Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Jndledningen til samme indeholder følgende Bemærkninger, der fortjene megen Opmærksomhed: To Ting synes det fortrinligen at være, som længe have forhindret Meteorologiens Fremskridt i Sammenligning med de øvrige Dele af Physiken: først ere vi ikke istand til, at anstille Forsøg med Atmosphæren i det Hele, vi maa indskrænke os til Sammenstillingen af Iagttagelser; men tillige synes Maaden, hvorpaa man benyttede disse Jagttagelser, at have været mindre fuldkommen. Enkelte Phænomener bleve undersøgte, Instrumenternes Stand paa fjerne Steder bleve sammenlignede med hinanden og deraf bleve almindelige Love udledte. Men man behøver kun, at studere de ældre Meteorologer med Opmærksomhed, saa vilman let kunne overtyde sig om, at denne Methode leder hyppigen til usikkre Resultater. Skal enkelte Phænomeners Studium føre til gyldige Love, saa udkræves Iagttagelser, der i det mindste strække sig over hele Europa. Vi behøve ret kun at nævne Brandens fortræffelige Arbeider, for at minde om, hvilke fortræffelige Resultater tildeels ved Sammenligning af dette Slags, kunne faaes. Men hvor sjeldent er Meteorologen selv, ved den største Jver, istand til, at gjøre Sammenstillinger af dette Slags, Aaret 1814 er maaskee det eneste, som kan bearbeides paa samme Maade, som Branden har gjort det ved Aaret 1783, i alle de øvrige er Mangelen paa offentligen meddeelte Iagttagelser for stor, til at man kan lægge nogen tilstrækkelig Vægt paa Resultaterne af samme. Af denne Grund har Rec. fundet det ved sine Undersøgelser for sikkrest, at iagttage Veirligets Gan paa eet Sted i Almindelighed, og tage Middeltallet af de anstillede Undersøgelsers Sum. Naturlovene maa fremtræde her ganske bestemte, i det Afbrydelserne i Normaltilfældene forsvinde. Vi behøve vel her kun at paaberaabe os de Herrer v. Humboldts og v. Buchs Arbeider, og gjøre opmærksom paa, til hvilke Resultater Undersøgelser, af dette Slags lede. Et lignende Arbeide ligger her for os. J Aaret 1806 udgav Forf. sin Skildring om Veirligets Tilstand i Danmark, hvori han sammenligner sit Fædrenelands klimatiske Forhold med de i det øvrige Europa, adskillige Afdelinger af dette Værk, som, efter hans Mening ogsaa kunne have Interesse udenfor Danmark meddeler han i hine Bidrage. - Kjøbenhavns Indbyggere maa det interessere at erfare, at 56050 i 50 Aar anstillede Jagttagelser ligge til Grund for Forfatterens Undersøgelser af Vindforholdene i Kjøbenhavn. Den hyppigste Vind er V. dernæst S. V., den sjeldneste N. og N. O. Forholdet af østlige Vinde mod vestlige er 1. 1,54. Dette Forhold retter sig efter Aarstiderne; de vestlige Vindes Overvægt over de østlige er om Sommeren meget større end i de øvrige Aarstider, især Foraaret, derimod blive de vestlige Vinde sydligere, om Sommeren nordligere, et Resultat, til hvilket Rec. ogsaa er kommet paa adskillige Steder i Danmark. Blive vi her staaende ved Iagttagelserne i Kjøbenhavn, saa er Middelretningen af Vinden efter de af Forfatteren meddeelte og af Lambert beregnede Størrelser om Vinteren S. 260 18 V. i Foraaret S. 47 44. V. om Sommeren S. 790 19 V. i Efteraaret S. 510 27 V. Ligesaa viser der sig en betydelig Forskjel mellem den Styrke, med hvilken Luften bevæges fra denne Middelretning. Betegne vi nemlig Summen af alle Vinde med No. 1, saa blæse fra Middelvindstrøgene om Vinteren 12, i Foraaret 6, om Sommeren, 9,30, og i Efteraaret 10 Vinde, hvoraf meget paafaldende følger, at de østlige Vinde herske i høiere Grad om Foraaret. Havde Forf., siger Rec., opholdt sig længer ved de enkelte Maaneder, og havde han, som han siden gjorde det for Aarstiderne, sammenlignet paa denne Maade adskillige Steder, saa vilde han endnu være kommen til mange andre interessante Resultater. Han vilde da mulig overbevist sig om, at i April og endnu mere i Maj næsten fuldkommen N. og N. O., i October S.V. paa de fleste Steder er den herskende Vind, og hvorledes af disse Vindretninger samt den efter Regelen dermed forbundne klare Tilstand af Himmelen, følger den gjentagne Synken af Temperaturen om Foraaret, saavelsom om Eftersommeren. De fundne Resultater gielde for alle Punkter i Danmark, som sees af en Sammenligning af Jagttagelser i Skagen, Christiania, Apenrade, Viborg, Hofmannsgave og paa Stevns Fyrtaarn. Vindens aarlige Middelretning i Danmark er S. 67. 46. V., dens Styrke o,18. Carnot, en elskværdig, jevn, retskaffen Mand, yttrede endnu faa Timer før sin Død i Magdeburg, at han, om han endnu, efter alt hvad der var indtruffet, sad i Conventet, vilde atter stemme for Ludvig den Sextendes Død. (Berl. Conv. B.,