JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Udkomne Skrivter. 4) Originale. 42. Tordenskjold, en Bog for Fædrelandets Krigere. 2 Mk. hos Seidelin. 43. Authentische Geschichte des jetzigen Krieges zwischen Danemark und England, von C. F. Primon. 3 Mk. her Schubothe. 44. Reisen til Kiøbenhavn, et satirisk komisk Skrivt, udarbeidet efter Baron Knigge af J. Wersel. 3 Mk. 4 s. hos Thoring og Colding. 45. Samlinger, Søe=Etaten i Almindelighed, og SøeladetAlademiet i Særdeleshed vedkommende. 5 Mk. 8 s. hos Buch. 46. Den 2den April, et Skuespil af Handrup. Til Beste for den paa hiin Dag saarede Mikkel Juul hos Seidelin. 47. Grundtræk af dansk Grammatik ved Dr. N. L. Nissen. 28 s. hos Arnzen og Hartier. b) Oversættelser. 47. Den stakkels Marie af A. Lafontaine, som Nytaarsgave for 1802. 1 Mk. hos Arnzen og Hartier. 48. Estevanille Gonzalet eller den lystige Fætter, 1ste Deel, oversat af Fransk. 2 Mk. 8 s. hos Thoring & Colding. 49. Diætetiske Medicinsk Haanddog for Søefarende og Reisende af Hennings oversat ved Dr. Tode, 4 Mk. hos A. Soldin. 50. Den gamle Richards Konst at blive riig og lykkelig, en Lommebog for hvert Aarhundrede, oversat af C. F. Primon. 1 Mk. hos Schubothe. c) Smaaeskrivter. 74. Kattenes Kettergang med Hunden. En Fabel med Motto min Søn, vil du i Verden frem, saa buk. 4 sk. Grønnegade 235. 75. J. G. Clausens Minde, erindret ved hans Jordefærd af biskop Balle og Sørgelange af Lektor Guldberg. 4 s. hos Schulz. 76. Om Pollutioner eller Sædens ufrivillige Udgydelse i Søvne af Dr. Davidsen. 12 s. heftet hos A. Soldin. 77. Satanas eller Diævelen som han bør være. 14 s. hos Winding. 78. Slagtebog, eller Anviisning til at Slagte m.m. 1 Mk. hos K. Kristensen. 79. Om Koe= eller Mælkekopperne, uddraget af fremmede Skrivter og udgivet af Skolelærer Joh. Pedersen paa Hirschholm. 16 s. hos Brummer. 79. Den rædsomme og hæderfulde Dag, Kantate i Anledning af 2den April 1801, paa Italiensk Sprog med dansk Text. 20 sk. hos Paaschee. 4) Tidskrivter. For Sandhed, andet Heste. Mk. hos Popp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra den 18de til 24de October. Hovmester Brochenhuus, Examinatus juris Brendholt, Jfr. Lorenzen, Controlør Clausen, Mad. Endholm og Søn, Conferentzraad Ryberg, Agent Ryberg med Frue og Følge, Oberstlieutenant Falbe med Frue, Kammerjunker Raben, Kapitain Suhr, Konsul Lochner med Frue, C. v. Benzon med Frue og Følge, Jfr. Harboe, Sekretair Qvistgaard, Justitsraad Grove med Søn, Kiøbmand Magnus, Frøken Smettau, Søe=Lieutenant Clemens, Kammerraad Hansen, Ritmester Sehested, Kiøbmand Wolff, Mad. de Boor, Major Baron v. Holstein med Svite, Søe=Kapitain v. Holstein, Justitsraad Lange, v. Beust med Tiener, Søenske Grever Erie og Carl v. Piper, Kiøbmand Borckenstein, Viinhandler Daemen med Kone og Barn. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Fra den 17de til 24de Octbr. Præsten J. Kiær, Studiiosus P. O. Brønsted, Ritmester Bulov ved Husarerne og General=Krigscommissair v. Schmidten, Alle til Jylland; Kiøbmand Carstens, S. Herz, Kiøbmand Meining, Giestgiver, Braulien, Grev Lukner, Kiøbmand Bugge, Advokat Feddersen, Kapitain Classen, Jfr. Frydensberg, Kiøbmand Monberg, billedhugger Rathie, Kiøbmændene v. der Pahlen, Thaysen og Amann, Kapitain Schade, Mad. Bundes og Søe lieutenant Clemens, Alle til Holsteen; afskediget MaanedsLieutanant Winding, Søelieutenant Hansteen, Præsten Bendz. Studenterne Andreasen og Hansen, Kammerjunker