JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-08
Blandede Efterretninger. - Hvalfiskefangsten har i Aaret 1830 været slet ved Nordpolen, tvertimod har mange Hvalfiske ladet sig see paa sydlige Breder ved Nysoundland, hvor en af samme har stødt Roret fra den Hamborgske Skonnert Oberon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-08
Kjøbenhavns Børs d. 7 Januar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 214 Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - Rbd. Sk. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 87 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . 81 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 13 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 107 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 - i Baner. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 98 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 59 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-08
Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-08
Bekjendtgjørelse. Paa dette Tidsskrift, som herefter udkommer hver Tirsdag, Torsdag, Løverdag og Søndag, modtages Subskription hos Bogtrykker Jacobsen, store Kjøbmagergade No. 50. Prisen er 2 Rbd. Sedler qvartaliter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-09
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. avannanangaaUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 9 Januar 1831. 28 Aargang. No. 6. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Moget om det Forræderi, som efter Cyprians Paastand rige og velhavende Forældre, der vise sig ubarmhierrige og følesløse mod Trængende og Nødlidende, begaae mod deres Børn. (Sluttet. oppensgaUdi Aaret 1694 den 22 November døde den som Taler navnkundige Tillotson. Efter at have omtrent udi 30 Aar beklædt adskillige geistlige Embeder, hvoraf nogle vare temmelig indbringende, blev han i Aaret 169, den 31 May. beskikket til Erkebiskop over Canterbury. Af alle geistlige Embeder i Engelland er dette det meest indbringende *) Men uagtet Tillotson havde for*) udi Ussings Kirkeforfatning 2 Deel 301 fortælles: Erkebiskoppen af Canterbury skal have over en halv Tønde Guld i aarlig Jndkomst, og den anden Erkebiskop af York, saavelsom nogle faae af Biskopperne lidet mindre, men de fleste af de sidste skal dog ikke have over 1000 Rbd. aarlig, som er lidet nok i Engelland, efter den Værdighed, som Embedet medfører. Blandt Biskopperne ere ogsaa mange adelige Personer, virkelige Lords og Baroner, og de kan endelig let være det, da de kan betroe deres vigtigste Embedsforretninger til andre deres underhavende Geistlige. største Deelen udi sin Embedstid tjent under fordeelagtige Vilkaar, saa efterlod han den ham overlevende Enke og en eneste Datter, der var givt med en Ridder, ved Navn Jacob Thaddie, ei nogen Formue. Udi hans Liv og Levnets Beskrivelse, der er sat foran de i det tydske Sprog oversatte Taler, udgiven af Mosheim Aar 1739, fortælles S. 70. Hans store og paa forskjællige Maader udviste Godgiørenhed gjorde, at der er fandtes Noget efter ham, som man kan kalde Formue, undtagen nogle haandskrevne Prædikener, der trykte indbragte en Fordeel til Beløb 2500 Guineer. Da nu den efterlevende Erkebispinde savnede det Fornødne til at leve standsmæssig, blev hende i Aaret 1696 beriget en Pension af 400 Pund Sterling, der i Aaret 1698 blev for get med et Tillæg af 200 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-09
