JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Jgaar aabnede Kongen Parlamentet, med en meget vidtløftig Tale over de store Skridt, som saavel Kongen som Parlamentet havde gjort for at skaffe Landet en ærefuld Fred, men som dets Fiende dog saa forhærdet forkastede; Han roeste derpaa Parlamentets Jverrog Troeskab, samt den store Seier, som Søemagten i denne Krig havde erhvervet. Derefter blev i begge Huse den af Ministerne foreslagne Takaddresse til Kongen almindelig antaget. J Overhusen. var Grev Glasgow af den Formeening: at dersom England havde sluttet Fred med Frankrig paa de Vil, kaar det begierte, maatte vi have givet os paa Naade og Anaade. Ministerens Modvenner talte derimod af en anden Tone, Grev Fitzvilliam dadlede at man havde indladt sig i Underhandlinger med en Fiende, som, dersom vi ikke kunde overvinde den, vilde sikkere ødelægge os. - Margnis von Landsdown bemærkede At vor Søemagt rigtig nok var seierrig i denne Krig men hvorledes ville England forsvare sig imod Frankrigs talløse Tropper, J 5 Aar havde man nu tal om de Franske Finantzers Undergang, men han troe, de, at deres var for nærværende bedre end vor, og at det eneste Middel for os til at anholde en grefuld Fred, var at forandre Ministerier. I Underhuses. førte Movent Bøytle Ordet, ligesom Grev Gladsgow i Overhuset, og sagde: "Enten maae vi beslutte os til af yderste Kræfter at fortsætte Krigen, eller høie vore Hoveder under Aaget. Vel har England ikke kundet giøre nogen Diversion paa det faste Land, men det har dog bloqueret Fiendernes Havne, slaget deres Flaader, og ere nu Herrer over Havet. "Vilderforre, Minister Pitts Ven, forsvarede ligeledes Krigens Fortsættelse med det Udtryk: "At man maatte ikke give et synkende Skib til Priis for Bølgerne, men blive paa samme, saalænge nogle Bielker hans sammen. Jmidlertid forekastede Ministerens Avenner mangfoldige haarde Ting, og paastod: At saavel Flaadens glindsende Seier, som de mange Coloniers Erobring, vilde kun være af liden Nytte, naar det Engelske Folk fremdeles skulde saaledes undertrykkes ved Krigens svære Byrder, og paastod at Ministernes gjorte Forsøg at ville slutte Fred, aldrig havde været deres Alvor o. s. v. Man haaber, imidlertid at Hr. For vil paa nye søge en Andients hos Kongen for ret at forestille ham Landets Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Det Besøg Kongen vilde den 30te have aflagt paa den Duncanske Flaade, blev formedelst paakommende gaardt Veier, ikke udført. - Som er nye Naades beviis for Duncan, har Kongen paa hans Forhøn benaadet 180 Matroser, som endnu siden Oprører sad i Fængsel. De 2 sangne Hollandske Admiraler, her, have taget Qvarteer i Taristolstrædet. Admiral Winther haaber at opnaae sit Ønske at komme tilbage til Holland, for der at retfærdiggjøre sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Paris, den 7de Novemb. Af Armeen i Tydskland er i disse Dage hiemkommen et Detaschement, med hvilket General Angereau sende te 5 i Krigen erobrede Metalkanoner hertil af særdeles Fiinhed; af disse troer man skal støbes en Frihedsstarne som skal staae paa Revolutionspladsen. Rygtet siger, at den Cisalpinske Republik har tilbudet Buonaparte Lystslottet Montebello ved Mayland, som en Foræring. - Det her udspredte Rygte at Buonaparte skal hos Directoriet have anholdt om sin Entledigelse, er usandt. - J 500 Raadet holdt Moibrandforleden en stor Lovtale til denne Generals Ære, og foreslog at man skulde give ham en Foræring af 300,000 Livres, og en aarlig Pension af 30,000 Livres, hvoraf hans Kone og Børn efter hans Død skulde nyde det halve, Fremdeles dersom han erobrede England, skulde Seierens Ære tilkiendes ham, og herværende Forstad St. Marceau, kaldes den italienske Forstad, men der blev intet besluttet over disse Forslage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
