JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Af Berliner Kunstblant for Juni Den stedse liberalere Understøttelse, de skjønne Kunster ydes, især Udsigterne til Reise Stivendter, for unge Kunstnere, vil udentvivl endnu forøge, den allerede næsten utrolige Trængsel af evneløse unge Mennesker ud paa Kunstnerbanen. Jkke for at svække Modet hos Talentet, men for at advare dem, der ikke have Kald dertil, og for tillige at oplyse de Vedkommende, eller vildfarende Yndere af de skjønne Kunster, om det, en akademisk Kunst undervisning fordrer, blev følgende Opsat udkastet, for at blive meddeelt til alle dem der melde sig til Optagelse iblandt det kongelige (preussiske)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Kunstakademies Elever. Den er forfattet af de to udmærkede Kunstnere Direktor Schadow og Professor Tieck. "Da Tidenderne aarligen meddele en Oversigt over de forskjellige Lærefag ved Kunstakademiet, og enhver allerede deraf maa kunne indsee, hvilket et Omfang af Kundskaber den Yngling maa erhverve sig, som vil danne sig til Kunstner, saa skulde saadant allene være tilstrækkeligt til at give Betænkeligheder ved Indtrædelsen paa denne Løbebane, saa meget mere da Enhver maa tilstaae, at til al den Flid og de mangehaande Studier, der fordres, endnu maa komme et medfødt Kunsttalent, for, i Forbindelse med hint, at danne en Kunstner. Dog lærer Erfaring, at Mange, uden at have Kald dertil, vælge denne Bane, og, al Fraraadelse uagtet, dog vedblive den, og endeligen, naar de Understøttelser, som de maatte vide at forskaffe sig, ophøre, geraade i Elendighed, og for sildigt fortryde, ikke at have fulgt de bedre Raad. Ønsket om et frit ubundent Liv, som øiensynligen finder Sted i Kunstnerens Læreaar, foranlediger mange Ynglinger til at opofre sig Kunsterne. Andre af en lad Natur, og utilbøielige til baade Legems og Aands Beskjæftigelser, besidde dog Taalmodighed nok til at efterligne Fortegninger, og forlede derved Forældre, og Formyndere til at tiltro dem Kunstsands. Ofte ogsaa troe desværre deres Slægt og Venner, at Ynglingens legemlige Svaghed eller Krøblings Forfatning just henviser ham til Kunstnerbanen. Uden nærmere Undersøgelse, bliver da det aldeles nødvendige Kunsttalent forudsat, og den anden Vildfarelse antagen, at Akademiets Underviisning er nok, for at danne Malere, Billedhuggere, Kobberstikkere, Arkitekter. Dog, som enhver Høiskole, kan det kun give Underviisninger. Den praktiske Udøvelse, og Lærdommenes Anvendelse maa dog inde ves og læres i Kunstnernes Værksteder. Det er derfor ei allene nyttigt, men endog nødvendigt, at enhver Yngling, som vil uddanne sig til Kunstner, lader sig optage i en Mesters Værksted. Men Tallet af disse Værksteder kan kun være indskrænket, og som dygtige Mestere og Lærere kan man erkiende dem, som Akademiet har optaget til dets Medlemmer; men isærdeleshed er det at anbefale for dem, som for at danne sig komme fra Provindserne til Berlin, at de forud sikre sig en særdeles Mester. Dette er saa meget nødvendigere, da Undervisningen i den fri Haandtegning for de tre nederste Klasser, ikkun medtager faa Timer ugentligen, og den øvrige Tid da meget let kan unyttet gaae tabt. Thi disse tre nedre Klasser ere mere almindelige for Ynglinger af ethvert Fag og enhver Næringsvei; og høre derfor til den almindelige Uddannelse, som enhver god Opdragelse fordrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Det er først i de høiere Klasser Kunstnerens egentlige Dannelse begynder. Af disse Grunde har ogsaa det høje Ministerium tiltraadt Akademiets Mening, at de Ynglinger, som forlange Adgang i de høiere Klasser, eller til den egentlige Kunst dannelse, kunne kun efter en omhyggelig Prøve erholde samme, om de nemlig ved de Fremskridt, de have gjort i de nederste, den frie Haandtegnings, Klasser, have lagt sande Kunstanlæg for Dagen; og desuden maae de forestilles af et af Akademiets Medlemmer, som optagne i hans Værksted. Først ved Indtrædelsen i disse høiere Klasser, bliver Matrikul som Eleve af Akademiet