JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Af et yngre Nød eller Kalfve paa Sædegaardene, i Kiøbstæderne och hos ofvenbemeldte 12. s. Af hver dito som Bunden haver 6. . Af en hver Veder, Bock, Faar och Giedder, Cam och Kied, saa och af hver Svin som paa Sædegaarden i Kiøbstæderne och hos forbemeldte findis 4. . Och af hver som hos Bønderne er 2. . Af hver Biestock 8. . Och skal ingen for ermeldte KopQvegskatter være forskaanet, ey heller Rytter-Bønderne, dog det dennem udi deris Recruterings Penge igien at komme til gode. Belangende des Angifvelse och Klarering, dermed skal i efterskrefne Maader forholdes, nemlig: At en hver Adelsmand eller andre som Jordegods hafver, strax under sin Haand til Ambtskrifveren skal indskikke rigtig Fortegnelse paa alle Mennisker og Qveg, som paa hans Gaard och des tilliggende Bøndergods som ofvenmeldt sig befinder. HerJlii i Her foruden at en hver Præst iligemaader rigtige Mantal och Fortegnelse under hans Haand indleverer, hvad udi hans Sogn eller Sogner, kunde findis, hvorfor hand for hans Umage for sin Person maa være fra for Kopskatten, Men derimod skal være forpligt at svare och stande til rette, dersom nogen Urictighed siden med Angifvelsen kunde befindis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Udi Kiøbstæderne skal en hver til Borgmester och Raad under sin Haand indgifve, hvad Menniske, och veg udi hans Huus forhaanden ere, hvor efter Kop og veg Skatten skal betalis, af hvilke Fortegnelse strax rictige Extracter baade af Ambtskrifverne, saavelsom Borgemestere och Raad, paa Skat Kammeret skal indsendis, och siden ved Regenskabernis Ofverlefvering de fuldkomne Fortegnelse medfølge. Och skulle bemældte Skatter prætise och rigtigen udi tvende Terminer, nemlig den første fjorten Dag efter Publicationen, och den anden se Uger nest der efter, betalis, De af Landet til voris Ambtskrifver och de udi Kiøbstæderne til en vederheftig och boesat Borgere, som Borgmestere och Raad der til skulle ordinere, och for saadan Umag en Fierendeel pro Cento got giøris. En hver som har Capital paa Rente, skal af all sin fri Capital och Rente inden eller uden Lands strax efter denne Forordning er publiceret och forkyndet gifve 2. Rixdaler af hvert hundrede. Har hand ingen Penge paa Rente, da skal hand paa sin Kopskattis Fortegnelse ved Eed skriftlig vidne och forsickre, saa andtelpe hannem Gud, at hand ingen Penge paa Rente hafver. Den som hafver Penge paa Rente hannem skal det staa fri for enten at lade tælle de Penge, som hand betaler deraff, eller utalt i en Posdem at lefvere, naar den Eed ickun følger med, at hand gifver 2. pro Cento af all hans fri Capital og Rentepenge, saa sandt Gud hannem skal hielpe. Och skulle Commissarierne icke eftersee hvormeget det var, men kun lade det komme i Kisten til det andet, som i Kiøbenhafn skal være paa Vahl-Kammeret, i Fyen hos Commissarius Claus Rask, i Fridericia hos Hendrich Elers, i Aalborg hos Tøger Lassen. Och skal for hver Kiste være to Laase, och Nøglerne være hos General Commissariates deputerede. Af Børnepenge skal och gifvis 2. pro Cento, som Formynderne tillige med anden Kopskat skal betale. Findis nogen her i noget Undersleb och Fordøllelse at hafve gjort, da skal hand betale 10. dobbelt derfore, och derforuden tiltalis aff Fiskalen, som Kongelige Befalingers Ofvertrædere. Som udførligen kand sees af allerhøystbemelte Kongl. Forordning. Aar. Aar 1676 blef Krigs-Styren sat paa Familierne och affdeelt udi tøl Classer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
