JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Torsdagen den 9de Oct. Kl. 9 bliver endeel Løsøre, bestaaende af Guld- og Sølvuhre, samt andre Ting af Guld og Sølv saa og Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Meubler Træevare, Linned, Gang= og Sengeklæder m. v., tilhørende afdøde Handelsmand Henrich Fischers Stervboe, og andre, ved Auction bortsolgt i Gaarden Nr. 101 i lille Strandstrædet, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Brønlund, boende i Compagniestrædet Nr. 69, hos hvem saarelsom paa Auctionsstædet Catalogi ere at bekomme. Onsdagen den 15de October, om Formiddagen Kl. 9. Slet, ladet Strandings Kommissionair Hr. Tønnes Rasch i Rønne paa Bornholm ved offentlig Auction bortsælge circa 70 Piber Port Viin og en Deel Kork. Conditionerne blive paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgjorte. Rønne den 25de Septbr. 1800. Viborg, Auctions-Directer.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Jirectionen for det kongelig octroierede danske asiatiske Comhognihiendtsfor herved, at Onsdagen den 15de October. førstkommende ved 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretagen Auction over de med Skibet Dannebroge, fra Ostindien hiembragte veyende Vare. Carga bekommes paa Bogholder Contoiret, og Varene ere til Eftersyn i Pakhusene de sidste 8te Dage forinden Auctionen. Administrationen for den Kongelige danske Porcelainsfabrik bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 15de October og følgende Dage bliver udi General Postamtets Gaard No. 38 paa store Kiøbmagergade holden Auction over endeel Kiøbenhavns Porcellain, blaat og hvidt, samt brogede Caffe=Thee= og Bord tøier, Grubber og Figurer med adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser kan bekommes 8te Dage for Auctionen paa Fabrikens Contoir paa store Kiøbmagergade No. 3. Porcelainet forevises Liebhaberne 2de Dage før Auctionen paa Auctionsstædet.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Tirsdagen den 21 Oct. næstk., Kl. 10 Formiddag, bliver i Wordingborg ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ind= og Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træevare, Sengeklæder, Sengestæder, Linned, Chatoller, Skabe, Borde, Stole, Speile, Vogne og Plove, 5 Heste, 3 Køer, samt endeel Kiøbmandsvare af forskiellig Slags, alt Kiøbmand Kristian Peter Kirchheiners Opbudsboe tilhørende; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Wordingborg den 26de September 1800. Bredsdorff.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Kiøbmand Kirchheiners Fallitboes Gaard, beliggende paa Hiørnet af Krekker og Nyraadstrædet under No. 96 her i Byen, og bestaaende af: 1) Forhuset til Gaden af 15 Fag, Muur og Bindingsværk, med Steentag og Kielder under, indrettet til Værelser og Krambod. 2) Et Sidehuus øster i Gaarden 12 Fag, samme Bygning, indret til Pakhuse og Stald. 3) En Længde vesten i Gaarden 14 Fag, 2 Etager med Qvist paa 4 Fag, indrettet til Bryghuus, Pakkamre og Værelse i samme Bygning. 