Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Randers, den 10de November. Sidste Nat Kl. 12 opkom en heftig Jld i nogle Leieboder i Klokkestøber, Reimers Gaard i Nygaden, en meget snever Gade her i Randers. Vinden blæste stærk, og inden Folk kunde komme til Redning, stode Leieboderne i fuld Brand. Men næst Forsynets beskiermende Haand, viste Byens Brandfolk, saavelsom enhver Borger, her paa dette saa indskrænkede Rum en næsten exempelløs Kraft og Udholdenhed til Jldens Dæmpning, saa ikke allene Forhuset men og et tvertover Gaarden staaende stort Baghuus, saavelsom Naboernes Huse paa begge Sider bleve reddede. Jkkun Raadstuebetient Lunds Halvtag, som stødte til Leievaaningen, blev nedreven. Selv Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre, Amtmand v. Fønss, Ridder af Dannebrog, var tilstede ved Branden og opmuntrede de utrættelige Arbeidere, som og saa vedbleve til den lyse Morgen, da Faren var forbi. I mange Aar har Randers Bye under Alfaderens naadige Varetægt været bevaret for Jldsvaade; og give Gud, at denne Nat maatte være et opvækkende Exempel for dens Jndvaanere, til største Vaersomhed med Jld og Lys. Hvoraf Jlden er kommen vides endnu ikke.Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, ved Placat, for Kongerigerne Danmark og Norge af 5te Nov. d. A. allernaadigst at befale: "For saa meget mueligt at forebygge, at ikke de herefter i nogen Tid indkommende Varer skulle kunne falbydes under de nu i Vore Riger i Forraad værende Varebeholdningers Priser, hvoraf efter Vor Forordning af 14de f. M. betales en Afgivt af 8 Procent, saa ville Vi herved allernaadigst have fastsat at en lignende Afgivt skal til svares foruden Toldafgivterne, for alle de Varer af samme Slags, som til April Maaneds Udgang næste Aar indføres til Kongerigerne, være sig enten fra fremmed Sted, Hertugdømmene eller fra saadant mellemrigsk Sted, hvor Varer af samme Slags ikke have været Afgivt underkastede. Denne Afgivt skal ydes efter den i fornævnte Forordning af 14de f. M. F. 16 fastsatte Regel for Beregningen efter Transittoldtariffen af 1ste Februarii 1797, forsaavidt den ikke ved Vor Placat under Dags Dato er nærmere bestemt. Dog skulle følgende Varet: Smør, Ost, Flæsk og Kjød, salted eller usalted, Ærter, Gryn og Meel af alle Kornsorter, Salt, tør Fisk, Talg, Tran, Tømmer, Brædder, Muursteen, Tagsteen, Tiære og norsk Jern forsaavidt de efter Udløbet af den i Vor Forordning af 14de f. M. fastsatte Angivelsestid indføres enten fra fremmed Sted eller fra Hertugdommene og andet mellemrigsk Sted, hvor de have været afgivtsfrie, fremdeles være aldeles fritagne for at erlægge denne befalede Jndførselsafgivt. Hvad angaaer de priisdømte Varer, som ifølge Vor Placat af 29de September d. A. skulle bortsælges, halvt i rede Sølv, halvt i Sedler, da bliver bemeldte Indførselsafgivt at beregne allene af den Halvdeel af Varene, som bortsælges i Sedler; hvorimod den Halvdeel der bortsælges i Sølv, fritages for samme. Dethar behaget Hs. Majestæt Kongen, ved Placat, af 5te Novbr. d. A., allernaadigst at anordne følgende: Ved a Afgivt af den Beskaffenhed, som den Vi under 14de f. M. allernaadigst have anordnet af alle Varer, er det gade for Vor Finantser og for samtlige Afgivtspligtige en vigtig Gienstand, at Afgivten ligelig fordeles og virkeligen erlægges med 8 Procent af Varenes sande Værdie, hvortil den er beregnet. Med Hensyn hertil og til adskillige Varers nærværende Priser ville Vi allernaadigst have fastsat følgende nærmere Bestemmelse for Afgivten af efterstaaende Varer, For Kaffe skal tilsvares 3 1/2 Rbsk. rede Sølv pr. 1 Pd., for Piment 4 Rbsk. dito pr. dito, for alle fremmede Tobaksblade 1 1/2 Rbskill. dito pr. dito, for Campesche= og Fustiktræe 50, Rbskill. dito pr. 100 Pd., for Riis 1 Rbdlr. 64 s. dito pr. dito, for Tiære 80 Rbsk. dito pr. Tønde, for Tran 2 Rbdlr. 48 s. dito pr. dito, for Druebrændeviin og Rom 12 Rbdlr. dito pr. 30 Viertler, for Viin 9 Rbd. dito pr. dito. Af samtlige disse Varer, for hvilke Afgivten ved denne Vor specielle allerhøieste Bestemmelse er fastsat, skal det imidlertid være Afgivtsyderne tilladt, at maatte vælge Afgivtens Erlæggelse med 8 Procent in natura, saafremt de dermed maatte ansee sig bedre holden.