JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Efterretningen om den spanske Konges Befrielse har i Marseille været Signalet til slemme Optøier, hvori de saakaldte Ultraer ikke give noget andet Partie efter. Jsær veed de mesterlig at benytte sig af Pøbelen, hvis denne kun ikke ved Leilighed vender Kiøerne imod dem selv. En Sværm slige Banditer drog nylig igjennem Gaderne og blandede med deres leve Kongen, Raabet: "Ned med Liberalerne, Paa Lygtepælen med Liberalerne!" Den 26 Octbr. trængte de ind i det Amerikanske Kaffe, huus og spolerede Alt for Værtinden. Da Politiet ikke formaaede at tæmme dem, maatte Kommandanten med Garden omsider gjøre ryddeligt. Disse Spektakler iværksættes gjerne ved Nattetid under Fakkelskin og Trommeslag, og de rasende Trudsler, som Oprørerne derved udstøde, sætte alle rolige Jndvaanere i en dødelig Angest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
De græst tyrkiske Anliggender. Som den østerrigske Jagttager vil vide, er det Capudan Pascha, der ved Lemos har tilføiet en græsk Eskadre paa 55 Skibe, som kom imellem to Afdelinger af den tyrkiske Flaade, et Tab af 8 Skibe. Ved hans sidste Fart igjennem Archipelagus lod han de insurgeerte Øer ganske uantastet og modtog endog Foræringer fra nogle af disse. For Handel og Vandel haabes de bedste Følger af den nu af Porten atter indrømmede frie Seilads paa det sorte Hav. Foruden Dichanib-Effendi er den for to Aar siden til Lille Asien forviste Tolk nu ogsaa kaldet tilbage og har tiltraadt sin forrige Post. J den vigtige Konferenz, som holdtes den 30 August, maatte Lord Strangford døie en deel Gloser af Salda Effendi, som bebreidede ham de Understøttelser, Jnsurgenterne faae fru Engelland. Som en klog Statsmand dreiede Lorden Talen paa Moldaus og Wallachiets Besættelse af tyrkiske Tropper. Til Slutning berørte Reis-Effendi endnu de Asiatiske Fæstninger, uden dog at Ordet Restitution derved kom over hans Læber, tilføiende at den bedste Garantie for Traktaternes Opfyldelse var Keiser Alexanders personlige Karakteer, hvortil Man satte den største Tillid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Blandinger. Frankerig. J Douai har en Godseier nylig været under Tiltale for at have udladt sig med: at Ludvig VIII gjorde bedre i at bede sin Rosenkrands, end at skikke Landets Børn til Spanien; men slap, fordi han kun havde sagt det i et Posthuus=Kjøkken, der ikke kan henregnes til noget offentligt Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Den 1 d. afbrændte Gevæhret atter for en Skildvagt udenfor Hertuginden af Berrys Værelser, hvorved Skuddet gik ham saaledes igjennem Armen, at den strax maatte aftages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Efter Konstitutionel agter den gamle Friheds=Apostel, Lafayette, at ende sine Dage i Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Hertugen af Leuchtenberg skal igjen have udsonet sin Søster med hendes Mand, forhen Konge i Holland. Nordamerika. Det Newyorker Blad Statsmanden, besværer sig over, at den franske Blokade=Eskadre har krænket Neutralitetsretten imod de Forenede Stater, ved at forbyde Fregatten Kongres, som havde Gesandten til det spanske Hof ombord, Jndløbet til Cadix. Artillerie Generalen Lallemand, hvis Broder ogsaa har været i Spanien i Aar, er død i Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Storbrittannien. Admiral Cochrane er den 28 f. M. ankommen til Plymouth, i hvad Hensigt vides, ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Kapitain Parrys nye Reisebeskrivelse er alt under Pressen og vil udkomme om en Maaneds Tid. dertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