Brøchdorff, Kapitain Hvidtfeldt ved Nordenfieldske Jnfanterie=Regiment, Kapitain Hvidtfeldt ved Tellemarkske dito og Premierlieutenant Ager ved Aggershusiske dito, Proprietær Askoug, Oberstlieutenantinde Holm, Professorinde Kraft, Primierlientenant Bulov, Toldbetient Moth, Landsdommer Thygeson, Forpagterne Møller og Mellerup, Kapitain Uldall, Jfr. Birck, Landsdommer og Kapitain Grev Trampe, Alle til Fyen; Hollandsk Minister Bangemann Huygens med Tiener til Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 20de October: Skoemagersvend B. Weller strøms Datter, Hedevig Sophie; Fadd. Mad. Smidt, Jfr. F. Lassen, Skoemagermester P. Nielsen og Handelsbetienterne Sarsen og Warenburg. Den 21de: Tømmersvend J.H. Schiøts Datter, Karen Marie; Fadd. Madamerne Rou lund, Kiøbmændene Larsen og Birkeroed, Skoemagermester C. Huus, Blytækker Danche og Tømmermester Barth. S. De Vægter P. Nielsens Søn, Jacob; Fadd. Jfr. M. Ibsen, Jfr. C. Ibsen, Kiøbmændene Jürgensen og Nissen, Skoemagermester J. Frantzen, Bager Wulff og Bogbinder Mile. Den 22de: Dagleier Jens Rasmussens Søn, Hans Christian Fadd. B. C. Lund, M. C. Christiansdatter, Spindemester, F. Hoffmann, Sadelmager G. Ollmutz og Handelsbetient Warenburg. Den 23de: Kiøbmand Frederic Wilhelm Petersens Søn, Wilhelm Guldbrand; Fadd. Barnets Moder, Mad. Schmidt, Kiøbmand Gres, Bager From, Proprietair Petersen, Uhrmager Schmidt og Barnets Fader. Den 25de: Marie Jeppes Datters Datter, Johanne; Fadd. Johanne Hansdatter, Karen Rasmusdatter, Anders Pedersen, Niels Hansen og Peder Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Begravede. Den 19de Octbr.: Dagleier Hans Rasmusens Kone, 26 Aar. Den 22de: Haarskjærer Frank Datter, Anne Elisabeth; 30 Aar. Den 24de: Tienestekarl Ole Larsen, 26 Aar. Den 26de: Bødkermester S. Koks dødfødte. Søn. Jndsende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Kopulerede. Den 16de October i Vester=Schierninge: Mølleren Hr. Søren Jensen og Præsteenken Mad. Johanne Juliane Behmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
AvERTISSEMENTS. Skipper Jens Lind afseiler til Kiøbenhavn først i tilkommende Uge, til samme Tid bliver Galliasen de Sex Venner, som føres under mit eget Navn af Hans Andersen seilfærdig fra Kiøbenhavn; hvilket tiener til Efterretning for de som til den Tid agter at forsende Vahre her imellem, og disse vil nok blive sidste Reiser for i Aar. Jens Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Skipper Anders Hansen er for Tiden i Flensborg og medtager Fragtgods her til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Undertegnede har herved efter Adskilliges Ønske den Ær at bekiendtgiøre sine mange Velyndere her i Provindsen, at endskiønt jeg nu er beskikket til Stadsmusikant i Slagelse, er jeg dog som hidtil, paa Forlangende, villigt at fortsætte mine Dandse=Informationer i de fyenske Kiøbstæder, til visse Tider af Aaret, naar et tilstrækkeligt Antal dertil melde sig og skal det fremdeles være min ivrigste Bestræbelse, at give mine Elever den mueligste Fuldkommenhed, saavel i Positiouen, som øvrige med en tækkelig Dands forbundne Egenskaber. Odense den 28de September 1801. Schade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Hvo som ville lade væve fiine og grove Dug Dreie ler af forskjellige Mynstre, fra 3 til 4 Alen i en Breede ligesom Servietter og andre Dreieler, samt fiine og grove Lærreder m. m. efter forskjellig Bestemmelse, kan samme erholdes hos mig Undertegnede for den billigste Betaling, ligesom jeg lover enhver (som ville have den Godhed at forunde mig Arbeide) min Bestræbelse, for at opfylde deres Ønske, og i alle Dele at paasee regelmæssig Behandling med det som i denne Henseende maatte anbetroes mig. G. Thorersen, Linned=Væver ved Brabetrolleborg, Fredagen den 30te October førstkommende, ved sædvanlig Tid, bliver Generalforsamling i den ældste Klub i Odense, til hvilken Tid Vedkommende ville behage at møde. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Hos Kiøbmand Simon Hempel i Faaborg er nu igjen at bekomme nye hiemkomne Gaasefter samt Nordlands Fuglefterfor billige Priser. Det Huus med Hauge, som ligger ved Svendborg Grubremølle er underhaanden at faae til Kiøbs eller Leie nu 1ste November eller 1ste Majinestkommende, med eller uden Tillæg af en Tønde Land ligesom forlanges, hvorom Liebhaberne melder sig ved Eilersen paa Søeboe. Paa Grund af den os som Executores Testammenti efter ved Døden afgangne Hr. Geheimeraad, Ridder og Kammerherre, Adam Christopher Baron af Holsteen til Baroniet Holsteenshuus. og Langensøe i Fyen, forundte kongelig allernaadigste Bevilling, af Dato 22de September sidstleden, som er læst og protocolleret ved Fyenboe Landsting, Odense Byeting samt Baroniet, Holstenshuus og Langensøe Birketings Retter, indfaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur, samt Fyens Stifts Aviser, sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, Enker med Lauværge, de Mindreaarige med Curator, og de Umyndige med Værger, som maatte have nogen Fordring eller Pretention til høybemelte Hs. Excellence, Hr. Geheimeraad Baron v. Holsteen, det reise sig hvorfra og i hvad Anledning det end maatte være, dermed for os at fremkomme og saadan deres Krav, inden den i Loven foreskrevne Tid for os at anmelde og beviisliggjøre. Odense og Prritslefgaard den 8de October 1801. C. Willemoes. H. J. Hansen, Kammerraad og Amtsforvalter. Kammerraad og Birkedommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Uagtet jeg ei formoder, at min Salig Mand afgangne Rasmus Høiberg forrige Sognepæst for Frørup haver efterladt sig anden eller meere Giæld end den mig er bevidst; saa dog for at bringe alting i Rigtighed ifald nogen mig uvitterlig Giæld, skulle være tilbage indkaldes herved med 6 a 12 Ugers Varsel alle dem som maatte formeene sig at have noget at fordre efter forbemældte min Sal. Mand, at anmælde deres Krav hos min antagne Laugværge Hr. Provst Conradt i Langaae, Præstegaard pr. Nyborg, da jeg vil bestræbe mig for at betale Enhvers lovlige Fordringer. Frørup Præstegaard den 7de October 1801. Som Laugværge S. Nørager. Sal. Holbergs. Conradt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
En habil Jæger, som er forsynet med de beste Recommendationer ønsker sig en Kondition hos et Herskab. Om forlanges, kan han strax tiltræde samme. Hans Opholdsted erfares hos Fæstemanden Schmidt i Køhlerts Stræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Skriv= og Reise : Calender for Aar 1802. gjennemtrukket med rene Blade, faaes for 1 Mk. her paa Adressecomtoiret; gjennemtrukket med dobbelte Blade 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
