JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
Efterat nogle af Amtsraadets Medlemmer har været overdraget at gjøre sig bekjendt med de locale Forholde, var Amtsraadet efter de i den Anledning meddeelte Oplysninger enigt i at betragte følgende Vandløb som større Vandløb, der bør sættes under offentligt Tilsyn: A. Forsaavidt de umiddelbart falde i Stranden: 1. Causlunde Bæk, fra Skjellet imellem Hannesborg og Skovs boe Marker, der hvor Vandløbene fra Flødstrup og Rynkeby Sogne støde sammen og til Stranden. 2. Vindinge Aar, fra Amtsskjellet imellem Rønninge og Skjellerup Sogne til Stranden og til Nyborg. Af de i denne Aar faldende Vandløb troer man at burde antage: a. Vandløbet fra Holte Mølle i Hellerup Sogn til Amtsskjellet. b. Vandløbet fra Broen imellem Ellested og Maare og derfra til Amtsskjellet ved Trivaad. 3. Ørbek Aar, fra Ny Mølle regnet til Stranden. 4. Kongshøi Aar, fra Lunde Mølle til Stranden. 5. Stokkebæks Aar, fra Gudbjerg Mølle til Stranden, og det heri faldende Vandløb fra Gudme Søe. 6. Veistrup Aar, fra Bøllemose i Lunde og Gudbjerg Sogne forbi Graaes Mølle igjennem Sortemosen og til Stranden. 7. Syltemaae Aar, fra Nielstrup Sø til Stranden. 8 Aabye Aae, fra Mosen imellem Slæbek og Høirup, Norden, for Assens-Landeveien, til Stranden. 9. Horne Aar, fra Grubbe Mølle til Stranden. 10. Hattebæks Aar, fra Haastrup Mose til Stranden. B. Forsaavidt Vandløbene falde i Odense Aae: 1. Odense Aae, fra Arreskov Søe til Odense Amtsskjel2. Trolleborg Aar, fra Trolleborg Mølle til den falder i Odense Aae nedenfor Arreskov Mølle. 3. Haagerup Aar, fra Falle Mølle i Qverndrup Sogn og til dens Udfald i Odense Aar ved Aabyllund. 4 Lyndelse Aar, fra Stenderup Mølle til den samles med Odense Aar. 5. Sallinge Aae, fra det Sted hvor den Bæk der driver Lorup, eller Krumstrup Mølle forener sig hermed, og til dens Udfald i Aaen. 6. Vittinge Aar, fra Skjellet mellem Ølsted, Allested og Veile Mark til dens Udløb i Odense Aar, ved Lundegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
7. Ulvebækken imellem Odense og Svendborg Amter, imellem Nørrebroby og Verninge Sogne, og falder ud i Odense Aai Skjellet. Førend imidlertid videre foretages i Anledning af de under Litr. A. No. 1, og No. 2 Litr. 2 og b, samt under Litr. B. No. 1 og 7 nævnte Vandløb, maatte man ansee det nødvendigt herom at conferere med Odense Amtsraad, og blev denne Conference overdraget paa Svendborg Amtsraads Vegne til Proprietairerne Langkilde og Bülow. Om denne Conference vilde den fornødne Correspondence blive truffen af Amtet. Hvad Vindinge Aae angaaer, da vilde herom være at conferere med Nyborg Communalbestyrelse og øvrige Vedkommende. as Stiftstidende. Derpaa blev foretaget: 1. Tvende Andragender, det ene fra Vantinge og Heden, Sogneforstanderskab og det andet fra Vesterhæsinge og Sandholtslyndelse Sogneforstanderskab om Tilladelse til at inddrage de specielle Skolekasser under de almindelige Skoleregnskaber. Disse Andragender, hvori Provst Lassen havde erklæret sig enig, bleve approberede, imod at Districterne tilbørligen sørger for de Skolefornødenheder der ellers skulde udredes af de specielle Skolekasser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
