JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Næstleden 29de Januarii er for den Kongelige Over-Hof-Ret Dømt i Sagen indstevned af Søren Thode mod Procurator Trammer saaledes. At Raadstue=Rettens Dom bør være bekræfted, og Thode betale til Cramer Omkostninger for Over-Hof-Retten 40 Rdlr. og 10 Rdlr. til Justice-Cassen o. s. v.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Da Hr. Hendrich Bertsen Sogne-Præst til Sunds Præstegield, den 11te hujus ved Døden er afgangen, saa lader Provsten samme DødsFald herved for vedkommende Credi og Debitorer, bekiendtgiøre.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Dødsfald. Paa Landet. Hr. Henrich Sertsen, SognePræst til Sunds Præste Gield i Nordhordlehn, død den 11te i denne Maaned.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Her i Byen. Kiøbmændene Johann Kobroe og Henrich Ridder, Døde den 14de denne Maaned.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Døbte i forrige Uge. J Domkirke-Sognet Drenge 2, i Korskirke-Sognet Dreng 1, Pige 1, i Nykirke-Sognet ingen, i alt 4.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Viede. J Nykirke-Sognet 1 Par, i de øvrige ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-17
J Domkirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 4, i Korskirke-Sogn Mandfolk 1, i Nykirke-Sogn Qvindfolk 1, i alt 10. Spatill, en Hund af største Forhaabning gik i dybe Tanker og traf et Æsel, som søgede efter Tidseler ved et Giærde. Som mig synes, Fætter, begyndte Æselet, trykkes J af hemmelig Sorg. Hvor lykkelig vilde jeg holde mig, om jeg kunde hjælpe Eder med Raad og Daad, Forikke at være alene, indlader man sig undertiden og i Tale med Æseler. Saaledes gjorde her Spa til. Af Sorg veed jeg just ikke meget, sagde han; Jeg tænker kun paa, om du vil vide det, hvorledes jeg kunde komme til at blive antagen blandt Løvens Hof-Hunde. O dertil kand jeg, svarede den Langørede, lettelig og maaske i denne Dag hjælpe dig. Har du da, svarede Spatil, saa stor Bekiendtskab ved Løvens Hof, Det kand jeg just ikke sige, svarede hin, men Løven gaaer daglig forbi min Herres Mølle, indfind dig der betids, og giør som jeg vil sige dig; Det kand da ikke feile, Herr Broder, at din Lykke er gjort. Spa til lve saaledes, at det lydede indtil Løvens Hule Hør, (sagde han) Æsel, førend jeg ved dig og dine Lige vil søge mig recommenderet hos Løven vilde jeg heller min Lives Tid blive den jeg er, Løven sendte Egernet efter lydet af Latteren; Det fandt endnu Æselet ved Tidselerne. Æselet fortællede Egernet Spatils foregivne Grovhed. Men Løven fandt Spatils Svar saa klogt, at han strax blev antagen blandt Løvens Hof-Hunde. Lodder hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Fre
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Den 11te Januarii næstleden er i General Samlingen af Jnteressenterne udi den store Consumptions og Fiske-Tiendens Forpagtninger her Bergen de forrige Directeurer Hr. General Krigs Commissaire Seelmuyden, Hr. Cammer=Raad Lau, Hr. Borgemester Meyer og Sr. Jochum Hynemør, enstemmig bleven udvalgte til fremdeles, saa længe disse Forpagtninger vedvarer, at forestaae samme som Directeurs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Den 27de Januarii næstleden er i den Kongelige Høieste Ret udi Sagen, indstævnt af Procurator Johan Simon Crammer mod General Krigs Commissaire Geelmuyden, betræffende een halv Rigsdaler, dømt saaledes: At Ober-Hof Rettens Dom skal staae ved Magt og Procurator Crammer betale Høieste Rettens Omkostninger til General Krigs Commissairen med 60 Rdlr. og til Justitz Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr. samt end videre til samme Casse 5 Rdlr. Den i Høieste Rett derved bekræftede Ober-Hoff-Rettes Doms Final lydende saaledes: General Krigs Commissarius og Notarins Publicus i Bergen, Doctor Joachim Christian Geelyden, bør for Procurator Johan Simon Cramers ubeføyede og ubeviislige Tiltale udi denne Sag frie at være
