Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-04-10
Amerikanske Anliggender. Man har modtaget følgende nye paalidelige Efterretninger om den indvortes Tilstand i Mexico, som ere sendte til Hamborg fra en paalidelig Jagttager i dette Land. Disse Efterretninger ere fra Slutningen af det foregaaende Aar og lyde saaledes: General-Congressen, som er forlagt fra Panama til Mexico har endnu ikke begyndt sine Sessioner og vil formodentlig endnu ikke i nogle Maan der komme til at giøre det. Overhovedet vil den komme til at skilles at for denne Gang uden at have frembragt store Resultater; thi Gesandten have endnu ikke faaet deres videre Jnstruktioner. – Der synes ikke at være nogen Grund til at frygte for Mexicos politiske Rolighed. Pluraliteten af Folket elsker Fred og udviser en stor Ligegyldighed imod Constitutionen; men er tilfreds med den, fordi Skatterne ere ikke saa høie som tilforn. Jndustriens Udvikling er mindre forhindret og de Europæiske Fabrikvarer ere at faae for bedre Kiøb. Kun de saa cultiverede Mennesker have sand Jnterresse for Politiken; men alle ere enige med hinanden om at være imod den gamle Spanien. Constitutionen har megen Lighed med den Nordamerikanske, dog har Præsidenten ifølge samme mindre Magt, men i Gierningen har han dog en større Jndflydelse ved sin personlige Charakteer, ved Folkets Sædvaner og Mangel paa Evne til at sætte sig ind i de republikanske Jndretninger, saa at hans Stilling kan saa temmelig sammenlignes med de forrige Vice kongers. De enkelte Stater ere ikke saa forskiellige fra hinanden i Henseende til deres specielle Constitutioner, som i Henseende til deres lokale Beskaffenhed og deres Produkter, ligesom ogsaa ved de aparte Toldafgivter, som hver Stat hæver, nogle af dem slaae endog aparte Mynter. Dog kan ingen Stat give en Lov, som afviger fra den heele Unions Forfatning; den souveraine Congres afgiver desangaaende sin Decision Der mangler en almindelig Afgift, som kan træffe alle Jndvaanerne i samme Grad; Jndførselstolden træffer f. Ex, ikke saameget de lavere Folkeklasser, fordi de bruge ikke saamange Europæiske Fabrikater. Derimod naar der er et Deficit i Financerne saa bliver det suppleret ved et almindeligt Paalæg paa heele Folkemængden. Dette fandt Sted i forrige Aar og Afgiften blev udredet med megen Beredvillighed. Der gives ikke saadanne politiske Partier som i det gamle Spanien Folket besidder hverken det personlige Mod eller den fornødne Enthusiasme dertil, og da Tropperne blive regelmæssigt betalte saa er deikke heller fra den Side nogen Uroe at befrygte. Vel gives der to forskiellige politiske Beskuelser; nemlig de Escosecos og de Yorkinos, hvoraf de første betragte England som en Støtte for Landets Uafhængighed; hvorimod de sidste meere holde sig til den almindelige Amerikanske Jnterresse; men der er intet af dem at befrygte for den indvortes Rolighed. Financeministeren Estraa har store Fortienester af at indføre Orden og Regelmæssighed i Financerne. Den Engelske Handels crisis har havt en god Virkning for Landet; thi den har ledet den Mexicanske Regiering til at lægge Vind paa en meere ordnet og fornuftig Statsbestyrelse. Mexicos Gield er i Forhold til Budgettet af 1826, som er anslaget til 17 Mill. Dollars ikke betydelig; den udgiør 66 852,355. Dollars hvoraf de 25 Mill. er den nye Gield, som er contraheret i London, og den øvrige er den gamle Gield, som deels er fra Vicekongernes Tid. Præsternes Antal og Jndflydelse er ikke saastor som man troer i Europa; den seculare Clerus udgiør omtrent 3500, hvis Jndkomster anslaaes til 3 Mill. Dollars, der gives neppe 2500 Munke hvis Jndtægter kunne anslaaes til 330000 Dollars. Geistligheden er derfor ikke tilstrækkelig for en Folkemængde af 7 Mill. Menneskers Underviisning; man har derfor ogsaa indført den indbyrdes Underviisning i Landet Folket holder unægtelig fast ved sine gamle Meeninger og Sædvaner, men Præsterne have dog tabt meget af deres forrige Jndflydelse siden Trykkefrie den er bleven indført. Man har endnu ikke erfaret noget om Resultatet af det Gesandtskab, som er afsendt til Rom. - Hovedkilden til Landets Velstand erBiergvæsenet, og dette fortiener derfor en fortrinlig Opmærksomhed; da mange Gruber bleve forladte under Krigen og Værkerne ødelagte, saa aftog Udbyttet af Sølv betydeligt. Fra 1810 til 23 udgjorde det aarlige Middeltal deraf ikke over 8 Mill. Dollars. J 1825 bleve myntede 12 Millioner og i 1826 formoden lig 15, som maae til skrives det private Biergvæsens Entrepreneurers og Udlændingernes Bestræbelser. Næsten alle udenlandske Compagnier producere Sølv, vistnok til en Priis hvorved Actiehaverne ikke profitere; men som er til Fordeel for