JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Aalborg, d. 6 Junii. Ved det i disse Dage holdte Dronninglunds Hestemarked, indfandt sig en Deel Kjøbere, gode Heste (hvoraf kuns vare saa) solgtes for 60 til 70 Rbd. Stykket, Arbeidsheste solgtes fra 15 til 20 Rbd. Stykket. Aalborg, den 7de Junii. Konstneren Hr. Roepke, om hvem andre Aviser have talt med Berømmelse, er ankommen hertil og agter at give dramatisk musicalske Forestillinger, saasnart han dertil kan finde et passende Locale. - Overmorgen begynder Markedet her, hvortil ventes Mængde af Gjæster, for at beile til Pengene. Men disse falde, desværre, sparsomt, ligesom Tilfældet er med Regnen, som Markens Vexter saameget trænge til. J den vedholdende Tørring, paa de Steder, især hvor i lang Tid slet ingen Regn er falden, forsvinder Græsset, og Foraarsæden, der desuden i den senere Tid har liidt af en stærk Nattefrost, kan ingen Vei komme. Kun Vinter rugen holder ud endnu, og til denne støtter sig Landmandens bedste Haab. - Gjøgen har vel, som sædvanligt, indfunden sig, for at bebude en frugtbar Sommer, men lader sig imidlertid sparsomt høre. - Frugttræerne hjemsøges ogsaa iaar temmeligt af en Uendelighed af Orme, som spinde sig ind i Bladene og opæde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Viborg, d. 7 Junii. Fra Omegnen høres Veeklager over den store Skade, Rugen paa Sand markerne nogle Steder har taget i sidste Uge af den oven paa Regnen anden Pintsedag fulgte stærke Nattefrost med Riim, hvorved endeel Rug er ødelagt og endeel falden om paa Roden og staaer ikke til at redde. Havren er ligesom afsveden hvorden ikke var faaet tidlig, og Græsset er næsten overalt borte, saa at dets tidlige Fremkomst i Maj ikke har nyttet; men Qvæget maa lide stor Mangel. Vel tegner det hver Dag til Regn, men den udebliver, og de fleste Nætter falder ikke engang nogen Dug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Kjøbenhavn, den 12 Junii. Den 10de Juni holdt Universitetet sin aarlige Høitidelighed i Anledning af Rectoratets Omskiftelse. Hr. Etatsraad og Prof. jur. F. T. Hurtigkarl nedlagde dette Embede og Hr. J. D. Herholdt, Doctor og Professor Medicine, Ridder af Dannebrogen, blev hans Eftermand. Ved denne Leilighed uddeeltes ogsaa de Præmier, som forhen ere tilkiendte for videnskabelige Afhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Candidatus jur. Jens Olaus Hansen modtog Premien for en Afhandling i Lovkyndigheden; Peter Jungersen Estrup, Alumnus paa Ehlersens Collegium, ligeledes for en medicinsk, Candidatus Philos. Thorlev Gudmund Repp for en philosophisk. Gisle Brynjulsen, Stud. Theol., er tildeelt Accessit for en Afhandling i dette Fag, ligesaa modtog Cand. Philos. Theodor Svendbjørnsen, Premien for en historisk Afhandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 Junii. Cours. Hamb. 2 M. - , a vista 212. London 2 M. - . Paris . . Spec. 212. Specier solgtes fra 13 Rbmk. 6 s. til 13 Rbmk. 8 s. Obligat. 72 1/2. Committees. Norske Rigsbanks. 