JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-02-07
AVERTISSEMENT. Priserne paa Lys. om sælges paa gl. Amagertorv Nr. 7 i Kielderen er nedsatte til Formelys med Bomuldsvæger pr. Lpd. 64 Rbmk., Pd. 4 Rbmk. Svedelys med dito dito 60 Rbmk., Pd. 3 3/4 Rbmk. Svedelys med Linnede dito 56 Rbmk. Pd. 3 1/2 Rbmk. veritabel Knaster 15 Rdlr., bedste Verain 12 Rdlr., sii Petietnaster 12 8 Rdlr., simpel dito 10 Rdlr., Amerikansk Knaster 11 Rdlr., Liverpool. Nr. A. 11 Rdlr., dito E. C. 10 Rdlr., Portoricco Petum optimum 10 Rdlr., faaes i Aabenraae No. 243, 1ste Sal. fulde nogen der i Siælland have en Paatuglehøne at sælge, vilde de behage at melde sig i Kiøbenhavn i Gothersgaden No. 11. Adelgaden Nr. 238 kiøbes danske Vinter Harreskind. sin Mellersvens og Landet søger Condition til 1ste Maji som Mestersvend, sammene 3 kan og faaes en Møllerdreng. Anviisningen skeer, Dronningen vergade Nr. 401 Litr. B. i Kielderen. hvid Havannasukker 7 Mk. 8 s., bruun dito 6 Mk. 8 s., Raffinade 11 a 12 Mk., Melis 9 a 10 Mk.. Sandig 14 Mk. 8 s. a 14 Mk., St. Croix huddersukker 4 Mk. 8 s., affe 7 Mk. 7 Mk. 8 s., gode Svedsker 7 Mk. de Rosiner 9 Mk., tørre Kirsebær 7 Mk., Sago 5 Mk., Risengryn 5 Mk. s., god fynsk Lim 7 Mk. Pd., Roer eller Lampeolie 8 Mk. Potten, alt tigsbankpenge, nogle Kasser haard og hvid Sæbe, med flere Urtekræmmer lare faaes tilkiøbs hos L. Schinde. i Frederiksborggaden No. 144, 3die Gaard : fra Nørreport i Kielderboutikken.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Cold. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Hansen. Bentler. Bevilling for Handelshuset Duntfeldt & Compagnie til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne til Handelshuset Boalth & Compagnie i Tranquebar i Ostindien, Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre hos det forhenværende Handelshuus, under Firma Boalth & Compagnie i Tranquevar i Ostindie, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. i Kiøbenhavn, den 14de Januar 1814. Duntfeldt & Compagnie. Stadsret i Kiøbenhavn den 3die Januar 1814, ere Arvingerne efter Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og følgende under det nordre Grønlandske Jnspectorats Skifte Jurisdiction Afdøde, saasom: Kiøomm Christian Frederich Hount, død paa Colonien Jacobshavn den 20 April 1808. Bødker Nicolay Falckenberg, død paa Colonien Christianshaab den 7de Julii 1818. Kiøbmand J. Rasmussens afdøde Hustrue, Christine Marie fød Volckersen, død paa Colonien Omenack den 9de December 1807. Natros Lars Hansen Dyerøe, død paa Colonien Rittendeenck den 25de Januar 1809.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Matros Jens Jacobsen, død paa Colonien Upernavick den 27de August Tømmermand Peder Jensen Hornbeck, død paa Colonien Christianshaabden 19de September 1809. Smed Niels J humsen Lundorf, død paa Colonien Upernavick den 19de Der mber 18 9. stor Christen Johansen Prinz, død paa Colonien Rittenbenck den 4de Januar 1811. Colonit Svend Larsen, død paa Omenack den 2den September 1811. Matros Henrich Jensen Tørring, død paa Colonien Egedesminde den 7de April 1812. Afstient Jens Parelius Schach, død paa Omenack den 3de Augus 1812, Jndkaldede, i Følge Plakaten af 3die Junii 1791 og 10de Februar 1792, at de inden den i Loven foreskrevne Tid vilde anmelde sig for Skifteforvalteren Jnspekteur Peter Motfeldt paa Logen Godhavn for at beviisliggiøre deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet. Ligeledes ere saavel Dede som Creditorer efter forbemeldte Afdøde med lovlig Varsel indkaldede. Vedkommendes skrivtlige Anmeldelser modtages paa det Kongelige Grønlandske Handels-Contoir i Kiøbenhavn, og besørges derfra, saasnart Leilighed gives, oversendt til Skiftestedet.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
