JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1796-03-14
Paa TORIIII Hovedgaard til Stamhuuset, Restrup, er formedelst Belønnings Forandring et Qvantum af 50 Meteriekøer underhaanden til Kjøbs, naar Liebhaberne om dette heele Qvantum accorderer med Forpagteren paa (Gaarden forinden denne Maaneds Udgang; Køerene kan blive vel foeret indtil den 1ste Maji. J modsatte Fald, bliver samme ved offentlig Auction til Majidags Tiden separate bortsolgte, som da nærmere bliver bekiendtgjort. Busina. Torstedlund den 1ste Martii 1796 Hovedgaarden Mognesgaard, beliggende ved Calløe Vug 2 Miil fra Aarhuus i Randers Amt med tilhørende Konge- og Kirketiender, kan underhaanden faaes i Forpagtning fra 1ste Maji 1797 paa 10 Aar, efter de paa Gaardens Skriverstue, til Foreviisning værende Conditioner; Markernes fortrinlige Godhed til alle Slags Kornsæd, Kleveravl og Græsning samt Beliggenhed til Handel, skal ved Eftersyn befindes. De Lysthavende ville behage jo før jo hellere og i seeneste til anstundende, Junii Maaned at melde sig, paa det betimelig om de til Beboelse giørende Indretninger kan afhandles; som Jnventarium overleveres den hidtil under Forpagning værende Hollænderie Besætning af 190 Køer og 6 Tyre med Hollænderie-Redskab, ligesaa Korn til Sæd v. p. 55 Tdr. Rug, 116 Tdr. Bys, 70 Tdr. Havre, 820 Pd. Kleverfrøe. Rdlr. af Estvedgaards Godses Umyndiges Midler, ere enten strax, eller udi næstkommende Viborg Snapstings Termin, imod anbefalet Sikkerhed og lovlig Mønte, til Laans at bekomme, naar Vet kommende derom behagelig vilde melde sig, enten hos Stiftelses Directeur Hr. Kammerherre Rosenkrantz paa Willestrup eller mig undertes nede. Estvadgaard den 5te Martii 1796. J. Hornstrup, Forvalter. O0 Rdlr. kan imod tilstrækkelig Pant i Jordegods, helst Vesten og Norden for Randers, til forestaaende Snapsting bekommes til Laans. Anviisningen hvor, skeer af Sognepræsten Hr. Adolph i Glenstrup.
Viborger Samler, 1796-03-21
Mandagen den 21de Martii.
Viborger Samler, 1796-03-21
Over nærværende Tidsomstændigheder i Frankerig.
Viborger Samler, 1796-03-21
J Sammenligning med Fordiims Tider og Sæder.
Viborger Samler, 1796-03-21
(Af Pariser Dagblade.) 8 ere alle kjede af Revolutionen; vi ønske at see den tilendebragt; ønske os ved vore langvarige Lidelsers Maal. Heri ligger Grunden hvorfor de rettænkende Mænd af alle Partier forene sig for den republikanske Constitution. Forgjeves sætter Egenkierligheden sig imod, at see fem Mænd af ubekjendt Herkomst sidde paa Ruinerne af den Bourbonske Trone, hvilke fordum ei engang skulle været blevne antagne til kun til at bære Monarchens Mantel; Tiden alleene kan læge saa skrækkelige Saar. - Man tillade imidlertid den ærlige Mand en Taare over deres Ulykke, hos 2) Af Archenholtes Minerva for Jand. 1796. hvilke han saalænge fandt Beskyttelse og Understøttelse. Hvor kunde heller være saa gruesom, at gjøre den en hemmelig Taare til Forbrydelse, som, ved Synet af Palladser, hvilke, uagtet deres Ødelæggelse, endnu ere fulde af Henrich IV. og Ludvig XIV. Roes, sørger over deres Skjebne, som Lykken synes at have kaldet til deres Efterfølgere? – Forgjeves tilraabe J Philosopher, mine Ører de Vers af den store Corneille: pour grands que som les vois, il sont er que non sommer. (Hvor store end Kongerne ere, saa ere de dog kun vore Lige)
Viborger Samler, 1796-03-21
