JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Efterat jeg endnu har underrettet Læseren om, at tidtbemeldte Skriver i Statsvennen No. 4 ender med Usandhed, som han begynder med Uvidenhed – thi at ogsaa den ældre Catalog, for saavidt den dertil var beqvem og brugelig, har været til Eftersyn, som han drister sig til offentlig at benegte, er vitterligt nok – slutter jeg disse Linier med den Erklæring, at jeg troer ved deres Bekjendtgjørelse at have opfyldt en Pligt mod Bibliotheket, hvorved jeg i sexten Aar har været ansat, og mod dets Forstander, om hvis udødelige Fortjenester af denne Nationalskat ingen dansk Videnskabsmand er uvidende, og at jeg i øvrigt kun med Taushed besvarer ethvert personligt Udfald, som i den Anledning maatte gjøres paa mig. Kjøbenhavn, d. 25de Marts 1821. C. Molbech, Professor og Bibliotheksecretair. ved det store Kgl. Bibliothek. J dit Ansigtes Sveed skal du æde dit Brød. Den største Deel af den fattige Almue skjøtter rigtig nok ikke om, ved Arbeide selv at erhverve en tarvelig Føde, og opholder hellere Livet i Nød og Elendighed ved Fattigkassernes maadelige Understøttelse. Jkke griber jeg Pennen, i den Tanke at forbedre saadanne Mennesker eller deres Tilstand, thi det vilde være spildt Umage. Men at veilede saadanne Fattige, der gjerne ville arbeide, naar de saae nogen Udvei at faae Arbeidet nogenlunde betalt, det anseer jeg for Pligt, saa ofte jeg kan finde nogen Leilighed dertil. Jeg iler derfor med at gjøre Vedkommende opmærksomme paa nogle Artikler, som, især fra Jyllands Vestkyst, med Fordeel kunde tilvejebringes og sælges i Hamborg eller Altona. Søegræs, Bendeltang, kunde sælges her i hele Ladninger for omtrent 1 Rd. pr. 100 Pd., vel renset, tørret og indpakket i Matpakker af benævnte Størrelse, naar det ei er alt for grovt. Til Tilberedningen vælger man et Sted, hvor en Bæk løber ud i Søen. Deri maae Tangen ligge et Døgn, og ved Hielp af Omrøren med Høeforke, skilles fra de opløselige fremmede Deele, Derpaa tørres den og fuldkommen udferskes. paa en Græsplet. Sneglehuse, Stene, og alt øvrigt, som ei er Bendeltang, pilles fra, saa at det bliver fuldkommen reent og uden mindste Lugt, hvorpaa det er færdigt. Den, som inden næste April Maaneds Udgang indsender mig Prøver frit til Altona, og melder tillige, hvor meget han attraaer at levere, kan strax vente Svar. Been, endog af Aadsler, som dog maa være rene, kunne her villig anbringes for 28 Ls. pr. 100 Pd., og i betydelige Qvantiteter vel noget høiere. Fra Holsteen kjøres de endog 10 Mile hertil. Deels blive de ved Hamborg brændt sorte i lukkede Kar, stampede og malede, for at bruges i Sukkerraffinaderier istedetfor Blod, og skulle være meget fordeelagtige. Noget deraf bruges under Navn af brændt Elfenbeen til Skoesværte. Den rette Omgangsmaade hermed holdes vel hemmelig, men kunde vel kommes paa Spor efter. Desuden sendes mange Been ubrændte herfra til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Bark af Busk Eeg kjøbes her for 35 Mk. L. pr. 100 Pd. Hvor i gamle Dage har været Egeskove, findes nu, ogsaa i Jylland og Holsteen, hele Strækninger Egekrat, krogede, forknyttede Skud af gamle Rødder, der idelig blive afædte af Kreature, og derved ere blevne til unyttige Vantrivninger. J Nederlandene har man alt længe benyttet dem paa følgende Maade, som nu ogsaa paa mange Steder i Holsteen, især mellem Rendsborg og Jtzehoe, og i Ditmarsken, til stor Nytte for Landmanden, er efterfulgt. Krattet fredes først med et godt Dige mod Kreature. Stammene afhugges glet, uden at foraarsage Splinter eller at skade Barken, en Haandsbred over Jorden, om Vinteren, hvorpaa snart vil vise sig endeel unge Skud, som voxe rank i Veiret. Naar disse ere 6 til 8 Aar gamle, da hugges de af i Mai Maaned, naar Knopperne svulme op thi