Berlingske Tidende, 1795-05-04
Fortsættelse af Skrivelsen fra Paris den 5te April. Jeg har, saa længe Larmtrommen endnu ikke kaldte mig i min Bection, feet mig omkring overalt, hvor man kunde komme igiennem i de tykkeste Folkehobe, og derved fort eenJder i Besynderlighed omkring med mig, nemlig denne. Jeg vidste og saae tydelig at Oprøret, saa naturligt et Resultat det end maatte være for mange, som beregnede det virkelig anseelige Antal af hungrige Brødmaver, at denne Storm, siger jeg, var anstiftet og betalt; jeg saae: at den bestemte Hensigt derved var, at redde de Anklagede og Bierg partiet, og tillige at myrde og plyndre visse Deputerte og Kiøbmænd; jeg kunde ganske overtydende forstaae det at Gruppeprækernes Taler. Men just denne bestandig for mig staaende Jdee bragte mig ved hvert Skridt, som jeg videre gjorde, paa en Anmerkning, som, naar jeg ikke havde befrygtet Anarchismens Udbrud, havde været trøstelig formig; jeg saae nemlig: at der, uagtet alle Hensigter og Planer, og uagtet alle denne Dags Underagentere, var ingen Hovedagent, ingen Fører, ingen Leder, som havde ledet det hele paa en Centralpunkt nærværende. Biergpartier havde gjort en aabenbar falsk Beregning; det troede, at naar Sagen kun engang kom til at bryde ud, skulde det være en let Sag for samme, at rive Regieringen til sig i et Øieblik, det havde formodet, at det skulde have blevet en naturlig Følge af Brødoprøret, at det oprørske Folk skulde tage sin Tilflugt til den Deel af Conventen, som dette saa kaldte Folk vilde finde som Velyndere af dets daarlige Ønsker, og paa denne Maade sætte hiin Plan, uden nogen formelig Hovedanfører, i Værk af sig selv. Udyret havde, for at udtrykke mig kort, mange forskiellige og stærke Kløer, men intet Hoved. Et yndigt beroeliggende Modbillede opkom snart i min Siæl, da jeg saae Følgerne af Stormslagningen; da paa engang i en Tid af en Time 1000 af velbevæbnede og paa mange Steder velklædte Mænd ilede til; da jeg mærkede, at den hidtil frygtsomme eller dovne Eier var vaagnet op af sin Slummer; da Gaderne herved bleve lysere og Folkegrupperne rensede fra de mange Mandspersoner; da endnu kun en Hob Qvinder og Børn veltede sig derfra; da de blant Qvinderne endnu tilbageblevne Mandspersoner vare tydeligere at see, da begge de lange Pladser ved Seinen, i Nærheden af Conventen, vare besatte med uoverseelige Geleder af Krigere, 3 Mand høie; da Hovedtilgangene vare besatte med Kanoner, og Anførerne for denne frygtelige Magt vare at see i deres Contrast med de nedrige lumpne Karle, Gruppeprækerne. Da saae jeg, at der den store Dag (den 1ste April ) var paa denne Side en vis ledende Genius; da saae jeg, at denne Genius havde paa sin Side Sindskræfternes Overmagt over sin, uagtet al Fortvivlelse, afmægtige Modstander; da saae jeg, at denne Genius's største Værk var den ligesom prophetisk givne Lov af 21de Marts, angaaende det store Politie, da følte jeg denne Lovs overordentlige Viisdom; da erkiendte jeg paa engang en Sieyes's, en Thibandets og en Merlins af Douay Aand; da bemerkte jeg, at den første endelig engang med sin hele kolde Viisdom, den anden med sit dristigstolte