JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Da Roligheden igjen er tilveiebragt i Dekhans militaire Stationer, saa har man fundet det ufornødent at indskibe Tropper fra Bengalen, og de Skibe, der var lagt Beslag paa, kunne igjen indtage deres Ladning til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Den Engelske Krigschaloupe Rakke=Snake, som har været fjorten Aar i Søen, er kommen tilbage til London fra sine Krydstoge i de indiske Vande. Den hjembragte kun en eneste af dens oprindelige Mandskab. Han gik ud som Kahyt dreng og kom hjem som Baadsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J en Skrivelse fra Nio Janeiro af 16 Jan. berettes: at der gjøres Tilberedelser til at modtage 5000 Mand Tropper og en stor Sømagt under Sidney Smiths Commando, som om lort Tid ventes did, da Prinds Regenten udtrykkelig har begiert det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J Følge Efterretning af 28 Febr. vare samme Tid 28 Skibe ankomne til Gibralter fra Cadix, som havde 3000 Spaniere ombord, der i det sidste Nederlag vare flygtede did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Morning Chronicle af 3 April melder, at 20 Linieskibe og mange Fregatter og Transportskibe samles ved Yarmouth tilligemed Tropper, og at man formoder, at Toget enten gaaer til Bornholm eller maaskee selv til Sjælland og Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
(Allg. Zeit. v. 20 Apr., Pariser Privatbrede gjentage den i Morgenblatt bekjendtgjorte Nyhed, at Keiser Napoleon har udnævnt General Moreau til Hertug af Hohenlinden og til Marchal med en Dotation, af 300,000 Franker, og at man venter ham med første tilbage fra Nordamerica. (Allg. Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Hvorvidt Jndbyggerne i Cadix kunne gaae i deres Raserie sees deraf, at de d. 21de lode af Bøddelen offentlig brænde de Papirer og Depecher, som en Parlamentair havde bragt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
J London, Pool, Liverpool og andre vigtige Engelske Havne have adskillige meget betydelige Huse ophørt at betale. Aarsagen dertil er en overdreven Speculation i Handelen paa Østersøen, som er bleven ødelæggende for dem ved de uhyre og uventede Forraad, der ere komne til Engelland, i Slutningen af forrige Aar og de som en Følge heraf synkende Priser paa Talg, Hamp, Tømmer og andre Skibsfornødenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-15
Til Kongsbergs Brandlidte have vi modtaget: 20 Rdlr. Fra Hr. Professor Bang. Cansellieassessor Borch J. C. Kjøbenhavn, d. 14 Maji 1810. Castberg. P. Vogt. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads KopaataSyvende Aargang. No. 64. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 19 Maji, 1810. Svar efter givet Løfte med Dokumenter, eller foreløbende Ord om Retfærdighed og Humanitet. Vos tamen og nostrivne festinate libelliSpost fata venit gloria, non propero. Af Gudenrath, Sekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Arithmerisk Gjenvei. Naar man vil vide, hvad et Lod renset Sølv af Kjøbenhavns Prøve er værd efter Coursen, saa subtraherer man fra Coursen, 10 PC.; hvad som da bliver tilbage, er Halvskillinger D. C.; disse Halvskillinger gjøres til Skillinger ved at dividere dem med 2, og til Qvotienten lægges 1 1/2 PC. af samme. Hvad som da udkommer ved Aoditionen, er det som et Lod Sølv af Kjøbenhavns Prøve er Værd i Danske Skillinger efter den opgivne Cours. F. Ex. Naar Coursen er 415 PC., saa er et Lod renset Sølv af Kjøbenhavns Prøve værd 182 1/2 s.D. C. eller 11 Mk. 13 1/5 s. D. C. Coursen 415 Rdlr. - 10 PC. - 41,78 igjen halve Skill. D. C. 373,10 2) 186765 s. D. C. IT. af 186 166 s. 1/2 PC. af 186186 s. 1895, s. - Mk. 185. F. Horn, Hof= og Stads=Rets Assessor og Birkeskriver. Metaphrasis log investigandi. Sex mihi sunt verba, membra qvinqve, periodi tres, primæ est imperfectio rerum, medi sunt irrevocabilia facta, ultime secula sunt seculorum, vel perfectio, si qvam, non plus ultra cogites lector, toti meo sunt tempora tota.