da er Saften i Mængde mellem Træ og Bark, hvorved denne løsnes. Disse Staver bankes med en Trækølle, hvorefter Barken let kan tages af: den bindes i Bundter og hænges i Udhuse, for at tørres, eller i tørt Veir i det Frie, men Regn maae ikke komme derpaa, da den vilde udtrække Garvestoffen. Naar Barken er tør, hugges den i Stykker af omtrent en Fingers Længde, og nu er den færdig til Salg. Denne Artikel kunde med største Fordeel benyttes af Garverierne i Landet selv. Og selv Barken af de gamle Buske kunde vel bruges af indenlandske Skoemagere, der selv barke deres Læder. Blodigler blive sendte hertil fra Meklenborg, og herfra igjen til England. En stor Deel døer underveis, især naar de ikke passes af Skibsfolkene, da de om Sommeren daglig bør have reent Vand, og de døde tages fra dem. Men de levende betales der saa dyrt, at det alligevel betaler sig. Skippere, som gaae fra den vestjydske eller holsteenske Kyst til London, og selv ville passe Ja lerne underveis, kunne sikkert fortjene Penge derved. v. Schultz, Capitain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Indenlandske Efterretninger. Medlemmerne i det Kongel. Landhuusholdnings Selskabs Commissioner bestaae af følgende: Første Agerdyrknings-Commission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
De Herrer Kammerraad Drewsen, Formand, Slotsgartner Petersen; Postor Rønne, Consul Fr. de Coninck; Agent Holmblad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Anden Agerdyrknings-Commission. De Herrer Justitsraad Esmarck, Formand; Botanisk Gartner Holbøll, Etatsraad Arentz; Professor Viborg; Grosserer Johannsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Kunst-Commissionen. De Herrer Professor Hornemann, Formand, Professor Ørsted; Professor J. Smith; Etatsraad L. Bertelsen. Commandeur Wleugel, Navigat. Directeur. Handels-Commissionen. De Herrer, Directeur Holten, Formand; Justitsraad Wexelsen; Etatsraad Lehmann, Etatsraad Hvidt; Etatsraad og Professor Engelstoft. Lov-Commissionen. De Herrer Etatsraad Schaffer, Formand, Professor Kolderup Rosenvinge; Assessor Thorsteinson, Assessor M. Lange; Kammerraad Schifter. Skrift-Commissionen. De Herrer Etatsraad Collin, Formand, Professor Ramus; Etatsraad Wad; Kammerraad Drewsen; Etatsraad Ørsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Resultatet af den, i Anledning af den ved Classelotteriets 4de Classes Trækning f. A. indløbne Feil, nedsatte Commissions Undersøgelse, er følgende: Commissionen antog, at den Kongelige Casse ikke, i Anledning af den omhandlede Uregelmæssighed, kunde være pligtig at foranstalte nogen Omtrækning, eller paa anden Maade give Erstatning, men den holdt dog for, at det, med Hensyn til Vigtigheden af, at ingen Afvigelse fra den befalede Orden finder Sted ved Lotteriets Trækning, var rettest, at samtlige de Embedsmænd, som den omhandlede Feil, paa nogen Maade, kunde være at tilregne, tiltales, for at det, ved Domstolene, kan bestemmes, hvorvidt de derfor kunne være at ansee. Dette er og allernaadigst blevet bifaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Kornhandelen har i den senere Tid været temmelig oplivet, og der er kjøbt adskillige Partier til Udførsel af følgende forskiellige Sorter, til hosføiede Priser: herliggende 128 - 130 pd. (holl. Vægt) bedste hvid sjællandsk Hvede a 6 1/4 Rbdl., 123-124 pd. rød dito 6 2/3 Rbdl.; 118 pd. Rug, at modtage i Provindserne a 2 Rbdl.; 110 pd. Tradet Byg a 2 1/2 Rbdl., 104 105 pd. Gradet dito a 2 Rbdl. pr. Td.; Havre, 1 1/2 – 12 Rbdl. nominell. Skjøndt der for Øieblikket ikke er synderlig Efterspørgsel, er det dog, under nærværende Omstændigheder, sandsynligt, at Priserne snarere ville stige end falde. (Hand. Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Odense, d. 23 Marts. J Nat og endnu i Morges passerede efter hinanden 3 Stafetter. her igiennem Odense, kommende fra Syden; hvoraf formodes at Noget er forefalden i Jtalien, som da næste Pastdag vil meddeele. (Jversens Av.)Der tales meget om nogle maanetiske Curer, som i denne Tid foretages her i Odense. Resultatet kan vel i sin Tid haabes bekiendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Blandede Efterretninger. At Norge endnu stedse er et af de Lande, hvor Menneskene opnaae den høieste Levealder, sees af Bergens Stifts Dødeliste for Kirkeaaret 1819 til 1820. Blandt 3113 Døde havde 46 opnaaet en Alder af 90 til 100, og 4 over 100 Aar. J hele Stiftet har man ikke vidst af dræbende Epidemier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J et Hul i Jsen paa Vaterlands Elv ved Christiania, blev d. 24 Jan. fundet et dødt Barn, hvis Hoved næsten ganske var afskaaret, og som havde to Stik paa venstre Side af Brystet. Efter nogle Dages Forløb opdagedes det, at det var Barnets egen Moder, en Tjenestepige af 24 Aars Alder, som havde myrdet det saa grusomt. Hun vilde ikke vedgaae at være frugtsommelig, end ikke for Barnefaderen, der tilbød hende al muelig Understøttelse, hvorimod hun indsnørede sig meget stærkt, for at skiule sin Frugtsommelighed og dræbe Fosteret. Gierningen begik hun i Mørket i Kjøkkenet, efterat hendes Folk vare i Seng, strax ved Barnets Fødsel, som hun siger, af Skamfuldhed, for ei at betragtes som et løsagtigt Fruentimmer. Denne Qvinde frygtede saaledes mere Mennesker end Gud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Stockholm har længe savnet en Veterinairskole, samt en Jndretning for at modtage og helbrede syge Huusdyr. En Saadan er nu i disse Dage aabnet paa Ladugaardslandet, hvor Lector Norling, som denne Skoles Forstander, paa Kgl. befaling, giver hver Dag baade praktisk og theo retisk Underviisning i alle Veterinair-Videnskabens Grene. Raad og Cur gives gratis, men Medicamenter og Dyrenes Føde betales efter en bestemt Taxt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Alt siden Aar 1817 var Jndførsel og Brug af Champagneviin forbuden i Sverrige. Hans Majestæt har nu, under 28de Februar d. A., naadigst tilladt, at Samme maa indføres, imod den Toldafgift, som ved den Kongl. Kundgjørelse af 22de Decbr. 1819 er fastsat for Viin, der indkommer paa Bouteiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J Elberfeld i det Preussiske har en Kjøbmand Aders bragt en Forening istand til at drive en umiddelbar Handel paa Vestindien. Der er allerede afsat 170 Actier til 500 Rdl. hver, og i Actionairernes Forsamling d. 8 Marts d. A. blev besluttet, ikke blot at gjøre Prøveforsøg, men at oprette et fast Handelsselskab. - (Hanseforbundets Periode kunde saaledes let indtræffe igjen, skjøndt under en anden Skikkelse, thi skulle de nordiske Søe og Handelstaters ost og vestindiske Compagnier vedblive at gaae deres Undergang i Møde, saa kunde det let hænde, at tydske Pebersvende, ligesom i ældre Tider, ville tilføre Specerier, istedetfor at de nu hjembringes med Landets egne Skibe.) Hvad der har givet Anledning til hiin Speculation i Elberfeld er formodentlig den standsede Kornhandel, thi der skrives derfra, at endnu ikke en eneste Læst Korn er bleven bestilt eller solgt der, et Tilfælde, som endnu aldrig er indtruffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
