Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-23
J Lollands-Falsters Stiftstidende Nr. 129 for 12te August, d. A. har en Jndsender, som kalder sig en Beboer af Vaaelse Sogn, berettet Almeenheden, hvorlunde Eieren af Valdnæssegaardhar bidraget sin Skjærv til at lindre fattig Mands trange Kaar under dette Aars høie Kornpriser. Men førend jeg gaaer videre ind paa Sagen, maa jeg først erklære, at det ingenlunde er min Hensigt med denne Artikel, at berøve Hr. Hansen noget af den Ære, han mulig kan tilkomme, forsaavidt han har bidraget til at lindre hans fattige Medbrødres tunge Kaar, thi var dette min Hensigt, da vilde jeg kun ligefrem opfordre Vaaelse Sogneforstanderskabs velærværdige Formand til at overgive til Offentligheden to Actstykker eller Udskrifter af dets Forhandlingsprotocol for tvende Møder, som ere afholdte i December Maaned 1846, hvor denne Sag blev discuteret, – nei ingenlunde; jeg vil kun for dennegang beskjæftige mig lidt med hans Bassunblæser, men derimod lade Hr. H. selv staae udenfor Sagen, som en i denne Henseende sagløs Mand. Altsaa, Brevskriveren beretter os, at Hr. H. har ved at opføre en Dæmning over Stranden beskjæftiget 16 til 18 af Vaaelse Sogns fordetmeste jordløse Huusmænd, og derved sat en betydelig Mængde Penge i Omlød. J denne Beretning har Brevskriveren ansat Antallet af Vaaelse Huusmænd, som arbeide paa Hr. Hansens Dæmning, omtrent fire Gange for høit (han har baaret sig af ligesom Nathanson, da han opsummerede Danmarks Smørfjerdinger); thi jeg, der har et nogenlunde Bekjendtskab med Forholdene, som jeg har erhvervet mig ved en Handelsreise med Svovlstikker her paa Falster, kan forsikkre Publicum om, at der har kun arbeidet 5 Mand af Vaaelse Gods paa Hr. H.s Dæmning, og hvoraf den Ene endda maatte forlade Arbeidet først i Juni Maaned og søge andet Erhverv, fordi han ikke kunde ved sin Fortjeneste ernære sig og sin Familie, altsaa fra Juni Maaneds Begyndelse kun 4 Mand. Den Ene af disse 4 er en velstaaende Huusmand paa Kongens Vaaelsegods, og for at holde de øvrige 3 jordløse Arbeidere paa Benene har Vaaelse Sogns Gaardmænd maattet overlade dem endeel Korn til meget nedsatte Priser, nemlig fra 3 til 6 Rbd. pr. Tdr. Rug, og fra 2 til 4 Rbd. pr. Tde. Byg, thi deres Fortjeneste har kun været omtrent 1 Fjerdingkar Rug daglig paa egen Kost indtil August Maaneds Begyndelse, men fra den Tid skal Fortjenesten rigtignok være noget bedre. Men hvor blive nu de store Capitaler af, Hr. H. skal have sat i Omløb i Vaaelse Sogn, Stik nu dette Udspil, Hr. Brevskriver, og spil saa igien, Men jeg vil dog heller ikke gjøre Hr. H. Uret, thi han skal ikke have været utilbøielig til, ved Contractens Afslutning om Dæmningens Opførelse, at betale 4 Skilling pr. Læs, men Huusmændene, foretrak en bestemt Sum. Nok en Blomst. Siden Fastelavn, siger Brevskriveren os, har Eieren af Valdnæssegaard overladt enhver af Gaardens Huusmænd (som Alle ere forsynede med Jordlodder) Fødekorn af Rug og Byg til 5 Rbd. Tønden, og saaledes udmaalt 50 Tdr., foruden Sædekorn; men det kommer nok igien, sagde Manden da han fedede sine Sviin med Flæsk. Denne Phrase, ifald Brevskriveren ikke har baaret sig af ligesom med Huusmændene, eller Nathanson med Smorfjerdingerne, nemlig taget det 4 Gange for høit, synes ved første Øiekast at glimre, men lidt nærmere beseet gjør det dog Hr. H. ikke synderlig Ære for hans Administration med hans Jordegods; thi naar en Godseier skal fød alle sine Vasaller, som har Jord, saa at sige paa Haanden, ligesom hans andre Arbeidsdyr, dog uden Sammenligning, og ovenikjøbet laane den Sædekorn, da maa der ufeilbarlig stikke en eller anden Feil i Bestyrelsen. Nogle ville mene, at Feilen bestaaer deri, at Huusmændene maa forrette 2 Hovdage hver Uge i Høsten og Efteraaret, og følgelig ikke kunne søge nogen Fortjeneste ved at høste eller tærske, hvorimod en Mand, som raader over sin egen Arbeidskraft, kan ialmindelighed i Høsten og Tærske tiden fortjene 6 a 7 Tdr. Korn, foruden Kosten. See, der er Flæsket betalt, Hr. Brevskriver! M. M., Svovlstikkefabrikant,