JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Paa Landeveien fra Augsburg til Anspach er en Østerrigsk Qvarteermester ved Armeen bleven morderisk overfaldet, og plyndret. J Skoven mellem Augsburg og Ulm trække mange bortrømte Soldader omkring. De gjøre Landeveiene usikkre og sætte hele Landsbyer i Contribution. Omegnen af Ulm seer sørgelig ud. Mangen Haugeeler kjender sin Eiendom ikke mere. Haugehusene have for det meste mistet deres Dørre og andet Træværk, fordi man har Mangel paa det fornødne Brændeved til at underholde Jlden paa Vagtstederne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Under sit Ophold i Münchm morede Keiser, Napoleon sig en kort Tid med Fasamagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Den berømte Humboldt er reist til Berlin Han kommer fra Jtalien, og har medbragt fra sin fem Aars Reise i Sydamerica saare mange Manuskripter og Konstsamlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
J Stokholm har man d. 1 Nov. paa Kongens Fødselsdag opført Gustav Vasa. Kulden er stegen der til 20 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Livorno er bleven erklæret for en nentrak Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Den gule Feber har atter begyndt at rase i Newpork. Den har hidtil kun angrebet faa Mennesker, men næsten alle de, der bleve smittede, døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Sverrig skal i sin Subsidietractat med Rusland, have lovet at levere et Svensk Corps paa 12000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Den bekjendte Engelske Capitain Wright, som havde sat Georges's, Pichegrits Tilhængere, i Land, og sad fangen i Temple, har skaaret Halsen over paa sig med en Ragekniv, efter at han i Forveien havde læst Krigsberetningen i Moniteuren og dygtig skjendt paa en vis ulykkelig General (formodentlig Mack).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
J et nylig udkommet Engelsk Værk siges, at Storbritanien nu kan stille en Milits af 2,744, 847. Mand, fra 15 til 60 Aar, i Marken; de Frivilliges Antal er 700,000. De aarlige Ægteskaders Tal beløber sig til 98,000, hvoriblandt : af 63 kun ere børneløse. Hvert tredivte Aar fremkommer en ny Menneskeslægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Den kostbareste Samling af Østerlandske Manuskripter, som nogensinde er bleven bragt til Enropa, er den, som Major Onseley nylig har bragt hjem med den Bengalske Flaade. Foruden Arabiske, Persiske og Saneritske Bøger, henved 1500 i Tallet, findes her adskillige overmaade store Portefeniller med ældgamle mythologiske Tegninger, fortræffelig illuminerede og tilveiebragte med store Bekostninger i alle Parter af Hindostan, Tibet, China, Ava, Ceylon &c., dernæst Afguder af Steen, Metal, Træ &c. Mange af Bøgerne ere fulde af ypperlig udførte botaniske Tegninger. Her findes tillige en stor Samling naturhistoriske og mineralske Gjenstande, Driginalprospecter, tegnede paa Stederne selv, i forskjellige Deele af Jndien; et Cabinet af de sjeldneste Medailler, Gemer og andre Oldsager, en complet Samling af Mynter, prægede under Mahomedanske Førster, siden Timurs Regjeringstid, med Forestillinger af de i de østlige Lande brugelige Vaaben, Sværde, Buer, Pile &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
musicalske Jnstrumenter og adskillige Hundrede Nodebøger, som Major Duseley har sat i Musik efter Persiske, Jndianske Sangere &c. Onseley har havt saa meget bedre Leilighed til at forskaffe sig disse store Sjeldenheder, som han var Adjutant og Anfører for Livgarden hos Naboben af Ond.