di Wilerslev Bye og Sogn, Huulberg Herred, Vilorg Amt, er ved 1 Døden afgaaet Sognedegnen for Weierslev, Aldt og Thorsøe Menigheder, Niels Christian Mønster. Ved Skiftet, her er taget under forlig Behandling, er anmeldt følgende Arvinger: En Sen Hr. Jens Mønster, boende i Randers, og en Datter, Effe Marte, gift med Toldbetient Ole Strøm i Saan paa Mort i Norge. Dese, og om flere Arvinger ere, tilligemed Stervboets Kredi= og Deditorer, indkaldes herved ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Houlberg Herreds Kontoir i Randers, den 22de Januar 1814. Neckelmann.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792, indkaldes i herved med 12 Ugers Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre, efter deri Byen afdøde Postmester og forhenværende Kiøbmand JaKielland, at anmelde og beviisliggjøre disse deres Fordringer, for undertegnede Boets Stift forvalter. Stavanger, den 24de December 1819. O. A. Løwold, Byefoged Slitaire Personer, nemm: Creditorer og Arvinger efter nogle paa Sygehuset her i Kiøge afdøde min se 1. Hans Rasmussen Laurup af Siellandske Skarpskytter=Corpses 4de Compaa c. Ribe Amt, død den 22de Septbr. 1813. 2. Niels Christensen Bonum af samme Corps, død den 16de October, a. Nertberg af samme Corps 1ste Compagnie, død den 10de November 183, og 4 Niels Nielsen Try holm af Husar=Regimentets 4de Excadron, ded 17de Novde 1813 udkaldes herved at møde inden den i Loven bestemte Tid, Creditorerne fori godtgiøre deres Fordringer og Arvingerne for at legitimere re leveret. Køge, den 20de Januar 1814. Christian Crel.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Forpagtning. Jomfruens Egede, Hovedgaards-Avling og Hollænderie i Siælland, ved Faxøe, agtes bortforpagtet, ifald antageligt Bud skeer, i 3 Aar fra 1ste Maji 1814 af at regne, paa de Conditioner som der Dags Formiddag fra 10 til 12 Slet kan erfares paa Jomfruens Egede Skriverstue, ligesom og det der henhører til Forpagtningen lige derfra kan anvises. Ellers bliver Conditionerne til Eftersyn Hr. Giæstgiver Carl Hansen uden for Kiøge, Hr. Giæstgiver Ost de 3 Hjorter paa Vestergade i Kiøbenhavn, i Callundborg Postgaaa, Corsøer dito, Hr. Giæstgiver Jensen i Wordingborg, i Prindse Roeskilde, paa Slagelse Postgaard, og hos Hr. Giæstgiver Petterik i Ringsted samt hos Hr. Viinhandler Sorterup i Nestved. Ancisk nen over denne Forpagning agtes holdt udi bemeldte Hr. Carl Haat, sens Giæstgivergaard siden for Kiøge den 17de Februar dette Aar ; d. 11 Formiddag. Christianslund, den 31te Januar 1814. A. G. Beck, Birkedommer og Auctions Directeuvillige Vilkaar til 1ste Maji d. A. Liebhaberne ville behage at melde Nødstrupgaards Hollænderie af 150 Køer er at faae i Forpagtning og paa bemeldte Gaards Skriverstue, hvor Conditionerne ere til Eftersyn. Tiende, ikke blev bortforpagtet ved den derover holdte Auktion den 25 Ja Brændeviinsværket paa Slagelse Byes Slottensgade med Jorder Januar, saa er samme enten samlet eller adskildt, nemlig Værket ente uden eller med en mindre eller større Deel af Jorderne eller disse og Tiende hver for sig, at erholde i Forpagtning eller Leie, naar de der maatte attra samme vilde melde dem hos Birkedommer Nørgaard paa Ledreborg u Roeskilde inden Februar Maaneds Udgang. Det anmærkes i Henseende Brændeviinsværket : at dette bestaaer af 2 Kiedler, begge paa 16 Tønde, med Kar og alle udfordrende Invemarier, foruden Bryggerkiedel alt af 1 og indrettet efter de