JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Sørs Academie høitideligholdte Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag ved en dansk Cantate og Tale af Lector Lütken.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Af et Regnskab for Kjøbenhavns Bombebøsse, sees at denne Stiftelses Eiendele vare Udgang 1828 af 31500 Rigsbankdalers Værd. J Friboligen nyde 31. gamle Sømænd Understøttelse. Med Undtagelse af 1000 Rbdlr. som Hs. Majestæt allernaadigst har givet til Bombebøssen, er denne Stiftelse alene fremstaaet ved ædle Medborgeres Goddædighed. De betydeligste Ydere vare: det occonomiske Velfærds Selskab, der har skjænket 6225 Rbdlr. Sølv; afdøde Hofraad Meyer, der har legeret 2500 Rbd. Sølv; Conferentsraad Bruun, der har givet Jndbo for 2900 Rbd. Sølv; afdøde Hofraad Gerson, der har legeret 1000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Jgaar havde vi heri Aalborg 12 1/2 og idag 11 Graders Kulde.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Døde. Eva Maria Bistrup, f. Sonne, 36 Aar; Justitsraad C. T. C. Vormskjold; forhenv. Amtsforvalter, Justitsraad J. A. Bjerg, 75 Aar, Oberst Michaelsens Pleiedatter, Jfr. C. S. Sternbach, Toldbetjent N. Schmidt (fra Viborg); Laquai Søren Borup, 45 Aar; Maler C. F. Veincke, 63 Aar; alle i Kjøbenhavn. - Examinatus Juris Hesselholt, i Veile. - Ane Eleonore Fabricius, 80 Aar, paa Brammingen. -
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Sognedegn for Norup Menigheder i Fyen, J. Nue, 56 Aar. - Anne Sophie Petersen, f. Nielsen, i Odense. - Pensioneret Kgl. Kobberstikker S. L. Bradt, 82 Aar, i Førslev.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Ved Tallotteriets 1126de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83. 13. 74. 44. 54.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Bekjendtgjørelser. Capitelstaxten paa Afgrøden 1828. for Vensyssel og Hannherreder. Rug a Tønden. 3 Rbd. 3 Mk. 5 s. Sølv. Byg a Tønden.... 2 - 1 - 6 - - Havre a Tønden... 2 - 14 - - for Thye og Morsøe: Rug, a Tønden. 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Sølv. Byg a Tønden. 2 - . - 5 - - Havre a Tønden. - 4 - - Aalborg Stiftamthuus og Bispegaard den 1ste Febr. 1829. Castenschjold J. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Ligesom forhen blev ogsaa i Aar paa Hans Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag den 28de Dennes, i Commissionens Overværelse herværende Bombebøsse aabnet, og befandtes da i samme nemlig: . . . . 24 Rbd. 1 Mk. - s. Ved Hr. Boghandler Sadolin som sædvanlig skjænket 1 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Ved en Benefice-Forestilling paa det dramatiske Selskabs Theater, d. 21de Decbr. f. A., indkom . . . . . . . . 118 Rbd. - Mk. 11 s. Og endelig blev os godtgjort i Bygningsskat efter det høikongelige Rentekammers Resolution af 27de Decbr. f. A. 8 Rbd. 5 Mk. 8 s. Summa 152 Rbd. 1 Mk. 3 s. Hvorimod de løbende Udgivter siden. vores seneste Bekjendtgjørelse da Gjelden. beløb sig til 157 Rbdlr. 1 Mk. 9 s. og senere dertil 24 Rbd. 1 Mk. 7 s., altsaa ialt 181 Rbd. 3 Mk., har været . . 46 Rbd. - Mk. 1s. Og altsaa Overskudet 106 Rbd. 1 Mk. 2 s. Hvilken Summa blev afbetalt mig (Winkel) paa mit Forskud, saa at Gjelden paa Stiftelsen nu ikkun er: 75 Rbdlr. 1 Mk. 14 s. Himlen velsigne Enhver der bidrager til Stiftelsens Fremme, Aalborg i Commissionen for Bombebøssen, den 31te Januar 1829. Bluhme. Niels Wigelsen. Søren Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Søndagen den 15de Februar bliver et extraordinairt Bal i Klubben Enigheden, hvori Alle kan deeltage, som efter Selskabets Love kan tilstedes Adgang til de almindelige Baller. Entreebilletter til 4 Mk. Stk. erholdes hos Klubbens Vært, Hr. Viinhandler Borregaard. Aalborg, den 22de Februar 1829. Directionen. Masker, af forsk ellige Slags, hele og halve, til forestaaende Maskerade i Klubben Enigheden den 15de Dennes, ere arriverede hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Moderne Silke=Baand af flere Sorter, til billigste Priser, ere nylig arriverede hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Hvor et godt nyt Jagt Gevær er at faae tilkjøbs anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
