JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Livorno, den 17de November. Efter Breve fra Frankrige sværme i Havet af Syd- og Ardamerika 3 Søerøvere, som plyndre alle Fartøier der de dem. Jblandt disse Fartøier skal være 3, som man ur have været bestemte til vor Havn. Fra Port-Royal paa Martiniqve ere 2de Franske Fregatter, og fra Jamaika 1 Cutter og 1 Fregat løbne ud for at giøre Jagt paa disse Søerøvere. – J Havnen ved Neapolis bygges 10 Galeier til et nyt Tog imod Algiererne i tilkommende Aar.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Herve, den 22de November. J Gaar gik en Coureer fra Brüssel her igiennem Staden til Wien. Samme forsikrede, at Freden var allerede nær, og Skibsfarten paa Schelde frie. - Denne Provindses Stænder have bevilget Keiseren et Don Gratuit af 100000 Gylden. - Den 18de hujus ankom til Brüssel en Coureer fra Haag, som har afleveret nogle Depecher til Grev von Belgiojoso, og derpaa fortsat sin Reise til Paris. Det heder, at Hollænderne have forlangt en Vaabenstilstand, og gjort nogle anseelige Forslag. En Staffette er herpaa bleven affærdiget til Wien.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
London, den 23de November. Den 19de hujus blev til St. James i Kongens Nærværelse holdt et geheime Raad, i hvilket Hs. Majestæt har udstædt en Forordning af følgende Jndhold: "At da man har gjor mange Forsøg paa at forføre en Mængde Søefolk af Hs. Kongel. Majestæts Undersaattere, tvertimod deres Pligt, og uden at tage i Betragtning det fuldkomneste Venskab, hvori Hs. Majestæt lever paa nærværende Tiid med alle Europæiske Magter, til at tage fremmet Tieneste, saa blive af Hs. Kongelige Storbrittanniske Majestæt alle Skippere, Styrmænd, Baadsmænd, Matroser, Tømmermænd og andre Søefarende, af hvad Navn de end maatte være, og paa hvilket Sted de end befinde sig, indkaldte og befalede, at forlade fremmed Tieneste, og vende tilbage til deres Fædreneland. Tillige bliver det alle Søefolk forbudet, at begive sig uden besynderlig Tilladelse i fremmet Tieneste, med den hosføiede Erklæring, at alle de, som dog alligevel giøre saadant imod dette Forbud, og i fremmet Tieneste skulle blive tagne af Tyrkerne, Algiererne eller andre, ikke skulle blive fordrede tilbage som Kongelige Storbrittanniske Undersaattere, eller udløste.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Den Kongel. Franske Ambassadeur, Grev d'Adhemar, ventes om nogle Dage hertil. Hoffet i Versailles har, uden at oppebie den sædvanlige Paketbaad, affærdiget en Coureer til sin her værende Charge des Affaires, Hr. Barthelemi, med den Ordre, at meddele det Brittiske Ministerium Jndholden af sine Depecher, hvilket han og i Gaar har gjort hos Marqvis von Camarthen. Man siger, at bemeldte Kongel. Franske Hof ønskede, da samme nu har fattet sin Beslutning, hvilket Partie et vil tage i Stridighederne imellem Keiseren og Holland, ogsaa at vide, hvorledes det Kongel. Storbritanniske Hof vil opføre sig. Angaaende denne overordentlige Underretning fra det Franske Ministerium skal i Morgen blive holdt et geheime Raad i St. James.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Til alle vore Søehavne er afsendt Ordre, ikke at lade nogen, hvem det endog maatte være, udpassere til Holland, Frankerig eller Flandern, uden Pas Da Regieringen allerede har erklæret den Keiserlige og den Hollandske Minister at Storbrittannien ved Striden imellem Keiseren og Holland vil blive fuldkommen neutral, saa vil formodentlig Svaret til det Franske Ministerium blive ligedan.