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Krigsbegivenheder. Erkehertug Carl, Hovedanfører for den Østerrigske Armee i Jtalien, har fra sit Hovedqvarteer i St. Stephano, under d. 19 Oct. berettet, at de Franske have begyndt Fiendtlighederne ved en heftig Canonade paa forskjellige Puncter af Etsch, hvilken Flod de gik over paa to forskjellige Steder, uden at det kunde forbydes dem. Medens begge Armeerne saaledes staae i Begreb med at levere et afgjørende Slag, er Erkehertug Carl bleven anmodet om, at komme til Wien, og ventedes der hvert Øieblik, en Omstændighed, som dog giver et svagt Glimt af Freds forhaabninger. Den Franske General Augereaer ankommen i Hüningen og agtede den 25 eller 26 f. M. at gaae med 15,000 Mand over Rhinen; Marchal Ney vil forene sig med ham og med fælles Kraft angribe Tyrol. Keiser Napoleon vil over Salsburg og Karnthen forene sig med Massenas høire Fløi. 50,000 Mand Franske er paa een Dag passerede igjennem Man chen, hvorfra Keiseren d. 29 gik til Haag i Bayern, som Østerrigerne nu aldeles have forladt Den store Franske Armee skal paa tre Steder være gaaet over Jnn, uden at finde nogen Modstand. - En Preussisk Armee passerer med forcerede Marcher igjennem Dresden til Franken. Det hedder, at der d. 24 Oct er forefaldet en Fægtning imellem en Afdeling Russer og de bayerske Tropper under General v. Wrede. - Preus sen samler bestandig flere Tropper i Hannover, og det hedder, at det indtil videre vil besætte dette Land med 30,000 Mand, hvoraf Totrediedele skal underholdes af Preussen, og 1/3 af Hannover. Den Russiske Armee paa flere end 60,000 Mand, under General Buxhøvdens Commando, marcherer igjennem Sydpreussen, Schlesien og Sachsen til Rhinen. - Den Russiske Keiser ventes i Petersborg ikke tilbage fra Armeen førend omtre Maaneder. Uagtet der saaledes fra alle Kanter er al muelig Udsigt til de blodigste Krigsoptrin, ville mange dog paastaae, at der dog endnu maaskee kunne være Haab om Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Bekjendtgjørelse. Da jeg erfarer, at nogle af mine ærede Kjøbere har været af den Formening, at jeg havde op hørt med min hidindtil førte Handel, saa giver jeg mig herved den Frihed at tilkjendegive, at samme Handel endnu fortsættes, som forhen, paa de sædvanlige Sted i lille Helliggjeststræde No. 154.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-12
Paa rafinerede Sukkere gives, ligesom paa Rafsinaderierne, 5 PC. Rabat, naar Partier kjøbes og til Huusholdninger udsælges i enkelte Topper, samt lignende smaa Partier. Ligeledes bekommes alle Sorter fine og ordinaire Theer, saavelsom extra fiin og ordinair Lak og Chocolade. J. W. Top.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Løverdagen den 16 November, 1805.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Philosopherne have fra de ældste Tider paastaaet, at Sjelen har et bestemt Sæde, og nogle have endog meent, at den boer midt i Hjernen. Men denne Sætning er urigtig. Sjelen kan som et aandeligt Væsen ikke optage noget Rum, thi hvad der optager et Rum kan ikke være Aand. Men Grunden til denne Vildfarelse ligger deri, at man hidtil endnu ikke har kjendt Hjernens sande Bygning. Man ansaae den alt for intricat (indviklet, vanskelig, og paastod, at det var umuligt for nogen Dødelig, at finde Rede deri. Philosophernes Paastand, at der hersker Enhed i Sjelens Forretninger, er ligeledes falsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Enhver af disse Forretninger bestyres af et bestemt Redskab i Hjernen, hvilket man kan bevise af Anatomien. Man seer desuden, at ethvert Dyr er, ligesom Mennesket, begavet med visse Ævner, som det besidder fremfor andre Dyr. Hunden er et klogt Dyr, men med al sin Klogskab kan den dog ikke bygge sig et Huus som Bæveren. Aarsagen dertil er den, at den mangler det Organ, som Bæveren besidder. Intet Menneske besidder Ævner til alle Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