En god og smuk grønmalet Enspænder=Kane med to Sæder, og Kane-Skind, anvises tilkjøbs at Stiftsbogtrykkeriet. 100 Stykker Furre-Bielker 7 a 8 Tommer i firkant, fra 15 til 17 Alen lange, ere liggendes ihuus paa min Plads og ere at faae for billig Priis hos L. C. Nørgaard i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Af Elmqvistes Læsefrugter er Januar-Heste for 1829 udkommet og indeholder: Johanne Lavil, Novelle af Tromlitz. - Stormfloden paa Halligerne. - Brudstykker af en Aftenunderholdning. Originale Fortællinger af Hanna Jrgens Thomas Dahl, Frankrigs første Grenadeer. - Alt paa Jorden har Liv. Underverdenen er beboet. - Napoleons Hat - Dyrehaven, og Charlottenlund. Endnu et Fragmen af Rhonghar Jarr. - Jocosa. - Den rædselfulde Time. - Hjertesuk til Maanen. - Nytaarsmorgen af Fr. S. Birch. Nylig har forladt Pressen. Velkommen Jørgen Thisted, Søren Hempel, Forligelseskommissair &c. og faaes for 2 Rbmk. indheftet hos Boghandler Rottbøll Sadolin i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Mit iboende Sted i Møllergaden med tilhørende Have, hvori er endeel gode Frugttræer, agter jeg underhaanden at sælge. Stedet er af Nyt opført 1821. Den der maatte ønske at kjøbe Stedet vilde behage at henvende sig til mig Peder Poulsen, Skomagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Svend Post er flyttet fra sit gamle Logis hen til Johannes paa Klosterjord.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Auctioner. Tirsdagen den 24de Februar 1829, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Lindenborg Ladegaard over endeel udpantet Gods for kongelige Skatter, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Stude, noget Boehave, Rug, Havre, m.v., imod contant Betaling og iøvrigt efter Conditioner, som er ares hos Undertegnede. Thi ville de Lysthavende give Møde. Lindenborg, den 29de Januarii 1829. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-02
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 10de Dennes, bliver den Fattigvæsenet i Løgstøer eller Wustmanns Bo forhen tilhørende, nu den Kongl. Kasse for Skatterestancer, adjudicerede Eiendom, beliggende imelle Kragderup og Trogderup i Hellevad Sogn, af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., herved paa den i Fr. 22de April 1817 befalede Maade, stillet til Salg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 16de Februari 2den Gang Mandagen den 2den Marts 1 1829. 3die Gang Mandagen den 16de Dito hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Dronninglund Herredscontoir her i Sæbye, den 3die derimod hos Sognefoged Anders Larsen i Røgelhede, Hellevad Sogn, hvorved Eiendommen i Tilfælde af Jkkesalg tillige vil blive forsøgt bortleiet paa 1 a 2 Aar. Conditionerne, der forinden Auctionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, erfares paa Auctionsstederne. Dronninglund Herredscontoir i Sæbye,
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