15 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 54 a 56 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Jblandt mine academiske Medbrødre circulerer for nærværende Tid en af mig forfattet, og i trykte Exemplarer udgiven Prøve til en Folkesang. - Efterat jeg havde overleveret den til Pressen, faldt det mig ind, om jeg ikke, ved at give den en anden Form, kunde, med Forbehold af de yttrede Tanker, bøde noget paa de Feil, som jeg troer at have sporet hos den. - Om det er lykkedes mig, og om den ikke i andre Henseender har tabt, overlader jeg til Publicum at bedømme. - Forandringen lyder, som følger: Mod Norden der blomstrer mit Fødeland, De Bølger nær. Dets grønnende Skove, dets skummende StrandEr Danske kjær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Det stod fra Arilds ældgamle Tid, Det staaer endnu, Hver Dane det skuer som Moder blid, Saa glad i Hu Skjoldungerne pryde vor Kongestoel, Vort Folkefærd. Blev til, da Odin mod nordiske Pol Med vældig Hær Drog frem, og sine Pauluner opslog Ved Luxers Klang, Og Ægir med Glæde mod Heltene drog Med Bølgesang. Siig, gav vi vel Dannemarks Krone skjøn En fremmed Helt? Siig, vandt vel en Fiende som Krigerløn, Vort Sund og Belt? Vel Fienden vor Undergang prøvet har J Heltefærd. Til Hjemmet kun Skrammen han med sig har Af Danskes Sværd. Siig, kasted vi Krigens fortærende Brand J Freden hen? Siig, brød uden Varsel i Naboes Land De danske Mænd, Nei, aldrig vi tabte vor Fædrenearv, Vor Ærlighed. Vi stedse betænkte vor Æres Tarv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
J Krig og Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
J Dannemarks Skove dit Tempel staaer Livsalig Fred! Og sjelden kun Kampenes Torden naaer Til Danas Bred. Vi tør da Pauluner i Lundene slaae, Og trygge boe; Men kalder os Luxen, da kjæmpe vi maa For Landets Roe. Kneis, elskede herlige Fødeland. Til evig Tid. Gid Ægir vogte din skumklædte Strand, Gid Flora blid J Varetægt tage din Skov og Dal! Og Rigets Flor Høitideligt tone til Odins Sal. "Dit Land er stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Jndholdet af de øvrige Vers er udeladt, forat give Sangen den passende Korthed. J. Broberg, Stud. Medicinæ. Alumus domus regiæ,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Contoir, og Handels-Lexicon, indeholdende Efterretning om de vigtigste inden og udeneuropæiske Stæders og Landes Handels-, Fabrik og Søepladsers Beliggenhed, Natur= og Konstproducter, Fabrikker, Manufacturer og Handel, Ind- og Udførselsartikler, offentlige Banker, Messer, Handelslove, Handels vedtægter, Handels- og Søeretter, Assurancer, Bodmerie= og Haverie Anordning, og andre Handelen og Skibsfarten vedkommende Jndretninger Told- og Consumtionsvæsen, Havne, Fyr og Lotsvæsen; alle inden og udeneuropæiske Stæders og Landes Mynt, Maal- og Vægtforfatning, Vexelmaaden, Uso og Respitdage m.m., ligesom ogsaa Oplysning om disse nævnte og mangfoldige andre Handelen og Skibsfarten vedkommende Gjenstande i Almindelighed, fornemmelig med Hensyn til Danske, af H. A. Martensen, 1ste Hefte, og faaes hos A. Soldin, i Fortunstrædet No. 148, for 8 Mk. paa Tryk= og 10 Mk. paa Skrivpapiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Trykfeil. P. 725, Lin. 7 fra neden filtrerede læs, filtrede 732, Lin. 29, nyeste læs, rigeste Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Grottorcker Sextende Aargang. No. 48. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Juni 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Til mine Venner i Provindserne om det asiatiske Compagnie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Til mine Herrer Principaler udenbyes, som og i Provindserne, har jeg givet mig den Frihed at indberette, at sjeldent ere store Forsamlinger istand til at tage en klog Beslutning, i Særdeleshed, naar de blot hændelsesviis staae sammen, som f. Ex. i en Forsamling paa Compagniet: de Fleste uden nogen Forbindelse, indbyrdes Jnteresse, fornøden