JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsret og Binden den Kongel. Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenbarn, ere alle De, som formene at have noget at fordre i afdøde Fiermand det af Staden Hermann Christian Meyer og senere afdøde Enke Marie Christine Meyer, fød Krentel, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand at fremkomme og deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og til at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 19de August 1829. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Kandsen. Ender der det noget at fordre i Stervboet efter de algenere Efte og - aftagts en Niels Nielsen og Kirsten Christensdatter at Sønderslig, ville i Hendald til Proclama, der læses ved den Kongelige LandsOverret i Widere, og Underg Hind Herreders Met anmelde saadant darende Krav for undertegnede Skifteforvalter inder 12 Uger, da det ellers ikke ved komme i Betragtning. Hvilket, overeenstemmende med Forordningen 2den Juni 1119, derved bekendtgiøres. Ringkiøbing den 2de Anust 1829. Schram.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
den Proclama af Dags Dato, som sumest mueligt tinglases ved vedkommende Overret og Underter, ere Creditorerne i Sterod et efter den Hollested Skongaarde, Hal sted Sogn, Sønder Herred res Diden afgaaen Selveiergaardmand Anders True og forden afdøde Hustine, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for, som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Krav, har ket herved endvidere bekiendtgieres Edeltoft, den 18de Anet 13. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
ved Proclama, som snarest muligt lases ved Over, og Underretten, er Bale de, som formeent at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Anne Marie Kundskatter, Snedler og Mallebygger Jørgen Christian Møllers Husene deri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, to inden denne Tids Forlør, under Tabet at deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket derved endvidere bekjendtgiøres. Skanderborg, den 14de August 1829. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder tinglæst i Over= og Underretten I ere Creditorerne i Sterat efter afgangne Stiftsprovst og Sogneprætil Domkirken der i Byen, Frederied Carl Studsgaard, indkaldte i denhold til Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde en legitimere deres Fordringer for den ermorterte Skifteret. Hvilket derved endvidere bekiendtgiøres: Aarhuus Stifteret den 11te August 1819. Fleiseber Schaarup. constit.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama, som lases saavel ved Underretten som ved den Kongelig Landsoverret i Viborg, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Dødsboet efter Jndsidder Paul Sørensen i Hørning, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at armelde og beviisliggiøre deres Fordringer Arvingerne efter den Afdøde ere ligeledes indkaldte med lovlig Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og at varetag, deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres med Tilføiende : at dette Bo foretages her paa Contoiret Mandagen den 14de d. M., samt den 12te October og 13de November, hver Dags Stermiddag Kl. 3 Slet. Rangste J. Herreds-Contoir i Randers, den 13de Anlust 1829. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder tinglæt i Over= og Underretten ere Creditorene i Boet efter Sygeværtinde ved Byens og Amters Svar huus, Matale Johanne Bjerum fød Sødervald, Enke efter forhen værende Toldbetient, frevest Apaevært J N. Bjerne, indkaldte i Henhold til Placaten 2den Juni 1119 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer for den competente Skifteret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 11te August 1129. Fleischer. Schaarup. constit.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama, som er tinglæst i Over- og Underretten, ere Creditorene B øvet efter Handsmand Peder Madsens Enke Aaren Johans datter, indkaldte i Henhold til Placaten 2den Juni 1110 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for den competente Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 11te August 1149. Fleiseder. Schaarup, constit.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama, som er tinglæst i Over- og Underretten, ere Creditorene 2 Stervboet efter Skoemagermester Jacob Pedersen Holbeeds EnkKirsten Øvlesdatter - der ifølge teciprok Testamente har hensat med fælles Boet - indkaldte i Henhold til Placaten 2den Juni 1819 med 12 Agers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for den cemvetente Skifteret. - Arvingerne efter førstnævnte ere indkaldte med lovlig Varsel til at legitimere sig og paasee deres Tarv. Aarhuus Skifteret, den 11te August 1829. Fleiseber. Schaarup, constit.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Landsoverret samt de= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at bave noget at fordre i Stervboet efter afgangne Regentschiruta Johan Vildelm Stedes indkaldede med 11 Ugers Varsel til der i Skifter m. nissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 10de August 1829. Bang. Tetens