Hvo der har Leilighed til at læse et og andet Værk, henhørende til Fædrenelandets Historie, kan finde Beviis for, at her til Lands har man og havt Mænd af den geistlige Stand, der i Henseende til Velgjørenhed og Goddædighed have lignet Reinbeck og Tillotson, og ei heller, ligesom disse Mænd, efterladt sig nogen Formue, uagtet deres Embeds=Indtægter have været temmelig gode. Hvad disse Mænd have hedt, vil jeg ei nævne, da jeg formoder, at deres Navne og ædle Handlinger ere temmelig bekjendte. Jmidlertid være det mig tilladt at melde et lidet om Sl. Biskop Herslebs Goddædighed, hvorom jeg intet har læst udi de faae historiske Værker jeg eier, men som jeg har faaet Kundskab om ved at læse den Lovtale, som daværende Professor udi Veltalenheden ved Universitetet Justitsraad Anchersen holdt over Hersleb i Aaret 175, d. 20 April. Efter den danske Oversættelse S. 5152 fortælles iblandt andet om Hersleb, Hans Kjærlighed imod Academiet bør jeg ingenlunde forbigaae med Taushed. Kosten paa det Kongelige Communitet eller Klosteret, som han nød i tre Aar og tre Maaneder, roser han i disse Ord, for hvilken Kost, omendskjøndt den var ringe, som den især var paa den Tid, jeg takker Gud af mit inderste Hjerte, eftersom jeg ellers ikke paa nogen Maade kunde opholdt mig ved Academiet; Og derfore ønsker jeg, at Kosten maatte komme ind igjen, hvilken er de fattige Studentere til større Nytte, end den Daler de faae, o. s. v. Og han har ikke alleneste med Ord og Pen bevidnet det taknemmelige Hjerte og Sind, han har til Academiet, men har endog allertydeligst viist den i sit Testamente, som han skrev i Fjor paa sin Fødselsdag.*) Thi der han meget nøie havde gjort Overregning og summeret alle de Penge, han havde oppebaaret til Kost paa Klosteret, af Scheels Stipendium og Eilersens Collegium, som beløb sig til To Hundrede En og Tredive Rixdaler og fire Mark, lagde han Renten for hvert Aar til Capitalen, og bragte det derved til fire Hundrede Rixdaler, hvoraf han bestemte den aarlige Rente til en fattig og flittig trundhjemsk Student. Ligesom han og gav til de Fattiges Nytte, Et Tusinde og To hundrede Rixdaler, og til den Tranqvebarske Mission, som vi kalde det, den Calenbergske Indretning, og Saltzborgernes Colonie i Amerika, andre fire Hundrede Rixdaler. Vilde vore Landsmænd allene i den første Stiftelse følge vor Sallige Vens Exempel, skulde vort Universitetet ikke længere hedde De Fattiges Academie, som det nu er. Hvorvidt Høiskolen her i Riget nu omstunder med Hensyn til Tiden og Omstændighederne fortjener at kaldes de Fattiges Academie, henstilles til meere kyndiges Omdømme, saa overlades og til samme at bedømme, om Gavmildhed og Erstatning af oppebaarne Stipendier med videre Understøttelse er større, min*) Hersleb blev født 1688 den 25 Marti, død 1757 den 4de April, og efterlod en Enke med 6 Børn. dre eller staaer paa samme Fod, som udi Profesfor Anchersens Levetid. H. L. Clausen. Sognepræst for Fardrup Meenighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-09
Den græske Befolkning, især i Bjerg-Egnene, afslaaer ethvert Forslag, og reiser sig til kraftig Modstand. Selv Tyrkerne i Stæderne vise Uvillie, og ville ikke vide af den almindelige Afvæbning, som man fordrer af alle, altsaa og af Muselmændene. Man forudseer derfor at mangen haard Kamp forestaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-09
Blandede Efterretninger. Den berømte C. Fellenberg fra Hofwyll har under 14 Dec. tilskrevet det store Raad i Bern saaledes: Erfaringer i de sex Aar, da jeg har havt den Ære at være Medlem af det store Raad i Staden og Republiken Bern, have overbeviist mig om, at jeg ikke er hældig i at kunne, i saadan Egenskab og efter mine Anskuelser, fyldestgjøre mine Pligter mod Fædrenelandet. Jeg troer bedre at kunne opfylde dem ved, fra nu af udelukkende, at opofre mine Kræfter paa den Opgave, som jeg har foretaget mig at opløse i Hofwyll, Maykirch o. s. v. til Udbredelsen af en sædelig gjørende, sund Religiøsitet forsikrende, industriel og videnskabelig Dannelse paa en tilforladelig Maade befordrende Nationalopdragelse. De nærværende Tidsomstændigheder gjør Indledning, og almindeligere Udbredelse af en saadan Opdragelse stedse mere paatrængende. Kun et til Sædelighed, til den ønskværdigste Jndsigt i sine sande Fornødenheder, og om