JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Defenseurjournalen vedbliver at segte mod de engelske Blade. Den siger: skun i Freden er Lykke. Det beviser Aarhundredees Erfaring. Al drig blev denne Sandhed meere følt og vurderet i hele En opa, endnu. Nøttige Befolkninger mærkeligen svækkede; hele Folkeslag udtømmede ved Krigsførelse og store Afgifter; de frugtbareste Egnes Ødelæggelse; uhyre Bekostninger anvendte paa Menneskeslagtens Forstyrrelse, - det ere de store politilde og moralske Lærdomme, som den sidste Krig har givet den hele Verden. Kun ertslags Mennesker er der i Cu opa, som ikke ville benytte denne Lære. Det ere Smørerne, politiske Soldlinger, Avisskrive. De leve, at hele Verden maa sættes i Brand og alle Nationer i Krig, for at giøre deres Blade interessante. Er det ikke en vigtig Grund til at antende Krigen paa ny og oprette Handelen igien med Bajonetter, Kanoner, Kindt og Subsidietropper, Times, Sun, Stan, (Tiden, Solen, Stiernen) og alle Morgenbladene tale kun og Freden, for desbedre at kunne lade deres strækkelige Trang til Krigen lyse o. s. v.v.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Efterretningerne og Førstekonsulens Reise ere stedse, eenslydende. Allevegne et stort Kapperie om at see ham, hver Aften Jlluminationer, hver Morgen Besigtigelse af Egnen, Manufakturerne og Militairet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Hos de kolde og alvorlige Nordmænd (Narmanner) er i Mandsminde ikke bemærket saa lydelig en Jubel, som ved denne Leilighed. Jsær var Dugmagernes Frydeskrig i Elboeuf, ved at blive Førstekonsulen vaer, meget stor. Han erfarede her med Deeltagelse, at de elboenser Fabriker nu sysle 20000 Mennesker, at der i forrige Aar var bleven forfærdiget 22,000 Stykker Klæde (hvoraf en Deel maaskee af jydsk Uld) og at der ikke var et Huus i Elboeut, som jo arbeidede for Fabrikerne. Han kaldede Staden, en Biekube uden Droner (et vist Slags store Bier, som arbeide ikke, men leve blot paa Arbeids. biernes Bekostning, og derfor ere mange Droner altid et Kiendetegn paa et svagt Biestade.)J Rouan skienkede Førstekonsulen 50,000 Franker til Lintøies Anskaffelse for Hospitalerne og 120000 Franker til Rumfordsuppe. Mairen der forærede ham en Daase og et Æresskær, og optog ham tillige i Æreslegioner.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
J Lion har Politiet ophævet et, under Navn af: Troens Fædre, opkommet Selskab, hvis Overhoved kaldte sig Troens General. Det agerede lønligen mod Regieringen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Madamerne Ludvig Bonaparte og Joseph Bo.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
naparte ere her nesten paa een Tid nedkomne med 2 unge Bonepartiner.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Den sardiniske Konges forrige Overceremoniemester, Sumatori, er bleven udnævnt til femte Palladspræfekt hos Førstekonsulen. Kudsken for Fiacren (Hyrekaretten Nr. 517) har strax leveret en Pung med 150 Louisdorer, som en fremmed Kiøbmand havde ladt ligge i Kareten, tilbage til Eiermanden, som hverken kiendte Kudsken eller hans Nummer.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Havre, 6 Novbr. Jgaar ankom Førstekonsulen hertil fra Rouan. Underveis besaae han Fabrikerne i Jvetot og Bolbee, hvor man forærede ham Jndustrieprøver i bitte smaae nydelige Kurve. Paa hele Veien lob Mødrene med deres Børn paa Armen fra de næste Byer. Paa Grændserne af ethvert Kirkesogn stode Præsterne med deres Kleriste Præstehabit under Baldakiner og istemte Takkesange til Himmelen. Oldinge, Ynglinge, Alting strømmede Førstekonsulen imøde. Ved Ankomsten hertil var Staden og Skibene illumineret og paa Torvet hævede sig en Hæders=Statue med Førstekonsulens Chiffre paa.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
