JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Alle Stæder och Byer skulle hafve deris visse Allarms eller Forsamlings Stæder, och Borgerne och Jndbyggerne skulle være hver Time i Beridskab til at gaa ud imod Fienden, och det hver tredie eller fierde Mand, ligesom Fornødenhed udkrefver. Med Aarlogs Flodens Udrystning (som skal udgaa paa 140 Skibe) jles dagligen; til hvilken ende der er gjort et almindeligt Beslag ofver alle Kiøbmands Skibe, som ere i gandske Holland; och alle Ca perne hiemkaldes af Søen, at Folkene kundne bruges paa Floden. Endelig vorde alle de Hollandske Skibsfolk, som ere i fremmede Tienister, under højeste Straf hiemkaldede. Den Den Tvistighed, som var imellem Rytter och Trump, har hans Høyhed Printzer, bilagt, och haft dennem samtlige til giest; derhos har Hans Høihed gjort Rytter til Premier Minister, och gifvet hannem den Titel, som ingen Admiral hidtil Dags har haft for hannem, nemlig; Leutenant Admiral General. Tromp har endnu ingen Bestilling faaet, som dog er tit berettet, men om hand skal hafve nogen, veed mand ikke. For Holland och Friesland skal Smeers fare for Vice-Admiral. Til Hag maatte alle Capitainerne for Landfolket indstille sig, och aflegge en ny Eed Och alle de, som fandtes Udnelige blefve afskaffede: Derhos har hans Høyhed Prinzen beskikket 12. betiente (Padagores), som efter deris aflagde Eed skulle hafve Tilsiun med Krigs-Folkenes Sold, at de den Maanedligen, de gemeene Knecte saavel som de andre, rictig bekomme. Rengers, som blef beskyldet, at hand hemmeligen skulde hafve holdt Fortrolighed med Fienden, til den Ende, at hand vilde flye Grøningen i Bispens Vold af Mynster, er vorden piint, och dømt til Fængsel sin Lifs Tid. Luyk. Duras hafver ladet forkynde, at alle de Stæder i Luyk Stift, som ikke vilde indtage Fransk Besætning, skulde med Mord och Brand forfølges; Och hvo som befandtes med nogen Ttilførsel eller Lifs Middel, som hand vilde føre til Mastricht skulde straffes paa Lifvet. Och u-anseet at Chur-Cøln, som Printzen af Luyk, har ved Skrifvelse til Commandanten i CharleRoy klaget ofver, at Undersaterne i fornæfnte Stift blefve imod det Forbund, som var gjort med Frankrige, saa ilde med handlede; saa har hand det dog ikke actet, men paa ny ladet tilsige, at dersom de meere grebe til Vaaben och Værie til nogen Steds Forsvar och Beskiermelse, da vilde hand uden Naade lade dennem henge. Men af Amsterdam berettes, at Hans Maj. af Frankrige har ved Skrifvelse forsickret Churførsten af Cøln, at naar denne Tid er ofver, och Mastrich vorder indtaget, skal ald den Skade, som i Luyker-Land nu giøres, oprettes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Jtalien. Jmellom Savoyen och Genua skal Freden nu endelig være sluttet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Kiøbenhafn. en Tydske Gesandt, som her for nogen tid siden var ankommen och hos Hans Kongl. Maj. voris Allernaadigste Arfve Konning oc Herre hafde været til forhøring, tog den 7. April. herfra sin Afskeed, och sig paa een af Hans Kongl. Maj. Jagter til Vands til Holland forføjede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De tvende Saltskibe fra Kiøbenhafn, Christianus Num. 7.) Qvintus och det Ny Kiøbenhafns Vaaben ere Lykkeligen til Cadix i Spanien den 15. Mar. ankomne; de samme blefve i 2. Dage tilforn i Søen udenfor Cadix af nogle Engelske Aarlogsskibe anholdne, hvilket der Commendanten i Cadix fornam, loed hand den Engelske consul vide, at saa fræmt som de Danske Skibe af de Engelske ikke loedes løs, skulle der ingen af de Engelske, som der vare i Hafnen udkomne, thi hand vilde ikke at Handelen paa de Stæder skulde forhindres. hindres, hvor ofver de och strax blefve frikiendte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Sverrig. Af Hamborg berettes, at de Svenske ere flittige i det store Ver som de ved Gestendorf, ved Lehn oc Vester strøm), hafve begyndt, at fulddrifve hvor 300 Mand arbeyde paa en Havneftersom Stedens Natur i sig self er der til beqvem, som