Berlingske Tidende, 1832-11-27
Efterretninger af blandet Jndhold. En af de Mænd, som, i Sammenhæng med et af Dagens vigtigste Anliggender, nu saa ofte nævnes, er den Hollandske General David Henrich Chasse, Commandant i Antier pens Citadel. Han er født den 18de Marts 1767, i Tiel i Geldern, hvor hans Fader var Major. J Aaret 1775 kom han i Hollandsk Tjeneste som Cadet. - Under den Hollandske Revolution 1787 tog han Patrioternes Partie. Da denne Revolution var dæmpet, forlod han sit Fæderneland, og gik Fransk Tjeneste, ved sin Tapperhed naaede han allerede i Aaren 1793 en Oberstlieutenants Grad. Han udmærkede sig i Slagen ved Monqueron, Hoogle og Stade, kom atter til sit Fæderne. land i Aaret 1795 med Pichhegrus Armee, og forlod det atter for at tage Deel i Feldttoget 1796 under den Hollandske GeneralDaendels Commando. - Da Engellænderne i Aaret 1799 gjorde Landgang paa den Hollandske Kyst, viiste Oberst Chasse et store militairt Talent, i Spidsen for et Hollandske Corps, som i flere Timer udholdt en Fægtning med et større Corps Engelske Tropper. Efter dette Feldttogs Ende, drog Chasse til Tydskland, og deeltog i Würsburgs Beleiring, under hvilken han erobrede et Østerrigske Batterie, og gjorde 400 Mand til Fanger. Dette skeete den 27de December 1800. J Aarene 1805 og 1806 tjente han med Udmærkelse i Krigen imod Preussen, under den Hollandske General Dumorceau. Men det var især i den Spanske Krig, at Chasse gjorde sig berømt. Han gav Prøver paa den største Uforsagthed, saa at Soldaterne gave ham Navnet: "Bajonet Generalen, formedelst hans hyppige og heldige Brug af dette Krigsredskab. Til Belønning for hans Tjenester gjorde Ludvig Buonaparte ham til Baron, med en Pension af 3000 Gylden, og udnævnte ham til Commandeur af den Kongelige Unionsorden. Medens denne blodige Krig varede, opholdt General Chasse sig bestandig i Spanien, og bivaanede Slagene ved Durango, Talavera, Missand Jrun og Almonacid; han bidrog høiligen til det heldige Udfald af Slaget ved Ocana, hvor de Hollandske Tropper erhvervede sig stor Hæder, og ved Col de Maia, i Pyrenæerne, hvor han i Spidsen for det 3de, 28de og 54de Linieregiment og det 16de Regiment let Jnfanterie, ved sin sjeldne Tapperhed reddede Grev d'Erlons Armeecorps. Æreslegionens Decoration var Belønningen for denne tappre Daad, og Hertugen af Dalmatien (Marskal Soult) foreslog ham tilGenerallieutenants Rang, hvilken han erholdt, da han forlod den Franske Tjeneste. Napoleon udnævnte ham ved et Decret af 30te Juni 1811 til Rigsbaron. J Januar 1814 fik han Ordre til ufortøvet at drage ud med sine fire Regimenter, for at støde til den store Armee i Nærheden af Paris. Den 27de Februar angreb han i Nærheden af Bar¬sur=Aube med Levningerne af fine Regimenter en Colonne af 6000 Preussere, under flyttet af et Batterie af sex velposterede Kanoner, og efter Jnfanteriet havde trukket sig tilbage, udholdt han tre haardnakede Cavallerieangreb. J denne Fægtning blev han saaret. Efte Paris's første Capitulation vendte han tilbage til sit Fæderne land, og Hollands souveraine Fyrste viiste hans Tapperhed for tjent Opmærksomhed, ved at optage ham i sin Armee meGenerallieutenants Rang, den 2de April 1814. J Slaget ved Waterloo 1815 haandhævede General Chasse sin gamle Hæder som en uforfærdet Soldat og en dygtig General. Da han dette Slag blev vaer, at den gamle Garde angreb et Engelsk Batterie, som havde ophørt med at fyre, fordi dets Munitiovar opskudt, beordrede han Major van Smissen at rykke fra med sit Artillerie, som styrede Jlden med saadan Præcision, at Angriberne nødtes til at trække sig tilbage i Uorden, laden Højen Mont St. Jean bedækket med Døde og Saarede. Denne Fordeel forstod Chasse ogsaa at benytte sig af, thi med nog Belgiske og Hollandske Batailloner, gjorde et Bajonetangreb den heldigste Virkning. Denne Maneuvre stemmede med den almindelige Bevægelse, som den Engelske Armee gjorde, og Resulte var i høieste Grad fuldkomment. Hertugen af Wellington bevidnede i et, siden bekjendtgjort, hædrende Brev til GeneralChasse, denne Generals udmærkede Daad ved hiin Leilighed. Den 14de Novbr. døde i Paris den berømte Skribent Sal Professor i Statsoeconomien.