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Spørgsmaal. Hvad betyder den i Kjæmpeviserne saa ofte forekommende Talemaade: "at ride under Øe" Dette ønskes besvaret i nærværende Blad af een af vore Oldgrandskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Indenlandske Efterretninger. J Søndags Middag begyndte Hr. Dr. og Stiftsprovst Plum sine Forelæsninger over den Pestalozziske Elementar Underviisning. Blandt det ikke ubetydelige Antal Tilhørere fandtes adskillige af Statens første Lærde og Embedmænd. Doctoren aabnede sine Forelæsninger med en kort Jndlednings Tale, hvori han viste, at den Pestalotzziske Methode hidtil har været mere navnkundig end tilstrækkelig kjendt, mere en Gienstand for polemisk Behandling i Skrifter end nøiagtig og samvittighedsfuld Prøvelse ved Underviisningen; at det nu, da Striden om den ny Lære var bragt tilende og der er Fred i Pædagogikens Rige, netop var det Øieblik, hvor man i Rolighed kunde anstille Undersøgelser; at han havde paataget sig dette Arbeide efter en offentlig Opfordring, som han ikke kunde afslaae, uden at forraade Sandhedens gode Sag. Doctoren gik derpaa over til den egentlige Forelæsning, hvis Hovedformaal var at vise Elementarunderviisningens almindelige Grundsætninger efter den nyere Pædagogik under følgende Rubriker: I. Den sædvanlige Underviisnings Manaler. Disse bestaae især deri, at de kun ere eensidige og føre til extensiv, ikke til intensiv Dannelse, d. r. kun meddele Kundskaber uden ret at vække, styrke og forhøie Aandskraften. 2. Disse Manglers skadelige Følger. Mangel paa styrket og forhøiet Aandskraft maa lede til Fordomme og Overfladighed, og det saa meget mere, jo større den eensidig extensive Dannelse er, som Mennesket har faaet. 3. Nærmere Beviis for den sædvanlige Undervisnings Mangler. Man har hidtil meer eller mindre anbefalet og anvendt følgende Underviisningsmidler, for at øve Børnenes Sielekræfter a) Udenadslæren, b) Forklaring af alt det udenad lærte og Forstandsøvelser, c) Realkundskaber, d) Katecheseren, e) Beskueliggjørelse, f) Mathematik. Forskjellige Pædagoger have i forskjellige Skoler anvendt enten nogle af dem i Særdeleshed eller dem alle paa eengang. Ogsaa den nyere Pædagogik har ikke udelukket dem af sin Methode, men søgt at forene dem saaledes med den eller give dem en saadan Retning, at derved opnaaedes mere Eenhed og Harmonie ved deres dannende Jndflydelse paa Barnets Siel. Herpaa fremsættes bemærkninger over hver af disse Underviisnings midler i Særdeleshed. – Resultatet af det foregaaende. - Hovedfordringerne ved en rigtig Elementar-Methode. - Opmærksomhedens Vedligeholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Ribe d. 16 Maji. Ved at læse Abbed Jerusalems Betragtninger over Religionen, er en Mand i Norge bleven opflammet til at vise Gavmildhed mod Hospitalet i Fridericia, ved dertil at bortskjænke en Capital af 20,000 Rdlr., hvorfor der i Forbindelse med Hospitalet skal indrettes en Skole, et Sygehuus og et Arbeidshuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Placat for Danmark og Norge, som indeholder Bestemmelser, betreffende fængslig Anholdelse af de Forbrydere, der ere under den criminelle Lavalder. - Hs. Majest. Kongen har, ved allerhøieste Resolution under 5te d. M., behaget at fastsætte følgende Bestemmelser, betreffende fængslig Anholdelse af saadanne Forbrydere, der ere under den criminelle Lavalder: 1) det skal paaligge Øvrigheden at sørge for, at Forbrydere under den criminelle Lavalder, naar Sagens Natur fordrer, at de maa holdes i