oplyste Republikanermod, og den tredie med sin bestemte skolerette og systematiske Kundskab og Erfarenhed i Revolutionssager, at de alle 3 havde arbeidet, understøttede af de mange i Conventen værende gode Hoveders og gode Hierters mangehaande Kræfter, paa dette Mesterstykke af Lov, som er ligesaa menneskelig som revolutionair. Allerede om Natten imellem den 1ste og 2den April var i Grunden Seieren tilfegtet, thi Staden var roelig: den 2den April var endnu temmelig stormende, men man saae tydelig, at det blot vare Efterveerne hos et med en død Muus nedkommet Bierg. Natten til den 2den April var den gode Menneskeligheds Trium; i denne Nat blev den forrige Nats og Dags store Love kraftig udførte. Og nu er Tænkemaadens, de physiske saavelsom Sindekræfternes Majoritet i Conventen paa den gode Sags Side, uden den daglig ængstende Plage af en truende og frek Minoritet. - Til disse Bemerkninger føier jeg endnu følgende Malerie, som jeg under mine Streiferier i de sidste Dage samlede: Blant de utallige mange Jndividuer, som udgjorde den under Vaaben traadte Nationalgarde, var mangen en Haandverkmand og Sanscoulotte, der ved denne Foranstaltning blev afholdt fra at tage Deel i Folkeopløbet, saa meget han maaskee end havde været tilbøielig dertil; jeg fandt heri en fortreflig Følge af Forordningen af 21de Marts. Endnu mere, Haandverksfolkene skulde i det ringeste i et videre Opløb have prøvet deres Næver paa de overalt bevæbnede omstreifende unge Mennesker og saa kaldte Muscadins; ved Stormslagningen bleve ogsaa disse Muscadins kaldte tilbage til deres Compagnier, og i Soldatens alvorlige Stilling kunde man nu ikke mere kiende og ophidse dem; det gik alt for militairiskt, stille og ordentligt til derved. En af de merkværdigste Personer, som i disse Dage vare at see i Paris, er General Pichegre. Jeg saae ham 2de Gange til Hest; han er en anseelig, stor, at Ansigt mager, temmelig bleeg Mand, omtrent 38 a 40 Aar. Han har, som saa mange af hans Krigere fortælle, en forunderlig kold og roelig Mine. Han sidder, som bekiendt mange Commanderende, der længe leve i Feldten, noget frembøiet med Hovedet til Hest, hvilket vel er en naturlig Følge af Strabadse og Speculation. Han har det bekiendte franske hastige Blik i sine Øine. Jeg troede at mærke Haanhed i hans Miner, da han den 2den April om Eftermiddagen reed med en Vagt til Hest og til Fods igiennem saadanne foragtelige Mennesker i selvsamme Stilling, hvori han under de fiendtlige Kugler ved Rhinen og Schelde tumlede sig. Bag efter Pichegra saae jeg selvsamme Dag Collot Herbois, Barrere og Billand, tilligemed nogle Natten tilforn arresterte Biergdeputerte, at høre i store bepakkede Vogne; jeg lagde dog kun til den første nøie Mærke, thi Bil land kom mig alt for hurtig af Øine, og Barrere havde jeg alleri de seet ofte nok. Collot havde et temmelig stærkt Sking, der i og ikke ved sin Sorthed vanzirede hans veldannede Hoved. Han sad i een af Vognene paa det forreste Sæde, og ingen hos ham; men paa Bagsædet sadde andre af Selskabet. Collots Ansigt var meget bleegt; man saae vel Uroelighed, men Mod, dog ingen egentlig glad Mine deri. Jeg troer