Kundskab. Det forholder sig ikke der, som naar en Repræsentation finder Sted, valgt af Samfundet, om hvilken man tør formode, at til Repræsentantere vælges de Fornuftigste, at Repræsentanterne, som controlleres ved den offentlige Mening, maa ansees som de, der handle til det almindelige Bedste, og ei stride om Gienstande, med hvilke de ikke tilforn have gjort sig bekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Man har bebreidet Directionen, at den i de sidste halvtredie Aar har været uvirksom og uden Kraft, en Bebreidelse, som gjordes i Forsamlingen i Januarii Maaned d. A. Hvad Directionen har virket, kan læses i Protocollerne og den bestandige Commissions Forhandlinger. Vinteren 1817 gjorde Directionen Forsøg paa at forskaffe Jnteressentskabet en ny Octroy; dog overbevistes man snart om, at et Jnstitut uden Penge og Resoureer ikke kan træde frem for at reclamere Handelsprivilegier; men at Tiden kan allene gjøre saa meget for Compagniet, at det paa ny kan fortjene Regjeringens Opmærksomhed, og at saadan Forandring med Octroy-Commissionen maatte oppebies. Sommeren 1817 blev anvendt paa Underhandlinger med Ministeren om at erholde en Capital, men de førte ikke til Maalet. Efter mange Vanskeligheder blev i Foraaret 1818 erholdt tillaans en liden Capital i Udlandet, og da til samme Tid de Kongelige Obligationer stege i Prisen, kunde nogle sælges. Saasnart man var forvisset om at faae Penge, begyndtes en Expedition paa Bengalen. J Sommeren 1818 kom en Ladning hjem fra Bengalen, hvorpaa Directionen saae sig istand til at forberede en Expedition til China, som skulde afgaaet i Foraaret 1819. Skibets Reparation og andre Forhindringer forhalede Afseilingen, saa at man kunde forudsee, at Skibet vilde komme paa en ubeleilig Tid til China, hvorfor det blev besluttet, at Afreisen skulde udsættes til Høsten 1819. Saasnart denne Grad af Virksomhed og Selvstændighed for Compagniet var tilbagevunden, hvorved det allene kan fortjene Regjeringens Opmærksomhed, søgte man at træde sammen med Octroy-Commissionen; dog, Justitsdirecteurens Sygdom gjorde det umueligt, og hans nyligen tagne Dimission, har atter standset dette Forsæt. Den Bebreidelse, man har gjort Directionen, at have forhalet Expeditionen til China, er meget ubetænksom thi en Udrustning til China med et Skib, der i 12 Aar har ligget stille, og skulde have en Hovedreparation, kan kun være betinget, naar det skal afgaae, det vil sige, om det bliver færdigt til rette Tid, men til Efteraaret bestemt, under alle Omstændigheder. En Expedition bør ei foretages uden med den rimelige Udsigt, at kunne gjøres med Fordeel, paa en Tid, hvor Compagniet ikke har noget Factorie i Canton; thi Compagniet har ikke nu, som i forrige Tider, noget at tabe, og bør derfor kun vove saa lidet, som mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Metrisk Oversættelse af Davids 103 Psalme. 8. 1. Opstig, min Tanke til Himlenes Herre, Lovsyng, mit Hierte hans hellige Navn, Hæv Dig, mit Væsen, til Skaberens Ære, glem ei, hvorledes han fremmer dit Gavn, See, han i Naade din Synd dig forlader, læger de Saar, som ulægeligst er: 4. frier dit Liv fra saa meget, som skader, skienker dig Held og Velsignelser her. See, med det Gode han daglig dig mætter, hvortil din Trang stedse kalder dig hen Kraften han hæver, og Byrden han letter, at du som Ørnen forynges igjen. Han er retfærdig og alle hans Domme fremkalde Frelse for lidende Fromme. Mose, hans Tiener, han Veie lod skue, som han