JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Borger Anders Mørsing, der forhen har sort Handel, er den 30te f. M. død her, eftertagende sig Enke, men ingen Børn. Hans Boe er af mig som Bogfoger og Skifteforvalter tagen under lovlig Skiftebehandling; hvorfore Stervboets Credi og Debitorer indkaldes med Varsel efter Lovens 5 B. 13 C. 27 A. Omendskiønt Boet paa hæfter langt mere tildeels prioriteret Gield, end af Gaardens og det ringe Løsøres Udbringende ved Auction kan betales, og altsaa intet bliver at arve; saa indkaldes dog den Afdødes nærværende og fraværende Arvinger, hvoraf ved Registering ere opgivne: 1) Broderen Hans Ulrich Mørsing, Kiøbmand her, 2) Broderen Christen Mørsing, Præst i Jylland, død og efterladt sig 3 Børn, som ere, deels myndige, deels umyndige, og opholde sig der ; 3) Søsteren Maren Helena Morsing, var gilt paa Sundmør, men er død og har efterladt sig i Sønner. Disse saavelsom flere Arvinger, hvilke Enten ikke vidste at navngive, ville enten selv eller ved Fuldmægtig og Værger melde sig inden de i Lovens 5 B. 2 C. 4 A. fastsatte Tider, ved Skiftet, om de ansee det fornøden. Christiansund, den 23de Februarii 1793. P. G. Marstrand.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befalinger er paa den høieste Top af Øen Sulen i Fosens Fogderie, Tronhiems Stift, blevet opbygget et Søemærke af Steen, 24 Fod høit, 18 Fod i Giennemsuit, hvidt anstrøget, til Efterretning for det Fartøier, som enten anduve, forfalde eller fortsættes at Strømmen nordlig fra Øerne Smølen, Hitteren eller Frøien, eller komme Nord fra saavel fra Søen, som inde fra Frøe=Havet. Naar de herfra saa langt bortliggende Overlands Mær ter, eller kiendelige Fielde saavel paa bemeldte store Øer, som de endnu længere bortliggende paa det faste Land, formedelst Disighed eller tykagtig Luft, ikke ere fra Sørsiden synlige, vil Sigtet at dette Taarn tiene til Coursens Bestemmelse, efter Veiledning af det Kort, som er udkommet fra det Kongl. Søe tort Archib, over endeel af den norske Kyst, indbefattende, Tronhiems Leds med Udderne og Skiærene a., hvorom den dertil hørende Beskrivelse giver Oplysning. Dette bliver derved til de Handlendes og Sørfarendes Efterretning at det Ven ske Guineiske Rente og General-Toldkammer bekiendtgjort, og kan nærmere Snerretningvantes om, hvor den Klippen er : hvorpaa Søemærket er opført, saa at deraf omtrent kan slut tos, hvorvidt udi Havet det kan sees.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
under Skifte Behandlingen efter den ved det Oplandske, Dragon Regiment standne, og i Christiania udi ugift Stand, hendøde Sorundtlieutenant Hans von Prid, er iblandt Defuncti Arvinger bleven angivet en Halvsøster Anne MargredePrin, som skal have været i Egteskab med Hof=Violon Snader, i Kiøbenhavn, men ved Døden afgaaet og efterladt sig 2de umandige Børn, en Søn og en Datter, hvis Navne ikke ere bekiendte i disse eller i deres Sted, den efter Loven fødde Værge, tilligemed de øvrige respective Arvinger, blive herved, hvor ubetydeligt Stervboet end efter al Anseende vil blive, indkaldede at melde sig for os som Skifte Commissarier, inden den ved Anordningerne befalede Tid og med behørig Legitimation for deres Arveberettigelse. Skulle til dette Stervboe ellers finder Debi= og Creditorer, da bliver ogsaa disse averterede at anmelde det fornødne. Hedemarken i Aggershuus Stilt, den 22de Februarii 1793. Brøcher. Bierregaard. Ritmester. Regimentsqvarteermester. og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