2. En Begjæring fra Besidderen af Rønningesegaard om at Forvalter Cand. jur. Haastrup maatte constitueres til paa hans Vegne at møde i Sogneforstanderskabet for Skjellerup og Ellinge Sogne, hvilket bevilgedes. 3. Et Andragende fra Tranekjær Sogneforstanderskab om at de halve Udgifter til det i Odense Daareanstalt indlagte vanvittige Fruentimmer Frederikke Hansdatters Underholdning maatte fra 1 Januar 1847 udredes af Amtsrepartitionsfondet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
Med Hensyn til at den vedlagte Attest fra Lægen ved Daareanstalten oplyser, at Frederikke Hansdatter maa ansees som farlig for den offentlige Sikkerhed, fandt Amtsraadet i Henhold til Cancelli-Skrivelse af 6 Novbr. 1830, at burde indstille Andragendet med Anbefaling til det Kongelige Danske Cancellie. 4. Et Andragende fra Møller Kaas i Svallebølle Mølle i Bødstrup Sogn, hvori han besværer sig over at være ansat til 1 Rbd. i Extrabidrag til Fattigvæsenet, foruden 1 Rbd. 2 Mk. af Møllen samt af Hartkornet 1 Rbd. 3 Mk. 3 s. Herover er indhentet Sogneforstanderskabets Erklæring, der oplyser, at Kaas ikke er paalignet de anførte 1 Rbd. 2 Mk., men derimod af Hartkornet 1 Rbd. 3 Mk. 3 s. og 1 Rbd. i Extrabidrag, hvori Amtsraadet efter de oplyste Omstændigheder ikke fandt Anledning til Forandring. Da intet Videre var at forhandle sluttedes Mødet. Aar 1847 den 1ste Februar blev afholdt et Møde af Amtsraadet paa Nyborg Raadhuus, hvor samtlige Medlemmer vare tilstede, undtagen Procurator Boesgaard, der havde anmeldt Sygdoms Forfald og Sognefoged Madsen, der ogsaa havde anmeldt Forfald. Amtmanden fremlagde: 1. En Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie, hvori Collegiet bifalder en fra Magleby Sogneforstanderskab indgiven Forestilling med Forslag og Tegning til en Arbeids anstalts Jndretning for Fattige i Sognet, dog saaledes, at der indrettes en Arbeidsstue for hvert Kjøn især, og at der til Opførselsen optages et Laan af 650 Rbd., imod Tilbagebetaling med 50 Rbd. aarlig, og med den Modification i Regulativet, at det ikke kan nægtes Lemmerne paa Forlangende at udskrives af Anstalten naar de renuncere paa fremtidig Understøttelse af Fattigvæsenet, samt at det ikke bør nægtes dem hver Søndag at udgaae af Stiftelsen for at gjøre Besøg hos Venner og Bekjendte, med mindre de ved Dovenskab eller slet Opførsel have gjort sig fortjente til en Correction, som kunde gives ved Nægtelse af en saadan Adspredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
En Skrivelse fra bemeldte Collegium, hvorved Oprettelsen af en lignende Arbeidsanstalt efter Jndstilling fra Liudelse Sogneforstanderskab, approberes, og et Laan dertil optages paa 3000 Rbd., imod Tilbagebetaling i 20 Aar, iøvrigt med samme Modification som i forestaaende Resolution, hvorhos Collegiet gjør Sogneforstanderskabet opmærksom paa omdet ikke maatte findes rettest at indskrænke Kjøbet af Jord til Byggegrund og Have alene, hvorved Udgiften betydelig vilde formindskes. 3. En Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer, hvorved resolveres, at der ikke kan tilstaaes de af Amtsraadets Medlemmer, der vælges af de mindre Øer, nogen Godtgjørelse for Befordring til deres Reiser i Fyen til og fra Amtsraadets Møder. 4. En Skrivelse fra det Kongelige Rentekammer, hvorved meldes, at Kammeret efter de oplyste Omstændigheder er enigt i at der ikke er Anledning til at indrømme A. C. Kongstad den af ham fordrede Godtgjørelse af et Qvartals Løn, for formeentlig at være for seent opsagt af sin Tjeneste som Skriver hos Jngenieurcapitain Recke i Amtets Vei tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