kand tage imod stoere Skibe; och om mand skulle føre Krigsfolk ud af Sverrig, mand da ikke hafde behof at føre dennem til Pommern men dennem lige fra Gottenborg, Marstrand, eller Skaane til Weser ofversette. Adskillige nys-verf vede Folk sees ideligen sig af Meklenborg och Pommern til Elfven at begive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Tydskland. Der den Spanske Residentideligen begierede et endeligt Svar paa, hvor vidt Spanien kunde forlade sig tildet Øster-Rigeske Huus, om saa var, det kom til opbrud i mellom Spanien og Frankrige, da blef hannem svaret: at det Keyserlige Huus, i hvad der oc paa komme kunde, ingenlunde fra Spanien vilde aftræde tran Spanien haab til Vold och Værn til at paaføre andre Krig, oc til at imod staa Krig, som paaføres af andre) om ald Bistand forsickre: hvilket der hand begierede skriftligen, da blef hannem svart med den Undskyldning, at det blef der ved alt for Kundbart, och at den forhaabte Fred der ved dis snarere kunde vorde forhindret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Den Svenske Gesandt bekræfter i det Keiserlige Hof, at saa fræm Kongen af Frankrige sig ikke til en billig Fred vil lade beqvemme, da vil Sverigs Rige sig med Chur Brandenborg til Vaaben och Værie foreene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Den store Sultan har med hans Kayserl. Mayest. den 20. Aars Fred paa ny bekræftet: Hvor paa mand kand dog ikke være forsickret, eftersom det er klart oc bart, at der iblant de 5000. Rebelske, som sig nyligen haffde forsamlet, mange Tyrcker befantes. Och mand noksom fornemmer, at den Siebenborgiske Første Abaffi vil giøre de Rebelske ald Undsetning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Af Ofver-Ungarn berettes, at mand paa de fleeste Steder har begyndt at afskaffe de Præster, som ikke ikke ere Papistiske, oc andre, som ere Papistiske, i deris sted igien at indsætte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Chur Heidelberg lader i sine Lande sterk Folck verfve och antage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De Lüneborgiske Folck, som paa 24000. Mand ere beregnede, vorde til Mynstring forsamlede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Churførsten aff Mayns har Hyldingen til Aschaftenborg self antaget. Strassborg lader til Zürich 400. Mand verffve at forsterckesig med, efftersom de frygte sig for de Fransk især efter di de hafvevisUnderretning om, at de for kort tid siden deris Broe atter vilde haffve afbrudt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Til Hamborg er en Sammenkomst af omliggende Potentaters och Stæders Fuldmægtige, angaaende Mynte-Handelen, hvorledis det dermed afgaar, skal Tiden Lære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Fra den Tydske Hær. De Keyserlige Folck ligge omkring Erfurt och Weimar, og gifve for at de ville sette deris Kaas ind i Francken, hvorfor de Frankiske Kreds-Folck hafve forfølet sig hen imod Gotha i Thüringen, der at besette alle Passer, at de Kejserlige i ke i Francken skulle indkomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De Chur-Brandenborgiske ligge i och omkring Halberstad oc Magdeborg, hvor det berettes at være saa u-sicker (foruden anden Fortræd, som mand af Krigs-Folcket maa udstaa,) paa Gaden, at dersom nogen gaar ud och kommer ind igien u-anfectet, da maa hand sige aff stoer Lycke. Det er vel i Rycte, at Franckrige. og Chur-Brandenborg skulle hafve gjort Fordrag med hinanden hvilcket Rycte der af ocsaa bestyrckes, at de Mynsterske hafve faaet befaling, sig aff de Branden borgiske Stæder at forføye, och intet fiendskab der meere øfve derhos berettes og, at Franckrige indrømmer alle de indtagne Stæder til Chur-Brandenborg, Wesel och andre, som med Hollandske Folck hafve været besatte, undtagne, hvilke Kongen af Franckrige til Krigens Udgang med Holland vil beholde, oc siden til Chur-Brandenborg afstaae. Men om allting har sig saa som Rycter gaar, skal Tiden med det første gifve til, De