Norske Intelligenssedler, 1768-01-20
Nordske Jntelligen, No. 3. Onsdagen den 20 Januari 1768. So Slutningen. Fra dette Bierg kunde man oversee den heele Øe. Den var skiøn som Tempe Hvorfor, sagde jeg, dyrker man ikke heller disse frugtbare Marker, Hvorfor anlægger man ikke Lystgaarde og Frugthaver i disse angenemme Dale, Det var jo meget bedre end at fiske, hvor der er ingen Fisk, at pompe, hvor der er intet Vand; at bygge Huuse, som strax falde ned igien, og at tale meget om Ting, som man ikke forstaaer, Man fik nok Fisk, svarede han, naar man fiskede ret, og man fandt nok Kilder her i Landet, naar man leedte efter dem; Men der ere andre Aarsager, hvorfor det vil vare længe, førend disse skiønne Dale blive forandrede til skiønne Frugthaver. Jndbyggerne ere et Slags Philosopher af Naturen; der er kuns lidt, som rører dem; De bekymre dem ikke om den skiønneste Egn, uden for at maale, hvor mange Fødder den har i Qvadrat; Den prægtigste Bygning er i deres Øine ikke andet end en Figur af saa mange Alen i Høiden og Breden; og naar de i skiønne Ansigter eller Konststykker have fundet Forholds-Linierne imellem Næsens Længde og Mundens Brede, er alt det Øvrige dem ligegyldigt. Paa den anden Side af denne Dal løb en Flod. Jeg saae nogle Folk, som sad paa smaa Rør-Baade, midt i Floden, og som uden Aarer og Roer lode dem drive hen, hvor Strømmen og Vinden førte dem. Det er gamle Lærde, sagde Skyts-Engelen, som, efter nogle frugtesløse Forsøg, endelig ere blevne saa kloge, at de holde det for daarligt at vilde forbedre Verden. Strømmen førte de fleste lykkelig paa Landet. Jeg saae mange saadanne Vandringsmænd ligge i Græsset, og med en lyksalig Sørgesløshed prise den Philosophie, som havde lært dem at komme saa let til Maalet. Træerne bukkede sig af Ærbødighed for deres Viisdom, Frugterne faldt dem uden Møje i Skiødet, og Blomsterne flettede af sig selv Krandser, over deres Hoveder: De fleste sov, og Gudinden forsikkrede mig, at deres Sovn var saa sød, at de ikke drømte engang. Jeg fik Lyst at blive der; Kand jeg ikke og sove saaledes engang, sagde jeg til Skyts-Engelen; thi min lange Drøm begyndte at foruroelige mig. Efter saadan en Søvn vaagner man aldrig, svarede han Hvor kommer jeg da tilbage, raabte jeg af Skræk. J maa seile mod Strømmen, svarede han, der er ingen anden Vej til de Aarvaagnes og Levendes Land. Jeg sprang i den første Baad, og stødte mig med Aaren fra Landet. Dette Stød var saa stærk, at jeg med eet kom midt ud i Strømmen, og vaagnede af Skræk En experimenteret Methode angaaende Agerdyrkningens reelle Forbedring. Det er og bliver en uryggelig Sandhed, at der ikke findes kraftigere Middel tilat forbedre Agriculturen, end ved at samle, conservere og behandle Giødningen, da samme efter en viss Engelsk Autors Expression med Billighed meriterer at kaldes c: Landets bundløse Guld-Mine; Mand maa med Fliid søge at formeere Giødselen, thi naar allerne den simple Giødning samles, er den paa alle Stæder, utilstrækkelig, men den bør med Lyng og Muld, med Løv af Træer, Søe-Tang og deslige saaledes blandes, at den kand blive meere overflødig; dernæst maa den conserveres under Tag, paa det ei Giødningens Salpetriske Deele skal blive ved Regn, Snee eller Vand diluerede og udvaskede, og formedelst Soelskin eller Luften, formindskede og des aarsage tabe den beste Quint-Essentz eller Fedme; deraf følger tillige, at Giødningens Behandling paa den ordentligste Maade skeer usejlbar, naar Creaturene kunde indsættes i det Huus, hvor Giødningen skal conserveres under Tag og der meddeeles sit Foer; hvorved blev vunden, at den indsamlede Giødning stedse holdtes frisk og fugtig og Paapasserne af Creaturerne blev tillige tvungen til stedse at melere Giødningen med Lyng, Løv, Qvister eller andet tienlig, efter et hvert Stæds medførende Situation; Dette er Aarsagen hvorfor man i Stavangers Amt faaer 8 a 10 Fold Havre efter en Tøndes Udsæd, og 14, 18 a 20 Fold Bygg, alt ligesom Ageren er reen for Ukrud, befriet for Vand, samt andre Ulejligheder; Det er til Visse bekiendt, at denne Regel ej practiceres hverken i Norge i Almindelighed, og neppe i Dannemark, man kand med Vished forsikkre, at et saadant Huuses Bygning rigelig bliver erstattet, naar en Gaards-Eier ville giøre Prove, om det end skeede, for det første med den paa Gaarden faldende halve Giødning, hvorved han saa meget meere kunde blive overbeviist om denne Sandheds Nytte, naar nogle Agere bleve behandlede paa den forhen brugelige Maade, og de andre efter den her foreskrevne Methode, med Giødningens Mellering og Conservation under Tag.