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Credi= og Diditorerne i Stervboet efter afdøde Fabriker og Fæstehuusmand Jens Hansen og Hustrue Johanne Kirstine, fød Maneder, af Silleleie Fiskerleie der under Districtet, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, de Første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de Sidste at betale hvad de til Boet ere skyldige Cronborg Amtstue, den 14de August 1120 Fasting.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama af 3die dennes, som læses ved vedkommende Over- og Un Berret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Ellen Niels datter, Gaardmand Peder Nielsens Hustrue i Udbyeneder, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte orvalter at anmelde og de viisliggjøre deres Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariager, den 10de August 1129. Claudi.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige LandsBoverret samt Hof= og Staveret, ere alle og enhver, som maatte former at have nogensomhelst Fordring paa afdøde Frøken Charlotte CathrinWendells Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os der som Executores tostamenti behandler hendes Boe, inden saadan Tids Forløb, af anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 11te August 1829. Veter Rohde Thor Petersen, Bogholder ved den Kongelige Lands Lands Overrets samt Hof= og Stads Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, rets Stifte-Commission. Vestergade No. 47. store Kongensgade No. 231. De Predem af 11te dennes som vil blive læst i den Kongelige Lands B Overret samt høi, og Stadsret, ere Alle og Ender, som forment at have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Commeretraad, Mekanicat, og Dannebrogsmand, Nicolay Jacob, Marstrand, efter herm jeg ifølge allernaadigst Bevilling af 24de Juli sidstleden, densidder i skiftet Bor indkaldte med 12 Ugers Varsel, lub poena præcia, et perpetui alentinat anmelde og derneliggiøre deres formeentlige Fordringer for min entageLangværge, Justitsraad og Ridder Torp. Butrandet ved det Kongl. SeneralCommissariats=Collegium, boende paa Hiørnet af Mikkelbryggersgaden og Lavendelstrædet Nr. 89, inden foreskrevne Tids Forled. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenbarn, den 14de August 1819. P. Marstrand, fød Smith, Creditorere i efternævnte Stervbort det under Jurisdictionen nemlig :& 1) Eftet betal Jacob Rasmusser, af Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederied Ferdinands Regiment. a) Efter Skoemagersvend Christen Hee. 3) Ster Stormagersvend Anders Nielsen Wammon. Arvingerne efter de under No. 2 og 1 en 31te Afdøde indkaldes med lovlig Varsel til at legitimere sig og paaser deres Arveret. Aarhuus Stifteret, den 11te August 1829. Fleiseber. Schaarup, constit.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Bekiendtgiørelse. I Forlangende, saare af sal. br. Amtestørst Hørbroes mo lige Arvinger, som af Formynderne for de Umyndige, bekiendtgiøres herved at der den, der har Penge tilgode hos Ovennævnte sal. Amtsprovst vilde behage inden 12 Uger a Dato at melde sig hos Undertegnede som Executoses amenti, for der at bevise sin Ret, og har de Udeblivende sig selv at takke for, at der siden overnævnte Tid ikke refletieres paa deres Fordringer. Fehl Præstegaard pr. Ribe, den 1ste August 1119. Krøver.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Creditorerne i Stervboerne efter følgende afdøde Personer paa de KongeligEuniversitets- og Communtets-Godset, prælig : 1) Gaardmand Peder Hansen og Hustrue Kirsten Jensdatter af Høiderg Bye, storter Sogn, Øster=Flykkeberg Herred, Sorøe Amt, a) Huusmand Peder Jensen og Hustrue Malene Andersdatter af Eggersløbmagte Bye og Sogn, Vester=Flakkeberg Herred, Sore Amt. 3) Karer Larsdatter, Huusmand Peder Henriksens Hustrue ibidem, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ringsted, den 13de August 1829. T. L. Gruner. pritte und lette Bekaantnacung. ere a .
