JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Bjergede Sager. paa den Kongelige Forstrand ved List paa Øen Sylt, er i forrige Maaned løst af Havet inddrevet et Oxehoved med Kognat, som ved Spundsen er mærket, . Nr. 28. Thi indkaldes herved Eieren inden Aar og Dag, sub poen præclusi & perpetui silentii, at melde sig med Beviis for sin Eiendomsret. Ribe Stiftamthuus, den 16de August 1836. Sponneck.
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Mortifications-Stævninger. Jens Schwensen, Hans Kongelige Majestæts Byfoged og Byskriver i Nysted Kjøbstad paa Lolland, gjør vitterligt: at efter Begjering af Skifteretten i afdøde Kjøbmand Marcus Macheprangs Boe, grundet paa den bemeldte Skifteret under 16de Juli d. A. allernaadigst forundte Bevilling til at erhverve Mortificationsdom paa en af bemeldte Kjøbmand Marcus Macheprang til Kjøbmand Anders Raahauge i Nakskov, den 8de Februar 1805 udstedt og den 11te f. M. inden Nysted Byting tinglæst Vexelobligation, stor 4950 Rbd., D. C. og hvorved er givet anden Prioritets Panteret i Debitors dengang eiende Gaard, under Matr. Nr. 73 her i Byen samt første Prioritet i endeel specificeret Jndbo og Kreature, og forøvrigt i hvad Debitor endnu maatte være Eier af, indtil Capitalen skades er betalt, hvilken Vexelobligation endnu staaer undslettet i Pantebogen, skjøndt den er indfriet, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have denne Vexelobligation ihænde, til at møde eller møde lade for Nysted Byting den første ordentlige Retsdag, som er Mandag, i December Maaned 1837, om Formiddagen Klokken 10, for ved samme at fremkomme og lovlig Adkomst til den at beviisliggjøre, da i Mangel heraf Paastand, vil blive nedlagt om at bemeldte Obligation ved Dom mortificeres og af Pantebogen udslettes. Forordningen 3die Juni 1796 har hævet Forlæggelse eller Landag. Til Bekræftelse under min Haand og mit Segl. Nysted Byfogedcontoir, den 16de August 1836. Schwensen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Ved Proclama af 6te dennes, der er læst inden Mariager, Byetingsret og snarest mueligt læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Borger og Brændeviinsbrænder Carl Frederik Harboe og hans ligeledes afdøde Enke Kirsten Nielsdatter heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret i Mariager, den 16de August 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Ved Proclama af 13de dennes, der er læst inden Gjerler Onsild Herreders Ret og snarest mueligt læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Enke Ane Christensdatter og forhen afdøde Mand, Huusmand Jens Thøgersen af Hornum Bye og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet afholdes herpaa Contoiret Løverdagen den 15de October d. A., Kl. 10 Formiddag Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 16de August 1836 Claudi. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt, At Vi, efter Os elskelig Vor Kammerjunker, Bye og Herredsfoged v. Bardensleth i Vor Kjøbstad Frederikssund i Vort Land Sielland, hans, som Skifteforvalter i Kjøbmand Adolph eller Abraham Kaufmanns Fallitboe i bemeldte Frederikssund, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning. og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Os elskelig Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged v. Bardensleth ved Proclama sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Kjøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formen sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Kammerjunker v. Bardensleth, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 13de August 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Kammerjunker, Bye- og Herredsfoged Bardensleth, til, ved Proclama, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand i Frederikssund Adolph eller Abraham Kaufmanns Fallitboe. ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Kjøbmand af Frederikssund, Adolph. eller Abraham Kaufmanns Fallitboe, ved Proclama, som læses inden vedkommende Under- og Overret, indkaldte med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i fornævnte Boe er berammet at afholdes paa Tingstedet i Frederikssund Løverdagen den 10de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, for derved at tage Bestemmelse med Hensyn til Boets Realisation. Frederikssund, den 15de August 1836. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 23de forrige Maaned, der bliver læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret og er saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi efter Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Procurator Lauritz Ring af Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, hans, paa Os Elskelig Etatsraad og Toldinspecteur Hans Muus's Vegne, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at bemeldte Etatsraad og Toldindspecteur Hans Muus ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtider efter Forordn. af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands Overretsamt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 23de Juli 1836. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Ørsted. M. Lange, Hansen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1836-08-24
Bevilling for Etatsraad og Toldinspecteur Hans Muus, til, ved Proclama i Aviserne at indkalde hans Creditorer, indkaldes herved, sub poena præslusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel Alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos velbemeldte Etatsraad og Toldinspecteur Hans Muus heri Staden, af hvad Beskaffenhed samme end maatte være, til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Kjøbenhavn, den 18de August 1836. L. Ring. Kjøbenhavn. Trykt i det derinde Bognskerie med HaugeresseDenne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
forsendelse. Den til Kongel.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Brevposter prilegerede. oc Berlingske olitiske vertissement. ridende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Torsdagen den 25de August. No 203.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
London, den 16de August. - Medens Peerernes Majoritet benytter de sidste Øjeblikke af den tilende gaaende Session til at give deres Modstand mod Reformens Conseqventser i Jrland Eftertryk, beskjeftiger sig deres farligste Fjende, O'Connell, med at organisere de nødvendige Midler, for af Agitationens Vei at naae Opfyldelsen af de Fordringer, som den lovgivende Magt hidindtil haardnakket har nægtet. Dennegang bestaaer hans Værktøi især i den af ham selv fremkaldte General-Association for Jrland, der har gjort sig det til Formaal, at bevirke Tiendens Ophævelse og en gjennemgribende Reform af Municipaliteterne; og naar man betænker, at den samme Person staaer i Spidsen for den, som organiserede den catholske Association, og at der endnu staaer langt betydeligere Hjelpemidler til det irske Folkeparties Raadighed end forhen, saa kan man ikke tvivle paa, at General-Associationen vil naae sit Maal med samme Sikkerhed, som Catholikkernes Emancipation i sin Tid tilkæmpedes af den catholske Association. At iøvrigt ved Siden af Associationens specielle Øjemeed heller ikke det af Folke partiets Hovedmænd opfattede almindelige Øjemeed, nemlig en Reform af den moralske og intellectuelle Tilstand blandt det irske Folks lavere Classer, er tabt af Sigte, beviser den Opfordring til det irske Folk, som O'Connell i Associationens andet Møde, ifølge sit i det første Møde givne Løvte, fremlagde til Forsamlingens billigelse. Opfordringen, der er bestemt til at gjøre det irske Folk bekjendt med den nye Forenings Øjemeed, har tillige til Hensigt, at gjøre det Fordærvelige i hine Partikampe anskueligt, der hidrøre fra de gamle Feider mellem de enkelte Claner, og som i Virkeligheden ikke alene give Folkets Lyst til Strid og Kiv Næring, men som ogsaa hvilket ved det engelske Folks af Torierne nærede Uvillie mod Jrland har været saare fordærveligt for dette Land – have for den overfladigste Jagttager maattet være en tilstrækkelig Grund, hvorfor man ikke kunde indrømme Jrland de samme borgerlige og politiske Rettigheder som England og Skotland. Associationen bifaldt den af O'Connell foreslaaede Opfordring til Folket.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Paris, den 17de August. - Noget bestemt kan der endnu ikke siges om det Jndtryk, de sidste Meddelelser fra Spanien have gjort paa den franske Regjering. Forinden hine Meddelelser indløbe skal Hr. Thiers i et Minister-Conseil have udtalt sig forden uundgaaelige Nødvendighed af en hurtig og directe Jntervention. Conseilets Majoritet havde sluttet sig til hans Mening, men Kongen havde saa afgjort erklæret sig derimod, at der intet Andet var blevet tilbage for de til Jnterventionen tilbøielige Ministre, end strax at tage deres Afskeed. Det skal være vist, siger Gazette de France, at en europæisk Fyrste Congres vil træde sammen, for at fatte en