Hvad bekymre mig eders abstracte metaphysiske Grundsætninger, Kan jeg forhindre mit Hjerte fra at være uføelsom mod den saa rørende Contrast af Magt og Svaghed, af den høieste Velstand og den høieste Elendighed, Et Pallads og en Hytte ere paa lige Maade bestemte til, at tjene Mennesket til Boelig; men, om J antænde begge, vil da min Sorg være ligesaa stor over Tabet af Hytten, som over Tabet af Palladset? Sterne, den udødelige Forfatter til de føelsomme Reiser og til Tristram Shandy, som var ingen ringere Philosoph, end vore stærke Aander, men føelsommere, end de, fortæller i et af sine Værker, at han, ved et Besøg i et gammelt Abbedie, fandt i sammes Bibliothek en Bog, hvis blotte Titel aflokkede ham Taarer, og i nogle Dage i Rad satte ham i en stille Melancholie. - Og denne Titel, – var ingen anden end: Lamentatio gloriosessimi Regis Eduardi in carcere retenti. (Den priisværdigste Kong Eduards Klage i Fængselet.) Blev den gode Sternsaa rørt af Ulykker, hvortil han ikke var Vidne; hvad vilde han da have sagt, om han havde - - - Men la seet Tempel-Taarnet, om han havde seet der os vende vore Øine bort fra disse Scener; lader os kun endnu udraabe med Bossuet: " glave du Seigneur, quel coup vous vener de frapper!" (Af hvilket Slag, har Herrens Sværd gjort!) Lader og takke Himmelen, at den synes at ville igjen oprette hvad den har omstyrtet. Lader os efter den skrækkelige Storm, i hvilken vi have mistet alt, hvad der var os kjert og dyrebart, benytte de eneste Havne, som tilbydes os, Endnu kunne vi under vor ny Constitutions Beskyttelse haabe nogle lykkelige Dage; hvorfor skulle vi afslaae en Lykke, som tilbyde os, for at løbe efter et tømt Hjernespind, Lader os især erindre os, at Republiken nu er constitueret; at det at conspirere imod den, vilde være det samme, som at ønske en Revolution, den skrækkeligste Svøbe, Himmelens Vrede kan tilskikke Menneskene; lader os erindre os at Bourbonernes Trone er omstyrtet, ligesom Kongernes af Persien, den gamle romerske Keisers, Stuarts, kort alle Monarchers Trone, hvilke vexelviis ved deres Berømmelse og deres Magt satte Jorden i Forundring; og at det herefter vilde være ligesaa umueligt, igien at frembringe Monarchiet i Frankerig, som igjen at sætte Commenernes ubekjendte Afkom, der leve skjulte i en Krog af vor Republik, paa Keiser tronen i Constantinopel. Aldrig fandtes der et saa underligt Folk, som Pariserne. J alle Stokværker skriger man over Elendighed; vore Gader og vore Sale lyde af de bitterste Klager; man skulde troe, det rasende Folk var færdig til, at reise en Opstand, og i sin Vrede at storme hen til sin Regent, for at affordre ham Regnskab for dets Elendighed. En Fremmed, som ikke kjendte Parisernes Gemytsforfatning, og vilde slutte fra de Taler, han hørte, til Følgerne, vilde saa hastig mueligt forlade en Stad, som i det første Øieblik truer at blive Skuepladsen for Tvedragt og Mord. Men denne Frygt vilde være gandske forgjeves. Faa Timer efter strømme Borgere ind paa Theatrene, hvor man nu omstunder paa den Tid, da man fordum endnu ingen Billet havde indløst, ikke meere kan finde nogen Plads.
Viborger Samler, 1796-03-21
Viborg. Efter Forlydende skal Hr. Tranberg, hidtil constitueret Byefoged i Holstebroe og Herredsfoged til underliggende Herreder, være beskikket til Bye- og Herredsfoged sammesteds.
Viborger Samler, 1796-03-21
Kopulerede. Paa Palstrup den 18 Martii Hr. Glud og Jomfr. Karen Gundorph.
