JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Ved Skiftet, som i Dag blev sluttet efter afgangne Jacob Raerslev, forrige Degn i Lydersløv, tilfaldt hans fire efterladte Børn i Arv 120 Rdlr., som mod lovlig Forsikring og Rente strax ere til Laans at bekomme her i Ober Formynderiet. Hellested, den 4de Dec. 1775. Frid. Neuchs, Provst i Stevns Herred.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 5te Decbr. og ved Siellandsfars Landsting den 6te Ejusd. 1775. ere Creditorerne udi afg. Barbara Sophie Sønderborgs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Skifte=Commissionen; ligeledes ere og Arvingerne indkaldede, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Skulle nogen kunde give Oplysning om forrige Vertshuusholder Gustavns Rich og hans Steddatter Johanne Cathrine Lin stor, hvor de sig maatte opholde, da bedes at melde det til Vertshuusholder Horn i Dybensgade Nr. 200, som for paalidelig Oplysning derom lover en Douceur. Plan, til det Tre og Tyvende Kongelige privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, allene oprettet til Beste for de Fattige. Bestaaende af 20000 Lodder, 14000 Gevinster, 30 Præmier og 12000 Frilodder, samt, inddeelt udi 5 Classer. Under Direction af det Kongelige Rente=Kammer, og under Opsyn af de dertil udnævnte Commissarier, Hr. Etats Raad Jacob Lowson, Hr. Kammer=Raad og Renteskriver Claus Budt, Hr. Kammer Secretaire Johann Adolph Noodt. Første Classe 20000 Lodder a Lod 1 Rdlr. Anden Classe 20000 Lodder a Lod 2 Rdlr. Tredie Classe 20000 Lodder a Lod 3 Rdlr. 1 Gev. 1000 Rdr. er 1000 Rd. 1 Gev. 1500 Rdlr. er 1500 Rd. 1 Gev. 2000 Rdlr. er 2000 Rd. cco = = = 9080 Rd. 1500 Gev. 14170 Rd. 1500 Gev. 13500 Rd. er og sidste Lod a 50 R. 100. 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 R. 100 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 500 Rd. 100 gest. 1000 a 50 a 100 2 for og eft. 1500 a 75. 150 2 for og efter 200 a 100 200 Præm. 2280 Rd. 1500 Dr. og 2 Pram. 12220 Ad. 100 Den og 6 Pr. 1778 R. Fierde Classe 20000 Lodder a Lod 4 Rdlr. Femte Classe 20000 Loddet, fri for Jndskud. 1 Gev. . 2500 Rdlr. er 2500 Rdr. 1 Sep. a 10000 Rdlr. = = er i 10000 Rdlr. 2000 Gen. 2 Nr. 1ste og sidste Lod a 500 Rdlr. 25740 Rdl. 115970 Rdlr. 1ste og sidste Lod a 1000 Rdlr. er 200 2 Pr. for og efter 10000 a 400 2 Pr. . . . 5000 a 200 2 Pr. for og efter 2500 a 125 . 2 Pr. r. . . . 1500 a 75 2 pr. 112000 Fr. batten og 6 Præm. 8000 Ger J Frie=Lodder 131160. Jndtægt.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
BALANC. Udgift. 1ste Classe 20000 Lodder a 1 Rdlr. 2den 20000 Rdlr. 11ste Classe 1000 Gev. og 4 Pram. 2den = 1500 = = 4 9280 Rdlr. 3die = 1500 = = 6 14de = 20000 = = 6 frie for Jndskud 5te = 3000 - 1 og 12000 Fril. Summa Jndtægt 200000 Rdlr. Summa Udgift, 20000 Mk.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