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Bergen op Zdom, den 23de November De 2de Jndvaanere af Lillo, som skulle føre nogle Breve til vor Stad, men bleve arresterte og bragte til Antverpen, have igien faaet deres Frihed. Prinds von Ligne i Antverpen har rigelig beværtet dem med Mad og Drikke, og endnu givet hver af dem en halv Brabandsk Krone. Disse Folks Befrielse er bleven udvirket ved et Brev, som Oberste von Pabst har tilsendt Prindsen af Ligne, saasnart han kom i Erfaring om, at de vare bragte til Antverpen. Brabandt den 24de November.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Paa Grændserne af det Franske Flandern fortsættes endnu Krigsudrustningerne. Det heder og, at der i Gaar ankom Depecher fra Paris, som skulle være til Hollands Fordeel. -
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Hollænderne have ved Sas von Gent endnu aabnet en Sluse. – Adskillige Officerer fra Wien ere allerede ankomne til Brüssel. Tilrustningerne sammestæds fortsættes endnu, og Courerernes Gang er meget stærk.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
London, den 26de November. Endskiønt Engelland for nærværende Tiid nyder Fred, og tænker at stadfæste samme paa alle anstændige Maader; saa giver dog de vedvarende Arbeider paa vore Verfter tilkiende, at Ministeriumet vil, efter Naboemagternes Exempel, sætte vor Søemagt paa en respectabel Fod. Af denne Aarsag har man i Norden sluttet adskillige Contracter, angaaende en anseelig Leverance af alle Sorter Skibsbygnings-Fornødenheder til en vis Tiid.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Den Kongel. Svenske overordentlige Envoye, Baron von Nolken, har i disse Dage havt adskillige Audiencer hos Kongen, og Conferencer med Ministrene, hvilke, som der siges, have angaaet nogle Handels-Jndretninger imellem Engeland, og Sverrig. Tallet paa de nye Krigskibe af forskiellig Kanon-Antal som skulle bygges paa de Kongelige og private Verfter, blive beregnet til 64.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Paris, den 26de November. Man vedbliver at forsikre, at Kongen har erklæret, at ha haabede at Stridighederne imellem Hs. Keiserlige Majest. og Republiken Holland skulde ved hans Mægling blive uden Blodsudgydelse bilagte i denne Vinter. - Kongens egen hændige Skrivelse til Keiseren skal være bleven bleven brag til Wien af den unge Grev von Vergennes, en Søn af Statsministeren.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Keiseren skal have besluttet, at sende 40000 Mand til sine Nederlande, om endog Freden vedbliver med Holland.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Antallet paa vore Armeer, som om kort Tiid skulle staamarchfærdige til Flandern med 3 Artillerie-Trains, holdes for 128000 Mand. Sas van Gent, den 26de November.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Alle her værende Kieldere og Boder ere proppede fulde meSoldatre, og endnu flere Artillerister ventes. Krigsmuntion have vi i Overflødighed, men Levnetsmidler maae hente fra Holland og Zeeland. Siden Landet blev sat under Vander Tilførselen af Bønderne forbi, og de Flamske Bønder tø under svær Straf ikke bringe noget til os. Nu er paa vo Side ogsaa Slusen ved Eversdam igiennemstukket, ForteSt. Antoni bliver sleifet, og dets 8 Fod tykke Taarn spreng i Luften. For nylig havde Østerrigerne opkastet paa det Hollandsk Gebet, imellem Philippine og her, en Dæmning imod Oversvømmelsen, men Prindsen af Hessen Philipsdal lod Dæmningen igiennemgrave i Paasyn af et stærkt Detachement Østerrigske Tropper.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Wien, den 27de November. Man troer i Almindelighed, at Frankrige, uagtet Republiken Hollands og dens Venners Bestræbelser, ikke skal af vige fra sit antagne System, kun at være en blot Mægler og ikke ophæve den nøie Forbindelse, som det ved Forliget af 1756 har indgaaet med Huset Østerrig, for i Gunst af Generalstaterne at see sig i den Omstændighed, at oprive igien de fra den nylig endte Trig endnu ulægte Statssaar, og opgive alle Udkast til sin Velstands Formekelse, - og maaskee sætte hele Europa i Krigslue.