5. Et Circulaire fra det Kongelige Rentekammer af 8 Januar d. A., hvorved bestemmes i Anledning af indkommen Forespørgsel:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
1) at der kan anvises Stiftamtmænd, Amtmænd og Biskopper 2 bespændte Vogne eller 2 Par Forspandsheste paa deres Embedsreiser, hvorimod Stiftsphysicus ikkun kan fordre 1 Vogn eller 1 Par Forspandsheste. 2) at der for den Befordring der afgives af det uprivilegerede Hartkornsbrugere i Landdistricterne kun tilkommer disse den i Forordningen af 26 Juni 18448 9 udtrykkelig hjemlede Betaling efter Vognmandstarten for de mindre Postvogne, men ikke de tillige reglemen. terede Drikkepenge og Tilsigelsespenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
6. En Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie hvorved approberes Amtsraadets Jndstilling om at Amtsrepartitionsfondet udreder de halve Udgifter til det af Tranekjær Sogn i Odense Daareanstalt indsatte vanvittige Fruentimmer Frederikke Hansdatters Bevogtning og Underholdning paa bemeldte Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
7. Nyborg Amtstues Extract for October Qvartal over Amtsfattigkassens Jndtægter og Udgifter. 8. Nyborg Amtstues Extract for samme Qvartal over Amtsrepartitionsfondets Jndtægter og Udgifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
J Anledning af det under No. 5 anførte Rentekammer Circulaire gjorde Amtmanden Raadet opmærksom paa at han, efter hvad der tidligere i Amtsraadet var vedtaget, havde for de enkelte Befordringer, der ere afgivne til Delinqventers og Fattiglemmers Transport m. m., in natura, anviist de Hartkornsbrugere af hvem Befordringerne ere afgivne, foruden Vognmandstaxten for de mindre Postvogne tillige de reglementerede Drikkepenge 12 s. pr. Miil, og at det formeentlig derved maatte have sit Forblivende, da det saaledes Udbetalte ikke nu kan tilbagefordres, hvorimod den i Circulairet meddeelte Bestemmelse for Fremtiden vil blive fulgt. Amtsraadet var enigt i at de allerede passerede Udbetalinger forblive til Udgift Endskjøndt det omhandlede Circulaire ikkun angaaer Betalingen for de Befordringer, der af de befordringspligtige Hartkorns brugere afgives in natura, fandt Amtmanden sig dog foranlediget til at gjøre Raadet opmærksomt paa, at det efter Raadets tidligere Bestemmelse i Henseende til de Accordter, som ere indgaaede med adskillige Befordringsberettigede, saasom Biskoppen, Stiftsphysicus, Procuratorer, Dyrlæger og Lægdsmænd, der have paataget sig at besørge deres Befordring for Vognmandstaxten, er de Vedkommende tilkjendegivet, at de reglementerede Drikkepenge erstattedes foruden Vognmandstaxten, og at Godtgjørelsen derfor overeensstemmende dermed har været anviist; men hvorvidt der nu, da disse Drikkepenge kunde bespares ved at overlade de med hvem der ere indgaaede Accordier om at befordre sig mod Godtgjørelse af Vognmandstaxten, at tage Befordring in natura af de dertil pligtige Hartkornsbrugere, maatte findes Anledning til en saadan Forandring i Accordterne, naar de Vedkommende ikke vilde renoncere paa den accorderede Erstatning for Drikkepengene, hen stilledes til Amtsraadets nærmere Beslutning. Amtsraadet fandt ingen tilstrækkelig Grund til Forandring i de foran omhandlede Accordter, deels fordi Lægdsmændene kun ere accorderede for Tour, hvorunder Retour er indbefattet, og deels fordi flere af de Øvrige med hvem lige Accordier ere indgaaede, oftere kunde være nødte til at afbenytte