London, 5 Novbr. Jgaar ankom først den franske Ambassadeur fra Kalais til Dover. Et Militairdetaskement paraderede for Havnen, da han steeg iland. Hans Domestiker bære Førstekonsulens Livree af Guld. Jdag ventes han hertil, og bliver vistnok indbuden til Lordmajorens det store Gilde. som skal holdes den 9de. Lord Whitworth afreiser først Overmorgen til Frankrig. Altsaa ikke sandt, at han allerede var ankommen der. Jmidlertid er det besynderligt nok, at Oppositionsbladene endnu sortsætte deres krigerske Røgter, da dog Ministerial bladene antage den fredeligste Stemning. Antallet af de Reisende, som ugentlig gaae over fra Dover til Calais, beløber omtrent 1000, og ligesaa stærk er Tallet paa dem, der komme fra Calais til England.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Haag, 9 Novbr. For de 2 franske Halvbrigader, som skulle transporteres til Louisiana, udrustes der nu Skibe paa Maasen. Naar Trandsporten er færdig, seiler den til Dunkirchen, hvor den hele Expedition samles, for at afgaae til Louisiana. Udrustningen af den franske Eskadre i Toulon er nu kontrammanderet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Efter Forlydende har den engelske Regiering lovet Sverig at tilbagegive samme begge de svenske Konvoyer, som bleve optagne i Krigens Tid, uagtet samme af den engelske Admiralitetsret allerede var dømt som retmæssige Priser.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Fra vor Republik udføres dog en Hoben Smør til England, uagtet den høie Udførselstold.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Hannover, 12 November. Et kongelig Patent af 4de d. forkynder, at Hs. engelske Majestet lader nu, ifølge Skadeserstatnings=Reguleringerne, tage Høististet Osnabrück med alt sit Tilbehør i eiendommelig Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Fra Sveits er dennegang intet Nyt, undtagen at den franske Minister Vernige er sammesteds pludselig bleven farlig syg, og at alle Bestyrelseskammerne ere opfordrede til, at aflægge Regnskab for deres Huusholdning.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Berlin, 11 Nov. Det herværende Borgerrednings-Jnstitut tæller nu 208 kontribue. rende Medlemmer og et aarlig Bidrag af 3165 Daler, hvorved 33 Familier i dette Aar ere blevne understøttede. 23 Apotheker understøtter aarlig med frie Medicin, og 40 Læger med frie Kuur.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Wien, 6 Novbr. De dyre Huusleier her tager, endnu til. Et enkelt Værelse midt i Staden koster med Meubler 12 til 15 Dukatter maanedlig. Den en gelske Gesandts Vaaning er bleven opdreven til 10,000 Gylden Leie, som han nu maa betale.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Stempelafgisten udvides nu ogsaa her til Haarpudder, Stivelse, rød Sminke og det saakaldtcircassiske Sminkepapiir. (J Circassien gives, som bekiendt, de smukkeste Fruentimmer paa Jorden) Den hvide Sminke skal fremdeles være ganske forbuden. Frankfurt, 9 Novbr. J det Hessekasselske er al Handel med Spillekort i Byerne under stor Straf forbuden fordi Spillesyge har adskillige Steder forvoldet Slagsmaale.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Doktor Oberlechner, Landphysikus i Zell i den Salburske har opfunden at der kan bages sundt og nærende Brød af Græsrødder ja endog af ha Træe, naar der blot kommer en lille Zusats af Meel til. Doktoren har sendt nogle af disse Træbrød til det medicinske Kollegium og Politiet, for at undersøges