nyeste Brænderier; at der er overflødig og godt Va til Stedet ; at Vaanings- og Udhuse er nyt og beqvemt indrettet, og hvo der endnu maatte mangle i Indretning eller ved Broelægningen istandse tes af Eieren; at Eieren er villige at anskaffe og lade følge som Jnventarius med Værket i eller 200 Tønder Kornvare og 20 til 30 Favne Brænde i endelig at med Værket følger Rettighed til at skiære 500 Læs Tørvaar i Nærheden deraf. Jorderne, for saavidt de ikke allerede er bortleiet, bestaae af 38 Tønder Land geometrisk fortrinlig gode. Tienden bestaaer af 165 Tønder tiendeydende Hartkorn.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Auctioner. J Onsdagen den 9de Februar førstkommende, i Middagsstunden, blived offentlig Auktion paa Børsen bortsolgt: En Pante=Obligation, udstædt af Anders Bendsen den 29de Junii 181, stor 3000 Rbdlr. S. V., med 4 pr. C. Rente, uden Opsigelforfalden til Betaling i 11te Junii Termin d. A. med 3die Priritets Panteret i Udflyttergaarden Aagaardssminde, beliggeni Holbechs Amt, Tusse Herved. Conditionerne og Panteforskrivningen ere til Eftersyn paa CancellieraFugls Contoir paa Vestergaden No. 7.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Jnsdagen den 9de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imelle, 2 og 4 Slet, bliver Gaarden No. 25 paa Nørregaden, i Nærhedeaf gammel Torv, anden Gang opbuden til Bortsalg ved offentlig Auktiosom afholdes i den sælgende Gaard. Gaarden er assureret for 41000 Rbdl. S. V. Forhuset og Mellembygningerne ere indrettede til Beboelse i Familier, 4 a 7 Værelser for hver Familie, foruden øvrige Beqvemmelig heder. Baghuset og Baggaarden er skikket til Fabrik og Pakhuusle lighe- og bruges for nærværende Tid til et betydeligt Giæstgiverie. I Gaarden Staldrum og Vognremisse. Conditionerne, Vurderingsforretningen e ovrige Eiendommen vedkommende Dokumenter ere forinden Auktionen behageligt Eftersyn paa Cancellieraad Faals Contoir paa Vestergaden No. Fredagen den 11te Febraar, om Eftermiddagen Kl. 1, bliver ved Au 1 tion i Wordingborg bortsolgt den ved Kaperförer P. Geicken den indbragte og ved Over Admiralitetsretten priisdomte Hukkert-Calease 5. Johanner, drægtig efter Riga Maalebrev 87 svære Læster ; Skibet med 12 behør forevises af Hr. Kiøbmand H. Staal sammesteds, en Inventarii-Liste er til Eftersyn hos Undertegnede. Kiöbenhavn, den 2den Februar 1814. N. E. Ferch. L. K. Birch.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Fredagen den 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. imeller 9 og 11, bliver afdøde Rodsmester og Tallotterie=Collecteur Munchs forhen afdøde Hustrues fælleds Stervboes Huus i Myntergaden Nr. 13. i Følge Omvurderingsforretning, ved Auktion 4de Gang opbudet har Høistbydende at vorde bortsolgt Auktions Conditionerne, Vurderingfretningerne, Maalebrevet og øvrige Adkomstbreve forevises paa Prokurat Brønlunds Contoir i Gaarden paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaarstrædet No. 147.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Insdagen den 16de Februar, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auc(tion i Huset No. 9 paa Hiørnet af gar mel Amagertorv og lille Haliggeiststrædet bortsolgt :Et Partie engelske Manufactur- og Fabrik=Vare, bestaaende af KlædPiqve, Cambringe, Musseliner, Dinty, Strikkegarn, Handske en betydelig Deel Jsenkram og Calanterie-Vare, og Haandværk redskaber af forskiellige Sorter. Hvorover trykte Specificationer nogle Dage forinden Auctionen blive af erholde hos Mægler Hans J. Herlöw.