JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-06-14
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 6te Junii. Moniteuren og Messager indeholde følgende Artikel: "Flere Journaler have efter en engelsk Tidende meddeelt Texten til den under 29de Mai i London imellem den franske og engelske Regjering afsluttede Overeenskomst, betræffende Negerhandelens Undertrykkelse ved den africanske Kyst. Førend disse Regjeringers Befuldmægtigede have udvexlet Ratificationerne af denne Overeenskomst, kan Kongens Regjering ikke indlade sig paa at meddele Oplysninger om et Document, der endnu mangler officiel Offentlighed Vi ere imidlertid bemyndigede til at erklære, at flere væsentlige Vildfarelser ere begaaede i den Udtydning man har givet nogle Artikler. Man synes til Ex. at mene at Suspensionen af Tractaterne af 1831 og 1833 kun skal finde Sted saalænge som den nu afsluttede Overeenskomst bestaaer. Tractaterne af 1831 og 1833, suspenderede ved den 10de Artikel i den nye Overeenskomst, kunne kun gjenoprettes efter foregaaende Overeenskomst og med begge Parters Samtykke, og i Mangel af saadan foregaaende Overeenskomst og fælleds Samtykke ere de efter 10 Aars Forløb definitivt afskaffede. – Denne officielle Berigtigelse vedkommer fornemmelig en i Journ. d. Deh. indrykket Artikel om den nye Tractat. Vi beklage os ikke over – siger J. d. D., i det den meddeler Berigtigelsen - "at Tractaten er bedre end vi have troet, og naar den Mening, som Tractaten virkelig indeholder, er mere tilfredsstillende end saaledes som vi have udtydet den, da føle vi os lykkelige ved at tilstaae vor Feiltagelse. – Man kan altsaa sige, at Gjennemsøgningsretten kan fra nu af ansees at være ophørt, da den franske Regjering, engang fritagen for sin Forpligtelse, aldrig vil samtykke i at afslutte den paa ny." Den overordentlig politiske Vigtighed af de i disse Yttringer af de franske Regjeringsorganer indeholdte Kiendsgierninger behøver ingen videre Udvikling. Naar Modstanderne af Gjennemsøgningsretten erklærede sig imod samme af den principielle Grund, fordi de i Tractaten fandt en Art Anerkjendelse af Englands bekiendte Paastand om og Fordring paa et saakaldet Sopoliti, og fordi det netop er Frankerigs Stilling som Sømagt at modsætte sig denne Paastand og Fordring, repræsentere Havenes Frihed og samle om sig Sømagterne af anden Rang, da ville netop disse Modstandere see sig nødsagede til at bifalde de ved den nye Tractat afsluttede Bestemmelser, der stille dette, Folkeretten vedkommende Spørgsmaal paa en næsten bedre Fod end for Afslutningen af Tractaterne af 1831, 1833 og 1840. Slaveloven er debatteret af de Deputeredes Kammer, og Lovudkastet antaget med 193 Stemmer imod 52. De Deputeredes Kammer har tilstaaet 8 Mill. Fres. til en bedre befæstning af Staden Lyon, og en Sum af 8 1/2 Mill. Fres, til Udvidelse af Havnebefæstningerne ved Brest, Lorient, Rochefort og Toulon.
Viborger Samler, 1845-06-14
Storbritannien og Jrland. London, den 6te Junii. De liberale Journaler fortsætte deres Polemik imod den nye fransk engelske Tractat. The Globe siger: "Documentet er øiensynligen af fransk Fabrik. Allerede det i samme førte Sprog bebuder Oprindelsen. Man tør antage, at Hertugen af Broglie har medbragt Act stykket fuldkommen færdigt og som et Ultimatum fra den franske Regjering, og at Dr. Lushington er af Lord Aber den bleven instrueret til hellere at give efter i ethvert Punct end udsætte England for Følgerne af et Brud.
