Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-09
dense, den 9de October. Krigs og Fredsefterretningerne gjennemkrydse sig nærværende saa meget, og ere overhovedet saa uvisse og vaklende, at man først med de næstkommende Poster maa vente det Tilforladelige og Bestemte derom. Alting beroer imidlertid paa Bekræftelsen af det fornyede Rygte, enten Keiseren virkelig har antaget det af Direktoriet, efter den nye Revolution i Paris, oversendte Ultimatum eller ei. I det første Fald var da intet Øieblik længe, at tvivle og Freden paa det faste Land; i det sidste vilde den den 20de Septbr. til Buonaparte udstilte befaling, ufortøvet blive bragt i Udøvelse, og Fiendtlighederne, efter Vaabenstilstandens Opsigelse, igien begynde. Fredens Venner finde Næring for deres Haab i enhver nok saa ubetydelig synende Smaating. Saaledes en dem intet vissere, end at Cobenz vil undertegne Definitivtraktaten i Udine - fordi han ved sin Afreise fra Vien har taget alle sine Huusofficerer, Betiente, Sølvservicer, Statslivreer a. og overhovedet saa stort et Følge med at han til sammes Befordring paa hver Station behøver 60 Heste. Atter Andre troe, at finde den forestaaende Fredslutning i Grev Metternichs Udnævnelse til Keiserlig, befuldmægtiget Minister ved Rigsfredskongressen, som nu skal holdes i Rastadt. - Cobenzl skal blant andet ogsaa derfor have taget saa mange Statslivreen, med sig, fordi han, efter Fredens Undertegnelse, strax som keiserlig Kommissair torde komme til at tage imod de aftraadte Provindsers Hyldning; men skulde det være sandt, at den østerrigske Grændse ikke efter det nye franske Ultimatum skal strække sig længere end til TagliamentoFloden, saa vilde Tyrol paa alle sine Grændsepunkter blive omgivet af den cisalpinske Republik; der vilde da foruden Palmanuopa og nogle andre ubetydelige Steder, 4 Jtalien, tilfalde Keiseren saa liden en Deel nye Landskaber, at der til slig en Hyldning langt fra ikke gjortes saamegen Stads nødig - (Med Engelland er Krigens Fortsættelse undeblivelig; thi nu ere ogsaa Trai hurd og de øvrige Freds=Deputerede, hvilke i Lille gjorte Mine af, som om de ventede paa Malmesburys Gienkomst, komne tilbage derfra til Paris, og den spanske Fredagesandt, Grev Cabarrus, er ligeledes gaaet hiem igien.) -De, som befrygte et Vinterfeldttog og videre Blodsudgydelse, blive ikke ganske uden Grund bestyrkede i de res Frygt ved de fra begge Sider stedse tiltagende Krigsrustninger og Troppebevægelser. Franzoserne drage, ved Mantun, i en Frastand af 600 Favne, uden om Fæstningsværkerne nok en Forsvars=Linie, hvorpaa Ingenieurerne arbeide med uafbrudt Virksomhed. - Den hele fransk italienske Armee er nu fortræffelig udrustet, klædt splinter nye, got betalt og pleiet, og overordentlig forstærket ved Hvervinger i Jtalien. - Kongen af Neapeformerer endnu stedse sin Armee, som allerede skal være 80,000 Md. stærk. I Tydskland faae Sagerne ligeledes en betænkelig Vending. Franzoserne ved Nederrhinen ere paa engang i største Virksomhed. De paa Westervald liggende Tropper have af Lefevre befaling til at rykke frem, og skulle slaae en Leir paa Feldbierget 1 og en halv Mile fra Frank surt; en anden skal komme til at staae ved Hochst. Det hedder nu ogsaa igien, at 20,000 Md. af Nord=Armeen, under Bournonvilles Kommando, skulle støde til Sambre= og Maast=Armeen.