kiende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De Mynsterske Folck hafve nogen Tid spillet Mester i begge Geeskaberne, Rawensborg och Minden, och der af en stoer Sum Penge udpersset, hvorofver der i ald Vestphalen er stor Kummer och Elendighed at høre. J den Stad, Herfort hafde de indlagt en stor deel Folck, men hafve den atter forlat, och toge Konning Wittenkindi efterlatte Been med sig, Raadet sammesteds forærede dennem tvende skiønne Stycker. Men nogen Tid for deris Udfart kaldede de Borgerskabet tilsammen under det Skin, at de vilde mynstre dennem, men der de nu vare forsamlede, toge de alt deris Vaaben och Verie fra dennem. Bilefeld tvunge de til at giøre Fortinding med dennem om en vis Sum Penge, och lagde sig saa icke derind, af Aarsag den Festning Sparnberg, som de sig icke kunde bemande, laa dennem strax ofverHofvedet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Nu berettes det, at de Mynsterske, med de Franske och Cølniske Folck, sette deris Kaaslige til Grøningen, om de den end eengang ville beleyre, skal Tiden gifor. Kett, Schupenberg och andre, som haffve været Medvidere i det Forræderi mod Mynster, som i forleden Maanet paa. 43. blef om mældet, ere afflifvede. Kett bleff deelet i 4 Dele, och hver Deel opsat for sin Port paa Mynster. Franckrige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De Fuldmæctige, som til Aaken i Fredens Forslag (hvilket hans K. M. vil skal hafve Ende, enten til eller fra, midt i Junii Maanet i det længste) skulle være offverværendis, ere M. Crurfiin, Due de Chaunes, och M. Barillon. Deris befaling skal være, enten at skulde Eller oc fuldkom neligen at opbryde. Alle Dronningens Betiente, Mands eller vinds Personer, som ere af Spansk Byrd och Blod, vorde af Hans K. M. med stoere foræringer begafve de, och til Spanien forskickede. Och til at oprette en ny Pact med Portugal skal H. K. M. 3. Millioner der hen haffve skicket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Til Hofve vorder berettet, at Churførsten af Beyren skal være findet til alt Venskab Frankrige at bevise. bevise, och at hand til H. M. 18000 Mand vil fremskikke: Disligeste tales der och sterk om, at der skulde vorde et Giftermaal imellem Princessen af Beyren og Dauphin(Kongens første Søn af Frankrige,) men om saa er skal vel med Tiden fornemmes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Spanien. Den 17. Martii er Sølf-Floden. hiemkommen, een Deel der af har Hafnet til Cadix, en anden deel deraf til S. Lucas: Den Skat, som den med sig har hiembragt, vorder paa 21. och en half Millioner Patacons beregnet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
J det J det sidste Kongelige Raadhafve der været tvende modstridige Partier: det ene vilde hafve, at Spanien skulde Krig imod Frankrige forkynde, helst fordi Frankrige loed dog ikke Spanien længre blifve med Rolighed, end det saae sin Leylighed: Det andet var tvert imod, och gaffor, at det var nu ikke raadeligt at oprere Frankrige til Krig, helst efterdi Kongen af Spauien er endnu i hans umyndige Alder, thi Frankrige kunde snart sanke ald sin Mact imod Spanien, oc samme Rige gandske ofvervælde. Men hvad Udgang der blifver paa disse Puncter, maa mand med Tiden forvente. Ellers vil Spanien ogsaa sende sin Fuldmægtig til Aken som Fredens forslag skal forhøre. Engeland. Der Under-Parlament huuset, med saa stor Alvorlighed anholte hos hans K. M. om alle Catholskis forvisning af Landet, och at ingen som var af den Papistiske Lærdom, skulde i nogen Stad hafve nogen befaling, saa har H. M. det ogsaa samtykt, och ladet en befaling udgaae, at alle Jesuviter oc Papister i Engeland Jrland og Skotland, Dronningens oc fremmede Gesanters Tienere undertagne sig af Landet inden den 13. April under straf, som Kongelige befalingers ofvertrædere paafølge, skulde forføje. Herimod lod H. K. M. anholde hos Parlamentet, at de ogsaa deris Lofte, om de udlofvede Penge, skulde efterkomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Forbundet med Frankrige er atter fornyet, til hvis forsikring mange Folk fra Engeland did ofverskikkes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