at Collot havde havt Aarsage til at formode, at han snart ved sin Bortførelse fra Conciergeriet, hvor han siden Gaar Morges havde været indsperret, skulde af Folket blevet befriet; men da her allerede i Nærheden af Conventen ingensteds vare oprørske Mandsgrupper, og intet uden uhyre Patrouiller, saavidt man kunde see, saa var der sandelig intet Haab. - Collot var ogsaa her, som sædvanlig, i mine Øine en smuk interessant Menneskefigur; han havde sin blaaKlædehue paa, et Slags lange, høie, meget krigersk opstaaende Huer, som man kalder Bonnet de Police, en blaa Overkiole, og sit sædvanlige fine Lintøi paa. Hans Hoved er en reen Tegning af et mandligt Grækehoved; han seer ud som Alcibindes maae have seet ud, da han i sine sidste Tider gi over til sit Fædrenelands Fiender. Sande Shakespearsk Syner vare Qvindegrupperne mig, og ægte Daarskab strømmede, ligesom Sange af hans Hexer, fra deres viin beduggede tørre Læber. Naar en ærlig Mand paa Troe og Love svor dem til, at han i 4 Dage havde levet ret godt at andre Spiser uden Brød, saa kaldte de ham ligge i Øinene en Løgner, og naar han gik bort, en Hund. - Det Skib, som allerede for 4 Dage siden var ankommen paa Vandet og ladet med Bomber, som skal fyldes, formodentlig for Menden, beskieftiger dem endnu; de komme paa deres Spadseregange derhen, for at see dette Underskib. Der vare derhos Messingstumper af gamle Vaaben, dette var for dem den Keiserlige Ørn eller Guldklumper. Bomberne vare bestemte til at bombardere Parie. Vognene, hvori de arresterte Deputer, te sadde, bleve af de Taabelige, ligesom af de Ondskabsfulde, udgivne for Vogne med Deputerte, som vilde til Chalons, Pichegra, sagde de, skulde med 4000 Preussere, som ligge i Skovene ved Boulogne, rykke ind i Paris. Det Afsindigste var, at de udgave de Vogne, som ganske nye vare komne fra Sadelmagerens Haand uden Reisebehør, og endnu blot i Strikker hængende, hvilke vare bestemte til at indskibes til Rouan og Havre, for de Vogne, hvori Conventen skulde reise til Chalons. - Jeg saae til Beviis derpaa Folk, som hvert Øieblik, uden al Grund, ventede paa, man skulde raabe: Kongen leve, men intet Menneske af Oprørerne tænkte endog kun paa Tempel; jeg hørte ikke engang det Ord nævnes. Jeg troer, at denne Anmerkning er een af de vigtigste, som jeg kunde giøre. - Man vænner sig til Brød, mangel. Regieringen sørger sandelig for Sectionerne, fornemmelig, hvor der boe mange Haandværksfolk, faae de mere. Risen giør stor Tieneste; men Melken stiger derved meget i Prisen; de holde ikke meget af den askogt med Kiød. Ach, hvor elendige ere de ikke med deres Beqvemmelighedssyge og deres Unøisomhed, Hvad de ikke finde Smag i, men maae spise, gjør dem ulykkelige. - J Forgaard ere af hvert Compagnie 5 Mand blevne udvalgte, for at trække ud i Nærheden af Paris og beskytte Korntransporterne. Jeg erfarede derved følgende: Der ere 48 Sectioner; i hver ere i Giennemsnit 25 Compagnier; mit Compagnie er et af de svageste; det er 120 Mand stærkt. Den bevæbnede Magt, som i Forgaars blev udtrækket, beløb sig til 6000 Mand. Udrean De herfra Beløbet af Nationalgarden i Paris, efter den store Aftagelse af