Viborger Samler, 1845-06-14
Det hedder i Jndledningen, at Slavehandelen hverken drives under engelsk eller fransk Flag; men Sagen er, at medens det engelske Flag ikke besmitter sig, afbenyttes det franske Flag af franske Undersaatter til at drive Slavehandel uden at den franske Regjering nogensinde har taget alvorlige Forholdsregler for at hæve denne National skjændsel. Samme bemærkning gielder ogsaa om den 9de Artikel i den nye Tractat, hvori det hedder: De Franskes Konge og Dronningen af Storbritannien forpligte sig gjensidigen til at forbyde Slavehandelen i de Colonier, som de nu besidde eller maatte komme i Besiddelse af. Sagen er, at England i de sidste 40 Aar ei alene har opgivet Slavehandelen som en Afskyelighed, der ei bør taales af nogen christelig Nation, og at det har bestemt haard Straf for de Englændere, der maatte gjøre sig skyldige i denne Handel, men at det endog har ophævet selve Slaveriet i alle sine Besiddelser; hvorimod Frankerig endnu er en Nation, der besidder Slaver. Trods denne bestemte Forskjel mellem de tvende Lande, stiller desuagtet det af Tractaten anførte Udtryk dem paa lige Fod. Lord Palmerstons djærve Forhold og Sprog i den Strid, America førte med Storbritannien angaaende Gjennemsøgningsretten, staaer i stærk Opposition med den frygtsomme, Alt indrømmende Aand, hvori Lord Aberdeen underhandler med Frankerig. I hiint Tilfælde erholdtes ved klog Fasthed det stiltiende Samtykke til Udøvelsen af en giensidig Gjennemsøgningsret, i dette lader Lord Aberdeen først ved Trudsler og derefter ved Smigrerier sig forlede til at opgive en Tractat, hvorved Franlerig og England udtrykkelig have forenet sig om en gjensidig Gjennemsøgningsret, og lader sig som Erstatning herfor paatvinge en tom Skygge, et intetsigende Væsen, som ikke formaaer at opnaae de store Formaal, Tractaten oprindelig tilsigter, men som er afsluttet med saadan Snildhed, at de nye Bestemmelser tjene til at smigre den franske Nationalforfængelighed paa den engelske Nationalæres Bekostning. Det er Englands Ære, der er compromitteret! Den nye Tractat associerer Frankerig med den af England realiserede Ophævelse af Slavehandelen og Slaveriet, medens den gjør England deelagtig i de Afskyeligheder, som Frankerig hidtil har vægret sig ved at opgive og besudle sig med. Ogsaa i Parlementet vil denne Tractagive Anledning til alvorlige Discussioner. Allerede har Sir Robert Jnglis fremsat det Spørgsmaal i Underhuset. om Documentet er affattet saaledes som det er meddeelt. De ministerielle Journaler og Sir Rob. Peel have givet det undvigende Svar, at Publicationen af Tractaten i Tidenderne er skeet uden Regjeringens Vidende og Villie, at han ikke nøie har sammenlignet Versionen i de forskjellige Tidender, men at han haabede inden kort Tids Forløb at kunne forelægge Huset en authentisk Afskrift af Tractaten.
Viborger Samler, 1845-06-14
Den fra sit Hertugdømme fordrevne Hertug Carl af Brunsvig har atter havt en Proces imod en Journal, der havde angrebet hans personlige Characteer. Sagen er allerede temmelig gammel og grunder sig paa en Artikel i Lancaster Guardian fra September 1842, hvori der fortaltes at Hertugen var bleven arresteret, fordi man havde ham mistænkt for at høre til en Tyvebande, der havde begaaet et Tyveri af 1900 Lstl. – Vel havde Journalen tilbagekaldt denne Efterretning, erklæret samme for usand og givet Hertugen en Æreserklæring; men Sidstnævnte fandt sig desuagtet forpligtet til at paaføre Journalen en Proces, hvis Resultat er at Journalen er idømt en Pengestraf af 200 Lstl.
