JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Om Tjenesten i Forstærkningen handler Udkastets 88 4552. Med Undtagelse af, at Forsamlingen fraraader den Bestemmelse, at de, der have udtjent ved Garden, skulde være ganske fritagne for at indlemmes i Forstærkningen, har den intet Væsentligt fundet at forandre ved Jndholdet, men meent, at det hele Afsnit kunde udtrykkes paa en kortere, meere bestemt og concis Maade, og foreslaaer derfor, at disse Paragrapher maae komme til at lyde saaledes: a) Ved den afgjørende Behandling for Landmilice-Sessionen udskrives enhver Tjenstdygtig der ikke er udskreven til Linien, til Forstærkningen paa 16 Aar. b) De, der forinden Lodtrækningen have stillet for sig, udskrives ligeledes til Forstærkningen paa 16 Aar, fra deres 22de Aar af at regne. c) De, der have tjent i Linien samt Krigsreserven, tilsammen i 8 Aar, træde over i Forstærkningen paa andre 8 Aar. d) Den der har tjent i Garden, nemlig 4 Aar i Linien og 4 Aar i Krigsreserven, træder over i Forstærkningen paa 8 Aar som Underofficeer, hvis han dertil er duelig. e) J Krigstid kan dog Jngen forlange Afsked fra den staaende Hær, blot fordi han har tjent i samme i den foreskrevne Tid, men den vil kun blive ham meddeelt, forsaavidt Forholdene tillade, at hans Afgang strax erstattes. 1 Endelig føres i Forstærkningen de Værnepligtige, som ifølge en af de i 86 omhandlede Ansættelser, ere fritagne for Tjeneste i Linien, g) Forstærkningen kan i Fredstid kun indkaldes til Underviisning i Vaaben og til korte Øvelser, h) J Krigstid indkaldes i Almindelighed de Ugifte for de Gifte, og de sidste Aarclasser kun naar bydende Nødvendighed fordrer det. 1) Efter 16 Aars Tjeneste Tid ialt, regnet fra Udskrivningsdagen, afskediges Enhver fra Forstærkningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Jfølge & 53 skulle de, som paa Grund af mang lende Soldatermaal eller mindre betydelige Svagheder ere uskikkede til Tjeneste i Linien, men dog ikke ganske utjenstdygtige, indtil deres 38te Aar danne en egen Classe, hvoraf i Krigstid tages Trainkudske, Oppassere ved militaire Depoter, Lazarether m. m. - , 54. Jhvorvel Forpligtelsen til at tjene i Armeen i Regelen ophører med 38 Aars Alderen, vil dog enhver Undersaat være pligtig til, naar Fædrelandet udsættes for fjendtlig Overfald, da, paa Opfordring af Kongen eller af dem, som af Ham dertil ere bemyndigede, at gribe til Vaaben, for, saavidt han formaaer, at medvirke til at afværge saadant Overfald. - Om Værnepligtiges Flytningsfrihed indeholde 88 5564 en Deel indskrænkende Bestemmelser fornemmelig for dem, der attraae at reise ud af Riget. De af Forsamlingen foreslaaede Forandringer gaae ud paa i denne Henseende at forskaffe de Værnepligtige større Frihed og hæve de meest byrdefulde Formaliteter og Jndskrænkninger. Det væsentligste Jndhold af dette Afsnit vilde derefter blive følgende, som blev eenstemmig antaget: J Almindelighed skal Landværnepligten ikke være Nogen til Hinder for at reise til Udlandet; dog er han pligtig, under en Mulct af 10 Rbd., at anmelde sin Afreise for Lægdsforstanderen, der meddeler ham Beviis derfor. Naar den, der saaledes har været bortreist, igien kommer tilbage til Riget efterat have opnaaet Udskrivnings=Alderen, bør han møde for den første Session, der afholdes efter hans Hjemkomst, for der at behandles til Udskrivning, i Overeensstemmelse med, hvad i det foregaaende er fastsat. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Efter . 