I Henseende til Armeens Formeering imod England, hører man endnu intet videre, end at ved Dankirchen sammentrækker sig et stærk Corps. - Da nu vor med Ryssel corresponderende Telegraph er formedelst Freden sat af sin Vigtighed, saa skal nu en oprettes i Rennes, for deste hastigere af erfare hvad som foregaaer ved vor Expedition imod England; til hvilken Ende Uhrmager Bregnet og Borger Belarcourt, have opfundet en ganske nye Maade at indrette samme paa, som endnu skal overgaae Borger Chiappes Opfindelse, i Simpelhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Jmidlertid vedbliver man med Strænghed at reqvirere unge Menneskeer til Armeen mod England. En af Krigsministeren nylig udstædt Circulair, siger desaarsag: "Vi have endnu Fiender at overvinde. Paa det Londoner Cabinet, Ophavsmanden for denne blodige Krig, maae vor uforfærdede Krigeres Blik nu være henvendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Haag, den 11 Navbr. For at tilveiebringe Bekostningen til Marinens Jstandsættelse, skal det være i Forslag, at lægge en Taxe paa alle Skorsteene. - Der er nu udnævnt en Commission af 5 Lemmer som skal vælge der Krigsraad som skal sættes, for at undersøge Admiral Winthers og hans Medcommandants Forhold, den 11te Octbr. Ogsaa er besluttet at træde i Underhandling med England og vore Fangers Udvexling; og at oprette et Monument til Erindring for de som den 11te Octbr. viiste batavisk Heltegjerninger. Borger Erspe har foreslaaet en Guldbelønning for de 2 engelske Matro. ser, som sprang i Søen og reddede Admiral Winther Den prægtige Fere, som den Franske General Reubel her gav, i Anledning af Difinitiofreden, bivaanede samtlige Regierings Lemmer og Gesandterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
J Brussel have nu mange Belgiske Geistlige, især Gudelstiftets Lemmer, besluttet at sværge den saa ofte forlangte Ed, Had mod Kongedømmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
J Ostende, Nieuport, Dunkirken og næsten i alle Franske Havne ved Canalen, bygger man nu Transportskibe for Armeen imod England, og man troer at dersom Krigen mellem England og Frankrig ved bliver, og Invasions=Expeditionen virkelig finder Sted, ogsaa alle hollandske Fregatter og mindre Skibe, overlades Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Rom, den 20 Octbr. Den hellige Faders Sundhed er for nærværende saagod, som hans høie Alder tillader. Efter Forlydende ventes om nogle Dage en Bulle at udkomme i Henseende til Kloster Geistligheden, af følgende Hoved Jndhold: 1) For Fremtiden skal ikkun være et Kloster af en Orden i hver Sted. 2) Ingen tages i Klosterne førend de have fyldt sit 40de Aar. 3) De Geistlige maae ikke forlade deres Kloster, uden for at prædike, 4) Klostergeistlighedens Antal formindskes i ethvert Kloster, 5) Klosternes Jndkomster skal bestemmes, og overblivende tilfalde Landsberren. 6, Skulle de Geistlige forbinde sig til, ikke at lære eller udøve nogen Videnskab eller Haandværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Wien, den 8 Novbr. Grev Metternich er allerede, som Keiserens Befuldmægtiget afreist til Rigscongressen i Rastadt, som skal aabnes den 17de. De mindre Rigstænder maae levere deres Fuldmagter til de større, om dem saa behager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Buonaparte har faaet sende herfra en prægtig Stadsvogn med 6 Skimler, og Erkehertug Carl en Stadsvogn med 8 Heste. General Meerfeldt faaer et Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Der siges, at Erkehertug Ferdinand kommer igien som Statholder til Jtalien, og at hans Datter, Churforstinden af Bayern, kommer til Ling for der endnu engang at tale med sin Fader, inden han reiser til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Blandede Efterretninger. Frimurerne i Stokholm have, til Glædesbeviisning over den Kongel. Formæling, givet 150 Fattige af Stokholms Jndvaanere et Middagsmaaltid i Loge huset, hvorved Brødrene i deres fulde Beklædning af alle Grader, opvartede de Spisende. Hertug Carindsandt sig derved som Ordenens Stormester, ogsaa Hs. Majestæt Kongen indfandt sig og skienkede hver af de Fattige 1 Speciesdaler, og Ordenslemmerne gave dem hver 16 Skilling Banco. Kongen gav derved tillige 2000 Rdlr. til Friemurernes Waisenhuus, op Hertug, Carl 100 Rdlr. Maaltidet endtes med en passende Tale og en Bøn, som Ordensbroderen, Hofpræsten Bergsten, forrettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Jndenlandske