Berlingske Tidende, 1829-08-24
det No. 130 in oxtento inseritten EnkbastationsproclamsAlle, anch die protocollieten Glandiger det Schlachters Jens BlerkJürgensen, det Hutæaders Friedrich Christian Rotteer na des Schneiders Friedrid Schemeiss hilseldst, melde vider di megen restirender Schille und Adgaden vertugten Subhastationen ihrer inSt. Marien Kirchspiele helegenen Bohndanser Einendugen macen za lønnen vermeinen, baden sich dieserhalden in 11 Becher i Stadssecretariatszu melder, und sonst das Erforderliche ja besbachten. Flensburg, den østen Julp 1129. Bürgermester und Rath.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Hvo som maatte have noget at fordre i efternævnte Steerydeer under Aucvorskov Birks Skiftejurisdiction :a) efter afgangne Jndfinderske Karen Nielsdatter af Harrested, b) efter Skor foged Niels Lange og Hustrue Sidse Andersdatter ved Cathrineholms Skov. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanns deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boerne. Slagelse, den 13de August 1829. Bired. ved Troclama, som er læst ved Løve Herreds Ret og ved den Kongelige Lands i over, samt Hof= og Stadsret, ere samtlige Creditorer og Deditorer i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Niels Larsen og ligeledes afdøde Ane Mette Olsdatter i Saldierg Bye, Skiellederg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, de første at legitimere deres Fordringer og sidstnævnte at betale det de til Stervboet ere skyldige. Dette bringes herved til yderligere Kundskab. Kragerupgaard, den 6te August 1819. Bacherald, const. Skifteforvalter. Halle og Enhver, som formene at have noget at fordre efter den i Aare A 1321 afdere Jens Laursen og senere afdøre Enke Mette Niels datter af Ørsted, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placater 26de October 1791, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - Arvingerne efter den Afdøde indkaldes ligeledes med Lovens Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Samlinger i dette Boe afholdes der paa Contoiret, Tirsdagen den 3de n. M., samt Tirsdagen den 6te October og 17de November, hver Dags Eftermiddag Kl. 4 Slet. Kongsøe a. Herreds Contoir i Randers, den 12te August 1819. A L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
Alle og Enhver, som formene at bare Noget at fordre i Karetmager Oli Petersens og hans fraskilte Kones, Gierkemoder Sidsel Pouls datters falleds Boe af Skarresøe, ere ved Proclama, som læses saave ved Underretten som ved Landsoverretten i Viborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at armelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilfør ende : at rette vil blive foretaget der paa Contoiret Mandagen den 14de M., om Formiddagen Kl. 11 Slet. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 13de August 1829. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1829-08-24
directionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendt I giør forelsbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus i Slutningen af September Maaned d. A. over ostindiske og chinesiske Varer. Christianshavn, den 8de August 1829. Directionen.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Paris, den 14de August. J Følge de sidste Efterretninger fra China har Gouverneuren i Canton erkjendt den af den franske Regjering udnævnte Consular=Agent, Hr. Germaert, og udleveret ham de der myrdede Franskmænds Eiendom. I China røber Tilbøieligheden til at afryste det tartariske Aag sig paa en temmelig afgjørende Maade men duelige Styrere fattes; alle de Forsøg, som i denne Henseende allerede ere gjorte, mislykkedes aldeles.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