66 skulle de Borgervæbninger, som bestaae i endeel Kjøbstæder udenfor Kjøbenhavn, hvorunder dog ei de i enkelte af disse oprettede frivillige Garder indbefattes, ophæves. Derimod skal i enhver Kjøbstad, forsaavidt det ikke allerede er skeet, organiseres Brand= og Politicorps, som stilles under Politiøvrighedens Befaling, og for hvilke særskilte Regulativer blive at udfærdige af det danske Cancelli i Overeensstemmelse med, hvad allerede er skeet for en stor Deel Kjøbstæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Nakskov, den 16de Novbr. "Lollands=Postens Redaction har i sit Blad Nr. 133 fortalt, at Kjøbmændenne her have havt en Sammenkomst med Kjøbmændene i Mariebo, sigtende til at træffe Overeenskomst om, at ingen Handlende maatte gjøre Opkjøb paa Bondens Bopæl. Dette forholder sig imidlertid ikke saaledes, og maa berigtiges derhen, at Hensigten var at blive enige om at ophøre med Opkjøb af Bondens Producter ved Prangere, da denne Art af Opkjøb, navnlig med Hensyn til Kornvarer, bevirker megen. Skade, idet nemlig Prangeren i Almindelighed kun bestræbe sig for at kjøbe saa stort et Qvantum som muligt, da han for sin Uleilighed erholder en vis Betaling pr. Tønde, og ikke seer saa nøie paa Varernes Qvalitet, men betaler omtrent eens Priser for gode og daarlige Varer, hvorved den Bonde, som gjør sig Umage for at forædle sit Product, taber Lysten dertil, naar han seer den Upaapasselige og Skjødesløse faae samme Betaling for sit slette Product.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Det er fornemmelig Kjøbmanden, som ved en fornuftig Handlemaade skal gjøre det til en Nødvendighed for Bonden at levere sine Producter saa udmærkede som muligt, og det er derfor beklageligt, at Handelstanden i Provindserne i denne Henseende endnu lader saa meget tilbage at ønske. Enkelte Steder har man begyndt at danne mercantile Foreninger, ogsaa her er en saadan, men man vil endnu ikke ret indsee hvad Nytte og hvilke store Goder, en saadan ved Enighed og Sammenhold kan bevirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Mariebo, den 18de November. I Aftes Kl. omtrent 8 opkom Jld i en Skyne ved Møller Niels Nielsens og Væver Melchiors Beboelsesleligheder i Engestofte, en halv Miil her fra Byen. Fra Skynen forplantede Jlden sig til Væverens Sted og derfra til Møllerens. Begge Steder nedbrændte. Nielsen fik Størstedelen af sit Jndbo reddet, men Melchjor tabte saa godt som Alt i et Øieblik, da han, uden at ahne nogen Fare, syslede paa sin Væv, indtil han hørte Brandraab, og han ikke havde andet at gjøre end flygte tilligemed Kone og Børn. Begge Brandlidte havde dog, som vi høre, assureret deres Jndbo. (Loll. Post.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Ved at komme til Kundskab om Amtsraadets Forhandlinger den 15de Septbr. d. A. forekommer det mig, at Amtsraadet har yttret sig urigtigt med Hensyn til en af mig paa Sandby Sogns Skolevæsens-Regnskab fremsat bemærkning, hvilket jeg her skal tillade mig at oplyse lidt nøiere. Der anføres saaledes: "Med Hensyn til en Paategning af Sogneforstander Peder Ludvig paa Sandby Sogns Skolevæsens Regnskab om at det formeentlig er urigtigt, at der, foruden Skolelærernes øvrige Løn, siden Aaret 1843 er paalignet Sognet Smaaredsel til dem."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Det seer ud, som om min bemærkning paa Skolevæsens Regnskabet gik ud paa, at Skolelærerne i Sandby Sogn, havde faaet Smaaredsel siden 1843, foruden deres øvrige Lønning, Noget, som jeg ikke har omtalt. Derimod har jeg ført Anke over, at der siden 1843 er paalignet Sandby Sogns uprivilegerede Hartkorn 4 s. pr. Tønde som Æqvivalent for Smaaredsel, og dette Beløb, ca. 24 Rbd., er igjen fradraget de 60 Tdr. Bygs Værdi, som er Skolelærernes Pengeløn efter foregaaende Aars Capitelstaxt, hvornæst det privilegerede Hartkorn har taget Deel i den øvrige Pengeløn, altsaa til Fordeel for det privilegerede Hartkorn, men ingenlunde til at forhøie Skolelærernes Lønning; og denne 4 Skillings Paaligning forud paa det uprivilegerede Hartkorn, har jeg paastaaet i min bemærkning, har aldrig nogensinde været kjendt eller brugt, af de ældre Skolecommissioner, idetmindste ikke over 30 Aar tilbage, ligesaalidt som der heller ikke i Pastor Trojels 2 første Embedsaar i Sandby Sogn er paalignet dets uprivilegerede Hartkorn Smaaredsel; dette har jeg paastaaet at godtgjøre, deels ved Attester, deels ved Vidner, og da Smaaredsel kun hjemles i Lovgivningen ved hidtilværende Skik og Brug, har jeg derfor ikke kunne lade nævnte Paaligningsmaade blive ubemærket. Jeg skal imidlertid tillade mig at nedskrive nogle Attester, som jeg har erhvervet mig i denne Henseende, der lyde saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