Viborger Samler, 1845-06-14
Spanien. Madrid, den 31te Mai. Den liberale Presse opfylder med et under de nuværende Omstændigheder sjeldent Mod sin Pligt og kæmper imod de deels begaaede, deels endnu forestaaende Voldsomheder. Ecodel Comercio beretter, at der forestaaer Pressen en systematisk Forfølgelse af Yttringsfriheden. Storhertugdommet Baden. Heidelberg, den 6te Junii. Professor Gervinus, der for kort Tid siden aabnede for et Auditorium af 250 Tilhørere sine Forelæsninger over den nyeste tydske Historie fra 1815 indtil vor Tid, har paa Grund af svageligt Helbred seet sig nødsaget til at standse med disse; dog haaber han atter at kunne fortsætte samme i Vintersemestret.
Viborger Samler, 1845-06-14
Schweiz. Luzern, den 3die Junii. Regjeringen har nu virkelig afsluttet en foreløbig Overeenskomst med Sardinien angaaende Dr. Steigers Fremtid; dog er der i Regjeringsraadet et stærkt Parti for at forvise Steiger, til America. Den bekjendte Leu von Ebersoll er imidlertid med sin sædvanlige Seighed indtagen for en viemontesisk Fæstning. Hvilken Ydmygelse, udraaber N. Zür. Zeit., naar det skulde komme dertil at man anbetroede Landets Børn til en udenlandsk absolut Regjering.
Viborger Samler, 1845-06-14
Jndenlandske Efterretninger. Til Dhrr. Kammerraad Drewsen, Procurator Balthazar Christensen og Advocat Lehmann er for nylig indkommet en Takadresse fra 385 Beboere af Snøde, Stoense, Bøstrup, Fodslette, Magleby, Tryggeløv, Humble, Skrøbeløv, at Ristinge, Lindelse og Simmerbølle paa Langeland, som foruden at takke de nævnte Deputerede for deres Bestræbelser for Bondestandens Bedste, tillige udtaler Erkjendelsen af, at en undersøgende Landbocommission, som den af Dhrr. Drewsen og Christensen foreslaaede, er den eneste Maade, hvorpaa disse uheldige Forhold kunne løses.
Viborger Samler, 1845-06-14
Sidstafvigte Tirsdag paakiendtes i den herværende Overret den falsterske Justitssag mod en Kone, som, i Forening med hendes Elsker og Tjenestekarl, havde myrdet Gaardmand Niels P. Bækmand, der var Førstnævntes Ægtefælle. En Søndag nemlig, da Manden sov til Middag, tog hun Hammeren i Huggehuset, og opfordrede Karlen til dermed at dræbe Manden; men da han vægrede sig derved og sagde, at det maatte hun gjøre selv, han vilde da bringe Liget bort, saa udførte hun Mordet, ved at tilføie Manden to Slag i Hovedet med Hammeren, og da han endnu rørte sig, slog hun ham atter med Hammeren i Hjertekulen, og bandt derpaa sit Halstørklæde om hans Mund og Næse, saa at Knuden kom til at sidde i Mundvigerne, hvormed Karlen var hende behielpelig. Liget blev derpaa gravet ned i Laden, og Stedet gjort ukjendeligt ved at hensætte et Sviin sammesteds, indtil Laden blev fyldt med Korn, og her forblev det liggende indtil to Maaneder efter, da Forbryderne bekjendte Misgierningen. Baade, Konen og Tjenestekarlen ere dømte fra Livet. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1845-06-14
Af Khavns Borgerrepræsentanters Forhandlinger erfares, at Politidirecteuren har gjort Andragende om Oprettelsen, af 20 nye Politibetjentposter.
Viborger Samler, 1845-06-14
Politireglementet for Bygningen af Jernbanen fra Kjøbenhavn til Roeskilde er nu offentliggjort. - Ved Jldebranden i Roeskilde Kro i Fredags gik ogsaa 150 Tdr. Brændeviin tabt, som vare bestemte for Jernbanearbeiderne.