De som var udi den første Class gaf 2. Rixdaler. dagligen Udi den anden . . . 1. Rixdal. Udi den tredie 4. Marck. Udi den fierde. 3. Marck. Udi den femte . . 2. Marck. Udi den slette. 24. Skill. Udi den siufvende. . . 1 Marck. Udi den ottende . . . 12. Skill. Udi den niende . . . 8. Skill. Udi den tiende . . . 4. Skill. Udi den ellefte . . . 3. Skill. Udi den tolfte . . . 2. Skill.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 2. Augusti kom Hans Majestæt fra Skaane igien. Den 7. dito sende Hans Majestæt Order til Leyren, at General Arensdorf ikke meere skulde befatte sig med at commendere Armeen, men forføye sig der fra. Hvorfore hand strax be gaff sig hid ofver til Kiøbenhafn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
General Lieutenant Baron von Wedel er imidlered gifven Commando offver Armeen. Samme 7. dito ankom her tvende Capiteiner af Guarnisonen i Christianstad, som førde Tidende, at Besætningen i Byen hafde en 3. dito accorderet, med de Svenske der uden fore, och komme 1400. Mand sterk hid ofver. Accords-Puncterne ere særdeelis trykte paa Tydsk och paa Danske for dem som begiærer dennem at vide. Noget der efter kom den heele Besætning hid til Byen, och berættes af dennem, at Tæringen var heel knap och dyr for dem i denne Beleyring. Et Skaalpund Smør skal have kostet 3. Rixdaler. En gammel Koe 120 Rixdaler, oc Kal lunen 18. Rixdaler. Derforuden skal de have fortæret meere end hundrede Heste, foruden Hunde och Katte. Och skal et Skaalpund Hestekiød have kostet 12. . Danske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
J steden for Toback, har mange brugt Barken af Kisber-Træer i deris Tobaks-Piber. Jkke diss mindre vare de alle vel ved och frisk och føre. Den 8 blef den Bonde (Besee paa 79.) som hafde myrdt Fange meren ofver det Blaa-Torn rettet her paa Torfvet. Den 13. dito bortreiste den Mynsterske Gesandt (Tit.) H. Nicolaus von Sitzwitz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 15. reiste Kongen ofver igien ad Lands-Crone, och der fra ad Helsingborg och kom den 22. hid tilbage igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 27. reyste hand atter ofver igien at beste de Folck som vaare kommen tilbage igien fra Norrig. Den Jlii i Den 17. hafve vi om Morgenen ved fire slet et hart og sterckt Torden-Veyr. Ellers har vi haft den gandske Maaned igiennem et meget smuckt och tørt Veyrligt, i den Sted at Julii Maaned var fuld af Regn, och ofte stormede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 21. ankom Baron Jens Juel fra Floden. Efterat hand hafde gjort Hans Majestæt Underret ning om Alting blef hand atter skicket. til Floden igien med General Major Løvenhielm, och et tusende Mand Krigs-Folck. Floden laa den 25. dito for Ancker ved Jasmund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 23. døde Øfverst Ægidius Christof Lützov, som Anno 1676. var Commendant i Christianstad. Den 25. dito blef den Sag mellem Grefvinde Passberg och de som hende enten vilde forgifve eller vare misstænkte derfore, for høyeste Ræt ageret. Kongen besad self Retten, och blef omsider saa dømt, at Commissariernis Dom, som hafde dømt Jomfruen Agneta Sophia Budde, fra sit Lif, blef kiendt ved Mact. Men Fru Risse Grubbe blef kun dømt til at betale Grefvinden Kos och Tæring, och at forføye sig inden otte Dage her fra Kiøbenhafn ad Bornholm, hvor hun skal blifve sin Lifs Tid paa det Gods hende af det Kongelige Huus er forleent. Den gamle Qvinde ved nafn Lucia skal piinlig forhøris, och siden kagstryggis och forvisis af Byen och Landet. (NB. Eftersee No. 95. pag. 709.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Den 29. dito reyste General Major von Osten ad Lands-Crone, hvor hand blef sadt til Gubernør. Freds Puncter mellem Holland och Frankrig, som den 11. Augusti til Nimvegen blefve sluttede och underskrefne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
