JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
J Anledning af Uveiret den 10 Juli, meddeler Hr. Pastor L. Svendsen paa Agersøe, følgende i Slagelse Avis: "Det var mod Aften den 10de Juli at et Tordenveir fra Vesten trak op, og Klokken omtrent 7 frygteligen bragede her over vore Hoveder. Kun nogle faa Minutter ængstede denne os, hvorpaa fulgte et endnu frygteligere Uveir, der truede at omstyrte vore Boliger og tilintetgjøre Haabet om en lykkelig Høst. Vinden var, medens det tordnede, østlig, og kort førend det sidste Uveir brød ud, saaes ligesom en haardnakket Kamp mellem de fra Øst og Vest i hurtigste Fart fremilende Skyer. Vestenvinden seirede, men i det samme rystede ogsaa den derpaa umiddelbar følgende Hvirvelvind Byens veste lige Gaarde og heriblandt min Præstegaard, der ligger paa en Udkant, saa voldsomt, at jeg hartad frygtede for sammes Fald. Alt stod jeg i Begreb med at ville med Kone og Børn forlade Huset, da Veiret i det samme forsvandt og tog Retning ad Nordost. Et Huus, nylig opført paa den sydvestlige Kant af Øen, men som endnu ikke var fuldtægt, ikke heller klinet, blev kastet overende. Eieren Huusmand Rasmus Væver, der med to andre arbeidede derpaa, tyede, da de saae Veiret nærme sig, ind i Huset, men flygtede samtlige igjen ud deraf, da det begyndte at knage, og Cap heldigen fra den overhængende Fare. Sæden paa Marken laae nedslaaet langs henad Jorden, en Følge af den Plaskregn, hvoraf Veiret ledsagedes. Til Lykke havde Kornet endnu ikke sat Kierne; det har derfor for største Deelen igjen reist sig, og Alstyreren være lovet, som bevarede os, vore Boliger og vore Agre."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Mariboe, den 1ste August. Det Kongelige Skuespillerselskab, der i Nyekjøbing paa Falster, vandt saa almindeligt bifald, agter i næste Uge i Nakskov at give nogle Forestillinger, hvis Begyndelse er bestemt, om muligt, til førstkommende Fredag, og sammes Fortsættelse førstkommende Søndag og Mandag. Jblandt de Stykker, som Selskabet agter at opføre, blive følgende: Den Stundesløse, Maskeraden og Gert Westphaler af Holberg; Salningen og Armod og Høimodighed af Kotzebue, Pebersvendene eller Høehøsten af Jffland; Sødskenden fra Landet af Jünger; Henrik den Femtes Ungdom af Düval, og Lige for Lige af Marivaux, foruden andre mindre Stykker. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
disse Dage ere Arresterne her i Mariboe blevne berigede med 3de Bønderkarle fra Grevskabet Christianssæde. - Veiret er og vedbliver endnu at være meget ugunstigt for Høe= og Tørvbjergningen; men Natten imellem den 30te og 31te Juli regnede det her noget skrækkeligt. Endnu i Dag hænger Luften fuld af Regnskyer. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Odense, d. 2 August. Billigen maa Man ønske: at da Freden nu lykkeliggjør os, der ogsaa maatte lyses Fred over Kreaturerne, især Hestene, imod hvis Haler der er udbrudt en slem Krig her i Egnen, da der i Hunderup forleden Nat blev skaaren Halen af to af Sognefogden Knud Nielsens Heste og flere Andres. Bemeldte Sognefoged, hvis Heste ved denne Udaad ere skamskjæmmede, hvilken Skade han ei vilde have for 50 Rbd., udlover en Belønning af 10 Rbd. N. V. for Gjærningsmandens beviislige Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Kjøbenhavns Børs den 6 August. Cours. Hamb. 2 M. 687, a vista 695. Amsterdam 2 M. 636, a vista - . London 2 M. 31 Rbdlr. Spee, 696. - Specier solgtes til 81 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet med Rente) 92 1/2 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 42. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Norske Efterretninger. Under 5te Juli 1816 er udfærdiget Lov, som indeholder Modificationer og nærmere Bestemmelser angaaende Kongeriget Norges væbnede Magt, Værnepligten, m.v., og af hvilken følgende er det vigtigste: ". I. Kongeriget Norges væbnede Magt skal bestaae i følgende: A. Landmagten, som inddeles i a) Linietropper, som kunne bruges udenfor Rigets Grændser, og som igjen ere, enten 1) Districts=Tropper, eller 2) Hvervede. b) Landmilits eller Tropper, som aldrig maae bruges udenfor Norges Grændser, og som igien bestaae af: 1) Landværn, 2) Kjøbstæds Borgervæbning, 3) Kystværn og 4) Landstorm (Almue-Bevæbning). B. Sømagten. §. 2. Linietroppernes Antal bestemmes til 12,000 Mand foruden Officierer, Underofficerer og Spillet. Af disse 12,000 Mand skulle de 2000 være hvervede. Efter Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Kornbrændeviin saavelsom Genever maa ikke for Eftertiden indføres til Kongeriget Norge fra andre Steder. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Under 6te Juni 1816 er følgende ved Lov bestemt: "Til Lettelse ved Beregninger, og for at tilveiebringe Eenhed i Bestemmelsen af Arealet ved Kjøb og Salg, Taxationer og Skyldsætninger af Jordeiendomme, fastsattes: at en Norsk Miil eller 324,000,000 Alen skal indeholde 32,400 Tønder Land, hver Tønde beregnet til 10,000 Alen, og at en Tønde Land eller 10, 200 Alen skal igjen inddeles i fire Maal Jord, hvert Maal beregnet til 2,500 Alen." (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Torsdagen den 27de Juni holdtes Storchinget. Det ifølge Storthingets Beslutning af 4de Mai d. A. udfærdigede Reglement for Civil Etatens Lønninger, omsatte fra Rbd. rede Sølv til Speciedalere, blev forelagt Thinget, som eenstemmig bifaldt Udfærdigelsen. Beløbet af de derpaa opførte Lønninger var 221,308 Specier. - Ligeledes blev det ifølge Beslutningen af 4de Mai udfærdigede Pensions-Reglement, hvorpaa samtlige opførte Pensioner udgjøre 126,612 Specier 27 s., forelagt Thinget, som eenstemmig vedtog, at det saaledes udfærdiget skal oversendes Regjeringen. Efterr. om Norges Storth. Forhandl.)J forskjellige Grevskaber af Engelland og Skotland findes Zigennere, og et Selskab, som nyligen sysselsatte sig med at undersøge denne gaadefulde Menneskecaste, har indhentet følgende Efterretninger om samme. Zigennerne foregive, at de oprindeligen nedstamme fra Ægypten; Antallet af dem, der findes i Engelland, lader sig ikke med Vished bestemme. De i Grevskaberne Bedford, Hertford, i nogle Egne af Buckingham, Cambringe og Huntingdonshire vandre der endnu bestandigen omkring; de vide enten ikke selv Antallet af de vandrende Zigennere i de Grevskaber, de trække igjennem, eller de søge forsætligen at skjule det. De sædvanligste Navne, de benævne hverandre med, ere engelske, som Schmith, Cooper, Draper, Taylor, Bosswell, Lee, Lowel, Loversedge, Allen, Mansfield, Glover, Williams Luxen, Martin a. Banderne paa de forskjellige Steder staae ikke i nogen Forbindelse eller noget Samqvem med hverandre, men nærme Horderne sig sammen, saa synes de at undvige hverandre, for at undgaae Mødet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
J Grevskabet Hert findes omtrent 60 Zigeuner familier; i Buckingham, Bedford og Northamptonshire synes de at være ligesaa talrige som i Cambringe, Oxford, Warwick, Wilt og Dorset shire. Over det halve Antal af disse Zigennere driver ingen Haandtering, nogle ere Heste og Æselprangere, Grovsmedde, Smedde, Kiedelflikkere, Kobbersmedde, Skjærslippere, Kurvemagere, Stolemagere og Spillemænd. Fruentimmerne bære. sædvanligst Kurve med Legetøi og Bissekram; ogsaa give de sig af med at spaae. Børnene opdrages i Forældrenes Haandtering. Angaaende deres Herkomst og deres Castes tidlige Skjebne synes de ikke at vide noget. Nogle Egne lade de til at elske fortrinligen. Særdeles gjerne besøge de en Marskegn ved Newbury i Bertshire og de vestlige Landsbyer i Cambringeshire, Aarsagen dertil er bekjendt. Ville Fremmede tale til dem, og kritte dem, saa betiene de sig af deres Sprog, som de kalde kandervelsk (gibberish) men, som ingen af dem forstaaer at skrive. De sige at de ere Christne; men dog forstaae kun