Viborger Samler, 1845-06-14
Practiserende Læge i Roeskilde, Dr. med. Marcher, som i forrige Sommer, dertil understøttet af Hs. Maist. Kongen, har opholdt sig i længere Tid ved Vandeuuranstalten paa Gräfenberg, og derhos har besøgt endeel flere Establissementer for Vandeuren, og blandt disse det paa Marienberg ved Boppard, er fra Directeuren for det sidstnævnte Establissement, Dr. Schmitz, som Præsident ved Verein sur Wasserheilkunde und Gesundheitopflegge" bleven tilstillet Diplom som bemeldte Forenings corresponderende Medlem, hvorhos han er bleven opfordret til at meddele Efterretninger om den ny Cuurmethodes Fremgang her i Landet, og navnligen hvorvidt det er kommet med det i Roeskilde paatænkte Establissement. Dette Sidste er forresten her i selve Landet ikke uden Jnteresse, ei alene med Hensyn til Vandeuur i Almindelighed, men fornemmeligen fordi der maaskee intetsteds findes Kilder, som de berømte roeskildske, forsaavidt de udmærke sig i lige Grad ved Vandets Fortrinlighed og deres Riigholdighed. Hovedkilden leverer saaledes 10 Pd. Vand hvert Minut, af samme Temperatur baade Sommer og Vinter. Stedet synes i Eet og Alt at paavise sin egen Bestemmelse, saafremt der ellers er Noget, hvilket man dog nu, efterat Tingen saalænge er prøvet, maa antage, i Vandets Brug til Helbredelse for betydelige Sygdomstilfælde. (Bl. Td.)¬
Viborger Samler, 1845-06-14
J Landsbyen Vidskende ved Kallunborg lever en Mand, som er Oldefader til sine egne Børn og Bedstefader til sig selv. Dette forholder sig saaledes: J en ung Alder giftede han sig med en gammel Kone, der havde en Datter, som igjen fik en Datter. Dette Barn tog Bedstefaderen i Huset og ægtede hende efter sin gamle Kones Død. Hans Steddatter er altsaa hans virkelige Svigermoder, hans første Kone er saaledes Oldemoder tilde Børn han har med sin anden Kone, der er et kjøbe ligt Barnebarn af hiin, følgelig er han som Oldemoderens Mand sine egne Børns Oldefader, og da hans første Kone var den anden Kones Bedstemoder er han altsaa som hiins efterlevende Mand sin egen og nuværende Kones Bedstefader. (Flvpst.)
Viborger Samler, 1845-06-14
Paa den nordostlige Kyst af Falster, ved det saakaldte "Batterie, er i Begyndelsen af forrige Uge en tilproppet Flaske drevet i Land, i hvilken forefandtes et afrevet Stykke Postpapir, hvorpaa med Blyant er skrevet: "Jm nachsten Augenblik stehen wir vor Gott. Helen Mac. Gregor. - Sedlen indeholdt hverken Datum eller anden Oplysning.
Viborger Samler, 1845-06-14
Grevskabet Knuthenborgs Bondestand afholdt den 1ste Juni en smuk Fest til Ære for dens høie Huusbond, Kammerherre Greve af Knuth, der med sin Familie havde, efter Jndbydelse, indfundet sig i de saakaldte Eriks Volde",et af de skjønneste Skovpartier paa Lolland. Det maa imidlertid beklages, at der til bemeldte Festlighed knyttede sig en høist sørgelig Begivenhed, idet der midt om Natten udbrød Jld i Lars Kæmpers Gaard i Erikstrup, medens de Fleste af dens Beboere deeltoge i Festen. Hele Gaarden afbrændte med alt deriværende Ind- og Udbo. En lille Dreng, paa 4 Aar, var vistnok bleven indebrændt, hvis ikke Fisker Bischoff af Maribo havde, ved sin Aandsnærværelse, i et farligt Øieblik, trængt sig ind i den brændende Bygning. Han hørte nemlig ved sin Ankomst et Anskrig, løb til i Retning efter Lyden, og traf Gaardmanden, der er Krøbling, udenfor, der raabte: "Jndenfor Vinduet ligger mit Barn og indebrænder!" Strax foer Bischoff ind igjennem Vinduet, stod i samme Nu for Barnets Leie, rev det ud af Sengen, hvis Overdeel allerede brændte, og førte det ubeskadiget ud af Huset. (Lollyst.)