meddeelt. Hvor der vil vente sig tilladt, at maatte i de kongl. Gallerier, eller i Museet, kopiere efter gamle Mesteres Malerier, maa allerede forhen i en Mesters Værksted være underviist i Pallettens Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Ligeledes maae de, som ville modellere efter Gibsafstøbninger, have i en Bildhuggers Værksted lært Lerets Behandling. Deslige praktiske Undervisninger ere uden for Akademiet. Ligeledes alt det Mekaniske, som Kobberstikkeren, Medailløren, Bronze-Arbeideren og andre Konstnere behøve. Lære timernes flittige Besøg er en ubrødelig Pligt, ligesom og et Forhold, der er passende efter Stedets Værdighed og som sømmer sig for et vel opdraget Menneske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Den forbedrede Penge=Cours's Vedligeholdelse antaget som et National Ønske. Som et saadant er det at Forfatteren af dette Stykke frimodigen og Fædrelandet vel meent har grebet Pennen for at fremsætte offentligen sin Mening om denne Gjenstand, for hvilken han desuden alle Tider har følt en særdeles Jnteresse. Næst Guds Velsignelse og Landmandens bedre Behandling med Rensning af sin Sæd, har Danmark for dette sidste halve Aar sin virksomme Handelstand og Skibsfart ene at takke for Indførselen af det betydelige Qvantum Sølv og Banco, som nu for Øieblikket skal findes i Landet; hvilket ogsaa den nuværende Cours-Notering fra Udlandet paa National-Bankens Representativer udviser. En Forbedring, der ikke i den Grad er truffen de danske Representiver i de sidste 20 Aar. Sikkerligen maae derfor, hos de fleste Fædrelands Venner opstaae det Ønske, at maatte see og beholde det Sølv her i Landet, som de ved deres Flid og Virksomhed have indbragt, for desto bedre Fremtiden, at kunne efter en mere fast og sikker Maalestok drive deres Handel og borgerlige Pengeforretninger, saavel indenrigske som udenrigske, uden at være udsatte for den megen CoursFluctuation. Mit Ønske, hvorefter den gode Cours skulde bevares, er derfor dette At National-Banken i Kjøbenhavn vilde udvirke Kgl. Tilladelse til at maatte indkalde alle sine Kobbertegn samt 1 og 5 Rdl. Sedler, for at ombytte samme med 10, 50 100 Rdl. Sedler. Jeg har følgende Grunde for mit Forslag til underdanigst Fremlæggelse forhøie Vedkommendes Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
1) Hvor der circulerer, som Betalings Middel i det daglige Liv, flere Nummerairer ved Siden af sparsom Sølvmynt, vil dette sidste snart blive fortrængt som Mynt og gaae over til Vare. 2) Det danske Folk skal tidlig eller sildig hielpe sig selv til Sølvmynt; thi det har efter min individuelle Formening om National-Bankens Jnstitutioner, ingen videre Fordring paa Sølv hos den end for de indfriede Bankhæftelser. 3) Regjeringen har anseet det retfærdigt og klogt, at bestemme Embedsmænds Lønninger, Pensionisters og Rentenisters Indtægter i rede Sølv; ligesaa billigt synes det mig at være, omden daglige Detailhandler, Haandværksmand, Landmand, og Dagarbeider fik sin Betaling i rede Sølv, som bedst maatte kunne opnaaes, naar de mindre Penge-Tegn og Representativer vare ude af Circulation; hvilket da vilde tvinge den i Landet nu indkomne Sølv Masse til Omløb. 4) Det antages, at det ligesaalidet er Regjeringens Ønske som Nationens, at Sølvet temporairt skal tilvejebringes, som Vare-Artikel; men at det maae dagligen blive brugt som et Betalings-Middel i Forening med det større Nummerair, hvilket sidste desforuden lider i Afgang ved at indbetale til Banken, Renter, gjorte Seddel Laan, og dens egen aarlige Amortisering. 5) Det kunde være mueligt, at næste Aars Handelsconjuncturer ikke vilde være saa gunstige for vor Kornudførsel, vilde det da ikke skade vor Cours, om alt det gode Sølv, der nu er kommet ind, strax igjen skulde vandre ud, jeg tvivler at noget Forbud vilde virke saa godt, som Tingen i sin egen Natur, nemlig at tænke sig Sølvet sparsomt fordeelt i mange Hænder, vilde visseligen lære at gjøre bedre Anvendelse af samme, end den hidindtil havte Anskuelse af Kobbertegn og smaae Sedler har gjort. 