En stor General er ofte en meget ussel Poet os. f. Det er altsaa vist, at Ævnerne, som forhen er anført, ere forskjellige. Dyret overhoved udmærket sig fra den hele øvrige Natur derved, at det har Bevidsthed om de Ting, der foregaae uden for sig selv, eller rettere sagt i den ydere Verden, og sættes derved istand til at virke paa samme. Men det fornemmer kun saa meget af Ydreverdenen, som det har Organer til at lagttage. Jo simplere, jo færre Organer det har, demere indskrænkes dets Verden. Jo fuldkomnere og talrigere dets Organer ere, desmere udvides Per den for det, desstørre bliver dets indvortes Sands. Hvert Dyr har saaledes en egen Verden. Hunden har en anden Verden end Bæveren, Væveren en anden end Ræven o. s. f.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Herefter kan man nu bestemme Grændserne imellem Dyrenes Verden og Menneskets Vi see, at uagtet Dyrene for største Deelen ikke besidde mindre fuldkomne, og næsten fuldkomnere Sandseredskaber end Mennesker, kan dette dog gjøre sig bedre Forestillinger og Ydreverdenen og virke fuldkomnere paa den. Aarsagen dertil er, at Mennesket har Kraft til bedre at bedømme og skjelne den ydre Verdens Forhold, som det, ligesom Dyret, bliver vaer ved udvortes Sandser, thi det har en indvortes Sands, en Tænkekraft. Mennesket maa derfor ogsaa have Organer, som Dyret mangler. Organ læret er det, som bestemmer, hvilke af disse Organer der ere afhængige og kunne bestaae for sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
De Ævner, som man i Almindelighed hos Mennesket kalder Forstand, kalder man hos Dyret Instinet (Naturdrivt). Men Forstand og Jnstinct ere i sig selv ikke forskjellige. Ved den samme Kraft, som Bæveren bygger sit Huus, opfører Bygmesteren et Palais. Mennesket udmærker sig kun fra Dyret derved, at det har et Begreb om sin Kraft. Jnstinct betegner derimod en Mangel paa Bevidsthed om sine Ævner, eller med andre Ord: Drivt. - Vimaae altsaa antage hos Menneskene og Dyrene bestemte Organer for Kraftyttringen, som ere Grundprincipet for enhver Aandsvirksomhed. Thi hvad skulde ellers være Aarsag til de bestemte enkelte Instincter eller Drivter hos Dyrene? – Man vil maaskee svare: deres Fornødenheder, Fuglen bygger sig en Rede fordi den er nødt dertil a. Men vi see jo saa ofte mangt et Dyr ikke tilfredsstille sine største Fornødenheder. En Hund f. Ex. løber i Regn, Slud og Frost hele Dagen under aaben Himmel, og det falder den aldrig ind at søge Ly, uagtet der tilbyder sig tusinde Leiligheder for den (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Anmærkninger til det Foregaaende. Mod den Paastand, at man kun seer med eet Øie, har den berømte Huseland indvendt følgende. Naar man holder et Ark Papiir ganske lødret med Ryggen mod Panden og Næsen, saaledes at man kan deele Halvparten af Synet og Synskredsen i to særskilte Deele, saa hindres derved Lysstraalerne fra den ene Side at falde i Øiet paa den anden, paa hiin Side af den nigjennemsigtige Skillevæg. Dersom man nu kun saae med eet Øie, saa vilde man i dette Tilfælde ogsaa kun see den ene Halvdeel af Synskredsen. Men man seer begge paa engang, og dette kuldkaster altsaa den anførte Sætning. Man maa altsaa antage, at ethvert Menneske seer bedre med det ene Øie end det andet, enten fordi man af Naturen har to Slags Øine, eller fordi man har vant sig til at bruge det ene Øie mere end det andet. – Sall selv paastaaer iøvrigt, at han i den Henseende endnu ikke er ganske mig med sig selv. Men Huselands Jndvendinger i Almindelighed agter han overalt ikke meget. Han tilstaaer, at Huseland er en i hver Henseende fortræffelig Mand, men han er nu gammel og blind, altsaa physisk uskikket til at bedømme Ting af den Natur. – Jmidlertid maa man vogte sig for, at misforstaae Gall. Det er ikke hans Mening, at man aldeles ikke seer noget med det ene Øie, men han paastaaer blot, at kun et Øie afficeres paa engang, og at det ene, saa at sige, hviler medens det andet virker med sin hele Kraft. Buffon siger i sin Histoire naturelle T. 4. S. 327, at vi virkelig see alle Gienstandens dobbelt, uagtet vi antage dem for enkelte, men at vi ved Sandserne og Vanen rette denne Feil. J Cheseldens Anatomie S. 324 fortælles, at et Menneske, som