At den franske Agent, Statsraad v. Jaubert er indtruffen til Constantinopel, at han strax efter sin Ankomst havde en Samtale med Reis-Effendi, og at hans Andragender af det tyrkiske Divan ere blevne modtagne paa det Gunstigste, er, om den ellers i alle Maader bekræfter sig, den vigtigste Nyhed, Posten dennesinde har bragt os fra Udlandet. Beretningen herom er dat. Constantinopel den 6te Januar og skal være ankommen ved overordentlig Leilighed. Det fortælles i Forbindelse hermed, at den engelske og den franske Gesandt gientagen vare opfordrede til at vende tilbage til Constantinopel, og at man som afgjort Sag antog, at disse Diplomater med det første ville indtræffe dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Græske Anliggender. Det er unægtelig mærkeligt, at paa samme Tid de franske Blade, vedvarende som afgjort Sag omtale Morea-Expeditionens Tilbagekaldelse og Nye Grækenlands definitive Grændse-Bestemmelse, og medens det derhos øiensynlig er det engelske, men tilsyneladende dog ogsaa det franske Cabinets alvorlige Ønske, at gjenhidstille den med Porten afbrudte diplomatiske Forbindelse, gaae Grækerne paa egen Haand under Fyrst Demetrius Ypsilantis Anførsel rask og med Held angrebsviis tilværks. Vi ansee denne Omstændighed, som mærkelig, saasom der ingen Sandsynlighed er for, at Overgeneralen handler egenmægtig; men følger han i saa Henseende Præsidentens Jnstructioner, da kan man ei ret vel andet end antage, at Ypsilantis offensive Foretagender ogsaa have den franske Overgenerals Bifald, ja at man i fornødent Fald vel endog giør Regning paa Hjælp. Men, er nu ogsaa denne Casus hvad bliver der da af den forroste Eenhed i det engelske og franske Cabinets Anskuelser i Hensyn til det græske Spørgsmaal, Dette interessante Problems Opløsning maa naturligviis overlades Fremtiden, hvilken og vil lære, om det russiske Cabinet altid, som nu, vil nøies med en underordnet Stemme i Henseende til Nye-Grækenlands fremtidige Grændse-Udstrækning. En Beretning dat. Livadia den 18de November beskriver omstændelig hine Fyrst Ypsilantis seneste Operationer. J Overeensstemmelse hermed overgav Staden Livadia sig den 17de November paa Capitulation, og Commandanten Muhurdar-Aga erholdt med den 1000 Mand stærke Besætning fri Afmarsch. "De albanesiske Tyrker", hedder det, begave sig paa Veien til Zeitun, og medtoge Murhurdar, af hvem de fordre tilgodehavende Sold. De fra Negro ponto kommende Ryttere tilligemed det øvrige Mandskab vendte sig mod Enbog, og bleve escorterede af Chiliarchen Eumorphopulo, hvem befalingsmanden, Tasso fulgte, for at forhindre hvert Forræderie fra Fiendens Side. Overgeneralen blev udenfor Staden, modtagen af Biskopen af Livadia Anthemies i Spidsen, for hele Geistligheden. Ved hans Jndtog i Staden, vare Tropperne opstilte i Spalier, og Folkets jublende Stemmer blandede sig paa en rørende Maade med Geistlighedens Hymner. Generalens Udraab: Grækenlands Præsident leve, blev af Tropperne og den hele Folkemængde flere Gange gientagen. Fienden har i Fæstningen efterladt 3 Feldttkanoner og Forraad af Levnetsmidler og Munition. Tyrkerne have derpaa ogsaa forladt Skrypho og de omliggende Landsbyer. Petra bliver idag besat af et didhen sendt Corps for at hindre fiendtlige Tropper fra Euboa i at lande der.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
J Forbindelse med Ovenstaaende berettes, at den fjerde Ciliarchie under Anførsel af Kominas Traka er beordret til at beleire Salona, og først og fremmest at bemægtige sig Stillingerne af Ambliani og Skala mala, paa det, som det hedder, Fienden kan blive indsluttet paa alle Sider.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
J Overeensstemmelse med Skrivelse fra Ægina at 29de November har Herr Edward James Dawkinsunder 22de næstforhen overrakt Præsidenten sit Creditiv, som Hs. storbritaniske Majestæts Resident ved Grækenlands Regjering, hvilken glædelige Begivenhed Præsidenten ved et Budskab, dat. Poros den 24de November bekjendtgjorde Panhellenionen. J dette Budskab hedder det til Slutning: "Forsynet kroner følgelig vedvarende med dens Velsignelse vore inderligste Ønsker. Maatte dette geraade Nationen til Glæde, og maatte den paa sin Side ved fortsatte Anstrængelser for den offentlige Roligheds Vedligeholdelse gjøre sig værdig til saadanne Velgierninger".