1. Mellem Frankrig och Holland skal her efter være en god, fast och u-ryggelig Fred, och all Fiendlighed mellem dennem aflade i deris Provintzer och Lande. 2. Hvis nogle Skibe eller andre Ting kunde paa nogen af Siderne af Vederparten blifve tagen, nemlig fra det Næs Newes indtil Enden af Kanten, inden fire Uger, fra Enden af Kanten indtil Kap Sancte Vincentzes, inden sex Uger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Fra Kap Sancte Vincentzes i det Middellandiske Haf och indtil Linien, inden ti Uger, Paa hin Side Linien och all andensteds i Verden inden otte Maaneder, at regne fra den Dag Freden i Paris och Haag blifver forkyndet: Da skal alt saadant igiengives, samt erstattis all Skade som deraf er fuldt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
3. Skal herefter mellem Holland och Frankrig være et fast och ævigvarende Venskab och Handel til Lands och Vands, Vands, och ikke henses til den Skade Parterne har tilforne gjort hin anden. 4. Den eene Part skal her efter søge oprictig den andens Velfærd, och ikke træde med nogen i saadan Forbund, som kand være den anden Part skadelig. 5. De som noget Gods i denne Kriger fratagen, eller fra confisceret, skal hafve Mact at tage och kræfve saadant igien Process och Rættergang, af hvad Religion de och være kunde. 6. Græfven af Overne skal igien til stilles hans Marggrefskab Op Zoom, med alt det der tilhører. 7. En hver skal beholde och besidde de Lande, Stæder, Her, Plager och Herlig heder, som hand nu har. 8. Kongen af Frankrig gifver Staterne igien den By Mastricht sampt Græfvedømmet Uremhose, och Græfve dømmet och Landet af Obermase, Valkenbierg, Hertzogenrad och Dalhem. dissligeste de Bondebyer och andet som Staden tilhører. 9. Staterne lofve och tilsige, at hvad sig den Romerske Religions Øfvelse belanger, da skal det blifve ved den Forligelse som skeede Aar 1632. och at de som ere forlente med Canonicater, Profskieroch andet disslige geistlig Gods, det skal niude och beholde. 10. Kongen af Frankrig skal være tilladt at tage udaf Mastricht naar hand det fra sig lefverer, alt det Artolleri, Krud, Kuler, Provian, och andet KrigsForraad som da findis der udi. Och de som hand der til bruger, skal hafve to Maaneders frist der til och af Øfrigheden i Byen giøris dennem der til all den Hielp mueligt er. Krigs-Folket som masserer ud skal og hafve Mact at tage med sig all deris Løssøre. 11. Alle Fanger skulle paa begge Sider uden Ransoning løssgifves. 12. Landet om Mastricht skal blifve ved at gifve Skat og Tynge, indtil Freden er bekræftet och ratificeret: Hvad som resterer skal inden tre Maaneder der efter betalis. 13. Staterne lofve at blifve neutral, och ikke at giøre Frankeriges Fiender nogen Bistand. Dissligeste at holde ofver det som Kongen af Spanien sig skal tilforplicte i hans sær Fred hand vorder giørendis med Frankrig, fornemlig der udi at hand och skal blifve neutral. 14. Om nogle Puncter af denne Tractat ved U-actsomhed eller anden diss lige maade ikke strax i allering blefve efterkommede, saa skal dog Freden ikke derfore være brudt, men blifve dog ved sin Kraft, och alting igien stillis. Och om nogen sær Person saadant giør, skal hand det fore blive straffet. 15. Om nogen Ufred her efter kunde begyndis mellem Frankrig och Holland, saa saa skal Undersaatterne paa begge Sider hafve sex Maaneder tilforn Tid til at flytte deris Gods och at sælle hvad dem lyster. 16. Hvad i særdelished Frankrig med Printzen af Oranien slutter och afskedidiger, skal hafve lige saadan Kraft som det her var indført.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