De penge, som af Collecteurerne indraskeres for Lotterie Sedler, skal saasnart mueligere kan, blive deponerede udi Banquen, til Lotteriets og Jnteressenternes Sikkerhed, og underskriver enhver Collecteur som er bleven bekiendtgjort i Aviserne, de ham til Afsætning tilsendte Lodsedler. 2. De Nummere som vinde udi een af de fire første Classer, blive indlagde i Maskinen igjen, saa at Jnteressenterne, som vinde udi een af bemeldte Classer, kan gaae ind i den paafølgende Classe for simpel Fornyelse Luden at betale de foregaaende Classers Jndskudde. Men dersom nogen ey haver taget en Lodseddel til 1ste Classe, og siden ville kiøbe et Lod til de følgende Classer, i Fald der kunne være nogle i Behold hos Collecteurerne, da faaer han at betale alle foregaaende Classers Jndskud. 3. indskuddet udi 1ste Classe er En Rdlr., udi 2den Classe To Rdlr., udi 3die Classe Tre Rdlr., udi 4de Classe Fire Rdlr., og 5te Classe er aldeles fri for Indskud, saaledes, at de som have havt Lodder udi 4de Classe, og en udi denne Classes Trækning er udkommen med Gevinst, bekommer deres Nummer igien til 5te Classe uden Betaling og imod Lodsedlen af 4de Classe dens Extradering, og de som have vundet udi 4de Classe, bekomme ey allene deres Gevinster udbetalte, men tillige et Lod til 5te Classe fri for Jndskud eller Betaling. 4. Gevinsterne udbetales her i Staden 14 Dage efter enhver Classes Trækning, og udi de øvrige Steder, saasnart de behovende Remisser til vedkommende Collecteurer kan være indløbne, imod de Originale Lodsedlers Tilbagelevering. Og bliver af enhver Gevinsk i Almindelighed radatteret 12 pro Cent til Beste for de Fattig og Lotterie Omkostningers Bestridelse, 5. Lodsedlernes Fornyelse fra Classe til anden begyndes tilligemed Gevinsternes Udbetaling, og vedvarer ey længere her i Staden end 3 Dage for Trækningen, og Udenbyes maa Vedkommende besørge deres Lodsedlers Fornyelse saa betids, at Collecteurernes Anpellations Regninger kan være indløbne til den Kongel. Lotterie, Jnspecteur, Hr. Johan Friderich Baumgarten, 8te Dage for Trækningen.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Hvo som ey holder sig saa an Tid efterretlig, maa upaaanket taale, at deres Lodder hiemfalde til Lotteriets Beste. 6. Efter at enhver Classe er bleven trokket, og Collecteurerne tilsendt Designation over de udi deres Collection faldne Gevinster, da bør de strax indsende deres Regninger og Penge Beholdninger til lotterie Jnspecteuren; Hvo som herudi er forsømmelig, kan ey vedblive Collectionen, og skal vorde lovlig tiltalt, for de til Lotteriet skyldig værende Penge. 1. Meleringen og Trækningest af Lodderne paa Bogstaver, Navne eller korte Deviser, skeer paa det Kongelige Slot Charlottenborg, af 2de Fattige Børn af Opfostrings Huset, under Opsyn af de forberørte dertil udnævnte Commissarier, samt udi enhver Overværelse, som har Lyst derved at være tilstæde; og er Træknings=Tiderne berammet, nemlig: 1ste Classe den 19de Febr. 2den . . 22de April 3die . .
