Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-01-05
Det andet var efter Numæ PompiliiJndretning, 12 Maaneder og 355 Dage; Og det tredie er Julii Cæsaris, bestaaende af 366 og en fierdedeel Dage. Det vil formodenlig ey være ubehageligt at anføre noget meere herom. - Romuli 10 Maaneder bestode, nogle af 20 Dage og nogle af fleere Dage efter Plutarki Beretning, i hvorved andre ville, at han gav de Maaneder, Marki us, Majus, Quintilis og October hver 31 Dage, og Aprilis, Junius, Sextilis, September, October og November, hver 30 Dage, som giør i alt 304 Dage. Numa, som har været meere forfaren i Astronomien end hans Formand, og derfor paa rog sig, bedre at indrette Aarene lagde for det første 2 Maaneder dertil, nemlig Januarius og Februarius, og for at faae disse tvende Maaneder, lagde han til de forrige Bog Dage, 50 Dage fleere, at de kunde passe sig med Maanens Gang i Aaret. - Dernest forandrede han ved Maaneder og tog 6 Dage fra 6 Maaneder, som havde lige Dage, leggende en ulige Dag til overalt, saa at Aaret fik 355 Dage, hvilket skeede allene af Overtroe, for at giøre Tallet, Lykkeligt. Dog kunde han endda en faae fleere end 28 Dage til Februarii Maaned, hvorfor og denne Maaned blev holden for ulykkelig, Desforuden, som han merkede at imellem Solens og Maanens Gang var en Forskiel af 11 Dage, da, for at have denne Ullighed, gjorde han efter hver andet Aar, 11 Dage til 22 Dage og saaledes en nye Maaned deraf, som skulle følge næstefter Februarius, hvilken nye Maaned Plutarkus et Sted kalder Mercedinus- og et andet Sted Mercidonius, men, da det blev overdraget til Præsterne, at besørge denne Jndsetning af en Overløbs=Maaned, saa satte de samme ind, og lode den ude, naar de syntes, og ligesom de ansaae det lykkeligt eller ulykkeligt, hvorved de aarsagede saadan Forvirrelse, at Festerne og de høytidelige Offerdage efter haanden bleve forflyttede, saa at de omsider indfaldte paa gandske stridige Aarets Tider. Julius Cassar var den første da, som med Agtsomhed foretog sig at rette denne Uorden, - Til den Ende sammenkaldte han de bedste af de Tiders Philosopher, Astronomer, og Matheematiker for at regulere dette, og paa det at han kunde faae det paa en fast og sikker Fod indrettet, nøddes han i der første til at giøre et uordenligt stort Aar af 15 Maaneder, eller 445 Dage. Men paa det at han kunde for den tilkommende Tiid bringe det i en ordenlig Skik, tog han de Indskudte eller tilsadte Maaneder bort, lagde 10 Dage til Numma 355 Dage, og gjorde dem lige med Solens Gang, untagen at 6 serdeles Timer bleve til øvers. - De 10 Dage uddeelte han imellem de 7 Maaneder, som tilforn havde kun 29 Dage hver; med de 6 Timer lod han det beroe, saa at de bleve for sig selv, indtil de kunde udgjøre en heel Dag, hvilken han hvert fierde Aar indsatte paa det samme Sted, hvor Maaneden tilforn havde været indskudt, og det just 5 Dage for ved Februarii Maaneds Udgang, næst for VI Calend Martii eller den 24de Februarii; - Heraf kaldes den overskydende Dag dies bis sextus, og Skud=Aaret annus bissextilis Men Præsterne som havde forvoldet den forrige Confusion, begik her igien ligesaastor Forseelse ved det de indsatte den overskydende Dag i Begyndelsen af hvert fierde Aar, da den burde have været sat til sidst, hvilket varede indtil Augustus bragte det i sin rette Skib igien, hvorved det har forblevet stedse siden og saaledes lagttages paa de fleste Stæder i Europa. - - Dette Julii Cæsaris Aar kaldes den gamle Stil.