17. Kongen af Engeland skal och denne Fred være indelukt. 18. Jtem Kongen af Sverig, Hertugen af Holstein, Bispen af Strassburg, Prinz Wilhelm von Fürstenberg. Ska och disse efterfølgende der i være befattet, om de ellers self vilde, nemlig Portugal, Venetien, Hertugen af Saphoyen, Svitzerne och deris Forbunds Brødre, Chur-Førsten af Beyeren, Hertugen af Hannover, och alle Kongelige Printzer, Stæder och sær Personer, med hvilke Kongen af Frankerig paa sin Side vil accordere. 19. Paa Staternes Side skal være indelukt Kongen af Spanien och alle deris Allierede, som hafve inden sex Uger efter Ratificationerne ere skeed och ofver leverede at resolvere sig, om de ville Freden annamme eller ikke. Jligemaade Svitzerne med deris Allierede, och den By Emden, sampt alle Konger, Printzer och Byer, etc. 20. Kongen af Engeland saa som Mediator, och alle andre Potentater och Printzer som ville være her udi interesserede skal være tilladt at lofve at de vilde holde der ofver, at Alting maa hafve sin Execution. 21. Jnden sex Uger, at regne fra den Dag dette er underskreven skal Raticationerne blifve lefveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
NB. Det meere som her ikke er Rom til skal følge tilkommende Uge i Tilgiften eller Appendis. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulii boendis paa vor Frue Kirckegaard
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Kiøbenhafn. ftersom Hans Mayt. Fru Moders Ho Prædikant D. Andreas Schweisinger. von Kronhielm for nogen Tid siden fick sin Afskeed, och blef befordret til Pastoratet i Krempe, da er M. Herman nus Erdmann, som tilforne var Sognepræst til Stade i Bremen igien i hans Sted til Hof-Prædikant annammet. Den 3. Septembris blef en sælsom och underlig Fisk fanget, uden for Dragøe. For af Munden sad en lang Spitz som et Sverd. Rumpen var som (Num. 100.) paa en Helleflynder. Paa Ryggen stod en høy och lang Spitz som en Vinge. Ved Gellerne vare langactige Finder som i andre Fiske. Øynene vare saa store, som en temmelig Pomerantz. Och var den gandske Fisk halffierde Alen lang, och hafde ingen Been i sig uden Raden eller Rygbeenet. En anden af samme slag blef den 2. dito fanget i Bucten ved Roskild, men var halfanden Alen langere. De vare begge hvide i Kiødet, och allevegne inden for Huden om gifne med to Finger tyck Fet eller Flesk. Kiødet smagede som af en Lax, den minste blef lefveret til Forvalteren ofver Hans Kongl. Mayt. Kunst-Kammer Been Kikke. Bendicht Grotschilling at hand skulde lade tage Huden deraf, och indføre den paa Kunst-Kammeret. De blefve och afridsede, och var Gestalten hart ad som følger. Gesnerus i hans vitløftige Skrift om Fiske siunis at regne dette slag blant Sverd-Fiske. Den 3. dito kom Hans Majestæt fra Armeen til Kiøbenhafn igien. Den 6 dito, som var en Fredag, blef den Jomfru som før er omtalt pag. 736 rettet paa Slotzplatzen, siddendis paa en Stoel och paa et udbred røt Klæde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Den 11. reiste Hans Majestæt atter ad Helsingborg, och kom den tolfte tilbage igien. Den 13. dito begaf Hans Majestæt sig til Skibs i den Meening ad gaa ofver til Lante Ryen. Men eftersom Vinden stedse var contrari och imod, kom hand icke lenger end til Kiøgebuct, hvor hand den 17. steg til Lands igien och ofvergaf samme Reyse. Reyse. Den 18. dito reiste hand atter til Armeen, och kom den 19. til Kiøbenhafn igien. Foor saa atter den 21. til Leiren igien, och hørde Dagen derefter Tacksigelse-Prædicken for LanteRyen var indtagen igien. Den 23. kom Kongen til Kiøbenhafn igien, och reiste den 26. atter til Leyren igien och til Krigs-Folket, som da blefve mynstret och fick deris Sold. Der siges at de skulle bryde op och drage imod Fienden. Den dito reiste Hans Majestæts Moder Dronningen hen til Nykiøbing.