JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
kiøbenhavns Extraordi RATION Af 22 November. Raadhuus ved Ad Min Herre! Fra Constantinopel. skrives, at mand sammestæds i alle Sælskaber. intet andet raisonerede over, end at Krigen burde holdes ved lige med Rusland og det Østerrigske Huus, (endskiønt de Tyrkiske nu vare meere tiente med Fred end Krig,) eftersom de fleeste ordinaire Folk og den gemeene Almue vare saa forbittrede paa bemeldte 2de Puissancer, at at de før vilde tilsætte all deres Formue, end mand uhævned skulde legge Vaaben ned; af denne Aarsage har Store Sultanen, siges der, nolens volens maattet give denne Ordre, at Mands Personer fra 20 til 35 Aar allevegne i de Ottomaniske Staatter skulde enroulleres, og desuden lade formeere Arbeyds-folkene i Arsenalet deres Antal med 800 Mænd, for at sætte den Flode i Stand, som mand agtede at skikke udi det sorte Hav, ja endogsaa beordre at holde adskillige store Sultaner færdige til at bruges i det hvide Hav, i fald Republiqven Venedig skulde faae Lyst til at melere sig i nærværende Krig, og saaledes, som det gamle Ordsprog lyder, søge at fiske i de rørdte Vande. Fra Niemirow berættes, at Congressen aldeles skulde være ophævet, og de Tyrkiske Gesandter i største hast derfra bortreyste, af Frygt for at falde i Store Sultanens Unaade, hvis stricte Ordre var indløben til dem, om ey at handle videre om Fred med de Romersk Keyserl. og Russiske Ministrer, der ligeledes straxen efter de Tyrkiskes Bortreyse skulde være retournerede til deres Hoffer. Fra London forsikkre mange Berætninger, at Venskabet imellem Kongen af Stoore-Britannien og Printzen af Wallis med første vilde komme Stand, eftersom saa mange høye Mæglere arbeydede ivrigen derpaa, og at Deres Majestæt stæt torde give Cron-Printzen igien sin sædvanlige Guarde, saasnart denne begav sig i det Nordfolkiske Palladtz.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Fra den Haag confirmere sidst indløbne Breve, at Stridighederne imellem de Spanske og Engelske Hoffer tage til meere og meere, saa at de Spanske virkelig, efter eendeel Berætningers Forlydende, havde begyndt Fiendtlighed i America imod den Engelske Nation, og dersom dette er saaledes i sig selv, har det Stoore-Britanniske Hof Aarsag at frygte for en dobbelt Uroe, nemlig baade i Westindien og Europa; thi hvoveed om de Spanske ikke have Øye tilligemed paa Gibraltar og Porto-Mahon, hvorfore det maae vel ey være for intet, det General-Brigadier, Anstruther, Gouverneuren af Minorea er beordret straxen at gaae hen til sin Post, saavelsom og, at mand giør Anstalter til adskillige Orlogs-Skibes Udrustning. Jmidlertid vilde nogle debitere, at den Spanske Minister ved det Engelske Hof, udi eendeel Conferencer med Mylord Harrington, Walpole og siden med Deres Stoore-Britanniske Majestæt selv, havde gjordt adskillige Forestillinger imod den Succurs, som mand var sindet at henseende til de Colonier Georgien og Carolina; mens saavidt rimeligt synes, vil vel det Engelske Hof ey lade sig meere noget indprædike, nu Spanien intet havde viist i Gierningen af alt hvad hvad som var lovet, mens allene søgt at vinde Tiden, og ved god Leylighed paa eengang at bryde løs. Med andre Hagiske Breve, rapporteres, efter visse Tidenders Formæld, det den regierende Hertug af Modena, Reynaldus, af det Huus, Este, i sin Alders 83 Aar, i hans Residence-Stad Moden ved Døden var afgangen; samme Herre var fød den 5te April 1655, og succederes nu af sin Søn, Francisco Maria, som opholder sig ved den Keyserl. Armee i Ungern. Med andre Jtalienske Breve fornemmes, at Corsicanerne skulde have tilstaaet den saa kaldede Kong Theodor en frivillig Gave paa 100000 Rdlr. og at denne haver givet den tilforn ommældte Ridder-Orden Navn af den Himmelske Protection, om hvilke Tings Sandhed dog tvivledes formedelst adskillige ugrundede Omstændigheder, som fuldte med disse Relationer.