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Jfølge en Beretning fra Smyrna af 13de December skulle i Canca Underhandlinger være indledte til en Vaabenstilstands Afsluttelse imellem Tyrkerne og de candiotiske Grækere. Forhandlingerne skulde den 20de November tage deres Begyndelse og man ventede et gunstigt Resultat af samme, saasom man paa begge Sider syntes tilbøilig til, som Grundlag for Overeenskomsten at antage, at hver Grundeier, Græker eller Tyrk, skulde høste sin Eiendoms Frembringelser. Ogsaa slaae begge Parter Lid til den ved Suda for Anker liggende franske Fregat-Capitain Roberts Retfærdighed og fredelige Sindelag. Man maa følgelig ville antage ham som Mægler. Det fortjener at bemærkes, at det skal være den tyrkiske Statholder Suleiman Pascha, der har foranlediget hine Underhandlinger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Fra Syra skrives under 20de November: Vor Befolkning, der i et Tidsrum af 5 Aar fra 1200 var voxen til 45000 Jndvaanere, seer sig truet af en ikke ringere rask Aftagelse. Sperringen af Bosphoros og Tyrkernes Fordrivelse fra Pelopones ere de dobbelte Aarsager til vor Handels Forfald og en Mængde Fastland-Flygtninges Afgang, der ile tilbage til deres Hjemstavn. Mange af vore Kjøbmænd forberede sig paa at følge den samme Retning, for at nedsætte sig paa forskjellige Steder af Morea, fornemlig i Patra, hvor i denne Maaned alt nogle maa være ankomne. Vor Havn endelig, der paa denne Tid pleiede at være en almindelig Samlingsplads for de fra det sorte Hav kommende Skibe, naar Sydvestvindene tvang dem til at søge en Nødhavn, viser sig nu yderst tom. Næsten alle med Korn ladede Skibe af hiin Art foretrak at afsætte deres Ladninger her istedetfor i den strenge Aarstid at søge et langt fjernere Bestemmelsessted. Tusinde mindre Fartøier udstrøede da strax disse Kornvarer over hele Grækenland; men denne Kilde til Fordeel for Øen Syra og til Overflod for vore Naboer er nu næsten aldeles udtørret.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
London, den 16de Januar. Blandt 26 af Old=Bayley Retten afsagde Dødsdomme stadfæstede Hans Majestæt i det i Gaar holdte Geheimeraad kun tvende. Paa Onsdag fuldbyrdes Henrettelsen af de to Ulykkelige, en Stratenrøver og en falsk Myntner. I dette Aar høitideligholder England sit tusindaarige Jubilæum af dets Forening under een Konge. Det var nemlig Aar 829, at Kong Egbert, efter de 7 Kongerigers Opløsning, besteg Englands Trone. Coureren siger: "Ved Beretningen om et Tilfælde, der skal have truffen Hertugen af Wellington og hvilken vore Colleger med saa megen Vigtighed have fundne for godt at forelægge Publikum, ere vi, til Ære, for vore opfindelsesrige Herrer Colleger nødte til, at tilføie den bemærkning, at Marquis v. Abercorn, der skal have saaret Hertugen, den omhandlede Dag aldeles intet Skud har gjort". Det hele Rygte var foranlediget deraf, at Hertugen ved et Jagtpartie virkelig var nærved at blive saaret, idet nogle Buske skjulte ham for den Skydende.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Man troer her almindelig", hedder det i Bladet Times, at Parlementets Aabning vil udmærke sig ved Behandling af nogle saare vigtige Spørgsmaal. Vist er det, at i de Circulairer nogle Cabinetsministre have udstædt til deres Venner, det Ønske er yttret, at de ret tidlig og uden Undtagelse vilde indfinde sig ved Sessionens Aabning, og nemlig af den Grund, fordi nogle vigtige Forhandlinger torde forekomme. Samme Blad indeholder en udførlig dadlende Afhandling over Wellingtons Administration, især i Henseende til Jrland.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Af paalidelig Kilde vide vil, siger meernævnte Blad, "at det Qvantum fremmed Hvede, vi for at dække Resultatet af forrige Host endnu behøve, beløber sig fra 1200000 til 1500000 Quarter. Vel er det troligt, at dette Behov vil være at tilveiebringe uden betydelig Forhøielse i Sædepriserne; dog beskjæftiger man sig destomere med det Spørgsmaal, hvorledes Udtællingerne derfor skulle udredes, uden at virke skadelig paa Pengevæsenet. "Det er nødvendig", mener Referenten, "at man alt nu forbereder sig derpaa, skjøndt vi hidintil ingen Grund have til, at tvivle om vort Lands Evne til uden Skade at tilfredsstille denne Fordring.