4) Et Tverhuus norden i Gaarden 12 Fag, samme Bygning, indrettet til Stald og Vognremise, samt Lade. Desuden til Gaarden Græsgangs=Rettighed efter dens Grundtart i Byens betydelige Overdreve Oere og Knudskov, samt omtrent 7 Tønder Land Eiendoms Jord i Byens Kulekiersmerk. bliver stillet til offentlig Auction Torsdagen den 23de October næstkommende Kl. 3 Eftermiddag, for om antagelig Bud skeer til den Høistbydende at bortsælges efter de nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Skulde foranførte Eiendomme ikke ved denne Auction blive bortsolgte, foretages 2den Auction Mandagen den 20de October og 3die Auction Tirsdagen den 6te November næstkommende, Eftermiddag Kl. 3. Til Liebhabernes Efterretning meldes i øvrigt at Gaarden, som til Kiøbmandshandel særdelessel er indrettet, ligger paa det nærsomste Sted i Byen. Wordingborg den 26de Septbr. 1800. Bredsdørste Nr. 2de i Nestved Kiøbstæd beliggende Gaarde paa Byens Østergade under matricul Nr. 2 og 3 og begge indrettet til Beboelse for honette Familier, samt med fornødne Beqvemmeligheder, agter Eieren Mad. Lind, formedelst Forandring af Boepæl at bortsælge enten samlede, siden de ere beliggende tæt op til hinanden, eller hver for sig, eller i Mangel af Salg til Bortleielse, saaledes at den største Gaard strax kan tiltrædes. ved en eneste Auction, om antagelig Bud skeer, i bemeldte hendes Gaard Onsdagen den 3de October førstkommende, om Eftermiddagen ved 3 Slet, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Til hvilken Tid Lierhaberne behagelig ville indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Fredagen den 10de October bliver hos Bager Olsen ved Lyngbye opbuden til Bortidigelse paa nærmere Approbation endeel af Lyngbye Præstegaards Jorder, inddeeelt i Lodder, saa ledes som samme paa Marken er afsat og i de derover trykte Placater findes beskreven. Conditionerne her til er forinden til Eftersyn hos Præsten Hr. Magister von Haven i Lyngbye og op Landvæsens Commissain og Forvalter Bierg i No. 5 paa Nørregade, hos hvem og Kortet med Hartkorns Beregningen tillige kan sees.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Da Controlleur Looft i Kiøbenhavn, som ved Licitation i Rentekammenet den 13de Martii 1799 paatog sig blandt anden at levere i samme Aars Augusti eller September Maaned 970 Tønder Rug til Søe=Etatens Proviantgaard i Kiøbenhavn, men med hvis Leverance ham Tid efter anden er bleven tilstaaet Dilation indtil sidstafvigte Augustii Maaneds Udgang, ikke endnu har præsteret Leverancen af denne Rug; saa bliver de rørte til Kongelig Tieneste resterende Qvantum 970 Tønder Rug ved Licitation i Rentekammer=Collegio Onsdagen den 15 October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 1/2, opbuden til Leverance i Kiøbenhavn i dette Efteraar for bemeldte Controlleur Loofts Regning, i Overeensstemmelse med de forhen ved Placaten af 19de Januarii 1799 bekiendtgjorte Conditioner, som ellers forinden Licitationen kunne erfares i det siællandske Stifts=Contoir ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Fredagen den 10 Oct., om Formiddagen Kl. 9, lader Bagermester Mathias Mørch formedelst Boepæle=Forandring ved Auction i Gaarden No. 194 i lille Regnegade bortsælge endeel Gods og Løsøre bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain Steentøi og Glas, Meubler og Træevare, Linned, Sengklæder og Bagerrinedskaber m.v., imod Betaling naar paafordres til Fuldmægtig Eller. Catalogerne ere at bekomme paa Auctionsstedet og lille Fiolstræde Nr. 176 første Sal.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Foruden ved Proclama, som er læst ved Lollands og Falsters Landsting den 27de og ved Marieboe Byetingsret den 28 August d. A., bliver, i Tilfælde af der skulde give nogle os ubekiendte Creditorer efter afgangne Jomfrue Marie Hoegemann Suur, som døde der i Marieboe den 26de Julii sidst, alle de, som maatte have noget at fordre i hendes Stervboe, herved indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav for undertegnede Executores Testamenti. Marieboe den 25de Septbr. 