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Fra Wien forlyder, at Feldt-Marschallen, Greven af Seckendorff sidder arresteret i sit eget Huus under Opsyn af 2 Ober- og 2 Under-Officerer; hertil, sige endeel, Aarsagen var denne, at Deres Excellence havde paa sin egen Risico uden Keis. Ordre foretaget adskilligt, i sær ved Bloqvaaden, for Widdin, hvor hand det Khevenhullerske Corps skulde have svækket, og derved vaaren skyld i, at Bloqvaden maatte ophæves, saavelsom som alt det Ulykkelige, som siden er skeet, hvoriblandt Fæstningens Nissa Overgift til de Tyrkiske ikke regnedes for det mindste. Mand forsikkrer og, at Feldt-Tøyg-Mesteren Baron Schmetton ligeledes til Ofen skal være arretteret.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Grev Khevenhuller er efter Forlydende til det Keyserl. Hof hiemkommen. Den Franske Resident Monsr. Estang confererede ofte med det Keyserl. Ministerio, og sluttede endeel, at desligeste Conferencer angik Fredens Slutning, hvor til Deres Allerchristeligste Mayst. alt for længe siden havde tilbudet sin Mediation med saadan Erklæring, at hand allerne vilde udvirke et anstændigt Forlig imellem de stridende Puissancer, uden at mand skulde have nødig at anstille nogen Kongres. Fra Armeen haves ingen anden Efterrætning, end at de Posteringer, som vare udstillede næsten lige under Widdin, var igien trokne tilbage, at den fiendtlige Magt beregnedes paa 100000 Mand, hvorpaa dog andre vilde tvivle, eftersom de Tyrkiske forstode nu nok saa vel som andre at udspreede falske Rygter; imidlertid skynder mand sig ved det Keyserl. Hof med at giøre Contra-Anstalter, for at hindre Fiendens fleere Progresser og Streifferier, og desuden søger at bekomme Hielpe-Trouper fra adskillige mægtige Fyrster, iblant hvilke Deres Store-Brittaniske Mayst. skal være een, der har tilbuden sig at assistere det Romersk Keyserl. Hof med et temmeligt stærkt stærkt Corps, som i tilkommende Vaar meentes at skulde marchere til Ungern. Fra Stokholm haves, at den forventende Franske Gesandtes, Hr. Greve Severins Bagage ankom der lykkelig den 5 hujus, at Greven selv agtede med en Post-Jagt at seyle fra Stralsund over til Y stædt, og siden reyse did til Lands. Som Ordet gaaer, skulde bemælte Minister have inCommissis, at slutte en Subsidie-Tractat med den Svenske Crone, saaog at bringe ved nyttige Forestillinger, en Societet til veye imellem det Svenske og Fransiske Ostindiske Compagnie. Her fra Kiøbenhavn berættes, at den 15 Nov. 1737. haver Hands Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Geheime-Raad Frederich Raben til at være Stiftbefalings-Mand over Laaland og Falster, samt Amtmand over Aalholm, Halsted og Mariboe-Closters Amter udi Stift Amtmand Peter Neves Sted, som samme Dag til Stiftbefalings-Mand over Aggershuus Stift og Amtmand over Aggershuus Amt er beskikket.