Vognmands befordringer og de have billig Krav paa Erstatning for de reglementerede Drikkepenge. De paa denne Maade borttaccorderede Befordringer ere iøvrigt ikke af det Omfang, at Drikke pengenes Besparelse kunde opveie den Ulempe de befordrings pligtige Hartkornsbrugere vilde sættes i ved at afgive Befordring in natura naar Accordterne ophævedes. Derefter blev foretaget følgende Sager: 1. Det fra Skrøbeløv Sogneforstanderskab indgivne Forslag af 23 April 1846 til Regulativ for de offentlige Biveie i de næste 3 Aar, der i Mødet den 29 October blev udsat, foretoges igjen i Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
Da Amtsraadet med Amtmanden var enigt i at det ikke kunde undgaaes at foretage en ny Veiinddeling for hele Sognet efter det nye Hartkorn, i hvilken Anledning et Andragende med Birkedommerens Erklæring ogsaa var indkommet til Amtet, saa fandt man det rettest strax at approbere at de af Sogneforstanderskabet under 23 April 1846 anførte 3 Veie optages til offentlige Biveie, som grundforbedres og vedligeholdes efter de for disse bestemte Regler, da det ikke vilde være hensigtsmæssigt, naar en ny Veiinddeling foretages, at lade disse være uoptagne, da dette ellers vilde foranledige en ny Veiinddeling i sin Tid. Derimod kunde man ikke bifalde, at den af Sogneforstander Hans Mathias Hansen foreslaaede Vei fra Spodsbjerg Landevei til Svendstrup optages som offentlig Bivei. Amtsraadet var iøvrigt med Amtet enigt i at den ny Veinddeling, som nu bliver at foranstalte, ikke foretages eierlangsviis, men for hele Sognet efter Enhvers nye Hartkorn, dog at Sogneforstanderskabet sørger for et enhver By først erholder Vei part paa sin egen Grund, og at Beboerne derefter tage hvad der mere tilkomme dem paa andre Steder i Sognet. 2. En Forespørgsel fra 3 Beboere paa Horne Mark, om hvem Vedligeholdelsen af en Broe ved den nedlagte Horne Vandmølle for Fremtiden kan tilkomme, hvorover Sogneforstanderskabets Erklæring er indhentet. Efter samtlige om denne Sag indhentede Oplysninger tilkjendegives Sogneforstanderskabet og øvrige Vedkommende, at forsaavidt der er Spørgsmaal om Peder Johansen er pligtig til at aflevere Broen i forsvarlig Stand eller kan fordre Godtgjørelse for Broen efter den imellem ham og Horne Beboere i sin Tid indgaaede Accordt, vil saadant i Mangel af mindelig Forening, være at afgjøre ved Domstolene. Derimod findes Horne Bybeboere ene, uden Hielp af Sognets øvrige Byer, at maatte være pligtige til at opføre og vedligeholde Broen, da det er oplyst at de øvrige Byer i Sognet selv have vedligeholdt de Broer der findes i disse Bylang, og da Broen er beliggende paa Horne Byes Grund og ikke i Skjellet til Svanninge Sogn, kan dette Sogn ikke paalægges Deeltagelse i Vedligeholdelsen. 3. Et Andragende fra Ringe Sogneforstanderskab om at Veien fra Skyttehuset imod Boltinge Mølle maatte optages blandt de offentlige Biveie. Amtsraadet fandt ikke Anledning til at approbere flere Veies Optagelse til offentlige Biveie, saalænge de dertil allerede bestemte ikke have erholdt den fornødne Grundforbedring, hvilket, saavidt Amtsraadet var bekjendt, ikke endnu er Tilfældet. 4. Et Andragende fra Ollerup og Kirkeby Sogneforstanderskab om: a) at Kirkebye Bro maatte overtages til Vedligeholdelse paa Amtsrepartitionsfondets Regning: b) at den mindre Landevei til Assens fra Kirkebye Skole til Steenstrup Sogneskjel, maatte grundforbedres i Aaret 1847, og at Møllemosebroen paa samme Vei tillige maatte omlægges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