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Den 22. holdtis her Tacksigelse for Ryen igien var erobret, och blef siungen OGUD vi lofve dig samt trende gange skul Seyer-skud af Voldene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Den 23. kom Baron Jens Juel fra Ryen, och reiste strax ofver til Kongen. Den 27. blef den Text 2. Sam X. v. 12. efter Kongelig befalning i Staden for den sedvanlig Fredags Prædicken forklaret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Den 29. som var Michaelis Dag blef D. Christoffer Schletter S S Theol. Professor viet til Bisp over Trundhiems Stift, i D. Ericks Pontoppidani Sted, som døde den 12. Julii. Men i Doct. Schletters Sted blef Doct. Johannes Lassenius Pastor til den Tydske Kircke her i Staden noget tilforne forordnet, igien til Theologus. Den 30. dito kom Floden igien tilbage til Drage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Den 23. Septembris er paa det Ost-Indeske Compagnies Veyne det Skib Fortunck til Ost Jndien af Sundet bortseylet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Det Vest-Jndeske Compagnie hafver haft en Tidende ofver Engeland, at de Franske hafver tractet efter at occupere deres Castel, Christians-Fort kaldet, som er bygget paa den Jnsul St. Thomas, men de vare saaledis ved deris Commandeur Jørgen versøn afviste, at de med 500. Dødes Forlissning maatte gaa tilbage igien. Saa snart mand bekommer bedre och vissere Kundskab derom, skal det ochsaa meddeelis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Licentiat Mauritius (besee Num. 79. pag. 580.) som en rum Tid hafver siddet i det blaaTaarn, er blefven ført til Borneholm. Hvorledis vore den 12. Septembris hafver landet paa Lante Rygen, læses Kiere i udaf udaf en vidtløftige Tydsk Relation, samt samme Jnsuls Beskrifvelse, hvilken med det første och saa paa Danske skal meddelis samt et Kaabber-Støcke, hvorledis mand samme Jnsul hafver attaqveret, och med Fienden skermytzeret, och derhos tillige med et Memoriale om alhvadsomheldst i den Kongelige Orlogs Flode, fra den Tid samme udseylede, er passeret. Jligemaade skal och med det første følge, hvad udi Norrige er passeret och pag. 721. er blefven tilsagt. Hellers hafver vi i denne Maaned, indtil den 20. Septembris haft et meget skiønt Veyrlig och der hos heel varmt och stille, hves lige mand udi Mands-Minde icke hafver erfaret. Fra Gulland, hvorfra den Kongelige Commissarius Monsteur C. Hessler i denne Maaned er arriveret, hafver mand Kundskab, at der, Gudvære Ære!
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
i dette Aar hafver været et fruct bar och lyckeligt Aar, hves lige det Lands Jndbyggere under Svenskens Herskab aldrig hafver haft. Det gandske Land stod och udi god Defension. Milicen, som bestaar udaf 4000. Mand, foruden de hverfvede och udskrefne af Landet, blifver af Guberneuren Øfverste Maarten continuerlig exerceret, och Slottet Wissborg, formedelst Commandanten Øfverste-Lieutenant Blanckenheim, dagligen bedre fortificeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Fyen. Jmellom den 5. och 6. Septembr. er Madtz Clemendsøn Forpacter paa S. Knuds Closter paa sit Leyerstæd ynkelig blefven myrd, med sin Ecte-Hustrues Anna Egebeck egen Hielp ved en Ladefoged, och Kockepigen. Disse Tvende ere for bemeldte Mord den 24. Septembris ved Bulbroe saaledis henrettede: Først blef Kockepigen ved Nafn Anne med et Sværd decolleret, hendis Hofver sat paa en Stage, och Kroppen med Klæderne hun blef henført i och hafde paa til Retterstæden, nedkast i en Hule. Dernest blef Erich Ladefoged saaledis justificeret: 1. blef hans Hierte skaaren lefvendis af hannem, og slog Bøddelen hannem der med paa Munden. 2. slog Bødelen hans Armee och Been i stycker med et Hiul. 3. skar en Rem af hans Bug och en Rem at hans Ryg. 4. hug hand Hofvedet af hannem med en Øxe og satte det paa en Pæt. 5. parteret hand hans Legeme och lagde det paa 4. Steyler; Det var deris Lon for de saa gruelig och grummelig uden skyld hafde pint den gode ærlig Mand Lifvet af, och icke vilde perdonere hannem, der hand bad saa ynkelig for sig, at de vilde skiencke hannem Lifvet. Hustruen sidder i Arrest och bevaris daglig af fire Karle indtil videre paa St. Knuds Closter P. S. Kiøbenhavn den 1. Octob.