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Processens Omkostninger for alle Rætter betaler Procurator Cramer til General Krigs Commissaire Geelmuyden med 80 Rdlr. og 10 Rdlr. Justitz Cassen. Derforuden bør Procurator Johan Simon Crammer for sin uanstændige Opførsel og Skrive-Maade udi denne Sag bøde til det Norske Krigs Hospital 20 Rdlr., og betale ligesaa meget til Justitz-Cassen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Kongelig forordned Brand-Directeur her udi Bergen, Hr. Andreas J. Schram, lader, til Vedkommendes behagelige Efteretning, bekiendtgiøre, at de, som endnu ikke ere forsynede med Brand-Spande eller Brand-Bøtter, og enten ikke haver Addresse fra fremmede Steder at forsyne sig med saadanne, eller som Patrioter, dertil er bære Lyst, kand dem hos ham, i Anledning af den i Aaret 1760 den 26de Augusti publicerede Placat, bekomme mod billig Betaling.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Løverdagen den 15de i denne Maaned (menes ved Porten) er tabt en Sølv-Snus-Daase invendig forgylded med en brun Agath-Steen i Laaget. Finderen loves en skikkelig Finde-Løn, saasnart den her paa Contoiret leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Hos Sr. Jørgen Breder ere de Værelser til Leye at bekomme, som til denne Tiid har været beboet af Sr. Kruger, som bestaaer udi een Stor Sahl til Gaden, betrukken med et fuldkommen Comptoir og Sove Kammer til, een Sahl bagen til trækket og maled, et stort lyst Kiøkken, med et vel indrettet Spise Kammer, et Kammer paa Loftet, samt en fuldkommen Lem til Brende Ved, bemelte Værelser kand til næstkommende Paaske, eller og om forlanges strax til trædes; thi vilde de Lysthavende derom med ham accordere. Da Liebert Hohnhorst forrige Forvalter paa min Contoirske Handels-Stue udi Holmedalen, har forødet mit Gods og forgieldet min Handels Stue, samt indgivet meget mangelagtig og urigtig Regning. Altsaa advares og indbydes baade Creditores og Debitores for bevilligede gode LignidationsMænd, Sr. Ratte Harmens og Sr. Frederich, Frederichsen, (som til den Ende samles hver Torsdags Formiddag Klokken 8te Slæt udi Holme dals Skiøtnings Stue, behageligst at indfinde dem inden 3de Ugers Forløb fra Dato, de første at angive og Lov hiemle deres Fordringer og be sidste at tilstaae Gielden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
J ligemaade advares de, som haver modtaget af ham enten Gods eller Penge, for samme behørig forbenævnte Tid og Sted at anmelde, alt under Medfart efter Loven. Bergen den 19de Febr. 1766. Barbara Sal. Barthold Riecks.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Tirsdagen den 25de Hujus om Aftenen ved 5 Slæt lader Hr. Jan Henrichsen Fasmer i Herberget Altona ved 2den Auction opraabe Madame Christensens Huus med Tilhørende, beliggende i Cordt Pills-Smag. Dette er indsendt. Min Herre, Jeg troer aldrig De vil tilegne Deres Addresse Efterretninger Navn af lærde Giorde De det, maatte De have en mere end maadelig Portion af Vanite! Den veed jeg De ei plages af. Men hvo der vilde negte Nytten, af Deres Efterretninger fornærmede virkeligen Sandhed alt for meget. Forfatteren af den Samtale, hvoraf noget er indført i No. 7 og af hvilken loves mere i næste, viser enten at han ei ved hvad Lærdom er, eller at han vil hykle for Dem, naar han kalder Deres Efterretninger baade lærde og nyttige. De selv, veed jeg, udgiver dem kun for det sidste. Slige smaa Afhandlinger, som denne Samtale er det just De helst ønsker at meddele det Almindelige. Men saadanne kand hverken kaldes lærde eller skaffe Deres Efterretninger Navn af lærde. Kom der flere slige, fortiente de virkeligen meere og meere Navn af nyttige. Men naar De en anden Gang giver os noget sligt; saa lad os endelig faae Texten, førend vi faae Forklaringen. Man kand vel see at der er meget godt i Samtalen, Men fik man see deri ommeldte Plan, blev man langt bedre i Stand til at dømme om begge Decke. Planen maa nok være almindeligen bekiendt hos Dem i Bergen. Men hvorfor skal vi her ude paa Landet og andre