J Engeland (saa som ved skrifvelse berettes) er et Barn fød, som strax efter Fødselen har talet, och sagt at der skulde vorde i Engeland, en grøn Juul, en hvid Paaske, oc en rød (blodig) Pintz Dag: de tvende første Puncter, hafde falt lige paa thi i Juul har det været meere end sædvanligt mildt Vejrlig, oc i Paaske er der falden saa stor en Snee, at Folk paa 80. Aar dens lige ikke kunde mindes 3. hvad Gud vil der skal blifve af den sidste Punct, skal med Tiden fornemmes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Holland. Cøln var vel berammet til Fredens Forslags-Stad, men efftersom der i var Keiserlig Besætnig, vilde hans Majest. aff Franckrige den icke samtycke, hvorudofver A ken er nu udnæfnt, hvorhen Holland sine Fuldmægtige forskikker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Hans Høyhed Printzen har været forreyst til Seeland, oc hvad tvistighed, som der kunde forfalde, bilagt: Hand er atter til den almindelige Mynstering forreyst, fornefnte Hong hans Høyhed Printzen har gifvet H. von Odyk befaling, at hand 20. gyldene Dicketons til hver Præst i Seeland til Foræring skal uddeele: men af hvad Aarsag veed mand icke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
De Svenske Gesanter haver skicket bud til Engeland, som det paa Hollands vegne Stilstand til Vands indtil Capo St. Vincent tilbiuder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Eftersom den Engelske Flode med det første med mange Krigsfolck och Rystning i Søen skal udlegge, da frygter mand for, at de skulle kaste en hob Folck i land enten paa Seeland, eller andre Steder, hvor ofver Wurtz har faaet befaling, at hand sig til Seeland, indtil Floden udkommer (som icke mangler andet end at nogle af de største Skibe ere ikke ofver Pampus udlagte) skal forføye. Tromp skal være Leut. Admiral under Rytter, och føre Flagen for det Amsterdamske Qvarteer; Schram skal fare for Vice-Admeral for Nord-Qvarteer, Den Rydske Gesandt, som drog fra Danmarck er til Amsterdam ankommen. H. Fauriau er vorden Commandant til Mastricht. Och som mand fornam, at de Franske vilde falde ind med fladeskibe i Holland, saa har mand begynt at afmaale Vandet til 2. Fødder høyt, at deris Anslag intet skal udrette.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
Polen och Moskowien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-04-01
J Polen er Rigsdagen, som hafde varet i 14. Uger, nu gandske lyckeligen endet thi ald den indvortis Uenighed er bilagt, och med visse Artickler bekræftet, at mand alle Ting til Fæderne Landets beste mod dets fiende skal anvende for nogen Tid siden hafver mand til Klef i Moskowten seet en underlig Stun paa Himmelen, som følger: Mand saae 3. gloende och foertactige Soele, affskyelige at see til, den første stod ofver en tredobbelt Regnbue, den anden oc tredie ved begge Enderne af Regnbuen: Den øffverste Regubne hafde nogenlunde en glantzendes Farfve den mellomste var med en kulsort Linie ofverdragen, den nederste var gandske Himmleblaa. Midt udi denne tredobbelte Regnbuesaaes endnu een Soel oc der i en needvendt half Maane och 2. soe te Kaars: Henbedre ved Odden af en Sadeel stoed et andet foert Kaars, och der hos atter en blot Tyrckisk Sa be, som var fuld med Huller och skinnede som Sølf. Midt imellom Sabelen og en Jld-sprudendis Granat, saae mand et Speer med en Fane och sex hafde Maaner: Jmellom Granaten oc Speeret saae mand et Øye, der lige som gaf act paa alle Ting: Neden for Øyet var et Styck, som 4. gange i 2. Stunde gick af saa at mand hørte dets Knald oc saae Jlden: Stax hos Stycket saae mand 21. soerte Kaars i en Tre angel. Endelig saae mand en Jld, som kom af Speeret oc faldt brændendis ned paa Jorden. Findis hos Daniel Paulli K. M. Bogh.