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Efter at Hans Kongl. Majestæt vor allernaadigste Arfve-Konge och Herre sin Intention med Helsingburg Stæd och Slot at fortificere hafde erlanget och ved sin Armee det ny forfærdigede Verk ladet opføre, pallisadere och med Støkker forsiune, er hand self udi egen Person kommen til Armaden igien, och strax ved sin Ankomst forgangen Fredags ved Armeen ladet holde en Bededag, och Gud Aller mægtigste om lykkelig Success til dens foretagne Opbrud och Forrehafvende imod Fienden ladet anraabe. Men siden der Tid er indfaldet saadant et heftigt och umagsomt vejrlig med Torden, Hagel, Regn och Storm beblandet, at, hvadsomheldst udi Skibene var indladet, och til Opbrud her hen var destineret, ikke kunde ofverkomme eller udskibis, imidlertid stod Alting færdigt och i fuld Bereedskab til March, och var Batallien udaff 58. Sqvadroner och 20. Batallioner got frisk Mandskab formeeret, ofver 16000 Mand Combattans sterk. Der de nu all beviste sig heel begierlige til at fæcte, och vare alle ved et couragi Mod, continuerede enda det onde vejrlig och forhindrede, at de ikke kunde fare fort med deris Forrehafvende och Opbrud. Fienden, som hafde sæt sig paa en beleylig Stæd tre Mjle fra Helsingburg imellem to Aaer, och var 13. a 14000. Mand sterk, bekom imidlertjd Kundskab om dette vores Anslag, och (som Ofverløbere, af hvilke mange til Lands-Crone ankomme eenstemmig berettede) animerede sit Krigs-Folk til at fæcte. Men der Fienden bekom den Tj dende, at Hans Kongl. Majest. Armee ville i Dag sætte sig paa Rønneberg, eftersom Fortropperne vare allerede der hen avancerede, er Fienden i Dag heel tilig brudt op af sin Leyer, alle Hytterne anstukten, og udi største Confusion taget sin March lige af Christianstad, hvor hand som mand hafver fuldkommen Kundskab om) sin Armee til Halland, Blegind och Sverrig til Vinterqvarteer vil fordeele, och Kongen af Sverrig vil self gaa til Gottenborg. J Christianstad och Malmø hafver hand och nogle Compagnier til Hest ladet indlegge, hvor med hand saaledis gandske hafver qviteret Marken, och taget sin Armee udaff Skaane, hvilken udaff Mangel paa Brød og Fourage, saa och formedelst den der grasserende Siugdom var kommen udi slet Stand och hafde meget aftaget: Hans Kongl. Majest lader ikke allerne ved Par thier Fiendens March recognoseere, och efter Muelighed udgrandsker och forsøger, hvad for Skade hannem endnu ved saadan Retirade kunde tilføyes, men lader endogsaa den gandske Province sætte i Contribution, saa at den største deel aff hans Armee der udi Vinter ofver kand subsistere och forblifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-02
Hans Kongl. Majestæt hafver declareret Hans Excellenz Baron von Wedel til General Feldmarskal Lieutenant. Hvad videre uden Lands er passeret har mand i fremtiden at forvente. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
marskalck Dørstling samme Aften for den gamle Fehr-Skandse, och Dagen derefter indtog hand den med stormende Haand. Nogle hundrede Svenske blefve der ihielslagne, och 600. fangne tilligemed tre tusinde Heste, af hvilke et tusende vare med Sadel och Pistoler munderede. Strax de Brandenborgiske vare kommen i Land, løbe mange Tydske af den Svenske Hær ofver til dennem, saa at de paa en Dags Tid finge ved trehundrede af dennem. Der Kønigsmarck derfore nu saae, at der var Uraad paa færde, førde hand Folcket ofver ad Straalsund. Men to Pramme som i saadan hast hafde taget alt for mange ind, siunke med alt der udi var. Den Sextende begyndte de Tydske som laae i den ny Fehrschantze at reheller, och giøre sig opsættige imod deris Officerere, och nødde deris Øfverst Lieutenant, Klinckav til at gifve sig, i det de lode Porten op for Brandenborgerne. Øfversten vilde skyde efter dem med et Stycke, men de komme bag derpaa och omstyrtede det.