At min elskede Mand, Sadelmagermester Andreas Define Olivarius, 29 Aar gammel, den 12 dennes, efter faa Dagen Sygeleie, omskiftede Tiden med Evigheden, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner, hvorhos jeg med rørt Hjerte erkjender den Deeltagelse, ædle Mennesker ydede mig og 3 Uforsørgede under denne haarde Skilsmisse. Nyborg den 14 Novbr. 1823. Elise Olivarius, fød Scaer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
De musikovende Liebhaveres 2den Koncert for Tilhørere gives Torsdagen den 20 Novbr. Kl. 6 paa Raadhuussalen. Indgangen aabnes Kl. 51. Med Billetter forholdes som sædvanligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Den ældste Klubs ærede Medlemmer indbydes til en extra Generalforsamling Løverdag den 15 Novbr., af Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Det første af de i Vinter bestemte fire Baller i Odense Klub, til hvilke alle Medlemmer have frie Adgang, er berammet til Fredagen den 22 Novbr. Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
De underste Værelser i Gaarden No. 9 paa Overgade, ved Siden af Fattigvæsenets Gaard, ere at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid, hvorom Man henvender sig til Bager Sander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
J Redergade No. 674, hos Snedker Hansen, blive de Værelser med Kjøkken i anden Etage, som Lærer Lauritzen, beboer, til Leie til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Hvor et lidet Partie fortrinlig godt Evrets=Smør i Fjerdinger er at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Engelske Sandsteen, Rhinske samt Skaanske Møllestene, af forskjellige Størrelser, ere tilkjøbs hos Kjøbmand Hans Teisen. 5 a 4000 Kanadiske Popler, 4 til 6 Alen høie, med Rod for 4 s. Stk., uden Rod det Halve, kan i dette Efteraar og anstundende Foraar bekommes hos Rasmus Hansen. Risbjerg ved Rudkjøbing den 6 Novbr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Paa Rødkilde ved Faaborg kan bekommes gode og store Karper til 24 s. pr. Pd., Aborrer til 12 s. pr. Pd. og Sudere til 8 s. pr. Pd. En Bondegaard, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 1/2 Skp., beliggende omtrent 1 Miil fra Odense, hvortil er overflødig Over- og Underskov samt Tørveskiær, og hvis Bygninger ere godt vedligeholdte, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Til Gaarden kan holdes 12 Køer, foruden Ungqvæg, samt 6 a 8 Heste. Eiendommen kan tiltrædes strax. Lysthavende ville henvende dem til Undertegnede. Wullerslev Mark den 13 Novbr. 1823. Peder Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Gaarden No. 706 i Nedergade ved Skjolden, som for faa Aar siden af ny er opført, og hvori alle Værelser, ere gibsede og malede, lader Eieren, formedelst andet Gaardkjøb, ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 25 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bortsælge. Eiendommen kan daglig tages i Øiesyn af Lysthavende, og af Kjøbesummen kan enten alt eller saa meget som forlanges i flere Aar betroes Kjøberen. Odense den 14 Novbr. 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
At en 4de og endelig Auction over den Stervboet efter afdøde Johanne Ring og forhen afgangne Mand, Jonathan Petersen Bergmann, paa Thurøe tilhørende Halvdeel af Thurøe Veirmølle, bliver afholdt paa selve Møllen Mandagen den 24 dennes, om Formiddagen Kl. 11, bekjendtgjøres herved. Herredskontoiret i Svendborg den 11 Novbr. 1823. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
En ung Tæve=Hønsehund med brune Ører og en oval bruun Plet midt i Panden, er frakommet sin Eier paa Odense Gader. Den eller de, som denne Hund maatte være ankommen til, bedes at anmelde det enten paa Adressekontoiret eller til Skytten ved Aalykkegaard, og udloves derfor en passende Douceur. Huusleilighed paa Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-14