J Overeenstemmelse med den Kongelige Anordning af 26de October 1792, bekiendtgiøres 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Post Tidender og Altonaer Mercur, at i store Sandvigen under Nordbordlehus Jurisdiction er ved Døden afgaaet Kiøbmand Johan Henrich Hartier, hvis Boe strax at mig er taget under Skiftebehandling, til Varsel for indenrige Creditorer inden 12 Uger, og de udenrigskranden Aar og Dag at anmelde deres Krav for mig, som Skifteforvalter med behørigt Beviis derom. Bergen i Norge, den 9de Martii 1773. Haaberdørn.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Justitsraad og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Skipper Hans Underberg førende Galliasen Lovlig kaldet : hiemmehørende i Stockholm, kommen fra Raan, lasted med Gips, Rainetter, Viine, og andre Vahre, for Gothenborg og Stockholm, haver den 22de November f. A. i Nordigen paa 1. - . - hattiinde forulykkede og at stærk Storm og Søe styrtning i Stykker slaaet, skulde bemelte Galliase, paa Norg eller dets Kyster drive Land, vilde Vedkommende behage, til Skib og Gods Eieres Efterretning, at tilkiendegive samme i de oubliqve Efterretninger. I Herrer Jnteressentere udi det Kongel. Kiøbenhavnske Classer, rotterie, som en endnu have fornyet deres Lodsedler tilladen Classe, ombedes herved desangaaende, at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, i det seeneste inden 8te Dage for Trækningen, som foretages den 3de April.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Foruden de forhen bekiendtgjorte Collecteurer ere endnu følgende herpaa Stædet anthoriseret og antaget, nemlig :Hr. Fuldmægtig K. Brøge. ens Karmarch. Christian Rosenberg. Lorenz Chr. Schiønning.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Petersborg, den 25de Februarii. stor nogle Dage siden er her bleven bekiendtgjort en keiser, sig Forordning imod de Franske, som tiltrækker sig Publicums deele Opmærksomhed. Foruden at den hidtil mellemværende Vandelstractet bliver ved samme ophævet, og al directe Forindels og Tørres andence underhaard Straf forbudet blive dog ere sig her opholdende Franske opfordrede til enten at forlade Landet inde Uger eller med en i Kirken aflagt E. rassargs formue den narværende Constitution, hvorvaaleveres Navne, som giøre dette, skulle blive bekiendtgjøre betalle Tidender. Den største Deel underkaster sig Eden, skun saa forlade Landet.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Jtalien, den 5te Martil. Det bliver det aftet, at den franske Flaades Angreb paa Tagnierter ganske mislyttedes. Den er med et for ud af 4 Krigsskibe og ommer ent 3000 Mand som havde landet slaaen idage og derefter adspredt af Storm. En Deel af samme en hende tilbage til Toulen de øvrige Kriger og Transportskibe. ler adspredte at kom til Nraparte, Palermo Trapania. - Ved Liverne ligge 60 indiske Handelskibe, som vente paa anden. Ligeledes have det og mange franske Handelskibe. Fra Aaler er her indløbet den Efterretning, at Deven i Algier har igien frigivet 8 hollandske Kiøbmandsskibe, som vasteraant at hans Corfarer, fordi samme vare tagne for den 4de Februarii, som den til Fiendtlighedernes Begyndelse bestemte Termin. Denne ædle Tænkemaade hos Deyen lader formede, at Freden mellem Holland og Aegier snart gien vil blive tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Paris, den 3de Martii. I Gaar den 7de er Krigen mod Spamen erklæret. De ret derom lader saaledes : 1) N. Carklærer, at den franske publik, formedelst de mange udøvede Tiendtligheder og Angred fra nanans Side er i Krig med Kongen af Spanien. 2) M. C. paalægger et fuldbyrdende Raad, at bruge ten fornødne Magt, for at tilbagebrive Angrebet, og forsvare Republikens Uafhængenhed, Anseelse og Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
J Følge dette skal det giøre de fornødne Anstalter til, at den byrenæiske Armee kan blive 100000 Mand stærk. 3) Der fuldbyrdende Raad skal bruge saameget af Søe= og Landmagten, som det maatte agte fornøden til Republikens Forsvar. 4) Ser Commissarier, udvalgte af Conventens Medlemmer, skulle begive sig til de sydlige Departementer, for at besørge Fornødenheder til Armeen, drive paa Rekomteringen, og opmuntre Borgerne til Jver. - Barrere havde forhen i den almindelige Forsvarscommissions Navn fremlagt en Efterretning fra Ministeren for de udenlandske Sager, hvis vasentller Jndhold er følgende: Efter Revolutionen den 10de August har det fuldbyrdende Raad foreskrevet Republikens Repræsentant i Madrid et meget moderet og venskabelige Forhold, og befalet ham at fortsatte sine Underhandlinger i Madrid. J afvigte Octader og siden adskillige