Viborger Samler, 1796-03-21
Bekiendtgiørelse. Fraværende Slægt og Venner bekiendtgjøres: at det hør behaget Gud at bortkalde ved en sal. Død vores heele Families, og især min Kones og min største Velgiørerinde, den udi Live Velbyrdige Frue Kammerraadinde Ane Magrethe Seest i Colding den 9de dennes, gammel 89 Aar, af den Afdødes antagne Executor Testamenti Skive den 13 Martii 1796. F. W. Wind, Sognepræst i Skive.
Viborger Samler, 1796-03-21
At min elskelige Mand Peder Mulvad Bille skow af Petersborg i Jkast Sogn endte sit 77 Aars Liv ved en roelig Død den 8de Martii sidstleden; det bekiendtgiøres hans respective Paarørende og Venner af hans efterladte og af Bedrøvelse nedtrykte Enke, C. Sal. Billeskows.
Viborger Samler, 1796-03-21
Sidstleden 14de Februarii døde her i Viborg, F. II. Madame Lucie Magdalens Gade, Enke af forrige Sognedegn for Astrup og annecterede Sogner i Viborg Stift, Hr. Hans Henrich Fugl. Disse Forældres Børn bleve anmeldte at være: 1) en Søn Hr. Ulrich Nicolai Fugl Advocat ved Hof= og Stads=Retten i Kiøbenhavn. 2) en yngre Hr. Jvar Fugl Præst ved Slutteriet i Kiøbenhavn. 3) en yngre Hr. Jacob Mathias Fugl Student. 4) en endnu yngre Christian Fugl. 5) en Datter Anne Elisabeth Fugl, som ved Døden er afgangen, men har efterladt sig 2 Børn. en Søn og en Datter. 6) en Datter Jomfr. Karen Fugl. Foruden disse har bemelte Forældre haft en Søn Hr. Peder Fugl, som blev angiven, for et Aars Tiid siden at skulle være død paa det Danske Fort i Guinea, men hvorom ingen lovlig Beviis fandtes iblandt Stervboets Papirer. Boet, som ved Dødsfaldet var forseglet, blev paa 30te Dagen aabnet, og den da registrerede og vurderede Jndboe bestaaende af lidet Sølv, men meest Boehave: et Chatol med Skab; Dragkister, Sengesteder med Sengeklæder, Lintøi og Gangklæder, Borde, Stole, adskillige Kjøkkenredskab o. a. m. bliver den 25 April førstkommende stillet til offentlig Auction i Benzons Gaard Kl. 9 Formiddag, til hvilken Tii Kiøberne ville indfinde sig. Saasnart Auctionen er forbie, holdes Skiftesamlingen 6te Ugesdagen i Stervboet den 26de April om Eftermiddagen, ligesom og 12te Ugesdagen den 7de Junii i Provstens Boelig. Kl. 9 Formiddag. Til hvilke Tider de forbemelte Arvinger, eller deres Formyndere og Befuldmægtigede, med Sterbboets Credi- og Debitorer, samt enhver, som dette Skifte i nogen henseende intererserer, herved indkaldes. Viborg den 19de Martii 1796. Astrup.
Viborger Samler, 1796-03-21
N. L., Tirsdagen den 12te April førstkommende holdes i Giødstrup Præstegaard, Hammerum Herred offentlig Auction over Jndboe og Besætning, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern- og Træefang, Kakelovne, Chatoller, Speile, Borde, Kanope, Stole, Sengesteder, fiine og grove Sengeklæder, Hør= og Blaargarns Dreiels Dækketøi, endeel gode Bøger, Bester unge og gamle, Køer, ung Qvæg, Faar, Vogne, alle Slags Gaards- og Avlinas Redskaber, da de Lysthavende fornævnte Dags Formiddag Kl. 9, behagelig ville indfinde sig, da man og venter Creditorere og Cautionistes Nærværelse.
