Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-17
Ved Gjennemgaaelsen af dette foreløbige Regulativ savne vi, blandt flere væsentlige Bestemmelser, i Særdeleshed 4, der, efter vor ærbødige Formening, ere af den Vigtighed, at der, snarest muligt og i alt Fald forinden det mere fuldstændige Regulativ kan ventes udarbeidet, bør gjøres de fornødne Skridt til deres Optagelse blandt de andre regulative Bestemmelser, der sandsynligviis i en længere Tid vil blive Rettesnoren for Bestyrelsens Virksomhed. Disse 4 Bestemmelser, til hvis snarest mulige Optagelse paa Regulativet, vi ikke kan andet end ønske, at Communal=Bestyrelsen vil gjøre de fornødne Skridt, ere formeentlig følgende: 1) at Magistraten her i Byen tilforordnes et borgerligt Medlem, efter det i Frdn. af 24de Octbr. f. A. indeholdende Kongl. Tilsagn; 2) at i Stedet for, at Skatteligningerne efter Regulativet skulde skee ved selve Magistraten og de eligerede Borgere, burde saadan Ligning foretages af en særskilt Lignings-Commission, bestaaende af i det mindste 6 udvalgte Borgere i Forening med 2 af Repræsentanterne og Kæmneren; 3) at Kæmneren stedse burde vælges blandt Borgerskabet, uden anden Løn eller Emolument, end han hidtil har nydt, og 4) at Communal=Regnskaberne, efter at være reviderede og deciderede, offentliggjøres ved Trykken. Med Hensyn til det første Punct, om en borgerlig Raadmands Ansættelse i Magistraten, skulde vi ærbødigst tillade os at yttre, at ligesom Hans Majestæt Kongen i selve Commune=Anordningens 5 1 allernaadigst har tilsagt enhver Kjøbstad af nogen Betydenhed saadan Ansættelse, og Allerhøistsamme saaledes heller neppe uden sær vigtige Grunde. som vi ikke antage at være tilstede hos os - vilde nægte en Commune denne Faveur, saaledes seer man ogsaa af den Kongelige Resolution af 24de Januar d. A. (Coll. Tid. p. 119) at Hans Majestæt i den Grad har værdiget alle vedkommende Communal=Bestyrelsers Jndstillinger i saa Henseende den Opmærksomhed, at Raadmænd ere blevne beskikkede i alle de Communer, hvorfra Jndstilling derom er skeet. Det kan ikke heller nægtes, at det jo i mangfoldige Tilfælde og navnligen med Hensyn paa de Erklæringer, som Magistraten i de Communens Tarv vedkommende Anliggender, kan have at afgive, vil være af høieste Vigtighed for Byens Vel i det Hele, som for hver enkelt Borgers især, at et Medlem af Borgerskabet har Sæde og Stemme i Magistraten i Overeensstemmelse med fornævnte Commune=Anordning, og da Nakskov Kjøbstæd, som Provindsens største og vigtigste Søe og Handels=Plads, forhen har havt 2de Raadmænd og det derhos antages at være et almindeligt Ønske hos Borgerskabet, at en Raadmand maatte bevilges ansat her, saa holde vi os ogsaa overbeviist om, at den forenede Communal-Bestyrelse vil gjøre fælleds Sag med Borgerskabet og i saa Henseende gjøre de fornødne Forestillinger til Hans Majestæt Kongen igjennem det Kongelige danske Cancellie og Stiftsbefalingsmanden. Betræffende dernæst det 2det Punct, angaaende en særskilt Lignings-Commission, i Stedet for, at Ligningen, efter det midlertidige Regulativ, forrettes af Magistraten og de Eligerede, maae vi ligeledes udbede os Tilladelse til den bemærkning, at det synes mindre rigtigt ja endogsaa principstridigt – at selve Communal=Bestyrelsen skal foretage de Skatte=Ligninger, over hvis Grundethed eller Ugrundethed den selv, efter 6 22 kan komme til at afgive Betænkning, hvilken vel i de fleste Tilfælde, og paa Grund af den menneskelige Skrøbelighed, ogsaa vilde komme til at gaae ud paa at forsvare den af dem selv gjorte Ansættelse, som nogen kunde finde sig beføiet til at paaanke, og med hvilken Betænkning Amtmand og Cancellie, som endelig skal decidere efter 622, uden selv at kjende de personlige Forhold, i Almindelighed maa lade sig nøie, hvorved Borgerskabet maatte komme til at savne den Garantie for en rigtig og forholdsmæssig lige Ansættelse, som Communal-Bestyrelsens Control med og Revision af en særlig Lignings Commissions Arbeider, ganske naturligen maa afgive.