At Smaaredsel til Skolelærerne i Sandby Sogn i de fire Aar, 1836-1840, i hvilke jeg var Præst sammesteds, ikke blev medtaget til Ligning af Udgifterne til Skolevæsenet, kan jeg herved, efter Anmodning bevidne. R. Berg, Sognepræst paa Feis. Feis, den 4de Juni 1846. I endeel Aar, som jeg har været Skolepatron, kan jeg ikke erindre at Smaaredsel har været paalignet. Harpelunde, den 5te Juni 1846. R. Ottesen. At Smaaredsel ikke i endeel Aar, som jeg har været Medlem af Skolecommissionen, har været paalignet til Skolelærernes Lønning, men kun med 60 Tdr. Byg, kan jeg herved efter Forlangende bevidne. Høismarke, den 6te Juni 1846. P. Hansen. Taars, den 18de Novbr. 1846. Peder Ludvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Om Jldebranden i Flintinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Afvigte Mandag den 16de d. M., Kl. 5 om Morgenen, opkom Jldebrand i Gaardmand Niels Rytters Enkes Gaard i Flintinge, hvorved denne aldeles afbrændte. Beklageligt er det, at Enken tillige mistede næsten alt sit Bohave, og det er derhos sørgeligt, at vi maae høre at en betydelig Deel kunde have været reddet, naar Bistand, betimelig var blevet ydet. Sognefoged Jørgen Suhr, der ogsaa er Brandfoged, skal nemlig ikke have mødt betids paa Brandstedet, da han først kom Kl. omtrent 9, medens dog hans Søn kom lidt tidligere, medbringende nogle saa ubrugelige Brandhager. Enkens Gods var vel assureret, men vist er det, at hun har lidt et stort Tab, og det har til Følge, at saavel vi som mange Flere komme til at føle Svien deraf, da vi skulle udrede Brand skaden efter Repartitionen. Nægtes kan det ikke, at det er tungt at høre, at Mere kunde have været reddet naar Brandfogden havde mødt noget tidligere og havt Brand hager med sig; og man vil endog vide, at ikke de behørige Brandredskaber skulle findes ved Fæstegaardene under Fuglsang og Prierskovs Godser, og at der i det Hele under Branden ingen Commando eller Orden skal have være ført. Freilev og Kjettinge, den 19de November 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
L. Børsen, O. Willert, Medbestyrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hs. Høiærv. Biskop Gad prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Avertissements. Undertegnede tillader sig herved at bekjendtgjøre for et æret Publicum, at jeg har nedsat mig her i Byen som Smedemester, anbefalende mig til Enhver, som vil forunde mig sit Arbeide. Min Bopæl er i det Skovrider Fold forhen tilhørende Sted bag Asylet. Nykjøbing, den 16de November 1846. J. C. Meintz. At vor kjære og uforglemmelige Fader, kgl. Skovrider og Dannebrogsmand Christian Frederik Wegge af Egebølle, i sin Alders 85de Aar, ved en blid og rolig Død, af det alvise Forsyn bortkaldtes den 11te November 1846, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af den Afdødes her paa Lolland værende Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
At jeg, Skrædermester Hansen fra Kjøbenhavn, anbefaler mig til de ærede Herrer og Medborgere med at forfærdige alt moderne Skræderarbeide, som jeg indestaaer for i enhver Henseende, da jeg har arbeidet for flere Herskaber og Officerer flere Aar i Kjøbenhavn til deres Tilfredshed, som jeg kan beviisliggjøre ved mine Bøger, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Pletter aftages af Herreklæder. - Min Bopæl er i Muurmester Kohlblatts Sted i Frisegade. Nykjøbing, den 20de November 1846. Til den tidligere i Bladene omskrevne Sydhavsfarer, der skal udgaaer fra Troense og oprettes ved et Actie selskab, der skulde dannes i Provindserne a Rbd. 100 pr. Actie, er oversendt en Plan, hvorefter der er tilladt mig at lade 300 Actier tegne i Lolland, Falster & Møen, og har jeg i denne Anledning henlagt Planer til Tegning, der sluttes den 4de Decbr. d. A., hos dHrr. Kjøbmænd, C. Krøyer i Nakskov, B. H. Pøhler i Rödby, J. Heidenheim i Nysted, C. F. Dichmann i Saxkøbing, J. Sidenius i Nykjøbing, C. W. Wulff i Stubbekjøbing, Prior i Stege, og i Mariebo hos Undertegnede. Rimeligviis er dette Foretagende et af dem, som lönne sig brillant, Nærmere Underretning erholdes hos Undertegnede. Mariebo, den 18de November 1846. J. Appel. 