Folkemængden er den dog endnu uhyre. Alt gaaer sin roelige Gang; de Blodtørstige tie ganske stille. Der er bleven indfort meere Orden ved Brøduddeelingen. AxVRTISSEMENTS. stra Trykken er nu udkommen: Frimanns nyeste, originale e) Palmer, efter Jndbydelse forlattede som Bidrag til den forventende nye Palmebog. Selges hos Agent Gyldendal i Klareboden No. 9. og hos hans Commissionairer i Norge og Provindserne for 16 s. paa fiint hvidt Papiir og 24 s. paa Skrivp. indheftede 4 s. mere. Samme Sted faaes og Forfatterens i forrige Aar udgivne Søe=Cabinet eller Gudelig Haandbog for Søefolk, indeholdende Palmer og Sange, Bønner og Betragtninger, Læse= og Lærestykker; Skriftet, som er 11 Ar stort, selges for 24 s. paa Trykp. i Materie, men ordinær indbunden for 32 s. Paa Skrivp. er Prisen 12 s. mere. forgribelig Veyledning for dem, som behøve den, til U at bruge den nye udkomne Lærebog efter dens Hensigt, indeholder: 1) Anviisning til den beqvemmeste Læremaade. 2) Opløser Lærebogen i Spørsmaale og Svar, med Beviistederne. henførte til den Sætning, til hvilken de henhøre. 3) Leveren til en Prøve oplysende Anmerkninger over nogle Sætninger i Lærebogen til deres nærmere Udvikling og Forklaring. Bogen er 21 og et halvt Ark stor, trykt i stor Format, med tæt Stiil, og overlades for den billige Priis 3 Mk. 8 s. paa Trykpapiir, som er kun 2 og en halv s. for Arket; paa Skrivpapir koster den 5 Mk. og indbunden 20 s. mere, og faaes hos Hofboghandler S. Poulsen, Antoniistræde No. 324 og 325. ge Berlinske Jndbyggeres indstændige Begiering og Fore i stilling til Stadens Præsidenter, angaaende saa vidt. det staaer til dem, at forebygge de alt for høie Priser paa Levnetsmidler og Stadens fuldkomne Ødelæggelse. Ogsaa brugbar for andre Stæder og Lande; da man heraf kan see hvad Politie=Anstalter formaae, hvilke Egenskaber der udfordres hos en Politiemester, hvorledes Politiebetienterne burde organiseres, hvad Skade Høkerne stifte, hvorledes Dyrtid kan afhielpes, hvad Taxter formaae og hvorledes deres Overtrædelse burde straffes, hvad Nytte Korn magasiner kunne giøre, og endelig viser denne Piece tydeligen, at der og Jndbyggernes Lyksalighed i den preussiske Stat kan siges: Det er ikke alt Guld som glimrer. Den koster 1 Mk., heftet 2 s. mere, er tilkjøbs i Klosterstræde No. 59 hos N. Christensen. roces og Dom ved Hof= og Stadsretten i Sagen: General P. fiscal Skibsted paa Embeds Vegne mod Madam Svare og Studiosus Winding, som Forlægger for Ugebladet Vækkeren; (hvilken Sag af Justitien er indstevnet til Høiste=Ret.) Motto: La perfecution contre les livres ne frit qulirtiter legenieelle ne fruraitempecher, ni meme retarder les revolutions, qusopereront, de fikele an fiele, dans 'sprit general; faaes for 2 Mk. i Store Kannikestrædet Nr. 39. Sammesteds faaes Vækkeren No. 1, 2 og 3 for 6 s., og den berømte Professor Stuwes, Afhandling over Oprør og oprørske Skrivter, paa dansk for 24 s. hos Hofbogtrykker Schulz i Høibroestrædet Nr. 64 faaes fol Higende: Begyndelsesgrunde til Naturlæren ved Kammerherre og Hofmarskal Hauch, 2 Dele 2 Rdlr., indb. 15 Mk. - Naturen betragtet efter Bonnets Maade af Tyge Rothe. 