6) Da det foreslaaede Ønske ikke gaaer ud paa at formindske den nuværende Seddelmasse, men kuns at ombytte det mindre Nummerair med et Større, mener Forfatteren, at derved vilde vindes en ny Drivts-Capital i rede Sølv, som naar den ikke skulde ligge ørkesløs i forsigtige og kloge Pengemænds Hænder, et maatte træffe paa nogen Medbeiler af ringere Gehalt. 7) Vel kan det hænde, at det større Nummerair vil blive underkastet i den større Handel og Vandel Cours, men da formenes det bliver kun truffet af den Aand, hvorved Rigsbanken 1818, gik over til National Bank, saa at der spørges ikke hvormange Rbd. Sedler gives for 100 Rbd. Sølv, men hvormeget Sølv gives der for 100 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Den paa St. Kitts udkommende givertise, giver nu Oplysning om Retsforhandlingerne imod det dømte og henrettede Mandskab paa Sørøver
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
skibet, las Damas Argentinge, der seilede med falsk Buenos=Aires Kaperbrev, hvoraf her i Korthed det Væsentlige. Det kom oprindeligen fra Baltimore, med flere Deeltagere ombord, til St. Thomas, til det, som Følgen har viist, ligeledes interesserede Handelshuus Cabot & Comp. (hvoraf en Compagnon hedder Schaw), erholdt derpaa det førstnævnte Navn og Kaperbrev, og tog sine fleste Priser paa Spaniens og Portugals Kyster, ved Azorerne o. s. v. En spansk Feluke, som det skikkede hid fra Cap St. Vincent, blev addresseret til John Martins paa St. Eustach, eller Ca bot og Comp. paa St. Thomas, men ankom ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
For andre Priser betaltes der til John Martiinspaa St. Eustach og Statholderen Hr. v. Spengler 12 pCt. Commission for Tilladelse til at omlade Prisepengene til den nederlandske Øe Saba; ogsaa erholdt Røverskibet for en Betaling af 150 Piastre et nederlandsk Register, hvori det kaldtes Elisabeth, og John Martinus nævnedes som dets Fører. Statholderen paa Saba, Richardson, fik 500 Pastre og noget Kaffe og Sukker. Efterat den brittiske Statholder paa St. Kitts havde bragt i Erfaring, at ogsaa en engelsk Brig var opbragt som Prise til St. Eustach, hensendte han sin Adjutant Oberstlieutenant Harper, der erfarede af Richardson, at Briggen (Caraboo) var som et af sit Mandskab forladt Skib lagt under Beslag paa Saba, og dernæst bragt til St. Eustach, men det viste sig snart, at dette var et aftalt Spil, og Caraboo blev endeligen tilbagegiver Hr. Harper, dog med Tilbageholdelsen af 1/2 Deel af Ladningen, efter Foregivende for at indhente en Afgjørelse fra den kongelige Overstatholder Surinam angaaende Bjergningsomkostningerne Hr. Harper vilde nedlægge en Notarialprotest, men Notarius paa St. Eustach (Groebe) nægte de sin Medvirkning, da det var foreskrevet ham ingen saadan Protest at udstæde. Jmidlertid maatte Richardson snart tilstaae, hvad han Begyndelsen nægtede, at det havde været Kaperen, las Damas Argentings, der havde opbragt Carraboo, og Kaperen blev nu overgivet til det kgl. engelske Skib Victor, Capitain Lloyd, som bragte den til St. Kitts. Statholderen paa St. Eustach sagde til Capercapitainen Buysen, at det gjorde ham særdeles ondt, at han just i dette Øieblik var løben ind; han vilde gjerne have giver 1000 Piastre til, at det ikke var skeet. Civil- og Criminalretten, som havde fældet Dommen over Carraboo, ifølge hvilken dette Skib var lagt under Beslag paa Saba, bestod af en W. Moore som Præsident, den benævnte John Martins og T. G. Grobe, desuden en W. P. Hodge- og Generalcassereren, hos hvem Skibsclareringen, udfærdigedes, ved Navn R. Mitchell.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
De tre offentlige Bibliotheker paa Jsland og Færøerne, hvortil Professor, Dr. Phill. Ridder Rafn samler Boggaver, har nu naaet følgende Tilvært, at Jslands Stiftsbibliothek indeholder 4,300 Bind Bøger og 415 Nummere Korter, Tabeller og Kobbere, Færøe-Amts bibliothek 1,278 Bind og 375 Nummere og Jslands Nord- og Øst-Amtsbibliothek 764 Bind og 374 Nummere. Professor Rafn modtager fremdeles Bidrag til disse offentlige Stiftelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