En Tjenestepige var nyligen sendt fra Landsbyen Holzmanotz (i Zipser Comitat) med 200 Gylden til den lille Bye Gøllnitz. Hun aabenbarede en Bonde, som hun mødte underveis, Øiemedet for sit Ærinde. Han ledsager hende igjennem Skoven, gik ad en foregiven Gjenvei, og fører hende til en Bjergschacht. "Her er din Grav," raaber han. Hun maa give ham de Klæder, hun har paa, tilligemed Pengene. Den Ryggesløse vil ogsaa have Særken. Pigen beder ham, i det mindste at vende sig om, da Blufærdigheden ikke tillader hende det. Umennesket vender sig om, og lynsnar tager Pigen ham fa bagfra, og stytter ham i den Afgrund, han havde tiltænkt hende. Hun iler tilbage til Landsbyen, og anmelder det, der var hændt. Man finder Skurken med Pengene og Klæderne, ved Siden af ham to halvforraadnede Liig, der formodentlig ved denne Nedriges Rovlyst havde fundet deres Grav der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Det engelsk ostindiske Compagnie har faaet fra Jndien en usædvanlig stor Diamant. Den kaldes Nassuck-Diamanten, og blev tagen med Maratte Peischwans Bagage. Den veier 368 Gran eller 89 Karat, og er trekantet. Paa Pitts Diamant i Frankrig, og den, som eies af Keiseren af Rusland nær, er den den største, man hidtil har seet i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Den aarlige Uførsel af Tvist fra Hull, er stegen fra 7 til 17 Mill. Pund, og af Cattuner fra 9 til 50 Mill. Yards.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J Aaret 1815 blev i London solgt et Malerie af Paul Rembrandt van Ryhn (født 1606. for 16000 Pd. St. Da det nyligen igjen var til Auction og opsat paa Staffelettet, raabte Auctionarius: Ærer Konsten, og tog sin Hat af. Forsamlingen fulgte hans Exempel, og Maleriet blev solgt, medens Alle stode med Hatten af: noget, som Engellænderne ugjerne gjøre. En Øl brygger kjøbte det for 7000 Pd. (77000 Rbd.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
- Som Konstner fortjente Rembrandt uimodsigeligen, at man tager Hatten af for ham, men neppe som Menneske. Han udmærkede sig ved en mageløs Gierrighed, og betjente sig af nædle Konstgreb for at tilfredsstille denne Af Pengegjerrighed forlod han sin flittige og udførte Maneer, og antog en flygtig practisk Behandlingsmaade. Hvert Øjeblik truede han med at forlade Holland, for at bevæge Konstelskere til at skynde sig og kjøbe af hans Arbeider. Prisen paa hans raderede Arbeider søgte han at forhøie ved at sælge halv fuldendte Blade, siden gjorde han Pladen færdig, og solgte de samme Arbeider, naar den var forslidt, tredie og fjerde Gang: han opkjøbte selv under Haanden eller ved Auction sine egne Arbeider, og lod Sønnen hemmeligen sælge dem igjen, som om han havde rapset dem fra ham. Paa denne Maade, og ved en ussel Levemaade, samlede Rembrandt sig en betydelig Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Under Artiklen Graisse (Fedt) i Dictionnaire des sciences medicales, p. une societe de Medecins & Chirurgiens, Paris 1817., hedder det, at alt hvad der formindsker Livsbevægelserne, befordrer Fedtets Tilblivelse, altsaa fortrinligen Søvnen. Derfor ere Sovedyrenes Classe, og Mennesker ved et bestandigt Ophold i Mørke, tilbøielige dertil. Derfor ere Jdioter, Sløvhoveder, og Alle, hvis Nervesystem er i ringe Virksomhed, sædvanlig tilbøielige til Fedt *); hyppige Blods udtømmelser, skeete de end ved Aareladning, frembringe ligeledes Tilbøielighed til at blive feed. Man aarelader derfor Stude og Kalve, der ere bestemte til Fedning. Henimod de 40, naar Synden forlader Synderen, i koldere Clima ved fuldsaftig Complerion, og en hyppig Nydelse af Melke og Meelspiser, Øl, ugjæret Hydromel bliver man tilbøielig til Fedme. J China, Ægypten, Jtalien skeer det ved den hyppige Nydelse af Riis. Denne Regel taaler mangen Undtagelse Sammel Johnson, David Hume, Tode, Suhm, og saa mange flere udmærkede Mænd, vare føre, ligesom endnu den berømte Romanskriver August Lafontaine er det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J det første Rige hører et fedt Legeme til en ædel Repræsentation. Miramelin (Keiseren) af Marocco, holder meget af tiltagende Fedhed, og lader sig derfor hvert Aar veie, maaskee især fordi Hoffolkene maa opveje Fedtets Tiltagelse med Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J Skotland skal for adskillige Aar siden en Kone have født 5 levende Børn paa eengang. Hvor sjeldent dette Tilfælde er, hvis Mag fortælles af Aristoteles, skjønnes bedst deraf, at i de to Hospitaler, Hot de Dieu og Hosp. de laMaternite i Paris, i en Tid af 60 Aar, blandt 108,000 Fødsler, kun fødtes een Gang Fiir linger. (Som bekjendt er for nogen Tid siden fire Børn bleven fødte af een Moder paa eengang her i Kjøbenhavn)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