En uden for denne Byes Nørreport i lille Kræmmermarken, beliggende Jordlod af omtrent 2 Td. Hartkorn, som udgjør 13 Tønder Sædeland, og af fortrinlig Godhed, er underhaanden, at faae til Kiøbs eller Leie, naar Vedkommende desangaaende behage at henvende dem til Vertshuusholder Niels Helt Odense, der samme haver i Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Hvor 10 Stykker feede Foraars=Sviin ere at faae til Kiøbs, derom giver Adressecomtoiret Underretning. Skulde der, imod Formodning gives andre, end de allerede anmeldte Credi= og Debitorer, udi Stervboen efter afgangne Hr. Holm, forhen Sognedegn for Egense Meenighed, bliver samme herved indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde sig hos Undertegnede, da Stervboen ei taaler andet Proclama. Ollerup Præstegaard den 12 Octbr. 1801. J. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Til Stervboen efter Sal. afgangne Madame Else Ramus fød Langsted, Enke af forhen værende Sognepræst Hr. Cosmus Ramus i Assens her i Fyen, formodes ikke videre Gield fordring, end den liden, som Arvingerne selv vide og strax efter Dødsfaldet blev opgivet ; men, for at kunne med deste mere Sikkerhed bringe Alt til Ende og behørig Rigtighed efter benævnte, nu ved Døden bortkaldte Enke, saa indkaldes herved, med lovlig Varsel, Enhver, som i nogen Maade maatte endnu formene sig berettiget til Fordring i Stervboen, de væve fra Landet eller fra Odense, hvor den Afdøde tilsidst i mange Aar har været boende, at de til lovlig bestemte Tid ville fremkomme med hvad, de maatte finde sig beføiede til at fordre og deres Paastand i saa Fald skrivtligen og behørigen beviist til mig Professor Sibbern her i Odense aflevere, da Enhver skal skee, hvad Ret er. Paa Arvingernes Vegne efter deres Odense den 15 Octbr. 1801. Begiering og Fuldmagt. H. Sibbern. M. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-28
Efter Fleres Ønske har jeg nedsat mig i Kiøbstaden Bogense, for der at praktisere Lægekonsteen; Jntet skal derfor være mig kjærere, end ved en trolig Opfyldelse af mine Pligter at erhverve mig den samme Yndest og Tillid, hvorpaa jeg i min forrige Virkekreds har havt saa umiskiendelige Prover. - For mine Patienter er jeg forsynet med de fornødBoock. ne Medicamenter. forhen Eskadronschirurg ved det. fyenske Dragon=Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Freds=Præliminarierne med den høie Port ere nu ogsaa undertegnede i Paris den 9 d. ved Minister Talleyrand og den Tyrkiske Ambassadeur Esseyd=Ali=Effendi, og bleve den 17de bekiendtgjorte Folket med 60 Kanoners Affyring. Denne Traktat bestaaer af 4 Artikler, hvori fastsættes: 1) at hele Egypten skal rømmes af den franske Armee strax efter disse Præliminariers Udvexling, og at Franzoserne i øvrigt for Fremtiden skulle tilstaaes de samme Friheder som andre Magter; 2) den franske Republik erkiender de 7 forenede Øers Republik, og Porten antager igien Frankerigs og Ruslands Garantie; 3die Artikel angaaer de under Krigen konfiskerede og seqvestrerede Godser og alle Fangers giensidige Løsladelse; 4) de forrige Traktater imellem begge Stater skulle fornyes, og den franske Republik skal nyde samme Handels= og SøefartsRettigheder i de Tyrkiske Stater, som de meest begunstigede Nationer. - Fredstraktaten med Rusland, som er sluttet Dagen før og bestaaer af 7 Artikler, har efter Omstændighederne ikke noget Udmærkende. Med de giensidige Gesandtskaber og Handelsforhold forbliver det paa samme Fod som for Krigen, med Undtagelse af de Modifikationer, som Tiderne medføre. Begge Regieringerne give hinanden det Løvte, ikke at taale at nogen af deres Undersaattere direkte eller indirekte fører saadan Korresvondents med det andet Lands Undersaattere, som maatte sigte til at