Viborger Samler, 1834-03-11
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Hr. Cabets Sag er omsider afgjort. Regjeringen havde atter ved denne Leilighed truffet overordentlige Forholdsregler. Hele Garnisonen var under Vaaben, Louvre var besat af Lanciers, Gaardene ved Myntbygningen af Dragoner, i Hotel de Ville befandt sig Afdelinger af Nationalgarde og Linietropper, ved Politiepræfecturet Municipalgarde til Hest, og til Fods, Justitspalladset var fuldt af Tropper af det 61de, 58de og 32de Linieregiment, i Slottet vrimlede det af Soldater. Jmidlertid blev den offentlige Rolighed ikke forstyrret. Cabet var anklaget som Forfatter til tvende Artikler med Overskrivt: "Republiken i Kammeret og "Kongernes Forbrydelser mod Menneskeheden." Den Anklagede fordrede forgiæves ved Vidner at ville bevise Rigtigheden af sit Udsagn, Det Onde maa søges andetsteds, det ligger hos Ludvig Philip." Generalprocureuren holdt en heftig Tale mod Anarchisterne, førte et omstændeligt Forsvar for Kongen og hans System, og gik derpaa over til et heftigt Udfald mod Folkeselskaberne. Han drog et Blad frem, og gjorde opmærksom paa følgende Sted deri: Dette Menneske er forhippet paa at udsætte sig som en Skive for Republicanernes Dolke. "Ved hans Paastand, at Dolke vare slebne mod ham og flere, og at man hos de Hæftede i de sidste Dage havde fundet Dolke, udbrød fra alle Sider en frygtelig Tumult, der forøgedes, da Politieagenterne uddeelte Stød og Slag til alle Sider. Kun med Møie kunde Hr. Persil igjen komme til Orde. Han sluttede sit Foredrag med den Paastand, at Hr. Cabet og hans Tilhængere intet Andet ønskede end Kongens Død: i Aaret pareressereriracenaasraasserrastaaer - 1790 havde Jngen tænkt paa at dræbe Ludvig XI, men tre Aar senere faldt hans Hoved paa Skafottet. og efter hans tusinde Andre. Herpaa talede Advocaten Hr. Marie og den Deputerede Hr. Garnier Pages for den Anklagede og tilsidst denne selv. Hr. Cabet omtalte sine Forhold i Julidagene til Hertugen af Orleans, hvem han dengang havde givet det Raad at indkalde en constituerende Forsamling, hvornæst han videre vilde udvikle Følgerne af det nærværende System, men betydedes af Præsidenten at blive ved Sagen. Efter en halv Times Raadslagning kjendte Juryen Hr. Cabet skyldig, vel ikke i Angreb paa Kongens Uforkrænkelighed, men i Fornærmelse imod Kongens Person, og Assiseretten idømte ham herfor to Aars Fængsel og en Pengemulct af 4000 Fr. tilligemed en toaarig Suspension af alle i Art. 42 af Straffelovbogen omtalte borgerlige Rettigheder. Den sidste Straffebestemmelse, hvorved Rettigheden til at vælge og vælges unddroges ham, ansees saa meget haardere, som hiin Artikel høist sielden pleier at komme i Anvendelse. Jmidlertid agter Hr. Cabet naturligviis at indlægge Cassation, og aflægge en Beretning til sine Committenter (i Diion). Mange Republicanere have ladet sig melde hos ham, og man venter Adresser fra alle republicanske Selskaber i Frankrig. Le National har aabnet en Suscription, for at tilveiebringe de 4000 Franes. – Creditloven er antagen af de Deputerede med 171 Stemmer mod 85. – Lovforslaget mod Associationerne er under Forhandling i Kammerets Bureaux, hvor man ikke synes at billige dets Princip, men foregiver dets Nødvendighed. Man troer, at Hr. Persil vil aflægge Beretningen. - Ministrenes Stilling er i Øvrigt ingenlunde behagelig. Uagtet al Modstand, af Hr. Thiers drev Hr. Laurence nylig et væsentligt Amendement til Municipalloven igjennem; en endnu værre Anstødsteen er Krigsbudgettet. Den 27de Februar var Commissionen samlet. Krigsministeren begav sig derhen og forsvarede sine Fordringer med en Jver og en Haardnakkenhenhed, som han selv blev et Offer for. Han kom syg hjem og fik en heftig Blodstyrtning. Ogsaa Hertugen af Broglig er endnu syg, siden Discussionen over Adressen. Alt dette har givet Anledning til Rygter om en forestaaende, Opløsning af de Deputeredes Kammer, der dog ikke finder synderlig Tiltro. - General Lafayette er nu aldeles helbredet; man ventede ham den 3die Marts i Kammeret. – J Pairskammeret er der endnu ikke aflagt Beretning om Majoratsloven. – Le Messager opfordrer til authentiske Meddelelser af de i den senere Tid af Politiet begaaede Mishandlinger, da flere Deputerede samle Documenter, for at bringe disse paa Tale i Kammeret. Stor Opsigt har en høist energisk Petition fra Viinbjergseierne i Gironde Departementet gjort. De erklære heri, at hvis Regjeringen vedbliver at opoffre Sydens Agriculturinteresse for Nordens Manufacturinteresse, da vil det ikke blive andet Hjælpemiddel tilbage end Jndførelsen, af en indre Toldlinie. Som advarende Exempel anføre de Belgien og Holland, Sydcarolina og de forenede Stater.