Beslutning, med Hensyn til de spanske Anliggender. "Morning-Chronicle" af 17de forsikkrer, at disse Rygter, ere sande. De Herrer Thiers, Passyo. s. v. vare virkelig traadte fra, saa at man kunde antage Ministeriet for opløst. Men de indløbne telegraphiske Depescher havde givet Sagen en anden Skikkelse. Hr. Thiers og Colleger havde for det første føjet sig i Kongens Anskuelser med Hensyn til Jnterventionen, og indvilliget i, midlertidigt at tage deres Afskeed tilbage. Man vidste allerede tidligere i Paris, at General Lebeau, som i General Bernelles Sted skal commandere den algierske Fremmed legion i Spanien, var afgaaet til sit Bestemmelsested, og at Oberst Conrad var rykket ind i Spanien med en Forstærknings-Bataillon til hiin Legion.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Spanien. "Journal de Paris" offentliggjør følgende tvende højst mærkelige telegraphiske Depescher: San Jldefonso, den 10de August Kl. 10. om Morgenen. En Militair-Jnsurrection tvang Dronning-Regentinden til, afvigte Nat Kl. 2 at antage Constitutionen af 1812. dette Øjeblik er Alting her fuldkommen roligt, og Soldaterne ere vendte tilbage til deres Caserner.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Madrid, den 13de August, Kl. 6 om Eftermiddagen. Efterretningen om Begivenhederne i SanJldefonso begynder at rygtes i Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Endnu er den offentlige Rolighed ikke blevet forstyrret. Minister-Conseillet er forsamlet.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Blandt mangfoldige Rygter i Anledning af disse Begivenheder fortæller saaledes "Courier francais, at Jnsurrectionen skal være gaaet ud fra tvende af den Kongelige Gardes Regimenter, og det kan ikke betvivles, at jo Madrids Garnison har sluttet sig til dem, saa at man nu kan betragte Revolutionen som en fuldende Kjendsgierning. Londoner-Courier gaaer endnu videre, den vil af en sikker Kilde vide, at Don Augustin Arguelles har af Regjeringen, faaet det Hverv, at sammensætte et nyt Cabinet, samt at han har paataget sig samme under den Betingelse, at følgende Mænd skulle udnævnes til dets Medlemmer: Gil de la Cuabra, Jndenrigsminister; Calatrava, Raades- og Justitsminister; Mendizaval, Finantsminister, og Mina, GeneralCapitain for alle spanske Armeer. Courier troer, at et saaledes sammensat Cabinet vil gjøre Constitutionen af 1812 til Grundvold for en Forfatning der langt vil overtreffe det Kongelige Statut i Liberalisme, og haaber, at Concentreringen af den militaire Over-Commando hos en eeneste Person, hos General Mina, snart vil gjøre Ende paa Carlismen. Det bliver dog endnu et Spørgsmaal, hvorvidt Cordova og Quesada, der unægtelig besidde nogen Jndflydelse i Hæren, ville finde sig heri. Denne Couriers Anskuelse synes imidlertid noget skjæv, og det i flere Henseender, da Formændene for Constitutionens Proclamering vel neppe ville indrømme Regentinden og hendes Ministre, hvilke end disse maatte være, at tilskjære Constitutionen efter eget Tykke. Det lader sig meget mere forudsees, at en constituerende National-Congres vil træde sammen, for at indføre Forfatningen af 1812, den liberaleste af alle Forfatninger, med Bibeholdelse af den monarkiske Form, og med samme at foretage de for nødvendige anseete Modificationer. Tidligere Breve fra Madrid, af 8de d. M., melde, at General Quesada mødte megen passiv Modstand ved Fuldbyrdelsen af Decretet af 5te d. M., der paabyder Nationalgardens Opløsning, og at man tvivlede om, at han vilde kunne tiltvinge sig Udleveringen af Nationalgardens Vaaben. Han havde allerede seet sig nødt til at udsætte Udleveringsterminen, under Paaskud af en mellemkommende Festdag til den 9de, og ligeledes til samme Tidspunkt at udsætte Dødstraffens Anvendelse, hvormed de Gjenstridige truedes. Jmidlertid havde den største Deel af Municipaliteterne, der havde faaet det Hverv at modtage Vaabnene, af Frygt for Folkets Hævn, taget sin Afskeed. Aftenen den 7de vare paa Regjeringens Befaling alle Caffe= og Viinhuse lukkede og talrige Patrouiller gjennemstrøifede alle Deele af Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Den brittiske Legions Forlegenhed bliver imidlertid større og større. Corpset faaer ingen Sold og mangler baade Klæder og Skoe. De skotske Regimenter ere endnu bestandig i aabenbar Opstand, de engelske true med at følge deres Exempel, og kun Jrlænderne, saavelsom Skarpskytter=Regimentet, blive under alle Savn troligen ved deres Fahner, men mangle