nedbryde de nærværende Konstitutioner og anstifte Uroligheder. Denne Traktat gielder ogsaa for den Bataviske Republik, og maae være ratificeret og udvexlet inden 56 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Statsraaden Joseph Bonaparte er nu udnævnt til fransk befuldmægtiget Minister ved Fredskongressen i Amiens hvorhen den Russiske Gesandt, Grev v. Markow, og saa vil begive sig. Søeministeren har alt anbefalet de lette Flotillers Aftakling, alle Skibseqvipager sættes paa Fredsfod og Kaperbrevene erklæres for ugyldige. I Krigsdepartementet er man ogsaa sysselsat med store Reductioner, da Armeen nu virkelig skal sættes paa Fredsfod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Den nye Konstitution for St. Domingo bestaaer at 13 Kapitler, og fastsætter blant andet: at Slaveriet den er afskaffet, saa at Enhver, af hvad Farve han er, har Adgang til alle Embeder; den Katholske Religion skal være den herskende; Ægteskilmisser taales ikke, og Gouvernøren Toussaint Louverture skal korrespondere direkte med Moderlandets Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Batavisk Republik. Den nye Regiering eller saakaldte Statsbewind er alt den 17de bleven færdig, og bestaaer, foruden de 3 Direktorer Haersolte, Pymann og Begiers, af den fordums Gesandt i Paris, Brantsen, Ex=Søeminister Spoors, Burmannia Rengers Medlem af Generalstaterne 1795 og 6 Repræsentantere. Til første Præsident er udnævnt en af disse sidste, ved Navn de Beveren. De to protesterende Direktorer van Sminden og Ermeriusere følgelig imod Formodning reent tilsidesatte. Statsraadernes første Værk var, at erklære de suspenderede lovgivende Kamre for opløste. De fleste Lemmer, i samme have desaarsag forladt Haag og begive sig til deres Hiem, og blot de, som nære Haab om at blive valg. te til det nye lovgivende Korps, der kuns skal bestaae af 35 Lemmer, have opsat deres Reise. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 16de Octbr. var en mærkværdig Dag, da det netop var 2 Aar siden Bonaparte kom tilbage til Paris fra Egypten. Man tænke sig, hvilke store og heldige Forandringer, denne Tidspunkt har frembragt. Dengang rasede Krigen og nye indre Uroligheder truede med at omstyrte Republiken; nu haves Fred med alle Nationer og Rolighed i det Jndre. En Journal udtrykker sig i Korthed saaledes herover: "ved at sammenligne disse to Epoker behøver man kuns at være Franzos, for at fole Stolthed og Enthusiame, og kuns Menneskeer, for at føle Agtelse og Beundring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Moniteuren bekiendtgiør nu først to Breve fra Neger generalen Toussaint Louverture, som ere over 8 Maaneden gamle og overbragte med Korvetten den forlorne Søn. Toussaint roser deri Soldaterne paa St. Domingo meget, da han ofte maatte opholde dem paa Marschen, for at give Kavalleriet Tid til at følge dem. Han haaber, at de ikke ville give de Europæiske Tropper noget efter, naar de engang blive bedre disciplinerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Paa de Pariser Theatre spilles alt en nye Operette, som kaldes Freden i Kanalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Den første Koureer, som fra et Pariser Handelshuus bragte Efterretning og Freden med Engelland til Madrid, blev hæftet som en Logner, indtil en Koureer fra Regieringen nogle Timer derefter stadfæstede hans Udsagn. Man bemærker nu, at ikke Republikanerne, men Ludvig VI har afskaffet Jødetolden i Frankerig, og