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Rygtet siger idag at Hertugen af Northumberland bliver Vice-Konge af Jrland.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Kra Portsmouth skrives under 10de Januar. Det til Svanefloden i Nyholland bestemte Fartøi Sulphur bliver hvert Øieblik ventet hertil fra Themsen, for efter nogle Timers Ophold at gaae videre. Den for vor Colonie bestemte Plads var os ei bekjendt førend den franske Verdensomseiler Freicinet optog samme. Man troer at der sammesteds alt er en fransk Colonie, og skulde dette stadfæste sig, da have vi ingen Ret til at forstyrre samme. Vort nærmeste Establissement i hiin Sund, omtrent 300 Mile fynder for Svanefloden, og efter Kortet at dømme, et mere beskyttet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Jmellem Portsmouth og Bosion i Massachusets er nu oprettet en regelmæssig Packetfart.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Blandinger. Et Privatbrev fra Kleve af 21de, meddeelt i Skrivelse fra Elberfeld af 23de Januar, bebuder at hele Rhinstrømmen inden den 23de vilde være tillagt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Jmellem Keken og Bimmen havde den antaget en farlig Stilling, idet Jsen der opstablede eller lagde sig lagviis paa hinanden, hvilket formentes at være en Følge af at Rhinen først havde lagt sig nedenfor i Forening med de hollandske Floder, og senere frøs ovenfor. "Dige-Directionerne", hedder det til Slutning, have tagne deres Forholdsregler, og det Øvrige maa vi overlade til et høiere Forsyn. J Lybek og dens Tilliggende ere i Aaret 1828 fødte 772 Børn, døde 809 Personer og copulerede 250 Par. Communicere gjorde paa samme Tid 10345 Personer, følgelig ei fuldt den halve Befolkning. Det vilde ei være aldeles uinteressant, maaskee end- og ei aldeles unyttig, om iblandt de aarlige Kirkenyheder, der fra de fleste Stæder leveres, optoges en Anmeldelse af hver Kjøbstads Communicanter. Sammenligningen imellem disses Antal og den vedkommende Byes Befolkning var da let.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Jøderne i Kongeriget Würtemberg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Anmærkning af F. L. Lindner, Med=Udgiver af AneueUgemeine politisch, have allerede været slette førend deres Riges Ødelæggelse; muligt er det, at Undertrykkelsen endnu har gjort dem slettere, men de ere nu engang slette, naar man nu indrømmer den Slette en større Virkekreds, saa staaer det jo slet ikke til at vente, at han vilde anvende de nye Rettigheder til det Bedre. Troer man derimod, at dette vilde være Conditio sine qua non til Jødernes Forbedring, saa griber man, da det jo endnu ikke er afgjort, til et sikkert Onde, for en uvis Fordeel. Jøvrigt maa jeg bemærke, at de Kristne aldrig have forværret sig ved Undertrykkelse. Talleren, der i Slutningen forsikkrede, at han kun stedse havde Massen af Jøderne for Øie, og at han ikke havde meent de enkelte Gode, ja maaskee Fortrinlige der kunde gives iblandt dem, havde nu at andrage, Oprettelse af Jødecolonier, Sabbathøitidelighedens Afskaffelse, Talmuds Frasværgelse, som de aldrig havde tilsvoret) og forbedrede Skole-Jndretninger. Kun i sidste Post fandt han Medhold.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Kantsler v. Autenrieth tog Ordet og talte især med Hensyn til forrige Talers Yttringer og Jødernes overdrevne Formerelse. "Førend vi kom til Verden, bleve vi ikke adspurgte, hvad vi vilde være, Bogen som bærer Ludvig Mosers Navn vil vel nægte det, at Undertrykkelsen forværrer Mennesket, og fradømmer Jøderne al Evne til dydige Handlinger, men det er usandfærdigt at Kristne ikke ogsaa vare blevne slettere ved Undertrykkelse. Kaste vi et Blik paa Jrland, og denne Paastand er tilintetgjort; Grækerne ere ved tyrkisk Undertrykkelse opdragne til Sørøvere, og i Sandhed, den kristlige Undertrykkelse overtræffer den tyrkiske mangefold. Jøderne formere sig ikke meere end andre Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