1800. J. Møller, B. Subt, Byefoged. Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Foruden ved Proclama, som er læst ved Lollands og Falsters Landsting den 27de August, ved Lollands søndre Herredsting den 4de Sept. og ved Marieboe Byetingsret den 25 Sept. d. A., bliver alle de, som maatte have noget at fordre i Sterboet efter forrige Forvalter paa Rudblerggaard her i Landet, at gangne Niels Bradrandt og hans Enke ver har bensat i nskiBoe, men nu her i Byen ved Døden er afgangen, herved indkalde med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Martekoe den 21 J. Møller. September 1800.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Efter Anmeldelse af 27de dennes er Skuffebarn FriderigWilhelm, 13 Aar gammel, af Sorøe Amts 66 Lægd, Ørslør, Sogn, Løbe No. 103, undvigt af sin Lære hos Muurmeste West i Kiøber havn. Han efterlyses derfore herved, med tienstlig Anmodning, at de, som om benævnte Reserves Opholdsted maatte kunde give nogen Oplysning, vilde melde seadant hertil, ligesom det og er en Selvfølge, at de, bo hvem den undvigte uanmeldt nyder Tilholdsted, vil derfor paadrage dem den Uleilighed at bliv sadt under Tiltale. Holsteinborg den 30te September 1800. Chr. Ludv. Alumer, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Under Grevskabet Gyldensteens District er ved Deden af gaaet en gammel Jndsidderske, navnlig Anne Pedersdatter, der var til Huse og døde i det saakaldte Stryggerhuus i Moerudsch w. Viggerslev Sogn, hos hendes Broder Huusmand Niels Pedersen. Ved den holdte Registerings= og Vurderingsforretning efter denne afdøde, blev hendes Arvinger opgivet at være: 1) En Halvbrøder Anders Pedersen Bødker paa Gylden. steen. 2) En dito Niels Pedersen, Huusmand i Moerudschow. 3) En Heelsøster Mette Pedersdatter, givt med Gaardmand Lars Henningsen i Lumbye, og 4) En Havsøster Marie Pedersdatter, der har været givt med Jørgen Rasmussen i lille kiøbeichov, men nu er død og efterladt sig 3de Børn. Hvilke Arvinger alle ved Forretningen var nærværende, de Myndige selv og de Umyndige ved Formynder, og erklærede at der ingen flere Arvinger var til efter hende; men nu er siden af dem anmeldt at den Afdøde skal have havt endnu en Halvsøster ved Navn Bodil Pedersd., der har været givt med Huusmand Jens Kundsen i Haugegaardshuset i Vøslinge Sogn, som er død og har efterladt sig endeel Børn, hvoriblandt en Søn, der skal opholde sig i Kiøbenhavn, og en Søn der skal være død og igjen efterladt sig Børn; thi bliver alle foranbenævnte Arvinger, som ei vides hvor ere, og om flere skulde være, herved indkaleet med 12 Ugers Varsel at møde paa Gyldensteens Skriverstue den 18de Decemt er førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvor da Skiftet efter bemeldte afdøde Anna Pedersdatter foretages til Slutning; ligemaade indkaldes herved Credi= og Debitorer i denne Stervboe til samme Tid og Sted at mede. Gyldensteen pr. Bogense i Foen den 24 September 1800. J. Mellerup.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Jos undertegnede, som bestandig har Oplag af de saakaldede Søelestene, brugelig til Møllerne, er i disse Dage atter en Transport ankommen. Kiøbenhavn den 29de Septbr. 1800 P. Kaufmann, gammel Amagertorv Nr. 56 og 57.