Berlingske Tidende, 1775-12-15
17de Junii. udi tilkommende Aar. 4de .= 19de August.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
14de Octobr. 3. Har det behaget Hans Kongelige Majestæt, at befrie dette Lotterie for at betale Porto af al den Correspondene med den riden de Post, imellem Jnspecteuren og Collecteurerne, Lotteriet vedkommende. 9. Gevinsterne kan ey blive belagt med Arrest, men udbetales til den som har Gevinst=Sedlen i Hænde imod dens Extradering. 10 Efter Ser Maaneders Forløb fra sidste Classes Trækning af regne, bliver ingen Gevinst gotgjort, men hiemfalder til Lottenets Veste. Ligesom og de, som udi 5te Classe haver bekommes Frilod til følgende 24de Lotteriets første Classe, maa lade samme affordre inden den 31te Jan. 1777. Kiøbenhavn den 23de November 1775. G. Juel. F. v. Bardensleth. A. Berner. N. d. Hofmann. P. Morup. V. N. Klagenberg. T. Goldt. O. P. Kølle. Chr. Schiønning. S. Engelbreth.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Herved anmældes, at min sal. Mand Peder Nielsen Brink, som var Borger til Arendahl, og en August 1757 reyste til London, som førtes af Capitain Hester, hvor han laae vinterlag, et in Aprilis 1758, død i Cronstad; og da jeg efter confirmeret Testamente er eneste Arving efter bemelte min sal. Mand; saa findes jeg fornøden herved 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at indkalde de Kniplingshandlere og alle andre, som har hast nogen Handel med ham eller mig, af hvad Navn nævnes kan, og paa hvad Sted de findes, eller hvad Fordring de paa ham og mig kan have, at de under deres Fordringers Tab behageligen vilde indfinde sig hos mig, værende hos Sr. Jacob Sorensen Daad, eller Procurator Bendix Diurhuus her i Arendahl inden Februarii Maaneds Udgang næstkommende Aar, med deres lovgyldige Beviser fra bemelte min sal. Mand og mig, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Arendahl, den 4de Novbr. 1775. Som Laugværge, B. Diurhuus. Anna sal. Brinks. Da jeg med Sødskende, som myndige Arvinger, haver foretaget indbyrdes Skifte=Behandling efter vor sal. Moder afg. Maren sal. Andreas Riisses, saa indkaldes herved benævnte vor fal Moders efterladte Boes Debi= og Creditorer, at møde eller møde lade udi Stervboe Gaarden i Christiania inden den i Loven fastsat, te Tid; de første at betale hvad de til Boet kan være skyldige, og de sidste at legitimere deres Fordringer. Christiania, den 23de Novbr. 1775. Paa egne og Sødskendes Vegne, Søren Andersen Riis.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten den 4de Decbr. og ved Landstinget den 6te Decbr. sidstleden, er Creditorerne i afg. Mad. Mette Cathrine afg. Skipper Niels Andersen Lunds Enkes Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmælde deres fordringer ved Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, hvilket gerved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten den 4de Decbr. og ved Landstinget den 6te Decbr. sidstleden, er Creditorerne i afg. Brændeviinsbrænder Christen Johansen Møller og Hustrue Mette Kirstine Anders Datter deres fælleds Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmælde deres Fordringer ved Hof og Stads Ret gens Skifte=Commission, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten den 4de Decbr. og ved Landstinget den 6te Decbr. sidstleden, er Creditorerne i afg. Mad. Cathrine afg. Feldbereder Jens Helmans Enkes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmælde deres Fordringer ved Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-12-15
Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten den 5te Derbr. og ved Landstinget den 6te Decbr. sidstleden, er Creditorerne i Frie bager og Spekhøker Bendix Møllers Fallitboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmælde deres Fordringer ved Hof og Stads Ret, tens Skifte Commission, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres Ved Proclama, læst ved Hof og Stads Retten den 4de Decbr. og ved Landstinget den 6te Decbr. sidstleden, er Creditorerne i afg. Urtekræmmer Dreng Christian Rønnous Stervboe indkaldede med 6 Ugers Varsel, at anmælde deres Fordringer ved Hof og Stads Reens Skifte=Commission, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. conoedien: Mohren, i 1 Act, oversat af det Tydske Sprog I bekommes hos Brødrene Berling i Pilestrædet for 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Nevport paa Rhode Jsland, den 2den Oct. Sidste Tirsdag Nat gik et Partie af den Americanske Armee, under Oberst Tuppers Anførsel, til Governors Jsland, ikke langt fra Castellet Massachusets Bay. De opto der 13 Stykker feedt Qvæg og 2 lette Heste, og vendte derpaa følgende Morgen med deres Bytte, uden at have lidt mindste Skade, igien tilbage til Cambringe. De have og saa opbrændt alle Bygninger paa Øen, tilligemed en anseelig Qvantitet Høe.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Nye=Uork, den 9de October. Vi veed med fuld Vished at Lord William Campbel, Gouverneur af Syd=Carolina, er i Hue og Hast bortflygtet paa det i Havnen liggende Krigskib. Deputationen til Charlestown havde i sær lykkeligt opdaget, at Hs. Excellence havde brugt en vis Cammeron, en Jndiansk Commissarius i de inderste Deele af Provintsen, til at forpligte Jndianerne til den Ministerialske Tieneste. Han havde allerede enrolleret 600 Mand, og forsynet dem med al Fornødenhed, for at anfalde de paa Grændserne boende Jndbyggere. Men denne Plan blev derved opdaget, at man opsnappede den Expresser, som blev sendt til Gouverneuren fra benævnte Cammeron, og indskikkede sammes Depecher til Provincial=Deputationen.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Rom, den 17de November. Paven har den 23de hujus erklæret følgende 3 Cardinaler, nemlig: Frantz Maria Banditi, Erkebiskop af Benevent, samt Jgnat. Buoncompagni Ludovisi, og Dominicanernes General, Thomas Boxadors. At man endnu ikke kan mælde noget om den Spanske Nuntius Hr. Valenti, det skal Stats=Aarsager have foraarsaget. Printsen af Brunsvig og Fyrst Biskoppen af Freysingen ere begge komne tilbage. den første fra Neapolis, den anden fra Tydskland. Den berømte Sertor, som skal være Forfatter til det Drama, som kaldes Conclave, har fra Franciscaner Klosteret Cori, hvorhen han er forviist, skrevet Paven et læseværdigt Brev til om sin Befrielse, og man troer at han bliver benaadet. Alle Cardinalerne skal ogsaa have glemt alle de Fornærmelser, som dem i Drama vare tilføyede, kun Hr. Girand kan endnu ikke lide den Rolle, som han deri har spillet. Prophetinden af Valentano har igien faaet Tilladelse at bruge de hellige Sacramenter.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Portsmouth, den 26de Novbr. Jeg ventede paa en stor Officeers Ankomst fra Boston, og fornam, at han havde forladt Armeen i temmelig god Stand, at der den Tid camperede 5000 Mand af vore Folk paa Bunkers Hill, og at 50000 Provincialer stode paa forskiællige Mile forskandsede. Major Tapper bemærkede deres Bevægelser med en lille Escadron fra Bunkers Hill. Capitain=Lieutenant James Anderson er bleven i en Duel med Lieutenant D. Det heder her at alle Kongel. Skibe under 40 Kanoner skal i tilkommende Maaned være seylfærdige, bemandede og provianterede. Saa længe man kan mindes, har man aldrig hørt saa mange Ulykker til Søes, som nu.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Fra Kirke Staten, den 16de Nov. Man tvivler nu saa meget mindre paa, at den Spanske Nuntius, Hr. Valentii, og er ophøyet til Cardinal, da man virkelig er betænkt paa, at udnævne en Nuntius i hans Sted. Græv Monino har Hr. Bonamei fra Palermo i Forslag; den Spanske Ambassadeur i Venedig søger Nuntiaturen for sin Søn, og det Rommerske Hof vil formodentlig sende Hr. Stagliani derhen. Ricei er endnu ikke fri, og nogle vil paastaae, at Paven har efter nøye Overlæg besluttet, udi nærværende Omstændigheder ikke at fortørne det Wienske Hof ved hans Løsgivelse.