Efterretninger Den første Directeur i General=Postamtet, Kammerherre og Generalmajor Walterstorff afreiser i denne Uge til Stokholm for at frembringe Hs. Majst. Kongen af Danmarks Lykønskning til Hs. Majst. Kongen. af Sverrigs Formæling. Kammerjunker Grev Haxthaussen medfølger som Cavalier. Rygtet siger ellers, at Generalmajor Walterstorff skal ved Tilbagecomsten fra Stokholm afgaae som Kongelig Dansk Minister til London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Under 8de November d. A. har det allernaadig behaget Hans Majestæt at udnævne forhen værende Consulat Secretair i Algier, Erich Eeg, til Consul i Nizza.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
En privat Mand skriver fra Barcellona den 13 September til en Ven i Helsingøer følgende: Jeg anseer det for min Pligt mod mine Lændsmænd, at berette dem at det Certificat, som jeg udtog i Helfingøer fra den Spanske Consul om min Ladning Neutralitet og Eiendom, var mig overmaade nyttig, da jeg visseligen troer at om jeg ikke havde foreviist, samme, saa var jeg bleven indbragt til Carthagena, jeg har havt et øyensynligt Beviis paa den Virkning som bemeldte Documents Foreviisning gjorde, saasom den sidste franske Kaper, der paa det nøyeste examin, erede mig i Naboelauget af Carthagena, og stræbte at finde Feil ved ethvert andet af mine Skibspapiiter, ændsede da han saae bemeldte Spanske Certificat, og var nødsaget til at tilstaae, at derimod var intet at indvende. Justiriarius i Hof= og Stadsretten Etatsraad Fogb. er siger Rygtet efter Ansøgning i Naade endtledige, med sin fulde Gage i Pension, og at Justitsraad og Assessor Falle igien er beskikket til Justitiarius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Fra Norge haves følgende Efterretninger 2de Fran skee og Hollandske Kapere, som i Sommer har krydset i Nordsøen ere gaaede hiem. Nogle af de Krigskibe, som ligeledes have havt Station samme Tid og Sted, ere retournerede, og andre endnu der. Med vore ved Christiansand stationerede 2de Orlogs Cuttere ventes nu snart en Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
En Kongelig Søe=Officier er bleven arresteret for Penge Mangel i Regnskaber for det Skib han har været betroet at føre. Bulværks Afgiften paa Charlottenborg Siden Nyhavn, har Seilmager Sandgaard forpagtet endnu i 2 Aar for 500 Rdlr. aarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Vor Capellmester Schulz har mistet sin Kone i Reinsberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Fregatten Theris, som fører 44 Kanner og 300 Mand Besætning, og commanderes af Hr. GeneralAdjutant Riegels, og som er bestemt til Middelhavet, kom den 3die d. M. ind paa Kristiansands Rhede for Kontra=Vind, efter allerede at have været henimod Herland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
En svensk Fregat, Theris, og en Briig, Huusaren, ere ankomne i Sundet ved Helsingøer. Deres Bestemmelse er til Middelhavet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
J Kiøbenhavn gaaer Rygtet, at paa et til Helsing ver ankommen Skib skal den paa hine barbariske Kyster grafferende vestagtige Sygdom befinde sig; med Trarantaine=Kommissionens Aarvaagenhed giør, at man i al Fald haaber at kunne være, fuldkommen sikker, Den 13 d. er i Hovedstaden en Mandsperson med falden fra Løftet paa et Støvekar og døde, den 14de fandtes en død Mand paa et Fortoug i Christenbernikovstrædet. Ligeledes er ved Frederichsberg Slot fundet en Bonde, liggende død, med bare Arme og Been og uden Hae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Fra Trondhiem skriver man d. 29 Octob.. Efter at en usædvanlig god Sommer er bleven fulgt af en usædvanlig god Høst, saa har Vinteren nu indfundet sig med en stor Deel Snee. Slædeføret er der, og Kanerne glide i fuld Fart igiennem Byens brede Gader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst bestemt at Skuespillerne og Sølv=Dandserne af begge Kiøn, naar de har tjent 25 Aar og derover, skulle hvert sem. te Aar, saalænge de vedblive at tiene, tilstaaes Jndtægten af et Skuespil som Benefice. Som Følge heraf opførtes Løverdagen den 