Gange har han ladet giøre Forslagt til Neutralitetens Sikkerhed og den gode Forstaaelses Vedligeholdelse mellem begge Nationer, og tre sat Grændser for dette Foretagende, førend han syntes at det stred mod Republikens Anseelse. Dette aabne Forhold har det spanske Hof besvaret med et listigt politisk Sprog, hvilket Franskmændene, siden de ere blevne frie, ikke længer giøre sig Ære af at kiende. Medens Miniørene søgte ved tomme Løfter at bedrage det franske fuldbyrdende Raads Aarvaagenhed, bleve de spanske Grændser besatte med Troner: Arbeidet i Havnene fordoblet; det offentlige Skatkammer stod andent for den fransk Republiks Modstandere ved Rhinen; man gav strænge Forbud mod franske Skrifters Jndførsel; man besoldede Praster, for at præke et Koretog mod Mennesker, som man beskyldte for at være ligesaavel Guds som Kongernes Fiender. Franske Borgere, som formedelst Handels= eller andre Forretninger havde boesat sig i Spa nen, bleve paa mange Maader undertrykt i satte i Fængsel; man bemægtigede sig paa en ulovformelig Maade, deres Fartøier, deres Ladninger og Papirer; Capitainer fra Kiøbmandsskibe bleve, tvertimod alle Tractater og alle Love for et got Naborskab, holdte 18 Maaneder saane, de franske Consuler i Carthagena aa Rosa bleve skammel fordrevne: Franskmænd, som borde i St. Sebastian, Flaueras og Børcellona, havde samme Stiæbne. Forgiæves besvarede Republikens Minister sig over disse Boldsomheder. Maale nægdige Offere blevenden Gotgiørelse løsladt, andre fukke endnu i Fængslerne. Veien til Retfærdighed var tilsluttet for franske Borgere. - Tildragelserne den 10de August og Ludvig Al. Arrestering bevægede Kongen af Spanien til Forholdsregler, som syntes at være venskabelige. Han erklærte formelig sin Neutralitæt, troede derved at tilkiøbe Hol for sin Familie Friehed, og forhandt altsaa Neutraktater, med en Betingelse, som stred mod den franske Republiks Uafhængenhed og Souverainitæt. Plyndringer hos Urtekræmmerne og de Bebredelser, som man derfor har gjort General Santerre, have havt den Følge, at han har medlagt sin Post som General=Commandant, for at beskeftige sig med sit Bryggerie, der, som har sagde, udgjør hans eneste Formue, og derpaa at gaae til Grandserne, og der som en Republikaner afbetale sin Gield. Borgernes Tillid slides, sagde han, man maae ikke misbenge den.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Paris, den 11te Martii. Kongens Enke benytter sig nu af det hende gjørte Tilbud, og spadserer med sine Børn og sin Svigerske, naar det er og Veir i den til Templetaarnet hørende Hauge. Hendes Sundhedstilstand er taalelig, og hendes Mod og Siele, styrke synes at beholde Overhaand over hendes Søre. - De Efterretningerne om vore Troppers Nederlage og Forliset af Aachen, Lüttich, Ruremonde o. s. v. nu ere blevne fuldkommen bekiendte, saa sendte N. C. endnu den 3de om Aftenen Commissarier til alle 48 Sectioner i Paris, for at bekiendtgiøre Borgerne disse Fædrenelandets nye garer, den blev tillige udsluttet en Sørgesaabne fra Taarnet paa Hovedkirken og Skuespilhusene bleve tillukte i 2 Dage; ligeledes bleve 82 Deputerte beordrede til de forskellige Departementer, for at melde Borgerne Fædrenelandets Karer, udtage de fornødne Tropper og i Nødsfald opfordre alle paabende tige Borgere til at afmarchere. Der blev ogsaa derrettere, at Capitalisterne og de Rige skulle betale et af Finantscommissionen bestemmende overordentligt Krigst. General Mirandas nyeste Rapport er at 3de d. M. fra St. Trønd, hvori han melder, at han igjen har samlet alle siden den 1ste Marts adspredte Flygtninge, og er finder den 9de at tage en fordeelagtig Stilling ved Løwen. General Dumourier paa staaer i en Rappert, at Hollands Erobring er nødvendig, uden hvilken, som han forsikrer, Besiddelsen af Balanukan forsvares og Frankrig udsætter sig for den største Ulykke. Videre har N. C. decretert, at de to Seneraler, la Mone og Stengel, som commanderede i og ved Aaren, skulle an restere, deres Papirer forsegles, og de bringes som Arrestanter for N. C. Skranker. - Carettede Trange for i Gaar melder en anden ulykkelig Efterretning, at Admiral Trugner, er, efterat hans Expeditien var fornlattet paa Salen. den 2den d. M. imen lade ind i Samendsandstede Glaade, et an, dag 4de Mai.