miskundelig bød ham at gaae; Røsten den lød fra hiin hellige Lue, Jsraels Børn hans Gierninger saae. Kiærlig er Herren og idelig Naade, han er paa Langmod og Miskundhed rig; Menneskets Hierte ei ham blev en Gaade, derfor han gjerne forbarmede sig. Ei han Fortørnelse evig bevarer; 10. naaderig Skaansel Bodfærdige fandt, han kiender Syndens de farlige Snarer, derfor han Naade med Brøden forbandt. Thi, som hans Himmel er høit over Jorden, saa er hans Miskundhed mægtig og stor, kiærlig han skuer til Retsind og Orden, signer enhver hos hvem Herrens Frygt boer. Østen fra Vesten han bød sig at fjerne; lang er den Afstand, hvo maaler den her, men viid, at Naadens livsalige Stierne, fiern fra Brøden, dens Billede er. 18. Kiærlige Fader sit Barn omarmer, naar han bevæget betragter dets Nød: saaledes Herren sig naadig forbarmer over enhver, som ham villig adlød. Grant skuer han al vor Svaghed og Møie, kommer ihu, at vi kun ere Støv Herren seer til os med faderligt Øie, veed, at vi ligne det faldende Løv Spørge om Menneskets Dage paa Jorden, de er som Græsset paa Marken vi saae; neppe dets Blomst ret udfoldet er vorden, førend den snarligen henviisne maa Veiret det suser, og Steengelen knækkes, Blomsten den var der, men er ikke meer; svag som et Rør, der ved Vindpustet knækkes, efter dens Plads nu forgiæves du seer. Men Herrens Miskundhed evig den samme, straaler i Dag, som for tusinde Aar; aldrig den Nogen lod blive til Skamme, som paa sin Bane ustraffelig gaaer, gierne han lønner retsindige Fædre i Børnebørn, som monne dem hædre. Hvo Herrens Pagt uafladelig gjemmer i villigt Hierte og redelig Aand, den Alforbarmeren ikke forglemmer, han vandrer trygt ved Guds styrende Haand. J høien Himmel er Alherrens Trone, grændseløst Rige er ham underlagt. Lover den Herre med jublende Tone, himmelske Aander, med vældige Magt; I, som fornemme den himmelske Stemme. agte, hvad Almagten Eder vil byde, tie, tilbede og villigen lyde! Lover den Herre, J himmelske Hære, J, som udføre den Eviges Bud; vidne, at Herlighed, Storhed og Ære boe hos vor Gud! Lover den Herre hans Værker tilsammen, Skabning, lad høre dit prisende Amen; B. H. Kap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hs. Majest. Kongen, under 26de f. M. allernaadigst at resolvere: "At ligesom det ved allerhøieste Reskript til Kjøbenhavns Magistrat af 11te Juni 1811 er bestemt, at der ved enhver nye Bygnings Opførelse i Kjøbenhavn, skal iagttages, at Kielderhalse er springe for vidt ud, og at Trapper ei gaae ud over 18 Tommer, saaledes skal denne Bestemmelse udvides til at gielde for samtlige Kjøbsteder i Danmark, naar nye Bygninger blive opførte, og naar ved Gaardes og Huses Reparation til Gaden, nye Facader anbringes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Ved Placat af 2den Juni d. A. har det behaget Hs. Majestæt, med Hensyn til Skifternes hastigere Tilendebringelse, allernaadigst at anordne og befale: 1) at Skiftedecisioner, der afsiges udenfor Kjøbenhavn, skulle, i Lighed med hvad der allerede for Kjøbenhavn er befalet ved Placaten af 26de Aug. 1785 §. 