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Samme Dag er Nicolai Hellevad med virkelig Cammer-Raads Caracter gratificeret. Endnu samme Dag er Second-Lieutenant Baron Jens Gyldencrone med Capit. Lieutenants Caracter allernaadigst gratificeret. Desligeste Christian Ulrich Toftegaard allernaadigst bestilt at at være Takke-Loftes-Skriver ved Holmens Takke=Loft. N. N. Avertissements.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Hermed bekiendtgiøres, at fra førstkommende Nye Aars Dag bliver det stemplede Papiirs Contoir forflyttet og holdet i den Gaard her i Staden bag Canalen ved Holmen tvert over for det Kongl. Commissariat, som ligger nest op til Vel-Edle Hr. Banco=Commissarie Just d. Hemmert Gaard, hvor alle Vedkommende, som maatte behøve Stemplet Papir fra nest tilstundende Nye Aars Dag, sig derom vilde behage at adressere. End gives tilkiende, at den uden paa Stadens VesterBroe beliggende og af forrige Kiøkken-Jnspecteur Ex. Rasmus Holders opbyggede nye Gaard, som nu besiddes og beboes af Kongl. Majestæts Hof=Skriver Oluf Ly gaard, bliver fra Nyt-Aars-Dagen 1738, ledig, og med Eyermandens Friehed at lade brygge og brænde, og sælge Øll og Brændeviin i store og smaa Parthier inden og uden Huuset, kand til forskrevne Tiid strax bekommes til leye at flytte ind udi. Ved Gaarden er et vel apteret Bryggers med Redskab til at brygge og brænde udi, to tørre Kieldere, Gaardsrum, Stallerum til 14 Heste, 2 Remiser, mange smukke Værelser, 7 Kackel ovne med andet meere, som af den Lysthavende kunde nærmere tages i Øyesiun, og hos Stedets Eyere Sr. Oluf Lygaard om Leye=Conditionerne nærmere Underrætning indhentes og endelig Aftale tages.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Den 1ste Classe af det de Fattige til Beste oprettede Kiøbenhavnske Lotterie er den 14de og 15de i indeværende Maaned udtrokken. Gevinsterne udbetales af vedkommende Collecteurer den 27 Nov og efterfølgende Dage. De i denne Classe ey udtrokne Lodder, bliver fra den 20 Nov. til 24 Dec. 1737. begge inclusive til anden Classe, hver Lod med 2 Mark Danske, imod den i Hænde havende Lod=Seddels Udlevering hos Collecteuren, hvor hvor Lod Seddelen er tagen, fornyet, Forsømmer nogen denne til sine Lodders Appel berammede Tiid, ere slige Lodder til de Fattige u-paa ankelig forfalden, og disse Lodder bliver strax til andre Liebhabere, de Fattige til Beste, soldt og overladt. De i fremmede Stæder sig opholdende Collecteurer, holder sig i alle Maader denne determinerede Tiid efterretlig, saa at deres Regnings Slutning over den besørgede Appel til anden Classe uden mindste Ophold eller Udflugt her i Kiøbenhavn den 23 Dec. med den ridende Post gandske sikker kand indtræffe. Gevinsternes Melange til anden Classe skeer den 2 Jan. 1738. og strax derefter paa selv samme Dag bliver den anden Classes Trækning u-seilbarlig foretagen. Gives Publico tilkiende, at en Skriver=Tavle eller Brev-Taske af Skind er savnet fra den 18 til den 19 Novembr. sidst afvigt, med adskillige Documenter udi, nemlig: Wexel=Obligationer, Reverser, Noticer, Qvitteringer; Jtem fire Lotterie=Seddeler: 1. afbrændt Templin. Vihl, i dito Herr Wandes beliebt, H. W. 1 dito Holger Seidelin, Thorup. i dito Sal. Niels Kraths Enke Prehn. Fire Prænumerations=Seddeler Joachim Blanckenborg. Ch. Groth; Beviser paa Documenter til Tinge, indgiven Mandagen den 18 hujus, vilde behage at anmælde sig hos Jochum Blanckenborg i Compagnie=Strædet næst ved Kongens Glarmester, imod vedbørlig Hitte-Løn. Gives hermed tilkiende, at Tiisdagen den 3 Dec. nestkommende, skal ved Frederichsborg Slot, i Hr. Slots=Forvalter Sparcks iboende Huus, eendeel gamle Materialier af Jern-Redskab, gammel Jern, gamle Vinduer, Dørre og deslige, paa offentlig Auction opbydes, og den Høystbydende vorde tilslagen; Thi vilde Liebhaberne paa fornævnte Tiid og Sted sig indfinde, da Auctions-Conditionerne der skal vorde bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-22
