Københavns Adresseavis, 1796-06-13
Da den tredie Termin til Erstatning for Brand skaden den 5 til 7 Junii f. A. med Renter af den tilgodehavende contante Erstatning, og Jndbetalingen af de nye Tilskud efter den Kongl. Bekiendtgiørelse og Anordning af 7 Julii f. A., saavelsom Renternes Udbetaling af Kiøbenhavns Brandforsikring udgivne Obligat over tilligemed Capitalen af de deriblandt opsagte eller uden Opsigelse til betaling forfaldne og Modtagelsen af Renter af de udlaante Capitaler, tager sin Begyndelsernertkommende 11te Junii, saa fiin der Derectionen fornødent at igientage sine forrige Bekiendtgiørelser, i Henseende til det, som Nødvendigheden byder derved at lagttage til Sikkerhed paa alle Sider, og den fornødne Orden i Forretningerne: 1. Jngen Erstatning kan erholdes, hverken contant eller i Annuftets Beviser, ei heller de i denne Termin forfaldne Renter af den tilbagestaaende contante Erstatning fra 11 Dec. f. A. til 11 Junii d. A., uden at de generale Afregninge Beviser forevises til den bekomne Erstatnings og Renters Afskrivning; tilligemed vedkommende Pandthaveres skrivtlige Samtykke under Haand og Segl, hvortil, saavelsom til Qvitteringerne, trykte Blanketter, daglig kunne afhentes paa Contoiret. 2. For at have Vished og Pandtebehæftelserne, maae enhver Skadelidt for sin Eiendom tilveiebringe Attest af Pantebogen, som efter Directionens Forestilling til det Agl. danske Cancellie i Følge Rescript. til Kiøbenhavns Hof og Stadsret udleveres uden Betaling. 3. Fra Embedsmænd her i Staden, som forestaae offentlige Midler, og hvis Underskrivt og de dem anfortroede Jnstituters Segl er bekiendt, kan der underskrevne Samtykke med vedkommende Jnstituts paatrykte Segl være tilstrækkeligt; men ved andre ubekiendte Panthaveres Samtykke maae tillige forevises den originale Pant Obligation, som af Forsikringens Bogholder paategnes at være foreviist. Fraværende Panthavere, hvis Obligationer ikke kunne forevises, lade deres Samtykke forsyne med Arestation af Stedets Notarins Publicus, 4. Den Panthaver, som selv vil modtage den forfaldne Erstatning og Renterne, foreviser sin originale Pante=Obligation paa Contoiret, hvorpaa aa den udbetalte Capital og Rente afskrives, og ellers med Attest af Pantebogen forholdes, som foran er meldt. Er derimod flere Panthavere i en Eiendom, og anden eller tredie Panthaver melder sig om Betalingen, maae han derom tilveiebringe de andres Samtykke, ligesom foran er sagt om Eieren. 5. Vil den, der saaledes har godtgjort sin Ret til at modtage Erstatning og Renter, lade den contante Betaling henstaae hos Kassen efter den Jndbydelse, Directionen forhen har gjort i Aviserne, faaer han imod sin Qvittering Directionens Obligation for saa meget af Summen, som lader sig deele i 25, lydende paa 4 Procent aarlig Rente og et Fierding aars lovlig Opsigelse, og Resten i Henge. Men hvad ellers maatte blive naffordret i Terminen, bliver in Deposito pr. Kasse, uden at deraf nogen Rente svares, ligesom et heller nogen Rente svares af de oplagte eller i denne Termin uden Opsigelse til Betaling forfaldne Obligationer, hvis Beløb, maatte vorde henstaaende affordret. s. Saavel Udbetalingen af den contante Erstatning, og de opsagte, eller uden Opsigelse til Betaling forfaldne Obligationer med de heraf forfaldne Renter tilligemed Renter af de udgivne Obligationer mod Qvittering og disse Obligationers Foreviisning til Rentens Afskrivning, som Udleveringen af de anordnede Augusets Beviser, begynder førstkommende 11 Junii, og vedvarer alle Køgnedage til Maane, dens Udgang fra Kl. 9 til 12 om Formiddagen i Dispacheur Langbergs