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Kiøbenhafn. daa Trefoldigheds Søndag, den 25. Maji blefve Herre-Dagene paa sædvanlig Maade indblæste, och Dagen næst efter i Hans Kongl. Majest. vores Allernaadigste Arfve-Konnings och Herres Nærværelse i Rætten, begyndte; och holdes nu dagligen Høyeste-Ræt fra 6. indtil 12. Slet om Formiddagen. Isslands-Farerne ere til Sundet needgangne, och der fra skulle de til Issland ved eet INum. 8. af Hans Kongl. Majest. Skibe ledsages.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Tydskland. Det Giftermaal, som var sluttet imellom Princessen af Jnspruk och Printzen af Jork, meenes at gaa tilbage, eftersom det er i Rycte, at Hans Keiserl. Majest. self skulde vilde hafve samme Princesse til æcte, hvorpaa Cardinal Landgrefven af Hessen allerede Pafvens Dispensation, eller Tilladelse, skal (som der skrifvis af Rom) hafve bekommet; Men om saa er i Sandhed, skal med Tiden aabenbares; Thi andre meene ad Princessen af Neuburg skulde vorde Keiserinde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Hos Hans Keiserl. Majest. har været en Tydsk Gesandt, som var en Skotte af Byrd; Och der hand fick Audientz, fræmstillede hand sig i Tydsk-Sørgedragt ofver Keiserindens død. Och eftersom der var ingen uden Kejsern self och tvende høje Betiente tilstede, der hand fik Audientz, veed mand ikke egentligen hvad hans Ærende har været; men meenes at hafve været om Undsætning med Folk och Proviant mod Tyrken, om den Rydske Czar der til skulde trænge: Efterat hand hafde faaet Audientz, er hand paa det prægtigste blefven tracteret och med Ære-Skienk begafvet; Det berettes, at hand sig der fra til Rom vil begive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Af Frankrige er och en Gesandtfræmskikket, som Kongens Sorg ofver Kejserindens Død for Kejseren skal forkynde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Chur-Mayns har och haft sin Gesandt til det Keiserlige Hof, som har haardt klaget paa den Skade, som de Keiserlige Folk hafve gjordt hans Undersatter, hvilken hand skatter paa 800000. Gylden, och begierer derfor Opreissning. Disligeste har och Førsten af Hessen-Darmstadt haft sit Sendebud hos Kejseren, som klagede, at hans Land af de Kejserlige Folk var gandske forderfvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Chur-Beyeren har i Ofver Pfaltz en stoer Krigs-Mact forsamlet, som med gode Officerer er forsiunet, men hvad hand dermed vil begynde, skal Tiden lære. Førsten af Hanover lader Folk fast indtil Nürnberg verfve. Hertugen af Lotha ringen lader och endnu til Frankfurt fast verfve, men alle de verfvede Folk forskikker hand til Franche Comte, hvor hans Søn, Printzen af Vaudemont, dennem annammer. Til Strassborg hafve Borgerne self saa meget af deris Broe ofver Rhinafbrudt, som de Franske forleden Aar afbrændte, eftersom de ikke før for de Franske kunde nyde Rolighed, och i steden hafve de der ofver ladet giøre en Gang saa breed, som tu Mennisker kundne gaa paa hos hinanden; Men der ofver er den gemeene Almue gandske bleven oprørt och forgrillet; thi nogle hundrede rodede sig sammen, och gjorde en stor Larm, søgte Amptmesterens Huus, løbe der fra til Broen i den Meening, at de igien vilde giøre den færdig; men der de saae at de arbeydede forgiefves, kome de tilbage igien om Aftenen och sloge den Franske Residentes Vinduer ind, hvilket Øfrigheden med Høflighed undskyldede och for Skaden Opreissning tilsagde: Och endnu nu har Øfrigheden nok at bestille med samme gemeene Folkes Oprør at stille til freds, eftersom de hafve adskillige fornemme Folk for Forræderi fortænkte. Til Strassborg har och den 2. Maji været en stoer Torden och Hagel, hvoraf alle Molzheimer Vinbierge ere forderfvede. Til Hamborg, efter Myntemesternes flittige Prøfve, er af omliggende Potentaters og Stæders Fuldmægtige i den Neder-Saxiske Kreeds sat it vist Værd (hvor om i forleden Maaned pag. 51. ommældtes) paa den største Deel af ald gangbar Mynt, som her actes ufornødent at opregne; særdeeles ere vores Danske To-Marks-Stykker satte paa 28 si Slette Dalere paa 33. Mark, 6. s. paa 4. . och en Hviid &c. huilket Afslag gielder aleene i Hamborg och den Neder-Saxiske Kreeds, om Pengene føres der did, men ikke her hos os.