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Den 25de Nov. Ricci har ikke oplevet sin Befrielse, men er død i Forgaars paa Engelsborg.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Fra Jtalien, den 21de Nov. Efter Breve fra Spanien have vel 16000 Mohrer ladet sig see i Egnen af Melilla, men de have hidindtil endnu intet videre gjort, end ladet sig see. - Tvende Malthesiske Fribyttere under Neapolitanske Flag løb for nogen Tid siden ind i den Tripolitanske Havn Santa, hvor Mohrerne just vare i Arbeyde med, at bringe Salt paa et Engelsk til Venedig bestemt Skib. Maltheserne ville giøre dem til Fanger, men efter den Engelske Capitains Forestilling lode de ikke allene saadant fare, men gave ham og den Forsikring, at en anden i Søen værende Fribytter ikke skulle hindre ham i hans Fart. Men denne sidste agtede intet derom, men fra tog ham 4 Mohrer, og bragte dem som Slaver til Malta Den Engelske Capitain forlangte længe forgiæves deres Løsgivelse, som dog nu skal være besluttet, da det Neapolitanske Hof har antaget sig Sagen, saasom Fribytteren førte bemeldte Hofs Flag.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Fra Østerig, den 22de Nov. En ung Maler fra Heilburn, ved Navn Fieger, af Protestantisk Religion, har overleveret Hs. Mst. Keiserinden og Fyrst Kaunitz et Udkast til en Altertavle, som han fundet saa fuldkommen Biefald, og vidner saa stærk om Kunstnerens Gennie, at Hs. M. har havt den Naade for ham, at lade ham paa Høystsammes egen Bekostning giøre en Reyse giennem Jtalien thi Tydskland har han allerede giennemreyst, og han vil formodentlig giøre sin Lykke i de Keyserlige Arvelande. Hvad som i sær beundres hos ham, er at han, hvilket er meget rart, aldeles ey besidder den sædvanlige Svaghed, som findes hos store Kunstnere, en ubøyelig Egensindighed.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
London, den 28de Nov. Private Breve fra America melde, at General Washington har ved at recognoscere General Bourgoynes Linier, opdaget et Sted, som han har troet, at kunde forcere. Han har derfor samme Nat vovet et Angreb, og gjort et stort Nederlag. - Den 24de hujus bleve Billerne, angaaende Land=Taxten og Desertionen ved Tropperne tredie gang læste i Parlementets Underhuus, og de trængte igiennem. Det kom kun til den tredie Læsning af den Bille, som angik at holde dem frie for Ansvar, der havde raadet Kongen at sende Hannoverske Tropper til Gibraltar og Minorca, uden Parlementets forud erholdte Bevilling. Da dette var skeet, blev af det modsatte Partie derpaa foredraget, at udslette følgende Ord i Jndledningen: "Efterat derudover er opkommet Tvil, enten det lader sig undskylde ved Lovene, eller om det er imod Constitutionens Tanker, at have raadet Kongen, paa en Tid da Parlementet ikke sad, at sende Tropper til benævnte Besætningsstæder." Herudover opreiste sig heftige Debatter. Ministernes Venner paastod. Dette Skridt var ikke imod de nærværende Love, og erklærede: at Bevæg=Aarsagerne til Billen bestod ikke allene i en Begiering om StrafFriholdelse, men deri, at de slemme Følger, som af dette Exempel kunde i andre Omstændigheder reyse sig, skulde for rebygges. Det modsatte Partie søgte derimod at bevise, at den Aarsag, som skulde have bevæget Ministerne til dette Skridt, streed mod deres Forhold, naar det laae dem saa meget paa Hierte, at forekomme den bedrøvelige Følge af dette Exempel, saa behøvede de kun reent ud at tilstaae, at dette Skridt var Lovstridigt, at erklære denne Omstændighed tvivlagtig, giør Sagen endnu slemmere, end den forhen var, eftersom den nu ogsaa ved Loven bliver gjort tvivlag tig, saa at Billen virkelig fastsatte noget, som den efter Forregivende skulde forebygge. Det kom da til Stemmernes Samling, og det Ministerialske Partie beholdt, i Kraft af Mængden, nemlig 131 imod 58, Ret, saa at den foretagne Udslettelse af Jndledningen fandt ingen Sted.