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Mandagen den 21de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 1. Vi bliver ved offentlig Auction i Nyested bortsolgt det ved Maanedslieutnant Roholt i Forening med Kaperfører Robert dertil indbragte og senere ved Overadmiralitetsrettens Dom priisdømte Skib, Briggen Minerva kaldet, drægtig circa 60 Commercelæster med Jnventarium samt staaende og løbende Redskaber, og derefter bemeldte 21de Februar og følgende Dag, sammes indehavte Ladning, bestaaende af : Caffe i Sække, circa 111070 Pd. Netto. Dito i Foustagier, circa 31420 Pd. Netto. Topsukker, circa 37279 Pd. Netto. Sirup i Tønder, vog circa 6024. Pd. Netto. Inventarii-Listen for Skibet, tilligemed trykte Fortegnelser over Ladningen af hvilken den Deel, som i følge Forordningen af 29de September f. A. bortsælges imod Betaling i rede Sølv, forauktioneres først og dernæst det øvrige Deel, som bortsælges i Rigsbankpenge Navneværdie, bliver at saa hos Hr. Grosserer Peter Koford paa Christianshavn og paa Toldkammeret i Nyested 8 Dage forinden Auktionen.
Berlingske Tidende, 1814-02-07
Torsdagen den 24de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Stadens Kæmner-Contoir ved offentlig Auktion, bortsolgt en Det af Giernin en i den gamle Natterenopationskule paa Amager, efter de Conditioner, som forinden Auktionen findes til Eftersyn paa Auktionsstedet, Tillige underrettes vedkommende Jordbrugere om at den hidtil har Tilladelse til at kunne, naar de ville forskaffe sig Giødning af Kulen m. Betaling af 4 s. pr. Læs, fra nu af ganske ophører, saa at de, som herefter attraae at benytte noget af denne Giødning maae see sig at erholdt samme ved den derover afholdende Auktion. Kiøbenhavns Kæmnercontoir, den 1ste Februar 1814. Kand Sørensen. Weydel.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 3die Januar. Tale af Hr. Fontaines i Senatmødet den 27de December 1818. Sandhed er Sendtets forsk Pligt mod Monarken og Folket. Den critiske Stilling hvori Fædrenelandet nu befinder sig, gjør denne Pligeend mere forbindende.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Keiseren opfordrer selv alle store Statscollegier til at fremkomme med deres Meninger. Et i Sandhed Fyrsterne værdigt Exempel, heldig Udvikling af hine monarkiske Statsforfatninger, hvor Magten, concentreret i een Enestes Haand, befæstes ved Alles Tillid, og, i det den giør Nationens Mening til Tronens Værn, paa den anden Side lader Undersaatterne føle deres Værdighed, som en retmæssig Løn for deres Opofrelser. Saa høimodige Hensigter bør ikke forfeile deres Meed. Derfor har ogsaa den Commission, som udnævntes i Eders Møde den 22de December, og for hvem jeg har den Ære at føre Ordet, paa det nøiagtigste veset de den af Hertugen af Vicenza forelagte officielle Actstykker. Fredsunderhandlinger have begyndt. J bør kiende deres Fremgang; J bør ikke være for ilfærdige med Eders Døm. En simpel Fortælling deraf maa ved at oplyse Eders at Mening forberede Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Da det østerrigske Kabinet aflagde Meglerens Rolle, da Alt var lede at Congressen til Prag var sin Oplysning nær, vilde Keiseren, endnu engang giøre et Forsøg paa at skaffe Fastlandet Fred. Hertugen af Bassano en til Fyrsten af Metternich Han foresaa at neutralisere en Punkt paa Grændsen, og der, selv under Fiendtlighedernes Fortsættelse, atter tage fat paa de Underhandlinger man Prag havde begyndt. Ulykkeligviis vare de første Forhandlinger, uden Virkning. Den Tidspunkt da dette fredelige Skridt gjordes er vigtig. Det var den 10de August sidstleden. Slagene ved Lützen og Bautzen vare i frisk Minde. Dette Ønske mod Krigens Forlænd