Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Blandede Efterretninger. Et mærkværdigt Phænomen i Handelens Rige, som upaatvivleligen vil give Europas mercantilske Anliggender en ganske anden Retning, er de forenede Staters bestandigen stigende Handel paa China. Americanerne besidde i den Henseende afgjørende Fortrin fremfor Britterne, der hidtil, under deres almindelige Søherredømme, have ønsket at kunne faae Eneret til denne Handel. Disse Fortrin bestaae i, at Americanerne have en kortere Vi til China end Engellænderne og de øvrige europæiske Nationer; at de med langt større Fordeel kunne tilbytte sig chinesiske Varer deels mod deres eget Lands Producter og andre Varer; at de ikke, som Europæerne, behøve at tilføre China Guld og Sølv, for hvilke ædle Metaller hiint Rige hidtil, som bekjendt, har været Samlingsstedet. En Hovedartikel, som søges i hele China, er Peltsværk. Jo fornemmere og rigere Mandarinerne ere, desto kostbarere maa deres Peltse være. De ere der ingen blot Luxusartikel, men en reen Fornødenhed. Americanerne see sig saa meget bedre istand til at forsyne dem med denne Artikel, som de ved deres næsten udelukkende Handel med hele Nordvestkysten af deres store Verdensdeel, lige fra Californien til Nordpolen, besidde en uudtømmelig Skat af disse Varer, uden at de behøve at befrygte at andre Nationer, især Engellænderne og Russerne, ville kunne gjøre dem noget Afbræk. De af vilde Folkestammer kun tyndt beboede Nordvestkyster af America, hiin Side Californien, have Overflødighed af Søoddere, sorte, mørkebrune og hvide Bjørne Ulve, Ræve, Vævere, Hjorte, Rakhøns, hvide americanske Luxer eller store vilde Katte, Hermeliner, Caniner, fine Maarer, og andre vilde Dyr i saadan Mængde, at de Jndfødte, uden stor Umage, forskaffe sig Skindene, og i deres Vildhedstilstand, gjerne sælge dem for en Ubetydelighed. De americanske Skibe tilføre de Vilde Jern, Søm, Knive, Meisseler, Skovler, Knapper af Kobber eller farvet Glas, smaa Speile, Tobak, Brændeviin, Krudt, Vaaben, grove Bomulds= og Uldvarer, gamle Klæder, Legetøi, og for disse faae Americanerne de rigeste Ladninger Peltsværker og Dyreskind, hvormed de seile ligge til China, og tilbytte sig igjen chinesiske Varer. Handelen kan drives med smaa Skibe paa 100 til 150 Tønder, som kun koster lidet at udrede, da Skibsfornødenhederne findes i Overflødighed i America, og bemandingen kun behøver at være ringe. Americanerne ere saa vante til at beseile Vestkysten, at de ikke ansee en Reise did for farligere end en Reise til Europa eller endog til Vestindien. De mindste Fartøier, Brigger og selv Skaanerter under 100 Tons seile uden Bedækning hid. Naar intet Uheld indtræffer regnes Fordelen til 3 a 400 PC. Næsten i alle americanske Søpladser begynder denne Seilads at sysselsætte Kjøbmænd og Søfarende. Mange Kjøbmænd i Boston og Salem, i Nyengland, i Bristol, i Rhode-Island, i New-York, Baltimore, Philladelphia, Charlestown o. s. v., ere i faa Aar blevne, meget rige derved. Americanerne staae saaledes det ostindiske Compagnie i London meget i Veien, og dets Handel paa China maa aftage i samme Grad som hines tiltager. Prisen paa Søodderskindet er i Macao og Canton saa høi, at der ofte betales 20 Pd. St. for et eneste. Mangen americansk Matros bringer allene for sin Deelen Fordeel af adskillige 1000 Pd. St. hjem med sig, hvoraf man let kan slutte hvad den americanske Kjøbmand selv fortjener. Men ikke blot Peltsvarer tilføre Americanerne Chineserne; de bringe dem ogsaa et andet vigtigt Product, som har hjemme i America og er ganske ubekiendt i Europa, nemlig den fra umindelige Tider i China saa højt agtede, saakaldte Kraftrod Panax quinquefolia, fransk Cuisses d'hommes, chinesisk: Gin seng eller Schinseng. Chineserne betragte den som en Almeenlægedom i alle Sygdomstilfælde, ja som et Middel til at forlænge Livet, kort, som Europæerne fordum deres Brændeviin eller Aquavite. Det regierende Keiserhuus var længe stolt af, at denne vidunderlige Rod kun voxte, skjønt meget sparsomt, paa dets egen Bund; den gielder for et Keiserligt Regal, og paa de Steder, hvorden voxte, var sat Vagt. Denne Rod, som opveiedes i China med Guld, og som man der troede om, at den kun fandtes i Tartariet, voxer vildt i America paa uhyre Strækninger, fra de canadiske Søer til Georgien, selv i de nordlige Stater, i Newyork og Pensylvanien, i Virginien og begge Carolinerne. Medens Europa intet frembringer, der kan bruges som Tuskmiddel mod chinesiske Producter, eier America saaledes denne vigtige Rod. Den har en mørkerød Stængel, der naaer en Fods Høide, æggerunde Blade, hvoraf der altid sidde tre sammen, og som igjen hvert især deler sig i fem. Den voxer meget langsomt, og efter 15 eller flere Aars Forløb har Roden endnu ikke en Tomme i Gjennemsnit. Americanerne have af Chineserne lært den Konst, at gjøre denne Rod gjennemsigtig, thi da betales den dyrere. De americanske Kjøbmænd kjøbe hver Rod, saaledes tilberedt, for 6 til 7 Piastre Stykket, og faae igjen i China, ligesom den er skjøn til, 50 til 100 Piastre. Jkke langt fra Stranden af den finske Bugt, ved Godset Kunda i Esthland, imellem Rewal og Narva, har Godsets Eier, Baron v. Stackelberg, afvigte Aar ladet anlægge, i en temmelig viid Bugt, en Coffardiehavn, der er en særdeles god Ankergrund, og beskytter mod Vinden over 3/4 af Compasset. Udførslen fra denne Havn, der allerede er bleven besøgt af endeel Skibe, bestaar af Kornvarer, Kornbrændeviin, men især Bygningstømmer, hvoraf de derværende Saugværker sauge aarligen 260,000 Planker og Bræder. Chartet over Havnen og dens Omegn stikkes i Kobber og vil blive at faae i Helsingøer. Tilladelsen til at anlægge denne Havn for Udførslen af de anførte Artikler var af Keiser Alexander allerede givet i Aaret 1808, men Planens Udførelse blev ved adskillige dermed forbundne Vanskeligheder forhalet.