ved et Slag i Hovedet var bleven skeløiet, saae i lang Tid alle Gjenstanden dobbelt, men at han efterhaanden vante sig til at betragte dem alle som enkelte, uagtet hans Øine endnu beholdt den urigtige Disposition, som Slaget havde foranlediget. Dette beviser tilfulde, at vi virkelig te alle Gjenstanden dobbelt, og at vi kun vænne os til at betragte dem som enkelte. Naar man vil indvende, hvorfor kan Barnet i saa kort en Tid vænne sig hertil, medens et voxent Menneske, der f. Ex. er blevet skeløiet ved et og andet Tilfælde, behøver saa lang Tid dertil, saa kan man svare: da Barnet ikke har nogen foregaaende Vane at stride imod, saa behøver det mindre Tid end den Voxne, der i 20, 30 eller 40 Aar har været vant til at see alle Gjenstandene enkelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Indenlandske Efterretninger. J Hamborg Correspondent fortælle, at en iøvrige anseelig og formuende Borger og Familiefader i Kjøbenhavn, som formodentlig i en Ruus har havt den Ulykke (?) at overfalde den Keiserlige Minister paa en offentlig Landevei, er ved en efter høiere Ordre nedsat Commission bleven dømt til at arbeide sex Maaneder i Raspehuset og erstatte alle Omkostningerne, men paa Ministerens Forbøn har H. K. H. Kronprindsen formildet Straffen til 10 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset. Den anseelige og formuende Familiefader, er egentlig en Slagter, og Affairen indtraf i Sommer paa Ordrups Veien; Slagteren sidder, imod Caution, indtil videre i Slutteriet, hvor han nu allerede har siddet i 3 24 Uger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Odense var ikke saa heldig at høre D. GalsForelæsninger, da der ikke indfandt sig et tilstrækkeligt Antal Subskribenter, uagtet enkelte Mænd havde tilbudet at bidrage femdobbelt for deres Deel J Begyndelsen var Betalingen for det hele fastsat til 1000 Rdlr., men den blev siden - men for sildig nedsat til det Halve. Paa sin Tilbagereise igjennem Odensee besøgte D. Gall d. 9 d. M. Hospitalet og den ved samme værende Daarekiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
J disse Dage sad en tilsyneladende sund og frisk Mand paa en Viinkielder her i Kjøbe havn og begjerte et Glas Viin. Medens Svenden hentede Vinen, faldt Manden død hen paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Natten til d. 19 Oct opkom, under en rasende Storm, en pludselig Jldebrand paa Gaarden Dahlem i Henne Præstegield, hvorved to velhavende Mænd Ole Erichsen og Knud Pedersen, bleve i faa Timer næsten ødelagte. Jlden formodes at være opkommen ved Ole Erichsens gamle Svigermoder, som havde med Foringen at bestille, og som ogsaa selv, tilligemed Oles 19aarige Søn blev et ulykkeligt Offer for Luerne. Nattens Mørke og Gaardens afsides Beliggenhed var Aarsag i, at Jlden hverken af mange kunde sees eller betydelig Hielp kunde ydes. Selv maatte de næsten nogne see alle deres Huse, deres Ageres Grøde, Bohave og Fødevarer, kort Frugten af mange Aars Arbeide og Møie, blive er Øster for Jlden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Man har i et af de foregaaende Numere allerede læst et Exempel paa to Koners Heltemod, som i Stangvigens Præstegield paa Nordmøer bleve enige om at dræbe en Ulv. Som et Sidestykke til denne Handling fortjener følgende at anføres: en Kone i det skovrige og til Rigsgrændsen stødende Hammerøens Præstegield, i det nordre Salten, under Nordlandenes Amt, vogtede Qvæg i Marken, hvor en hungrig Bjørn graadigen angreb et Faar. Hun ilede til for at redde sit Faar, styrtede sig saa at sige i Dødens Strube, droges med Bjørnen og Faaret, som de begge holdt i, og frarev den sit Bytte, som den forhavset gav Slip paaDen gav imidlertid Konen et Slag mellem Skuldrene og et Øresigen med Labben, hvorved hun fik et Saar, men som dog siden lægtes. Konens Navn er Siri Oldsdatter, og hun var paa den Tid paa Hamsund Gaard i Hammerøe Præstegield. Vi undres