25 Novb. til Fordeel, for Hr. Musted, som den Ælste i Selskabet: Viinhøsten eller: Hvo fører Bruden hiem, i 3 Acter, sat i Musik af Hr. Kapelmester Kunzen, med tilhørende Dands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Den af sine Frieimer bekiendte Brusen har udgivet en Piece, kaldet hans Særsyn, der indeholder adskillige smukke Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Grevskabet Samsøe, paa Langeland har Eieren faaes Tilladelse at sælge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Ved Kiøbenhavns Universitæt skal den 21de Reformationsfesten høitideligholdes; i hvilken Anledning Hr. Wolf, Professor i Mathemmatiken, holder Tale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Efter Forlydende skal i Kbhvn, oprettes et eget RevConskomtoir til de forskellige Toldregningers hastigste Revidering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Fridericia, den 24 Novbr. Med nyeste Post er indløbet den Efterretning: at Hs. Maist. Kongen af Preussen, Frederich Wilhelm Per den 16de d. M., død i sit Alders 53 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
En Tienestekarl af Borup, ved Navn Rasmus Hansen, som sidste Søndag havde været i Fridericia for at afhente sit Skudsmaal fra Præsten, fandtes Morgenen, derefter død paa Taarup Mark liggende næsgrus tæt ved en Flod paa Anders Pedersens Mark. Ved den foretagne Besigtigelse fandtes ingen Kjendsgierning til nogen voldsom Død, hvorimod det formodes at den Afdøde haver taget formegen Drik til sig i Fridericia, og derover haver lagt sig til Hvile underveis, men er falden i Søvn, og saaledes død i den Natten imellem Søndag og Mandag værende stærke Frost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Døbt. Den 24de huj. lod billigteur Hr. Petersen døbe en Datter, som blev kaldet: Hansine Petrine, Fadderne: Mad. Muuck, Niels Hansens Datter Kirstine, Hr. Hoffmann, Farver; Hr. Nabel Kiøkker, Hr. Foght, Hr. Struntze, Overskierer; Mons. J. Henningsen, Mons. P. Ellen, Gartner, og Bogtrykker Elmenhoff. Den 24de Novbr. M. Foged af Horsens fra Lybek hiem De igjennem det lille Beltasserede Skippere. med Stykgods. 21de, H. Smed af dito fra dito til dito med dito. H. H. Olsen af Bogense fra ibid. til Flensbog med Kornvare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Ved Tallotteriets 764 Trækning i Kbhvn. udkom Avertissements.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Hos Hans Jørgensen Sadelmager, er i Dag og J Morgen at bekomme fersk Flesk i hele Sider eller og Pundeviis for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Hos mig underskrevne er i Dag og i Morgen at bekomme, fersk Flesk i hele Sider eller og i Pundeviis for billig Priis. Windsleben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Viirsdagen den 5 Decbr. førstkommende om Formiddagen A. Kl. 10 og følgende Dage, foretages Auction efter afg. Cancellieraad Malthe Christian Friis, i GifschouLod forarbeidet Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Gifte Sogn, hvor da bortsælges et Gulduhr, omtrent 250 Steentøi, Kakkelovne, forskiellige Meubler og Sengeklæder, Alt i Overeensstemmelse med de paa Auctionsstedet bekiendt 4 Heste, 6 Køer, 3 Ungavæg, en beslagen Poflvogn m.v. giørende Vilkaar. foretages tillige en Skiftesamling i Boet, hvilket herved til Mandagen den 4de December om, Eftermiddagen Kl. 4, afte Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres Weile, den 19de Novbr. 1797. H. M. Lange. Bye= og Herredsfoged. Niels Hansens Huus beliggende paa Sundegaden. som Hr. Lieutenant v. Schiebler for nærværende beboer, og er indrettet enten for en stor eller 2 smaae Familier. bestaaende af 2de Stuer, Kamre, Kiøkken og Spiiskammer, vende betids ville melde sig hos Eieren. kan til næste Paaske Flyttetid faaes til Leie, naar LysthaHertil, et Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Efterretning om Fruentimmerne i Ægypten og tilgrændsende Lande. Fortsættelse, see Tillæget til Nr. 78. Men man holdet Damerne heller ikke gandske indsperrede. Man tillader dem een eller to Gange om Ugen at gaae i Badet, saa og at besøge deres Slægtningene og Veninder; fremdeles maae de og græde ved Gravene af Afdøde Personer, som have været dem kiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Hr. Sapary har ofte seet utrøstelige Mødre at græde og at recitere Elegier ved deres Børns Grave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