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Antverpen, den 30te November. Dersom man kan troe Privatefterretningerne fra Paris saa er der næsten intet mere Haab om, at Stridighederne imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken Holland skulle blive bilagte i Mindelighed; men Vaaben maae afgiøre Sagen og Frankrige bliver i dette Fald gandske neutral.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Haag, den 30te November. Det franske Hoffes Mediation, angaaende Stridighederne imellem Hs. Keiserlige Majestæt og Republiken, for sættes endnu med megen Jver, og man smigrer sig endnu bestandig med et forønsket Udfald. For tilkommende Januarii Maaneds Begyndelse maae det være afgjort, om vi faae Krig eller beholde Fred. Saa meget vore offentlige Blade end sig ville forsikre, at Frankrig virkelig har declareret, at pille staae os bi, i Fald der blev Krig; saa veed man dog, at denne Paastand hidindtil endnu er en blot Formodning. hertil hører og det Rygte, at Stemmerne i Conseilet i Versailles ikke have været deelte i Henseende til vore Stridigheder, som man i Begyndelsen sagde, men at alle Conseilets Lemmer, tilligemed Prindserne af Blodet, have stemmet til vor Fordeel. Men alt dette behøver destommere Bekræftelse, da man intet tilforladeligt har faaet at vide af de Depechers egentlige Jnhold, som ere ankomne hertil fra Paris. Man siger, at Hoffet i Versailles har paa det Wienske Hoffes Erindring: at det i den sidste Krig imellem Engeland og Frankrig havde iagttaget Neutraliteten, og altsaa ventede det samme af Frankrige, svaret: at Keiseren havde just ingen Fordeel af, at blande sig i Søemagternes Stridigheder, men Frankrige kunde formedelst den Andeel, som det havde i Anliggenderne paa det faste Land, ikke andet end indlade sig i denne Strid, for at forebygge en almindelig Krigslue. - Ved Fortet Crevecoeur arbeider for nærværende Tiid 150 Mand paa Sluserne, som man i en Tiid af 4 Uger tænker at have i Stand til at kunne sætte Landet under Vand.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Det er desværrer alt for sandt, at Haabet om igien at oprette Enighed imellem de Fornemste i Republiken, bliver stedse svagere. Da de Herrer de Gyzelaar og van Berkel kom fra en sidste Conference i Arvestatholderens Cabinet, har man Forgemakket blevet var de tydeligste Kiendetegn paa Misfornøielse og Utilfredshed i disse Pensionairers Ansigter. Den hele Conference varede kun 6 til 7 Minuter.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
J Rotterdam var der i Søndags under Gudstienesten og ilde om Aftenen megen Allarm. Om Aftenen havde man under stort Skrig illumineret og forsynet med Deviser adskillile Huse, og deriblandt og den sammestæds arresterte MuskelPatrines.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Leiden, den 30te November. Fra en sikker Haand i Haag have vi den Efterretning, at den der værende Franske Charge des Affaires, Hr. von Be lenger, har, efterat han havde faaet en Coureer, været i konference med Hs. Durchl. Arvestatholderen og Republilins Ministre, og at der kunde sluttes af den Tilfredshed, som de viste, der vidste Jnholden deraf, at samme maae have været af en behagelig og fordeelagtig Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Amsterdam, den 30te November. Den Toscanske Consul her i Staden har faaet Breve om, let Storhertugen har, i Fald det skulde komme til et Freds Grud imellem Keiseren og Holland, besluttet, at Havnen ved livorno skal efter Forordningen af 1ste August 1778 iagttage en fuldkomneste Neutralitet, ligesom i Aarene 1740 