faa af dem at læse Fader Vor; de gaae ogsaa sjeldent i Kirke. De gifte sig blot ved Ægteskabsløfte, uden alle Høitideligheder; kun faa opnaae noget Slags Rigdom, og ligesaa faa kunne læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Jndbyggerne paa Sandwichsøerne i det stille Ocean drive stor Handel. Disse Øers Konge, en Søn af den Fyrste, der med egen Haand har dræbt Cook 1779, er en Mand af store Talenter; taler Engelsk og har antaget engelske Sæder. Ogsaa har han mange engelske Matroser i sin Tjeneste, og lader bygge Skibe paa europæisk Viis. Handelen paa China har skaffet disse Øer stor Rigdom og Overflødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Den franske Læge Dupont har opfundet et probat Middel for Slag ved at spænde den Syge paa et Hjul og lade det med største Hurtighed dreie omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Man anslaaer Summen af de indtil 1 Juli hos forskjellige Ministerier indleverede Ansøgninger. om at faae Æreslegionens Baand til 54,000. Lykkelige Land. - udraaber ved denne Leilighed Journal General – som tæller i sit Skjød saa mange Borgere, der kunne gjøre Fordring paa For tjenestens Krone, Antager man nu et ligesaa stort Antal beskedne Folk, der ikke med egen Mund proclamere deres Fortjenester og Fordringer paa offentlig Udmærkelse, saa besidder Frankrig en skjønne Kjærne af brave Tienere. Men de Beskednes Tal er tilforladeligen endnu betydeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-06
Et engelsk Blad leverer følgende Oversigt over den brittiske Nationalrigdom. De gamle britttiske Colonier indbefatte 634096 Slaver, de nyerhvervede 136,000, som, beregnede til 70 Pd. St. hver, udgjør 63,006,720 Pd. St. Værdien af dyrkeligt og udyrkeligt Land i de gamle Colonier beløber sig til 28,001,718 Pd. St. De gamle Colonier indbringe aarligen 18,516,540 Pd. St.; de nyerhvervede 3,980, 132 Pd. St. Producter, følgeligen ere de brittiske Colonier i det mindste 100 Mill. Pd. St. værd, hvilken Capital for det meste tilhører de tre største brittiske Handelstæder: London, Liverpool og Glasgow. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af Rantzaae – Trettende Aargang. No. 64. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Om Selvmordere. (Fortsættelse; see forr. No.)Et saadant Hospital for Hypochondrister og Melantholister vilde gjøre enhver stor Stads Menneskekierlighed Ære. Det er alt for vist, at Sindssygdommene endnu mangle deres særlige Sygehuuse, ligesom deres særlige Læger. Endnu synes Jngen at have gjort sig disse Sygdomme til et eget Studium, endskiønt de, efter erfarne Lægers Mening, ere, især i vor Tidsalder, da Nervesvækkelse er stegen til saa høi en Grad, desværre alt for almindelige. Naar Lægekonsten saaledes vilde, i Forening med den offentlige Gavmildhed, virke til et saadant Maal, saa er der ingen Tvivl om, at mangen Ulykkelig vilde frelses fra en frivillig Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Det er ikke blot forvorpne, uværdige Sjele, der paa saadan Maade beslutte at skille sig ved Livets Byrde; man har ydermere ikke letteligen saadant at befrygte af dem, der ingen Følelse have for sand Ære. Da Selvmord imidlertid er græsseligt og Mennesket gjør sig selv afskyeligt derved, er det dog mærkværdigt, at de Tider, da en Revolutionstilstand erklærer Uretfærdighed offentligen for Lovmassighed (saasom Velfærds-Commissionen i den franske Republik), ærekjære Mænd (som en Rolland) søgte ved Selvmord at forekomme Henrettelse, hvilken Gierning de, under en constitutionel Forfatning, selv vilde have erklæret for lastværdig. Grunden dertil er denne: J enhver Henrettelse efter en Lov, ligger noget beskjæmmende, fordi den er en Straf, naar nu Henrettelsens sig selv var uretfærdig, saa kan den, som bliver et Offer for Loven, ikke betragte Henrettelsen som en fortjent Straf. Dette beviser han derved, at da Døden dog allerede er ham bestemt, saa vil han heller, som et frit Menneske, vælge den Vei, at tilføje sig den selv. Derfor udgave Tyranner (som Nero) det som en Gunstbeviisning, at man tillod den dømte, at ombringe sig selv, fordi det skete da med Ære. Men jeg skjøtter ikke om at forsvare Moraliteten heraf. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Jndenlandske Efterretninger. Contreadmiral Løvenørn har af den franske Konge erholdt la croix du merite militaire, ledsagte med en smigrende Skrivelse fra Marineministeren, Grev Dubouchage, hvori det hedder: at denne Udmærkelse tilstilles ham baade i Anledning af hans hæderlige Forhold ved den franske Flaade under Søkrigen 1778, og formedelst den store Nytte, som le depot des cartes et plans de la marine francoise havde havt af de Søkarter, som Admiralen havde udgivet og ledsaget med sine Anmærkninger. (Literat. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J Anledning af hvad der findes indført i Skilderiets No. 62, S. 990, kunde maaskee følgende Notis interessere Bladets Læsere. - J Aaret 1717 blev af en Fremmed forevist i Kjøbenhavn Staden Jerusalem m.v., hvorom den paa et Qvart blad paa Tydsk og Dansk trykte Anmeldelse lyder i sidste Sprog saaledes: "Gives hermed tilkiende, at her er een Persohn ankommen, som haver bragt den Stad Jerusalem, Cavari Bierg, den Hellige Graf samt Bethlehem, som er endnu denne dag at see. Jligemaader alle de helige stæder som der er at finde, som den Keyserinde Helena 300 Aar efter Christi Himmelfart har ladet Opbygge iligemaader i Prospect Salomos Tempel som dend i gamle tild haver Staaet, saa og det gamle Jerusalem, meget kaastelig gjort af Cidern-Træ og er indlagt med Perlemutter . . . . Disse forundrings Kunst Stykker er at see paa Amager-Torfi dend blaa Handt i dend beste Plads giver Persohnen 12 s., i de andre 88. Dannebrogsmand N. L. Møller, paa Aggersøe, har meddeelt Udgiveren af Slagelse Avis følgende, i Anledning af det forhen omtalte Uveir, d. 10de Juli d. A.: "Himmelen var den Eftermiddag i Ost Sydost og Vest Sydvest fuld af Tordenskyer, disse trak op imod hverandre og foraarsagede et frygteligt Syn, hvis Lige jeg ikke kan erindre at have seet tilforn, da Skyerne fra begge Sider dreiede sig omkring som en Hvirvel og gik ganske nær ved Jordens Overflade, og Himmelen var oven over dem saa lys, saa jeg ikke havde seet den saa lys tilforn. Klokken 5 lod en Skypumpe, sig see i Syd Sydvest, og fortsatte sin majestætiske Gang saa langsomt i Nord Nordost, og de 2 omtalte Tordenskyer samledes med den, og toge samme Direction som den. Den var ledsaget af frygtelige Hvirvelvinde, hvoraf en traf over en Deel af Omøe, hvor den afbrød Grene af Træer, indblæste Vinduerne, og gjorde Skade paa Tagene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Paa Agersøe traf den over et nybygget, udflyttet Huus, som den kastede reent i Gruus. Af 4 Mennesker, som vare derinde, havde en næsten 80. aarig Mand nær kommet til Skade, da han var kun langsom til at retirere. Efter min Gisning tog den sin Gang af Slagelse Kanten. Her faae vi to Gaarde at staae i Lue i Vidskylle i Tierebye Sogn, hvilke vare blevne antændte af en Lynstraale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Paa Langeland bemærkede man ikke dette Uveir, og Skippere, som seilede en 3/4 Miil ude fra Ompe, bemærkede det kun svagt. Den 5te saa jeg, paa min Overfart til Corsøer, 2 Gange en Skyepompe, at tage samme Retning som denne, men de forsvandt igjen strax, hvorpaa jeg sagde til mine Medreisende, at det vilde blive uroeligt Veir og stærk Skylregn, som ogsaa fulgte med den omtalte Orkan. Folket her var af samme Meening om den, som det var i Deres Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J samme Anledning har Skolelærer M. F. Baade, i Boeslunde, meddeelt bemeldte Udgiver følgende: "Den 10de Juli henimod Aftenen, op trak et stærk Tordenveir i Syd=Vest, en enkelt Skye udmærkede