De franske Deputeredes Forsamling i Paris holdes i det forrige Hotel Bourbon. Hovedfacaden bæres af 12 corinthiske Søiler, som en stor Trappe fører op til. Hotellet ligger ved Seine og Facaden ligeoverfor Ludvig XV. Bro og Place concorde, hvor Ludvig XVI. blev henrettet. Sahlen danner en Halvkreds, der er opfyldt med trappe formige Sæder. J Middelpunkten af Kredsen ere Sæderne for Præsidenten og Secretairerne. Den oplyses ovenfra. Til denne Sahl støder Conference-Sahlen, hvori de Deputerede, der ikke ere sysselsatte i Bureauerne, forsamles og gaae saa længe op og ned, indtil Mødet aabnes. Her spadsere de fra den høire og fra den venstre Side fredeligen sammen, og Ministerielle, Ultras og Liberale underholde sig venskabeligen. Paa eengang røres Trommen. Det er Præsidenten. Den vagthavende Capitain gaaer foran ham med Kaarden i Haanden. Nogle Deputerede gaae ind i Sahlen. Tribunen opfyldes, Journalisterne tage Plads. Moniteurens Redacteur med sine Stenographer (Hurtigskrivere, sætte sig nedenfor under Arena (Kamppladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
De andre Journalister maa sidde oppe i Logerne siden den Tid Payserre de Cerre kivedes med Censeurens Redacteur, og der paastodes, at Reglementet, som forbyder Fremmedes Nærværelse i Statens Jndre, skulde bringes i Opfyldelse. "Tager Hatten af mine Herrer!" siger en Huis ster. Disse Ord tilkjendegive, at Præsidenten træder ind i Sahlen. Foran gaae to Huisserer og to Statsbude, klædte i sort Fløiel. Nu kommer Præsidenten, ledsaget af Kammerets 4 Secretairer. Efter dem følge begge Secretair-Redacteurer, der føre Protocollen. Præsidenten sætter sig i Lænestolen. Secretairerne tage Plads. Statsbudenne stille sig ligefor Præsidenten. Deres Embede er at besørge de Deputeredes Kammers Meddelelser, til Pairernes Kammer. Hver af dem nyder en Løn af 6000 Fr. - En halv Time efter Præsidentens Ankomst, ere saamange Deputerede tilstede i Sahlen, at Forhandlingerne kunne begynde. Der skal være halv saa mange til. Men ved Oplæsningen af Protocollen fra forrige Forsamling, hvormed ethvert Møde aabnes, ere sjeldent saa mange tilstede. Efterat Protocollen er bleven oplæst og antaget, medgaaer endnu en halv Time til Jndberetningen om de indløbne Ansøgninger, og naar denne er aflagt, ere de Deputerede efterhaanden komne, og nu begynde Discussionerne. Præsidenten maa føre et stort Huus, og nyder af Kamret 100,000 Fr. i Underholdningspenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
(Jndsendt.) Hvorledes Tiderne, og med dem Tonen, kunne forandre sig, derpaa har man et mærkeligt Exempel i dette Øjeblik, da mangen Landmand med mathematisk Nøiagtighed udregner, hvormeget han maa betale for sine Fornødenheder fra Kjøbstæderne i Rug. Uagtet det er en alt for sørgelig Sandhed, at Kornvarerne staae i denne Tid yderst lave, og at Landmanden lider overordentlig derved, saa burde det dog ikke glemmes, at i Krigsaarene førte Kjøbstædsmanden lignende Klage over Dyrheden af Landmandens Producter i Sedler. Saaledes kostede i Aaret 1813 en Tønde Rug 250 Rd. D. C. (eller 41 Rbd. 4 Mk.), en Skjeppe Rugmeel 25 Rd., et Pund Formelys 16 Rd., et 60 Lods Taxtbrød 1 Rd. D. C. At Landmanden forholdsviis den Gang maatte betale sine Fornødenheder saa meget dyrere, er