Berlingske Tidende, 1800-10-03
Den mig anbetroede Lotto=Collections=Contoir No. 33 er flyttet fra Klosterstræde til Boutiken No. 3 ved Runde. Kirke, hvor der tillige udsælges alle Sorter Snuns Røg og Skraactobakker, Kaffe, Thee, Sukker, Citroner, Porcellain af alle Sorter, baade i store og smaae Qvantiteter. J. S. Linnemann, Commissional.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Neapel den 1ste September. 3 engelske Commissarier ere ankomne til Gaeta for at besørge det Nødvendige for 12000 Mand engelske Tropper, som skulle komme fra Minorca. Man venter ogsaa 3000 Mand Russer, som ligeledes ere bestemte til Neapel, og paa kongelig Ordre skal der i største Hast udskrives 60,000 Rekruter.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Kongen giver Paven Ponto Corvo og Hertugdommet Benevent tilbage.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Cadix den 2den Septbr. Den siden Begyndelsen af August udbrudte Epidemie vedvarer desværre endnu og da saa mange Jndvaanere ere flygtede herfra, er vor saa folkerige Stad næsten bleven til en Ørken. Alle Boder og Huse ere lukkede og Consulatets Sæder ere ophørte til videre. Communicationen med andre Stæder er afbrudt og ingen kommer meere ud af Staden. 170 til 120 Mennesker døe daglig. Man angiver Tallet paa dem, som allerede ere henrevne ved denne farlige Sygdom, til henimod 3000. Man haaber, at Høsttiden skal formindske dette Onde. Sygdommen er nu almindelig bleven erklæret for den gule Feber.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Paris den 24de Septbr. Under stærk Storm og Regn begyndte Consulernes, Ministrenes og Statsraadernes Tog i Gaar Formiddags Kl. 11. fra Thuilleriernes Pallads til Seierspladsen, hvor Generaserne Klebers og Desais Brystbilleder vare opstillede under et Monument af ægyptisk Bygningsmaade. Bonaparte lagde Grundstenen til deres Støtter og Garat holdt en Liigtale over dem. Under samme bleve Telegrafdepescherne fra Tydskland, overbragte den første Consul. Herpaa gik Toget til Marstemplet, hvor den indenlandle Minister forelæste Telegradepescherne af følgende Jndhold: De ved Ministeren Talleyrand og Grev St. Julien den 28de Julii undertegnede Fredspræliminairer bleve ratificerede 24 Timer derefter af Consulerne; men Fredens Fiender, som endnu synes at have nogen Credit i Wien, bevægede Keiseren Ca til at være sig ved Ratificationen. Som Aarsag anførte man en Rote fra Kongen af Engelland, hvori han forlangte Adgang for sine Gesandtere tilligemed Keiserens ved Congressen i Luneville. Herved saae Regieringen sig nødt til at opsige Vaabenstilstanden for ikke at spilde Resten af Høsten, til tomme Underhandlinger. General Moreau fik Ordre at forkynde den fiendtlige General, at, dersom Keiseren ville have nærmere Erklæring og ikke undertegne Fredspræliminairerne inden 24 Timer, saa maatte han overgive den franske Armee Fæstningerne Ulm, Jngolstadt og Philips burg. Tillige lod Regieringen erklære Kongen af Engelland, at hans Gesandtere skulde blive antagne ved Kongressen, i Luneville, naar han tilstod Vaabenstilstand til Søes, som gav samme Fordeele for Frankrig som Vaabenstilstanden til Lands for Keiseren. J dette Øieblik fik Regieringen den Efterretning, at Keiseren har inddrømmet Ulm, Jngolstadr og Philipsburg og at Grev Lehrbach gaaer til Luneville med Keiserens Fuldmagt. Vanskelighederne ved Vaabenstilstands betingelserne til Søes vil foranledige meget Ophold; men bliver man ikke enig med Engelland herom, saa vil Frankerig og Keiseren slutte en særskilt Fred, og skulle imod Formodning det engelske Partie have Jndflydelse paa det wienske Ministerium; saa ville Republikens Tropper hverten frygte Snee