6 Dele, complet 4 Rdlr. 3 Mk., indb. 5 Rdlr. 3 Mk. - Marezolle Andagtsbog for Fruentimmer, 2 Dele 8 Mk., indb. 11 Mk. Riste Anviisning for Skolelærere i de lavere Skoler, af Mag. Hasse, 4 Mk., indb. 5 Mk. - Den retskafne Familie, et Forsog til den huuslige Andagts Befordring, især med Hensyn til den voxnere Ungdom, af Hr. Pastor Liebenberg, 24 s., indb. 40s - Rahbeks prosaiske Forsøg, 3 Dele, 9 Mk.; indb. 2 Rd.; sammes poetiske Forsøg, 1ste Deel, 3 Mk. 8 s.; sammes danske Tilskuer, 4 Aargange, 8 Rdlr. - Baggesens Reise, 2 Dele, 10 Mk., indb. 2 Rd.; sammes Ungdoms Arbeider, 2 Dele, Rdlr., indb. 8 Mk. - Samling af Oversættelser til Nytte og og hendes Datter, eller Christian den Andens Kierligheds HistoFornøielse, 4 Dele, 2 Rdlr., indb. 14 Mk. - Mad. Sigbrinrie, oversat af Munthe, 2 Dele 1 Rdlr., indb. 3 Mk. - Efterretning om den franske Revolution, 2 Dele, 9 Mk., indb. 11 indb. 1 Rdlr. - Pontoppidans Magazin for almeennyttige Mk. - Over Omgang med Mennesker af Knigge, 5 Mk. Bidrag til Kundskab om Jndretninger og Forbedringer i de Kongelige danske Stater, 2 Dele, 13 Mk., indb. 16 Mk. - Heibergs Skuespil, 2 Dele, 2 Rdlr. Skrivp. 16 Mk., 3die Deels 1ste Hefte 4 Mk. 4 s. Trykp., Skrivp. 5 Mk. 4 s. - Nyeste Samling af Skuespil til Brug for den Kongel. Skueplads Dele, 3 Rdlr. 2 Mk., indb. 4 Rdlr. 1 Mk. - Pligtankeret, 1ste Aargang 8 Mk., indb. 9 Mk. 8 s.; sammes 2den Aargangs 1ste og 2det Hæfte, af Hr. Biskop Balle. - Poetiske Samlinger af et Selskab, 1ste Bind, 5 Mk., indb. 1 Rdlr. 8 s. - Land væsenets Commissions Forhandlinger, 2de Bind, 4to, 4 Rdlr. indb. 5 Rdlr. - Beskrivelse over Frideriksborg og Kronborg Amter, af Conferentsraad Hansen, 2 Mk. 8 s., indb. 3 Mk. 12 s. Mindemærkerne paa Jægerspriis, 1ste Deel, 4 Rdlr. 4 Mk. 2den Deels 1ste Hæfte 3 Mk. - Luxdorphiani og Langebekiana begge 11 Mk., indb. 13 Mk. - Genses Mathematik med Figurer og Logarithmer, 7 Mk., og uden Logarithmer 5 Mk. indb. 1 Mk. mere. - Campes Ledetraad ved den christelige Underviisning, 24 s., indb. 2 Mk. 8 s. - Dagens Anliggender, et Ord til Danmarks selvtænkende Mænd, af J. E. Berger, 16 s., hæftet 20 s. - Procedure og Dom ved Hof= og Stadsretten i den af Generalfiskalen anlagde Sag angaaende Visen; Vor Klub er dog en herlig Sag a., udgivet af P. A. Heiberg, 20 sk., heftet 24 s. - Kammerherre Suhms historiske Værk, den critiske Historie 5 Bind, complet, og den danske Historie 6 Bind, begge koster 27 Rdlr. Simer levede for Evigheden, ved Forfatteren af Hallod2 lykkelige Aften, 2 Dele, har nu forladt Pressen, og koster paa Postp. 8 Mk., paa Trykp. 6 Mk., og indbunden i smukt Velskvind i Mk. 4 s. mere; og faaes hos Hofboghandler S. Poulsen, Antonistræde No. 324 og 325. - Overalt i Bogen, ville Læserne finde Dyden albildet som eeneste Moder til Selvtilfredshed og Feiltrin, som Kilden til Kummer; allevegne vil den henrivende Forfatter bøie Hiertet til Velvillighed, Skaansell, Broderfølelse, kort til sand Menneskelighed mod den Feilende og Ulykkelige. Nuridisk Lommebog for Aaret 1795 af Hr. Assessor Ba rends, har nu forladt Pressen, og bliver i disse Dage tilligemed Jris for December tilbragt de Herrer Subskribenter, som holde Statistisk-Juridisk og Litterarisk Bibliothek Dersom denne Juridiske Lommebog skulde finde Publikums Bifald, skal ved Slutningen af ethvert Aar for Eftertiden en saa an følge. Lommebogens Jndhold for i Aar er: 1) En Dagbog for Aaret 1795. 