Viborger Samler, 1796-03-21
Forhenværende Degn for Haasum og Ramsing Meenigheder i Viborg Amt Erich Bech er død hos sin Datter, gift med Uhrmager Christopher Stub i Balling. Ved 30te Dagens Forretning den 9de Febr. blev anmeldt, at foruden denne hans Datter Mette, har han havt 2de Sønner: den eene Peder, har været borte i 22 Aar, og den anden Peder Christian i 20 Aar, uden at deres afdøde Fader har havt nogen Efterretning fra dem, uagtet de ved lovligt Proclama bleve i Aaret 1788 indkaldede til at overvære Skiftet efter deres afdøde Moder. Stervboens Tilstand er saa ringe, at den ikke engang kan udreede den fornødne Bekostning paa den Afdødes Begravelse og Skiftet: dog blive disse Arvinger herved indkaldede at anmelde sig inden lovbefalet, Tid hos undertegnede Skifteforvalter, og Credi- og Debitorer forinden 12 Uger, da enhver kan vente sig Rettens Plse efter Boets Tilstand. Him Præstegaard den 12te Martii 1796. Ravn. Gamle Skivehuus Bygninger, Hauge, Fiskerie i Skive Aar, og de derved værende Tofter, i alt saa meget Land, som kan underholde 2de Hester og 2de Køer aarlig, samt anviist fornøden Tørveskier, kan faaes udi Leie og tiltrædes førstkommende Majidag, imod aarlig Betaling. Vedkommende vil behagelig melde sig hos Jacob Biørn paa Eskier pr. Skive. At beskrive Eiendommene her vil blive for vidtløftig: Gaarden har Prospect af Skov, Mark, Enge, Seillads, Skive Aars Forbieløben, og en Landevei tæt Forbieløben, som alt giør Stedet moersomt og kan i Vinduerne sees.
Viborger Samler, 1796-03-21
Paa den ny Udgave af Repertorium for Fædrelandets Religions Lærere, som ventes fra Pressen strax efter Paaske, modtages Subskribtion hos Hr. S. H. Bek, Fuldmægtig paa Toldkontoiret i Veile, som ogsaa har paataget sig Distribusionen af dette Skrift i Naboe-Egnene.
Viborger Samler, 1796-03-21
Paalidelig godt tydsk Haugefrøe, er nu som sædvanlig for billigste Priser at bekomme hos Organist Petersen i Randers. P. M. Hos Provst Astrup i Viborg er en Umyndige tilhørende liden Arvekapital af 186 Rigsdaler at bekomme til Laans, enten nu strax eller til førstkommende Snapsting, mod risk ivimæssig Pant.
Viborger Samler, 1796-03-21
Formedelst Paaske Helligedage udgaaer ingen Samler førend Onsdagen den 30 Martii.
Viborger Samler, 1796-03-21
(Tillæg)
Viborger Samler, 1796-03-29
Tirsdagen den 29de Martii.
Viborger Samler, 1796-03-29
Betragtninger over Republiken Frankerigs og dens Fienders nærværende Forfatning. Af Real. Skreven i Paris i Begyndelsen af Januar 1796. epublikens almindelige Politie er ikke meer i Ministerens Hænder for de indenlandske Affaires. Den syvende Minister, som man har overdraget denne frygtelige Forvaltning, er nu udnævnt af Direktorium. Det er Merlin af Douai, forrige Justitsminister. Paa denne Ministers Plads beroer hele Constitutionen. Den vil være en Skræk for de Sammensvorne i det Jndre, en Støtte for de undertrykte Patrioter og en ny Opretter af Almenaanden, som man søger at nedsætte.