Arrest, blive, saavidt Fængslernes Jndretning tillader det, afsondrede fra ældre, grove og fordærvede Forbrydere, at de holdes, reenlige, og at der gives dem Leilighed til, under Opsigt, at forskaffe sig den fornødne Bevægelse; 2) de Børn, hvis Forbrydelse ikke er af det farligere Slags, og ei heller qvalificerer dem til haardere Straf, end Riis, skulle, naar Undersøgelsen, af deres Brøde er tilendebragt, og denne ikke giver Formodning om, at de have begaaet flere eller grovere Forbrydelser, end den, hvorfor de sigtes, ud lades af Arresten, og overleveres til deres Forældre, eller dem, hos hvilke de tilforn have havt Ophold; men naar dette sidste af een eller anden Aarsag ansees betænkeligt, skulle saadanne Børn af Øvrigheden eller Fattigvæsenet hensættes til Pleieforældre, hvilke skulle have Tilsyn med dem, indtil Dommens Afsigelse eller Execution; 3) den under No. 2 anførte Bestemmelse skal ogsaa gjælde, naar Børn ere implicerede med andre Personer, hvis Forhold eller Forbrydelse maatte kræve vidtløftigere Undersøgelse, end Børnenes, med mindre Sagen er af den Beskaffenhed, at den kan afgjøres ved summarisk Proces. - Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - - Det Kongelige Danske Cancellie, d. 11 Maji 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
J disse Dage er en Fange, som var undvigt fra Rasphuset, bleven paagreben i et Huus i Falconceralleen, og igjen afleveret til sit forrige Straffe ted. Han havde i en Tid af 14 Dage opholdt sig i Nabolavet og tilsidst skjult sig paa Høloftet, i det Huus, hvor han blev fundet. Selv i denne neppe meget behagelige Forfatning kunde han ikke undertrykke den indgroede Begjerlighed til Næstens, Gods, men havde om Natten allerede stiaalet adskillige Smaating.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Man seer nu Prøver af de ny Kobberskillinger. Paa den ene Side staaer Hs. Majestæts Brystbillede og paa den anden det Danske Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Hr. Barlien har nu efter sin Hjemkomst taget til Gjenmæle mod den af en vis J. Gleisner, som nu erfares at være en Tydsk Glasblæser, i Trondhjems Avis mod ham indførte Beretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Udenlandske Efterretninger. J Følge Efterretninger fra Gibralter af 16 Martii har den derværende Regjering modtaget i Form af en Dagbog Beretninger fra d. 3 Jan. af eller fra de Franske Troppers første Jndmarsch i Malaga J samme paastaaes at Spanierne modsatte sig de Franske to Dage efter at de vare rykkede ind i Staden. Man fegtede i Gaderne fra Vinduerne og fra Balconerne, og Blodsudgydelsen, var saa stor, at adskillige Tusinde Liig bleve begravede i een og den samme Grav. Spanierne, som understøttedes af de Engelske fra Gibralter, have ikke blot indskrænket sig til at ødelægge Forterne St. Philip og Barbara, men den hele Række af Forter fra Malaga til Gibralter, have alle deelt fælles Skjebne. Jkke et eneste befæstet Sted, som kunde befordre et Anslag paa Gibralter, er blevet sparet. - En liden Øe ved Mundingen af Algeziras Bay er bleven stærkt befæstet af de Engelske og sat i den Stand, at man derfra kan modsætte sig eftertrykkelig og afholde Canonbaade og Ca pere fra at løbe ud. Den er lille og ikke længer end 200 Pards fra Staden. - Gouverneuren i Gibralter, Gen. Campbell, har modtaget en Depeche fra den Spanske Gouverneur paa Ceuta, som indeholder et Forsvar for hans Vægring at lade en Engelsk Garnison lande, og hvori han skyder Skylden paa Juntaen, der aldrig har givet ham nogen Ordre i den Anledning, men da han siden er bleven underrettet om sammes Forræderie, saa beder han om Forladelse og anmoder Gouverneuren i Gibralter, om, at sende et saadan Antal Tropper, som han kan undvære, da de med Fornøielse skulle blive modtagne. Gouverneur Campbell skal have sendt ham 1200 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