uden for Bergen ei kunde faae den at see paa samme Maade som os er meddeled Samtalen? Hvorfor skal vi være Sted Børn frem for Bergenserne? Er Planen god og antagelig; saa var der intet at frygte for dens Bekiendtgiørelse. Er den sket og forkastelig, hvorfor al vi da ei og saavel som Bergenserne have Frihed til derimod at giøre Erindringer, Kand den forbedres, hvorfor skal vi ei og kunde have den ere og Fornøielse at medvirke til dens Forbedring, Troe mig jeg og flere kiende Bergen, om vi end ei boe der, om det end og er længe siden vi der opholdte os. Kiære Ven! Lad nu see vi faae denne Plan enten i No. 9 eller 10, paa det ei den virkeligen patriotiske Samtale skal blive at ansee som Noter u Jeg forbliver o. s. v. den Text. den 20de Febr. 1766.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Den 17de i denne Maaned bleve de i disse Efterretningers No. 6 nævnte Personer, som for Deelagtighed i Opløbet af 18de Aprilis 1765 følgelig Høikongeligt Rescript af 17de Januarii næstleden, videre skal tiltales, forflyttede fra Bergenhus Fæstning til Arrest under Stadens Raadstue.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Den 19de i denne Maaned er af den Høikongelige Commission paa Bergenhuus for de af Almuen udmeldte Mænd forkynded det Høikongelige Rescript af 17de Januarii 1766, hvoraf Høibemeldte Commission ved Trykken har ladet bekiendtgiøre et Udtog, saavidt bemeldte Almue deraf vedkommer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Paadømte Sager. Den 17de Februarii for Bytinget: 2de Sager, hvoraf den ene Gields Sag. Den 19de for Politie-Commissionen. 1) Politie-Actor mod Hans Evertsen og Guttorm Knudsen, som bleve frifundne for Actors Tiltale. Den 20de for Raadstue=Retten ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Dødsfald her i Byen. Madame Justine Rhode, Organist Warniks Hustrue, Mæster-Bager Christopher Petersen; Tiære Vrager Peter Lund.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Jndkommen Skipper. Den 18de Februarii Peter Hansen af Bergen fra Stavanger med Steen Baglast.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
J Skrivelse fra Christiania af 15de i denne Maaned seer man dette: J gaar aflagde den Aggerske Esquadron den allerunderdanigste Troskabs Eed paa Aggers-Bakken ved Christiania. Kulden er har meget stræng. Stifts Amtmanden og Biskopen ere hiemkomne fra deres Reiser. Grene Schmettow ligesaa Siden Bødker-Svend Didrich Andersen fra hans Mæster, Sr. Bartram Meyer er bortgaaen, uagted at han til han er skyldig Penge, saa lader Sr. Meyer sligt herved bekiendtgiøre. J forrige Uge Viede Jngen. Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
J Domkirke-Sognet Drenge 2, Piger 2, i Korskirke-Sognet Drenge 2, i Nykirke-Sognet Drenge 2, i alt 8.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
J Domkirke-Sogn Mandfolk 3, Qvindfolk 4, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 3, i Nykirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 1, i alt 15.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
Den 22de i denne Maaned er et QvindeMenneske, som havde været med det i No. 7 om meldte Qvinde=Menneske paa Ryssernes Syg Huus, efter Politie-Kammer-Dom, efterat hun først i 2de Timer havde ombaaren den spansk Krave, hensat til 2 Aars Tugt-Huus-Arbeide. Samme Dag blev en Mands Person efter samme Rets Don for Løsgængerie og Allarm hensat til 3de Maaneders Tugt-Huus-Arbeide.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-02-24