969 Rbd. 60 s. ere strax eller til 11te December førstkommende at erholde som Laan fra Fuglfang og Prierskov Godsers Overformynderi imod anordninsmæssig Sikkerhed. Sundby, den 16de Novbr. 1846. H. J. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Onsdagen den 25de dennes bliver paa Gaarden gamle Kirstineberg afholdt offentlig Auction over c. 20 Moder=Faar og 15 Lam af forædlet Race; hvilket herved bekjendtgjøres. Kirstineberg, den 16de November 1846. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Torsdagen den 26de dennes, om Formiddagen Kl. 9 1/2 bliver i Koblene ved Fuglsang bortsolgt ved Auction en stor Deel Egetræer paa Roden, hvoraf største Deelen tienlig til Gavntræ. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2 bortsælges i Flintinge Sønderskov nogle Bøge, Aunbøge og andre Træer paa Roden, hvortil mødes ved Jørgen Pedersens Huus. Sundby, den 18de November 1846. H. J. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Tirsdagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Kirstineberg Vesterskov ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøgetræer og endeel Udhugning i Bunker af Elle og Bøg, paa Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres og hvoriblandt den, at Credit gives til 1ste Januar 1847. Lysthavende ville møde ved Madame Jensens Gaard paa Clodskov. Nykjøbing, den 13de November 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-21
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Gaardfæster, Niels Jørgensens i Øster Carleby til Skiftebehandling opgivne Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet, hvorved der bliver at tage Bestemmelse om Boets Realisation m.v.er derhos berammet at afholdes paa Stifterettens Contoir Løverdagen den 5te December førstkommende, Eftermiddag Kl. 1, hvortil alle Vedkommende herved indkaldes at give Møde. Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Districts Skifteret, Sæbyholm, den 9de November 1846. J. L. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Maa trykkes. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vandagen den 23de November. No 145. Petition i Værnepligtssagen fra Kjøbstad Jndvaanerne i Lollands-Falsters Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
J Roeskilde Stænderforsamling blev, under Forhandlingerne om denne Sag af flere Kjøbstad-Deputerede stillet Amendements i samme Retning og af samme Tendents som det Ovenanførte, at disse ikke fandt den Paaagtning og billigelse, som vi troe at de i saa høi Grad fortjente, hertil kan Grunden vel neppe søges i andet end at Kjøbstæderne kun repræsenteres af 11 Medlemmer, medens Landet derimod har henimod 40 Repræsentanter. Og at disses Vota ikke saa ganske sjeldent, hvor Kjøbstædernes og Landets Jnteresser komme i virkelig eller tilsyneladende, Conflict med hinanden (det Sidste synes os her utvivlsomt at være Tilfældet) – laborere af nogen Eensidighed, og at de Deputerede maaskee oftere end ønskeligt lade dem hilde af udelukkende Hensyn til deres Stands Jnteresser, derpaa skulde det vel ikke være vanskeligt af Stændernes Historie at anføre flere Exempler. Da saaledes Sagen der ikke fik eller efter Omstændighederne kunde faae det Udfald, som Kjøbstæderne havde ønsket og haabet, fordi de ikke fandt saadanne Modificationer i Lovudkastet, som vi ovenfor have tilladt os at fremsætte, begrundede i Ret og billighed, saa tillade vi os herved at henvende os til den høitærede Viborgske Stænderforsamling, hvor netop nu dette Lovudkast paa ny skal underkastes en alsidig Drøftning, med ærbødigst Begjæring om, at den vil tage under nøieste Overveielse, hvorvidt den i sin Betænkning over dette maatte finde Anledning til at anbefale de af os ovenfor med Hensyn til Kjøbstæderne foreslaaede Modificationer af Lovudkastet om almindelig Værnepligt, og saaledes til Hans Majestæt Kongen indstille, 1. At, dersom muligt en almindelig