i de gamle Nordiske Fortællinger saa meget over, at Mænd fældte Bjørne; man seer her hvad Norges Qvinder endnu ere istand til endog i vort forkjelede Aarhundrede. H. K. H. Kronprindsen tiltraadte d. 4d. M. en liden Reise til nogle af de i det Holsteenske samlede Troppers Cantonnements=Qvarteer, og kom tilbage til Kiel d. 7 næstefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Under d. 8de d. M. er der udkommet en Forordning for Hertugdømmene, der paabyder en Afgive af 6 Rdlr. af hver Ploug Land til at bestride overordentlige Jndqvarterings-Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Den ved det Kgl. Fiskerie og Handelsinstitut i Altona ansatte Justitsraad og Prof. Pelt er pludselig død af Apoplerie. Blandt hans litteraire Arbeider er en Oversættelse af Nicolais Anedoter og Friedrich den Anden, og et lidet Orginalskrivt om Handelsvidenskaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Den 25de Oct, gav Gruben Juliane Marie ved Kongsberg Sølvværk en Klump af 320 Mark Værd, i en Uge ialt 556 Mark. - En sørgelig Hændelse er nylig indtruffen ved Værket med Opstigeren Jonas Ravnøe, der har brækket begge sine Been paa to Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Paa Generaltoldkamrets Forestilling har Kongen befalet, af der skal oprettes et ExtratoldKryds=Opsyn i Tønsberg. Stud. J. Stoud af ansat derved som Told- og Krydsinspecteur, og J.F. Ullitz, som Told- og Krydsbetjent. Begge skulle boe i Tønsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
H. K. H. Arveprindsen var den 15 i bedste Velbefindende paa Comoedien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Den Person, som den 6 d. M. har begaaet et Mord paa en Amagerkone i Magleby og nyligen bleven paagreben i Helsingborg, maatte først føres 15 Mile op i Skaane, for at forestilles Commandanten over denne Provinds. Han transporteres nu til Kjøbenhavn. Noget lidet af en Reisendes Dag bog, i Efteraaret 1805, &c. (fortsat). 7) Kallehauge Færgegaard, dette i saa mange Aar meget smukke Sted, er nu ikkun taale ligt; men Overfarten er god. - 8) Kosters Færgegaard paa Møens Land er delig, saavel udvendig som indvendig. Befordringen herfra til Steger postmæssig, og man faaer en trykt Timesedde til Paategning. Denne Foranstaltning i det hele offentlige Befordringsvæsen er til stor Nytte for enhver Reisende. - 9) Stege smukke Kjøbsted, viser sig fra den fordeelagtigste Side over Indløbsfjorden. Kirken og Tugthuset ere to smukke Bygninger i denne lille Stad. Skibs Vindebroen, som man passerer over til Byen, er nylig bleven paa en meget fordeelagtig Maade forbedret, da den nu aabnes i en næsten horizontal Linie, og Skiben kunne seile ud og ind i en Bredde af omtrent 12 Fod. Den aabnes formedelst et underløbende centralsk Hjul, som løber paa bevægelige runde Metalkugler, og ligeledes lukkes i. Resten af det ældgamle Stegeberg Slot er nu aldeles forsvunden J denne By findes mange smukke Huse, et temmelig stort Torv i Midten, men som meget van zires ved et gammelt Sprøitehuus og en Brøn med Vippe. Hvorfor dog ikke Postværk isteden? Da jeg besøgte Tugt- og Forbedringshuset fortalte man mig, at to af de udtjente Fanger havde arbeidet der i forskjellige Maaneder, den ene - for at have stiaalet syv Kartofler ved sit Haugearbeide som Ugedags=Huusmand, og den anden for at have stiaalet nogle Hesselkjeppe, hvis Værdie var vurderet til tolv Skilling danske Paa den N. O. Side, findes endnu Rudera af denne gamle Stads befæstning, saasom et grundmuret Fangetaarn (nu kaldet Mølleporten) og en krum Linie af Grave og Volde. J Anledning af bedste Skud for mange Aar siden i det daværende Pappegøielaug, erindrer jeg mig Begyndelsen af Professor Wadskiærs derom gjorte Høitidsvers, efterdi at største Gevinst: et forgyldt Bæger, tilfaldt Kong Frederik den Femte: "Paa Svensken skjøb man før til Maals paa Stege Volde, Man tapper veed endnu i Stege sig at holde Og endnu