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Grev G. Moltke, som nylig er bleven udnævntil Stiftamtmand i Agershuus Stift, har ladet sendt 1000 Tdr. Korn fra sine Godser i Fyen til Christiania for der at udsælges til de fattige Borgere for taalelt ge Priser.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Et Skib af Flensborg, die Hoffnung kaldet, bestemt fra Kiøbenhavn til Riga og Petersborg med Katun og andre Vare, er den 11 Okt. total forliist ved Bornholm. Folkene bleve reddede ved en engelsk Ski pers mennesketierlige Bistand, som optog dem i sit Sti og bragte dem til Riga.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Undersøgelseskommissionen i Vestindien er nu mee til Ende, og dens Præses, Generalmajor v. Walters borff, har faaet Tilladelse at gaae for en tort Tid til Nordamerika.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
En Borger og Kiøbmand i Flensburg, August Mejer som var arresteret for Bedragerie imod den kal Toldforordning, er undvigt af Fængselet, og en Styrmand fra Kappeln, som var medskyldig i Bedrageriet, forekom Arresten ved at eskapere i Tide. Til Fiskeriets Ophielpning paa Strandkysten i Randers Amt, er foreslaaet at bygge 4 a 5 Huse paa enhver Miils Strækning og faa samme besat med de dueligste Fiskere og Søefolk, som kunde tilstaaes adskillige Privilegier, imod at de paa ingen Maade maatte befatte sig med Avlingsdrift eller nogen anden Næringsvei. Derved vilde og i Tidens Længde kunne forskaffes mange gode Søelimitter og Folk til Kongens Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
I Jtzehoe existerer en Fabrik, hvori der forfærdiges Andam af Kartofler, som overgaar Hvede Am dammen baade i Godhed og Hvidhed.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
J Hamborg kan nu tages Deel i et Laan, af een Million Gylden, som Churfyrsten i Bayern har seet sig nødt til udskrive, for at bestride Underholdningen at sin forstærtede Militair=Etat. Renterne ere 5 af Hundrede.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
I Khavn er udkommen en Kiøkkenkatetismus, som er giennemseet af alle erfarne Kokke; og en Miil uden for Staden kan faaes tilkiøbs en Gaard med den bedste Jordebog, som nogensteds er at finde. Thi, efter Ordsproget, maae Kogebogen og Jordebogen stedse troligen følges ad.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Silkefabriken i Kiøbenhavns Bredgade er bleveroprettet paa ny ved en Silkefabrikant fra London, som har bragt overmaade duelige Arbeidere med sig fra England. Fabriken producerer alle mulige moderne Silkevarer, saaledes som den høieste Adel baade i England og i Frankrig bruger samme. Abraham, Jsaac og Jacob, 3de Brødre i Norge, have nylig tabt deres Sag ved Høiesteret. Den angik Odelsretten - en Ret der, som bekiendt, saa ideligen fremgiver Stof til uforligelige Omstængigheder og Processer blandt de norske Selveiere, og gerfor længe har været ønsket afskaffet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Avertissements. J Nat Klokken 2 døde min gode Mand Hr. Proprietair Christen Schaarup til Boller, i hans Alders 46 Aar, som herved bekiendtgiøres vores fælleds Slægt og Venner. Boller den 20 November 1802. A. C. Bierring, Enke af Schaarup.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Ved 718 Trækning i Altona er udkommen: Da jeg har frasagt mig Bestyrelsen, ved den mig her anfortroede Collection ved Tallotteriet, saa bekiendtgiøres det for det høistærede Publicum, at jeg ei udsteder flere Lottoseddeler, og vilde de saae som har bekommet Lodseddel til den 851 Trækning i Kiøbenhavn, behage at levere mig samme tilbage imod deres Jndskuds Modtagelse, da derpaa ingen Gevinst kan erholdes. Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Med Skipper Christen Pedersen Kock er nylig bragt fra Kiøbenhavn en Kasse i Matte med Thee, en mindre dito med Chocolade, alt mærket med tvende Trehukker og en Streg over og No. 1, 2, anvises af Claus A. Bact.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