og 756, saa at alle Kiøbmænd sikkert kunne fortsætte deres landel med Livorno. - Endskiønt endnu nogle Bønder ere mod den almindelige Bevæbnelse, saa vise dog de fleste Lyst Man taler og om en almindelig Correspondence imellem skillige Millitair=Compagnier og andre Friecorpser, ikke eneste angaaende Planen til enhvers Forsvar i sit Departement, men endog angaaende en virkelig March, for i Nød fald at kunne understøtte de regulerte Tropper. Disse Voluntair-Corpser ere desto fordeelagtigere, da de bestaae kun af Borgere, som tiene paa deres egen Bekostning, og følgelig ikke koste Staten noget. Friecorpset i Deventer er bleven foræret 4 Feldtstykker, og skal være beskjæftiget med at oprette et Grenadeer=Compagnie.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Hvad den militaire Conscription angaaer, saa finder den ikke ringeste Modstand. Vore Jndbyggere, overbeviste om at det kommer an paa, at stride for deres Huus og Hiem, Eiendomme, Hustruer og Børn, kappes om at lade sig antegne. I Herskabet Alkenade tæller man allene 672 Mand.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Berlin, den 4de December. Forrige Onsdag, den 1ste hujus, ankom Hs. Kongelige Høihed Prinds Henrich tilbage fra Frankrige til Potsdam, og blev paa det kierligste af Hs. Majestæt Kongen imodtaget. Aalborg, den 3die December.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Natten imellem den 18de og 19de November indstødte paa Schagens Rif et tremastet stort Skib, der gik under med Mandskab og alt, og formeenes at have hørt hiemme i Kiøbenhavn. - Den 22de ej, anstødte ligeledes paa Schagens Rif en Brikke, hiemmehørende i Stockholm, bestemt til Lissabon med Hvede, ført af Capitain Østberg. Mandskabet og noget af Ladningen er bierget.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
J afvigte Kirke=Aar 1784 ere i Budolphi Sogn copulerte 23 Par, fødte af Mandkiøn 35, af Qvindekiøn 50, tilsammen 85, deraf 6 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 20, fra 10 til 20 Aar 3, fra 20 til 30 Aar 3, fra 30 til 40 Aar 8, fra 40 til 50 Aar 5, fra 50 til 60 Aar 6, fra 60 til 70 Aar 5, fra 70 til 80 Aar 6, fra 80 til 90 Aar 3, tilsammen 59. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 11, fra 10 til 20 Aar 1, fra 20 til 30 Aar 2, fra 30 til 40 Aar 2, fra 40 til 50 Aar 2, fra 50 til 60 Aar 4, fra 60 til 70 Aar 4, fra 70 til 80 Aar 9, fra 80 til 90 Aar 2, fra 90 til 100 Aar 1, tilsammen 38, deriblandt 3 dødfødte og 3 ved ulykkelig Hændelse omkommet. Udi Frue Sogn copulerte 20 Par, fødte af Mandkiøn 25, af Qvindekiøn 15, tilsammen 40; Uægte 8. Døde af Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 11, fra 20 til 30 Aar 2, fra 30 til 40 Aar 1, fra 50 til 60 Aar 6, fra 60 til 70 Aar 2, fra 80 til 90 Aar 2, tilsammen 24. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 11, fra 20 til 30 Aar 1, fra 30 til 40 Aar 1. fra 40 til 50 Aar 1, fra 50 til 60 Aar 2, fra 60 til 70 Aar 5, fra 70 til 80 Aar 5, fra 80 til 90 Aar 1, tilsammen 27. Mærkværdighederne: 5 dødfødte og 2 funden død i Vandet.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Corsøer, den 9de December. Jndkomne: Den 4de hujus Handelsbetient Dibbelt, Kiøbmand Stolterfogt, Procurator Toftegaard; den 6te hujus Kammerherre von Winnebarth, Kniplingshandler Waaber; den 7de hujus Tømmermester Bonnier med Folk; den 8de hujus en Staffette fra Hamborg til Kiøbenhavn. Udgaaede: Den 5te hujus Procurator Lund med Fuldmægtig, Skibscapitain Andreasen, Mad. Kaarsgaard, Kiøbmand Kauche, Lieutenant Jngier; den 6te huj. Kiøbmand Rütter, Skibscapitain Winding, Kiøbmændene Lemming og Engelbreth; den 8de hujus Baronerne de Boest og Bouloigne, Qvæghandler Stephensen.