Gaard No. 99 paa store Kiøbmagergade lige for Silkegaden i 2den Etage til Gaaden. De, som lader denne Tid gaae forbi, kunne, ikke siden vorde expederede, førend de øvrige Forretninger tillade det. Annulteternes Transportering og Deling begynder med nestkommende Julii Maaned paa den i Placaten af 31 Ang. f. Aar bekiendtgjorte Tid. 7. De Hundeiere, som ere i Begreb med igien at opbegge deres afbrændte Steder, og maatte ønske foruden den i Terminen faldende Erstatning, efter Directionens Bekiendtgiørelse af 17 Novbr. f. A. samme Termin at erholde endeel af deres endda tilgodehavende contante Erstatning i Obligationer til 4 Procent Rente, som uden Opsigelse forfalde til Betaling i de samme Terminer, den contante Erstatning, hvorfor de udstædes, efter den Agl. Anordning af 17 Julii f. A. skal udreedes, maae, foruden Attest fra deres Bygmestere, om at Bygningen er begyndt og fortsættes, dertil forskaffe vedkommende Panthaveres særskilte Samtykke til dette Slags Forsind, hvor nævnes baade de Terminer og den Sum, Forskuddet tilstædes for, som altid maae være hele Terminer. Ligesaa maae og de, som i denne Termin ville overlade Brandforsikringen enten deres hele Erstatning eller endeel deraf, dog altid lige meget i Contant og Aunuiteter, imod Godtgiørelse af 1/2 Aars Rente til 3 Procent af Annuirets Beløbet og imod 96 Rd. for hvert 100 Rd. i Æglgaranterede Obligationer til 3 3/4 Procent Rente, som allene fra Directionens Side kunne opsiges; men dog alle skulle være indfriede paa den Tid, Annuiteternes Trækning ophører; dertil, foruden vedkommende Panthaveres sædvanlige Samtykke til den forfaldne Erstatnings Udbetaling, forskaffe et særskildt Samtykke, som altid maae være for hele Terminer. Ligesaadant særskildt Samtykke fra vedkommende Panthavere tilveiebringes af dem, som ville overlade Brandforsikringen deres tilgodehavende ErstatningsSum i Annufteter, alt eller for endeel, imod Godtgiørelse af 1/2 Aars Rente til 3 Procent og en Betaling strax i rede Penge af 85 Rd. for hvert 100 Rd. i Annuiteter, hvilke Samtykker, saavidt de allene lyde paa endeel af de tilgodehavende Annulteter, altid maae ære for hele Terminer. Til disse forskellige særskilte Samtykker kunne trykte Blanketter daglig erholdes paa Contoiret, og naar samme udstædes og indleveres tilligemed det sædvanlige Samtykke til den i Terminen forfaldne Erstatning og Rentes Udbetaling, behøves derved ingen anden Attest af Pantebogen omPantebeheftelsen, end den, der følger Samtykket for Terminen; men udstædes og indleveres disse færskilte Samtykker paa nogen anden Tid, maae derved følge, ny Attest af Panebogen. Herforuden lader enhver, som forlanger Forskud paa nogen af disse Maader, ved Fanthaverens Sam rykke tillige Afregnings Beviset følge, at der bekomne, Forsend derpaa kan vorde afskrevet. Jndbetalingen af de ny Elskud for denne Termin et ter Anordningens 3 og 12 5, saavel som Renterne af Brandførstkringens udlaante Capitaler fra 11 Decbr. f. A. til 11 Junii d. A., imodtages den 11 Junii og følgende Søgnedage til Maanedens Udgang fra Kl. 3. til 7 om Eftermiddagen, tilligemed de fra forrige Terminer efterstaaende Præmier og Renter. Og da i øvrigt Restancerne af Præmier hæfte paa Eiendom menne saaledes, at intet Skiøde kan vorde tinglæst, førend Restancerne ere betalte, og disse Restancer sølgelig i Tiden kunne forvalde Panthaverne Tab; saa anmodes Panthaverne og til deres egen Sikkerhed i denne 11 Junii Termin at lade dem forevise Qvittering fra Brandforsikrings Contoiret, naar deres Debitorer indfinde sig hos demmed den forfaldne Ante. Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring den 4 Junii 17996. Da endnu ingen har offentlig værdiget hiint i Adresseavisen, No. 73 opkastede ikke uvigtige Spørgsmaal, den Opmærksomhed det fortiener, saa holdes for Pligt at meddele Publicum følgende Underretning angaaende Sundhedschocolade med Forstoppelse i Leveren og Underlivets øvrige Jndvold : 1) Med de Kidler man bruger mod disse Feil, haves til Hensigt at opløse, eller ligesom smelte det, der foruleiliger Jnd voldene, og at skaffe det ud af Kroppen. 2) Dertil kiendes for nærværende Tid intet bedre Middel end et Extract af Løvetand Cradix tarsaac) og Græsrødder Cradix graminis) disse Midler anvendes af 6, berømteste Lager, enten Theeskeefuldviis, eller opløste i Vand, og blandes da gjerne med et passende Salt, som forøgger deres Virkning. 3) J Form af Chocolade svækkes disse Midlers Kraft, de indrikles i Kakan, Smørret, i Sukkeret, og i Melken, hvormed Chocoladen tillaves, og kunne derfor ikke være saa virksomme i den anførte Form, er heller kan man være vis paa om et saadant Extract, naar det er iblandet Thocoladen, er lavet som det bor eller vide hvormege af Extracter der indeholde i hver Kage. ) Hvo som trænge til opløsende Midler raades derfor at kjøbe de anført: Extracter paa Apotheket, hvor de altid haves færdige, og hellere at bruge dem udrørte i Vand, Øl eller lidt Viin. Saaledes ere de kaftigere, og kan man med for 8 Mk. af Extractet udrette ligesaameget som med for 8 Rdlr. af Abarbanels eller Hr. Caxadeur Casses Sund heds Chocolade. 5) Den der alligevel halst vil nyde disse Midler i Form af Chocolade, han kiøbe af den sort, som ikke indeholder andet end Kakobønner og Sukker, tillaae den med Vand, og opløse saa selv i hver Kopeen eller to Theeskeer fulde af de omtalte Extracter fra Apotheket. Saaledes ved han, hvad han faaer, og undgaaer han den Ubehagelighed, at blive taget ved Næsen, paa sit Helbreds eller sin Pungs Bekostning. 6) Med Bøystchocolade er det derimod en anden Sag. Kokobønnerne ere bekiendte som et Middel mod Brystsvagheder, og kunne derfor gjerne paa behørig Maade blandes med islandsk Moes, Extracter af Brysturter eller deslige og i sædvanlig Form bruges med Nytte, En Ubenævnt har i Adresseavisen fortalt en Historie om en Bødder, som reddene baade sig selv og en gal Mand ved at narre og bagbinde denne, og derpaa har han opkabet et Par Spørg maatte i Anledning af en nyelig udkommen Afhandring hvori Becanns Horrebow giendriver denne af Confraskonarins Bastholm fremsatte Sætning: at Præsterne, bør lyve for Almuen. bemeldte Spørger anmodes derfor at tilkiendegive, hvad han mener med sine Spergsmaale, Tider han maaskee, at Almuen dør ansees for en Flok gale Mennesker, og at Præsterne bør bruges til at narre og bagbinde den ved tverermod deres Overbeviisning at holde den fas Overtroens Lænker, Eller tænker han, at Præsternes Forfatning er lig hiin Bøddels, og at de vilde mise, om just ikke Liver, saa dog, hvad der et kosthavere end det, Vil færd og blig Nydelse af rivet, hvis de ikke vilde nedlade sig til slige Bedragerie, J begge Tilfælde, vil man troe, at han her a. Skal Nicolai Kirke ikke opbygges, Hvorfor sees ingen Begyndelse dertil, En det Mangel paa Penge, Vides da ingen Udveie til sammes Anskaffelse, Hvorledes bleve 5 Kirker, foruden flere erie Boliger, kan haste opbyggede efter den forrige store Jldebrand, Disse Spørgsmaale ogske flere af Menighedens Lemmer besvarede af Bekommende eller hvo der kan. Gaver. 4 Rd. gives i Jesu Navn en de Fattige af C. P. T. Gaven skal en er beste Skiøngende vorde uddeelt, og 3 kkes den kierlige Giver paa disses Vegne af C. S. Sal. Holcks.