Et smukt, særdeles beqvemt indrettet Huus for en Familie, med en ypperlig Frugthave, i en af Fyens skjønneste Egne, kan faaes tilleie til 1 Mai. Man henvender sig derom personlig eller i betalte Breve til Holck. Hesselager pr. Nyborg den 31 October 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
62 Aargang. No. 160. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og fl. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 17 November 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien (Lerida besat af de Franske. Alicantes vedvarende Modstand. Spanien (Hertugen af Angoulemes Ankomst til Madrid. Krigsfangne Officerers Bortførelse til Frankerig. Overhaandtagende Røverier. Ballesteros Besværing over Traktat=Brud). Frankerig (Pennekrig om Mordet paa Hertugen af Enghien. Angreb paa Engellands Politik).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Krigsskuepladsen i Spanien. Endnu den 8 d. havde Man i Paris ingen officiel Bekræftelse om Barcellonas, Tarragonas og Hostalrichs Besættelse, hvor meget Stjernen end snakke op og ned om Kapitulationen, som nu skulde være sluttet den 1 d. og ratificeret af Moncey og Mina den 2d. saaledes, at de franske Tropper den 4de skulde besætte alle 3. Fæstninger. De i Barcellona forefaldne Uroligheder, som dog nu synes dæmpede, skulle have forvoldt denne Forsinkelse og gjort nye Bestemmelser nødvendige. Jmidlertid bragte en Staffet endnu den 28 Octbr. befaling til Perpignan om, ufortøvet at afsende 6000 Bomber og 12 Fire- ogtyvepundiger til Beleringen. Staden og Citadellet ved Lerida blev den 1 de overgivet til de franske og spanske Tropper. Garnisonen sammesteds bestod endnu af 5100 Md. Linietropperne er anviist forskjellige Standqvarterer i Catalonien, Arragonien og Valencia, Militserne derimod ere afvæbnede og hjemsendte, og Alt skeet i største Rolighed og Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Efter Stjernen have alle konstitutionelle Chefer i Estremadura, paa Empecinado nær, nu ogsaa underkastet sig, og Badajoz overgivet sig den 29 f. M. Derimod, forsikre Madrider Breve, at et Korps af 20,000 Franzoser er bestemt til at besætte denne Provinds, da Troestropperne have faaet den slemme Vane at desertere, hvilket de drive saa vidt, at nogle Regimenter kun ere til af Navnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Fæstningen Alicante skal være i bedste Forsvarstand, og endnu have en Besætning af 5000 Md. Kommandanten sammesteds, Oberst Paul med Tilnavn Chapalangaren, lod fra Kastellet give Jld paa Staden, fordi Jndvaanerne med Glæde modtog den Parlamentair, som i Kongens Navn skulde opfordre Garnisonen til Overgivelse. hvorpaa han igjen maatte pakke sig. J Carthagena skal det dog kun være af en Misforstaaelse, at der blev i skudt efter den franske Parlamentair, som bragte den første Opfordring, og istedetfor den omtalte Erklæring af en Republik under regjerende Konsuler, forsikres nu, at saavel General Torrijos som Sancho blot have fulgt de øvrige konstitutionelle Fæstningskommandanteres Exempel 1 at nægte Overgivelse, før de see Kongens egenhændige Befaling dertil. Jøvrigt gaaer den franske Armees Tilbagetog paa alle Halvøens Punkter rask for sig, og den maanedlige Pengeunderstøttelse til de Spanske er ophørt. Ogsaa General Bourmont ventes efter Forlydende til Madrid, hvor det store Hovedqvarteer for det første skal blive. Kuns nogle Grændsefæstninger siges at skulle beholde franske Garnisoner, og det øvrige Spanien ganske rømmes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Spanien. Hertugen af Angouleme indtraf rigtig den 31 f. M. til Madrid og var ledsaget af Prindsen af Carignan. For Resten bestod Hs. K. Høiheds Eskorte kun af 30 Heste garder og 30 Gensdarmer. Deres Majestæter med Familie ankom den 29de til Aldra deel Rio (i Provindsen Cordova), og bleve modtagne af en jublende