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Privatbreve har at forretning om en Sammere telse ved det tyrkiske Hof. anskmanden havn drages S. der, dalle ved Lofter vidst at giøre sig den største Dallaf de tortiske Ministerium hengiven, og skifte den sorteste San. menrottelse mod Storherren. Det var virkelig allerede saa fiint anlagt, at Sultanen skulde qvales, og Krigen forkyndet Rusland og vort Hof. Den i Constantinopel værende rusiske Charg d Ananes var saa lattelig at opdage alt, og endnu til rette Tild at malde Storherren paa hele Plan. Al. Medskyldige bleve paa Stadet qvalte, og mange Frank mænd, som kun syntes at have den mindste Deel høi, ere derovede tyrkisk Beskyttelse og deres Eiendomme. Vores og det runiske Hof bleve strax sarittrede om den deste Forstaaelse.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Den ved vort Haf for nogle Aar siden staaende Jnternantin, skal ogsaa have været blandt de Sammensvorne, og allerede have faaet sin Løn.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Haar, den 16de Martii. I dette Dieblik fik at her den Efterretning, at en Coloni østerrigske Tropper rygter med Brussel og Ammerren, 2 den franske General la Martiere har taget Flugten, at Flad den er i et almindeligt Oprør, at Østerrigerne have det Staden Lømen, og at den franske Armee er sidste 1s. Uorden til Siden af Brastl. - Sameral Damperson, at aldre Anstalter til at dade Dering Frideri af Brand samlig Spidsen, som staaer ved Haringendag med 140. Mand Preussere, til hønte endnu 5000 af vore Trøye, skulle støde; men der er allerede søger saa stor gravet og Lestrækkelse i hans Armee, at han ikke meere kan udrette nogen med den. - J Brabant har Folket paa mange Stæder gre det til Vaaben imod ham.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Efter Rygtet han de Franske ophævet Belgningen forVillemstadt, og forladt Landshatte Mallænk, tjenCapeldt Waspec. Alle Steder hvor de have været, bare: opført sig paa det grummeste, taget Alting fra Jndbyggerne. ødelagt alle Kirker, og tildeels bruar dem til Hestestalde, for storret og forhindret al Gudstieneste, og revet alle aandens Bøger, som de til sat paa i Stykker. - J Harlem be man i Forgaars hørt en start Kanggade. - Fra Bral bo man under 6te og 8de hujus følgende Dereninger: Herin, gerne af Aremberg og Ursel, Ramser Stumpens Søn. 2 Advocater ere arresterte og bragtetaling. Salvaskerne. hvori de gamle brahaniske Hertugers Hierter laae forværte ere blevnerøvede hørt af Graverne af de Franske. - Laner i Østerrigernes Hænder; og Machiin maae allerede raa forladt af de Franske. Jmellem Lømen og Diest er forefalde. en Fegtning, som skal bare kostet de Franske 10 til 120 Døde og Saarede, foruden Skyde, Talte og Dagaae. Man har og villet giøre Erkebispen af Mecheln til Fang men han har ikke været at finde. Alt Guld, Sølv og andre Konbarheder have de Franske røget bort af Kalkune og tet Mand. - Simmerernerne har me ud Dag han saalen; men Nationalendernes Slaget for. salt 2 Dage mindre, end maa haves tænkt, formede Henstand og Overrigernes uformodentlige Forretning ei Amalet mester.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Medalden, den 19de Martii. Efterant gen om Dreiels Jndtagelse, hvor omstændigmendaler meldt de fra Coblenz, er dog med Breve for i Dag ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Helsingøer, den 23de Martii. Fra den 22de huus til i Dag ere ikkun 4 Skibe passerede Bunde.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Kiøbenhavn, den 25de Martii. Ved Skrivelse fra Haag af 16de Martii har man følgende Efterretning:
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Siden den sidste Post er ingen betydelig Tildragelse forefaldet. Billemstadt holder sig godt. De Franske havde optettet et Batterina store Kanoner, som gandske har ruineret alene. J Forgaard, da de havde trukker sig tilbage derfra Staden, men lader en Vaar blive ved Datteriet, gjorde Haan er Udfald af Staden, overrumplede Vagten, drabte Onerende Soldater, tage til Fanger og fornaalede de høre Kanoner. Man har ingen omiciel Nørhed om Østerriserne; man siger, at dette konen, Malines, Brüsselmonier lader Linitronerne dalere hemmod Antmer sin, sen at holde denne Panaaden tillen Rettalte; han har hele efterladt saa leveres Drabant andre end den Bataviske. korn og Drabandsk Eegioner eller Sansculatterne. Mankener dem i det høie til 7 a 80 om der endogsaa bare dobbelt saa mange, saa venter vi dem ved Viennemmar. en, som man formoder at de Arkon vi forsøge paa. JoriDags have Tropperne ved Dørdt og Hollandsdien alle Nærten. baret paa Denne for at vente dem, uden at man har sort den komme. Preusserne og vores Prinds Frideriks Korpemaae være kommer ind i Dramlet. J denne Sagernes ForJatning venter man enten at Franskmændene gaarderes Vel Eller og at de blive indsluttede. Jmidlertid meerer man sig i redammed at indrette alle Ting paa fransk Manter, som Detilset af Aviserne. Langeløs er udnævnet til Secretair, et der Præsident for Secretairerne. Det vil blive en meget kort re, nas Gnds Hiele, og som de ville komme til dørt af betale. Man skiælver for det Dieblik, da de skulle rømme een. Dersom man kunde overrumple disse haraviske Holagtigheder, der er at sige, Revolutions Commiteen, saa har dette det beste. Gorcum har intet mere at befrygte, da dele Landet paa hiin Side Maas er rømmer; man har ogsaa traktet en Deel af Garnisonen derfra, for at forstærke Dorde en Servinses. Enne Transport af engelske Tropper maa saare gaaet til Sørs, og vil mart være her. Alt dette er meet tienligt til at bervelige os, undlertid blive at begikke fuldkommen lige, førend man kom og siger os, at de ere borte. I Gaar har Krigsretienbrannet med Bylands Forer han vil have meget ant for at retfærdiggiøre sig, saa besom ogsaa Bedaul med Nagel og nan Haren af de Drage er, der have store Capitulationer.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Den 26de October f. A. er Examinatus Juris Peter Knudsen forundt Bevilling at være Procurator ved Overog, Under Retten i Bergstaden Kongsberg; den 30te November, er Personel-Capellan Hr. Christen Lund Barnholdt beskikkes. at være Sognepræst for Hvalter Præstegield i Aggershuus Stift; samme Dag er Examingen Juris Frand Heinsvig forundt Bevidning at være Procurator for alle Over= og Undet Retter Søndensields i Norge; den 14de December er Magister Niels Schow beskikket at være Professor Philologin, og at have Rang med 6te Classe No. 13, Studiosus, Pharmaci Wolsgang Andreas Resch forundt Bevilling af nedsætte sig som Apotheker i Malde med tilliggende Romsdals Fogderie; den 28de er Examinatus Juris Hans Hansen, Sordorph forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Under Retter i Ribe Stift; den 18de Januarii er Examinatus Juris Niels Henrich Hjorth Huvis ligesaa forundt Bevilling som Procurator ved alle Over= og Under=Retter i Norge; den 25de er Studiosus Jørgen Borch beskikket. at være Sognepræst for Gislum og Thestrup Menigheder i Viddra Stift; Catechet Wincent Stoltenberg Bull ligesaa at være randerende Capellan til Wangs Præstegield paa Hede marken; Candidatus Juris Friderich Qvist Brorsen beskikket at være Byefoged og Byeskriver i Præstøe. Placat, For distolettere at kunde opdage Vinkel=Skrivere, der for den meenige Mand ere saare farlige Mennesker, bar det Kongelige Danske Cancellie, under 23de d. M., tilkiendegivet mig, constitueret Politiemester her i Staden de Politiemesteren er overdraget den Myndighed, at nægte Modtagelsen af Besværinger og Klager, naar de ikke ere paategnede af hvem de ere forfattede, eller og, om nogen skulle foregive, at have forfattet og underskrevet slige Decumenter, det da i Tvivls-Tilfælde, er Politiemester til ladt, forinden han foretaget noget med Sagen, at tilholde Klageren i sin Nærværelse, selv at oplæse Klagen, og at underskrive sit Navn. Hvilket, til Efterretning for alle Vedkommende, herved bekiendtgiøres. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 25de Martil 1793. F. Horn.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Ved Tal=Lotteriets 502 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 42, 36. 60 77. 31.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
