Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1818-07-20
Fædrelandet. Octroy for Nationalbanken i Kjøbenhavn, paa 90 Aar. (Fortsættelse.)s. 11. Bankens Grundfond er fordeelt i Actier, hver Actio paa 100 Rigsbankdaler; og som Actiehavere deeltage deri følgende: 1) Alle Besiddere af Kjøbstædbygninger og af de Bygninger paa Landet i Danmark, som efter Forordningen af 1 October 1802 staae i Klasse med Kjøbstædbygninger, for den Sum af deres Hæftelses=Beløb til Banken, som udgiør eet eller flere Hundrede Rigsbankdaler rede Sølv; og det. hvad enten de have indbetalt dette deres Hæftelses=Beløb, heelt, eller for en Deel, eller og de vedblive at skylde samme; og da at forrente Beløbet med 6 1/2 pCt. aarlig, indtil Kapitalen er indbetalt. De ere berettigede til, at modtage Udbytte af samtlige til deres Hæftelses=Beløb svarende Actier, saasnart Udbytte kan gives. De, som have indbetalt Hæftelsens Kapital, erholde dette Udbytte fuldt udbetalt, i Forhold til den indbetalte Kapital. Med dem, som endnu skylde Hæftelses=Kapital, og forrente samme, liqvideres Udbyttet i deres Bank=Renter, indtil Rente og Udbytte ere lige. Kommer Udbyttet over Renten, erholde de Overskuddet. 2) Alle Besiddere af Jorder og Tiender i Danmark for den 1/2 Deel af deres Hæftelser, hvilken de selv, uden Godtgiørelse i Skatter, forrente eller have indbetalt, og nyde de for denne, Deel lige Ret og Vilkaar med Besidderne af Kjøbstædbygninger. Men forsaavidt de 2 Dele angaaer, hvoraf Bank-Renten, i Følge Forordningen af 9 Juli 1813, godtgjøres i Skatter, kan dem ingen Actier tildeeles, da de for disse 3 Dele hverken indskyde Kapital ei heller betale Rente, uden fuld Godtgjørelse; derimod ophører deres Rente til Banken, saasnart Godtgjørelsen fra Finantserne ophører; og da træde de, forsaavidt disse 3/4 Dele, angaaer, aldeles ud af Forbindelse med Banken, med mindre de have indbetalt deres Hæftelses=Kapital, ogsaa for de 2/8 Dele. J dette Tilfælde gives dem, naar Godtgjørelsen fra Finantserne ophører, Valg imellem enten at erholde tilbage, fra Banken i kontante Penge, hvad de hav maattet indbetalt mere end den ene sjette Deel af deres fulde Hæftelses=Beløb, eller, at modtage for dette Beløb Bank-Obligationer lydende paa 6 1/2 pCt. Rente, hvilke Obligationer blive uopsigelige fra begge Sider, eller og at indtræde for denne Sum, som frivilligen subskriberende Jnteressenter, og da at erholde lige Vilkaar med disse efter foranstaaende 10. 9.3) Alle de af Vore Undersaatter i Hertugdømmene, som have betalt deres Hæftelsers Beløb til Banken, saavelsom de af disse, hvilke efter det dem ved Patent af Dags Dato givne Valg erklære, at ville vedblive at være Jnteressentere i Banken. 4) De, af fornævnte faste Eiendommes Besiddere, hvis enten betalte, eller endnu ikke indfriede, Hæftelses=Beløb er mindre end 100 Rigsbankdaler Sølv, naar de ville tillægge indtil 100 Rigsbankdaler, da ingen kan blive Actiehaver, for enten det hele eller nogen Deel af hans Hæftelse, som ikke udgjør fulde 100 Rigsbankdaler. 5) De, som med flere mindre Summer, for hvilke de hæfte, ville forene sig til en saadan Sum. Dog bliver at iagttage, at de under No. 1 til 5 indlusire nævnte Vedkommende, som enten tildeels eller ganske have indbetalt deres Hæftelser, maae, for at erholde Actie=Breve, meddeelte, for saavidt de i øvrigt hertil ere berettigede, være i Besiddelse af de dem for Betalingen til Banken givne Qvitteringer eller cederede Obligationer; da i modsat Fald som Actionairer i deres Sted ansees: 6) Alle de, som ere i lovlig Eiendoms=Besiddelse af bemeldte cederede Obligationer eller meddeelte Qvitteringer. 2) De, som, uden at skylde efter Hæftelser, frivilligen have indskudt, eller indskyde efter Subskription. 3) Enhver, som har skjænket nogen Sum til Banken, naar han forlanger derfor at have Actier, og Summen er 100 Rigsbankdaler og derover, eller den dertil forøges; og bliver han da at sætte i Klasse med dem, der have betalt deres Hæftelser. s. 12. Paa Nationalbankens Grundfond og samtlige dens øvrige Activer hæfter som Gjeld: 1) Den ved Rigsbank=Fundationens H. 6, til Vor StatsKasse henlagte Reserve=Fond i uopsigelige Obligationer senere nedsat til 7 Millioner Rigsbankdaler Sølv, hvilke forrentes og afdrages aarlig med 420,000 Rigsbankdaler. Sølv; Renten ansat til 5 pCt., det øvrige til Afdrag. 