sine forskjellige Forhold, dannet Folk, kun et religiøst, et sandt kristeligt Folk kan vise sig i ethvert Tilfælde sikret mod farlige Ophævelser. Jkkun saadanne Landets Fædre, som ved en politiske Storme overlegen Opdragelse, befinde sig satte ud af alle Stormes Retnings Sphærer, kunne gandske sikkert regne paa at faae enhver Storm ledet til et godt Maal. Det Bifald, der i Aabningstalen til det nærværende store Raadslagningsmøde blev givet mine Opdragelses Anstalter, bringer mig ogsaa til at bede om, at maatte ved gunstig Afsked fritages for de Pligter, der paaligge et Medlem af det store Raad, hvilken Aar for Aar mindre lade sig forene med min store Opgave. Men i det jeg saaledes ærbødig trækker mig tilbage, føler jeg Trang til herved endnu at erklære, at de Yttringer, jeg af levende Bekymringer og sand Fædrenelandskjerlighed har gjort, hvilke i det store Møde d. 6 Dec. ifølge nogle mere og mindre troværdige Rygter ere bragte mig til Bebreidelse, ingenlunde maa ansees som en Beskyldning, men ene og allene som en Meddelelse til de høistærede Herrer, sigtende til at afhielpe en formeentlig slet Stilling, i hvilken det Jllusoriske tilstrækkeligen er lagt for Dagen ved det Passerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-11
Blandede Efterretninger. For nogle Aar siden redigerede den aandrige Advocat G i F. et Tidsskrift under Navnet "Minerva som ved dets Udgivers Aand snart blev almindeligen yndet, og en rig Indtægtskilde. Exemplet lokkede en temmeligen hjerneløs Bogtrykker til at udgive et Ugeblad for Alle og Enhver, i hvilket Minerva blev med megen Bombast opfordret til for Fremtiden som Syster Haand i Haand at bidrage til Medborgeres Forstands og Hjertes Dannelse. Pallas tog denne Tillid ilde op, og i næste Minerva læste man følgende: Das Jungferchen für Jedermann, Das nennt mich seine Schwester, Jst das nich hart, men Bester? J Sverrig er en ny Anordning mod Smugleri udstædt, hvilken har traadt i Kraft med dette Aars Begyndelse; ved samme er Visitationsretten betydeligen udvidet; det er nu uindskrænket tilladt at visitere, ikke allene ved Toldboderne (og med Undtagelse af Reisende) paa Landeveien og 1 Gaderne, i Byerne; men ogsaa i Husene og i Beboelsesleiligheder i Skiergaarden og paa Landet, indtil en svensk Miil fra Havet, hvor Varer findes oplagte o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-11
Smaastykker af Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-11
Skjøn og Høj Tvende Slags Genier er det, som gjennem Livet dig lede, Hæld dig, om Haand i Haand hjælpende hos dig de gaae, Med opmuntrende Spøg forkorter den ene din Reise, Ledet af ham, vorde lettere Skjæbne og Pligt. Under Samtalens Skjæmt ledsager han dig til den Kløft, Hvor ved en Evigheds Hav gysende Mennesket staaer. Her modtager dig taus, bestemt og alvorlig den anden, Bærer med kæmpestærk Arm over Dybet dig hen Aldrig hellige dig ikkun den ene. Den første Din Værdighed, den anden din Lykke aldrig betroe. Theophanie. Viser en Lykkelig sig, glemmer jeg Himmelens Guder, Men for mit Øje de staae, naar jeg en Lidende seer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Januar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 216 Species 213. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 86 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . 79 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-11