J Henseende til første Post, henholdes til Amtsraadets Resolution af 6te Novbr. 1843. Hvad angaaer anden Post da kan denne Vei ikke tages under Grundforbedring i 1847, hvorimod saadant vil blive foranstaltet saasnart muligt, og vil man iøvrigt nærmere lade undersøge om Møllemosebroen behøver midlertidig Reparation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
26. Fattig- og Skolevæsenets Regnskaber for Langeland bleve fremlagte og fandtes intet derved at erindre. 27. Til at gjennemsee Amtsrepartitionsfondets og Amts fattigkasse-Regnskaberne for Aaret 1846, blev udvalgt Greve Ahlefeldt Laurvigen, Proprietairerne Langkilde og Dons.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
28. Raadstuetjeneren i Nyborg blev for Opvartning, Lys og Brænde ved Amtsraadsmøderne i 1846, tilstaaet en Gratification af 10 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-06
Næste Amtsraadsmøde blev bestemt at afholdes paa Svendborg Raadhuus Tirsdagen den 11 Mai førstkommende Formiddag Kl. 10, hvorpaa Forhandlingerne sluttedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Jndhold. Udlandet. Frankerig. Storbrittanni¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Blandinger. Svendborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
udlandet. Frankerig. Begge det herskende Systems Hovedorganer, "Journ. d. Deb." og la Presse, vedblive deres temmelig bittre Polemik mod hinanden; det ene konservative Blad vil en Alliance med Engelland, det andet et Forbund med Rusland. Vi ere i Spanien siger "Journ. des Deb." - hvad vi vare før, kun Egennytte og uretfærdige Forstørrelsesplaner kunne fornærmes ved det spanske Dobbeltgiftermaal; den engelske Harme er uretfærdig og slet begrundet. Desuagtet ere vi af den Mening, at Forbundet imellem Engelland og Frankerig er i begge Nationers Jnteresse, at den, der først bryder det, paatager sig et frygteligt Ansvar og at det i det mindste ikke vil være Frankerig." - Regjeringen synes ikke at holde Fredens Afslutning med Diktatoren i Buenos Ayres, General Rosas, for saa nær forestaaende, da den ifølge Courrier Fr." har givet befaling til at sende en Corvet med alle Slags Krigsfornødenheder til Platastrømmen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Storbrittannien. Connell erklærede i den sidste Repealforsamling, at han vilde foreslaae den brittiske Regjering at gjøre et Laan paa 30 Mill. Pd. Sterl. for Jrland, da det ulykkelige Land ikke kunde hjelpes med Mindre. - De engelske Blade meddele meget udførlige nye Jnstruktioner, som ere tilsendte Gouverneuren af Ny-Seeland og som tillige opvise Koloniens nye Forfatning og Forvaltning, til hvis Jndretning Parlamentet har bemyndiget Regjeringen. Den nye Forfatning er bygget paa en fri Communalforvaltning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Mexiko. J Camargo fortaltes den 7 Novbr., at der i Mexiko var udbrudt en ny Revolution, ifølge hvilken Santa Anna var bleven udraabt til Diktator, dog skal General Valencia, utilfreds med dette Udfald, have fordrevet Santa Anna og hans Venner fra San Luis Potosi. Disse Efterretninger trænge imidlertid til nærmere Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Nordamerika. De forenede Staters 28de Congres aabnedes den 7 Decbr. med et meget langt og udførligt Budskab af Præsidenten Polk. Budskabet, begynder med at henpege