Landet, og lykkes end- og deres Foretagende ikke for dem, saa ville dog Eierne af Gruberne faae dem tilbage i en bedre Tilstand, hvorfor de ogsaa ønske, at Entrepreneuerne maae opgive dem. Der er nyelig foretaget en Jnspectionsreise til Biergværkerne og Beretningen derom er indgivet til den Engelske Regiering, men man frygter for, at Resultatet er blevet fremstillet i et alt for fordeelagtigt Lys. De Engelske Compagnier have for det meeste gaaet temmelig overilet tilværks og sendt Engelske Biergfolk dertil, som ikke ere skikkede til Arbeidet der, og maatte sendes tilbage, de have ødslet meget med at sende Maskiner derover, som slet ikke kunne bruges der. Have Englænderne i Begyndelsen, overdrevet deres Forhaabninger, saa fordærve de igjen alting ved en alt for stor Modløshed, hvorved de endog lade deres Betiente ganske i Stikken og uden Hielp. Overhovedet erfare saavel Englændere som Tydskere stedse meere, at Mexicanerne ikke ere saa aldeeles uvidende om Bierg væsenet, og vende derfor meget tilbage til den Maade at drive Biergvæsenet paa som er brugelig der i Landet, saa at de kun indføre de Forbedringer, som de locale Omstændigheder og Jndvaanernes Fordomme kunne giøre tilraadelige. De nordlige Stater give for nærværende Tid det største Udbytte af Sølv i Særdeleshed Durange og Zacatekas. Humboldts Paastand synes at bekræftes, at der gives mange rige Metalaarer i Landet, som kunne bearbeides, og at Massen af Sølvertzerne er meget stor, men at deres indvortes Gehalt derimod er kun ringe. – Den 8de Mantsd. A. blev der holdet i Elberfeldt en Direktorial Raadsforsamling af det Rhinske Vestindiske Compagnie, hvori følgende Jndberetning blev meddeelt: Ved at forklare Ballancen over Compagniets Fordeel og Tab blev dette sidste angivet til 61,468 Rigsdaler. Desuagtet har Compagniet ved den Avance, som det i andre Henseender har erholdet, havt et Overstud paa 30000 Rigsdaler Preussisk Courant. Heele Compagniets Kapitaudgiør 1 1/2 Million Rigsdaler Pr. C., hvoraf de aarlige Renter a 4 PC. blive regelmæssig betalte. Af de 30,000 Rigsd. som Compagniet har vunder kunde vel en Tillægsrente af 2 PC. udbetales, men som Direktoriet dog fraraader for dermed at dække mødende Tab, forresten skildrer det Ubilligheden af, at Compagniets Actier ere funkne endog til 80 PC., da Kompagniet endnu har et saa betydeligt Overskud, og der er ingen rimelig Grund til at frygte for at det skulle lide et saa stort Tab, at et saa stærkt Fald af Aktierne Værdie kunde retfærdiggiøres. Direktoriet har modtaget Breve fra Hovedstaden Mexico af 19de December f. A. og fra den Mexicanske Kyst af en Fonuar, som indeholder mange behagelige delelser iblandt andet, at det Tydske Ameriske Biergværks Compagnie har en meget herdig emgang, saa at man ikke kan tvivle paa dets 8 og Avance. Med Bareafsætningen er det saa taaleligt. Hvad der er i Veien er, der biver til øgt at for ming Varer fra alle et Lærr der beide stærkt søgte og med temmelig god Fordel, men Korde sælges med Tab, de der driver oc meg t ti ført, hvortil det Uheld, kommer, at det gamle Oplag angribes af Møl gaa af Silkevarer tilføres formeget; men denne sket forbruges meget stærkt i Mexico Meget, beklageligt er det at Haabet om en Nedsættelse i Foldafgiften i denne Stat efterhaanden mere ta brug, tildeels arbeider den udenlandske Jndskydelse derimod, hvorfor det er vigtigt, at den Preussiske Handelsinterresse bliver paa en officiel og kraftfuld Maade understøttet i Merio. Og saa har den Preussiske Minister for det indenlandske nu anmeldet, at de Mexikanske Skibe og Varer skulle nyde samme Fordeele som tilstaaes i Preussen de meest begunstigede Nationers Skibe og Varer. – Krigen imellem Buenos Ayres og Brasilien foraarsager at Handelen er gaaet i Staae med den sidste Stat, dog haaber man, at der snart vil blive Fred. Huderne vare imidler tid stegne til uhyre Priser. Man har faaet Efterretning fra Lima af 16de September og fra Chili af 1ste Novbr. 1826, men det er paa den Tid af Aaret at de færreste Forretninger der finde Sted. Saavel Afstanden som den Omstændighed, at man for de tilførte Fabrikater ikke kan bringe andet tilbage end Metaller, er meget til Hinder for Handelen paa disse bortfiernede Kyster. Bra sten ligger nærmere: det forbruger en stor Mængde Curoræiske Fabrikater, de 2/3 Deele af dets uhyre Sukkerproduction bringes til Tydskland og det er at haabe, at Handelen derpaa vil komme i Gang, da den Preussiske Legations-Sekretair v. Olfers er nu ankommen til Brasilien for at udvirke at Toldafgivterne blive satte paa samme Fod for Tydskland som for Frankerige og England Angaaende Expeditionen til Ostindien kan ingen Jndberetning forventes førend i April.