Jyske Efterretninger, 1810-04-19
J. 8. Da Vi erkiende, som en ufravigelig Grundsætning, at frit Skib giør fri Ladning, saa forbyde Vi paa det alvorligste de med Kaperbreve forsynede Krydsere at opbringe noget Skib, tilhørende neutrale eller i venskabelig Forbindelse med Os staaende Magter, hvem Ladningen end maatte tilhøre, naar de til Skibet og Expeditionen hørende Papirer befindes at være i vedbørlig Orden, og Skibet ikke er ladet med Krigscontrabande, bestemt til de under storbrittannisk Herredømme værende Riger og Lande, ei heller iøvrigt, efter 6te J. Opbringelse underkastet. H. 9. Ligesom frit Skib giør fri Ladning, saa drager, og Skibets Ufrihed Ladningens Ufrihed efter sig. §. 10. De Papirer, som, efter 3de C., bør findes i behørig Orden paa Skibet, ere følgende: a) Søepasset, udstedt af det Lands Regiering, hvoraf Skibseieren er Undersaat, eller, efter samme Regierings Befaling, at en dertil autoriseret Øvrighedsperson. J dette Documents Sted kan dog ogsaa antages ethvert andet lovligt Document, hvorved Skipperen af den Regiering, hvis virkelige Undersaat han er, umiddelbart eller middelbart er autoriseret til, paa den nærværende Reise, at føre det neutrale Flag, han bruger. b) Skibets Bil eller Bygningsbrev, og saafremt den, der har ladet bygge Skibet, har afhændet det til en anden, da tillige Kiøbebrevet eller Skiødet, med mindre Samme indeholdes i eet Document. Skulde Skibet forhen være opbragt som Prise, og som saadan condemmeret, da giælder Condemnations=Acten istedet for Biilbrevet, samt ligeledes for Kiøbebrevet, dog ikkun naar den over Skibet afholdte Auction forretning eller andet Overdragelsesbeviis er tilføiet Condemations=Acten. For Skibe, som, efter at være formeligt condemmerede i en fremmed Stat og sammesteds kiøbte af Neutrale, derfra afgaae ballastede til deres Hiem, bør Condemations=Ac len, med tilføiet Auctionsforretning eller andet Overdragelses=Beviis, antages istedet for samtlige ellers befalede Papirer, Skibsjournalen undtagen. c) Et Maalebrev, hvilket skal være udstedt af den til Skibes Maaling der, hvor Skibet angives at have hiemme, beskik skede Embedsmænd, og stemme med Passet, eller med det Document, som træder i dettes Sted. d) Eqv page rulle eller Folkeliste, vedbørligen attesteret af vedkommende Embedsmænd, samt behørig Rigtighed for alle paa Skibet sig befindende Personer, der ikke i forom mældte Document ere indførte. Eqvipagerullen bør fremdeles godtgiøre, at hverken Capitain eller Styrmand, eller nogen paa Skibet ansat Cargadeur, Factor eller Commis, eller meere end 1/4 af Besætningen i det Hele, ere storbrittanniske Undersaatter. e) Told- og Clareringsseddel, som bør vise, hvor Ladningen er indtaget, og hvorhen den er bestemt. f) Certepartie og Connossement over Ladningen, eller, hvis intet Certeparti har været oprettet, da blot Connossement, hvoraf bør kunne sees, hvorhen den er bestemt. Og endeligen 8) SkibsJournal for den hele paa det producerte Pas gjorte Reise, med Undtagelse for saadanne Skibe, som blot fare fra een øserstøisk Havn til anden. §. 11. Som gode Priser skulle ansees: a) alle de Skibe, der aabenbart tilhøre den storbrittanniske Krone, eller storbrittanniske Undersaater, i hvilken Verdensdeel disse end maatte boe; b) de Skibe, som bruges til Smughandel paa eller fra Storbrittannien eller de Sammes Besiddelse værende Lande, ved, formedelst simulerede Ud= eller Jndclareringer, at seile til de nævnte Lande fra saadanne Stæder, hvor ingen Udklarering til Samme tilstedes, eller fra disse Lande til et Sted, hvor ingen Jndclarering derfra tillades; c) de, som enten heelt eller tildeels ere ladede med Krigskontrabande, der befindes at være bestemt til storbrittanniske Havne, eller og have ombord Officerer eller Krigsfolk som ere antagne eller skulle antages i Fiendens Tieneste, saa og de Skibe og Fartøier, der maatie nærme sig en Esqvadre, som bloqverer en dansk Stad, Havn eller Provinds, for at drive Handel med Fienden, eller for at bringe Denne Proviant eller Mundprovisioner; d) de, som med væbnet Haand og Magt sætte sig til Modværge mod Kaperens Anholdelse. Ligeledes og de Skibe, hvilke uagtet deres Flag er at ansee som neutralt, saavel i Henseende til Storbrittanien, som til de med Samme frig førende Magter, dog i Nord= eller Østersøen have afbenyttet engelsk Convor e) det danske, norske eller andet med Hensyn til Storbrittannien fiendtlige Skib, som efter at være taget af Fienden, giennerobres fra denne. For saadan Reprise tilkommer Recaptenren 1/2 Deel af det gienerobrede Skibs og Ladnings Værdie, hvad en ten Samme tages tilbage før eller efter 24 Timers Forløb, og de 1/2 Dele tilbagegives Eieren. Skeer derimod Reprise eller Gienerobring af saadanne Skibe, der saavel i Forhold til Os som til Fienden ere neutrale, da bliver Recapteuren at tillægge en billig Belønning for sin havte Fare og Møie, efter Rettens Skiøn.