Væbnings Jndførelse for Tiden forbydes af Forholdene, den nu udkomende Lov om Værnepligtens Udvidelse til alle Classer i Staten da maa betragtes ikkun som en Overgang til hiin. 2. At der, ved det nærværende Lovudkasts Emanation som Lov, maa tages billigt Hensyn til de ovenfor paapegede Modificationer af den Maade, hvorpaa Værnepligten kommer til at paahvile Kjøbstæderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Som bekjendt blev det ved Forsamlingen af Stiftets Borgerrepræsentanter i Saxkjøbing den 11te de overdraget dHrr. Kjøbmand K. Sidenius i Mariebo, Boghandler Thierry i Nakskov og Boghandler Berggreen i Nykjøbing at udarbeide en Petition, bestemt til at oversendes de jydske Stænder og Hs. Majestæt Kongen, i Anledning, af Lovudkastet angaaende Jndførelse af almindelig Værnepligt. Disse Mænd have nu udført det dem overdragne Hverv, og Petitionen have vi i Dagsnumeret tilladt os at forelægge Almeenheden. Enhver Mand her i Stiftet, som billiger den, vil der i disse Dage blive givet Leilighed til at tiltræde den ved sin Underskrift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
(Jndsendt.) Paa en Tid, hvor der har været skrevet og talt saameget om Consumtionens Ophævelse i Danmark, – en Jndretning fra gamle Dage, over hvis Uhensigtsmæssig hed der nu vel kun gives een Mening, – kunde det vel ikke være uden Jnteresse for Publicum at læse nedenstaaende lille Historie, som er passeret mig, og som jeg ønsker maa tjene andre af mine Medcolleger til Advarsel. Sidst i forrige Maaned kjørte jeg tilligemed min Familie til et Barnedaabsgilde hiinsides Saxkjøbing. J denne Stad Port angav jeg for den vagthavende Betjent, hvis Navn, saa vidt jeg veed, er Lisene, at jeg i Vognen havde noget Forelag, som jeg bragte med til et Gilde i en By paa den anden Side af Saxkjøbing. Ved Førelag" forstaae vi Lolliker indbyrdes de Fødemidler, som vi efter gammel Skik og Brug bringe med til Gilde. Om nu ovennævnte Betjent enten ikke har forstaaet eller ikke villet forstaae det omtalte her paa Lolland saa gængse Udtryk, eller om hans Sult er steget til en uimodstaaelig Graadighed ved Synet af den fede And og de 2 Pd. Smør, som jeg havde i Vognen, skal jeg ikke kunne sige bestemt, saa meget er imidlertid vidst, at han besad den uforskammede Næsvighed uden videre at borttage mig mine Ting med samt Smørskaalen, der dog ikke var ædelig, og lade mig kjøre tomhændet til Gilde – en Fremgangsmaade, som jeg atter mildest talt vilde kalde en høi Grad af Vilkaarlighed. Da jeg nu ikke har vidst bedre, end at man, naar man søger at besvige Told- og Consumtionsvæsenet, foruden med Varernes Confiskation tillige bliver straffet med Mulet, ventede jeg, at man ogsaa vilde anvende dette mod mig; da dette imidlertid ikke fandt Sted, og jeg ikke er mig bevidst at have begaaet nogen Slags Svig, henvendte jeg mig med en Klage gjennem det høie Stift amt til det høikongelige Gen-Toldkammer- og Commercecollegium over Betjentens Fremgangsmaade. Det høie Collegium har imidlertid stadfæstet Confiskationen, der i det Høieste kan have sin Grund i et fra min Side brugt for Betjenten muligviis mindre bekjendt Udtryk. Af lignende Consumtionshistorier passerer der vel imellem Aar og Dag mange, der kun bidrage til at bringe Uenighed og Processer tilveie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Vi Land- og Kjøbstadbeboere herovre ere da ogsaa Alle enige i det Ønske, at det maatte lykkes de Viborger Stænder at udfinde et Middel til Afskaffelsen af Consumtions væsenet, der fra alle Sider anerkjendes som en bekostelig og den frie Handel med Levnetsmidler i høi Grad hemmende Jndretning. Kjettinge, den 20de November 1846. Peder Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Dødsfald. At det har behaget det alvise Forsyn den 16de November, efter 2 Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Död at bortkalde min kjære, uforglemmelige Mand og mine 4 Börns kjærlige Fader, Værtshuusholder Jens Bahnsen, i hans Alders 62de Aar, efterat han i 32. Aar trofast havde deelt Livets Sorg og Glæde med mig, dette bekjendtgjöres sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Tillige aflægger jeg herved min hjerteligste Taksigelse til de Ærede, som godhedsfuldt ledsagede den Afdøde til hans sidste Hvilested. Nykjøbing, den 22de November 1846. J. K. Bahnsen, födt Nicolaisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