For nu at undskylde vor Kraftløshed skylde vi paa Naturens Afvigelse og Uregelmæssighed med Hensyn til Afrikanerne. Vi behøve ikke at fordybe os i Historien, for at bekræfte det, vi her sige. Af alle de dannede Folkeslag, som i Oldtiden besadde Nordkysterne af Afrika, have intet trængt frem til de indre Provindser. Menneskeligheden krævede det, men deres Erobringer vare kun Ærgjerrigh dens Følger. I den nyere Tid har en handlende Nation stræbt at undersøge det Jndre af Afrika, eller, rettere, dets Bjergværker, og øvrige Rigdomme. Man anvendte store Summer derpaa. En Mængde rigelig betalte Reisende, der sendtes derhen som Handelsagenter, døde som Martyrer for Videnskaben. Andre Nationer vare høimodigere i sine Anskuelser og Hensigter, men de havde ikke saa store og afgjørende Midler til deres Raadighed. Desuagtet have de vendt sig hen til disse fjerne Zoner, og ædle Missioner, have ikke savnet heldbringende Jndflydelse. Alle disse Forsøg og Anstrængelser, for at trænge indi det Indre af Afrika, have dog havt gavnlige Følger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 Januar 18778. Hamburg 2 M. - a vista Species Specier solgtes til 5 Rbmk. - s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1463 147 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier Svenske Sedler Rbs. Tegn.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1839.) og i Banco. Dito Dito. . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 95 opr. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Nyeste Skilderie kjøbenhavn. anananananaanSexogtyvende Aargang. No. 2. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Hvorlunde Broder Bacon narrer Diævelen en Sjæl fra. naag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Af Kammeraad Withms Skrift for Landmænd, under Titel, den praktiserende Landmands Haandbog, er i disse Dage et nyt Oplag udkommet, som deri er forskjelligt fra den første Udgave, at det er tættere trykt, koster mindre, og er forsynet med et Tillæg paa 3 Ark, som Forbedringer til den første Udgave. For Subscribentere er Prisen 4 Rbl. Sedler. Den Anbefaling, som den første Udgave erholdt i Bladet Dagen, som og i lærde Tidender, at Bogen røbede megen Erfarenhed, Læsning og Eftertanke, har viist sig at være sand, da allerede en nye fuldstændigere Udgave haves. Det kongl. Ren kammer har havt den Godhed at subscribere paa 15 Exemplarer. Meget fornøjer det at læse Fortegnelsen paa Subscribenternes Navne til den anden Udgave, man finder mange bekiendte Navne paa Listen. Jblandt disse 41 Godseiere, 32 Forvaltere, 21 Forpagtere, 30 Præster, 114 conditionerede Jordbrugere, 31 Sognefogder, og 33 Bønder. J Bondestanden findes at flere Bønder, og undertiden en heel Bondebye har subscriberet paa et Exemplar. Ligeledes er det mærkeligt, at paa Øerne Als, Ærø og Bornholm ere ikke faae Subscribentere. Tilforn vare Landmænd ikke villige til at kjøbe Bøger. Man seer altsaa, at Tidens Aand har virket til meer Oplysning, og den Fordom synes overvundet, at Landmænd intet kunde lære af Bøger. Ligeledes har man troet, at naar man eiede en god Bog om Landvæsenet kunde det være nok; men det er urigtigt, thi ingen Bog er lige gavnlig for alle Læsere, fordi de Læsende staae paa forskjelligt Trin af Cultur og Kundskaber. J Justitsraad Fielstrups velskrevne Veiledning til et godt Jordbrug, som udkom 1821, staaer en Fortegnelse paa gode danske Skrifter i Landbrug, Havedyrkning, Skovvæsen, og om Kreaturene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Siden den Fortegnelse udkom, ere flere gode Skrifter trykte, som fortjene at tilføjes. Disse ere: Dalgas Bog, et Priisskrift; Giersings praktiske Anviisning i Landoeconomien; Sinclairs Agerdyrkningslære; den practiserende Landmand af Wiimh; Lerche og Brun om Faaret; Giersings Jagttagelser om Smørproductionen, og Skrifter, i Veterinairsaget af Viborg og Neergaard. Afgrøden af en Tønde Land med Hvede, eller tog