Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-20
En Ubehagelighed iblandt vore mange Behageligheder var Branden i Bergen den 20de Januar, hvorved nogle og halvtredsindstyve Huse bleve lagte i Aske, og som i det Hele skal have foraarsaget Skade af mere end 200,000 Rd. Værdie. At Matroserne af den franske Eskadre, som da laae i Bergen, for deres gavnende Hjelpsomhed have fortjent Ros og Tak, er unægteligt, i hvorvel det er vanskeligt at bestemme Graden deraf, da Beretningerne desangaaende ere hinanden modstridige. Saavidt Nordia. At man i offentlige Blade gjorde vel meget af de Franskes Hjelp, er vist. Deres Daad blev endog besjungen i nysnævnte Maanedskrift, hvoraf her en Strophe til Prøve: Forbauset nys glad Bergen saae Det Løvemod, Hvormed I, Friheds Sønner, staae Al Vold imod. Grum raste Jlden, fjern og nær Dens Offer faldt: J kom, J saae, I vandt og her, Som overalt. Gud signe Jer, Frihedens Sønner. Det var i den franske Frihedsruus, det mærker man let. P. A. Heiberg indrykkede i den Tids berlingske Aviser et Brev fra en Beslægtet i Bergen, angaaende denne Brand, og ledsagede det med mange Lovtaler over hine Frihedens Sønner. Dette Brev havde siden nær foraarsaget ubehagelige Optrin i Bergen; da vore egne Brandfolk og Tømmermænd, der havde udviist al mulig Raskhed og Jver ved Branden, følte sig høilig fornærmede ved den overdrevne Vægt man lagde paa de Franskes Hjelp. 1800 om Aftenen opkom Jld i et Huus ligeover for Nykirken. Den Deel af Qvarteret, som blev staaende efter Branden 1795, blev nu afbrændt. Omtrent 24 Huse tilligemed Nykirken bleve lagte i Aske. Man havde haabet at redde Nykirken, da Veiret var stille. Oppe i selve Taarnet var bragt en Haandsprøite og Vand, for igjennem Taarn hullerne at bruge Straalen, om der kom Jld i Taarnet. Men dette uagtet saae man snart Jld glimt fra Taarnets øverste Karnis, som man før havde troet at være Muur. Sprøiten i Taarnet blev slet, eller aldeles ikke brugt; man forlod den med uoverlagt til, og overlod den til Luerne. Ved Antændelsen af Taarnet udbredte sig megen Modløshed, man mistvivlede om at faae Jlden slukket saa højt oppe, og snart stod hele Kirken i Brand. Endeel af Kirkens Ornamenter bleve reddede. 1810, den 17de Marts, var en ubetydelig Jldebrand, men forbunden med særdeles Omstændigheder. En berygtet Person, ved Navn Barckhausen, havde været gift med et løst Fruentimmer, der eiede Huus, og han boede nu i dette, efterat de vare separerede. Ved Rettergang blev Huset tildømt Konen, og Barckhausen skulde flytte ud. Opbragt herover, stikker han midt om Natten Jld paa Huset, og da han seer det i fuld Flamme, springer han i Søen og drukner. Kun et Par Huse ligeoverfor Komoediehuset brændte ved denne Leilighed. 1822 afbrændte 13 Vaanhuse og 11 Bødker værksteder. Det stille Veir og en uafbrudt Skylregn forenede sig med Brandfolkenes Jver og Raskhed til at redde Øvregaden, bag hvilken Jlden var udbrudt. Under 6 –8 sydlige Bredde bemærker man om Natten Luftsyn, som man kalder magellanske Skyer. De ere 3 i Tallet, den ene sort, de to andre hvide. Ved første Syn maa man upaatvivleligen holde dem for Skyer, men deres faste Punkt og selv deres Udseende viser, at de aldeles ikke ere at kalde saaledes. Den sorte viser sig som en Sprække i en lys Zone, og da den er omgiven af et mælkehvidt Skin, saa forekommer den Beskuerne endnu mørkere, end den øvrige Deel af Himlen. Begge de hvide skinne blot som Hobe af smaae Stjerner, som kaste et Skin fra sig, lig det af Melkeveien.