I Gaar gik Kongelagten Søe=Ormen under Sel til fin bestemte Post i Belret.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Fra den 20de til 23de hujus ere udgaaede: Capit. R. Wuls til Bilbar med Fisk og Jern; Capit. L. Lorenzen til Bourdeaux med Hvede; Capit. C. P. With og H. H. Tofte til Jsland med Cargalson og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Barom. Therm. Vinden. 18 Martii. o. s. 21 Varme. S. O.S. O.S. D. J. S.S. O.s. s.S. D. S. O.S. O.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Avnerissairs Et det har behag, Gud den 17de Marts at benaade fra dette Jordiske min Master sal. Festen ud og Schack, Convennalinde udi Roestueraden ste ster, det alver jeg mig, som nærmest Paarende, den at melde for respective Slagt; han levede i 6 Aar og Maaneder og vil længe blive savnet af de mande kommod So af hende elegode Hierte, og sørges af dem som lendte hendes sieldne redelige og gode Egenskaber. Sæbyegaard, den 19de Marts 1793. A. Kalkenskjold. Ved det meest saarede Hierte giver jeg mig herved den Ære. Vi at tilkiendegive fraværende Slægt og Barner, at da behagede Forsynet den 27de Februarii sidstleden, at benkaldet min inderlig elskede Kone Anne Christine fød Darabien, fire Dage efter at have fød en livlig Søn. Forvisset om deres oprigtige Deeltagelse i denne mig med 3 smaa Børn meestrer, gaaende Sorg, frabeder jeg mig videre Bevidnelse derom. Kongsberg, den 1ste Martii 1793. C. Clausen, Lector Semanii.
Berlingske Tidende, 1793-03-25
Et min Fader, Tolder Ernst Melchter Leschlv er ved den 10de d. M., giver jeg maa den Bre hervedardstandt: giøre for alle fraværende respective Beløndere, Slagt og Venner paa egne og Brødres Dagne forviser ommendere Deeltagelse udi denne vores billige Sorg frabedes Condolen. ce. Det maatte ved ikke synes oversigtigt, om de, som det Slagtskabet og Venskabs=Baand deltage i denne Olding. Stiabne, ved er lidet Udtog af samme, deres end hans rede. Aar 1712 den 18de December blev han fød i Libe Keiserlig blandern, hvor hans Fader, som da at Lieutenant ved at dansk Curastet Regimant, der den Tid samme stæds saa i Cantonnerings Qvarteer, var tilligemed saa milie. Omverlende Sorger og lader larte ham ar nøde: vet, uden at anattes. Værdet ved de huneste Medaand. at tvende elskte Koners og 4 Børne, særdeles en stalden Dag. tert Tab, kunde hans hele Eiendomme Ruined Stedets Jndebrand 174 er rykke hans Standhaftighed; kun hans igionieven Børne Vel, var hans Bestrædelsers Gunstand Trængendes Understøttelse, hvis Tal kunndeden velsignende. Sutter og Glade Taarer, vare hans stiltiende rene Glæder. Forretningers Beskjæftigene, hvor mangfoldige de end det te vigtige Embede vare, udgjorde hans Tidsfordriv. Redtianed indel Panien, udviste han det halvt Spruli mindre end 4 Aars Tienene for sin Konge. Fortient var altsaa den Agtelse han nød, da han aldrig forlangte, mindre søgte noget 11 Han viiste paa hvem han troede, og hensov i det har, smende talede med en Søn, hvis Armee støttede ham, da han endnu stæt nok til at reise sig af Sygeleiet i Sengen for at satte sig i sin Lehnestol, gik derhen, og hvor han i det Overbiir han satte sig, med Lethed og næsten umærket, udganKl. 9 om Aftenen, den sal. Aand, der havde behørt dette Legeme 80 Aar 2 Maaneder og 23 Dage, hvoraf den sidste Aar vare meest uden Helsen. Af 7 Sønner og 1 Datter saa ne 3 igien levende Sønner med mig, foruden 2de Sønne Faar, en 9 Structer, samt de hvis Understøtter og d. nedlagte, timesteds er ende Marii 1783. en ans Conauria S. ligankeret Nr. 2 a 3, af Hs. Haarværdighed at diske Balle, 21 Act, tage 10 sk. et Hilder. Engelaan, som ertes for Skoleholdes og Drenge. Salands Stift. Over Omgang med Ulennesker, Daren Anninge, og at af Planen Hr. P. D. Faber, t. stet paa Tiltr. 3 Mk. a Postpanin 7 Mk. hos Hoftøgt te Semin Hørnsstrædet Nr. 64.