gelse yttredes altsaa paa en Maade paa hine to Slages Dag. Det franske Kabinets Bestræbelser vare frugtesløse, Freden fiernede sig, kiendtlighederne begyndte paa ny. Tingene antoge et andet Udseende. De tydske Fyrsters Soldater, som lig vare vore Allierede, viiste mere end een Gang, naar de fægtede under vore Faner, en tvetydig Troskab; paa een Gang afkastede de Masken og forenede sig med vore Fiender. Nu kunde Formaalet for et saa ærefuldt begyndt Felttog ikke meere have det forønskede Udfald. Keiseren, saae at det var Tid at byde sine Franske forlade Tydskland. Fægtende næsten ved hvert Skridt førte han dem tilbage, og selv paa den trange Vei, hvor saamangt et Frafald og hemmeligt Forræderi hindrede hans Marsch og Bevægelser, betegnede Stier hans Spoer. Under saa store Besværligheder, som kun han alene kunde overvinde, fulgte vi ham med Ængstelighed. Vi have med Glæde seet ham komme tilbage til Grændsen, ikke med sin sædvanlige Lykke, men heller ikke uden Heltedaad og Hæder. Ankommen til sin Hovedstad har han bortvendt Øiet fra Valpladsene, hvor Verden i femten Aar beundrede ham; endog Tanken om de store Planer han dengang lagde, har han opgivet. Jeg bruger hans egne Udtryk, hans Hierte er aabent og vi have deri læst vore egne Følelser. Han har ønsket Freden, og saa efte Haabet om en Underhandling viste sig, stræbte han at realisere det.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Krigsomstændighederne have foranlediget Baron de St. AlgnansSendelse til de allierede Fyrsters Hovedqvarteer. Han har der confer reret med den østerrigske Minister, Fyrsten af Metternich, og GrevNesselrøde, russisk Minister. Begge have i deres Hoffers Navn i en fortrolig Samtale forelagt ham Præliminairgrundlagene til Freden. Den engelske Ambassadeur Lord Aberdeen var nærværende ved denne Sammenkomst. Mærker vel denne sidste Omstændighed, Sta tører, den er af megen Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Baron St. Aignan, som var beordret at melde sit Hof alt hvad der foregik, opfyldte trolig sin Pligt. Uagtet Frankrig var beretti, get til at vente andre Forslag, har Keiseren opofret Alt for det oprigtige Ønske og Freden. Han har ved Hertugen af Bassand lade skrive til Fyrsten af Metternich, at han antog til Grundlag for Underhandlingerne det Princip, som Hr. St. Aignans Rapport indeholdt Fyrsten af Metternich syntes i sit Svar til Hertugen af Dassand af troe, at man endnu ikke saa aldeles kunde forlade sig paa det Samtykke Frankrig havde givet. For at rydde alle Vanskeligheder at Veien gav derpaa Hertugen af Vicenza, ifølge de af Hs. Majestæt modtagne Ordret, det østerrigske Kabinet at forstaae, at det franske Kabinet antog de almindelige og summaire Grundlag, som vare meddeelte af St. Aignaa. Hertugen af Vicenzes Skrivelse er af 2den December, og modtoges den 5te f. M., dy sten af Metternich saa rede først den 10de. Disse Dage maae især mærkes, thi snart skulle Jste at de ere af Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Naar man læser Fyrsten af Metternichs Svar paa Hertugen af Viængs Depesche kan man medrette fatte Haab om Freden. Han tilkiendegiver blot i Slutningen af Brevet, at førend Underhandling kunde aabnes maatte han conferere med de Allierede. Disse Allierede kunde ikke være andre end Engellænderne; deres Ambassadeur var ogsaa tilstæde ved den Conferents Hr. Aignan havde havt. Vi ville itte opvække Mistio; men blot fortælle.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
- J Senatsmødet den 30te December holdt Senatets Præsident, Grev Lacevede, følgende Tale til Hs. Majestæt Keiseren. Sire!