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Helsingøer, den 13de December. Den 10de hujus var Vinden V. S. V., og ankom herpaa Reden 9 Skibe. Den 11te og 12te hujus var Vinden N. N. O. med tyk Luft, og ankom i disse to Dage 10 Skibe. J Dag er Vinden N. O. med tyk Luft, og vare ved Postens Afgang ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Kiøbenhavn, den 13de December. Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 123. Birkedommer Johan Nicolai Grunau, c. Geheime-Conferentsraad og Greve Hr. Hans Schack. No. 125. Hans Hansen Tranberg med flere, c. Simon Jonsen med flere. No. 138. Lieutenant Niels von Schinnes og Hustrue, c. Ole Knudsen Nohre og flere. No. 144. Etatsraad Bernt Ancher og James Collet, c. Kammer=Advocaten med flere.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Ved Tal=Lotteriets 424 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 7, 70, 16, 88, 21.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Paa Løverdag den 18de December afgaaer den KongeligDanske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Posten fra Hamborg for i Dag var ikke ankommen Klokken 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
AVERTISSEMENTS. Da den sidste af de forlængede Terminer til Actiers Inddeling i det Kongelige Danske Dugmanufactur paa Blaagaard udløber ved indeværende Maaneds Udgang, saa ville de Herrer Interessentere, som have Qvitteringer i Hænde for de foregaaende Terminers Betaling, behageligen melde sig til deres Actie-Breves og de for sammes Indløsning udstædte Reversers Medtagelse, imod at erlægge det resterende Indskud. De, som staae tilbage med een eller flere af de foregaaende Terminers Betaling, blive ligeledes herved erindrede om, forinden Aarets Udgang at fyldestgiøre deres ingivne Reverser, hvorved de have forpligtet sig til saamange Actiers Indløsning, som de have ladet sig tegne for.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Fra Bogtrykkeriet i Aalborg er i September Maaned V. d. A. udkommet: Samling af de udkomne og endnu gieldende Kongelige Forordninger, Placater og Rescripter, samt Resolutioner og Collegialbreve m.v., der angaae Geistligheden i Danmark, indrettet efter Lovens Capitler og Artikler i den anden Bog, og med Kongelig allernaadigst Tilladelse udgivet af Johan Wandall, residerende Capellan til Budolphi Kirke i Aalborg. Anden Deel, som indeholder de tii sidste Capitler. De Herrer Subscribentere ville derfor behage at lade samme afhente hos de Herrer Amanuenses i ethvert Stift her i Danmark, hvor denne Deel nu kan bekommes for 4 Mk.; andre Liebhabere kunne og erholde samme Skrift complet, første og anden Deel for 8 Mk., naar de derom betids behage at melde sig enten hos Hr. Agent Gyldendal i Kiøbenhavn, eller og hos Udgiveren i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Hos Agent Gyldendal faaes tilkjøbs: Et Brev i Anledning af Hr. Etatsraad Martfelts Skrift, indeholdende Beviis, at Dannemark og Norges fyrretive Aar gamle Korn handels Plan, efter Forordningen af 10 September 173. ikke har naaet sin Hensigt &c., for 4 s. paa Trykp. og 16 s. Skrivp. Det i Mandfolke Klæder vidtberende Fruentimmers, Engebrecht Maria Staachenbech, som Skrædersvend, under Navn af Gottfried Jacob Eichstedt, mærkværdige Begivenheder paa hendes Reiser til Lands og Vands, i Dannemark, Holland, Tydskland, Bøhmen, Polen og Spanien, indtil hende sidste Ankomst her til Kiøbenhavn, hvor hun blev kiendt, tilligemed hendes af Hs. Majestæt forundte Frihed at nedsætte sig her Staden som Skræder, og holde en Svend. Hele Historien er beskreven af hende selv, og trykt og faaes tilkiøbs hos BogtrykkeHorrebow i store Fiolstrædet No. 204, samt i den Mummiske Boglade paa Børsen, for 12 s. og heftet 1 Mk. Sammesteds faaes Nye=Aars Ønsker paa Silketøy for 1 Mk. og andre i Arkeviis, for 6 s.¬