De som i Vinter maatte have Lyst til at lade sig af mig informere i Dands, ville behagelig give mig Efterretning derom i mit Logie hos Hattemager Schalstrup paa Graven. Aalborg den 22 Nov. 1802. Jac. Christ. Haack. Levende Giæs, er tilkjøbs paa Sohngaardsholm.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Skipper Niels Præst fra Nibe, med sit Fartøi beliggende ved Hr. Kiøbmand C. Thygesens Plads, agter om 3 a 4 Dage at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Passagerer, samt smaat Sendingsgods. Aalborg den 22 November 1802. N. B. Da jeg har erfaret, at en lille Pige haver solgt Mædisterpølser i mit Navn, hvilket er ganske urigtig, saa advares for Fremtiden, at ingen lader slige slette Vahre sælge i mit Navn, som ei er sømmeligt. J mit Huus kan derimod daglig faaes : gode Mædisterpølser, lybske Pølser, røget Flesk og grønsettet Flesk. Aalborg den 21 Nov. 1802. Zander Suur.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Formedelst bestemt Forandring af Boepæl, er Landinspekteur Wesenbergs iboende Gaard i Mariager med tilkiøbte Markjorder underhaanden at faaes tilkiøbs. Denne Eiendom er passende for en Familie af gode Vil taar, eller for en Kiøbmand. Nærmere Oplysning kan erholdes hos Hr. Boghandler og Bogbinder Sadolin eller Eieren.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Fra sin Eier er ved Udlaan bortkommen en Sølvknappet Spansrøerstok samme Knap var udarbeidet med en fiin Løvttands rundt omtring ligeledes ovenpaa. Hvo om samme kan give nogen Oplysning loves en passende Douseur. Aalborg den 22 Novbr. 1802. Joh. Wedsted, Skrædermæster.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Hos Undertegnede kan faaes en liden Vinovnstakkelovn med Tilbehør samme kan og magelig bruges til en Skibstakkelovn formedelst dens Indretning. Libhabere behage at mælde sig hos Joh. Wedsted, Aalborg den 22 Novbr. 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Substriptionsplan. Til Lettelse ved de Beregninger som falder ved Udskiftninger, ansees en Tabelle for at være det beqvemmeste Middel, hvorved Multiplication og Division bortfalder, har Undertegnede, efter Taxationsmaade. ved hvilken den bedste Jord ansættes for 8 Skiepper Land, og de ringere Jorder derefter til flere Stiepper Land, og alle de forskiellige Jorders Forhold bestandig taget mod 10, forfattet en Tabelle, der indeholder de hele Skiepper fra 8 til 100, og hvorved er føiet halve Skiepper fra 8 til 20; ved hver Forandring af Taxation, kan fra 1 Qvadratalen og til 1000,000 Qvadratalen tages den eller de reducerede Summer, der passer med den givne Taxation, blot ved at addere i det høieste 4 Summer sammen, og troer jeg Tabellen vil være til Nytte, saavel for de som forrette Udskiftninger: som og for Jord Eiere der lade udskifte eller parcellere Jorder, og derfor udgives under Titel Jorde Taxastious og Reductions Tabel, der bliver omtrent 8 Ark stor, og Prisen 1 Rd. 32 s. for hver Exemplar om et saa stort Antal af Subskriventere melder sig, at Trykningen kan blive uden Tab for mig. Subskription modtages hos Hr. Boghandler Just i Viborg og hans Kommissionærer de Hr. S. Hempel i Odense, Hospitalsforstander Kier i Aarhuus, Bogbinder Corisen 1 Randers, Boghandler S. Borup i Aalborg, Kiøbmand Brøns i Holstebroe, Apotheker Axdager i Ringkiøbing, Kiøbmand Fischer i Weile og Bogbinder Melby i Colding, ligesom og her i Thisted hos Udgiveren. Thisted den 13 Nov. 1802. Johan Jacob Seip, Kongelig Landmaaler.