at i det derover udkomne Edikt siges: de Tider ere forbi, da man behandlede disse Folk som Qvæg.) Ludvig VI afskaffede ogsaa Torturen og Slaveriet paa Krongodserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Jtalien. J Maylland er nu istedet for det anordnede tvungne Salg af Nationalgodser ved et Lotterie, besluttet en nye Kontribution af 15 Millioner Liver, som skal inddrives af de rigeste Huuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Engelland. Under Rubriken af et mærkværdigt Dødsfald læses i en Aftentidende følgende Satire, der kan ansees som en Essents af alt hvad Oppositionen i de sidste 7 Aar har talt imod Krigen, og giver et nyt Beviis paa, hvor frit man her endnu kan udlade sig om offentlige Personer og Begivenheder :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Torsdagen den 1ste d. er den berømte Hr. Krig afgaaet ved Døden af en udtærende Syge i Downinggaden. Hans Herkomst var, ligesom den store Alexanders og andre berømte Heltes, uvis. For og andre Lærde, som nøie have undersøgt hans Slægtregister, paastode, at han var et uægte Barn. Pitt og en stor Stemmefleerhed erklærede ham for retmæssig. Om hans Forældre vare Engelske eller Franske var man ei heller enig. Nogle holdt Hr. Pitt, Andre Borger Sansculot for hans Fader. Midlertid kunde Hr. Pitt ikke have viist større For kierlighed for Drengen, end han virkelig giorte, om Moderen havde udlagt ham for Barnefader. Hans Venner, tilskrev hans store Kiærlighed for Menneskehedens Sag denne Yndest, men Frue Fama, som kun sielden brugen Kiærligheds Kaabe, satte samme paa hans Faderhiertes Regning. Den Mening, at et Barn, som man tilkiender flere Fædre, sielden finder een omhyggelig Fader, indtraf ikke med Hr. Krig. Fra hans Fødsels Øieblik, deeltog hele Europa i hans Skjøbne. Men ingensteds var man mere bekymret for ham end i Engelland. De Brittiske Ministre vare Dag og Nat betænkte paa hans Opdragelse og tilkommende Lykke, som det største Nationalananliggende. Den største Vanskelighed bestod i, hvad Haandtering, eller Bestemmelse man skulde give ham. Herover vare Meningerne meget deelte. Greven af Liverpool foreslog at lade ham træde i Kompagnie med John Bull, en respektabel Kiøbmand i London, og haabede, at Drengen ved sit indtagende Væsen vilde befæste Handelsmonnopoliets Firma. Hr. Windham, som kiendte Krabatens Færdighed i Aareladning, Amputering og Beenbrud, samt hans store Tilbøyelighed for Kirkegaarde og Liig, vilde giøre en Saarlægge af ham. Hr. Dun das var af en anden Mening, og vilde bruge ham til Exerceermester for de til udenlandske Erpeditioner bestemte Engelske Rekruter. Dog gave de alle med somme lig beskedenhed efter for Hr. Pitts bedre Jndsigter, hvorved de alligevel til maatte omsadle, thi aldrig var nogen Veirhane foranderligere, end Premierministerens Gemyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Den Afdødes Liig blev jordet Løverdagen den 19de Octbr. om Aftenen, ved Fakkelskin og under almindelige Jlluminationer. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