London d. 27 April. J Følge de sidste officielle Beretninger fra Lord Wellington i Portugal af 6 April var hans Hovedqvarteer den Dag endnu i Vizen. De Portugisiske Tropper, som for største Delen endnu ere uexercerede, beløbe sig til 35,000 Mand. Den Brittiske Armee, som har faaet mere Forstærkning, tæller nu 27,000 Mand. Vor Armee er imidlertid sysselsat med at befæste alle militaire Positioner i Portugal. Rygtet om et afgjørende Slag er ugrundet. Alting indskrænker sig endnu til smaa Forpostfægtninger. - Til Cadix indskibes fra Portsmouth endnu flere Tropper. Ogsaa et betydeligt Antal Officierer er afgaaet til Portugal. Linieskibene Ville de Paris, AdmiralPichman, Cagle og San Josef, og Fregatten Lyuxvare ankomne til Cadix. Jstedet for Hertugen af Albuquerque, der kommer som Spansk Gesandt til London, skal Gener. Blake commandere den Spanske Division paa Øen Leon. - J Gaar ankom herStatssecret. Schaw fra Cadix. Man har der opdaget nogle Kilder. - J Valencia havde Gener. D. J. Caro ladet 200 Personer arrestere, af hvilke 20 ere blevne henrettede. - Prindsen af Brasilien vil for sin Sundheds Skyld forflytte sin Hofler til Den Madeire. - Tvistighederne i det Spanske America skulle være bilagte. 12 Mill. Dollars skulle afsendes til Gammel-Spanien. - Til Østersøen afgaae endnu mange Krigskibe. D. 20 April afgik derhen fra Yarmouth 5 Linieskibe paa 74 Canoner og 2 Canonbrigger. Stately paa 74 C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
skal følge dem. D. 26de afgik fra Portsmouth, Mars paa 74 C. og Victory paa 100 C. skal d. 27de afgaae med Adm. Saumarez ombord, i samme Bestemmelse. - Jngen Fremmede skulle mere antages til vor Land- og Søtjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Paris d. 6 Maji. Moniteuren indeholder følgende: Efter Gjennemmarchen igjennem Sierra Morena, Jndtagelsen af Jaen, Cordua, Grenada, Sevilla og Mallaga, og Cadix's Blocade, vare alle Fiendens Tropper adspredte. Da han ikke meer vovede at lade sig see i Marken, bleve paa forskjellige Puncter opvakte ny Jnsurrectioner og enkelte Parkier bleve dannede, der som svage og hensigtsløse Hielpemidler, gjennemstreifede Markene. - Man vil her levere Udtog af en Brevvexling, som fortæller disse Smaalægtninger. De ere af ringe Vigtighed, men alligevel kan det være nyttigt at bekjendtgjøre dem, deels for at nævne de Officierer, der have udmærket sig, deels for at gjendrive de mange Rygter, der bestandig ere i Omløb, naar man længe ikke har havt Efterretninger fra Krigsskuepladsen. (Herpaa følge Udtogene). - Et stort Antal Officierer af hvert Slags, som hører til Prindsen af Eslingens og Hert. af Tarents Generalstab, gaae til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Den forrige Konge af Sverrig er ankommen til Basel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
J London uddeles fra d. 15 Jan. af Licenzer, til saadanne Gjenstandes Jndførsel, der ikke ere forbudne ved Lovene at indføres. De meddeles alle Skibe, under hvert Flag, paa det Franske nær, der komme fra Nordens eller Archangels Havne, og gielde til næstkommende September. De med Licenz forsynede Skibe kunne seile med Ballast til den nordlige Scheldes Havne, for der at indtage deres Ladninger. Under samme betingelser meddeles Licenzer til at indføre Varer fra Norge, Jylland og de Svenske Havne paa denne Side Østersøen, men disse gielde kun til Junii. Men til Varers Udførsel til benævnte Havne meddeles ingen Licenzer. Licenzer, der gielde for 4 Maaneder, meddeles til Colonialvarers og Engelske Manufacturvarers Udførsel fra Sverrig til Østersøen, til Korns Udførsel fra Dannemark og Norge, men Skibene maa løbe ind i Leist, for at betale