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Den 27de fulgte i Underhuset den første Læsning af Billen, at forbyde al Handel og Samqvem med de oprørte Colonier, derimod at ophæve de 3 Clausuler af Acterne i de 2 sidste Regierings Aar, (altsaa Bostoner Havnens Tilsperring, Forbudet om Fiskeriet derfra til Nevfoundland, og Forbudet om Bostonernes eller Nye-Engelændernes Handling og Fælles skab med andre Colonier og de Vestindiske Øer), og at udnævne Commissarier til Forliigs-Underhandlinger. Hr. Oliver stod op, og foredrog: Man maatte ved en Adresse bede Kongen, at tilkiendegive Huset, hvilke de vare, som havde raadet Hs. Majestæt, at tage følgende Messyrer, førend de i Parlementet vare forebragte nemlig: America Taxation uden Assembliets Samtykke. - Udvidelsen at Admiralitets Rettens District. - Ophævelsen af Provintsens Massachusets Bays Friheds-Brev. - Forbudet om Americanernes Fiskefangst. - Mordernes Befrielse af de Americanske Districter. - De Americanske Forbryderes Friehavn - og for alle Ting Pavedømmets og Despotisme Oprettelse i America. Dette Forslag blev af de 3 andre Lemmer i Staden London understøttet. Men Ministernes Venner modsatte sig af alle Kræfter. Man behøver vel nu ikke først at sige, at Forslaget blev forkastet med 163 Stemmer, mod 10. Fra Huset i Deputationen blev der den Dag bevilget: 1) 426904 Pd. 19 Sk. 6 P. til den ordentlige Bekostning paa Marinen. 2) 5000 Pd. til de borteværende Pensionairer af Hospitalet i Greenvig; og 3) 339151 Pd. til at bekoste Flodens Bygning og Forbedring i Aaret 1776.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
J det Jrlandske Parlement er igien paa nye forefaldet mange Debatter, i sær over den Artikel om de Restancer og Huller, som ved den sidste Jndkomst af de andre Subsidier blev fornummet. Den Artikel om de Pensioner, som ere Lande paalagte, haver ogsaa ophidset Gemytterne. Men til Slutning vandt dog det Ministerialske Partie Seyer; og Kongen blev den 15de bevilget 1421064 Pd. 14 Sk. 2 1/2 P. Subsidier, som tilligemed de allerede forhen tilstaaede forskiællige Summer, hvis Beløb er af 66927 Pd. 16 Sk. 2 P., udgiør i alt 1487992 Pd. 10 Sk. 4 1/2 P. Saaledes staae Ministeriets Actier for nærværende Tid temmelig got, og man har og stort Haab, at Americanerne tør findes villige til at giøre Forliig. - Et Skib med 1800 hele Fader og 400 halve Fader Meel, som gik fra Bristol til Boston, Armeen til Tieneste, er faldet i Americanernes Hænder. Skibet Unity, ført af Capitain Neale, med Tropper fra Stade til Gibraltar, er strandet paa den Øe Rhe, og alle Officeererne, som tænkte at redde sig paa en Baad til Lands, ere druknede. Skibet var, da denne Efterretning afgik, endnu tilligemed Soldaterne paa Stranden.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Wien, den 29de Nov. Hr. Doctor Mesmer er kommen tilbage fra sit Fædreneland. En af ham forrettet merkværdig Cuur fortiener at bekientgiøres: En 10 Aar gammel Pige Reichenau, som fra Vuggen af havde været meget plaget af Gigt, blev for om rent 1/2 Aar siden, uden at man veed Aarsagen dertil, lam paa begge Fødder. Hun tabte i Førstningen Røsten, omsiden Maalet, og det blev hende Tiid efter anden saa besværligt at hunke, at hun, uden øiensynlig Fare for at blive qvalt, intet kunde nyde, uden meget tynd Mad. Dertil kom næsten paa samme Tiid en convulsivisk Bevægelse i Underlivet, som tilsidst og angreb Overlivet og Hovedet og kastede det hver