Viborger Samler, 1796-03-29
Direktoriumet kan nu, da det paa eengang giver Røverne i det Jndre og de udvortes Fiender dødelige Stød, anvende alle de store Midler fra Fædrelandets Vel, som Constitutionen har betroet dem i Hænder. Allerede er en uhyre Masse af Asignater tilintetgjort i Nationalskatten. Overalt forhøier det tvungne Laan, i det det formindsker den store Masse af Papirpengene, Værdien af dem, som blive i Omløb, med al Værdien af dem, som blive et Rov for Luerne. Allerede aabner Forpagteren sine Kister og Frugtlader, og Meelhandlerne, som hos Kjøbmanden just ikke seer den Frygt og den Jver til Opkjøb, beklage sig, at de har ingen mere Gevinst, og befrygte, at Prisen paa disse Vare vil med det første og hastig falde. Guldet kommer endelig tilsyne i National-Skatkammeret. Kort, et Dekret var tilstrækkelig til at nære, klæde, bevæbne og betale 1400,000 Franzoser. Foretagender træde endelig allevegne i de alt opslugende Administrationers Sted; forgieves søge de forrige Administratører at bevæge Himmel og Helvede, for at beholde deres elskede Embede; forgieves anvende Jntriguespillerne af enhver Art, som opkaste sig til Beskyttere for alle Klasser, de yderste Midler for at erholde en Orden i Tingene, som var Forvalterne, deres Venner, saa fordeelagtig, og blot til Skade for Republiken og Armeerne; Republiken og Armeerne seire over Forvalterne, deres Beslægtede, deres Venner, og Soldaten skal blive bevæbnet, klædt og ernæret.
Viborger Samler, 1796-03-29
Belgien har provianteret alle vore faste Pladser. Og man forsikrer, at Pengene for det næste Feldttog ikke meere sætte Direktoriumet i Forlegenhed. Foruden dette vende de unge Folk tilbage til deres Faner; Armeerne blive igien fuldstændige. Disse Armeer, som formedelst nogle lette Tab vare blevne rystede, have igien antaget deres kjække og bydende Anseelse; den Vaabenstilstand, som nogle Patrioter med Fortrydelse have seet, vil ikke være til Tab for vore Vaabens glimrende Følge; lige de nyere Antæer skulde de republikanske Soldater giøre Østerrigerne det føleligt, at Franzoserne ikke forgieves berøre den Jord, som har avlet dem. Fienden, siger Historieskriverne, tilfreds med at have "forhindret vore Armeers Sammenstødelse, er meget indsluttet i sin Situation, omendskiønt han synes efter Anseende at være meget udvidet; han kan ikke udrette mere paa denne Skueplads, hvor vore tre Hovedarmeers besynderlige men dog virkelig meget frygteligt Stilling holder ham tilbage.
Viborger Samler, 1796-03-29
Det forekommer mig ikke fremmed, at de tydske Tidender, og de politiske Efterretninger, at Kongens af Engelands Ministre overmaade ophøie de Allieredes glimrende Forfatning; Forstyrringen i deres Finantzer er herimod offentlig bekjendt. Rigs-Pengekassen er tom, uagtet Overhovedets saa alvorlige Begiering, gjør dog Rigsstændernes Forsamling, som ikke kjender Decreterne for den stærke Nødvendighed, sig ikke megen Umage for at fyldestgiøre Romermaanederne.
Viborger Samler, 1796-03-29
Formedelst Krigen mod Tyrkerne var den Wiener Kasse allerede udtømt. De godmodige Wieners patriotiske Gaver, havde langt fra ikke igien udfyldt Hullerne i samme, og det i London gjorte sidste Laan var allerede forlængst forbrugt, førend det blev trukket. J øvrigt blive Menneskene stældnere, og de komme, selv i Tydskland, meget dyre at staae; og denne høist langvarige, højst grusomme Krig, som over to hundrede franske Mile borte fra Wien, bliver ført mod en Fiende, hvis Udgivt i lang Tid ikke har bestaaet i andet end Papir, sætter den østerrigske Kasse i den meest fortvivlede Tilstand,
Viborger Samler, 1796-03-29
Engeland kan, efterat det har givet sit Guld til Kongen af Preussen, Prindsen af Hessen, og den fattige liden sardiniske Konge, til Keiseren, til Prindsen af Conde, Charette og Pulsaye, ikke mere udbetale sine egne Skattevæsens Bilettet, og dets Balance, som er heele Enropa bekiendt, fører det til en uundgaaelig og nær Banqverot. Man forsikrer, at der staae endnu i Deplomatiken nye Hielpekilder til Hielp for det Direktorium, som ved frygtelige Anstalter har forsikret en lykkelig Følge af det næste Feldttog, og for hvem de Allieredes Udrømmelse er bekjendt. Man taler, vel endnu ganske sagte, om en sexdobbelt Alliance, hvis Kraft skal sønderknuse det forargelige System.