eller Frost, men føre Krigen med yderste Jver til Vinteren, uden at give Fienden Tid at oprette nye Armeer. Den franske Regierings Grundsætninger ere altsaa Moderation i Betingelserne og tillige urokkelig Beslutning at tilveiebringe Freden paa det faste Land. De virksomste Forholdsregler skal dette væsentlige Øiemed understøtte det franske Folks Villie. Dette er hele Hemmeligheden i den franske Regierings Politik. Efter Forelæsningen raabte Folket: leve Republiken leve Bonaparte. Festen var overmaade glimrende og Freds Efterretningen udbredte almindelig Glæde. Bonaparte blev allevegne modtaget med overordentligt Fryderaab og hilste det utallige Folk med en usædvanlig Munterhed.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Wien den 24de September. I Dag er Hs. Majestæt Keiseren kommen tilbage fra Armeen i Bayern. Allerede i Forgaars kom en Coureer fra Hovedqvarteret Altøtting med den Efterretning, at Vaabenstilstanden igien var forlænget paa 45 Dage og at Fredsunderhandlingerne med Frankrig paa nye vare i Gang. Saa overraskende disse Efterretninger end vare, saa opvakte de dog en behagelig Sensation overalt, da Fredshaabet derved er blevet stærkere end nogensinde før. Det hedder, at Keiseren igienvil begive sig til Armeen i det Tilfælde, at Fredsunderhandlingerne skulle mislykkes.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
I Gaar fik den herværende engelske Gesandt Lord Minteen overordentlig Coureer fra sit Hoff, som medbragte de Freds yttringer, som fra fransk Side vare gjorte ved Borgeren, Otto i London.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Udrustningerne vedvare imidlertid og den almindelige Land væbning drives meget stærk med saadan Jver i Ungarn, at den allerede er voxen til 64000 Mand Infanterie og 18000 Kavallerie.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Man siger, at et vist fremmed Hof interesserer sig meget for at faae Kongen af Sardinien igien indsat i sine Stater.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Regensburg den 24de Septbr. Førend Vaabenstilstands=Conventionen den 20de blev sluttet, sendte Overgeneral Moreau følgende Skrivelse dat. den 19de Septbr. til Erkehertug Johann. Hr. General en Chef Jeg fik i dette Øieblik ved Telegrafen Svar fra min Regiering paa den sidste wienske Coureers Depescher. Jeg sender dem Ord til andet: Tilmeld den kommanderende General for den østerrigske Armee, at Keiseren ikke vil ratificere Fredspræliminairerne og at Flendtlighederne igien maae begynde. Dog kan De indgaae Vaabenstilstand paa i Maaned, naar man strax vil overgive Dem Fæstninger til Sikkerhed. Hr. von Lehrback skal da ufortøvet faae Passer." De seer, Hr. General en Chef, at den første Consuls Hensigter ere meget bestemte for Freden, da Fiendtlighedernes Udbrud kun kan undgaaes ved Ratificationen af de med Hr. von St. Julien sluttede Præliminairer, og han ikke uden Underpant paa vore Fienders Oprigtighed vil sætte sig blot for uendelige diplomatiske Discussioner. Jen sender Brigadegeneral Lahorie for at affordre dem Sikkerhedsstæder, til hvis Besiddelse ny Omstændigheder berettige os. Dersom hans Fordringer ikke blive til staarde, saa begynde Fiendtlighederne Overmorgen den 20de ved Solens Opgang. - Herpaa udstedte Moreau en Proclamation til sin Armee, som igien blev taget tilbage, da den forlængede Vaabenstilstand strax efter blev sluttet paa de foreslagne Vilkaar af Fæstningerne Ulm, Philipsburg og Jngolstadts Overgivelse.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Stockholm den 25de September. Paa Fredag ventes Kongen og Dronningen tilbage til Strømsholm. Kongen har samtykket de Forandringer, som Stænderne paa sidste Rigsdag have gjort i nogle Artikler af vor Lovbog.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