At det i nærværende Nr. af denne Tidende meddeelte Andragende i Værnepligtssagen vil blive fremlagt til Underskrift ved et almindeligt Borgermøde, som agtes afholdt paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 26de November førstk., undlade vi ikke herved at bekjendtgjøre, forventende, at Enhver af vore Medborgere, hvem denne vigtige Sag ligger paa Hjerte, vil bestræbe sig forat kunne give Møde. Nykjøbing, den 23de November 1846. Sidenius. Nobel. Møller. Kryger. Knudsen. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Agerdyrkningsskolen. En Generalforsamling i Anledning af den paatænkte Agerdyrkningsskole for mindre Jordbrugere vil blive afholdt Tirsdagen den 8de December, Formiddag Kl. 10, paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing. Comiteen ønsker, at Forsamlingen maa blive talrig, og at alle de Actionairer, som Nødvendigheden ei afholder derfra, ville give Møde, da man agter at forelægge Forsamlingen Oplysninger og Forslag, hvorefter den endelige Bestemmelse kan tages angaaende denne vigtige Sag. Comiteen tillader sig gjentagende at anmode de ærede Sogneforstanderskaber og andre Herrer, til hvilke den har troet at burde sende Jndbydelser, om at tilbagesende disse snarest mulig til et af Comiteens Medlemmer, hvad enten Bidrag eller Actier ere tegnede paa samme eller ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
At jeg har etableret mig her i Byen som Kjöbmand, og boer den Bagermester. 40000 br. Christensen forhen tilhörende Gaard paa Torvet, undlader jeg ikke at bekjendtgjöre for de af Byens og Egnens Beboere, som ville forunde mig deres Søgning. Jeg er forsynet saavel med Manufacturvarer, som alt andet til Handelen, Henhørende. Uld kjöbes eller modtages i Bytte paa Klæde, og af Landets øvrige Producter kjöber jeg Sengefær, Vog, Talg, Skind, Svinebörster o. s. v., som bestandigt skal blive betalt med de høieste Priser. Saækjøbing, den 20de November 1846. N. H. Borella.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Undertegnede afgaaer til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtager Fragtgods. C. S. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Skuespil i Mykjøbing. Onsdagen den 25de November opføres af det Beckerske Skuespillerselskab: (for første Gang). Lises Støvler, Lystspil i 1 Act efter det Franske. Derefter: (for første Gang). Jovial, Retsbetjent og Poet, Vaudeville i 2 Acter efter det Franske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Fredagen den 27de November opføres: til Ben fice for Hr. og Madame Olsen) (for første Gang, En Aften i Tivoli, original Vaudeville i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
(Handlingen foregaaer i Kjøbenhavns Sommer-Tivoli.) Derefter: Aprilsnarrene, eller: Jntriquen i Skolen, Vaudeville i 1 Act af J. L. Heiberg. Billetter a 2 Mk. 8 s. (Børn under 12 Aar 1 Mk. 8 s.) faaes i Undertegnedes Logis hos Hr. Gjæstgiver Thomsen, samt ved Theatrets Indgang, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen, skeer Kl. 6. P. Bloch, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Ved Landmandsforsamlingen paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing den 28de de, vil blive afhandlet om de forskjellige kunstige Gjødningsmidler og sammes Virkning paa Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Et Laan af 100 eller 150 Rbd. ønskes til førstkommende Decbr. Termin imod gangbare Renter, og mod stre dobbelt solid Sikkerhed, tillaans. De derpaa Reflecterende ville melde sig paa Adressecontoiret, hvor nærmere Underretning meddeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-23
Stor og mindre Peberrod kan erholdes for billig Priis, naar man derom henvender sig til Hr. Handelsfuldmægtig Skouboe i Nykjøbing.