duelige Officerer. Man kan ikke vente at denne Tilstand vil vare længe, naar nemlig først det constitutionelle Parti faaer Overhaand i San Sebastian, og naar de spanske Regjerings-Commissariers sidste Forholdsregler i London blive bekjendte, ifølge hvilke ikke alene paa Grund af manglende Fonds, Rekrutteringen for Legionen i England ganske maa ophøre, men de allerede forsamlede Rekrutter, omtrent 200 i Tallet, afskediges fra Depoterne. De sidste Breve fra San Sebastian, naae til den 11te d. M., paa hvilken Dag der fra Cordova var ankommet en Coureer til General Evans med Depescher, i hvilke hiin meldte denne, at han var paa Veien til Vittoria, for at nedlægge Commandoen i sin Eftermands Hænder, hvilken Eftermand han dog ikke nævnede. – De franske Blade omtale allerede Constitutionens Proclamation i Corunna og Bilbao. De meddele endvidere, at Valencia og Murcia staae i Begreb med at følge Arragoniens og Andalusiens Exempel. J Carthagena var der forefaldet Bevægelser, der havde foranlediget den derværende Commandant til at opfordre befalingsmanden paa den engelske Escadre ved de balleariske Øer til Hjelp. Ogsaa Alicante var i Bevægelse. J Cadix havde sex til den nye Junta valgte Medlemmer, afslaaet Valget.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Portugal. Begivenhederne i Spanien vare i Følge Breve af 10de dennes bekjendte i Lissabon, men synes ikke at have gjort noget synderligt Jndtryk der.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Paa Børsen i London var den 19de d. M. det Rygte udbredt, at Constitutionen af 1812 ogsaa i Portugal var blevet proclameret paa flere Steder. Dette Rygte, hvis Kilder man ikke kunde komme efter, havde yttret en skadelig Jndflydelse paa de portugisiske Fonds.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ungarn. J flere af Rigets Egne vedvare Jldebrandene paa en foruroligende Maade. Den 3die August udbrød Jld i det folkerige Sezegedin og fortærede i kort Tid 150 Huse. Fra alle Sider begynde de Adelige, Grundbesiddere og selv biskopper, Klostere og Stiftelser, at benytte Assurancerne for Jldebrande.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Tyrkiet. Coustantinopel, den 27de Juli. – Ved den engelske Lieutenant Lynch, Commandant af den, den 21de Mai paa Euphrat forulykkede Dampbaad Tigris", som over Diarbeker og Sivas er ankommet hertil fra Mosul, har man faaet sikkre Efterretninger om Tingenes Stilling ved Reschid Paschas Armee, ved Taurus. Kurderne fortsætte Fjendlighederne, men et Hovedslag tør de ikke meer vove. Reschid, Pascha fører en lille Krig, der for de regulaire Tropper er en virkelig Krigskole. At et Overfald af Kurderne paa et regulairt Regiment var lykkedes, havde givet Anledning til Rygtet om, at Reschid, Pascha havde lidt et Nederlag. De schismatiske Armeniere vægre sig endnu bestandig ved at anerkjende Patriarken af Etschmiazin for deres geistlige Overhoved, og vedblive den Paastand, at han, siden Rusland er kommet i Besiddelse af denne for dem hellige Stad, ikke længer kan drage Omsorg for deres Religions Jnteresse. J saa Henseende har man nylig gjort dem flere Forslag. Capudan Pascha, som er kaldt tilbage fra Tripolis, ventes hvert Øjeblik hertil. Han havde forladt Tripolis den 11te, og den franske Flaade havde fulgt efter ham. Forrige Uge sendte den franske Gesandt, Baron Roussin, i denne Anledning en Coureer til Paris.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Jfølge Efterretningerne fra Widdin og Silistria, af 15de og 20de d. M., havde Russerne allerede bragt den største Deel af deres uhyre Krigsmateriale, der var sammendynget i Silistria, over paa den anden Donau-Bred og forberedt Alt til Fæstningens Overgivelse til de tyrkiske Commissairer. Men endnu var der ingen befaling indløbet fra St. Petersborg eller fra Hr. von Buteniew til dens definitive Rømning. Fæstningen skal iøvrigt være i en fortreflig Forsvarstand.