Skare, som den stærke Regn uagtet var tilstrømmet fra hele Omegnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Forhandlingerne i Riegos Proces endtes først den 27 f.M. under et uhyre Tilløb af Tilhørere. Selv vilde han ikke møde, og da ingen Advokat vovede at tage sig af hans Sag, udnævnte Retten ham en Defensor, som vel ikke søgde at retfærdiggjøre sin Klient, men at svække Beskyldningerne imod ham. Jblandt andet protesterede han imod Rettens Kompetents og paastod, at Riego allene kunde dømmes af en Krigsret. I Hovedsagen paastod han, at den Anklagede i Mødet den 11 Juni da Regentskabet blev udnævnt) havde handlet under Forudsætning af en de facta bestaaende Regjering, saavelsom efter sin Eed og den ham som Deputeret paaliggende Pligt. Ogsaa syntes han at henpege paa Folkets Souverainitet, hvorover Forsamlingen yttrede sit Mishag, som dog først brød ud i høie Toner, da Fiskalen med overlegent Talent skildrede Riegos skrækkelige Statsforbrydelse. Da gjenlød det i hele Salen: døe den infame Forræder Riegolls hvorpaa Præsidenten, efter med Nød at have tilveiebragt Stilhed, hævede Mødet. De Pariser Journaler klamres nu om den nedlagte Paastand, som Journal des Debats paatager sig at undskylde med, at samme er efter den i de fleste monarkiske Stater hyldede romerske Lov, der endog i det saa konstitutionelle Engelland er langt grusommere, at nemlig Jndvoldenne skulde udrives levende af Forbryderne, hvilken Straf og blev anvendt paa Montrose for hans Troskab &c., hvorhos Journalisten dog er saa menneskelig at tilføie, at han ikke derfor bifalder en saa rædsom Lovbestemmelse. Den franske Koureer kan derimod ingen Grund finde til, i vort Aarhundrede at udøve slige kannibalske Straffe, og paastaaer, at Fiskalen endnu er gaaet et Skridt, videre end den romerske Lov, ved at forlange Riegos Liig, udstykket til Spaniens forskjellige Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Frankerig. Kammerets Opløsning er saa godt som afgjort, og den Kongelige Forordning desangaaende ventedes den 17d. En af Pairerne, Grev Ferrand, har offentlig erklæret sig for et Skridt, hvortil han troer, at det just nu, efter det lykkelige Udfald af den spanske Krig, er den beleilige Tid. Den franske Koureer kan derimod ikke finde nogen Sammenhæng heri, og mener netop, at Man derved giver Liberalerne Ret, som længe forud have spaaet, at en af Hensigterne af Krigen i Spanien var at styrte Chartet. Naar Greven iøvrigt finder den Jndvendinugrunder, at den totale Fornyelse af Kammeret hvert 5te eller 7de Aar skulde stride imod Chartet, som ogsaa han vil have anseet for Frugten af 25 Aars Revolution, sigende, at Hvo der vilde skille Frankerig derved, vilde styrte det i det forrige Kaas, saa svarer Koureren, at Greven heller ikke maa undre sig, om Chartets Omstødning ikke frapperer den overspændte Faktion. Vil Man tæmme denne og ikke slaaes med sine egne Vaaben, bør Man snarere give Exempel paa Ærbødighed imod Chartet. Ministerielbladene beraabe sig paa, at samme Beslutning alt var taget i Mødet, 1815, men dengang ikke kom til Udførelse, fordi en Minister bragte det til, at den blev forkastet af Pairskammeret. Saa langt fra, at Udenrigsministeren, Hr. Chateaubriand, for denne Sags Skyld har forladt Paris, bivaanede han meget mere den 5 d. ganske rolig Kongens Statsraad og saavel i hans Monarkie efter Chartet, som i flere hans Taler finder Man Læren om den totale Fornyelse foredraget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Hertugen af Rovigo (Savary) har ved sit Skrift om Hertugen af Enghiens Død kastet Stridsæblet imellem Partierne. Allerede har det oplevet tree Oplag og Enhver stræber at oprippe denne forhadte Sag. Jsær bebreider, Man Forfatteren, at naar han ansaae Dommen for et Mord, hvorfor han da ikke