Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-03-25
Nyeste Post-Efterretninger Et Extrablad af Moniteuren, som udkom den 13de Marts i Paris, indeholder endelig Efterretningen om den definitive Sammensætning af det Franske Cabint. Hr. Casimir Perrier er bleven udnævnt til Minister Statssecretair for det Jndenlandske og Præsident i Conseilet. Sebastiant, men under de følgende Udnævnelser finder man Hr. Pertiers Underskrift Til Finansminister er i Lafittes Sted udvalgt Baron Louis. Til Seglbevarer Justitsminister og Præ Denne Udnævnelse er contrasigneret af Greve sident for Statsraadet Hr. Barthe. Den forrige Jndenlandsminister Greve Montalivet er bleven udnævnt til Minister for den offentlige Underviisning og Cultus. Greve d'Argout, som var Marineminister er bleven Minister for Handelen og de offentlige Arbeider og Admiral de Rignytil Minister for Marinen og Colonierne. Marskal Soult forbliver Krigsminister og Greve Sebastiani Minister for de Udenlandske Anliggender. – Man siger: at de første Forholdsregler som det nye Ministerium vil foretage sig ville blive: at udstæde en Kongelig Proclamation til det Franske Folk, og at holde en høitidelig Session i Kamrene ved deres Adskillelse; det Ord Opløsning bliver ikke brugt. Kun Journal des Debats og Temps have erklæret sig til Fordeel for det nye Ministerium; da andre Blade staae i Opposition med dem, men ere endnu tilbageholdende i deres Yttringer, fordi de ikke ret vide hvilket System det nye Cabinet vil følge. Jkke heller synes Qvæstionen angaaende Fred og Krig at være afgjort, som kan sees deraf at den krigeriske Marskal Soult er forbleven i Ministeriet. – Journal des Debats siger, at det nye Ministerium vil foutinere det parlementariske Princip, som er bygget paa en Majoritet i Kammeret og deri afvige fra det foregaaende Ministerium fordærvelige System, at Regieringen vil soutinere en ærefuld Fred; men som dog skal sikkre Nationernes Friehed og Jkkeinterventionen. Bladet erklærer at ingen Jntervention skal taales i Piemont (hvor Kongen skal ligge for Døden) ligesaalidet som i Belgien; men uagtet Regieringen vil overholde Jkkrinterventionsprincipet, saa skal det dog ikke skee paa en Maade at dette skal udatte til en fordærvelig Donqvixotisme. Af denne Yttring kan maaskee giøres en Anvendelse paa de Jtalienske Anliggender. Det seer nemlig ud til som den Franske Regiering ikke vil forhindre den Østerrigske Regierings Bestræbelser for at bringe Roligheden igien tilveie i de insurgerede Jtalienske Lande saalænge kun denne vil iagttage en vis Moderation derved. Denne Moderation synes den ogsaa virkeligen at ville iagttage, da den Østerrigste Jagttager, som indeholder et skarpt Stykke imod de Jtalienske Jnsurgenter, siger at Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser har besluttet at anvende endeel af sine Stridskræfter i Modena, Ferrara og Parma, saa at de synes som at de Østerrigske Tropper ikke skulle for det første rykke videre frem. Saameget er vist at Østerrigerne have allerede befat alle disse Lande og at Hertugen af Modena er den 9de Marts rykket i Spidsen for de Østerrigske Tropper ind i sin Hovedstad, som det hedder uden nogen Modstand og under Folkets Jubelraab. – Man vil i Bordeaux have Efterretningen om et betydeligt Oprør, som er udbrudt i Spanien, da man siger: at Marinecadetterne og Eleverne af Militairskolen have gjort Opstand paa Øen Leon og proclameret Constitutionen. At Staden Cadix havderpaa ligeledes insurgeret, og dræbt Gouverneuren Oliveira, og i hans Sted udnævnt den constitutionelle General Torrios, som var kommen dertil fra Gibraltar, at Jnsurektionen har udbredet sig til Provinserne Valencia og La Mancha. Den Spanske Consul i Bajonne skal ogsaa have faaet lig saadanne Efterretninger, men har tillige sagt at Jnsurektionen er bleven undertrykket af Gen. Qvefadas Tropper. (Det er imidlertid tvivlsomt om hele Efterretningen er land; thi de Franske Blade ere meget upaalidelige i denne Henseende, og fra London har man ingen Efterretning derom) Jfølge en Keiserlig Østerrisk Forordning bliver i de Østerrigske Stater med Undtagelse af Ungarn udtaget 50000 Recruter. Der er vist at Regieringen optager et nyt Statslaan paa 36 Millioner Gylden. Obligationerne derfor udstædes hver til 1000 Gylden, og blive afsatte af de anseeligste Handelshuse for Regieringens Regning. Cholera Sygdommen grasserer endnu i Bukovina. - Man har faaet mange nye Efterretninger fra Polen; men som ere lidt vanskelige at opklare; Veichselen adskiller desuden den Polske og Russiske Armee fra hinanden. Den vigtigste Forandring, som er foregaaet, bestaaer deri, at Feldtmarskal Diebitsch, som ikke kan passere Bugfloden og derved gaae Veien Norden, om til Var chau, har, som man kunde forvente det, maattet rette sin Marsch syd paa imod Voievodskabet Lublin, hvorved han tillige kan komme General Creutz til Hielp, som er angrebet af de Polske Tropper. Jmidlertid har han dog ladet et Observationscorps blive staaende for Praga Ved denne Marsch kunne Gen. Overnickis Operationer blive standsede; Efterretningen om hans tilfægtede Seier ved Piaski har ikke bekræftet sig.