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Tvende sorte Hopper, hvoraf den ene har en Stiern i Panden, og begge med et Kors klippet paa Ryggen, er for 5 Uger siden bortkommet fra Skalborg Mark hvem om samme kan give nogen Oplysning, bedes at melde det i Bogtrytteriet, da de kan vente sig en pas fende Douceur. Paa sidste Aalborg Hæstemarken den 16 Martii 1802. solgte jeg en sort Hoppe til en ubekiendt Person, samme Hoppe er igien 4 Dage føren Michelsdag kommen til mig, den retmæssige Eier tan erholde samme imod Omkostningernes Erlæggelse. Rundrup den 19 Novemder 1802. Søren Jensen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Løverdagen den 22 November førstkommende Formiddag Kl. 10, holdes Auction udi og over afgangne Fisker Jørgen Nielsen Raases Huus i Nørre Sundbye, samt Boets ubetydelige Løsøre, bestaaende af 1 Jern Bielæger Ovn, 2 Fuur Kister, nogle Gangklæder og en gammel Fiskekaag. Steer nogenlunde antagelig Bud, bortsælges Stervboehuset uden flere Auctioners Holdelse. Aalborg den 12 November 1802. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Bekiendtgiørelse. 30te Dagen efter Skoleholder Jens Pedersens afdøde Hustrue, Ragrethe Pedersdatter af Gaaler Skolehuus, indtaldes førstkommende 1 Decbr., da Registerings og Vurderings Forretningen begynder og Formiddagen Kl. 10, og hvortil foruden Arvingerne ogsaa Stervboets Credi= og Debitorer herder trende Gange indkaldes af Gandrup. Suldsted Præstegaard d. 8 Nov. 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Mandagen den 29 Nov. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver hos Jens Therben i Østerbye, paa Lesøe ved offentlig Auction bortsolgt for Assurandeurs og Renderes Regning, den fra Skibet Gamle Norge, Capitain Chrispinius Paulsen, efter dets Jnd stranding under Lesøe paa Reisen fra St. Croix til Kiøbenhavn, ilandbiergede Takkelage og Jnventarium, bestaaende af Ankere, Touge, staaende og løbende Redskaber, Seil, Rundholter, Cahyt og Kiøkkengods med mere, alt i den Tilstand det ved Jlandbiergningen befandtes Liebhavere invitteres til paa bemeldte Dag, Tid og Sted at tage Møde, hvor da Auctionen efter forud bekjendtgiørende Conditioner fremmes. Fladutand den 14 November 1802. Frand uderiat. Chrispinius Paulsen.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
Hovedgaarden Rosenfeldt, Aunøe, Jselingen, Maienberg og Snertingegaard med undertegnede Bønder gods og tilhørende 2de Kirker beliggende i Wordingborg Amt ved Wordingborg Kiøbstæd i Siælland, bestaaende af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, Ager og Engs tilsammen 275 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. og Skovskyld 13 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 2 4/5 Alb., samt Bøndergods Hartkorn Ager og Engs 1118 Tdr. 6 Skpr. 3 Fk. 1 Alb. og Skovskyld 14 Tdr. 2 Skpr. 2 Fk. 23 Alb., Kongetiende ydende Hartkorn 1121 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 122 Tdr., og 2de Kirker med Tiendeydende Hartkorn 321 Tdr. 5 Skpr. 1 Fk. 1/2 Alb., som er matriculeret til 50 Tønder; desuden i Nyegaards Veirmølle, staaende for Ager og Engs Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt 4 Skpr. 3 Fk. 1 1/2 Alb. og Kiøbstædjord 1 Td. 3 Skpr. 2 Fk. 1 1/2 Alb., samt Wordingborg Færgegaard staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr., med dertil hørende Transport og Giæstgiver Privilegium, bliver alt ved Auction i Kiøbenhavn udi Gaarden No. 36 paa Hiørnet af Amagertorv og Østergade opbuden til Bortsælgelse Onsdagen den 15 Decembr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. At beskrive vidtløftig disse meget betydelige Eiendomme, ville være ufornøden. De der kiende samme, vide, at de have de betydeligste Skove, som næsten overalt paastøde Stranden, de bedste Kornjorder og alle de Herligheder og Fordele, som kan ønskes ved Jordegods, samt er Siællands smukkeste Egn, liggende imellem 3de Kiøbstæder; men de Lysthavende, som ikke kiende disse Eiendomme, ville behagelig tage samme i Øiesyn. Det anmærkes allene, at Hovedgaardstaxterne udgiøre omtrent 5700 Tdr. Land a 14000 Alen; at den er omtrent 3000 Tdr. Land begroet med ypperlig ung og gammel Skov, hvorunder er meget betydeligt ung og gammel Ege=Skov, og at Bøndergodset er, paa lidet nær, speciel udskiftet. Godserne bortsælges enten samlet eller separeret. Conditionerne og Jorde bøgerne ere fra den 10 November til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Advokat Rotbøl, boende paa Hiørnet af Vandkunsten og Frederichsholms Kanal udi Gaarden No. 254, og hos Fuldmægtig Lind boende i store Regnegade No. 178; i Odense i Fyen hos Hr. Kiøbmand Lottrup; i Jylland hos Hr. Proprietair Lottrup paa Lynderupgaard pr. Viborg; Slesvig hos Hr. Thomas Jensen; i Angeln hos Hr. Kammerraad og Land=Jnspecteur Otte paa Tøstorf, i Altona hos Hr. Conrad Henrich Donner; og paa Rosenfeldt ved Wordingborg, hvor tillige Eiendommen og alle derover havende Karter og Documenter forevises.
Jyske Efterretninger, 1802-11-23
En honet Familie nær ved Aalborg ønster at faae en eenligt Person enten Mandfolk eller Fruentimmer i Logie og Kost for Betaling. Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Rom, 25 Okt. Paven arbeider paa et nyeKonkordat med Tydskland, som de store Forandringer der have gjort nødvendig. Den 14de var Paven reist til Frasiati. J Kathedralkirken sammesteds kyssede Kongen af Sardinien Hs. Helligheds Fødder, og spisede derefter med ham hos den gamle Kardinalhertug, af York.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Paris, 9 og 10 Novbr. Paa Høiden af de hieriske Øer har man signaleret 3 engelske Linieskibe og 2 Fregatter, som sandsynligen ere bestemte til, at iagttage den Eskadre, som udrustes i Toulon, og som, efter Sigende, skal tage et anseeligt Troppekorps ombord.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
De mange Negere, henimod 5000, som ere ankomne til Brest, vare blevne skikkede fra Guadeloupe til Nordamerika; men da man ikke vilde tage imod dem der, maatte man bringe dem til Frankrig. Det er en ret ubehagelig Foræring for Moderlandet, især da alle Sorte ere strængt forbudne at betræde det franske Gebeet i Europa.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
J vore Blade læser man, nat medens de engelske Journalister skikke hele Pakke med Skamskriften, til den bataviske Republik, lade de engelske Kiøbmænd der opkiøbe en stor Mængde Korn og føre over til England; og saaledes giøre de engelske Opkiøbere og Journalister Hollænderne 2 skiønne Foræringer, nemlig Sult og Krig.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