2) Om Arvebogen af sal. Konserenceraad Ancher; 3) Hvad er Borgerens Pligt med Hensyn til at forskaffe Lovene Agtelse, af Hr. Assessor Barends; Tale i det Juridiske Selskab af Hr. Prokurator Dreyer; 5) Om Arv efter Naturens Ret, en Tale af Candidatus Juris Wiborg; 6) Konferenceraad Peder Kofoed Auchees korte Biographie, af Hr. Assessor Barends; 7) Juridiske Anecdoter; 8) Udsigt over Lovgivningen 1794; 9) Nyheder, udkomne juridiske Skrifter, Befordringer, Dødsfald, og Litterariske Tribral=Begivenheder. Titlen er ziret med Kofoed, Anchers Silhouette. Bogen er 12 og et halvt Ark stor, trykket med fiin Stiil paa fiint Trykp., og koster heftet i kouleurt Postpapiir 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og paa Skrivp. 4 Mk. 8 s. hos Hofhoghandler S. Poulsen, Antonsstræde No. 324 og 325. følgende Skrivter, udarbeidede eller oversatte af Hr. Dei canus Odin Wolff, ere hos mig som Forlægger, bestandig at bekomme for vedtegnede Priser: 1) Engelsk Læsebog, indeholdende en Samling fortrinlige prosaiske og poetiske Artikler, af Brittaniens meest herømte Forfattere, med den engelske Text paa den erne Side og ordret Oversættelse paa den anden Side, i alt indrettet til at lette dem Arbeidet, som har Lyst at læer Sproget, endog paa egen Haand, stor 8vo. 7 Mk. - 2) Fransk Læsebog, med hosføyet ransk Oversættelse af de vanskeligste Ord og Talemaader; det hele Jndhold udmærker sig ved Leihed, Moersomhed og Afvexling for Ældre og Yngre, Trykp. 3 Mk. - Postp. 4 Mk. - 3) Latinsk Læsebog med forklarende Anmærkninger; baade unge Mennesker vil her finde Veienket t. naar de igientage Lexionen efter Lærerens Giennemgaaelse, og ældre Studerte, som maaskee ønskede at ove sig i Sproget, vil her finde en tækkelig latinsk Blomstersamling, som de kunde læse uden Hovedbrud, 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Postp. - 4, Tydsk Læsebog for Børn, en Samling udvalgt Porsie og Prosa af de bedste Børneskrifter, ledsaget med dansk Oversættelse af de vanskeligste Ord og Talemaader, og saaledes indrettet, at den tillige er afvexlende og moerende for Ældre, 2 Deele 6 Mk.; 2den Deel kan og bekommes særskilt for 3 Mk. - 5) Menneskeets physiske Beskrivelse, af det Hollandske; denne lille Afhandling indeholder en tydelig og anderholdende Beskrivelse over det menneskelige Legems Bygnings indvortes og udvortes Deele Postp. 32 s. - 6) Botanik for Fruentimmer i Breve, af J. J. Roussean, Skrivp. 36 s., Trykp. 28 s. - 7) Vers og Profag, en Samling komiske Fortællinger, Sange og Efterligninger, og alvorlige Poefler, Tidstykker og Satyrer, Skrivp. 4 Mk. Trykp. 3 Mk. - 8 Nyttige Kundskaber for Ungdommen, et moerende og passende Foredrag; de alvorligste Kundskaber og videnskabelige Underviisninger, som findes adspredte i Weyses fortrinlige Værk: der Kinderfreund, ere her samlede med fornødne Forkortelser og smaae Forandringer, Trykp. 72 s. - 9)