unægteligt, og det var uden Grund, at mangen Kjøbstædsmand misundte ham hans Lykke, og, for at opnaae en lignende, betalte en ussel Bondegaard med 100,000 Rd. D. C. Men det er ligesaa unægteligt, at mangen Landbo, hvis han i de fede Aar havde forstaaet at holde paa Sedlerne, vilde saa meget bedre kunne udholdt det i de paafulgte magere. Jkke siger man dette, for at gjøre Nogen Bebreidelser, men en Sandhed bliver det dog, at megen Nød og Elendighed havde været undgaaet, saavel paa Landet som i Kjøbstæderne, dersom det gamle Ordsprog; man maa altid tænke videre frem, var bleven fulgt, og dersom saa mange, til deres egen Ruin, ikke havde troet, at Forvirringens Tid vilde vare evig. At Yderligheder lede til Yderligheder, det lærer Erfaringen i denne Tid Ligesom man tilforn ødslede for meget, saaledes indskrænker man sig nu for meget, endog der, hvor det ikke er nødvendigt. Paa denne Maade standses Næringsveiene, og ligesom tilforn den Ene tvang den Anden til Ødselhed, saaledes tvinger nu den Ene den Anden ofte til en overdreven Jndskrænkning. Den skjønne Regel, at lade Andre leve med sig, er næsten ophørt, og Capitalisterne gjøre intet andet end samle Renter paa Renter af deres Capitaler, og disse Renter forvandles uophørligen igjen til Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 26. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 71 1/2 a 72. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87. Rbdl. r. S. ell. 113 1/2 a 113 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanks. 16 1/2. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 Martii 1821. Slotsholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
Paa intet Sted kunde Børsen ligge beqvemmere end paa Slotsholm. Jkke allene har man her Banken i Nærheden, men man kan ogsaa derfra lade sig sætte over i Baade til Nyhavn, Toldboden o. s. v. For Oldgranskeren er denne Bygning høist mærkværdig. Calmar blev i Aaret 1611 indtaget af Kong Christian den Fjerde. Byen, som ikke stod paa den samme Plads, hvor den staaer nu, men som, efter at den var afbrændt 1647, blev gjenopbygt paa Øen Qvarnholm, havde en betydelig Handel og eiede derfor, hvad selv Danmarks Kongestad manglede, en anseelig Børs. Denne lod Christian, der gjorde saa meget for at ophielpe Kjøbenhavns Handel, nedbryde, og saa vel det mærkværdige Taarn, som Steenbillederne føre hertil og anvende til Børsens Bygning. Betænker man, at Calmar var en saa gammel Stad, at dens Oprindelse endog er ubekjendt, saa har man i Kjøbenhavns Børs, der skal være en Efterligning af hiin, et billede af een af de ældste Børser i Norden. Børsen er saaledes ikke allene en Bygning, der tjener til Handelens Beqvemhed, men tillige et Seiersminde for Christian den Store. Og med hvilken Tænksomhed lod han ikke denne Bygning opføre, For at faae den til at staae paa den Plads, hvor den nu staaer, lod han ved Dæmning og Jndpæling optage en Grund af Stranden, og den ligger nu imellem to Canaler, hvor Fartøier og Pramme kunne lægge an lige ved Bolværket og losse deres Gods i de under Bygningen værende Pakboder. Betragte vi Slotsholm fra den historiske Side, saa møde vi her ligeledes ikke faa Mærkværdigheder. Fra Slottets Altan bleve, lige indtil Christian den Syvende, Kongernes Tronbestigelse i de sidste tre Hundrede Aar proclammeret. Udenfor Børsen blev Hyldingseden under de største Høitideligheder aflagt ved Souverainitetens Jndførelse 1660, da der ved Enden af Børsen var oprettet et med rødt Klæde overtrukket Theater, hvorfra der gik en med samme Slags Klæde belagt Vei lige op til det Kongelige Gemak, ad hvilken Kongen og Dronningen gik i Procession hen til den opreiste Trone. Paa det Sted, hvor Cancelliebygningen nu staaer, holdt Danmarks Rigensraad, førend Souverainiteten, sine Forsamlinger.