Deres Besøg imodtage de ægyptiske Damer paa en meget prægtig Maade. Naar en Dame træder indi Harem, saa staaer Damen af Huset op, giver hende Haanden, legger den paa hendes Hierte, omfavnen hende, og lader hende sidde hos sig. En Slavinde, ler til og aftager den sorte Kappe, de legge deres Slør, og Camis fra sig (Chemise oversætte nogle det). Det er en let Overkjole, som paa Halskraven nær seer ud som en Fransk Dame=Chemise. Saaledes sidde de nu der en robe flottante, som got passer sig til deres Taille, og som bliver sammentrukket med et Belte. Man giør hende de første Komplimenter, Min Moder og min Søster (thi de Ord Frue og Frøken kiender man ikke i Ægypten) hvorfore have De hidtil saa forladt os, vi have længtes efter Deres Nærværelse, De er vores Families Ære, og vore Dages Lykke, o. s. v. Slavinder opvarte derpaa med Kaffee, Sorbet og Confekt. Paa Sophaen staaer et Fad med Appelsiner, Granater, Bangner og fortræflige Meloner. Datteen af Huset, ifald der er nogen, opvarteer med en Kande Vand, hvori der er blandet Rosenvand og et Sølvkar til at vaske sig, imidlertid brænder der Røgelse paa Fyrfabet. Man fladdrer, leer og skiemter, og naar Slavinderne dandse, saa blande sig Damerne imellem dem, undertiden lader man og de Lærde med de giennemsigtige Chemiser komme. Jnden de skilles ad, sige de hinanden ofte følgende Complimenter, Gud bevare Deres Sundhed; Himmelen skaffe Dem en talrig Afkom; Himmelen bevare Deres Børn, Deres Families Glæde og Ros. Slige Udtryk komme allerede for i Bibelen, stor
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-24
J al den Tid som der er en Fremmed i Harem, tør Manden i Huset ikke nærme sig samme. Dettevilde kaldes at fornærme Giesterettighed, og kunde have farlige Følger. Heller ikke lade de Ægyptiske Damer sig denne Ret betage, som virkelig er meget vigtig fordem, thi nu kan en Elskere i Fruentimmerklæder let komme til det forbudne Sted, naar man kuns kan forhindre, at det ellers ikke bliver bekiendt, her kan det ikke blive opdaget, i det mindste ikke af Manden. Damerne giøre og Lysttourene paa Nilstrømmen, men det skeer dog under Gildingernes Opsigt. I Baa, dene findes dennette og nigeligen meublerede Værelser; man kiender dem strax paa Jalousierne for Vindverne og den Musik, som følge med dem, desuden ere de meget udzirede med Billedhuggerarbeide og nydeligen malede. Da de nu ikke kunde komme ud af Fængslet, saa søge de at giøre sig det saa behageligt, som muligt. Henimod Solens Nedgang bestige de en Terrasse, hvor man har plantet de skiønneste Blomstre, her bade de sig (ved saadan en Leilighed saae David Bathseba), og nyde derhos Blomsternes behagelige Lugt og Uddunstning, og tillige et Anblik af Millioner Stierner som der tindre usædvanlig klare. Det er utroelig, hvorvidt Tyrkernes Mistænkelighedestrækker sig. Historien med Bathseba har gjort dem kloge. De sørge ikke alene der fore, at man ikke fra Naboehusene kunne see derind, hvor deres Fruentimmere ere. Men de lade endog de Mennesker, som fra Taarnene af deres Moscheer skulle raabe Folk til Bønnen, sværge at de saalænge ville holde deres Øine til, men da mange formodentlig have brudt Deres Eed, saa giver mannu denne Udraaber=Bestilling til Blinde. Dette er de Æg priske Fruentimmers sædvanlige Levemaade. At opdrage deres Børn, sysselsætte sig med huslige Arbeider, og at leve ensomt, det er deres Pligt: At besøge hinanden, give smaae Festing, giøre Lysttourer til Vands eller at spadsere, i Orange Plantaser, at see og høre de Lærde med de giennemsigtige Chemiser, det er deres Tidsfordriv. Naar de imodtage Besøg af deres Veninder, pynte de sig med den Ombyggelighed, som en dansk Dame pynter sig til et Ball, hvor hun agter at giøre erobringer. Saa bluefærdige og sagtmodige, som de Almindelighed ere, saa forvovne, og tøileløse kunde de blive, maar en heftig Begierlighed. engang har bemestret sig dem. Da hielper ingen Laas, ingen Gilding, ingen Cerberus. Ja om Døden endog svævede synlig, over deres Hoved, saa vilde derenddasøge Midler for at tilfredsstille deres Ønsker, og da slaaer det dem og sielden feil. Til Slutningen vil jeg anføre en Historie, som tildeels kan bevise dette. Den har tildraget sig i Rosette (Raschid) og er Korthed følgende