J de 17 Aar Hr. Pitt har været Minister, er Antallet paa Almisselemmer i Engelland steget fra 1/2 til 3 1/2 Millioner Siæle, hvorved altsaa er aabnet saa meget større en Virkekreds for Godgiørenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Som det hedder er den franske Underhandler Otto bestemt til fransk Ambassadeur i Nordamerika. Mærkelige er det ellers, at den sidste franske Statsdepesche, som før Krigens Udbrud i Aaret 1793 blev sendt til London, men dengang ikke antaget, var skrevet af denne samme Mand som nu saa lykkelig har tilendebragt det store Fredsværk, Der tales om en Formæling mellem en Russisk Storfyrstinde og den Engelske Prinds Adolph. Følgende er en kort Oversigt af de giensidige Fordeele, som Freden forskaffer den franske og Engelske Regiering: Storbrittannien erobrede under Krigen Ceylon, Gothaabs Forbierg, alle franske og hollandske Besiddelser i Ostindien (Batavia og Jøle de France undtagne), Martinique, St. Lucie, Tabago, St. Pierre og Miqvelon, Surinam, Demerari, Curassaa, Minorka, Malta og Egypten. Frankerig tilkiempede sig i Krigen Belgien, Rhin grændserne; Savoyen, Piemont, det Majlandske, Ge nun, Toskang og Herredømmet i hele Jtalien, Allianzen, med Spanien, Portugals Underkastelse, den spanske Deel af St. Domingo, den Helvetiske, Bataviske, Cisalpinske og Liguriske Republiks Stiftelse og befæstelse, samt et nyt Monarkies, Kongeriget Etruriens Oprettelse. - Ved Freden vinder Engelland Ceylon og Trinidad, og at Gothaabs Forbierg bliver en Frihavn. Ved Freden beholder Frankerig eller faaer tilbage: Belgien, Rhingrændsen, den spanske Deel af St. Domingo, alle Erobringer, i Ost= og Vestindien, nemlig: Pondichery, Rajapore, Martinique, St. Lucie, Tabago, St. Pierre og Miqveson, og faaer Jndflydelse paa alle ovenmeldte Republiker. Videre udvirker det Kongeriget Etruriens Erkiendelse, og skaffer Hollænderne og Spanierne deres Besiddelser tilbage, paa Ceylon og Trinidad nær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Tydskland. Den 17de d. havde den franske Ambassadeur med sine 3 Legationssekretairer endelig Andients hos Keiseren og overgav ham sit Kreditiv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Den i ældgothisk Smag opbygte Ridderborg i Laxemburg, er nu høitidelig indviet. Hoffet spiste omkring 3 runde Borde, hvorved den gamle Riddercostume ganske bleve lagttaget, Keiseren drak først Borgfruens Skaal a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Der er nu besluttet et Laan af 10 Millioner Gylden i Form af et Lotterie, for at bringe den klingende Mynt igjen i Omløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Den bekjendte Hofraad Jung i Marburg har nu ladet sine Tilhængere vide, at de Dødes første Opstandelse vil indtræffe imellem Aarene 1830 og 1836, hvorover en Mand ved Nederrhinen har ophævet Bygningen af et nyt Huus, da hans Børn dog ikke vilde faae nogen Nytte af samme. Nogle antage, at den Kommet, som vil lade sig tilsyne i Aaret 1836, skal antændes af Solen, og igien sætte Jorden i Brand, endskiønt den kun kommer Solen paa 12 Millioner Mile nær. Det er derfor got, som Lichtenberg siger, at Fornuften nogle Aar i Forvejen besætter de høje Steder, hvorfra den kan beskyde Overtroen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Preussen. Prinds Carl af Curland er den 16de død i Kønigsberg i sit 74 Aar. Ligesaa er den af Diævelens Gallerie og andre Skrivter bekiendte Krigsraad Cranz død i Berlin den 19ded. Tyrkiet. J Konstantinopel er Alexandriens Jndtagelse og Franzosernes Fordrivelse af Egypten høitideligholdt. med mange Glædesfester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-10-30
Der er nu sendt 12 tyrkiske og Engelske Fregatter til de 7 forenede Øers Republik, for at dæmpe Oprøret. Paa Zanthe ville Jndvaanerne med Magt under Engelsk Herredømme, hvilket Kongen af Engelland dog har afslaaet dem.