JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-19
Hvor et Landmaaler Bord med fornødne Jnstrumenter, for billig Priis kan bekommes, giver BogtrykkeLund i Aarhuus Underretning om. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Lister, til at indføre de med Kiøbmandskibe. farende Søemandskab i, til Brug for det Herrer Toldere og Mynsterskrivere a Bog 3 Mk. Følge=Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk. - Markeds=Passer a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Det fra Kiøbenhavn sidst meldte Rygte ang: den Engelske Erklæring er ikke bleven bekræftet. De beordrede 7 Krigskibe ventes snart at kunde gaae i Søen, under Commando af Commandeur Vlengel. De ere den Prægtige 80 Kanoner, Commandeur Blengel. din 74 Kanon. Command. Stokfleth. Siælland 74. anon. Command. Capt. Stibolt. Nordstiernen 7. Rin. Com. Capt. Birch. Elephanten 70 Kanon. Com. Wigand. Mars 64 Kann. Capt. Bille og Danmebrog 60 Kanoner Gen. Adjutant Herbst. Desuden Fregatterne Sirene 40 Kanoner General Adjutant Fi søer og Kronborg 36 Kanon. Gen. Adjutant Løvenørn og de øvrige Krigskibe sættes i Stand, for i Nødsfald at kunde udløbe. Den svenske Flode forsynes med skevnetsmidler fra Skaane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Commissionen, som besørger Monumentet til Erindring om Stavnsbaandets Læsning, beforæret Major v. Platten, Commandeur paa den svenske Fregatte Entidice, som hjembragte fra Jtalien Marmoret hertil, en Diamant Ring af 400 Rbs. Værdi med Paaskrift: ordisk Venskab. og Mandskabet ligesaa en Douceur af 100 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
De svenske Skibe, som ligge paa Kiøbenhavns Rhed. ere Linieskibene 1) Prinds Friderich Adolph. Flagskib, commanderet af Oberst=Lieutenant Castanie. 2) Manligheten, Major Søderdal. 3) Dristigheten, Major Neuendorf. 4, Fadderneslandet, Oberste Tingdal. Forsigtigheren, Oberste Ekenman. 6) Vasa, Oberstlieutenant Zachau. 7) Achran, Oberstlieutenant Grubbe og 8) Tapperheten, Oberstlieutenant Koch, ethvert Skib paa 60 Kanoner. Desuden Fregatter, Euridice 40 Kanoner, Major Platen. Galathea, 40 Kanoner, Major Lagerstrahl og 1 Brigg, Husaren, 18 Kanoner, Capit. Exholm. Commandeur ViceAdmiral Grev Wachtmeister. Flag=Capitain Oberst Rosenschwerd. Divisions-Chefs Oberst Christiernin og Oberst Billing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den Forenede Fløde er inddeelt i 3 Escadrer og bestaaer af følgende Skibe: 2 Skibe med 80 Kanoner, med 74, 1 med 70, 3 med 64 og 10 med 60, Kanoner, tilsammen 23 Linieskibe og 1544 Kanoner. 1 Fregatte 42, 3 med 40, 2 med 36 og 1 med 24. Kanoner, tilsammen 7 Fregatter og 258 Kanoner. i Brigger paa 18 Kanoner. J alt 34 Seilere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Aarhuus. Udpasserede: Den 21de Julii. Hr. Geheimeraad Scheel Plessen. Hr. Tolder Herschind og Familie. Hr. Kiøbmand Herschend fra Aalborg. Hr. Kiøbmand Hans Kaarsberg og Familie. Den 22de Grevinde Scheel og Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 21 Julii afgik til Callundborg Smakskipperne: Jessen med Lam for Mads Andersen og Chr. Soede med Stude for Sr. Mads Bygballe. Den 22de Peder Rasmussen med Lam for Sr. Mads Bygballe. Den 23de Skipper Kryssing til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Copulerede. J Dag her i Aarhuus. Hr. Wilhelm Baron af Guldenkrone, Stabs=Capitain ved Prindsen af Hessens Regiment i Schleswig og Frøken liane Marie v. Høegh Guldberg en Datter af Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand Høegh Guldberg. Vielsen forrettedes af Biskoppen Hr.Doctor Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken = Hr. Stiftspr. Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken : Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Udenlandsk. Krigen. De Franske gjør med hver Dag Fremgang i Nederlandene. Ved de hollandske Festninger foranstaltes Oversvømmelse. Fra Sluis, som de Franske nogle Dage beskiød, har de maattet trække sig tilbage, men Namur har de taget i Besiddelse d. 9de Julii og Landrecy bombarderes. J Coln ligge 17000 Syge af den Keiserlige Armee. Den allierede Magt trækker sig til Nevvinde. Den 7de har været en uafgiørende Træfning ved Hall, hvori en Prinds von Lambesch er blevet. De Franske skal derpaa d. 9de være rykkede ind i Bryssel. Fra Taarnet i Mecheln har man seet den franske Armee fremrykke i 3 Colonner. De Keiserlige har anholdt 7 Millioner Gylden i Lillo, som Stænderne af Brabant ville sendt bort til Holland, de har forlangt dem tilbage, men forgiæves. Det er forsikkret, men maae nærmere bekræftes, at 25,000 Preusser ere rykkede ind i det Hollandske Ge dern for at beskytte samme. Calvi paa Corfica var endnu ei indtaget. De Franske udruste en Fløde i Toulon. Admiral Hood har udrustet nogle Brandere, som befrygtes at skulle opbrænde den af Hotham blokkerede Escadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Frankrig. Nogle Byer i Elsas, særdeles Geisholtsheim og Mummenheim har gjort Opstand formedelst Decretet, hvorefter de skal afgive deres Frugter og unge Mandskab, men man har sendt nogle Batailloner og Kanoner, som skiøde Byerne i Grund og forstyrrede dem til Skræk for andre. I Paris celebreres den Franske Armees Fremgang, ved Forøgelse af Menneske Offringer. Camille Desmoulins har i hans 4de Blad af den gamle Cordelier, sagt Velfærds=Udskuddet sin Meening: J ville udrydde, alle Eders Fiender ved Guillotiner. Kan der vel tænkes en større Daarlighed, Kunde J vel lade en eeneste ombringe paa Skaffetet uden tillige at skaffe Eder 10 Fiender af hans Familie eller Venner, Man seer og, at Fangernes Tal formeeres i Forhold med de Henrettedes, hvis Antal var den 45 og 6te Juul. 71.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
I Paris er opkommet et nyt moderat Partie, som kaldes de Tilgivende, med hvilke Robbespierre meget har ivret i Jacobiner=Clubben. Convents Handlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 28de Maji Enken af General Dagebert, som var død af sine Saar, forlangte en Pension for sig og 2 efterladte Børn, henviist til Lovgivnings Udskudet. Efter et Decret seqvestreres Assecuranz Companiets Actier og Jndkomster, som er taget til Nations National Domainernes Administrator mældte, at A tier for 88 Millioner vare bestemte at brændes. Eft
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
en Beretning fra Lovgivnings Udskuddet decreteredes at Tribunalerne skulde indstille deres Forretning den 8 Junii, som en for det høieste Væsen helliget Dag. Den 29de Mai. Ei mærkværdigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 30te. Carrier denuncerede nogle Domme i Tribunalen i Aurilla, hvorved var viist formege Skaansel mod Contrerevolutionister. Han fordrede det suspenderede og Acterne indsendte til Sikkerheds Lovgivnings=Commiteen - antaget. Ligesaa fordred en Jndberetning fra Criminal=Retten i Depart. Ardechangaaende nogle Skyldige der. Den botaniske HaugeVedblivelse decreteredes og dertil anviistes af Nationaskatten 150,000 Livres. Barrere meldte, at Fiende havde gjort forgiæves Forsøg at gaae over Sambre, Pyrenæer=Armeen fortsatte Beleringen for Colliouat Republicanerne havde mistet Keyserslantern, med at Fienden var ganske slaget af Centrum og den venske Fløi. Alle Borgere og Borgerinder sattes efter Barreres Forslag i Reqvisition at arbeide for bestemt Betalini Høsten. Vægring herimod skal straffes ligesom Contoirevolutions=Forbrydelse. Velfærds=Udskuddet skulde affate et alvorligt Decret desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 31te Maji. Sergent aabnede en nye Anlednintil Blods Udgydelse, som af det blodgierrige Partie med Begierlighed antoges. Han erindrede, at nogle Patri oter, var efter Foranstaltning af Lafanette og Bal myrdede i Capelle Franciade. Mange her i Medskyld ge havde hengaaet urørte og tiente endog ved Armeer de skal opsøges og aflives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 1ste Junii. den 35te Division Gendarmerisom var kommet fra Vender traadde under det lod ligste bifald ind i Salen, men saa godt som nøgne Man var først betænkt paa at give hver 4000 Li res til at skaffe sig Klæder, men det blev derved at