie var den ikke længere voxen. Han havde flere Gange ønsket at træde tilbage; men var bleven overtalt til at vedblive; men nu var Skatkammer=Kantzlerens Udtrædelse kommen til, som er Ordføreren i Underhuset, den Person som han havde skiænket sin meste Tillid, og som han betragtede som sin høire Arm. Han følte derfor en uimodstaaelig Tilbøielighed til at resignere med sin ædle Ven. Hs. Majestæt havde modtaget begge Resignationer, og han forestod nu blot sin Post interimistisk, indtil det maatte behage Hs. Majestæt at udvælge en Anden til hans Efterfølger. Herpaa holdt han et udførligt Forsvar for sit Ministerium. Hans tre Hovedgrundsætninger havde været Parlamentsreform, som er dreven igiennem; Fred, til hvis Vedligeholdelse der nu vare rimeligere Udsigter end ved Tiltrædelsen af hans Administration, og endelig Besparelse. Skatterne vare blevne 4 1/2 Million Pd. St. mindre; mange Embeder vare afskaffede, Kronens Patronat var maaskee blevet formeget formindsket. Hele Landets indvortes Forfatning var bleven forbedret, og allene Landvæsenet lider; han skildrede tilsidst sine Fortie ster af Staten, og retfærdiggjorde sig mod de ham gjorte beskyldninger. - Hertugen af Wellington tog derpaa Ordet, og udtalte megen Dadel over Grevens Administration; men Lordcanzleren besvarede ham drøit, og holdt en glimrende Lovtale over den aftrædende Minister, (som vist er en af de største Mænd, som Englands Historie har at opvise, han dadlede den belgiske Revolution, men billigede den Franske. Den Franske Regiering fortiente at styrtes, da den ikke forstod at regiere, og han tilføiede, at det Franske Folk fortiente at være frit, da det havde vidst at fægte for sin Friehed; men han dadlede dette Fols frievole Karakteer, som i Dag knæler for et selvskabt Jdeal, og i Morgen slaaer den itu, det er vel Ludvig Phillip,)