En Mechanikus Schnell er hertil ankommen med et af ham opfundet nyt musikalsk Jnstrument, kaldet Anemocorde, som efteraber den menneskelige Stemme saa fuldkommen som muligt.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Medens Førstekonsulen er fraværende, morer man sig med at besee den indvendige Plagt i Slottet St. Cloud. Madame Bonapartes Sovegemak udmærker sig især ved de smagfuldeste Prydelser. Mørkstolette Tapeter af Lyonner Stof danne omkring den pragtfulde Seng en Nische. Omhængene bæres af 4 sølv Pillarer, hvis forgyldte Fod staaer paa et Fodstykke af Bronze. Præglige Flæderbuske vale paa hver Pillar. Omhængene og Gardinerne ere af hvidt Atlas med Guldfryndser. Oven og neden for Sengen staae Pillarer af Erts kannelerede med Guld, hvorpaa hviler en stærk forgyldt Kugle, som optager Glandsen af flere Vorlys. Badeværelset næstved er heelt tapetseret med Speile o. s. v. J Livvagtens Sal sees Brystbillederne af Hoche, Joubert, Dampierre, Desair.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
London, 5 Novbr. Keiseren i China har, efter de nyeste Breve fra Bombay, ophævet adskillige Afgister, som vare stadelige for Handelen. Hans Ministre vise sig og meget venlige mod Englænderne, og ønskede gierne, at de lagde sig efter at lære det chinesiske Sprog.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Konstantinopel, 10 October. En Hovedaarsag til de idelige indvortes Uroligheder i Tyrkiet er den Jndretning, at Provindsernes Gouverneurer kun udnævnes af Porten paa ubestemt Tid. For da at berige sig, medens de regiere, udpresse Paschaerne saa mange Penge, som de kunne, og ved saaledes at slaae Undersaatterne, bevæges disse let til Uroligheder. Og da Tilfældet har været det samme med Moldau og Wallachiet, har det russisk-keiserlige Hof, forat skaffe dets Grændseprovindser et roeligt Naboeskab, nu formaaet Porten til, at udnævne Hospodarerne i Moldau og Wallachiet paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Amsterdam, 13 Novbr. De nys udbredte, Efterretninger om yderst farlige Uroligheder, som skulle være udbrudte paa St. Domingo, ere vel ikke officielle, men alligevel er det alt for vist, at Tilstanden paa denne Øe, endog uden nye Opstande, er meget mislig.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Den afdøde Hertug af Parma var en af de nøisomste og veldædigste Herrer i sin Tid. Næsten det Halve af sine Privatindkomster gav han bort til de Fattige. Sit eget Lintøi havde han foræret bort saa nær, at der efter hans Død kun fandtes 2 DusinSkiorter i hans Garderobe. J hans Chatoul fandtes alene 300 Dukater.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Paris, 10 Novbr. Lord Whitworth skal nu virkelig være her. General Andreossy veed man nu blev modtaget i Dover med overordentlig Enthusias, me, Frydeskrig og Velsignelser af Jndvaanerne og de glædedrukne Matroser, som i ham saae Manden, der skulle befæste Fredsværket.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Jgaar observerede vore Stiernekigere Planeten Merkurius's 19de Gang forbi Solen. Denne for Astronomerne mærkværdige Dag blev det endnu mere, fordi dette Phænomen just indtraf paa FrankrigsGienfødelsesdag.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
J Strasburg er Natten til d. 9de Nov. atter formærket et saa heftigt Jordskjælv, at Vindver og Dørre kaagede.
Jyske Efterretninger, 1802-11-26
Wien, 10 Novbr. Den østerrigske Handelsbalanz staaer nuomstunder saaledes, at den aarlig tabenomtrent 20 Millioner mod Udenlandet. Da dette ikke kun gjøre Godt i Længden, er der foreslaaet i Finantsraadet, ganske at forbyde at Kaffe og Sukker (hvorfor alene fra samtlige Arvelandene, aarlig skulle gaae 60 Millioner ud af Landet.) Men man anseer dette absolute Kaffeforbud alt forhaardt til, at det kunde lykkes, omendskiønt Jordmandlens Dyrkning, som en Fuldmægtig af Kaffeen, har hertil Lands stor Fremgang.