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Ægypten. Efterretningerne fra Alexandrien naae til den 3die Juli. Pesten rasede endnu, dog uden at trænge indi Staden, i Arsenalet og paa Flaaden; den havde endog udbredt sig til Nedre=Ægypten, især til Damiette, hvor der døde til Mennesker om Dagen. Da man erfarede, at den ogsaa var brudt ud i Bairut, i Syrien, havde Mehmed Ali opgivet sin Reise derhen, og de europæiske Consuler, der allerede vare brudte op til Barut ventedes hvert Øjeblik tilbage igjen. Den russiske Consul var indtruffet i Alexandrien, og det engelske Dampskib havde afhentet den østerrigske og den engelske Consul fra Vairut. Paa dette sidste Punkt anrettede Pesten frygtelige Ødelæggelser, saavelsom i hele Syrien. Klostrene i det hellige Land havde i Jaffa oprettet et Lazaret og en Qvarantaine-Anstalt for Pilgrimme; men hverken Jbrahim Pascha eller Mehmed Ali vilde bevilge nogen Understøttelse til dette menneskekjærlige Foretagende. Regjeringen tang endnu bestandig om Begivenhederne i Djeddas i Arabien; dog sendte Mehmed Ali atter friske Tropper og Krigsmaterialer derhen. Den i Arabien commanderende Chourschoud Pascha, hvem man tilskriver alle Uheld, er afsat, og i hans Sted er den forrige Politi=Directeur i Kairo, Jsmael Pascha, udnævnt til commanderende General i Arabien. Dette er det bedste Beviis paa, at Vice-Kongen ikke har opgivet sin Plan. Alle de i Syrien Udskrevne bleve sendte afsted paa Veien til Arabien, ogsaa der manglede det allerede paa Menneskehænder til Markernes Bearbejdning.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
J Kairo og Alexandrien havde Mehmed Ali, for at faae den sidste Høst bragt under Tag, opbudt samtlige Tjenestetyende til at tage Haand i med. Denne ganske nye Maade at presse Mennesker paa havde ikke vakt liden Forvirring i begge Landets Hovedstæder, da alle Frankere pludselig saae sig deres Tjenere berøvede. Paa Grund af resterende Sold vare paa engang over 500 Arbeidere løbne bort fra Arsenalet, hvorover der herskede stor Bestyrtelse. Fra Matrosernes Side befrygtede man noget Lignende, da de ligeledes i lang Tid ei havde faaet Sold. Den franske Consuls Bestræbelser og Underhaandlinger, for at skaffe franske Producter, især Viin, frit Jndpas i Ægypten, og saaledes give Vice-Kongens Monopol det sidste Stød, have hidtil været forgjeves. Hele den frankiske Befolkning havde smigret sig med, at da Herr Mimants tidligere Skridt, med Hensyn til Silke=Monopolet, vare lykkedes, skulde det ogsaa falde ham let at sætte denne Sag, igjennem. Men ganske uventet forbødes Salget af fransk Viinaand og Brændeviin, hvilke Artiklers Salg udelukkende skulde tilkomme Regjeringen. Denne Sagernes Vending har vakt megen Sensation, da man deraf kun altfor tydeligt mærker Frankerigs sjunkne Jndflydelse hos Mehmed Ali, og betragter det som en Fornærmelse, der, til Trods for de bestaaende Tractater, er vederfaret en stor Nation.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Franskmændene i Kairo og Alexandrien troe, at Frankerig ikke vil betragte dette Tilfælde med Ligegyldighed, men at det vil besætte Candia, for at skræmme Vice-Kongen. – J Kairo har Mehmed Ali oprettet et Sukker=Raffinaderi, under en Franskmands Bestyrelse. – J hele Ægypten hersker den iøvrigt Dyrtid.
Berlingske Tidende, 1836-08-25
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 21de August. - Efterat Deres Kongelige Høyheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde, paa deres Tilbagereise fra Jylland i Fredag havde beæret det romantisk beliggende, Hr. Kammerjunker v. Fønss tilhørende Hindsgaul, med deres høje Nærværelse, og Prinds-Gouverneuren igaar indspiceret i Middelfart, havde vi den Glæde atter at see det saa kjære Fyrstepar, som ved sin Ankomst bødes velkommen af D. Durchlautigheder, Hertugen, af Augustenborg med to Prindsesse Døttre og Høj sammes Fætter, Prinds Frederik Emil August af Augustenborg, der vare indtrufne paa Slottet en halv Time førend deres kongelige Frænder. Disse høje Reisendes Nærværelse saavel som de forestaaende Væddeløb imorgen og overmorgen har bragt Liv i Byen, hvis Gjæstgiversteder neppe formaae at rummede tilstrømmede Fremmede. J Formiddags behagede det D. K. Høyheder Prinds-Gouverneuren og Prindsesse Caroline Amalia at bivaane Høimesse-Gudstjenesten i St. Knuds Kirke, hvor Hs Højærv, Hr. Stiftsprovst Ortwed prædikede. J Eftermiddags Kl. 5 1/4 indtraf Hs. K. Høyhed Prinds Frederik Carl Christian hertil fra Fredericia, for at aflægge et Besøg hos sin ophøiede Fader og overvære Væddeløbene. Paa Slottet var stort Middagstaffel, hvortil endeel Embedsmænd og Honoratiores vare indbudne. Jmorgen Aften gives en stor Soirke paa det 1/2 Miil herfra Byen liggende Herresæde Christiansdal, som D. K. Høyheder og D. Durchlauchtigheder naadigst ville beære med Deres høje Nærværelse. Efter Forlydende vil Hs. K. H. Prindsesse, Caroline Amalie forlade os paa Onsdag, for at begive sig til Als, og Prinds-Gouverneuren Dagen derefter tiltræde sin sædvanlige Jnspectionsreise i Fyen.