me beærede dem med en Berømmelse, og, Klæderne angaaende, henviistes de til Velfærds=Udskuddet. Barre forkyndte 6 nye Priiser tagne fra Engelænderne Dinants Jndtagelse. En Krigskole decreteredes, hvor til skal sendes Unge fra hvert District i Republiqven s. 16 til 17 et halv Aar. Staden Paris sender dertil alne 80 Elever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 2den Junii fremstillede sig en vis DeschamErke, som forsvarede General Moulins i det Øieb en skiød sig selv, for ei at falde i Royalisternes Hæn Bugt med hende, dog kunde hun ei giøre sig saa haard, Hr. Syv Karle var om hende, men kunde ei faae at huuse fik 3 Baronetstik og 3 Kagler i Legemet. Royesterne vilde, at hun skulde raabe: Kongen leve, men han raabte: Republikken leve! Hendes Heltedaad derre100 Livres Skadesløsholdelse og en aarlig Pension. teredes bekiendtgjort i hele Frankrig, hende foræredes Man var i Beraad om at legge Skat paa faste Eiendomme, da Kronens, Geistlighedens, og Conspiranter, svare herimod og Velfærds=Udskuddets Betænkning skul nes erobrede Eiendomme gaae med, Bourdon og Tallien 3de høres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den 3die Junii. Velfærds=Udskuddet indgav Decretet, hvorved Folk skal tvinges til Markarbeide. Det bestod af 17 Artikler. J Anledning af en Beretning fra Folkesælskabet i Nitza decreteredes at Galei=Slaver maae at man bruger den fornødne Forsigtigtighed, at de er befries fra deres Lænker, naar de ere farlig Syge, dog komme bort. En syg Gallei Slaves Søn, havde viist megen Kierlighed og baaret Faderens Lænker, da han af Sygdom var udmattet. Barrere meldte, at PaalisForræderie var for en kort Tid lykket. Bastia var overgaaet til de Engelske, men der var føiet Anstalt holdt Republiqven skadesløs, han oplæste Breve fra de til at tage den igien. Den østlige Porenæer Armee, spanske Grændser og Republikkens Seirvindinger og Erobring af Port Vendre, Collioure, Fortet St. Elmo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Engeland. Herfra meldes, at i Madrit befrygtes en Revolution. J London foregaaer en Forandring i Ministerio, dog at Pitt vedbliver. Paqvetbaaden til det faste Land gaaer nu til Viiessingen i Stedet for Ostende. J Nottingham har Pøbelen stormet mod nogle, som de troede, at være fransksindede, hvilke de bagte under Pomperne for at rense dem fra den franske Smitte. En Præst Jachsen i Dublin er og under Forfølgelse som den der har villet opigle Folket mod Regieringen. Sir Sidney Smidth udgaaer med nogle søm mende Batterier, man veed ei om de ere bestemte til Brest eller andensteds. Man bliver ved at sende Tropper til Nederlandene for at dække Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Holland. Ligesom Franskmændene nærme sig til de hollandske Grændser, bliver Hovedet uroeligt paa Patrioterne, og de har gjort Tumult baade i Amsterdam og Leiden, som dog er stillet ved Militair. Mange vente med Længsel paa den ønskelige Dag, at kunde under Frankrigs Skyts plyndre de Velhavende, hvoraf ere mange i Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Jtalien. J Turin blev den 17de skudt Georg, Mesmer, fordi han paa en feig og forrædersk Maade havde overgivet Fortet Miraboch til de Franske. J Provindsen Pignerol er man opstaaet en Masse mod de Franske, endog Fruentimmer, og har den 21de jager den ud fra Egnen ved Ceva, hvor de dræbte mange og gjorde over 200 til Fange, som bragtes til Asti. Mansiger at Corserne har valgt at staae i samme Forbindelse med Engeland som Jrland, Da Paali er for gammel, mener man at Elligt bliver Vice Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Polen. Koscinsko skal staae med 300,000 Mand, ved Golco og Piaseczno, 3 Mile fra Warschau, han har gjort et forgieves Forsøg paa at falde ind i det preussiske Polen. Russer og Preusser ere Staden ligesaa nær. Den beste Deel af Jndvaanerne har besluttet hellere godvillig at give sig, end lade det komme til Yderlighed. Jmidlertid vil vel Koncinske giøre dem den Forhindring han kan. Den 4de Julii skal i Warschau have været et meget blodigt Optrin, hvorved alle fremmede Fangne skal være skudte og over 200 Polakker dræbte, men nan haaber at det ei er saa farligt som Rygtet har sagt. Ved Blonit skal og have været Bataille mellem Russer og Polakker, hvis Udfald ei vedstes. Adskilligt. J Lissabon er Jnfantinden Donna Maria Anna beladt med en lige Sindsvaghed som Dronningen. Ved Foden af Vesup, hvis Udbrud er standset, frembryder en Strøm af kaagendehedt og salt Vand, som foraarsager Oversvømmelse i omliggende Egne og har bortrevet 3 Landhuuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