kan man kjende en tilsyneladende tilkommende Tapperhed, da Byen atter har stiftet et end større Skydeselskab, og dertil ladet bygge et Huus udenfor med behørige Indretninger, og i hvis Dansesal Skydeskiverne for bedste Skud findes. Agerbruget til Byen er her fortræffeligt og værd at lægge Mærke til om nogle Aar. Landeveiene ere temmelig gode, men Gaderne i Byen (Fortsættes.) ere halv Spanske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Udenlandske Efterretninger. Malthe Conrad Bruun har i Paris leveret i det Franske Sprog en Skildring af det Østerrigske Monarchie. J denne siges: Østerriges physiske Beliggenhed og politiske Kraft er Aarsag i, at det bestandig maa tage Deel i enhver politisk Bevægelse, der ryster Europa. Det lader sig deele i 5 store Parter. 1) Den østerrigske Kreds, tillige med de sidst som Erstatning tilkomne Lande, indbefatter 6,000 Franske Mile (hvoraf der gaaer 25 paa en Grad) og beboes af 460,000 Mennesker. 2) Bøhmen og Mähren indbefatte 3,900 Mile og beboes af 4,700,000 Mennesker. 3) Gallizien indbefatter tilligemed alle de erhvervede Besiddelser i Polen, samt Bukamina, 8,000 Mile, og neppe 4 1/2 Mill. Mennesker. 4) Ungern, Siebenbürgen, Sclavoniens og andre didhørende Lande indbefatte allene et ligesaa stort Fladerum som hele det Preussiske Monarchie, og tæller paa 15,400 Mile 9 Mill. og 1 til 200,000 Mennesker. 5)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
De Østerrigske Stater i det Venetianske udgjøre den skjønneste Deel af Riget og tælle paa 1900 Mile 2 Mill. Jndbyggere. Østerrige indbefatter altsaa i det Hele omtrent 36,000 Mile og 25 Mill. Jndb. Det er følgelig i større end Frankrige, men paa det samme Rum, hvorpaa der i Frankrige leve 100 Mennesker, har Østerrige kun 66, Preussen 60, Rusland 14 Jndb. - Statskræfterne svækkes ved Folkeslagenes Forskjellighed. Her findes kun 7 Mill. Tydske, medens Nationerne af Slavonisk Stamme udgjøre 12 Mill.; Ungerne, som ere ganske forskjellige fra disse, beløbe sig kun til 3 Mill. Hver Provinds har desuden en egen Statsforfatning. J Siebenburgen ere tre Slags Regjeringsformer, i Ungern stræber Adelen efter Aristocratie, i Tyrol hersker et Slags Democratie; Venetianerne have endnu ikke glemt deres gamle Rettigheder o. s. f. Østerrige er altsaa i egentlig Forstand et forderativt Monarchie. Men det skjuler derimod uudtømmelige Naturskatte i sit Skjød. Om dets militaire Grændser siges: Gallizien er for nærværende Tid ganske ubeskyttet; under et mueligt Angreb fra Russisk og Preussisk Side kunde det kun gjøre sig Regning paa sit Mod, og i Tilfælde af et Nederlag, paa at trække sig tilbage i de Karpathiske Bjerge; Bøhmen er, ved adskillige Fæstninger omkring Prag, betrygget mod et pludseligt Overfald; Tyrol er dets naturlige Bolværk. J det forrige Venetianske District seer man vel Fæstninger, men de ere endnu langtfra ikke i tilbørlig Stand. Armeen bestaaer i Fredstider af 380,000 Mand, hvoraf 240,000 ere regulair Infanterie, 50,000 reg. Cavallerie, 12,000 Artillerie, 70,000 Grændsemilits s. Soldaterne ere fortræffelige, men Armeernes Uheld maa man tilskrive Hofkrigsraadet, som Erkehertug Carl vel hidtil har indskrænket, men ikke ophævet. Generalerne vove ikke at seire, førend de have forespurgt sig i Wien. Marinen er endnu i sin Barndom. Statsindkomsterne beløbe sig omtrent til 100 Mill. Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Erkehertug Johan af Østerrige besidder gode Kundskaber i Mineralogien og Geologien. Han har for ikke længe siden i Selskab med Førsterkebispen af Gurk og adskillige andre Personer af Rang gjort en Reise paa Alperne, og Resultaterne af denne interessante Reise findes anførte i Baron Molks Journal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-11-16
Efter de nyeste Beretninger have Engellændernes politiske og militaire Operationer i Jnden siden 1787 forøget deres Jndkomster med 159,600,000 Livres.