enten tog sin Afskeed eller søgde at faae Executionen opsat saalænge, til han kunde faae en Koureer sendt til Paris, da Krigsrettens Domme dog sædvanlig have 24 Timer, inden hvilke de skulle fuldbyrdes, istedetfor at vælte hele Skylden paa en Minister, som ikke var tilstæde eller kommanderede Vagten. Alt hvad Hertugen af Rovigo afbeviser er, at han hverken har hængt en Lygte paa Prindsens Bryst eller taget hans Uhr - Beskyldninger, som en fransk General ikke burde behøve at reense sig for. Jblandt flere Gjendrivelser har Baron de Marquerit givet en, hvori han oplyser, at Prindsens Grav var kastet for Dommen blev afsagt, og at Henrettelsen ikke skeete Kl. 6 men Kl. 4 1/2 om Morgenen. Endskjøndt Jngen har paastaaet, at Hertugen af Rovigo havde gjort det, er det dog almindelig bekjendt, at der var hængt en Lygte paa Prindsen, og uden at ville beskylde ham for Uhret, fandtes samme ikke ved Ligets Opgravning 1814. Man fandt kun en Guldkjede om Halsen, en Ring, en Pung med 16 forskjellige Mynter, et Signet med Prindsens Vaaben, en Nøgle og 70 tydske Dukater, samt en tung Steen, kastet paa Hovedet, der vendte med Ansigtet ned ad, som havde Man villet qvæle ham. Ved denne Leilighed spørger han Hertugen af Rovig: "Hvo stod i det skrækkelige Øieblik ved Siden af Murat, som her viste sig, saa munter, Ligeledes er udkommet en interessant Samling af historiske Altstykker til Hertugen af Enghiens Proces, som Hert. af Rovigo i sit Skrivt, erklærer for at være bortkomne. J samme findes blandt andet den ulykkelige Fyrstes egenhændige Dagbog, Forhøret, Original-Dommen, Breve fra Real og Murat, hvori de forlange Prindsen dømt, og et Brev, hvori den Første giver Tilstaaelse for at have modtaget Prindsens Haar, Ring og et Brev til Prindsessen af Rohan. Ved Slutningen af Forhøret havde Prindsen forlangt en Privataudients hos Førstekonsulen, hvilket udentvivl ikke blev Denne meddeelt, fordi hans Skjebne var uigienkaldelig besluttet, Skriftet er udstyret med en smuk Jndledning om despotisk Vilkaarlighed, hvori hverken Bonaparte eller hans Haandt, langere skaanes, og blandt andet tilraabes dem: "Vask dine Hænder Pilatus, der klæber uskyldigt Blod paa dem. Af Beskyldninger imod dem, som kun vare Redskaber til dette Mord, tager Koureren igjen Anledning til den Bemærkning: at det kun rimer sig slet med Læren om blind Lydighed imod Magten. Bemeldte Samling! tilskrives en berømt Advokat, der maaskee har faaet Materialierne dertil af Fyrst Talleyrand, som paa denne Maade undgik selv at retfærdiggjøre sig, hvilket ellers bliver nødvendigt, om han ikke vil resikere at blive udstødt af Pairskammeret. Flere have anmeldt Gjendrivelser af Savaris Skrift, deriblandt ogsaa Præsidenten i Krigsretten, den bekjendte General Hullin, senere Kommandant i Borlin og for Tiden stokblind. Fyrst Talleyrand er alt den 6 d. kommen tilbage til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Af Angrebene paa Engellands Politik udmærker sig endnu et i Gazette de France, hvori det hedder: "Engelland har sin Politik og Vi vores. Der underordnes Principerne, Jnteressen, her Jnteressen Principerne. Tiden maa lære, hvilket det bedste er. J Privatlivet taler Erfaringen for vort System; thi Egoismus faaer aldrig saa godt et Udfald som stræng Redelighed. At erkjende de spanske Koloniers Uafhængighed, medfører Forpligtelsen til at forsvare dem imod Ferdinand selv og behandle denne Souverain som en Usurpator. Det Hele gaaer ud paa følgende Marime: saalænge Jnsurgenterne herske, underhandle Vi med dem; kommer en Anden i deres Sted, underhandle Vi ogsaa med ham. Menneske gielde Jntet, Varer gielde Alt. Ligemeget, naar Vi kuns faae Penge. Det er det Sprog, Engelland fører og Rettesnoren for dets Fremgangsmaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Til