J Carisbad har man arresteret Abbe Piatoli, Greve Stanislaus Potoki og Zabiello, som Hoveder for den Polske Jnsurrection, og bragt dem som Fanger til Prag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Bekientgiørelser. Et fire Lispunds Jern Lod, et to Lispunds Dito og et ubrugeligt halv Lispunds Dito, er for en Tid siden saanet; hvo som kan give nogen Oplysning om disse, vilde behagentlig melde det til Kiøbmand Jacob Kieldrup. En Pante=Obligation, stor 100 Rdr., udgivet af mig Underskrevne i Aaret 1771 til afgangne Veiermester sal. Peder Brendstrup, og Aaret derefter af mig betalt, men ei af Pante=Protocollen udslettet, er bortkommen, tyr indkaldes herved 3de Gange efter hinanden den, som maatte have samme i Hænde, at melde sig hos mig, og bevise sin lovlige Adkomst til samme, inden 6 Uger fra Dato, i andet Fald maae jeg allerunderdanigst søge samme mortificeret. Peder Stæhr. Aarhuus, d. 23de Julii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Den mig tilhørende og iboende Gaard under No. 143. beliggende ved Studsgadesport imellem Consumtionsboeden. paa Nordre og St. Peder Blachs Gaard paa Søndre Side her i Staden, bestaaende i 17 Fag Toe Loft høi Huus ud til Gaden med Kielder under, 14 Fag Toe Loft høi Sidehuus i Gaardens Nordre Silde, 7 Fag Toe Loft høi Huus i den Søndre Side af Gaarden med Kielder under, og 18 Fag Et Loft høi Huus med 3 Fag Qvist huus oven over i Gaardens Østre Side, samt godt Pombevand udi Overflødighed, tilligemed den ved Gaarden liggende anseelige store Frugthave, og den ved Gaarden beliggende Toft, der for i Aar er besaaed med og hvorpaa staaer stærk Hvede, Haugen og Toften er vel indplanke, og indhegnet, alt saaledes som samme forefindes agter jeg under Haanden at sælge til en suffisant Liebhaber i som derom behageligen kan handle med mig og tiltræde Gaarden til næstanstundende Aars 1ste Maii 1795, Jmidlertid kan og hos mig faaes til Leie nogle af Gaardens Værelser fra næstkommende Michelsdag 1794 og indtil Paaske rette Flyttetid 1795. Aarhuus, den 21de Julii 1794. Johann Frederich Winchelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Da en eller fleere sletsindede og tyvagtige Mennesker, har i denne Tid skaaren Rumperne af en Deel Heste herpaa Byens Marker, hvoriblant og paa een af mine; saa er min indstændige Begiering til den eller de som paa nogen Maade kan give mig Efterretning om hvem disse ere, de da ville give mig Underretning derom, hvorfor jeg er villig til at betale en raisonabel Douceur. Lars Pedersen, Vognmand, boende paa Middelgaden. Brigen Elisabet, drægtig 19 en halv Commerce Læster, sidst hiemkommen fra Bourdeaux, vel udhalet med Seil og Redskab, Ankere og Touge, og i god seilbar Stand, be ligende her i Aarhuus Havn, kan kiøbes under Haanden, af Eierne Hr. Kield Jversen og Poul Frausing for inden Auctions Tiiden, naar Liebhaberne derom betilds melde sig, og daglig kan faaes til Eftersyn, og i Mangel deraf stilles til offenlig Auction i Viinhandler Hr. Møllers Huus. Onsdagen d. 30te Julii om Eftermiddagen 2 slet, Pengene kan imod Sikkerhed og gangbar Rente, blive staaende, til Snapsting 1795 om forlanges. Inventarii-Listen faaes til Eftersyn hos Eierne. Aarhuus d. 17de Julii 1794. Kield Jversen og Poul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