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Senatet bevidner Deres Keiserl. Kongel. Majestæt sin ærbødigste Hengivenhed og Tak for de sidste Meddelelser det har erholdt ved dets Commissions Ordfører. Deres Majestæt antager de forslag af Deres Fiender, som en af Deres Ministre i Tydskland har overbragt Dem Hvilket større Pant kunde De give paa deres oprigtige Ønske for Freden! Upaatvivlelig har De betænkt, Sire, at en Magt vinder Stykke ved at sætte sig Grændser, og at Fyrsternes største Statskunst bestaaer i at sørge for deres Undersaatters Lykke. J det franske Folks Navn bevidner Senatet Dem derfor sin Tak. I dette samme Folks Navn takke vi Deres Majestæt for alle de hensigtsmæssige Forsvarsregler Deres Viisdom vil udøve forat tilveiebringe Freden. Fienderne ere rykkede ind i vort Land. De ville træage frem til det Jndre af vore Provindser. Forenede i Sindelag og Jnteresse under et Overhoved som De ville de Franske ikke lade Modet synke. For Riger som for enkelte Mennesker gives der lykkelige og ulykkelige Dage. J vanskelige Stillinger lærer man at kiende store Nationer. Nei, Fienderne skulle ikke sønderlemme dette skiønne og ædle Frankrig, som i fjorten Aarhundreder under alle Skjebnens Omvexlinger bestod med Hæder, og som altid til Bedste for fine Naboer vidste at lægge en betydelig Væg i Curopas Vægtskaal. Deres heltemodige Standhaftighed og Natio dens Æresfølelse er os derfor tilstrækkelig Borgen. Mellem vore Fædres Grave og vore Børns Vugger ville vistride for det kiære Frankrig, Sire, søg at gienvinde Freden ved en sidste Dem og de Franske værdig Anstrængelse, og lad Sværdet synke af Deres altid seirende Haand, naar De har undertegnet Verdens Rolighed; Dette, Sire, er Senatets Ønske, dette er Frankrigs Ønske, dertil, er hele Menneskehedens Ønske og Trang. Keiseren svarede: Senatorer! Jeg er rørt ved de Følelser J bevidne mig. I have af de Actstykker, som jeg har ladet Eder meddele, seet hvad jeg har gjort for Freden. Jeg vil uden at klage giøre de Opofrelser som Præliminairgrundlagen fastsætte. Mit Liv har kun et Formaal, nemlig: Franskes Lykke. Jmidlertid ere Bern, Elsaa, Franche=Comts og Braband angrebne. Jammerskriget fra denne Deel af min Familie sønderriver mit Hierte, Jeg kalder de Franske fra Paris, fra Bretagne, fra Normandie, fra Champagne, fra Bourgogne og de øvrige Departementer til deres Brødres Hielp! Skulde vi forlade dem i deres Ulykke, Fred og vore Landes Befrielse maa være vort Forsamlingsløsen. Naar Udlændingen seer dette hele Folk i Vaaben vil han flye eller underskrive Freden paa de Betingelser han selv foreslog. Der kan ikke mere være Spørgsmaal om at tilbagevinde de tabte Erobringer.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Den 21de Januar. Seinedepartementets Præfect har udstædt følgende Bekiendtgiørelse : Hs. Majestæt Keiseren og Kongen indbyder alle dem, der have tient i den Keiserl. Garde, til atter at tage Tieneste i Garden indtil Fienderne ere trængte ud over de franske Grændser. De gamle Krigere ville føle til hvor stor Ære denne SauveralnensJndbydelse geraader dem. De kunne melde sig i Departements=Præfecturarets Militairhun en paa Raadhuset i Paris, forat blive indskrevne og motage Ordre Det staaer aabent for dem fra om Formiddagen Kl. 10 til Kl. 4 om Eftermiddagen. Chatol.