J de fromme Hyrders Tid bragte alle Dyr een Dag deres Klager for Jupiter, Faarene mød te og Vi maatte, sagde det ældste Faar, efter give noget af vor Ret, om vi ei og skulde klage, naar andre giøre det. Den gandske Besværing bestod deri, at nogle Hyrder begyndte at afklippe dem Ulden neden fra op efter, da de ellers vare vante at klippes oven fra ned ad. Jupiter lo af deres Enfoldighed, og befol Hyrderne: At lade det fremdeles blive ved det Gamle. Tusinde Aar derefter holdtes atter en almindelig Samling Dag. Faarene bleve ei borte, Men Ach. Hvorledes havde Tiderne forandret sig. Mæster Bed forebragte i sin Hiords Navn: Deres Hyrde gav dem ikke Tid til at Ulden kunde voxe, men klippede dem sex Gange om Aaret; Af Giærrighed og til Begiærlighed til Melken borttog han den Lammene, naar de kun vare nogle Dage Gamle, Han holdt flere Hunde end behøvedes, kun for at ængste dem og hidse efter dem; Han forlangede meere Giødning, end de det gandske Aar fik Foder, og skiældede, truede og slog dem, ligesom de maatte leve af ham, og ikke han meget mere af deres Melk, Ost, Uld og Kiød. Jupiter vilde just med en Torden Steen til intet giøre Hyrden som stod gandske taus af Skamfuldhed og Vrede da Pluto udbad sig ham, for ved ham at lade pine de Fordømtes Siæle. eraf hidkomne, hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bros¬
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Aar. 1766. No. 9. Anden Aar Gang. Efterretninger. Fra 28 sk. Soer. ret i Bergen i Norge. Mandagen, den 3die Martii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Fortsættelse af Mays Handels-Videnskab. See No. 3. 11. Det betingede eller forlangede Værd lod sig ligeledes see af denne Omvexling. Man gav noget af sit for en vis Summa Penge. Med denne kunde man, i fornødent Fald, faae det Bortgivne igien, det være sig af Borttageren selv, om han ei behøvede alt, eller af en tredie Person. Naar man ved en saadan Meddelelse af sit havde reddet en af Mangel paa det Nødtørftige eller Behagelige, saa fulgte deraf, følgelig de menneskelige Tilbøiligheder til altid at faae mere, at han maatte give meere derfor, end det hvorfor man rimeligen kunde kiøbe det paa en anden Tid, naar man vilde have det igien. Foruden Værdien af det allerede Eiede, blev altsaa, efter denne Forretning, endnu tilbage et Overskud af det Nyttige, eller tilovers de over Omkostningerne annamme de Penge, som den Handlende ei førhavde. Dette var altsaa en forud betinged eller forlanged Vinding. 5. 12. Men da Mønterne i adskillige Lande ere af adskilligt Værd eller Gehalt, saa aarsager dette noget Mangelagtigt i Handelen. Forat forekomme dette, maatte udfindes et HjælpeMiddel, til at forlige mod hinanden tvende i sig selv i Værdien ulige Penge-Sorter, eller at giøre dem lige i Værdien. Hertil opfandt man en Opgeldt, hvilken, naar den lægges til en Summe Penge af slettere Gehalt, giør den lig det indvortes Værd af en lige Penge-Summe af bedre Gehalt, saa, at det er eet, om man faaer den bedre Summa, eller den slettere Penge-Summe, med Opgelt. En saadan Opgelt kaldes Agio. §. 13. Den Ting, som er bestemmed til Menneskenes Brug, og hvis Eiendom man forskaffer sig alene for at afstaae den til andre mod et General-Equivalent eller et andet Nødtørften stillende Gien-Værd, med en vis Vinding, kaldes med det almindeligen antagne Navn, Varer, hvad enten den kun tiener til at afhjælpe de hos Mennesket virkeligen værende eller de af det selv optænkede Mangeler. At give Penge for Varer, det heder at kiøbe. Og derimod at give Varer for Penge at sælge. Og naar Varer udleveres mod Varer, kaldes det at Tuske, eller at Barattere. S. 14. Den Haandtering, at man bortgiver er Nyttigt for et mere Nyttigt, skiønt dette i sin Art er meget forskielligt, kaldes i Almindelighed Handel. Det heder altsaa at drive Handel, naar man bestemmer eller har i Beredskab visse Varer, for dermed at hjælpe den, som derpaa har Mangel, eller at overlade ham samme for et hos sig selv bestemmed Overskud. Overskudet paa Varerne heder fordeel eller Gevinst. Men Overskuddet paa rede Penge Jnteresse eller Renter. For at faae noget mele Nyttigt, eller et Overskud paa det allerede Eiende, lagde Menneskene sig efter at hvælpe andre med Penge eller Varer, forat drage en Nytte af denne Meddelelse. De, som giøre dette, kaldes almindeligen HandelsMænd eller Kiøbmænd. Fortsættelsen følger. Dette er indsendt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Min gode R. Er det vel fornøden at give Anviisning paa de allerede udi een