Berlingske Tidende, 1784-12-13
hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rami Anmærkninger overAlethophili Tanker om Præsteklubben har forladt Pressen fra Jversens Bogtrykkerie, og sælges paa samtlige Boglad- og hos Hr. Melchior paa Hiørnet af Nørregade og Volden, samt i Provincerne paa de Steder, hvor Jversens Aviser distribueres. for 6 Skilling.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Fra Trykken er nu færdig: Den Tredie Deel af Hr. Justits U raad Jens Worms Lexicon over Danske, Norske og Jslandske lærde Mænd, som ved trykte Skrifter have gjort sig bekiendte, saavelsom andre Ustuderede, som have skrevet noget; hvorudi Deres Fødsel, betydeligste Levnets=Omstændigheder og Død ved Aarstal kortelig erindres, og de res Skrifter, saavidt mueligt, fuldstændig anføres, tillig indeholdes i denne Deel: Tillæg, Rettelser og Forbedringer, til de to første Dele, med Fortsættelse til nærværende Tid bekommes hos Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66, for 2 Rdlr. paa Trykp. og 2 Rdlr. 64 s. paa Skrivpapiir. Af de foregaaende Deele ere endnu nogle Exemplarer sammesteds af faae for 2 Rdlr. 64 s. paa Trykp. og 3 Rdlr. 32 s. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Chemisk Haandbog af Nicolai Tychsen, 80 Ark uden Tabel J stor Octav i tre maadelige Bind, selges hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 15 Mk. hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: " Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkienbegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærroe- og Femern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de for rige Tommer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaaPigste Bevilling, lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Jens Antonsen af Vor Kiøbstæd Aarhuus, udi Vort Land NørreJylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden maae, med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget hos ham at fordre, at hvad Beskaffenhed samme end maatte være, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb hos ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 5te Novbr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Jens Antonsen af Aarhuus, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde sine Creditorer med Aar og Dags Varsel. Allerunderdanigst læst inden Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den 18de Novbr. 1784. testerer N. Hviid. Og samme Tid udi Justitz=Protocollen Folio 605 lige allerunderdanigst indført af K. Schytte. Ligesaa allerunderdanigst læst og publiceret for Aarhuus Raadstue=Ret Mandagen den 22de Novbr. 1784. N. Rohde. K. Schytte. L. P. Risom. N. Hviid.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
Jndkaldes alle de, som formeene sig at have noget lovbeviislig at fordre hos mig, efter ovenanførte allernaadigste Bevillings Jndhold, dermed at anmælde sig inden den derudi bestemte Tid, da enhver retmæssig Fordring skal skee vedbørlig fyldest. Aarhuus, den 30te Novbr. 1784. Jens Antonsen.
Berlingske Tidende, 1784-12-13
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Hr. Gregers Christian Greve af Haxthausen, Ridder, Vores Geheime-Conferents=Raad, Kammerherre og Oberhofmester ved Sorøe Academie, samt Amtmand over Sorøe og Ringsted Amter, som Skifte Forvalter efter afg. Levin Hopman udi Bringstrup Præstegaard under bemelte Ringsted, Amt, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Levin Hopman, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Geheime-Conferents-Raad Greve Haxthausen, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Pro"clama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 27de August 1784. Under Vort Signet (L. S.