paa den raske Udvikling af alle Landets Hjelpekilder og den som en Følge deraf stigende Velstand, berører dernæst, at Forholdene til alle øvrige Stater bære den meest venskabelige og fredelige Charakteer, og paastaaer, at naar ikke det Samme var Tilfældet med Mexiko, Skylden alene var den sidste Stats, da de forenede Stater altid oprigtigen vare tilbøielige til Fred. Naar det alligevel var kommet til aabenbar Krig med Mexiko, kunde Aarsagen blot ligge deri, at Staternes Nationalinteresser vare satte i Fare og deres Nationalære var bleven krænket. Japan. De til Japan sendte amerikanske Skibe, der skulde gjøre et Forsøg paa at knytte Handelsforbindelser med dette aflukkede Rige, ere formelig blevne afviste; Præsidentens Brev til Keiseren blev ikke besvaret og det betydedes de Fremmede at forføie sig bort og aldrig at vende tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Fædrelandet. Blandinger. Fra Aalborg skrives i Byens Avis, i en Artikel om Stændervalgene: "Hvor meget StænMexiko. Nordamerika. Japan. Fædrelandet. derinstitutionens Udvikling og de høiere frisindede Spørgsmaals Afgjørelse allerede have liidt ved Embedsmænds Deelagtighed heri, viser sig ved blot at kaste et Blik paa den sidste jydske Stænderforsamling, hvori 16 Regieringsembedsmænd (3 pensionerede og i Armeen a la suite stillede, samt den ikkestemmegivende Præsident iberegnede) havde Sæde, som Alle, med Undtagelse af Fleischer og With, stemte mod de Hovedspørgsmaal, der ere sande Provesteen paa politisk Uafhængighedsfølelse og ægte fremadstræbende Frisind; ja 6 af disse (Rosenkrantz, Lüttichau, Rosenørn, Estrup, Krieger og Reiersen) i Forening med 1 Medlem udenfor Embedsstanden, Godseier Kammerraad Schjøtt, kunne endog betegnes som erklærede Venner, af alle Baand paa Pressen, ja selv af - Gjennemsynet eller Censuren, hvis totale Ophævelse endog den Roeskildske Stænderforsamling eenstemmig havde forlangt. Men lige saa meget, ja end mere, fraraade vi Valget af Mænd udenfor Embedsstanden eller dog dennes egentlige Kreds, der vides eller kunne sees at ville benytte Stændersalen til Trappestige ind i Bureaukratiets Forhold, som forberedende Middel til at vinde Embedstilling eller - Titler, eller Mænd overhovedet, der efter Kjendsgierninger eller Anskuelser have viist sig som Titelforfængelige o. dsl. Disse nemlig, der under det borgerlige Elements Kaabe ofte vide ret behændigen at omklæde deres politiske Charakteer for den har faaet Plads i den offentlige Virken til at udfolde sig, ere i Grunden dennes skadeligste Medlemmer og have allerede oftere profaneret den Fane, hvis hellige Sag de troedes at ville stride for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Til den danske Ministerresidents=Post i Hamborg nævnes i Hamb. Corresp." som Candidater Legationssekretairerne v. Brockdorff (i Paris) og v. Løwenørn (i Berlin) samt Regjeringsraad Krauss. Sundhedskollegiet har nylig paa Generalkrigscommissariatets Forlangende, nærmest med Hensyn til Slaverne i Rendsborg, afgivet en Erklæring, hvori det hedder: Vi antage den daglige Nydelse af Brændeviin, som Drik i det Hele, ei blot for unødvendig og overflødig, men i de fleste Tilfælde endog for skadelig; de faa Tilfælde, hvori Brændevinet under visse Omstændigheder maa ansees som nyttigt, ere alene saadanne, hvor det maa betragtes som Medicin, men deraf følger da ogsaa, at Tilstedelsen eller Jkke=Tilstedelsen kun bør beroe paa den vedkommende Læge. At Vanen, at nyde Brændeviin, skulde gjøre det betænkeligt at ophøre dermed, strider mod Erfaringen, som tilfulde har godtgjort, ikke blot Uskadeligheden, men endog Gavnligheden baade i legemlig og aandelig Henseende - selv for dem, der fra Ungdommen have nydt Brændeviin - af at opgive den vanlige Nydelse deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