Aargang udkomne Bergenske Addresse-Efterretninger, Tviler nogen om, at udi samme, foruden de nyttige ordinaires Avertisse mens, findes ei tillige Forfatterens egne og tildeels fordanskede sindrige Tænke-Sprog med mange Decouverter og Zirlige Oversættelse af flere end eet Sprog, samt mange Afhandlinger o. s. m. Hvo vil støde sig over, at dem paa saa god Grund, under en afbrudt Samtale, gives et værdigt Navn af lærde Efterretninger, allerhelst vores Forfatter er saa vittig at overlade det til andre, og ei giver Stik-Bruge for at lade hykle for sig, Betragt, Hvormed disse Efterretninger ere satte i Comparaison, saa vil hine, som udgives for Lærdere. beholde deres Priis. Monne min gode R. med sin ufornødne Critiqve under No. 8 vinder andet uden alleneste at vise en Slags Hastighed eller Fortrydelse, Har han de Efterretninger, som allerrettest fortiene Navn af lærdere og nyttigere for at bøde paa den Mangel, sam hans Skarpsindighed og stuge Hierne har rasineret, da ere de ei aleneste Antagelse værd. Men Seel Da vil mange andre med Opmærksomhed prise saadan patriotisme, allerhelst naar der paa Landet er foregaaet en Udtømmelse fra al Vamte for ei at frygte for Storm og Opblæselse udi større eller mindre Grad og Portioner; Hvo vil negte, at der er stor Forskiel imellem at være Lærd og at vide hvad Lærdom er En Tønde Sild og en Silde Tønde ligner meget udi Navnet. Men nu har man stor Aarsag at sætte høi Priis paa det, som de mange ledige Tønder savne udi vor Bye. At være Lærd tillægger man dem, som besidde Skarpsindighed, stor Fornuft, Klagskab, Videnskaber o.s. v. Men det andet indrer man af de enfoldigste. Thi saa længe ingen har tabt eller er berøved den christelige een lige Børne-Lærdom, veed hvad Lærdom er, hvil han visselig meget god, ket staaer fast og tiener til et gyldigt Beviis mod Soupcon og utidig Critique. Den, som hykler, har Hensigt dermed, og venter sig en Slags Belønning. Men den, som ei er oplært i slig Parrismiler naar en anden faaer Gevinsten og løber af med Byttet. Forsiun sig med et Miscroscopium der paa Landet, saa vil han nok af Extracto Plari finde det Theema og den Text paa sit rette Sted, som vice versa ledes efter og Forklaringen følger udi en temmelig Orden. Det fornøier mig, om den fulde Plan med Bilager tillades Rum. The da maa man vente sig fra ham, min kiære Ven! De rette Nator, som neppe vil finde. Deres Bergen den 25de Februarii 1766. Lige.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Herfra Contoiret kand faaes nærmere Underretning om en skikkelig og duelig Student, som søger Condition paa Landet saavel i at prædike som at informere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Forleden Mandag den 24 Februarii er i Dom-Kirken tabt ved Sæderne paa Gulvet en rød Psalme Bog med Sølv-Spænder, Bogstaver i den ene Spænde A. M. S. D. i den anden 1739. Finderen loves en skikkelig Finde-Løn, naar den sig her paa Contoiret melder.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Til den, som her leverer en Mands-Manchett, tabt paa Veien fra Skoe-Strædet til Halvkanden Søndagen den 23de Februarii, loves en passelig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Velædle og Velbyrdige Frue Maria Frimann, Sal. Krigs-Commissaire Dahls Enke-Frue lader herved for de respective Liebhabere (som mueligen sidstleden 25de Februarii havde indfunden sig i Herberget Altona for at bivaane den berammede Auction over hendes salige Mands Bøger) aflægge sin Undskyldning for samme Auctions Ophævelse, hvortil hun imod sin Villie var nødsaged, da det paa den Tid indfaldende Storm, Veir forhindrede bemeldte Bøgers Transport. Communicerende ellers herved tillige, at bemeldte Auction igien er berammed og sikkert bliver foretagen førstkommende 13de Mai. Til hvilken Ende Liebhaberne behager at conservere de i Hænder havende trykte Catalogi, da ingen nye blive udstædde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Fra Pressen er udkommen det første Stykke af de Bergenske Skribentere, 2 og et halv Ark stor, trykked paa Skriv-Papier, og er tilfals for 8 sk. Hos Monsieur Claus Bremer, Hører ved den latinske Skole her i Staden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Hos Sr. Henrich Meyer Henrichson er den 27de Februarii næstleden af hans Amme-Stue bortstiaalen følgende. 