Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-03
Det er næsten nærmere ved at Frankerige og Paven kunne for Alvor blive Uvenner; thi det er ganske vist, eftersom det meldes i selve Diario di Roma: at Paven har i en streng Note, som Cardinal Statssecretairen har den 6te Juni paa hans befaling udstædet til den Franske Ambassadeur erklæret Conventionen af 16de April for krænket og ophævet formedelst Begivenhederne i Ancona den 3die Juni, og forlangt at de Franske Tropper skulde strax rømme Staden. De pavelige Carabinere og Embedsmænd have forladt den, og der er kun bleven en Politie-Commissair tilbage. Fire Batailloner pavelige Tropper staae foran den og holde den som blokeret. Disse sidste Efterretninger bekræftes i en Skrivelse selv af 10de Juni, Carabinerne rykkede ud af Staden, escorterede af Franske Tropper. Da alle Pavelige have forladt Ancona, saa er det der indvortes roeligt: Jndvaanerne celebrere paa alle optænkelige Maader det af dem den 3die Juni gjorte Skridt, allene klage de over Stadens Blokade af de pavelige Tropper; paa flere Steder i Romagna ere udbrudte Tumulter imod disse og de ere blevne forhaanede. Opstanden i Provinsen Benevent bekræftes; Jndvaanerne havde grebet til Vaaben mod de pavelige Shirrer og fordrevet dem; Opstanden blev nu almindelig og mange Excesser bleve begaaede. Den i Naboelaget commanderende Neapolitanske General lob nu 1500 Mand rykke ind i Provinsen, de bleve modtagne med Jubel af Jndvaanerne; men den pavelige Prolegat har protesteret derimod; den arme Pave er omgivet med Krænkelter paa alle Sider; Den Franske Ambassadeur Greven af St. Aulaire skal især incommodere ham, da han antager sig regationernes Sag med den største Varme. Men Pavens Fortørnelse og Kongen af Hollands Ubøie ighed ere for Øieblikket kun Smaating mod den vilde Krigslue, som brænder i Orienten, og som kan lede til de vigtigste Følger. Man har Breve fra Livorno, som melde, at Sultanens Flaade blok rer Alexandria; men at Jbrahim Pascha er rykket ind i Damascus og at St. Jean Acte er faldet i hans Hænder. Alle Søestæder paa Kysten af Syrien fra Gaza i gamle Philisterland, og til Latakia, gamle Landicen, ere underkastede Paschaen af Ægyptens Herredømme; Fyrsten af Libanon, Emir Beschir, har Commanboen over dem. Denne Efterretning stemmer godt overeens med en anden af 15de Mai fra Alexandrien, som er ankommen til Triest med et Skib, og som indeholder, at det Øieblik da Skibet afsetlede derfra bleve to Ægyptiske Krigskibe sig naliserede, som kom fra Syrien, hvick vare paa det prægtigste pyntede med Flag, og stode af og til Glædeskud, hvilket man antog at bebude en Seiers Efterretning - Da den Tyrkiske Armee vilde besætte Hovedstaden i Bosnien Sargjevo den 28de Mai, saa gjorde Jnsurgenterne et nyt fortvivlet Angreb paa den Tyrkiske Armee; men efter en baa snakket Fægtning i 8 Timer bleve de tilsidst fordrevne. Staden blev besat imellem d. 4de og 7de Juni og man antager at Jnsurrectionen er nu aldeles forbi. Ogsaa Jnsurrectionen i det vestlige Frankerige er saa godt som tilendebragt, kun enkelte Røverbander ere tilbage Man vil vide at Hertuginden af Berri har reddet sig med Flugten; dog veed ingen med Vished hvor hun er. Fyrsten af Talleyrand ankom til Paris om Natten den 22de man troer at han vil overtage en Præsiden spost i Conseilet og organisere et nyt Ministerium, hvorom allerede mangfoldige Rygter krydse, deri bestaae næsten alle de Et erretninger, som den udenlandske Post har medbragt dennegang fra Paris. Det eneste visse, som men hører derfra er, at Hr. Berryer, som er arrest re, i Nantes, har tilstaaet, at han har i Nred den af denne Stad talt med Hertuginden af Beeri at 60 Elever af den polytechiske Skole, som have taget Deel i Rebellionen ere blevne casserede; men at 207 ere befundne aldeles uskyldide; at Kronprinsen fortsætter, sin Reise i det sydlige Frankerige, og har nyelig været i Montpellier, at en ung sværmende St. Simonistisk Pige, Jeanne Destre Veret, har ved den sidste Mønstring overleveret Kongen er Brev, hvori hun opfordrer ham til at realisere denne Seets Planer; endelig at Cholera tager paa nye til i Paris, 30 til 40 Mennesker dø deraf om Dagen, og iblandt de Døde er den berømte Maler Naigeon; men denne Sygdom indfoer sig i Sommer paa mangfoldige Steder og paa mange flere end hvor man vil sige det. Man ved at den raser i Jrland, og man faaer nu først paa engang at høre, at 128 Menn sker ere døde deraf i Hull i det vestlige England; den har udbredet sig fra Erturt til Esleven ind i Thuringen og i Sachsen; og den skal yttre sig paa forskjellige Steder i det Hannoverske, selv i de nordlige Egne; en Forordning er udkommen under 20de Juni, som har til Formaal at hæve eller anderledes modificere de strenge Foranstaltninger, som hidindtil vare foreskrevne med Hensyn til denne Sygdom; vist et i høi Grad velgiørende Skridt, thi intet er skadeligere end at lade Forordninger bestaae, som ikke længere passe til Tidsomstændighederne, og som vedkommende Embedsmænd dog ikke kunne undgaa i mødende Tilfælde at exegere.