Udi Fortun-Strædet i Kielderen lige over for Sr. Biyls, ere gode friske Østers at bekomme, som nyeligen ankommen, for en billig Priis.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Fra den Haag forsikkres, at som der erfares, at Engelland har fattet den faste Resolution, at ville revangere sig paa de Spanske Kyst-Bevarere, og til den Ende allerede afskikket en god Deel Krigs-Skibe, saa var Deres Høymægtigheder faldne paa samme Tanker, og derfore ofte raadsloge om, hvor mange Orlogs-Skibe de endnu skulde udsende, til at conjungere sig med dem, som allerede ere udi Fahr-Vandet af Curassau, og hvad for Jnstruxer til Commandanten deraf skulde sendes. Heraf seer mand da, at Rebubliquen uden all Tvist agter lige saa stærkt, som de Engelske, at hævne sig paa den Spanske Nation, der baade optager Engelske og Holland. ste de ne. landske Skibe, erklærer dem for gode Priser, saaog røve og plyndre de, som de lade passere.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Den Hollandske Escadre kommer til at bestaae af 8 Skibe, som der siges; Ellers var mand begierlig efter at vide, hvad Deres Stoore Brittanniske Majest. vilde sige om det Svar, som de Keiserlige og Franske Hoffer havde gidet i den Julich og Bergiske Successions-Sag Med Breve fra Wien fornemmes, at Deres Keyserl. Majest. skulde have igientaget den forhen udgivne Ordre, om at holde en Commission over Greven af Seendorphs Opførsel, og at mand til den Ende skrev til Greven af Palfy, at hand paa det aller snareste maatte forføye sig til Wien, for at præ siddere udi benævnte Commission. Fra Donau-Strømmen. forsikkres med adskillige Wienske Breve, at den Keyserlige Armee var vel saa stærkt bleven forfuldt af de Tyrkiske, at den blev nød til at retirere sig under Stykkerne af Belgrad; mens at, da de Keyserl. sig der havde posteret Fienden ikke torde vove noget Angreb, men derimod langt heller overalt trok sig tilbage, hvorfore mange vare af den Tanke, at de efter Accoranens Tilhold torde begive sig i Winter Qvarteerer.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Med endeel Breve fra Neder-Elven, confirmeres, efter Spanske Tidenders Forlydende, at Deres Catholske Majest. virkelig skulde de have beordret Gouverneuren i Havana at begynde Fiendtlighederne imod de Engelske i America med et Jndfald paa Georgien, over hvilken Tidende de Engelske særdeles vare blevne allarmerede, og havde gjort de adskillige Anstalter til Modværn, som saa ofte ere ommældte.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Fra Warschau, mældes, at det Pohlske Senat allerede skulde have været adskillige gange tilsammen, for at holde Raad over de Propositioner, som Deres Kongel. Majest. af Pohlen, efter eendeels debiterende, dennem havde forestillet. Jndholden af bemælte Forslaug sagdes at være denne, at saasom baade Deres Romersk og Russisk-Keyserlige Majestæt havde forestillet Deres Majestæt, hvad Fordeel Republiquen Pohlen kunde have ved nærværende Uroligheder i Østen, dersom den ikkun med bevæbnet Haand vilde bane sig Veien dertil, saa