med Byg, er omtrent tilstrækkelig til at kjøbe de fornødne gode danske Skrifter for Landmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Ved at indrette Læseselskaber for Bøger i Landbruget, vilde den Udgivt, som er trykkende forMange, meget lettes, thi ere 10 a 20 i Selskabet om at kjøbe en Bog, bliver det en Ubetydelighed for hvert enkelt Medlem, og Bogen bliver læst næsten for Intet, saadanne Foreninger har man paa flere Steder. Et Skrift finder Behag og læses med Nytte, naar den Læsende staaer paa det Trin af Dannelse, Erfaring og locale Forhold, at han kan følge Forfatteren; han gaaer da med Lethed ind i Bogens Tankegang, han foler sig tilfredsstillet, fordi han forstaaer Bogen, og kan anvende det læste. Saaledes finder den samme Gjenstand, vel behandlet af forskjellige Forfattere, forskjellig Bedømmelse, i Overeenstemmelse med den Læsendes personlige Stilling og Kundskaber. En saadan Overgang finder man i et passende Agerbrug for Bondestanden i de trende Skrifter: Zeuthens Anviisning til raae Jorders Dyrkning; Neergaards Forslag til et forbedret Agerbrug for Bondestanden, Pastor Cramers Anviisning til at inddele en udskiftet Bondegaards Jordlod. En lignende naturlig Overgang fra Fielstrups Veiledning til et godt Jordbrug til Dalgas og Lemvighs Skrift om samme Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
En lignende i Høeghs Anviisning til et vel indrettet Jordbrug til Aagaards Veiledning ved en Gaards Drift, og Giersings practiske Anviisning i Landoeconomien, og derfra til Thaers Grundsætninger, og Olufsens Lærebog i Landoeconomien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
En lignende Overgang fra Troiels Anviisning til Drewsens Erfaringer angaaende Vexeldrift, forenet med Brakfrugtavl og Sommerstaldfodring og Collets Landbrug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
En lignende Familieforbindelse imellem Sinclairs Agerdyrkningslære, Schwerg om Landbruget i Belgien, Begtrups engelske Landbrug. Saaledes og med Hensyn til Høravl, først at læse Lyders, derefter Stochholm og Rafn, ligeledes om Hamp, først Pastor Assens Anviisning til Hampens Dyrkning, derpaa Hampens Dyrkning af Dalgas og Olufsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
For at kjende Provindsernes forskjellige Jordbrug efter Localet tjener Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark, og Amtsbeskrivelserne over Veile, Randers m. fl. Amter ved Landhuusholdnings Selskabet. Skrifter, som Vedels Samlinger, Kriegers nyttige Ting, Wiims practiserende Landmand, de binde sig ikke til noget vist Jordbrug, de kan passe til alle Forhold. Ei heller bør forglemmes Provsten i Angeln P. C. Luders Skrifter, formedelst det klare practiske Øie han har i Jordbruget, de ere alle udkomne paa Kortes Forlag i Flensburg, imellem 1600. At han var langt forud for sin Tidsalder, sees deels af den vigtige Indflydelse hans Skrifter havde paa hans Omegn til det fuldkomnere Jordbrug, som Anglen har, paa den Kreds ved Flensburg virkede han især, som og af hans Planer til et Agerdyrknings Jnstitut: Luders Grundris einer zu errichtenden Acker-Schule, Flensburg 1769, 5 Gr., og hans Nachricht von den Bau und Einrichtung der Ackerbau-Akademien und occ. Lehrschulen, 2 Gr. bei Kortes in Flensburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Det er vigtigt at vide for Begyndere i Landvæsenet, at begynde med det Simplere, som lader sig udføre efter det Trin Landets Jordbrug staaer, førend han læser Skrifter, som forudsætte mere opdyrkede Jorder og en større Folkemængde. Jacobs Beretning om Landhuusholdningen og Bornhandelen i forskjellige Europæiske Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Englænderen Jacob reiste igjennem Rotterdam, Amsterdam, Provindserne Utrecht, Geldern, Friesland, Overyssel, Deventer og Groeningen. Derpaa reiste han igjennem Ost-Friesland til Hannover og derfra igjennem Hertugdømmet Oldenburg til Bremen og Hamburg. Herfra tog han igjennem Mecklenburg og Lübeck over Østersøen til Kjøbenhavn, og igjennem