Viborger Samler, 1845-06-14
Svendborg, den 9de Junii. Atter igaar Nat drog et svært Uveir over Byen; en Lynstraale slog ned i Stram melse paa Thorseng og antændte Fæster Rasmus Niel(Svb. Av.) sens Huus, som afbrændte. Odense, den 10de Junii. En for det blotte Øie synlig Comet er seet her i nogle Nætter og giver en Jagttager af samme os følgende Beretning: "Natten til den 9de De, saae jeg i Stiernebilledet Kudsken, omtrent 20 sydvestlig for Stjernen Cappella og paa et Sted hvor ellers ingen sydlige Stjerner befindes, et lysende Legeme med alle de Aspecter, som ere Cometerne egne; det viste sig for det blotte Øie af Størrelsen som en Stierne af anden Rang, hvorfra udgik en tragtformig Lysstribe af omtrent 3 Udstrækning opad mod Nord og blev den saaledes iagttaget indtil Morgen Kl. 2 1/4 den 9de, da det tiltagende Dagslys skjulte den for Øiet. Samme Dags Aften Kl. 11 iagttog jeg atter det samme lysende Legeme, og da det havde forandret sin Stilling omtrent 32 i nordostlig Retning hen mod i samme Stiernebillede, var jeg vis paa Rigtigheden af min Formodning, at det er en Comet, og synes det som om den er paa sin Vandring fra Solen. – Man hører fortælle, at der desværre, igaar skal være kantrer en Baad med 4 Mænd, der fra Ulriksholms Skove vilde seile over til Munkebo. To af Mændene skulle være omkomne, af hvilke den Ene var Gaardmand Niels Frederiksen af Revninge, en brav Mand, som her i Byen er mere bekjendt under Benævnelsen Kiertemindeposten, hvilken Post han nemlig befordrede. De to Andre skulle være blevne frelste ved at Gartneren paa Ulriksholm ilede dem tilhielp. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1845-06-14
Ved det Kielske Universitet studere i dette Semester kun 200, nemlig 106 fra Holsteen (58 fra Stæderne og 48 fra Landdistricterne og Flækkerne), 77 fra Slesvig (41 fra Stæderne og 36 fra Landdistricterne og Flækkerne), 4 fra Lauenborg, 9 fra andre tydske Forbundsstater, 2 fra Danmark, 1 fra Dansk Vestindien og 1 fra Schweiz. Af disse studerede 49 Theologi, 7 Theologi og Philologi, 78 Jurisprudents, 43 Medicin, 12 Philologi, 3 Philosophi, 1 Philosophi og Mathematik, 2 Mathematik og 5 Pharmaci. (K. C.) Skaden, som Havnedæmningen i Kiel har liidt, anslaaes i Flensborg A. til 20,000 Rbd.
Viborger Samler, 1845-06-14
Fra Dithmarsken skrives: at den nye Kong, hvis Jnddigning allerede for flere Aar siden blev projecteret af den nu afdøde Frants Schade i Forbindelse med flere Jnteressenter, vil blive færdig i Løbet af denne Sommer, og man vil saaledes have den Fornøielse at see en i visse Maader ny Landsdeel at danne sig. Arbeiderne ved Jnddigningen af et Stykke af den nordlige Afdeling af Sønderdithmarskens Uden-Dige – en Strækning af 467 Morgen=Land - ere allerede begyndte og udføres forden kgl. Kasses Regning, der derefter, som det siges, skal have i Sinde at bortforpagte disse Districter.
Viborger Samler, 1845-06-14
Den 28de Mai afholdtes i Haddeby ved Slesvig en Folkefest, hvor Advocaterne holdt flere Taler. Den bekjendte Tiedemann bemærkede i sit Foredrag, at SlesvigHolstenernes Nationaldragt i lang Tid havde været en Nathue, men at det var ønskeligt, at de ombyttede den med en Stormhue.
Viborger Samler, 1845-06-14
Forleden Dag havde Skoledrengene i Flensborg Fugleskydning udenfor Byen; de have hidtil marscheret ud i militair Orden og med den danske Kokarde, men iaar vilde Nogle have den slesvig-holsteenske; herimod dannedes der Opposition og Følgen blev, at Drengene kivedes paa Festdagen istedetfor at more sig. Flere af Forældrene beklage nu i Flensb. Zeit., at Børnene maaskee af nogle af deres Lærere indvikles i politiske Stridigheder.