havde Deres Kongl. Majestæt, til den Pohlske Nations Ære og Nytte resolveret sig til at lade 12 til 16000 Mænd Chur-Saxsiske Trouper conjungere sig med den Pohlske Crones Armee, og af sin egen Krigs Cassa salarere de samme, uden at de i ringeste Maader skulle vær Republiquen til Byrde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Sr. Johann Ludvig Abbestee giør herved bekiendt, at hand haver resolveret i førstkommende Januarii Maaned 1738. at antræde een saa lang og vidtløftig Reise, at hans Fraværelse vil vare henimod tvende Aar. Thi vil hand tienstlig have hans Debitorer erindrede, at de forinden hans Afreise vilde indfinde sig og afgiøre deres Debitum, J sær advarer hand alle Creditorer, som ikke med Pante Forskrivninger ere forsynede, at de deres Fordringer inden dette Aars Udgang vilde anmælde udi hans iboende Huus i Høybroe-Strædet; thi ifald saadant efterlades maa enhver tilskrive sig selv, om hannem nogen Ophold og Skade i Tiden tilvoxer.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-25
Hos Sr. Peter Casse, boende paa Hiørnet af Toldboe-Gaden ved Nye Havn, er at bekomme reen Holsteens Rug, Norsk Commen, adskillige af beste Sorter Aqvaviter, og Holsteens Boghvede-Gryn for civil Priis.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Kiøbenhavns Extraordi RELII. Af 29 November. Kund Min Herre!
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Fra Constantinopel haves endnu stille hen de samme Tidender om Frigens Fortsætning imod den Romerske Key see og Rusland; hvorved relateres, det 12000 Mand Recrouter, som alle i denne Stad vare værvede, skulde være sendt over den sorte Søe, og begive sig over Jsasacca til Sultanens Armee. At den Tyrkiske Keyser havde tilstaaet, efter ene endeels Sigende Janitscharerne og andre Trou per i Ungern dobbelt Sold, for at give dem Courage til at udholde en Vinter-Campagne imod de Keyserl. Krigs-Folk. Caimakan Kinperli, sige endeel, er udnævnt til commanderende Seraskier i Bulgarien, og hans Kigok at skulde følge ham som Caimakan, hvorfore og denne sidstbenævnte var bleven bestilt til en Bassa af 3 Heste-Rumper. Mand talte ellers om, at det Ottomanniske Hof var sindet at sende et stort Corpo Trouper, saa snart de først vare bleven med grovt Skyt forsynede, forStaden Oczakow, for at igientage den fra de Russiske, saa vel som og at den Crimmiske Chan ligeledes torde bekomme Ordre til at samle alle sine Horder, og dermed giøre et Jndfald i Ukrainen paa samme Tid, mand beleyrede ovenmeldte Fæstning. Printz Ragotski, som bekom for kort siden en god Mængde af Penge i Presents, holdte nogen Tid derefter sit offentlige Jndtog i denne Stad, og nød stor Æres Bevisning. General Bonneval skal staae høyt opskrevet i den Tyrkiske Keysers Naade, hvilket dømmes deraf, at hand nu virkelig er bleven promoveret til en Bassa af 3de Heste Kumper, Fra Paris meldes, efter Breves Berætning fra Delphinatet, at der var allerede falden saa stærk en Snee paa de Savoyiske Bierge, at de ey uden Fare kunde passeres. De Franske Regimenter at og ter, som skulde sendes til Corsica, skal nu virkelig være beordrede at marchere til Søe-Kusten, hvor de skulde indskibes. Endeel debitere, at paa deres Allerchrist. Majest. Ordre holdtes adskillige Conferencer imellem Keyserens, Kongens af Spanien, Don Carlos, Kongens af Gardinien Ministrer og Cardinal Fleury, hvorudi afgjordtes en og andre Vanskeligheder, som angik Fredens-Værk, saa at mand nu med første kand vente, at Freden vil vorde publiceret imellem det Wienske og Parisiske Hof, hvorom ellers saa ofte før er skrevet.