De Adelsmænd, som have afsagt deres Adel, have nu og saa forandret deres Navne, von Tham skriver sig nu Tamm; Baron von Hierta kalder sig Jærta og von Adelhelm har antaget Navnet Bergstrøm.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra London den 26de Septbr. Correspondenen mellem vort Hof og den franske Regiering, vedvarer endnu. Denne saavelsom de fra Lord Minto i Wien ankomne Depescher har givet Anledning til adskillige Forsamlinger af de Kongelige Ministre og nogle Courerers Afsendelse til Kongen. Cartelskibenes Gang til Bliessingen vedvarer ligeledes.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Roligheden er nu tilveiebragt her i Hovedstaden; men endeel andre Stæder er man nødt til at bruge Militair Magt for at dæmpe Folketumulterne i Anledning af Levnetsmidler nes Dyrhed. J Portsmouth patrouilleres baade Dag og Nat og i Marlov maatte man ved Dragoner drive 300 Fruentimmere og Skibsfolk fra hinanden. J Margate arresterte Constablerne 2 Oprørere. Pøbelen blev derved endnu mere rasende og man maatte løslade Arrestanterne. Paa flere Steder har man udøvet Voldsomheder, imidlertid syne disse Uordener dog nu at standse, da man anvender alt mueligt for at nedsætte Levnetsmidlernes Priis og de Militaire ere meget aarvaagne ved det første Udbrud af Utilfredshed. Tumullen om Aftenen den 18de var en af de heftigste. Det kom til en formelig Trefning mellem Constablerne og Pøbelen, som dog tilsidst maatte flygte. - J Vinchester og andre Stæder har de fornemste Jndvaanere og selv Magistratspersoner forhunden sig indbyrdes til ikke at indkiøbe Smør til deres Huusholdninger til høiere Priis end 1 engelsk Skilling (omtrent 24 s. dansk) Pundet. En lille Eskadre af 1 Fregat og 8 mindre bevæbnede Fartøier er den 20de udløbet fra Deal til en hemmelig Expedition.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
En Deel af det ny hollandske Korps er sendt til Øerne Jersey og Guernsen, hvor man befrygter et fransk Angreb. Nogle Skibe skal krydse ved begge disse Øer.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
9 Kuttere ere ankomne til Portsmouth af det Armement, som gjorde den frugtes øse Landgang ved Ferrol. De forlod Flaaden den 11te ved Oporto, og saae den styre til Gibraltar. J Bugten Vigo er den engelske Fregat Stag og det bevæbnede Stid Resolution strandede ved Storm. Det første blev opbrændt og det andet taget i Besiddelse af Spanierne. Fra Newyork har man Efterretninger til den 25de August. Man var der fri for den gule Feber; men den var begyndt igjen at rase i Norfolk i Virginien. Man befrygter, at det ikke er den gule Feber men Pesten, som raser i Cadix, og man troer, at den er bragt derhen fra Barbariet. Greven af Artois reiser ikke til Edinburg, men har leiet sig et Huus her for i Vinter. Greven de la Rosiere, forhen Kongel. fransk Artillerie-General, som hører til det i Portugal værende Emigrantkorps, og allerede for 4 Aar siden har sammesteds arbeidet paa Grændsernes befæstelse, fik Mandags Ordre af Ministeren ufortøvet at indskibe sig til Portugal. Efter Skrivelse fra Bombay satte de Franske Sues i stærk Forsvarsstand, især fra Søesiden.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Augsburg, den 25de Septbr. Conventionen angaaende Vaabenstilstandens Forlængelse, som den 22de Septbr. er sluttet i Hohenlinden, imellem Grev Leyrbach og Felttøimester Baron Lauer paa østerrigsk og Brigadegeneral Victor F. Lahorie paa fransk Side bestaaer af følgende Puncter: 1) Hs Keiserlige Majestæt overgiver paa den første Consuls Forlangende, Fæstningerne Philipsburg, Ulm og Jngolstadt til den franske Armees Disposition, som et Beviis paa hans Ønsker at end Krigen. 