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier. - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. andonancanaanonUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 13 Januar 1831. No. 8. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. De i den belgiske Revolution virkende Personer. (Fortsat fra forrige Nr.) 2. Sylvain van de Weyer, Hoved Diplomat i den belgiske Revolution, er en ung Mand imellem 28 til 32 Aar, fød i Amsterdam, Søn af en Oppebørsels=Betjent, som siden nedsatte sig i Belgien. Hans egentlige Pleiefader er en Englænder af Stand, som boede i et Huus i Brussel med hans Forældre, af denne lærte han temmeligen færdigt Engelsk, desuden blev han undervist i det flamsk hollandske og i det franske Sprog, udmærkede sig ved Talent og Jver i de nederste Skole klasser, og fuldendte sine Studeringer i Løven Siden blev han ansat som Professor ved det brusselske Athenæum, som Bibliothekar ved Stadsbibliotheket der, og som Konservateur for det saakaldte burgundiske Bibliothek Haandskrifter, men tillige vedblev han sin Function som Advocat ved den kongelige Overret. Som Skribent har har foruden sin akademiske Doctor Afhandling, blot gjort sig bemærket ved Udgaven af Hemsterhuus- og ved nogle Smaaskrifter, blandt andre Lettres a Mr. E. Munch, sur la lange nationale des Pays Bas, i hvilke han søger at fralægge sig Beskyldningen for tidligere at have skrevet et Skrift af en modsat Aand, en Omstændighed der iøvrigt havde sin Rigtighed, og hvorved man maae bemærke, at Herr van de Weyer tilbageholdt samtlige allerede færdige Exemplarer, saa at kun tre deraf udkom for hans Venner. Dette Skrift blev paa en bidende Maade modsagt af en Tredie, den bekjendte Litterator Willems i Antwerpen. Hr. van de Weyer var en af Løvens Høiskoles fortrinligste Lærlinger og gjorde sig snart bekjendt som Publisist. Han skrev afvexlende i den officielle Regjerings Journal og i Courrier des Pays Bas, og dette Simultaneum fandt Sted nogen Tid endogsaa efterat det sidstnævnte Tidsskrift tildels udelukkende var overtraadt til Opposition mod Gouvernementet. De aandrigste Artikler i Cour rier des Pays-Bas ere tildeels komne fra hans Pen, og hans Talent overgaaer alle hans øvrige Medredacteurers. Da de Potters Navn begyndte at blive det meest gængse i Belgien, slog de Weyer sig til hans Stierne, og forsvarede ham mod flere Anfald i Aarene 1828, 1829 og 1830, navnligen ogsaa i den bekjendte Proces. Jkke destomindre er han ikke bleven forskaanet for hans Vens fornærmende Spot, ligesaalidt som hans andre Kolleger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Den udgivne Korrespondents indeholder interessante Oplysninger herover. De Potter erkiendte ham dog deri som en Mand, med hvem allene noget var at gjøre. Hr. v. de Weyer tilbageholdt her virkeligen sin Ømfindtlighed som Offer forden almindelige Parti Sag, og den Nidkierhed med hvilken han forfægtede den mod hans andre Venner med Spot fremgaaende de Potter, gjør hans Forstand Ære. Mindre ærefuldt var det at han ogsaa tog den berygtede Abbe Zingerlings urene Vandel paa sine Skuldre. J den senere Tid gik de Sammensvornes fleste Breve og Depescher imod Kongemagten igjennem hans Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Ved Udbruddet af Revolutionen benyttede han med Snuhed og List, det gunstige Øjeblik, som kunde bringe ham i Spidsen. Han figurerte i Sikkerheds Kommissionen, harangerede Folkemasserne, og var med i flere Deputationer, som gave sig Udseende af at ville bevirke et Forlig. Dog da Brussel blev truet med Angreb af de kongelige Tropper, flygtede ogsaa han, ligesom saa mange andre til Valenciennes, og det var ikke uden Vanskelighed han kom betids tilbage, for at tage Deel i den provisoriske Regjering. Londoner Missionen blev med Føie betroet ham, thi ingen af Dagens Koryphæer besidder et lignende Talent til Jntriquer, forbunden med større Dristighed og Selvtillid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Blandede Efterretninger. En sørgelig Skildring af Antverpen, især dens Handel, kan jeg, sagde nylig Baron Osy i Brüsseler-Congressen, ikke fordølge. Naar den nærværende Stilling saaledes skal vedblive, vorde Antwerpens Kjøbmænd tvungne til at sende deres Skibe, og Skibsladninger enten til Holland eller til Hamborg. Allerede have forskjellige Kjøbmænd forladt Antverpen, andre berede sig dertil og medtage deres