Underskrevne lader herved bekiendtgjøre, at første Gan den 13de August dette Aar, 2den Gang den 20de f. M. og 3die Gang den 22de næst derefter, bliver ved offentlig Auction bortsolgt følgende mig tilhørende Eiendomme, nemlig : 1) En Avlsgaard, Christianspriis kaldet, beliggende en Fierdingvei Vesten Viborg og paa samme Byes Grund, dens tilhørende Eiendomme indeholder henimod 200 Tdr. Sædeland a 6000 Alen pr. Tde beregnet, og er efter allernaadigst Bevilling bestandig Tiende frie af levende og dødt in Natura, hvorimod jeg har forbunden mig at svare aarlig til Præsten 4 Rdr. og til Byen 8 Rdr., naar den hele Jordeiendom bliver lagt i Kornland, udi Consumption svares til hver Nyeaar 4 Rdr. og ingen videre Folke skat og Græspenge, Gaarden har i øvrigt Deel udi Byens Privilegier, fælleds Græsning, Overdrivt, Lyng og Tørveskiær overalt i Byens Moeser og Heeder, færsk Vælde vand haves ved Siden af Gaarden, og af allehaande i vende Træer findes der nogle Hundrede i fuld Anvext. 2) To Leievaaninger i St. Matthis Gade bestaaer, af 8te Fag Huus og Haugejord, og 3) Om bemeldte min Aulsgaard ved 3die Auction blibortsolg, begyndes strax derefter med Auction over min tilhørende Ind- og Udboe. Conditionerne hvorefter bemeldte Eiendomme ved Aution bortsælges, kan forinden samme holdes, faaes i Eftersyn hos Procurator Kiersgaard i Viborg og nu og rende Eier. Poul Møller. Christianspriis ved Viborg, d. 19 Juli i 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
S. T. Frue Capitaininde von Mudderspach agter vien eneste Auction, som holdes paa Raadstuen her i Bye Mandagen den 28de Julii næstkommende om Eftermiddegen Klokken 3 Slet, at lade bortsælge hendes Gaard for hun eier og iboer, beliggende paa Gravens Gades sønde Side under No. 28, paa den Condition iblant andre, at bemeldte Gaard indrømmes Kiøberen til næstkommenMichaeli rette Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-23
NB. Skulde nogen i Nærheden af Aarhuus have Sted, som var beqvem for en honet liden Familie, og vilde leie det bort til førstkommende Michaeli for en billig aarlig Leie, da behage de derom at henvende dem i Conrector Stougaard paa Middelgade No. 50 i Aarhuus Adskilligt baade nyt og gammelt Bygningstømmer kan faaes tilkiøbs hos Jørgen Christensen Aarhuus. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot, Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet, Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. Samme, uheftet og nillumineret : Disse 3de faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Primester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchn, i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin. Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 3 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk. Lister, til at indføre de med Kiøbmandskibe farende Søemandskab i, til Brug for det Herrer Toldere og Mynsterskrivere a Bog 3 Mk. Følge=Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk. Markeds=Passer a Bog 1 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Med den Norske Post er hertil indløbet den ubehagelige Efterretning, at 2de Gaarde ved Navn Lohren i Sørum Sogn under Nedre Rom merige Fogderie, ere ved forskiellige Leerfald eller Jordskreede d. 23de Junii, samt 2den, 3die og 7de Julii bleven begravede under Leeret. Den hosliggende Romøe Elv er i en Længde af 1100 Alen opfyldt 10 Alen over Vandets Overflade, hvorved 19 Gaardes Eiendomme bliver sadte under Vand. Man frygter at Sørum Kirke og Præstegaard bliver underkastet samme Skjebne og man er derfra flygtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Fra Hamborg er meldet, at en sikker Beretning giver godt Haab om, at det Uveir, som syntes at trække op i Norden, skulle ved en viis Underhandling snart adspredes. Man ønsker det bekræftet. Derfra er og meldet, at 2 Engelske Fregatter forurolige Handelen paa den Norske Kyst, man venter at de den 13de Julii fra Helsingøer udløbne tvende Danske Fregatter skal giøre en Ende herpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Horsens, den 24de Julii. Jngen Jndvaaner Horsens kunde tænke sig Dagen den 23de Julii, paa hvilken en Søn af Stiftets forrige saa høit elskede Stiftamtmand, formælede sig med en Datter af Stiftets nu værende ligesaa høit elskede Stiftamtmand, udenat føle sig giennemtrængt