J Anledning af Hollænderens, Pater Roothaans, Udnævnelse til Jesuitergeneral, som nyelig har fundet Sted i Rom, bemærket Ultrapartiets og Jesuitismens Organ, det undersundige Blad Quotidienne : "Dette Jesuiterordenens Valg er af stor Vigtighed. J nogle Aar manglede dette Samfund formedelst Pater Fortisthøie Alder Kraft og Eenhed; det er derfor dobbelt heldigt, saa vel for Samfundet som for Religionen, at en Mand med saadan Snildhed og saa udmærkede Fortjenester, som Pater Roothaaner bleven ophøiet til denne Værdighed. Bedre end han er ingen skikket til at give denne berømte Orden en kraftig og afgjørende Jmpuls, en ny Retning, lempet efter den catholske Kirkes Tarv Derimod siger Constitutionel: "Pater J. Roothaan forener i sin Person alle jesuitiske Egenskaber og Talenter; Jesuiterhusene fireFrydefester, og en uhyre Mængde Mennesker stimler sammen, for at see den ærværdige General, Pater Roothaan. Hans Physiognomie er ikke hjertevindende; hans Blik røber fuul Træskhed; har seer en fungerende Generalinqvisitor ligere end en Guds Tjener, Jfølge hans Grundsætninger er han den intoleranteste blandt alle Jesuiter, hvilket vist nok betyder meget." Courier francais tilføier, Naar man erindrer sig de Uroligheder, som Jesuiterne under den bedagede Olding, Pater Fortis, opvakte i Frankrige, saa kan man lettelig forudsee, hvad de ville foretage sig under den nye General, hvis Snildhed og Fortjenester Quotidenne roser, Siden Aaret 1814 er i vort Ministerium foregaaet ikke mindre end 62 Porteseuilleskifter, i samme Tidsrun have 50 Rinistre havt den Ære i længere eller kortere Tid at være Medlemmer i Cabinettet. Ganske nyeligen havde 16 Røvere til Hest stationeret sig nær Broen ved Viveros, kun en Fjerdingvei fra Madrid, paa Veien til Alcala; de udplyndrede hele Dagen alle dem, der passerede forbi. Først om Aftenen befaledes, at Tropper skulle sendes derhen; da disse næste Dag kom did, fandt de ingen Røvere. Den ansvarlige Redacteur af Chatteaubriands Tidende, Journal des Debats, Bertin den ældre, er efter den ny Ministers, Hr. de la Bourdonnayes befaling indstævnet for Retten, og anklaget for en i Bladet nyelig indrykket Artikel. Han er anklage for at have fornærmet Kongens Person, angrebet den kongelige Værdighed og Kongens constitutionelle Autoritet. Hr. Bertin, der forsvarede den kongelige Sag paa en Tid, da kun faa Personer, nændsede den og for denne Sag har udstaaet 4re Aars Fængsel, seer sig nu forfulgt af Hr. de la Bourdonnaye, der i sin Til gjorde det Forslag i Angers, at lade slaae Medailler til Ære for Napoleon, Hr. Becquet, der er en af Medarbeiderne i Journal des Debats, har angivet sig selv som Forfatter til den Artikel, for hvilken Hr. Bertin er sat under Tiltale.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Man læser nu i vore Blade, at Striden med Algier ene og alene er vor Consuls Skyld, og at den franske Regjering virkeligen er Deyen i ti Aar Penge skyldig, der som ogsaa offentligen sagdes i de Deputeredes Kammer - ere faldne i Jøde agenters Hænder; ogsaa beskyldes hiin Consul for ikkun at varetaget sin private Fordeel o. s. v.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