1 Par store Engelske SkoeSpænder; 1 Finger-Bør; 1 Trække-Naal, alt af Sølv; 1 tydsk lærreds Tørklæde, 1 Par Silke Strømper; 1 Par Haand-Strømper; 3de Bøger. Opdagerne loves en skikkelig Belønning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Hos Hr. Henrich Rasmussen kand bekommes nye Baste-Matter for 4 Skilling Stykket. Sr. Jsaak Hansen Bukhof haver i Sindeat bortsælge hans iboende Frem og Bag-Huus beliggende lige over Hr. Søe-Capitaine Dischingtuns. Thi vilde de Lysthavende behage sig derom til ham at addressere. Og kand den meste Deel af Kiøbe-Summen i Huset blive bestaaende. Solgt ved Auction.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Næstleden 15de Februarii 5 Lodder i Grimeliens Kaabber-Værk, tilhørende Sal. Danchert Formans Stervbod, til Sr. Jacob Formann for 81 Rdlr. 4 sk.; Den 25de Februarii Madame Helche Sal. Lauriz Christensens Enkes Vaan-Huus med Grund i Cordt Pils Smug ved anden Auction af Panthaver Hr. Johann Henrichsen Fasmer, efter Eiendoms Dom, til Sr. Jørgen Brunchorst for 602 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
De Høikongelige Commissarier, Hans Excellence H. Vice-Admiral Rømmeling, Hr. EtatsRaad de Cederfelt og Hr. Justice Raad de Falsen, som sig her fra den 13de Julii 1765 havde opholdet, afreiste herfra, tilligemed Commissionens Secretaire Hr. Schumacher og Hr. Major von Harboe, som her har været med det her endnu værende Grenadiers-Detachement, den 24de i denne Maaned til Vands til Sogn, for derfra at tage Lande Veien, først til Christiania og siden derfra til Kiøbenhavn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Den 27de i denne Maaned blev inden Stadens Raadstue-Ret allerunderdanigst publicerede det Høikongelige Patent af 7de Februarii 1766, hvorved vor regierende allernaadiste Konge, Kong Christian den Syvende, allernaadigst befaler, at alle og enhver i begge Riger, Danmark og Norge, som af Hans Høistsalige Hr. Fader haver erholdet Bestallings eller Benaadings Breve, enten fra Canceliet, Rente-Kammeret eller noget andet Sted, samt de som have Privileger, Exspectance-Breve paa Bestillinger, Beneficier eller andet deslige, nemlig de som have faaet deres Expedition af det Danske Cancellie og de som fra Rente-Kammere eller andet Sted ere exvederede, sig der angive, og med allerunderdanigste Supplicationer, hvorved de tillige haver at lade følge, rigtige Gienparter under deres Hænder af de den i saa Maade, forundte Befalinger og BenaadingsBreve, allerunderdanigst anmelde nemlig i Danmark inden førstkommende 1ste Mai og i Norge inden næstkommende 1ste Augustii, alt til allernaadigst Confirmation og Fornyelse, efter Sagens Omstændigheder og egentlig befundne Beskaffenhed, saa vidt billigt er, med vider. Hvorefter enhver Vedkommende allernaadist befales sig at rette under saadanne Bestillingers og Benaadningers Fortabelse o. s. v. Chronosticha. Friber-CVS VIntV, Danlæ & NorVeglæRet, Celt VItal hen til, hen pletas Ita MDCCEXVI. VIVat Christlands Sept, Danlæ 20 NorVegiæ Rex VIVat 10 Io! OVIVatMDCCLXVI Bergen, d. 21. Januarii 1766. J. A. Büttner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-03
Liquidations Forvalterne i Sr. Carsten Bent sens Fallit Boed her i Staden indkalder herved foruden med anden ordentlig Proclama for Retterne indbemelte Fallitte Boeds Credi og Debitorer, at møde for os paa mit Adjungered Raadstueskriver Holms Contoir inden 4re Uger a Dato, de første Deres Fodringer Lov mæssig at legitimere, og de sidste ligesaa at betale hvad de til Boed retmæssig maatte være pligtige, hvorefter da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Boeds Tilstand. Bergen den 28 Februarii 1766. H. B. Formand. H. S. Heiberg. O. B. Holm.