2) De Obligationer, som af Rigsbanken, i Følge dens Fundations §. 7, ere udstædt, eller fremdeles af Nationalbanken i Rigsbankens Sted, i Følge det udstædende Proklama maatte være at udstæde til Jndfrielsen af den halve Deel af de forhen cirkulerende slesvig-holstenske Species Banksedler, de paa 20 Rigsdaler slesvig holstensk Kourant, lydende Skatkammer=Repræsentativer, og de, ifølge Patent af 19 December 1810, udstædte Assignationer, hvilke Obligationers Forretning med respektive 6 1/4, 4 og 5 pCt. i det høieste kan beløbe sig aarlig 350,000 Rigsbankdaler. Sølv. 3) Alle de i Omløb værende Rigsbanksedler og Rigsbanktegn, Hvilken Gjeld, saaledes som den staaer i enhver Green til 1 August d. A., skal til den Tid nøiagtigen efter Bøgerne opgjøres. Derimod tilsige Vi allernaadigst, at den Forpligtelse til Statsgieldens Afbetaling, som ved Rigsbankens Fundation af Januar 1813 §. 10, var samme paalagt, skal i Henseende til Nationalbanken være hævet. c. 13. Obligationsgjelden haver Banken at forrente og tilsvare saaledes, som for ethvert Slags af Forskrivningerne der bestemt, ligesom og samme, efter dens Leilighed, endvidere at formindske. S. 14. Seddelgjelden, som Nationalbanken overtager i Rigsbank=Repræsentativer, maae ingensinde forøges, men skal derimod aarligen ved Inddragning formindskes. Til denne Inddragning skal Banken, naar og saalænge Rigsbanksedlerne staae under pari med rede Sølv, anvende, foruden de 2/3 Dele af Bank=Renterne fra Hæftelserne i Jorder og Tiender i Danmark, sin hele overskydende Jndtægt efter at Udgifterne til Renter og Administrations=Omkostninger ere fradragne. Naar derimod og saalænge Koursen er pari, skal til Inddragningen allene anvendes de ovenmeldte 3 Dele af Hæftelses=Renterne fra Jorder og Tiender. De øvrige Jndtægter, efter at Renter og Administrations=Omkostninger ere fradragne, kunne anvendes, efter Bestyrelsens Skjønnende, deels til Udlaan, deels til at forøge Bankens Sølvfond, indtil denne staaer i Forhold til de cirkulerende Sedler. Alle Rigsbanksedler, som saaledes inddrages, lader Banken, under behørig Opsigt, offentligen ved Forbrændning tilintetgjøre, og hver Gang, saadan Forbrændning har fundet Sted, bekjendtgjøres, hvor stor Sum er tilintetgjort. H. 15. Rigsbankpenge i Mynt eller Sedler skal være den Pengesort, som Banken bruger i sine Omsætninger, og hvori dens Bøger føres. . 16. Rigsbankdaleren skal være udmyntet efter Myntfod 18 1/2 Rigsbankdaler af een Mark fiin Sølv, collisk Vægt. H. 17. Banken anseer de nuværende Rigsbanksedler og Rigsbanktegn, som af den selv udgivne, og bruger dem saalænge de ere til. Jmidlertid vedblive de, ved Siden af Sølv, at være almindeligt lovbestemt Betalingsmiddel i Lander, hvor de cirkulere, deels efter Summerne, hvorpaa de lyde, deels efter Qvartals=Koursen. b. 18. Banken skal være bemyndiget til, ogsaa at udstædet paa sig selv Anviisninger paa Sølv, eller og Sedler, betalbare paa Anfordring til Jhænde haveren med Sølv=Mynt, eller, om han det frivilligen vil modtage, med stemplede Bar rer eller anden Valuta. Saadanne Anviisninger, eller Sedler, kunne til alle Tider, gives enhver i Hænde, som indsætter Sølv i Mynt, Barrer, eller Banko til et Beløb, der svarer til de forlangte Anviisninger eller Sedler. 6. 19. Det skal staae Banken frit for om den, naar den har det fornødne Forraad af Sølv til at vexle paa Anfordring enhver Seddel, som tilbydes, da vil erklære de endnu cirkulerende Rigsbanksedler saaledes realisable, eller den vil sætte Sedler, som de i §. 18 nævnte, paa eengang i deres Sted, og saaledes inddrage dem alle. Skulde den finde det tjenligt, forinden at benytte dette Slags Sedler, maae den, naar, og saalænge Rigsbanksedlernes Kours er slettere end vari, ikke have flere deraf i Omløb, end at deres Beløb svarer til Summen af det Sølv i Mynt, Barrer og Banko, som den hos sig har i Forraad eller til Disposition. Som saaledes disponibelt kan ikke det rede Sølv ansees, som er indkommen ved Jndløsning af Hæftelser. Bemeldte Sedler skulle gaae og gielde i og igjennem Vore Kasser, lige med rede Sølvmynt; men imellem Mand og Mand efter frivillig Overeenskomst. Sedlerne skulle udfærdiges i den Form og paa de Summer som Vi nærmere ville approbere. (Fortsættes.)