J forrige Aar anholdtes i Politiarresten i Kjøbenhavn for Drukkenskab 605 Personer, og deriblandt 180 Fruentimre. Antallet af de anholdte Fruentimre, tiltager desværre med hvert Aar. J Aaret 1842 var det 76, i 184396, i 1844 160 og i 1845 157.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Nytaarsaften blev hos en eenlig Mand, boende paa Christianshavn, begaaet et Tyveri, hvorved blev bortstiaalet henimod 600 Rbd. i rede Penge, et Gulduhr og en Deel kgl. danske og norske Obligationer og Bankactier til et Beløb af 16,000 Rbd., men som alle vare noterede paa Eierens Navn. Undersøgelse af Politiet er i denne Anledning foretagen, og 4 Personer ere arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Fra Dithmarsken skrives, at en af Hr. Ewers i Marnes Mordere, ved Navn Bremer, efterat han først havde tilstaaet sin Forbrydelse og allerede havde gjort et mislykket Forsøg paa Selvmord, nu har hængt sig. Begge hans Medskyldige Schulz og Nagel skulle haardnakket vedblive at nægte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Til Borgerrepræsentanter valgtes i Helsingøer den 4de. Capitain og Kjøbmand Wachtelbrenner, med 59 St., Kjøbmand Plum med 57 (gjenvalgt) samt Lieutenant og Kjøbmand Marstrand med 47 St. Hr. Goldschmidt, "Corfarens forrige Udgiver, som for Tiden opholder sig i Paris, skal der have erholdt en Forlægger til en af ham selv besørget fransk Oversættelse af sin interessante Roman: "En Jøde."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-07
Kjøbenhavns Casino er saa nær fuldført, at den efter al Sandsynlighed vil kunne aabnes i Slutningen af indeværende Maaned. "Aftenbladet giver følgende Beskrivelse af den: "Naar Man fra Amaliegaden træder ind i Bygningen, stiger Man af en Granittrappe, der er prydet med Piedestaler og store Candelabrer, op i den rummelige Porticus. Her findes paa begge Sider. Billetcontoirerne. Fra Porticus kommer Man ind i den forreste Foyer med 3 Garderober paa hver Side og tilstødende Contoirlokale. Fra Foyeren træder Man indi den nederste Deel af Pergolaen (Vinterhaven), der om Aftenen er oplyst med en høist elegant Bronce-Candelaber. Paa begge Sider er der brede Trapper, som føre op til Pergolaens øverste Deel og i dens Midte er der anbragt en smuk Fontaine. Fra Pergolaen kommer Man igjennem en stor Passage, som i Udseende ligner Passagerne i London, Paris og Hamborg, men som her bestaaer af 26 Udstillingsskabe med tilhørende Udsalgsbureau, samt Cigar= og Tobaksboutik. Fra denne Passage føre atter 2 Trapper op til de øverste Lokaler og paa begge Sider af samme findes Restaurationer, Kaffeer, Billardværelser &c. Alle disse Lokaler ere dekorerede med franske Tapeter i en ganske ny Smag; der findes Marmorborde paa Broncefødder, forgyldte Stole og Kanapeer med rødt Fløiels Betræk &c. &c. Fra Passagen kommer Man til den bageste Foyer med tilhørende Porticus, som slutter Facaden, der vender ud til Larsens Plads, og hvor Jndgangen er for de Kjørende. Ogsaa her findes 3 Garderober paa hver Side af For eren og billetkontoirer paa begge Sider af Porticus.