J Trediveaars=Krigen var Würtembergs Folkemasse sammensmeltet til 40000 Sjele, og under Hertug Carl talte Landet igjen 600000. Heri Landet er den jødiske Population ingenlunde overdreven. En Embedsmand, der har 800 Gyldens Jndtægter, betænker sig endnu længe førend han gifter sig, men Haandværksmanden begynder sit Establissement dermed. Undertrykkelsen befordrer netop Formerelsen, thi naar Mennesket ikke veed hvad han skal føde sin Familie med, saa an ler han Børn i Fortvivlelse. (Skingrende Latter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Skulle vore Jøder ikke blive til spanske, det er, til hemmelige Jøder, saa kan Sabbaten ikke afskaffes. En ganske besynderlig Frygt maa det være som kommer over vore 1 1/2 Million Kristne for 8000 Jøder. Faren for den jødiske Skakkerhandel er vel ikke saa ubetydelig cironisk) jeg selv har ofte svævet i en saadan farlig Stilling, at en Jøde har spurgt mig: "har De noget at handle?" men med det simple Svar, a) Herr Overjustitsraaden lader ikke til at kjende meget til Historien. Maaskee holder han Grækerne ogsaa for et Slags Jøder. Man skulde engang lade ham selv føl Undertrykkelser og see om han vilde blive bedre eller slettere Menneske. Linder. nei, var hele Faren ude." Taleren endte sit heelt igjennem med det talrige Publicums bifalds-Yttriner ledsagede humoristiske Foredrag. Derpaa tog Representanten Rummel til Orde: "Naar jeg forelægger mig det almindelige Spørgsmaal, om Jøderne skulle erholde de øvrige Undersaatters Rettigheder, saa finder jeg i Statsforvaltningens omfattende Mark ingen Grund til, at nægte dem samme. Hidindtil var man gaaet ud fra Religionens Standtpunkt, og sagde: fordi Jøden ikke er Kristen, skal han heller ikke være Borger. Dette var Skalkeskjulet, som man søgte at kaste paa alle blodige Forfølgelser og Undertrykkelser, der traf Jøderne. Theokratie eller Religionsherredømme har, saalænge Stater af forskjellige Religionsbekiendere have bestaaet med hverandre, været et Jntet; ikke Religionen men Kultus vil herske; men Moralen og Lovgiveren maa staae paa et høiere Trin; Statslovgivningen skal aldrig udgaae fra Kultus, thi Theokratien i denne Betydning har i Kamp med Civilisationen altid maattet bukke under, og vil stedse gjøre det.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Den kristlige Religion, der har sit Udspring af den jødiske, har aldeles forladt Thokratien; den beroer paa Menneskekettighedernes Anerkjendelse, og dens Basis er almindelig Broderkjerlighed; enhver Undertrykkelse staaer i Modsigelse til dens Karakteer. Derfor seer jeg fra den religiøse Side ingen Grund til, hvi man skulde nægte Jøden Statsborgerrettigheden. Fra Retfærdighedens Side betragtet, vil den almindelige Sætning kunde lægges til Grund for Sagen: en Menneskestamme, om den end ikke tilhører den oprindelige Stamme, men har boet iblandt os i 20000 Aar, og har deelt alle Statsbyrder med os i lige Forhold, kan retfærdigviis ikke udelukkes fra de øvrige Jnd fødtes Rettigheder. Man vil ikke kunne sige: Eders Sønner skulle bløde i Kampen for Fædrenelandet; J skulle bære alle Byrder som vor Statsforvaltning, vore Opdragelses-Jnstituter og vor Kultus fordrer, men Rettigheder skulle J ikke have. (dybt Jndtryk.) Saadant Bud kan ikke udtales af et menneskekjerligt Gemyt, og mindst af en Theemis Præst. Troe de man ved Loven kunde vise dem ud af Landet, saa ligger heri i Sandhed ingen juridisk Consequence, med mindre de ville gjøre den Stærkeres Ret gieldende, hvilket er hverken juridisk, og endnu mindre moralsk retfærdigt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Hvis der nu ingen Hindringer fra Religionens og Retfærdighedens Side finde Sted, saa tillader jeg mig at betragte Sagen fra den cameralistiske Side. Jøderne, der i saa lang Tid have været udelukkede fra alle borgerlige Haandteringer, og kun for at friste Livet vare overladte til Skakkerhandelen, maatte blive uproductive, og alligevel kunne vi ikke fradømme dem Productions Kraft; de have tvunget os til den Tilstaaelse, at naar de lægge sig efter en Haandtering, de da drive den med Forstand og Omhyggelighed. Jeg spørger nu er det ikke Statens Pligt at give deres Virksomhed Spillerum, deres Bestræbelser Næring og sikker Standpunkt, Jeg spørger, er det ikke bedre at omskabet vore Jøder til stræbsomme Statsborgere, end at lade dem henleve evindelig i Skakkerhaandværket"? Denne Tale gjorde betydelig Jndtryk, og de Deputerede MalJachar, Rumelin og Schlaier afløste hinanden, alle i samme Aand. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1829-02-04
Fædrenelandet. (Af Kjøbenhavnsposten den 23de Januar.)