Kapitaler og Industri. J faa Maaneder har maaskee Antwerpen, ej mere nogen Handel, og ingen tænker paa at skaffe den belgiske Jndustri nogen Afledning. De talrige Havne-Arbeidere have allerede i en Maaned været uden Beskæftigelse; man seer dem dagligen komme paa Børsen, for at forlange Arbejde eller Brød, og Kjøbmændene maae, istedet for at gjøre Handelsaffairer, kun søge at blive enige om hvorledes de kunne hielpe hine ulykkelige Mennesker. Enhver, der har Vareforraader, søger enten at sælge dem, eller at faae hvad de have tilovers forsendt til det Jndre af Landet, da man frygter for at see den sidste Rest af sin Formue forloren. Jeg afholder mig, vedblev han, fra at udlade mig videre om denne Punkt, men det skulde være mig kjert om de Hr. Deputerede fra Flandern ogsaa vilde udkaste en Skildring af deres Fabrikers Stilstand, som ogsaa er en Følge af vor nærværende Stilling og især Scheldeflodens Lukning. Lang Tid maa henrinde inden Antwerpnerne igjen kan gjøre Bestillinger af Manufacturvarer, saa meget mere da Fremmede holde sig fra os, og vore Skibsredere sende deres Fartøier til vore Naboers Havne. Jmidlertid maa dog tænkes herpaa, thi hundrede tusinde ledige Hænder i Antwerpen, i Flandern, i Hennegau behøve Beskjæftigelse. Ja, mine Herrer, de maae ikke fordølge sig, at vort hele Land lider mere eller mindre af samme haarde Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
J Journal de la Haye er i Anledning af Baron Osys forestaaende Yttring gjort følgende bemærkninger: Ved saadanne i selve Kongressen holdte Taler lærer man tilfulde at vurdere, hvad godt den berømmelige Revolution af Brussel har virket. Hvad har de høiformaaende Herrer af Belgien vel at svare paa disse Nødskrig over den i Landet herskende Elendighed? Patriotiske Phraser vil man komme frem med, og søge at bevise, at Folket, der døer af Hunger, dog maa skatte sig lykkeligt ved at besidde politiske Herrer som de Potter, Fyrster in Spe, som Hr. v. Merode, og Diplomater som Hr. van de Weyer. Jkke=Indblanding er deres politiske Devise. Nu velan. Lad os tilstaae dette. Lad, foruden England og Frankrig, ogsaa Holland troligen følge Jkke=Indblandings=Systemet. Naar samme holder Vagt paa sine Grændser maa Belgien fortære sig i sig selv. Lig Skorpionen, som giver sig selv Døden, naar den er omringet af en Kreds af Luer, maa ogsaa Belgien gaae under, naar Jngen rækker den en veldædig Haand. Lad Landet, der var saa blomstrende under dets saa kaldte Tyranner, nu høste sin ny Friheds Frugter. Nationer behøve, som enkelte Mennesker, Erfaring, og den lærerigste Skole er Ulykkens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
- Jmod Slutningen af det 14de Aarhundrede talte Paris i alt 40 Lærere og 20 Lærer inder. Nuomstunder tæller denne Stad flere tusinde Lære-Anstalter. For 40 Aar siden talte man i Frankrig syv Millioner Mennesker, der ikke kunde læse, nuomstunder tæller man 16 Millioner saadanne. J Aaret 1770 havde Paris kun fire Leiebibliotheker, nu over 200. J Aaret 1814 naaede Beløbet af den ikke periodiske Presse i Frankrig ikke over 46 Millioner trykte Ark. 1815 oversteg det 55 Millioner. J Aaret 1821 var det steget til næsten 81 Millioner. J Aaret 1825 udgjorde det over 128, og i Aaret 1826 over 144 Millioner Ark. J Aaret 1817 stempledes 38240 Ris Papir for Journaler. J Aaret 1820 var Tallet voxet til 50777 Ris. Efter et i de Deputeredes Kammer fremlagt Altstykke havde England i Aaret 1782 kun 79 Journaler. J Aaret 1790 var Tallet steget til 146, og i Aaret 1821 til 284. J de forenede nordamerikanske Stater, udkom i Aaret 1720 i alt kun, Journaler. J Aaret 1810 i alt 359, i Aaret 1828 steget til 538, og i Aaret 1826 til 640. England har flere Journaler, Boghandlinger og Læsekabinetter end Frankrig. J England er ingen liden Flække uden Skole. J Frankrig ere der af 40000 Menigheder, 25000 som ingen Drengeskoler have, og 