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Berlin, den 10de Januar. Jfølge de nyeste hertil indløbne Efterretninger staae de tre store Armeer under Feltmarschal Fyrsten af Schwarzenberg, Feltmarschal Blücher og Cavalleriegeneral Grev Wrede, nu i directe Forbindelse med hinanden, og alle tre ere i Begreb med at rykke med Paris. Førstnævnte havde sit Hovedqvarteer i Chaumont og hans Avantgards havde allerede besat Troyes, som ligger omtrent 20 Mile fra Paris, Feltmarschal Blücher stod i Touk og General Wredes Armeecorhavde besat Diion og Langres. Den franske Hovedstyrke skal har opstillet sig bag Chalons sur Marne i en fordeelagtig Position, og ifølge Privatefterretninger befinder Keiser Napoleon sig selv der London, den 21de Januar.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
De Troner, som i denne Uge skulle indskibes i Portsmouth, fømt afgaae til Lord Wellingtons Armee, ere 9000 Mand i Tallet.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Alle de Officerer af Lord Wellingtons Armee som med Orløv opholdt sig i Engelland, have faaet Ordre strax at begive sig til deres Corpset.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Angouleme er for nogle Dag siden afreist til Fastlandet. Hertugen af Berry skal reise idag, og disse to Fyrsters Fader vil sandsynligviis forlade Hovedstaden imorgen. Hs. Kongel. Høihed har i nogle Dage været plaget af Gigt. Den 25de Januar. Grev Barthurst har idag faaet en Depeschfra Feltmarschal Marqvis v. Willington, hvoraf der følger et Udtog, St. Jean de Luz, den 9de Januar 1814.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
J Begyndelsen af sidste Uge trak Fienderne en betydelig Magt samt men ved Gavefloden; den 3die fortrængte de Cavalleriepiqveterne imellem Floderne Joheuse og Bidouzze, og angrebe den portugisiske Brigades Post under Generalmajor Bochan ved Joyense i Nærheden af Bastide og den tredie Divisions ved Boulon. De trængte Generalmajor Bochans Brigades høire Fløi til Høiden ved Costa nødte den til at trække sig tilbage henimod Briscous og stillede to Jnfanteriedivisioner paa bemeldte Holde og i Bastide. Det øvrige af Armeen stod ved Bidouzze og Gave. Vort Centrum og vor høire Fløi concentrerede sig strax og gjorde sig færdige til at beyde op. Efterat have recognosceret Fienderne den 4de, belavede jeg mig paa at angrive dem den 5te; men nødtes til at opsætte Angrebet til næste Dag, deels for det slette Veir, deels for Flødernes Oversvømmelse. Den 6te lod jeg den 3die og 4de Division, under Generallieutenanterne Picton og Cole, understøttede af en portugisisk Brigade, Generallieutenant le Cors Division og Cavalleriet under Generalmajor Fank, angribe Fienderne. Disse maatte strax vige Pladsen uden Tab paa vor Side, og vore Poster indtoge igien deres forrige Stillinger.
Berlingske Tidende, 1814-02-11
De sidste Rapporter fra Catalonien ere af 24de December. Den var ikke passeret Nyt af Vigtighed.