Sjælland, Fyen, Jylland, Schleswig og Holsteen tilbage til Hamburg. Fra Hamburg reiste han igjennem det Hannoverske over Celle, Eimbek, Gottingen og Minden til det Hessen-Casselske, igjennem de Darmstadtske og Nassauiske Lande til Rhinen og derfra til Brussel. – Hans Beretning giver et vigtigt Bidrag til Kundskab om nogle af Fastlandets bedste Lande, med Hensyn til Landhuus holdningen. Af de mange Exempler, han anfører, er det noksom godtgjort, at Omkostningerne ved Jordens Dyrkning ere i de af ham gjennemreiste Lande betydeligere end i England. De Egne af Fastlandet, som, med Undtagelse af Nederlandene, ere bedst skikkede for Agerdyrkningen, ere Mecklenburg og Holsteen. De ere, siger Hr. Jacob, i Landhuusholdningen forud for mange andre Lande i det østlige Europa, som han har besøgt. Alt er indhegnet og inddeelt i Marker, der staae i Forhold til den hele Eiendoms Størrelse, og ligner derfor meest den Engelske Dyrkningsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Af hans Beretning sees, at den Mecklenburgske Hvede i England vilde komme paa 45 Sh. pr. Qvarter, uden at give Forpagteren eller Kjøberen noget Overskud eller Eieren nogen Indtægt. Den Holsteenske Hvede er sædvanligviis ikke af bedre Slags, og vilde ikke kunne sælges høiere end 54 Sh. eller 55 Sh., naar den Engelske gjælder 60 S.; og hvis endog Agerdyrkeren, solgte den selv uden Fordeel, det vil sige til 30 Sh., saa vilde dog Biomkostningerne blive 10 Sh. mere. For det kolde Climats Skyld maae betydelige Bygninger opføres til at forvare Korn, Høe og Halm, til Huuslye for Qvæget o. s. v., saa at en Godseiers Bopæl der er fem Gange større, end der behøves paa et Gods i England af samme Størrelse. De fornødne Bygninger anslaaes derfor til en Trediedeel af Landets Værdie. Den Mængde af Hvede, som kunde tilvejebringes fra alle Europæiske Lande, undtagen til en særdeles høi Priis, vilde ikke være af stor Betydenhed i Englands Forbrug. Preussen udfører Meest. J de 9 Aar fra 1819 til 182, beløb den hele Udførsel sig til 1,91,577 Qvarters, og denne Udførsel indeholder ogsaa alle de Ladninger, som ere nedførte paa Floderne fra Polen. Forf. giver følgende Oversigt af den aarlige Udførsel fra Landene ved Østersøen. Preussen. 9964 Qvarters.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Danmark 104,768 Mecklenburg Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
Bremen, 4000 Qvarters aarlig. Efter en i Beretningen optagen Beregning beløbe for Godseierne Underholdnings Omkostningerne af en Daglønner-Familie i det Mecklenburgske sig aarlig til 17 Pd. Sterl. 9 Sh. 6 P. Heraf følger, at i det nordlige Europa koster Daglønneren Godseieren ligesaameget, som i det nordlige England eller i de sydlige Provindser af Scotland. Forf. formener, at de Engelske Arbeidere ere langt fortrinligere, end alle andre Landes, som han har gjennemreist. Han siger: "Saavidt jeg har kunnet skjønne, maa jeg troe, at den Engelske Arbeider tilvejebringer mere og uendelig bedre Arbeide, end i alle de af mig gjennemreiste Egne. Herfra maa jeg dog undtage Nederlandene, thi der arbeides fortræffelig, og vore dygtigste Orkonomer kunde der lære Meget." Det kan ikke drages i Tvivl, at den Engelske Daglønner lever bedre, end i ethvert andet Land, om Jrlænderne kan man rigtignok ei sige dette. Vore Daglønnere paa Landet, siger Forfatteren, er ikke nødsagede til at lade sig nøie med de usleste Næringsmidler, selv de, der underholdes som Fattige enten i deres Huse eller i offentlige Anstalter af Communerne, leve ikke af Kartofler alene, saaledes som Tilfældet er med Arbeiderne i fattigere Lande. En Deel af deres Næring bestaaer overalt af Korn, og i det sydlige England ere dette altid Hvede. De, som ikke ere aldeles fattige, eller hvis Følelse afholder dem fra at søge Understøttelse af Communen, mangle vel nu og da, men de udgjøre kun en ubetydelig Deel af Befolkningen, og iblandt dem har vel Brugen af Kartofler meest tiltaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-06
En lærd ungarsk Særling i Paris. (Sluttet.)