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Til Hamborg har en ung Kiøbmand forlofvet sig med en Pige paa 3. Tønder Guld, hvilken er den rigeste Pige der i Byen) 15. Aar gammel; och paa Christi HimmelfartsDag sidst forgangen hafve de ved en fremmet Præst ladet sig sammenvie, uden Pigens Moders (som er en Enke) och Venners Villie och Videnskab; Hvor udofver de som ere paa Pigens Side ville hafve samme Giftermaal tilbage, och de paa Kiøbmandens Side ville hafve det frem; Men de forelskede Personer blifve i midler Tid i deris Forsæt bestandige; saa det lader sig ansee, at den som har Bruden er och blifver ochsaa Brudgom.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Fra den Tydske Hær. De Keiserlige Folk (saa som af Wien berettes) indlegge sig een Deel i Behmen, Schlesten och Mehren; een Deel i de Øster-Rigeske Lande, och de høje Officerer ere til Wien, ankomne: i midler Tid tales der om, at de efter nogen Forfriskning, saa fræmt Freden ikke vorder sluttet, sig til Felds igien skulle begive.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
At Chur-Brandenborg er med Frankrige foreenet, holder ved; men paa hvad Vilkor samme Foreening er skeet, er endnu ikke kundgiort. Den Cølniske och Mynsterske Hær vorder paa 22000. Mand beregnet; det lader sig ansee som de ville Coverden och Grønningen anfecte; Passen til Coverden hafve de allerede. afskaaret. Af Cøln vorder berettet, at Biskopperne af Mynster och Strassborg Hii. borg hafve raadet Hans Kongl. M. af Frankrige til at beleire Mastricht; hvor paa Hans Kongl. Majest. skal hafve svaret: 1. At denne Beleiring vilde vorde Fredens Forhandling til Aken til Forhindring: 2. At saadant af Spanien skulde højt optages; och 3. kunde samme Beleiring vare en lang Tid, hvor ofver den Fordeel, som i midler Tid paa andre Steder, kunde søges, maatte forsømmes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Paa den første Post skal af fornæfnte Biskoper være svaret: At mand kunde ofversette Fredens Forhandling, fra Aken til Cöln, og saa med alle Parternes Minde och Samtykke forbiude ald Fjendskab 8. Mile omkring samme Stad ad of ves: Hvilket och gaar for sig. Th
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
der berettes fra Aken, at de Svenske Gesandter och de Hollandske Fuldmæctige, nemlig Bevering paa Hollands, Odik paa Seelands, von Haren paa Frislands, och Jsbrandpaa Ofver-Ysels Vegne, ere dermed deris Hustruer ankomne, men defra sig til Cöln skulle begifve hvor Forslaget til den 1. Junii skal endeligen være berammet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Ungarn. Den Ungarske Stæmpling och Oprør er ikke endnu (saasom fra Wien berettes) dempet och needlagt, thi de Rebelske samle sig endnu her och der at giøre Modstand, af hvilke een Hob nyligen of Kopp er gandske slagen, saa ingen har kommet til at undflye. Fornæfnte Kopp skal formedelst sine mange Seyrvindinger være af Keisern gjort til en Rigs Første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Frankrige. Deris K. K. M. M. Kongen och Dronningen ere begge mod Holland needdragne med stoer Stads och Præctighed; Hundrede af Hans Majest. Muul-Esler vare med Dekkener belagte, iblant hvilke et hvert Dekken var hundret Pistoleter værdt; och en Pistolette gielder tre Rigsdaler, 32. . Floden er i Søen udgangen, och som der berettes, med den Engelske sammenføyet. Den gandske Flode, saa som der skrifves af Antwerpen, er afdeelt i 3. Hober J den 1. Hob ere 2. stoere hofvet Skibe, det eene paa 104, det andet paa 70. Stykker. J den anden Hob ere 11. Skibe, alle paa 70. Stykker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
J den tredie Hob ere 17. Skibe, paa 60. och 50. Stykker. Herhos skulde være 3. Jagter, 10. Brandskibe. 16. Fløy 16. Fløyter, och 6. Barqver: Saa Skibene tilhobe, smaae och store, ere 55. Stykkerne 2184. Och Baads-Folkene skulle være 12155.