Tønde penge, og Skibe til og fra Jrland. Skibene kunne gaae med Ladninger til Norge, ombytte dem der for Korn eller andre Gjenstande, som Jrland behøver, og derpaa fortsætte deres Reise &c. Cadix og dens Omegn. (Sluttet.) Reden eller Bayen er een af de skjønneste i Europa. Den kan optage den største Flaade og er mod fiendtlige Angreb dækket ved Fortet Sebastian, og ved adskillige andre Forter og Batterier. Det Jndre af denne Rhed danner tillige en Havn. Den hedder Puntales Bay. - Bayen ved Cadix er viid nok til at forskaffe ethvert Slags Skibe egne Ankersteder. Uden for Staden, i en vis Frastand, ankre derfor de Skibe, der komme fra de europæiske Havne. Mere vestlig i Canalen Trocadero ere Ostindiefarerne stationerede. Ved Puerto Real ere Magazinerne, Arsenalerne og Værkstederne for Coffardieskibene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
J den bageste indere Deel af Bayen ligge Krigskibene for Anker. - Cadix sammenhænger kun med det faste Land eller Øen Leon, hvorfra, naar ingen Flaade opererer tillige, Angrebet maa gjøres formedelst en lang Steendam, som er 3 Engelske Mile lang, ved Enden af hvilken den forskandsede Bastion Torre Garda ligger. - Paa Øen Leon, der dannes af Floden St. Peter, Puntaler Bayen, og Oceanet, ligge endnu en Række af Forskandsninger. Det mærkværdigste Anlæg for Havnebygning finder man i la Carraca. – Staden har intet færskt Vand. Man maa hente det med Besværlighed fra den paa den anden Side af Bayen, liggende Havn Santa Maria. - Cadix er omgiven med Mure, der tjene mere til Forskjønnelse. end til Beskyttelse. Forsvarsværkerne ved Siden af Porten holder man i god Stand, men Jndløbet i den store Bay kan ikke forhindres ved begge lige for hinanden anbragte Forts St. Catharina og St. Sebastian. Veien fra den store Bay i den saakaldte Puntaler=Bay er derimod meget godt forsvaret ved to Forts, som man kalder Punta lerne og hvoraf Fortet San Lorenzo paa Halvøen, Cadix selv, ligger lige overfor det andet. - Den nærmeste Vei fra det faste Land til Den Leon, gaaer over Floden St. Pedro, en to Mile lang, dyb Arm af Puntalerbay, over hvilken der gaaer en Steenbro, men, som, efter at Hertugen af Albueberque i Januar har retireret sig til Den Leon, er bleven nedbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Under d. 21 April er udkommen en Cancellie Placat, angaaende at Huusværterne i Sjælland, Lolland, Falster, Møen og Samsøe skulle for Sommeren i Aaret 1810 tilstaaes 6 Skilling daglig for enhver hos dem indqvarteret Underofficier, Spillemand og Gemeen, saavelsom for alle de til Understaben henhørende Personer, istedet for de ved Forordningen af 9de Maji 1806 bestemte 9 Skilling daglig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Auctioner. D. 28de Maji. Fuldmægtig Almind, Porcellain i store Grønneg. D. 29de Secret. Stilling, Kramvare paa Hjørnet af Amagertorv og Helliggeiststr. D. 30te Bredenberg, Løsøre i Borgergaden No. 126. D. 4de Junii. Bogholder Klein, Kramvare og Løsøre i lille Kongensgade No. 85.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-19
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Nyeste Hærkaag, veleasefødenhavn. en Sam at mange Syvende Aargang. No. 65. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 22 Maji, 1810. Sag. ad Lærselvastlandske ogsaa Svar efter givet Lofte med Dokumenter eller foreløbende Ord om Retfærd mod hed og Humanitet. ditom Af Gudenrath, Sekretær. Mønde Aars Fortsat, 8de ds. Som Dokumenter for min ei blot Gavnelyst - god Villie uden Kraft er ei altid Nok - men for sand Nytte og Gavn, jeg som Lærer i humaniora har fremvirket i et Tidsrum af 25 Aar, fra Fundatsen af 22 Junii 1785 indtil Nu 1810, som Beviser for min vedvarende Virksomhed, naar denne endog indskrænkes til Saarlægers og andre Lægers