Københavns Adresseavis, 1769-12-06
For i Veyen tiener til Efterretning, at Moldau nu omstunder indeholder til sin Omkreds 237 Timers Vey, eller 711 Jtalienske Mile. Men den havde førend Bessarabien fik Tyrkisk og Tatharisk Miliz til Besætning, 247, Timers Vey eller 322 Jtalienske Mile i sin OmkredsMoldauens Naboer ere paa den Vestre Side Siebenbürger, og Wallacher, paa den Nørre Polaker, paa den Søndre Side Tyrker. Markene i Moldau, som hos gamle og nye Skribentere saa meget roses formedelst deres Frugtvarhed, overgaae Biergene der i Landet merkeligen i Godhed. De Marke, som ligge midt i de fleeste Landskaber, og hvilke formedelst Bierge og Floder ere adskildte fra Moldau, blive af ingen dyrkede, men desuagtet give til alle overflødig Næring. De Sæde=Urter, som man paa Biergene ikke kan plante for den kolde Luftes Skyld, voxer paa jævne Marker saa skiøn at Hveden i de frugthare Aaringer giver Jndbyggerne sin Udsæd fire og tive fold, Rugen tredivefold, Bygget trediefindstivefold, Hirsen (hvilket een, som ey selv har erfaret det, neppe vil holde trolig) tre hundredefold igien. For Havren er i Moldan ingen saa frugthare Steder som for anden Sæd, den er ey heller saa brugelig; thi i Stedet for den gives Hestene Bygfoer. Hirsen voxer i Øvre=Moldau saa deylig, som muelig kan være, derudover har vore Landsmænd det Ordsprog: Hirsen i Nedre= og Æblene i ØyrreMoldau har ingen Skalle. De kunse Hirsen og ældte den, bage Brød deraf, og medens den endnu er varm, spise de den med overmaade Smør, Abildgaarde finder man her ikke, men vel hele Skove af Frugttræer. Paa Biergene voxe Frugterne af sig selv, men paa Markene maae man opelske den, dog, saa ere de ogsaa just derfor saa meget lekkere af Smag. Der er saa stor Overflødighed af dem, at Polakkerne, naar de i de ældre Tider vilde marchere til Moldan, troede ikke at behøve nogen Tilførsel, efterdi Frugterne, paa hvilke Landet havde Overflod, vare tilstrækkelige for hele Armeen. Men de har adskillige Gange ved at bruge alt formeget deraf, tilveyebragt sig mange Slags Sygdomme, og saaledes uden fiendtlige Vaaben udstaaet et stærkt Nederlag, og altsaa heraf lærdt herudi at gaae meere varligen til Verks. Men de ypperlige Viin Bierge overgaae alle de andre dette Lands Producteer. De ligge en lang Stræknings Vey imellem Cotnar og Do nan, de ere saa rige, at en eneste Pogen, som er et Rum af 24 Favne i Qvadrat, som tiest giver af sig fire til fem Hundrede Maader (Maas) Viin, hver Maade regnet til 40 Qvart. Den ædelste Viin voxer ved Cotar, som er en ringe Stad i det Harleviske District. Den er ikke bekiendt udenlands, saasom den taber sine Kræfter, naar den ey med behørig Omhyggelighed i Fade føres til Lands eller Vands. Men jeg understaaer mig desuagtet at paastaae, at den er ædlere og ypperligere end alle andre Europæiske Viine, ja endogsaa end selv Tokaier=Viinen. Thi naar man i en toe Aars Tid bevarer den i en dyb og hvelvet Kielder, som man hos os i Landet pleyer at giøre, saa bekommer den i det fierde Aar saadan Styrke, at den brænder som glødet Viin. Den stærkeste Dranker er neppe i Stand at tage det tredie Glas til sig, uden at blive drukken; men man fornemmer dog siden efter ikke til nogen Hovedpine. Den har en gandske besynderlig Farve, som man ikke finder hos andre Viine, nemlig den er grøn, og jo ældre den bliver, desto grønnere Farve bekommer den. Dernæst holdes den Viin for den beste, som voxer ved Husch i det Falziske District. For det tredie den Odobestiske i det Putuiske Landskab ved Mileow Floden; for det fierde den Necorestiske i det Trokutschiske Gebeet ved Floden Siretz; for det femte den Grechiske, i det Tutowiske Gebeet ved Floden Berhetsch, og for det siette den som voxer i de Costestiske Viinbierge i samme Gebeet. Disse Viinbierge tiene ikke alleneste til Indbyggernes Nytte, men Viinens lette Priis trækker ogsaa de russiske, polske, cosakiske, siebenburgiske, ja saa gar de ungerske Kiøbmænd derhen, at de aarlig bringe en stor Mængde Viin til deres Land, om den end ikke overgaaer deres egne. Med Skove er Moldau rigeligen forsynet, i hvilke forefindes saavel Bygnings=Tømmer og Brændeved, som ogsaa Frugttræer. Skibbyggere søge i Særdeleshed de moldauiske Ege, og rose, at de frem for alt andet Træ ere dueligere til Skibbygning, og at det er haardere mod Ormstik.