2) Besætningerne i disse Stæder og hvad der tilhører dem, maschere frit bort og begive sig til den keiserlige Armee i Tydskland. 3) Rømningen skal skee inden 10 Dage paa Keiserens Bekostning, hvorved den franske Armee skaffet. al muelig Lettelse. 4) Krigs og Proviantforraad, Militair kassen og Artilleriet skal ligeledes rømmes dog med Undtagelse af det, som tilhører det tydske Rige. 5) Transporterings og Rømningsmidlerne saavelsom de Syges Pleie skal bestemmes ved en særskilt Convention. 6) J Kraft af forbemeldte Foranst ling forlænges Vaabenstilstanden paa 45 Dage med 15 Dages Frist i Tilfælde af Vaabenstilstandens Opsigelse. 7) Den franske Overgeneral ved Rhinen forpligter sig til at standse Fiendtlighederne i Jtalien, i Fald de skulle være begyndte. 3) Den ved Convention af 15de Julii bestemte Demarcationslinie bliver, under de i disse Artikler indeholdte Modificationer, i øvrigt uforandret. 9) Den franske Rhin=Armee skal vende tilbage og blive staaende ved begge Bredder af Jserfloden og den keiserlige Armee i Tydskland ved begge Bredder af Jnfloden, hver i en Afstand af 5 Fierdinqvedsaa vel fra disse Floder som de ved samme liggende Stæder. 10) Foranstaltningerne ved den sidste Convention blive fuldførte i alt, hvad som ikke strider mod den nærværende. 11) Courerer skal strax afsendes til Anførerne for de giensidige Armeer saavel i Tydskland som Jtalien for at standse Fiendtlighedernes Udbrud og paaskynde Conventionens Fuldbyrdelse. 12) Begge Armeers Overgeneraler udnævne Deputerede til Fuldbyrdelsen af saadanne Artikler i nærværende Convention, som giøre denne Forholdsregel nødvendig.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Skrivelse fra Frankfurt, den 27de September. Keiseren har allerede den 21de tiltraadt Tilbagereisen fra Altøtting til Wien. Grev Lehrbach ledsager ham derhen og derpaa gaaer denne Minister til Paris for sammesteds at arbeide paa den endelige Fred. De franske og østerrigske Tropper trække allerede tilbage til de anviste Kantoneringer. Moreaus Hovedqvarteer kommer tilbage til Augsburg, maaskee til Stuttgardt og St. Suzanne gaaer til Mannheim. Staden Ulm er allerede aaben og bliver besat af den fra Schwarz, wald kommende 65 Halvbrigade.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
For Vaabenstilstandens Bekiendtgiørelse er det kommen tilet Angreb ved Reutii, som skal have varet 9 Timer. General Lecourde skal ogsaa have angrebet ScharniPaa General Moreaus befaling skal den frankiske Kreds under Executionsstraf levere 6400 Heste med Vogne for at bringe al keiserlig Munition og Bagage fra Ulm og Philips burg til de østerrigske Grændser.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Blandede Efterretninger. Engelland. En Søeofficeer har opfundet en Method ved en udtalt Lyd at forplante Efterretninger saa langt man vil. Opfindelsen skal have den Fordeel for Telegrasen, at den er tilforladeligere og hemmeligere. En Efterretning meddeelt paa denne Maade giennemflyver 10 eng ske Mile (2 Danske) i i Minut.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Nylig kom et Skib fra Amboina, som havde en af de tilgeste Ladninger ombord, som nogensinde er bragt derfra. Den bestod blot af Kryderier, og dens Værdie bliver regnet til en halv Million Pd. Sterl. 7 Skibe ere tillige komne fra China og 10 fra Bengalen.
Berlingske Tidende, 1800-10-06
Biskoppen af Rechester har gjort den Opdagelse, at de til saa megen Nytte oprettede Søndagsskoler i Engelland ere allene Skyld i Oprør, Jacobinisme, Vantroe og alle den nyere Filosofies fordærvelige Grundsætninger.