1, indstævnes for vedkommende Overdomstol, inden 12 Uger fra Decisionens Datum, om de Vedkommende opholde sig i Danmark, og om de ere udenfor Riget, inden 6 Maaneder. Vil nogen indanke Overrettens Dom for Høiesteret, gives dertil lige Frist. Den Appel, som ikke iværksættes inden forommeldte Tid, skal, uagtet dertil maatte erholdes Opreisning, ei være til Hinder for Skiftets videre Frem 2) ligeledes skal den 2den 5. i Placaten me. af 26de Aug. 1786 være Regel overalt i Riget, saa at det i Stervboer, Concurs= eller Fallitboerhvor det kan skjønnes, at de Afdøde eller Falle rende ikke have havt nogen Handel, Commissioner eller andre Forretninger udenfor Riget, skal være nok, at Creditorerne ved Proclama indkaldes med 12 Ugers Varsel, dette Proclama skal læses ved den Afdødes eller Falleredes Hjemting, samt ved den Overret, hvorunder samme sorterer; men, om det maatte findes, at han paa noget andet Sted i Riget har havt Eiendele eller andre særdeles Connexioner, bør det ligeledes læses ved dette Steds Overret, ligesom og dette Proclama 3de Gange efter hinanden skal indføres i Statstidenden, den, til Avertissementers Jndførelse, i Provindsen anthoriserede Avis, samt den altonaiske Mercur. Jøvrigt følger det af sig selv, at foranførte Bud ingen Jndflydelse vil have paa Proclama, hvorved Arvinger indkaldes, hvilket i de Tilfælde, hvor samme, formedelst Uvished om, hvorvidt der maatte gives andre Arveberettigede end de, som ere blevne Skifteretten bekiendte, er fornødent altid at bør skee med Aar og Dags Varsel. alle Skiftesager, som indstævnes til Høiesteret, skulle efter Stævningens lovlige Forkyndelse, med det i Lovens 1428, bestemte Varsel, strax foretages i Høiesteret lige med andre Sager, der, enten i Følge en almindelig Anordning, eller en sær Bevilling, ere anticiperede ente omnes; dog bør det udtrykkeligen nævnes i Stævningen, at Sagen saaledes, uden sær Bevilling, bliver efter det lovbestemte Varsels Udløb, uopholdeligen foretagen til Paakiendelse i Høiesteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
J Gaar Eftermiddags holdtes General-Revne paa Nørre og Øster Fælled over de her forsamlede Tropper, samt Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie, det borgerlige Feldtartillerie og Hans Majest. Kongens Livcorps. Kl. 5 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen, Hs. Kgl. Hr. Kronprindsesse Caroline og Hs. Kgl. Hr. Prindsesse Wilhelmine, Hs. H. Prindsesse Juliane, og Hs. Durchl Landgreve Carl af Hessen; Hs. Maj. Kongen til Hest i Gardenniform; Hs. Majest. Dronningen, Deres Kgl. H. Prindsesserne og Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessen i en med 6 Heste bespændt Gallaqvipage, ledsaget af Deres Hofstat. Deres Majestæter og øvrige høie Personer med Svite, passerede Linterne af de opstillede Tropper, hvorpaa De begave sig til det paa Nørre-Fælled opslaaede Kongelige Telt, for at tage Manocuren i Øiesyn, som Hs. Majest. Kongen Selv commanderede. Efter endt Manoeuvre begyndte General-Revnen, og marcherede de forsamlede Tropper forbi det Kongelige Telt i følgende Orden: 1) Siellandske Landseneer-Regiment, 2) Garden til Hest, 3) Husar-Regimentet; 4) Jydske Jægercorps, 6) Sjællandske Jægercorps; 6) En Afdeling af det Kgl. Artillerie, i hvis Spidse de Kongel. Artillerie Cadetter og Eleverne ved den Kgl. Skole for Artillerie-Underofficerer; 7) Livgarden til Fods, 8) Hs. H. Prinds Christians Regiment, 9) Hs. Majest. Kongens Regiment, 10) 3die Jydske Jnfanterie-Regiment, 11) 1ste Jydske Jnfanterie-Regiment; 12) En Afdeling af det Kongel. Artillerie; 13) Danske Livregiments 1ste Bataillon; 14) En Afdeling af det borgerlige Feldtartillerie; 15) Danske Liv-Regiments 2den Bataillon, 16) Norske Liv-Regiment; 17) Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie; 18) En Afdeling af Kjøbenhavns borgerlige Feldtartillerie; 19) Hs. Majest. Kongens Livcorps (de