Minut henimod 80 Gange fra en Side til en anden. Denne heftige Bevægelse varede bestandig ved, saalænge Pigen, Haagede, men naar hun sov, var hun roelig. Hendes Kræfster toge kiendelig af, og Besværligheden med at siunke tog saaledes til, at hun ofte i mange Dage ikke kunde nyde det ringeste. Det var virkelig igien den 9de Dag, at hun havde lagt uden al Spise og Drik, som et Beenrad, der er hav andet Livstegn, end en convulsivisk Bevægelse, da Hr. Mesmer kom paa Øen. Han forsøgte paa Hende strax en Magnetisk Operation i 2 Timer. Om Morgenen derpaa bragte Pigens Fader den Efterretning, at hun forlangte Mad, og virkelig havde kundet nedsiunke et par Skeer fulde af Suppe. Curen blev altsaa med megen Nøiagtighed fortsat, og den Syge blev bedre Dag fra Dag. Hun fik igien sit Mæle, og kunde lettere siunke, allene den convulsiviske Røstelse varede til Curens 8de Dag, da den af sig selv pludselig ophørte. Hun har allerede næsten i 3 Maaneder været restitueret, og er nu fredere og meere munter end forhen. En liden Heeshed i Røsten og Svaghed i Fødderne ere endnu de eeneste Levninger af hendes forrige forskrekkelige Sygdom.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Warschau, den 29de Nov. Da udi disse saa critiske Tider, og formedelst Pohlens uvisse Skiæbne, ingen endnu egentlig veed, hvorledes han ler faren, saa søge de fleeste Herskaber at indskrænke sig, saavidt mueligt er. Tilforn skulle man i Pohlen være bleven udleet, dersom man havde villet paastaae, at den Tiid kunde komme, da en Storherre i Pohlen skulle kiøre i en Kareth med 2 Heste for, og have ikkun 2 a 3 Betientere hos sig, da ingen kiørte ud, uden at have med sig en Svite af 1 Compagnie Janitscharer og 50 til 60 Mand til Hest af Officeerer, Adjutanter &c.; dog skeer saadant nu, da Feldt herre Græv Branichi har reent afskaffet denne ufornødne Staat. Man seer og nu ikkun faae Vogne med 6 Heste, endog paa Galla Dagene, da ellers næsten enhver Starost, daglig pleyede at kjøre dermed. Endog ved det Kongelige Hof blive stedse gjorte fleere Jndskrænkninger, da GrærRevnski søger at indrette alting paa det sparsommeligste, og afskaffer de Folk, som man ikke nødvendig behøver, og antager andre dueligere i deres Sted, dog med ringere Løn.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Man siger, at til Nye Aar skal atter skee en Reduction af : samme Slags, og mange faae deres Afskeed. Den Østerrigske Minister Hr. Baron Rewitschi har for nogle Dage siden faaet en Courier fra sit Hof, men man veed ikke hvad han har medbragt. Endeel formode, at det torde være et Svar paa den Note, som i Henseende til Staden Dantzig nyelig er overleveret denne Minister af det stedse varende Conseil. Efterretninger fra Stor Pohlen melde, at det ere igien nyelig ankomne adskillige Russiske Tropper; i sær skal Cosakkerne have udbredt sig til de Schlesiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Den Rommersk Keiserlige Gesandt, Baron von Rewitschi skal, som man siger, med første forlade os, og gaae til Wien, men man veed endnu ikke, hvem der skal komme i hans Sted. Breve fra Mostau melde, at, da den Tyrkiske Gesandt allerede har havt sin offentlige Andience hos Hs. Mst. Keiserinden, vil Hoffet nu ikke ret længe blive i Moscau, men ved den første Kanneføre tage tilbage til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Florenz, den 27de November. Fra Neapolis have vi erholdet den behagelige Efterretning, at Hendes Majestæt Dronningen den 23de hujus lykkelig er nedkommen med en Princesse, som har faaet de Navne Maria Anna Josepha.
Berlingske Tidende, 1775-12-18
Corsøer, den 14de December. Udgaaet: Den 12te hujus agende Postmester Hr. Hug med 4 Læs. - Jndkomne: Den 12te huj. Hr. Capit. Peymann fra Holsteen, og Hr. Kammerjunker Rosenern fra Jylland, begge til Kiøbenhavn.