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Fra den Haag confirmeres, at Admiralitetet sammestæds virkelig havde destineret 8 Krigskibe, til at bruges imod de som vilde forstyrre Handelen. Mand merkede, at de Preussiske Pfaltz og Sachsiske Ministrer, siden det Keyserl. og Fransøsiske Haffes Svar paa de General-Staatters FinalResolution om den Julich og Bergiske Successions Sag var indløben, gave nøye agt paa hvad Messures Søe-Magterne vilde gribe til; mens som de ikke havde ladet sig offentlig forlyde om noget desligeste for de Herrer General-Staatter, saa vare og den Hollandske Republiqves Ministrer i Berlin og Manheim bleven beordrede, ey at ind- eller udlade sig for nogen dets angaaende. Som nu det Dresden ske Hof absolute vilde indsluttes tillige med i den Forliigs-Tractat, som herom skulde op rættes, og, i fald saa ikke skeede, torde erklære alting for ugyldigt, ja kalde de Russiske til Hielp, for at soutenere sin Paastand, saa frygter mand, at meerbemeldte deelicate Affaire maatte endnu antænde en stærk Krigs-Lue, fald Congressen bliver frugtesløs, eller Cardinalen af Fleur ved sine Kunstgreeb ey bringer et Forliig til veye, imedens hand endnu lever, Ellers gaaer her et Rygte, at Frankerig vilde persvadere det Keyserl. Hof til at aftræde Hertugdømmet Luxemburg, ja at en Tractat i det Henseende imellem begge Hoffer var paa Tapetet; mens hvad Eqvivalent det første derimod skulde bekomme, derom meldtes intet. Med andre Breve fra den Haagforlyder, i følge af Londonske Breve, at den Spanske Ministre udi en Conference havde for stillet Hertugen af Newcastle, at det vilde ikke være med Engelands Jnteresse, at bryde med Spanien, eftersom den Stoore-Brittanniske Commerce derved gandske maatte gaae under; og at, dersom de Engelske absolute vilde bruge Magten, hand vidste forud, at Kongen hans Herre vilde lade confisqvere alle de Engelske Skibe, som i de Spanske Havne forefandtes, Uagtet nu denne Forestilling er gjordt af bemælte Spanske Ministre, holde de fleeste dog for, at en Krigs-Escadre vorder afsendt til Westindien, og at Kiøbmændene, som stærk derom solliciterer, vilde addressere sig med Hoffets Bevilgning til Parlamentet, for at fuldbyrde desto snarere deres Dessein.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Fra Belgrad. debiteres, at de Tyrkiske nedreve alle Værker, som de Keyserl. ved Widdin og omkring Nissa havde ladet opføre, og lode store Ord falde, siden de igien har gjordt her og der endeel Progresser. Ellers var mand i Værk med at opdage en Correspondence, som skulde være dreven imellen een af de Keyserl. og Greven af Bonneval, hvilken, dersom den bliver bragt for Lyset, maatte mueligens trække underlige ja endog blodige Suiter efter sig.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Fra Franckforth, skrives, efter Stuttgardiske Breves Formæld, at af de 3 Regimenter, som skulde overlades Keysers. Tieneste, vare de 2de allerede til Ungern afmarcherede, mens det tredie skulde følge, saa snart det blev complet. Som det forsikkres, da skulde 3 Regimenter Bambergske og Würtsbergske Trouper træde i Keyserl. Sold og Tieneste, foruden de Sachsen-Gothaiske, Weymar og Eysenachiske Folk, som allerede tiene Deres Keyserl. Mayest. i Ungern. J det øvrige siges, at Chur-Fyrsten af Bayern i nærværende