Viborger Samler, 1796-03-29
Sverrig og Danmark kjæde af de dem i tredsindstyve Aar tilføiede Fornærmelser, forbittrede over den Dem naadigst tilstaaede Tilværelse og den beskjæmmende Afhængighed, til hvilken de i saa mange Aar have været fordømte, finde og synes endelig at gribe Leiligheden til, at rive sig løs fra et vanærende Formynderskab, og fra den bestandige Frygt for et voldsomt Jndfald i deres Lande.
Viborger Samler, 1796-03-29
Spanien søger at biebeholde sine fraliggende Besiddelser, befrygter Portugals Skjebne, som er bleven til en engelsk Provinds, og som i Europas politiske System, søger igien at erholde sin gamle Anseelse. Tyrken befrygter med Rette, men synes at have besluttet sig til ikke at underkaste sig lige Skjebne med Polen. ) Over Østerrigs her saa skrækkelig betegnede Forfatning vil mangen underrettet Tydsker lee, som kjender de endog nu, midt i denne frygtelige Krig, stedse blomstrende østerrigske Provindser. Ogsaa andre her fældte Domme torde lyde meget dristige, ja udsvævende for den Sagkyndige; de ere dog derfor mærkværdige, fordi de, som en udmærket, med Magthaverne enig og meget læt Pariser Skribents Paastande, vise os den optiske Kasse, giennem hvilken man viser Franzoserne de udenlandske Ting. v. A.
Viborger Samler, 1796-03-29
Alle Rigsfyrster see sig behandlede, som man behandler et erobret Land, hvilket bliver brandskattet ved deres egne Tropper, som kommanderes af den østerriske General, befrygte. formedelst denne umættelige – – – at blive indsluttede, berøvede deres Besiddelser og opslugede. Endelig vil Holland forsvare denne saa ofte erhvervede, saa ofte igien tabte Frihed; det vil giengive sin Handel dens Glands, vil igien erholde sine Besiddelser, som paa en skjendig Maade ere blevne solgte til en Fiende, som magter intet andet end at forføre, forgivte og præge falsk Myndt. Det er overbeviist, at den franske Regiering, som har gjort dets Sag til sin egen, vil aldrig lade det i Stikken, og at dets Uafhængighed og Frihed beroer paa de samme Grundpiller, som den franske Uafhængighed og den franske Frihed. Alle Magter ville, som man forsikrer, forene sig til en offensive og defensive Alliance, som skal udrive Europa fra den tredobbelte Alliances alt opslugende Ærgierrighed.
Viborger Samler, 1796-03-29
Man forsikrer at Kongen i Preussen, som endelig igien ynder de Grundsætninger, der ere værdige for Churfyrsten af Brandenborg, Besidderen af Schlesien, den lykkelige Besidder af Thorn og Danzig, det tydske Fyrsteforbunds Forsvarer, er ikke utilbøielig til at tiltræde denne store Confoederation. Maatte dette hellige Forbund, som man tilskriver Direktoriumet, denne, Anliance, som den klogeste Politik tilraader, som Jnteressen byder, og Menneskeligheden knælende med Graad tilbeder sig, ikke være nogen af hine fortryllende Drømme, der mangen Gang fører den under sin Telt sovende Soldat til en elsket Familie, men hvis søde Bedragerie forjages ved Allarmskriget og Kanonernes Torden, som vækker ham til blodigt Slag. Real.