academiske Borgere); 20) Hs. Maj. Kongens Livjægercorps, Strax efterat Reven var forbi, afmarscherede de militaire Corps til deres Qvarterer; men Kjøbenhavns borgerlige Jnfanterie, det borgerlige Feldtartillerie og Hs. Majest. Kongens Livcorps formerede en Linie ved Udgangen af Fælleden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Det behagede Hans Majestæt at yttre Sin allerhøieste Tilfredshed. Corpserne udbrøde i et gjentaget Hurra, hvorefter Deres Majestæter, og øvrige høie Herskaber begave sig tilbage til Deres Sommer-Residentser. Hele Revnen var forbi Kl. 8. - Ved det Kongelige Telt paraderede det Kongelige Landcadet Corps. En Commando af det borgerlige faste Artillerie havde besat Fællederne rundt omkring, for at vedligeholde den nødvendige Orden, da ingen Uvedkommende indlodes paa Fællederne uden Billet. De Tilskuere, som efter Billet indlodes paa Fælleden, anvistes Plads paa begge Sider af det Kongelige Telt. En utallig Mængde Tilskuere, saavel Kjørende som Gaaende, opfyldte Veiene omkring Fællederne. - J Søndags og i Gaar havde en Afdeling af det borgerlige faste Artillerie besat Vagterne i Kjøbenhavn og paa Christianshavn. Dag besættes Vagterne af det borgerlige Jnfanterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Dampskibet Caledonia afgik fra Kiøbenhavn Tirsdagen den 8de Juni om Morgenen Kl. 6 1/2. ankom til Costers Færge Kl. 2 1/2 til Gaabense Kl. 4 1/2, til Kragenæs Kl. 8 1/2, og til Kiel Onsdag Morgen Kl. 8. Med Sydost Vind gik man over Kjøgebugt, og havde Vinden bestandigen imod sig, hvilket ikke tillod at føre Seil. Paa Tilbagetouren afgik Dampskibet fra Kiel Torsdag Eftermiddag Kl. 4 1/2, men maatte for Mørkets Skyld ligge I Time stille under Langeland, for ved Daggry at anløbe Baagøe Sund. Det ankom til Kragenæs Kl. 4, til Gaabense Kl. 8, til Coster Færge, Kl. 10 og til Kjøbenhavn Kl. 7 om Aftenen. Vinden var ogsaa her bestandigen imod, og Veirliget begunstigede kun Reisen for saavidt, at det var afvexlende Stille og Blæst. Uagtet det nu kan træffe, at Storm og høi Søe undertiden vil forsinke Reisen, noget, saa sees dog allerede af de gjorte Reiser, at Skibet ordentligviis vil kunne ankomme til den bestemte Tid i Sommermaanederne, ikke at tale om det Afslag, som Opholdene burde gjøre ved Berne, da man ikke er vant til den Hurtighed, som er nødvendig for Dampbaadens Expedition. Passagererne yttrede den høieste Tilfredshed, ja endog Erkjendtlighed for Reisens Behagelighed. Man sidder paa Dækket som i en Stue, og betragter Øerne som yndige Landskaber, der, i meget kort Afstand, bevæge sig for Øiet, uden at Seil og Tougværk eller Manoeuvrene med Skibet. i mindste Maade forstyrrer Anskuelsen. Mariboe, den 10de Junii. J forrige Uge regnede det saa stærkt paa Fesøe, at 6 Faar, der stode i Tøir, regnede ihiel. - J Havlykke, under Grevskabet Knuhtenborg, er en Mand bleven saa ilde tilredt ved løbske Heste, at man tvivler om hans Liv. - J det visse og faste Haab, at det nye Dampskib havde, ifølge den offentlige Bekjendtgjørelse i Kjøbenhavns Addresseavis, afvigte Tirsdag lagt an til det bestemte Klokkeslet ved Bandholms Toldsted her i Lolland, for at afsætte og imodtage Passagerer, strømmede en stor Mængde Mennesker til bemeldte Toldsted, deels for at tage Skibet, dette den menneskelige Opfindelsesevnes høieste Triumph, i Øiesyn, deels for at afgaae med det som Passagerer; men imod al Forventning maatte saavel Tilskuerne som Passagererne tage til Takke med, blot at see Dampen i en temmelig lang Frastand og vende tilbage til deres Hjemstavn med en lang Næse. Det allertungeste var, at en agtværdig Kone med sin Familie var af sin Mand citeret til at møde paa en bestemt Tid ved Bandholm med Heste og Vogn, men maatte drage hjem, uvis om Mandens Skjæbne. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Rødbye, den 8de Junii. En ædelmodig Handling, som en iblandt denne Byes agtværdige Bør gere Kjøbmand Melgaard og Hustrue, nyelig har viist imod et Menneske, som ved uheldige Lykkesomstændigheder var kommet i den yderst slette Tilstand, at ingen anden Udvei vidstes for ham end Fattighuset, ved at tage ham i Huset, klæde ham fra Top til Taar, give ham Bord og Seng, fortjener offentlig Bekjendtgjørelse og Politiets Taknemmelighed. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Odense, d. 11 Junii. Man har i Tirsdags fra Fyen af seet en betydelig Jldebrand over i Sjælland. - Ved Avisens Slutning i Tirsdags trak fra S. O. en heftig Torden op, som temmelig nærmede sig Odense, men imod Sædvane gik Østen om til Nords, den tabte sig saa langsom, at man endnu efter mere end 3 Timers Forløb hørte dens flerne Bulder, der fulgte Slag i Slag. Med samme fulgte atter en velgjørende Regn. delig Tordenluft har siden omgivet Horizonten, og igaar sporedes en kort Orcan fra S. V., som reiste Støvet til Taget af de høieste Huse i Byen i tykke Støvskyer. - J Onsdagsaftes den 9de Juni svømmede en Dragon af Regimentet her sin Hest i Agen udenfor det militaire Sygehuus. Hesten kastede sig paa Siden, og dens Rytter, der kom under den, og ned i Agens Mudder, ville ufeilbarligen have druknet, dersom ei hans brave Kammerat Hans Jensen Gamby, der i lang Tid afkræftet af en hæftig Kighoste har lagt paa Sygehuset, havde med den øiensynligste Livsfare. og uden at kunne svømme, iført sine Klæder, kastet sig i Dybet og ræddet ham, Hæder og Held med denne Brave. - Det Odenseer borgerlige Skyttelag holdt i Tirsdags sit aarlige Skiveskyden, hvorved 1ste Gevinst tilfaldt Hr. Procurator Rasmussen, 2den Gevinst Hr. Krigsraad Kellinghusen, og 3die Gevinst Hr. Justitsraad Jørgensen. Til Dagens Høitidelighed vajede Æresslag fra Hr. Forligs-Commissair Hempels nye bygte Taarn, fra Udmarschen til Jndmarschen, hele Dagen. Videre haves følgende Efterretning om Deres Høiheders vor elskede Prinds Gouverneurs med høie Gemalindes Udenlands Reise. Den 31te Mai afreiste D. D. H. H. fra Brunsvig om Morgenen Kl. 8. Paa Veien besaae Høisamme Slottet Richmond og Bibliotheket i Wolfenbüttel. Om Eftermiddagen Kl. 4 indtraf de i Jlsenburg ved Foden af Brocken og om Aftenen i Wernigerode. Efter den 1ste Juni om Morgenen at have nydt den herlige Udsigt fra Slotsbjerget i Wernigerode afreiste D. D. H. H. over Elbingerode til Rubeland, hvor de besøgte Biels og Baumanns Hulerne og toge om Aftenen derfra til Blankenburg, hvor H. H. Prindsen endnu før Solens Nedgang besøgte det derværende gamle og berømte Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-15
Den 2den Juni foretog H. H. en Excursion til die Rostrappe ved Byen Thal og steeg fra denne Klippe af den saakaldte nye Vei ned i den skjønne Bodenthal. Derfra tog Prindsen Veien over Madgensprung til Alexisbad, hvorhen Hs. H. Prindsessen fra Blankenburg af havde begivet sig. Om Aftenen indtraf D. D. H. H. i Ballenstedt, Den 3die Juni fortsatte D. D. H. H. Reisen til Leipzig, hvor de i ønskeligt Velgaaende indtraf den 4de, den 6te til Dresden og den 10de til Carlsbadet. (Jversens Av.)