af Glæde over denne Forre ning, og den varmeste Erindring af alt det gode Byen, og dens Jndvaanere havde nydt formedelst dette Par høie Fædre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Hos Hr. Billedhugger Hiernøe forsamlede sig Geistligheden, Magistraten, Havne=Commissarierne og flere f Byens Embedsmænd og beste Borgere, de erindrede Dagen, den paa samme foregaaende Handling og de der Jnteresserede, paa fortient og værdig Maade. Fra Havnen, hvis Tilværelsestand er dens Velgiørers den nu værende Stiftamtmands Verk, blev flaget, og Canonerne løsnet, der opmuntrede enhver Jndvaaner til at føle samme Glæder som det forsamlede Selskab. Aarhuus. Ved bemeldte Høitidelighed var tilgrændsende og næsten alle paa begge Torvene beliggende Gaarde illuminerede d. 23 og atter i Gaar den 25de til ud paa Natten. Man hørte og en vedvarende Canonade. Et af mange i den Høie Families Glæde deeltagende Jndvaanere foranstaltet Fyrværkerie, som formedelst Veirliget maatte udsættes, er i denne Aften udi det unge Brudepars og meere end tusende Menneskers Overværelse med bifald executeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Næstkommende Onsdag reiser Hr. Biskoppen igien paa Visitats til nogle Steder i Lysgaard Herred samt til Hids Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Befordringer. Efter Forlydende er Hr. Provst Sommerfeldt første Residerende Capellan i Randers befordret til at være Sognepræst sammestæds, Hr. Matthias Galthen første og Hospitalspræst Hr. Hornsyld anden Resid. Capellan og begge Compastores til Gimming og Lem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Den 23de ankom hertil fra Callundborg Smakskipper Søren Michelsen, som den 24de igien afgik dertil med nogle faa Passagerer. J Dag er Skipper Michel Jensen afseglet til Norsminde at lade med Brænde, for dermed at gaae til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Udenlandsk. Krigen. Besættelsen af Staden Mons gjorde General Krays Rettrade høist besværlig. Han drog Besætningen af Doornik til sig og kom for Fienden til Ath. Ved Halle forenede han sig med General Davidowick imedens Clairfait nærmede sig til Mecheln. Schelde kunde nu efter Forliset af Mons ei meere forsvares, man indskrænkede sig til at forsvare Dylefløden, og slog Leir paa Høiene bag Corbais, Prindsen af Oranien, leirede sig for Mont St. Jean og General Kray blev ved Halle. General Beaulien og Qvosdanowich angrebes af 30,000 Mand, efter 11 Timers Fægtning veeg de Franske tilbage. Prindsen af Oranien maatte og slaaes en heel Dag. Den 7de Julii angrebes General Beaulien af en overlegen Magt og maatte retirere, til Hottomont. Den 8de kom Prindsen af Oranien, med sit Corps til Egnen af Chaumont. Den 9de drog de Keiserlige i Leir ved Tirlemont. Det bekræftes at Prindsen af Hessen Philipsthal er blevet, men om Prindsen af Lambesch meldes kuns at han blev svær saaret. Antmerpen var endnu dækket af de Engelske. Mod Mecheln gjorde de Franske et Angreb den 12te men bleve slaane tilbage, nu siges at den er indtaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Citadellet ved Namur skal endnu være i de Keiserliges Magt. Den Keiserlige General Melas har taget en fordeelagtig Stilling ved Assesse med 15,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-26
Efter franske Beretninger have disse faaet i Ondenarde 24 Canoner foruden Munition og Magaziner. J Dornich 20 fornaglede Canoner, 10,000 Kugler, 200,000 Nationer Høe og Havre og nogle Magaziner, ved Staden toges 14 med Munition beladte Skibe, foruden de som de Allierede har opbrændt. Ved Rhinen skal de have trængt den Keiserlige og Preussiske Armee tilbage over Rhinen og meentes allerede at være i Worms og Speyer. Paa de Spanske Grændser har de ruineret en Gevæhr Fabriqve i Ripoll. Sølvtøie, fra Kirken der saavelsom Campredon er paa Veien til af de 2 Millioner Livres Bryssel for det første er paa Paris, ligesaa fra Mons tilligemed 600,000 Livres lagt at betale i Brandskat. Jourdan beregner, at Fienden den 6te og 7de har mistet 4000 Mand men siden Jndtagelsen af Landrecy 31,600 Mand.