Norske Intelligenssedler, 1802-12-29
Jfølge een mig allernaadigst meddeelt Bevilling af 19de November d. A. som er læst ved Christiania Stifts Overret den 22de og ved Frederichshalds Byetingsret den 29de f. M. indkaldes ved dette Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur og Christiania Jntelligentz-Blade, trende Gange efter hinanden, Credi- og Debitorerne efter min afdøde Fader forrige Handelsmand her i Byen Hr. Niels Tank, de første for at beviisliggiøre deres Krav og de sidste for at betale deres Skyld til Boet, da enhver af mig undertegnede skal nyde sin lovlige Ret, og skal denne Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Frederichshald den 12te December 1802. Carsten Tank. C7. No. 2. J allerunderdanigst Følge een mig dertil under 15de October sidstleden meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, er det jeg herved med Aar og Dags Var 6 Skill. sel indstevner Den eller De, som maatte have ihænde een af Mathias Brynildsen Aarebache i Jde Præstegield under 31te Januari 1798 til mig udstæd, og mod min Villie og Vidende bortkommen Pandte-Obligation stoer 100 Rd. Dansk Courant, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil beviisliggiøre inden Maaneds Tinget for Jde Præstegield, som holdes i Stedets Sorenskriver Hr. Justice-Raad d. Kløckers Huus i Frederichshald den 11te April 1804, eller hvor og naar samme Ting efter Øvrighedens Foranstaltning kunde vorde berammet, da bemelte Pandte Obligation, saafremt ingen dermed anmelder sig, ved benevnte Ting forventes og paastaaes ved Rettens Dom mortificeret, efter allerhøistbemelte Bevillings Jndhold. Aasen udi Jde Præstegield den 14de December 1802. Johannes Johannesen. Efter den paa Gaarden Kaldrudstad i Totens Præstegield ved Døden afgangne Kone Anne Kistine Pedersdatter Leich er foretagen lovlig Skifte, hvorved blev opgivet følgende fraværende Arvinger, nemlig: a) Fuldbroderen Peder Pedersen Leich, boende paa Gaarden Rørnæss i Store Næss Præstegield paa Rommeriget. b) Fuldbroderen Tosten Pedersen Leich, som skal fare til Søes og fra hvilken man i mange Aar ikke har haft nogen Efterretning, c) Fuldbroderen Jen Pedersen Leich, der for Tiden skal boe paa Strømsøe. Disse Boets fraværende Arvinger bliver ved trende Ganges Avertissement i de Berlingske Aviser og Christiania Jntelligentz-Blade indkaldede at melde sig ved Totens Sorenskriveriets Skifte-Jurisdiction, med Legitimation for sin Arveret; Ligesom Boets Debi- Creditorer herved paa sammeMaade indkaldes. Gudderudvolden paa Toten i Christians Amt den 17de December 1802. Johan Ernst Meydell, constitueret Sorenskriver. Mine Debitorer anmodes herved at tilsende mig Mellemværende inden dette Aars Slutning, en ellers nødes jeg til lovlig at inddrive samme. Drammen den 14de December 1802. Hübertz. agtet alt hvad her foretages for at forebygge Tyverier, og uagtet den største Deel af disse blive opdagede og straffede, maae jeg dog ugiærne fornemme, at her endnu gives Mennisker, som ikke ville afholde sig fra denne skiændige og vanærende Næringsvei, men som nesten hver Nat fornærme sine Medmennisker ved at frastiæle dem deres Eiendomme. Saaledes er der nu i afvigte Nat gjort Jndbrud i et Huus i Grændsen og der bortstiaalet følgende, nemlig 1 rød Klædes Reise-Hue, med Katteskinds Brem. i Nonnenskiærs Tørklæde med tætte Blomster, 1 rødt og hvidt rannede og blommede Skiørt. 1 Strie Haandklæde og Lærred til en Skjorte. 3 Hølker, de 2 med slagne, og den ene med vævede, Knippels. 2 Snipper med Knippels. 1 ran nede Fruentimmer Hue af Silke, 1 halvt Bomulds Tørklæde. 1 Par Lovevanter med Flos om Kanterne. Ubleget Traad for omtrent 3 Mark. Et Nøste Bomuldsgarn. 3 Mærker hæglet Hamp. Et Birke Trug, hvori var Erte-Læsser til omtrent 5 Marks Værd, og 5 a 6 Mærker Smør, med mere. Dersom noget Menniske, der ikke selv er Tyv eller Tyve-Hæler, skulde faae mindste Kundskab om hvor disse Ting, eller nogle af dem, ere henkomne, da beder jeg at man derom uopholdelig vil give mig Underretning, hvorfor i al Fald kan ventes en Douceur, om den forlanges. Saalænge der gives Tyve-Hælere som, for en lumpen Vinding, ville drive den skidne og skammelige Haandtering, at afhandle Tyven hvad han stiæler, saalænge kan man ikke vente at Tyverier ville gaae af Moden; thi det er disse Menniskelighedens Afskum der lokke Tyvene til at stiæle. Jeg opfordrer derfor ethvert redeligt Menniske, der har Følelse for Ære og Samvittighed, til at biedrage alt mueligt for at faae disse Uhyrer opsporede, paa det de kunde blive offentlig bekiendte og lønnede efter Fortieneste.