Humanitets og høiere Culturs Fremme i dette Tidsrum, kan jeg her blot nævne (ei udvikle, oplyse og nøjagtig igjennemgaae) følgende allerede trykte og for Publikums Domstol fremlagte Dokumenter. Jeg nævner dem i samme Orden, de at ad have fremstaaet. annahans artralog, No. 1. En Recension i de nyeste Kjøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager for Aaret 1786, No. 49. Der bedømmes min sidste Disputats paa Borchs Collegium, stor 7 1/2 Ark, hvis Titel er De præcipuis impedinentis, qvibus, uti temPord nunc hut, cultura artium liberalium nocetur, impetus culturum at profectus retardatur. Om de fornemste Hindringer, som, efter vore nu En 28de Ja værende Tider, skade de frie og ædle Konsters Frem vært, og standse de Studerendes Lyst og Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-22
Recensenten lader i Begyndelsen af sin Recension den Yttring falde: at Afhandlingens Forfatterer formedelst hans besynderlig gode Latinske Stiil udnævnt til Sekretær ved det (Kongelige) Chirurgiske Akademie og siger meget gjennemtænkt om Hindringerne i de Studerendes Flid, hvilket vi kortelig ville fremlægge for dem, som Studerevæsenet ligger paa Hjerte - helst da den første Deel (uden at være konfiskeret) ikke er mere at faae. No. 2. Mit første Jndbydelsesskrivt til mine første offenlige Forelæsninger over Latinsk Stil, udgivet April Maaned 1786 i det Latinske Sprog. Skrivtet viser, at Humanitetens Sag, og Saarlægers Cultur, Humanitet og Videnskabelighed antoges da med Alvor, og allerførst da. - No. 3. J Schleswig Holsteinische Provinzialberichte Neunten Jahrgangs erster Bandzeites Heft VIII. Lebensnachrichten von Caspar Salomo von Saldern, S. 183, omhandles mine Collegia privatissima for den haabefulde Yngling og Saarlæge Caspar Salomo von Saldern, og læses: "Neben den philosophischen Kollegien vard die höherre Ausbildung in"der Lateinischen Sprache ein ihmangelegenes Geschaft, das er unter der Leitung des schasbaren Gudenrath, damahligen Sekretærs der chirurgischen Akademie, betrieb. Zwischen beiden vard nachher eine lateinische Korrespondenz gefurt, welche Gegen stande von Wichtigket betraf. See og S. 188, hvor jeg med Agtelse nævnes. - No. 4. Et hidtil utrykt, men i 2de Landets Overretter, i selv Høieste Ret - imod Forfølgelse da – fremlagt Vidnesbyrd fra det Kongelige Chirurgiske Akademie af 22de October 1790, da jeg fratrædte mine Embeder der. Ordene, som hidhøre, ere disse: "i det literaire Fag i Filologie- og Humaniora har han gjort Akademiet betydelig Nytte, nogle Linier neden for læses: "Han har aarligen holdt Forelæsninger i det latinske Sprog, og undervise de Studerende ved Akademiet i den latinske Stiil." Det er under Frihedens og Fredens Skygge, at de frie og ædle saavel Videnskaber som Konster kunne faae Næring og Væxt. For det Gavn, jeg fri for Hindringer, som tvang mig ved Akademiet, har frempirket fra den Tid, jeg i Aaret 1790 ved September Maaneds Udgang fratrædte mine Embeder ved det Kongelige Chirurgiske Akademie indtil Nu Aar 1810, og har virket blot til Lægers, Humanitets og Culturs Fremme, fremlægger jeg No. 5 Selv Profes for Herholdts Curriculum vitæ (Levnetsløb B. til Aaret 1802, da han tog Doctor Graden). Dette Skrivt med al dets Ufuldstændighed om min Anførsel i humaniora, og saa omskaaret det end kom tilbage fra Universitetet, viser dag: a) at Professor Herholdt under min Anførsel fra Aar 1791 eller maaskee før 1791, vinder allerede i Aaret 1792 den i Medicinen udsatte Præmie, og at Priisafhandlingen roses af Fakultetet ogsaa for Sproget, b) at han under saadan Anførsel, fortsat, og udstrakt til flere Slags Stil og Samtaler, frembringer i Aaret 1802 et lærdt Værk, og tillige ved at forsvare dette Værk viser tydelig den Fremgang, han under min Anførsel havde gjort.