London, den 13de August. Den betydelige De Madagascar, eller, som de Indfødte kaldet den: Madecasse, tildrager sig i tvende Henseender vor Opmærksomhed. Den britiske Agent er af den regjerende Dronning bortjaget, og Englands Jndflydelse er altsaa ophørt. Disse Fjendtligheder synes at bevise, at Dronningen ikke længere vil opfylde den i Aaret 1820, ved Sir Robert Forquhar, med den afdøde Konge sluttede Tractat om Negerhandelens Ophævelse. Maaskee miste vi den høist fordeelagtige Handel med dette Land, der er større end England selv, og i stor Mængde yder Bomuld, Silke, Jndigo, Sukker, Gummi og andre Producter. Derfor henvende ogsaa vore Tidender nu deres Opmærksomhed paa denne Gjenstand. The Times siger: Da Kongen paa Madagaskar for omtrent 18 Maaneder siden døde, syntes Tractatens Fuldbyrdelse at have heldig Fremgang. Denne Tractat gjorde tillige de kostbare Eskadrer overflødige, der udfordredes til at bevogte Kysten, for at forebygge Slavehandelen, og skaffede en fordeelagtig Handelsplads for vore Kjøbmænd. - Paa Madagaskar, der ligger paa Veien til Indien, kunde ogsaa de Skibe, der seilede i det indiske Occan eller gjennem Canalen ved Mosambique, forsynes med Vand og Levnetsmidler. - Vi staae Fare for, der at miste alle vore Fordeele. Tre franske Agenter opholde sig nu paa denne store Øe, og disse ere alle mistænkte for at undergrave vor Jnteresse. - Denne Forandring er meget skadelig for enhver ægte Englænders Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Fra Gibraltar meldes: "Dette Sted er nu ikkun en Skygge af hvad det forhen var. Gaderne ere tomme og de fleste Huse tilleie. Leien er faldet 50 Procent og derover. Pakhusene, ere udtømte og ville vel neppe igjen vorde fulde. Den Forraad som de indeholdt, er sendt til Cadix, hvorhen Mange have herfra begivet sig, for der at bosætte sig, og hvorfra de, ifølge hidkomne Efterretninger, drive betydelige Handel. The Times siger: Oprettelsen af en Frihavn i Cadix er ødelæggende for Gibraltars Handel. Vi have ingen Ret til at besvære os derover. Spanien kan forvandle alle sine Havne til Frihavne, thi det kan jo gjøre med hvad der tilhører det, som det vil. Drage vore Kjøbmænd med deres Capitaler og deres Han deel til Cadix og blive rige der, saa kunne de vorde tilfredse. Rigdommen og den herskende Stemning i Cadix vil adskille denne Stad endnu mere fra Moderlandet og gjøre den hartad til en Hansestad.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
En Pariser Correspondent opkaster i Bladet the Times det Spørgsmaal: Hvorledes vil Marschal Soult, Hertugen af Dal- ter i saa lers - - Mante Gang at 2 s. i a paa Samt man næ 2 sk. - naaris, de ter Sal. 3 a Da et paa saa den saa man til - - s da den i en man og de en i en man maa har sin i S. da de sin Sen - . . en 2. i er et Sans raa de Dag d. Dan Dag : - Snans Dag for de Stue; Bomant nue Mile og en Triest, da 13de Aal. Jnge Gimmer fra nu stil Staden til de guste Teres Trius en Ste Anna Ciciana bære været ders Missimple er, et den eide 2de den til at gaae i dag til Rente, og ergive de Sange, som de være gen Logie, Tressant et Ananse. Stat fat sig dase, ved til at de Torvene ind i deres Pasian; saa a Olden et Diten i det næste Aman saa vædt inde. Præ samt Cortifia blive at fældre en store Udeldelse af de næste Sider. De meste Etage tes den græste Regning, Sto Bal gal, der staaet Strimland, og er ende ankomme til Ren N. De son, et ten ligner sig til Rusland, for et besøge sin Kone, de skal væt megn sog Stække samle et stor Lærres i Litain, for at mine en rigtig Opmmen me en den Trial inden føje Tid fort Efterming en et benellige Sag.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Sæpraa, den 13de Juli. De fritiske Antal Et Partie Racia, som ud for stone og mindre Krigskibe anken den 3de d. M. ved Om Damaskal ved en Tau fra Constemmerel have modtaget Ordre til at begive sig til Dadenskan.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Fra de tyrkiske Grændser, de 8te Aars Smaal Stisme de fra Frakta begien sig til sin for standsede Leir ved Saleren, for med Estemak et begynde si Operationer.