Aalborg Stiftstidende, 1830-02-24
Nyeste Post-Efterretninger. Grækenlands Anliggender vedblive at beskjæftige saavel Cabinetterne som Journalisterne, men det synes for Øieblikket af alle de derom meddeelte Efterretninger at være klart, at denne Sags Afgjørelse nu er stemmelig nær og af nogle synes det endogsaa, som om den allerede var afgjort. En Skrivelse fra det Brandenborgske af 14de Februar taler om en Deel Courerer, som ere passerede igjennem Berlin til Paris og London med Depescher, disse Anliggender betræffende. Efter samme Skrivelse skal en høi Person i et Nabo kongeriges Hovedstad, (formodentlig Storfyrst Constanfiin i Warschau, have yttret, at hvis man havde hjort ham til græsk Keiser i Constantinopel, saa vilde man nu ikke have havt nødig at lade Englænderne sende en græsk Konge til Morea." Dette bliver dog nok imidlertid Enden paa Sagen, thi i en Skrivelse fra London af 31te Januar hedder det med bestemte Ord, at Valget af Grækenlands Regent nu var afgjort, og at Navnet Prinds Leopold af Coburg er optaget i den Protocol, som handler om den nye Stats Regjeringsform. Prindsen skal føre Titel af len souverain Fyrste af Grækenland og gaae sin ærefulde Bestemmelse imøde, saasnart nogle Punkter, som angaae Grev Capodistria, ere berigtigede. Greven skal ikke forlade Grækenland, som det tidligere heed, men beklæde en Præsidents og Kantslers Værdighed, hvilet Resultat ikke lidet vil overraske Grevens Modstanere, som allerede troede ham fjernet fra Forretninnerne og belavede sig paa at giengielde hans Fortjene er af Grækenland med Utaknemmelighed. Da en Skrivelse af lignende Jndhold, som endogsaa tilføier, ser Definitiv=Protocollen, angaaende Grækenland, er Undertegnet af de 3 forbundne Magters Befuldmægtigede, indeholdes i den preussiske Statstidende, saa er der vel liden Tvivl om, at Sagen saaledes er afgjort, og de Stemmer, som hist og her paa Papiret hæve sig imod denne Afgjørelsesmaade, ville vel kun faae liden Jndflydelse. Der skal have dannet sig Foreninger paa forskjellige Punkter i Grækenland, navnligen i Navarin, Koron, Patras o. s. v. for at oversende den forestaaende National-Kongres Protestationer imod ethvert Forslag, der gaaer ud paa at paanøde Nationen en fremmed Souverain eller hvilkensomhelst Regjeringsform uden at dette først er overlagt af Folkets Repræsentantere. "Vort Fædrelands nærværende Tilstand - hedder der blandt andet - kan i dets Jgienfødelses Øieblik paa ingen Maade være skikket for det monarkiske Princip, som udgjør Basis for Regjerings forfatningen i det øvrige Europa. Endnu mindre tilstæder den almindelige Forarmelse, hvori Nationen er nedsunken, at udrede de uundgaaelige Omkostninger, som udfordres til at opretholde den Kongelige Værdighed, under hvilken vi maaskee turde befinde os endnu ulykkeligere end vi vare det under Tyrkernes Aag. En 10aarig fortvivlet Kamps Anstrængelser have saaledes udtømt Befolkningens Pengekilder baade i Stæderne og paa Landet, at der vil behøves ganske særegne Foranstaltninger, hvis vore Saar skulde læges. Fremfor Alt behøve vi en Regjering, som er fjernet fra al Pragt og saalidet kostbar som mueligt. J saa Henseende turde maaskee en Forfatning, som svarer til Schweitzer-Forbundets, være den meest passende for os. J det Hele vise disse Efterretninger, at Grækerne bestandigen nære en, dog nok i det Hele ugrundet, Mistillid imod deres høie Beskyttere, især imod England, om hvis tvetydige Politik imod Grækenland fra Begyndelsen af Kampen til den Dag i Dag, den offentlige Mening udtaler sig uden Skaansel. "Britterne - saaledes siger man høit - have, ligesaalidet nu, som tidligere, vort sande Vels Befordring for Øie. Deres Jntriguer ere den egentlige Foranledning til den Blodsudgydelse, som endnu hersker paa Candia, saavel i de af Tyrkerne besatte Stæder, som i Grækernes Districter befindes engelske Emissairer, som opmuntre begge Partier til Fortsættelsen af en Kamp, som sandsynligviis først vil ende med begge Folkeslags Udryddelse der paa Øen." Ved denne Stemning i Gemytterne kan man altsaa ikke undre sig over, at Lysten til at emigrere tiltager mere og meere hos Hellenerne og nogle nogenlunde velhavende Familier træffe virkelig Anstalter, til at ombytte deres Fædrenehjem med de sydlige russiske Provindser, og nedsætte sig navnligen i Odessa Ang. Zeit. har maattet optaget følgende Skrivelse fra Wien: "Med ikke ringe Forundring har man her læst en Artikel fra den Serviske Grændse af 18de Januar, hvis Concipist synes at have lagt an paa, at vække nye Bekymringer og Uro over Varigheden af den i Orienten saa heldig gjenoprettede Fred og at udbrede disse igjennem et meget læst Blad. Den hele Artikel- Stedet hvorfra den er dateret, maa nu være sandt eller opdigtet - er fra Begyndelsen til Enden et Sammenvæv af Opdigtninger og ugrundede Paastande, der staae i aabenbar Modsigelse med de Efterretninger, som flyde af de tilforladeligste Kilder.