25000 som ingen Pigeskoler have. De bedste franske periodiske Skrifter have ikke mere end 12 til 15000 Abonnenter. J de forenede nordamerikanske Stater gives 3 Reviews, hvoraf 4 til 5000 Exemplarer trykkes. I de forenede nordamerikanske Stater, hvis Jndvaanere ere 10 Millioner, udkommer flere Journaler end i hele Europa, hvis Jndvaanere ere 160 Millioner. (Alt efter et utrykt Værk af Dunoyer Nouveau traite d'economie socialet i Bl. f. I. U. 335.)Hr. Virlets Reiser. Som Medlem af den franske videnskabelige Kommission for Morea var han i April kommen til Smyrna, hvorefter han besøgte Constantinopel og dens Omegn, Sletterne ved Troja, de traciske Øer. Jblandt de talrige videnskabelige Jagttagelser, han paa sin Reise har havt Leilighed at gjøre, anfører han fornemligen Øerne Tasso, Tasso paolo, og de to Øer Fanor, som dem der have ydet ham Opløsning af et for Geologien interessant Problom. Det synes ogsaa at Egnen af Troja indeholder nogle hidtil udet kjendte Mineralrigdomme. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
En af Sverriges udmærkede Kunstnere er den kongelige Hof- og Historiemaler, Director og Professor ved, samt Medlem af Kunsternes Akademi Stokholm, Ridder af Vasa-Ordenen F. Westin. Han er fød i Stokholm og hører til en af de rigeste Familier. Sin største Popularitet erhvervede han sig ved en Altertavle i Ulrikke Eleonores Kirke paa Kungsholmen. Den fremstiller Christi Opstandelse. Compositionen i dette herlige Malerie er stor og dristig. Stilen høi og ædel, Udførelsen værdig der ophøiede Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Kunstneren har overmaade heldigt omgivet Frelseren med et stærkt skinnende Lys, der er en skjøn Modsætning til Gravens Mørke, af hvis Skjød den Herlige med guddommelig Majestæt, med Blikket vendt mod Himlen, svæver bort til de forfærdede Krigsknægtes Rædsel, som slagne af Miraklet styrte til Jorden. J Maleriets Baggrund seer man Jerusalem indhyllet i Nattens Taage Alt synes endnu der at slumre, med Undtagelse af Jesu Venner, Maria, Jacobs Moder, Maria Magdalene og Salome. De nærme sig bedækkede med Sørgeflor. De komme for at vise den sidste Omhu for en ulykkelig Ven, hvem Døden har revet bort fra deres Ømhed. Westinhar malet flere Altertavler, saasom til St. Jacobs Kirke i Stokholm, og til Kirken i Søder ham; den sidste forestiller Frelseren paa Oliebjerget, i det Øjeblik da Englen nedstiger fra Himlen for at styrke ham i Bønnen. J Forgrunden sees Disciplene sovende, og længere borte nærmer sig Judas med Vagten. Frelseren er udmærket ved den milde Majestæt som tilhører Lysets Konge, i hans Aasyn viser sig barnlig Hengivenhed til den himmelske Fader. Englen som kommer svævende paa en Sky sænker sin en Haand trøstende til Jesus, medens den anden viser mod Himlen, hvor Seiren snart skal kron Kampen. Han er ogsaa Portraitmaler; men heri mindre hældig. (Af J. P. Millers nyelig udkomne lidet Skrift om de skjønne Kunster i Sverrig som faaes for 64 s. i den schubotheske Boghandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-13
Opgaver. Nævn mig den Pave, som aldrig overtraadte noget af de ti Bud, og som ingensinde var begierlig efter Tiender. Nævn mig et Rige, som byder uudtømme- og herlige Rigdomskilder, og hvorefter aldrig nogen Erobrer udstrakte Haanden. Nævn mig det Øje, som ingen Uret faae, og som aldrig blev vædet af nogen Taare. Nævn mig det Fruentimmer, som vel en egensindig og foranderlig, men dog saa bøielisom Vox, og stum som Fisken, og hængende ved et eneste Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. annammandonanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 15 Januar 1831. 28 Aargang. No. 9. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra No. B. f. A.) XXXIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
Biographiske Notitser om Henrik v. Plos, kongelig dansk Hofmekanikus, R. af Dbr. Dannebrogsmand.