sig fremfor de Øvrige, og havde Dannelse af en halvfyldt Luftballon, oventil bred, neden for smal og spid, efter min og sikkerlig Fleres Mening var det en Vandpose, eller den saa kaldte Skypompe, den kom fra Havet, gik over Atterup, en Landsbye i Nærheden af Boeslande, beskadigede Taget af et Par Bøndergaarde sammesteds, fortsatte Veien videre ad Næble til, en Bondebye ræt herved; i Forbifarten mødte en Gaardmand ved Navn Elias Jensen, af samme Bye den, og for ikke at gjøre Reisetouren med, blev han nødt til at kaste sig ned og gribe fat Græsset; efter hans egen Forsikkring var det kun med Møie han sande holde sig fast; den svævet derpaa vil ere, og hos en af Nable Udflyttere holdt den et slemt Huus; Manden hedder Peder Madsen, der rev den et Kirsebærtræ op med Roden, brækkede Grenene paa et Par Andre, gav en af Husets Længer en skjev Retning, kastede Porten af Hængslerne ud i en Vanding, og et Barn paa 8te Aar ud af samme, et temmelig langt Stykke ud paa Ageren; Drengen kom, efterat have faaet sin Samling igjen, uskadt tilbage; Husets Jndvaanere vare færdige at døe af Skræk, og troede at Dommedag var kommen, eller i det mineste indbildte de sig at denne Tildragelse var en Forløber til den Verdens Undergang, som skulde efter hiin Spaadom af Professoren i Bologn, indtræffe den 18de Fra disse eensomme, bedrøvede Mennesker krifte Vandposen ad Stude til, en Bondebye i Hemmers e Sogn, der skal den, efter Røge, have beskadiget et eensomt liggende Huus, derpaa hjemsøgte den Hemmershøi, men hvad Skade den der har gjort er mig endnu ubekiendt. Paa dens hele Reisetour stod Marken i Røg og Fyg, som pleier at være Tilfældet i stærkt Sneeveir. Førend jeg slutter min Jndberetning maae jeg endnu fortælle dem en meget overtroisk Fordom hos Almuen; Endeel indbilde sig, at det var en ond Aand (Dæmon),der har gjort alle disse Luftspectakler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Mariboe, den 5te August. Siden i Torsdags har Veiret daglig været meget uroligt, med idelige Regnbygger og Vesten Vind. En stor Mængde Høe og Tørv er endnu ikke bjerget. Med Kornhøsten seer det kun maadeligt ud. Nogle Landmænd befrygte endog, at endeel af den sildig saaede Vaarsæd ikke vil opnaae sin fuldkomne Modenhed. - En Pot. Brændeviin her i Mariboe er nu stegen fra 4 Rbmk. til 4 Rbmk. 8 s. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare Priserne paa Korn- og Fedevarer, samt Creaturer i afvigte Julii Maaned, følgende: En Tønde Hvede 21 Rd. En Tønde Rug 14 Rd. En Tønde Byg 9 Rd. En Tønde Havre 5 Rd. En Tønde graae Ærter 12 Rd. En Tønde hvide Ærter 12 Rd. En Tønde Bønner 10 Rd. En Tønde Vikker 8 Rd. En Tønde Kartofler 4 Rd. Et Pund røget Flæsk 3 Mk. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. 8 s. Et Pund Smør, 3 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. Et Pund Talg 6 Mk. Et Slagternød 70 a 90 Rd. Et Faar 10 Rd., Et Sviin 30 a 40 Rd. - Alt i Rbp. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Nakskov, den 3die August. Søndagen den 28de Julii, om Morgenen, fik en Skoemager i Horslunde det Jndfald, at hænge sig i sit Senge baand, medens Konen var ude og malke. Manden var i Velstand; han var Dagen i Forveien her i Byen. - Søefarten har været her nogen Tid meget roelig, men i disse Dage ere dog følgende Skippere ind- og udclarerede: Skipper J. Diderichsen til Rostock, med Byg og Havre. A. Pedersen til Kiel med Byg og Havre. C. Sove med Brænde fra Falster. - Alle hjemmehørende i Nakskov. - T. West fra Svendborg med Smør og Brænde. J. Rasmussen fra Odense og herfra til Kjøbenhavn med Ost- og Smør. - J Onsdags, den 31te, ankom det Kongelige Skuespillerselskab. hertil fra Fyen, og aabnede deres Forestillinger, Fredagen den 2den August, med: "Skriftemaaler, eller Ægtemanden som Eremit," Lystspil i 1 Act af Kotzebue, og "Galningen eller ved List seirer Kierlighed," Skuespil i 3 Acter af Kotzebue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Torsdagen den 8de August opføres: "Armod og Høimodighed, Lystspil i 4 Acter af Kotzebue. - Ligeledes opføres Fredagen den 9de Au"Barberen i Sevilla, Comoedie i 4 Acter gust: af Beaumarchais. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Odense, d. 5 August. En Niels Rasmussen, i Tommerup her ved Odense har i denne Tid skudt 11 Maarer ved Hielp af en liden Støver. Jalt har han nu paa en 3 Aars Tid skudt over 50 Maarer. Ønskeligt var det, at flere ville følge hans Exempel, thi ikke allene betales Skindene godt, men at bedrage til at rense Landet for denne Plage, fortjente mere end noget andet Præmiebelønning af vore mange patriotiske Selskaber i Danmark. - Det vedholdende Regnveir gjør Høehøsten meget vanskelig, nedslager Bygget jammerligen og ødelægger Tørven, som i Aar vil blive saa skjør, at man taber den igjennem Vognene, og neppe vil blive rigtig tør, især paa græsrig Jordbund. Bondens gamle Sagn om syv Ugers Regn, naar det regner Syvsoverdagen, er, desværre, i Aar temmelig rigtig indtruffen; thi have vi end havt enkelte Dage uden Regn, hos os, har det dog paa samme sikkerligen regnet andensteds i Naboelauget, som ogsaa har været kjendelig nok paa Luften. Disse uheldige 7 vaade Uger ere da ikke til Ende førend om 14 Dage; men sandsynlig kunne man dog maaskee haabe, med Fuldmaane og Misten af Hundedagene, at Veiret forandrer sig. Maatte vida slippe med disse 8 Dage. - Alligevel ere vi dog her i Norden hidtil langt lyksaligere end vore sydlige Brødre, hvor skrækkelige Skyebrud have ødelagt Landmandens hele Haab i Aar, bortskylles. Huse, Qvæg og Mennesker. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Odense, d. 6 August. Forleden Fredag omkom en Karl og tre Piger i et Færgrløb i Mariager Fjord, derved at Hestene bleve skye og løbs ud i Dybet med Vognen, som skulde have bragt dem fra Færgen ind paa tørt Land. Ogsaa Heste og Vogn blev borte i Strømmen. - Den ulykkelige Rust i Rugen spores allerede paa sine Steder her i Fyen igjen. Da Berberisserne nu dog næsten allevegne ere ødelagte, maa den gamle Drøm om sammes Skadelighed for Rugen dog nok give Plads for Meeldugen eller den megen Væde i Blomstertiden. Maaskee det var tjenligt, igjen at forsøge den i gamle Dage brugte sildige Sæd, at Rugen ikke kunde komme til at blomstre saa tidlig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Aarhuus, d. 6 August. Aldrig mindes man her et større Marked, med Hensyn til Bodernes Antal, men heller aldrig noget mindre, med Hensyn til Handelens Slethed, end dette Aars nuværende saakaldte St. Olufsmarked. Boderne ere, af store og smaae, kostbare og simple, 211 i Tallet. For en stor Deel har ogsaa det slette Veir bidraget til Markedets Flauhed; thi i alle de otte Dage, det har varet, har det været vedholdende Regnskyl, der i Fredags fulgtes af en fjern Torden, og i Løverdags endog med Hagl. – Blandt adskillige curiøse Affairer, som gjerne ved slige Leiligheder indtræffe, hændte det sig og en Morgenstund, at en Mand, ved at aabne sit Telt, fandt der indlogeret et ubekiendt Fruentimmer i Armene, af tvende ligesaa ubekiendte Chapeauet. - For at søge Skjul mod en Skylregn, var en Forstue propfuld af Mennesker, da pludselig det svage Gulv gaaer sønder, og hele Forsamlingen plumper ned i en dyb Kielder, lykkeligviis kom Jngen til Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J en af de simplere Boder kom det til Nævesamp imellem en Vært og hans Gjæst; thi da denne hos hiin en halv Eftermiddag havde levet i. Fryd og Gammen, og det slutteligen kom til Afregning, vilde Pungen ikke staae ham bi; og saaledes gaaer det vistnok flere i denne pengeløse Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
- Et Par Bønder bleve arresterede for Klammerie, og en anden Person for at have gjort lange Fingre. - Mange fryde sig ved Katten og Kokkepigen; propfuldt var Theatret og Balsalen.