Viborger Samler, 1845-06-14
Aarhuus, den 11te Junii. Byens Arrester have i denne Tid faaet en Tilvært af to qvindelige Forbrydere: en Pige fra Skoubye, som har villet forgive sin Huusbond, fordi han, som det hedder, og hende saa tidligt op om Morgenen; og en dito fra Hadsherred, som har født i Dølgsmaal og dræbt sit Foster, hvis Liig hun havde havt liggende i sin Dragkiste, indtil Lugten røbede hendes Misgierning. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1845-06-14
Viborg. Jgaar bebudedes ved Klokkeringning Terminens Begyndelse og rimeligviis har denne Musik vel opvakt forskjellige Følelser.
Viborger Samler, 1845-06-14
- En Arbeidsmand her af Byen hængte sig forleden Nat; man siger at han i den sidste Tid skal have lidt meget af Skrupler, som Følge af flere feilslagne Jnclinationsforsøg. Most Stampmølle med Besætning, omtr. 1 1/2 Miil herfra, har Eieren Hr. Jensen i disse Dage solgt til Hr. Silke= og Klædekræmmer Lund fra Kbhavn for Kjøbesum 3,490 Rbd. Efterretning om et ledigt geistlig Embede.
Viborger Samler, 1845-06-14
Det residerende Capellanie ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn, ny Angivelse 517 Rbd. Dette Embedes Jndtægter ere følgende: 1) Huusleie af Kirken 250 Rbd. 2) Løn af samme 33 Rbd. 2 Mk. 3) Ministeripenge 25 Rbd. 1 Mk. 8 s. 4) Af Legater 43 Rbd. 1 Mk. 12 s. 5) Præstepenge c. 750, Rbd. 6) En Trediedeel af Betaling for Brudevielser efter Tillysning, c. 50 Rbd. 7) Ved Begravelser c. 200 Rbd. 8). Offer til Nytaar og ved andre Leiligheder 100 Rbd. Jalt 1651 Rbd. 5 Mk. 4 s. J Enkepension udredes 100 Rbd. Expenser beløbe circa 25 Rbd.
Viborger Samler, 1845-06-14
Copulerede i Skaarup Kirke, Organist og Skolelærer H.C. N. Kistrup i Horne og Jfr. H. E. Jürgensen af Skaarup Præstegaard. – J Fredericia, den 3die Juni, Hr. Pastor Stahlschmidt og Frøken Maria Herholdt. – J Horsens, den 31te Mai. Møller Elisæus Jbsen i Hede Mølle og Enkemadame Marie Therkelsen, fød Steensen. - J Aarhuus, den 5te Juni, Bagermester Anders Bruun og Jfr. Johanne Halling. - J Hersleb Kirke, den 6te Bagermester Buhl og Jfr. Marie Grunnett. – J Withen Kirke, den 5te: Cand. philos. og Gaardeier T. N. Brøchner og Jfr. M. B. Blicher. J Frederikshavn, den 26de Mai. Gaardeier Waldemar Mathiesen og Jfr. Andrea Eggert. – J Randers, den 4de Juni, Handelscommis J. C. Thim og Jfr. R. Overlade. – Samme Dag i Værum: Skolelærer og Kirkesanger i Hornslet, M. C. Salling og Jfr. J. Wissing.
Viborger Samler, 1845-06-14
Reisende med Dampskibet Chr. VIII. fra Kallundborg til Aarhuus, den 11te Juni, Secretair og Herredsfoged Crone med Familie, Consistorialraad Brix, Proprietair Lythans med Søn, Frøken Lewetzau, Forvalter Funder, Handelsreisende Rultz, F. Rosenberg, Hestehandler Formann. Til Samsø : Provst Fasting med Frue Frøken Lautrup, Jfr. Schack, Pastor Scharling, Kbm. Holst. Med Dampskibet "Løven, fra Kiel til Aath., den 11te Dr. Kammerjunker Capt. v. Rodenburg, Amtsfoged Pagh med Kone, Mad. Pries og Datter, Kbm. van der Heyde, Mad. Pærehøi, Typograph Fogh, Fru Overauditeurinde Hammerich, med 5 Børn, Frøken Schrøder.