Krig skulde commandere den Keyserl. Armee en Chef imod de Tyrkiske, og at et stærkt Corpo af sam ne Herres Folk tillige med skulde conjungere sig med de samtlige i Ungern staaende Trouper. Her fra Kiøbenhavn berættes, at den 15 Novembr. er Jens Jensen Saxe allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Haalands Præstegield Christiansands Stift. Hans Arentz ligesaa til Stadsøndens Præstegield i Trundhiems Stift. Den 19 Nov. haver Hands Kongel. Majest, allernaadigst beskikket Christopher Schøller til at være Berg Hauptmand og Ober Berg Amts-Forvalter ved Berg-Verker ne Nordenfields udi Norge. Den 22 dito er Nico af Collin allernaadigst beskikket til at være Secreterer i det Danske Cancellie. Provst Peder Jacobsen Hygem i Aarhuus, at være herefter Sogne-Præst til Budolphi Kirke i Aalborg. Hospitals-Præst Eliesen Beyerholm Ribe, at være herefter Sogne Præst til VorFrue Sogn i Aarhuus og Provst over Ning Niels Astrup at være Hospitals Herret. Præst i Ribe. Capellanen Anders Schytte at være residerende Capellan til Haren og Roals Meenigheder i Bergens Stift. Capellanen Søren Schive at være Sogne-Præst til Biellaros Præstegield. Hans Christensen Winter Confirmation at være Capellan pro persona til Aamods Præstegield. Con-Rector Erick Nicolai Arbin, at være herefter Rector Scholæ Christiania. Samme Dag er Christen Sørensen allernaadigst bestilt til at være Herretz-Foget udi Hellum og Hindsted Herreder i Viborg Stift. Jens Birk at være Byeskriver i Sorøe og Birkeskriver ti Sorøe Birk. Johan Daniel Berlin er allernaadigst confirmeret at være Jnstrumentist i Trundhiem. ære
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-11-29
Avertissements. Det gives hermed tiende, at udi det bag Børsen beliggende Sukker=Huus er endnu raffineret Sukker og Sirup at bekomme indtil 1 Januarii Ad. 1738. men ey længere. Skulde imidlertid nogen Liebhabere findes som sig bemælte Sukker-Huuses Bygninger med dertil hørende Plads og Eiendom agtede underhaanden at ti forhandle, enten til et Manufactur eller Pakhuus, hvortil det i Særdeleshed findes beqvem, vilde de behage at anmælde sig derom sammesteds, hvor de ikke allene om Huusets Leyligheder, mens endog om KiøbeSummen og Conditionerne, som for Kiøberen skal blive særdeles fordeelagtige) kand vorde underrettet; og saa længe det er u-solt, bliver de der værende Pakhuuse, Kieldere, og en stor Deel Loftet til leye at bekomme. Som Peder Christensen, Foget udi Raastrup Sogn og Bye, i Hinsted Herred og Aalborghuus Amt beliggende, den 20 Sept. sidst ved Døden er afgangen, og Husbonden, som Skifte Forvalter, ikke har kundet faaet nogen tilforladelig Efterrætning om, hvor den Sal. Mands Brødre-Børn og rette Arvinger sig opholder, mens allene for ham er bleven berættet, at nogle af dem skal være i Kiøbenhavn, og nogle hen ved Aalborg; Saa bliver det dennem herved med 12 Ugers Varsel efter Loven 3de gange udi Gazetterne bekiendt gjordt, at Skiftet er opsat til den 14 Jan. 1738, da bemælte Arvinger, eller deres Formyndere og Fuldmægtige sig enten forinden hos kifte Forvalteren, Sr. Jens Hostrup, Hobroe, som den Sal. Mands Hosbonde, eller og bemælte Dato paa Skifte=Stædet Raastrup vilde lade indfinde, og baade legitimere sig selv at være rette Arvinger, og tillige beviisligt giøre, hvor mange deres Med-Arvinger ere, paa de eenhver efter Stervboens ringe Til sand kand bekomme sin behørige Lød og Andeel, som hannem ved Skiftet land tilfalde.