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Hermannstadt, den et Aar. Ifølge tilværdige Efterretninger gjør Pestimium sidse stømt Frastridt i Fyrstendomme, bortrykker bestandigen tilte Ost og udbeder sig stedse mee, saa at der, foruden de allerede me befalede te Pestendene, skal endnu drages en finde falden Goden.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Berlin, den 5te August. Adskillige Blade indeholte Rotitser om den mussiske General Grev Diebitsed. Følgende nøiagtigere Underretning om denne udmærkede Mand vil ikke være uden Interesse. Han er født preussisk Schlesien, dens Fader var i prussisk Militainjeneste men traadte under Keiser Parls Regiering i misisk Tjeneste, dog lod han sin Søn erttage i Belig. Her blev denne indtil Aaret 1805, da Keiser Almander kom til Berlin, og ansatte han som Liman i den mesiske Amme. Han steg hunligen fra de lavere Officersgader, og er allerede i Feldneget 1812.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Oberst og Chef for Generalstaben ved Ster Binemfiins Armee corps. I det følgende Aar blev dan Smeral, og ansanes hos Feldtmarschal Barclay de Tolle, som Cori for Smaalstaden. J. 1814 og 1815, da alle mesiske Cores vare marschelde til det Indre, organiserede han Armeen, fulgte Marschal Barclay de Toll, i 1815, efter Napoleons Tilbagekomst fra Den Esta, som Chef for Generalstaben, til Tydskland og Frankrige, og blev, efter dennes Død, ansat i samme Egenskab i Petersborg. GenDiebiisch nød i høi Grad Keiser Altranders Tillid, og retfærdiggjorde den gode Mening, som den forevigede Keiser havde fattet om ham, ved det Forhold, han udviste, da Keiser Nikolaus beste Thronen; thi ved kloge og kraftige Forholdsregler adspredte han Rebellerne. Han blev ogsaa kort derefter af den nuregjerende Monark sendt til Armeen i Persien i en vigtig Mission, som han med megen Duelighed udrettede. Planen til Feldtiøget mod Tyrkerne, som han hidtil med saa stort Held udførte, er af ham Udder saa aa a Sa, en at e tal saapaalen er den Selene. Da mit a 2 Smaa S. en kal en men saa Pasning at en Sal. et San at samme Sande i O end a 2 paa sammei at ista 1813 er 1814 hun den n en næ nes en de Sam: Sang. Saa en ta om de de i lang Tallime er lade ind i den. en de ten at da da at ralg: s. - Selaar sin i satte en man slaas Tins sand det af Ammand og und de i den maane Am han mælde sig a. ere dring i Knge mes kans er de et en gamen ra m men og Damen. I Fa den sund Fring medde den at Frans, og gan i Aan høre. Da Sammes des i Ang 1820 ter den Regningen, og Meg mig til et Reinen, dannet. Sana Salene er bemet som en dristig og tørre Kliger og 2de hele den mesiske Ammes Agtelse.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
Leipzig, den 11te Aar. en høist viselig konging Foldning af 3de Juli d. A. i talede at udiellige Forskrifter angaaende unge Mester Forberedelse til Undersaat. Ifølge samme stalle Pæglinger, som te mindre ringe Aandsmaa, samt muligt aftales s. a. sne Sæde og Væge os de instende er min i den at de for Blaar i 2de vælge og me, til dets Anlæg høre sammende Daase, end at udsme den for den Fart, et de i sammen ene strømmes Maade, Billinger, og i en Alder, i hvilken de ikke længere fra de kunne vælge en anden gavnlig Søsse, staae sinagevises fra Sindringer efter offentlige Forminger, og denster, som udning og ubrugbare Mennester, falde dets Famme og Staten ar Fylde. Renteren ved de lærde Skout giøres især ansvarlig for at ikkun de virkeligen medne Dringe oprykke i de øn Klasser; for de til Unansttetet Afganne ere strange Examinmodnede, efter hols Udfald Testimania meddeles, uden honi ingen Jndfødt skal tilstædes Afgang til Jnsciption ved Under faaet.
Berlingske Tidende, 1829-08-25
En lignende Forordning er nylig udkomma i Hertugdømme, Bann