Viborger Samler, 1845-06-14
Reisende med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 12te Juni, Styrmand Schantz.
Viborger Samler, 1845-06-14
Jmorgen prædiker i Domkirken Hr. Pastor Hindberg; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1845-06-14
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 26de Mai 1845. Nr. 113. Proprietair P. G. Koch til Ulstrup (Ldsorpkt. Jespersen), contra Kammerraad og Toldinspecteur Fog i Randers (Ldsorpkt. Lykke befalet).¬
Viborger Samler, 1845-06-14
(Citanten, Proprietair P. G. Koch til Ulstrup, paaanker under denne Sag en inden Middelsom og Sønderlyng Herreders Ret den 14de Novbr. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Kammerraad og Toldinspecteur Fog i Randers, hverved denne paa Randers Told- og Consumtions=Opsyns Vegne i 1ste Jnstants har søgt Citanten i Anledning af at denne i et af ham til det Kgl. Generaltoldkammer- og Commercecollegium indgivet Andragende har fremført nogle formeentlig fornærmelige Yttringer imod Told- og Consumtions=Opsynet i Randers). Ved ovennævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Proprietair Kochs, i hans til det Kgl. Generaltoldkammer- og Commercecollegium under 22de Juni 1844 indgivne Andragende, fremsatte Yttring : om Lyst til at fortrædige ham, mortificeres; og Jndstævnte bør for saadant sit Forhold bøde 20 Rbd. S. til Amtsfattigkassen. J det Øvrige bør Jndstævnte for Tiltale i denne Sag fri at være. J Salarium til Citantens befalede Sagfører, Ldsorpkt. Lykke, betaler Jndstævnte 12 Rbd. S. Saa bør og Jndstævnte udrede det Retsgebyhr og betale det stemplede Papiir, som paa Citantens Side skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ikke for samme Side havde været beneficeret. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Saa bør Citanten og til det Offentlige betale Retsgebyhr, Skriversalarium og Omkostninger til stemplet Papiir, forsaavidt disse Udgifter skulde have været erlagte, saafremt Sagen ikke for Jndstævntes Vedkommende havde været beneficeret for Overretten. Endelig betaler han i Salarium til Jndstævntes her for Retten beskikkede Sagfører, Procurator Lykke, 12 Rbd. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 3 3/4. - Steenhugger Rasmus Rasmussen af Fredericia (Ldsovrpkt. Nyboe befalet), contra Stephan Hansens Enke med Lavværge. (Mødte ikke).(Citanten, Steenhugger Rasmus Rasmussen, paaanker under denne Sag en inden Fredericia Bytingsret den 22de Juli f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Jndstævnte Stephan Hansens Enke, Johanne Hansen med Lavværge, hvorved han har søgt hende til at betale Leie for 9 Aar af en Jordlod, hvoraf hun har været i Besiddelse, men som Citanten formener at være ham tilhørende ifølge et af Johanne Hansen til Bager Nielsens Enke, med hvem Citanten senere er indtraadt i Ægteskab, udstedt Skjøde af 21de Juli 1834). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Enkemadame Hansen, bør for Citanten Rasmus Rasmussens Tiltale i denne Sag fri at være; dog bør hun udrede Sagens Omkostninger skadesløst. - Dom: "Jndstævningen af denne Sag til Overretten afvises.
Viborger Samler, 1845-06-14
AVERTISSEMENTS. J indeværende Aars Snapsting vilde Debitorerne til de under vor Administration staaende offentlige Midler behage at indbetale Renter og Afdrag til medundertegnede Stiftamtmand, der til dette Øiemed vil træffes hver Formiddag fra Kl. 10 til 12 paa sit Contoir, fra den 19de Dennes. Viborg Stiftsøvrighed, den 10de Juni 1845. L. Bretton.