Viborger Samler, 1796-03-29
Promemoria, Da der for Cancelliet er fremsadt følgende Spørgsmaale: 1) Hvorfra de 5 Rdlr. og 2 Rdlr. Douceur og Marsch eller Haandpenge skal erholdes, som i det 9de Tieneste Aar tilkommer den utienstpligtige Karl, der har ladet sig stille i en udløst Landrecruts Sted, og følgelig skal tiene et Aar længer end denne havde tilbage, samt ligeledes hvem der skal udreede disse Summer i det 10de Tienesteaar, naar nemlig en saadan stillet Karl atter lader sig udlose ved en nye, som igien maae tiene et Aar langer end den sidste havde at tiene; og 2) Om den Recrut, der indsættes for en anden, som afgaaer formedelst Gaardfæste efter afdød Fader, ogsaa skal skal tiene et Aar længer, end den afgaaede burde have tient. Saa skulde Man i den Anledning tienstligst melde: Forsaavidt den første Punct betreffer: at da Forordningen af 20de Junii 1783 bestemmer i 37 §. at det til Krigstienesten udskrivende Mandskab skal nyde en Belønning af 5 Rdlr., saalænge de staae i virkeligt Nummer, og denne Belønning ved Forordningens 42 §. igientages for Landrecruterne, bemeldte Forordning ogsaa i 42 §. Lit. c. tillader at en Landrecrut maae lade sig udløse, naar han fremstiller en anden dygtig Person, som ei er tienstpligtig, saafremt denne vil lade sig indrullere for et Aar længer end den afgaaede skulde have tient, men det Kongelige Generalitets Collegium intet har imod Udbetalingen, i disse Tilfælde af de omhandlede Haande eller Marschenge; saa bliver der en Selvfølge, at den Leiede for det saakaldte 9de og 10de Aar, bør aarlig nyde de 5 Rdlr. Belønnings Penge, og ligeledes de 2 Rdlr. Haand= eller Marschpenge, siden han, efter 37 §s. Bestemmelse i denne Tid staaer i virkeligt Nummer, ligesom det ogsaa falder af sig selv, at disse Belønnings Penge bør udreedes paa den almindelige Maade. Og hvad den anden Punct betreffer, da synes det uden for al Tvivl, at Grunden til den i Forordningen af 20de Junii 1788 gjorte Bestemmelse : at en leiet Recrut skal tiene et Aar længere end den afgaaede havde tilbage, maae søges deri, at Regimentet bør have Gotgiørelse for den afgaaedes første Læreaar. Men naar dette forudsættes, saa er der ingen Aarsag, hvorfor Læreaaret ikke ogsaa skulde gotgiøres Regimenterne i det Tilfælde, at en Landrecrut afgaaer til Gaardfæste efter afdøde Fader. Det Kongelige Danske Cancellie den 18de Martii 1796. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Til Landmilice-Sessionen for Viborg Amt.
Viborger Samler, 1796-03-29
Promemoria.
Viborger Samler, 1796-03-29
Efter det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegii Meldende hertil er det befalet, at samtlige Cavallerie Regimenters Nationale Mandskab, bestaaende af 288 Mand med Heste pr. Regiment, ikke skal møde indeværende Aar ved Regimenterne til den sædvanlige 28 Dages Excercice. Man undlader altsaa ikke, herved tienstligst at tilmelde De Herrer Deputerede i Land, Milice-Sessionen for Halds og Schivehuus Amter, dette til behagelig Efterretning og Bekjendtgjørelse for Vedkommende. Det Kongl. Danske Cancellie d. 19 Martii 1796. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til De Deputerede i Land, Milice-Sessionen for Halds og Schivehuus Amter. Kommerherre Suhms store og formedelst sine mange Manuskripter for den Danske Historie saa vigtige Bibliothek er af samme overladt Kongen for en aarlig Livrente paa 3000 Rdlr. og efter hans Død 2000 Rd. til hans Frue. Keiserinden af Rusland havde gjort Kammerherren endnu større Tilbud, naar han vilde overlade hende det, men han afslog det, for ikke at berøve sit Fædreland denne Skat. Alle de Verker, som det store Kongelige Biblithek allerede besidder, skulle fordeeles til andre offentlige Jnstituter.
Viborger Samler, 1796-03-29
Dødsfald. Her i Byen den 26 Martii Madame Arff, 72 Aar.
Viborger Samler, 1796-03-29
Fra S T Ridder og Kammerherre Frederich Moltke i Kiøbenhavn er Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Tetens tilsendt nedenstaaende Subskriptionsplan; de som maatte have Lyst til det deri ommeldte Værk, ville behage at lade sig antegne for samme hos Hr. Biskoppens Amanuensis S. T. Hr. Zahrtmann i Viborg.