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-28
Berlin, den 18 Novbr. Den 16de om Formiddagen Kl. 9, behagede det Forsynet af bortkalde vor regierende Herre Kong Friderich Wilhelm den Anden, i sit 12te Regieringsaar og 54 Aars Alder, - Samme Dags Eftermiddag Kl. 4 12, forsamlede herværende Garnison sig til deres Allarmpladser, hvor dem, efter at de havde formeret Kreds, blev af deres Auditeurer forelæst Troskabs=Eden imod deres nye Konge, som blev bekræftet ved 3 Gange igientagen Udraab; Kong Friderich Wilhelm den Tredie leve, Natten til 18de blev den høistsalige Konges afsilede Legeme bragt hertil fra Potsdam, og i Stilhed biesat, i den Kongelige Begravelse i Dom,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-11-28
London, den 10 Novbr. Jmod Takaddressen, som Overhuset den 2den besluttede til Kongen, har Grev Titzwilliam nedlagt en Protstation, som fornemmelig forkaster de Steder, i Adressen, i hvilke de med den Franske Regiering havte Underhandlinger, billiges. Medens denne Greve ikke engang billiger Fredsunderhandlingerne, men derimod hellere vil have Krigen fortsadt; og som, for det 2det i sin Tale kalder Keiseren en Jacobiner, fordi han sluttede Fred med Frankrig, førte Marquis von Landsdown Ordet saaledes. Han tugen af Bedford, Grafton o. s. v.) hvis personlige sin Meening, og beklagede: at de ædle Lords (Her holdte det for Pligt i denne vigtige Trists, at sige lamentet, og sidde nu kiønt hiemme. Selv vilde han Jndflydelse langt overgik hans, vare gangne af Par forestillet sig Strafværdigheden af, i disse skrækkelige ogsaa have gjort det samme, dersom han ikke havde Øieblikke, at forlade Fædrelandet. - Formedest Frantsesernes Sejer, tabte England alle sine forhenværende Venner, hvoriblandt Keiseren, formedelst sine store Anstrængelser, var den vigtigste. - Statssecretairen taler nu høit om Krigens Fortsættelse, men siden stillelse endelig ville have denne fortvivlede Strid fort Ministerne og deres Venner, til deres Hads Tilfreds sal, saa maatte de ogsaa opgive Midlerne dertil - Skatten er udøst; ingen Artillerie haves meere, og sæt, om Finantzerne endog vare tilstrækkelige at bestride Udgifterne nogle Øieblikke, saa er det dog umuelig at England kan fortsætte Krigen uden Allier. te. Til Trøst anfører man, at Fiendens Søemage er ødelagt, og spørger: Hvad kan Fienden nu giøre, Men man betænker ikke derhos, at Fiendens Mød er endnu ikke dæmpet; og Fienden spørge, om der ikke gives anden Maade at føre Krig paa, end til Søes, om den ikke kunde tilintetgiøre vor Handel, Om der er nogen Søe mellem Spanien og Portug, gal, eller mellem Paris og Hamborg, Om England, har nogen Middel mod saadan en Maade at føre Krig, paa, og kunde beskytte sin Handel med saadanne Angreb? – Freden er os nødvendig, og til at faae samme, er Ministernes Forandring ligesaa nødvendig. Jsær da een Fredsunderhandling efter den anden slaaer seil, saa maatte dog andre Mænds Kræfter, forsøges. Han fremst illede herpaa nogle Bevæggrunde til Frankrigs sidste Handlemaade ved Underhandlingerne, og forsikkrede, at han ingenlunde foreslog Ministernes Forandring, for selv at blive et Medlem af Ministeriet; og endelig slutter med følgende Ord: " Jeg har nu sagt min Meening, og vil foreslaae nogle Forandringer i Takaddressen; skiønt 40 Aars Erfaring i Parlamentet siger mig, at det (formedelst Ministernes Stemmesteerhed) er frugtesløs. - Jeg seer imidlertid til en anden Side om Hielp. Vi have en Prinds af Erfaring paa Thronen. Han har Venner, som ere istand til at give ham gode og retskafne Raad. og Maaskee er dettenden eritiske Tid, at han, ved at følge disse Raad, befrier os fra den Skiæbne, som svæver over vore Hoveder. Gud give, at vi kunde takke hans faderlige Omsorg, for vor National Sik. kerhed.