Quotidiennes Paastand, at Man nu efter Folkeretten ikke har mere at gjøre i Spanien, og den Modsigelse, samme Blad finder i, at de liberale Blade før Krigen, fandt den væbnede Jndblanding urigtig og nu erklære den nødvendig, fremsætter Koureren den træffende Erindring: at Frankerig ikke begyndte Krigen allene for at sætte Fordinand i Frihed; men at Kongen selv yttrede: han ikke vilde nedlægge Vaabene, før Kongen af Spanien var frie, hans Folk lykkeligt og Europa beroliget. Det vilde være i Utide at tviste om Retmæssigheden af Mellemkomsten nu, efterat den engang er skeet; men Man vilde dog vel aldrig paastaae, at en Regjering havde Ret dertil, blot forat omstyrte og ikke for atter at opbygge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Kjøbenhavns Børs=Kours den 14 November. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Specier, 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Juni 1823) 81 a 81 1/2. Nationalb. Oblig. (u. R.) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 14 a 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Disconto 5 PC. Sedl. 58 s. sement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
J Anledning af den i Avisen No. 155 skeete Jndrykkelse fra Maler Hersleb, bemærke Undertegnede, der, i Forening med Hr. From, vare Direkteurer for det omhandlede Ball: at det var af Direktionen forud besluttet, at Hersleb ikke maatte faae Adgang til bemeldte Bal, og at hele Skopbal-Jnteressentskabet har, som dets Protokol viser, bifaldet, at From bortviste Hersleb fra Ballet. Vel var Hersleb, formedelst en Feiltagelse af en Person udenfor Selskabet, kommen i Besiddelse af en Entree-Billet, for den fastsatte Betaling, men da saadant var skeet Direktionen og Sekretairen uafvidende, saa fandt From det sin Pligt at betyde Hersleb, at som han ikke var velkommen, saa ønskede Man at han igjen vilde forlade Selskabet, imod at faae nu for Billetten betalte 1 Rbd. tilbage, hvilken Hersleb ogsaa modtog til hele Selskabets Tilfredshed, forladende derpaa Ballet. Faaborg den 14 Novbr. 1823. H. H. Lange. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Skipper Hans Nielsen af Odense er ankommen til Li beck, og agter at afseile derfra bestemt den 26 Novbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Da det ved den afholdte 3die Auction over det af Mads Sørensen i Harndrup beboede Huus skeete høieste Bud ei er befunden antagelig, saa stilles fornævnte Huus med Humlehauge og Jordlod til en 4de og sidste Auction, som afholdes i Stedet der skal sælges, Torsdagen den 4 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne for denne Eiendoms Salg ere forandrede i Faveur af den eventuelle Kjøber. Middelfart den 15 Novbr. 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Løverdagen den 29 Novbr., Formiddag Kl. 11, bliver foretaget 4de og sidste Auction over Muursvend Edvard Jørgensens Enkes Stervboes Huus i Kræmmergyden, under No. 484 beliggende; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 16 Novbr. 1823. Bendz. Til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjøres herved, at en Skiftesamling er bestemt paa Odense Raadstue Fredagen den 28 Novbr. næstkommende i Fabriqveur Kiærs Enkes Opbudsboe, hvor da Skiftet forventes at blive optaget til Slutning. Odense Raadstue den 15 Novbr. 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Gaarden No. 706 i Nedergade ved Skjolden, som for faa Aar siden af ny er opført, og hvori alle Værelser, ere gibsede og malede lader Eieren, formedelst andet Gaardkjøb, ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 25 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bortsælge. Eiendommen kan daglig tages i Øiesyn af Lysthavende, og af Kjøbesummen kan enten alt eller saameget som forlanges i flere Aar betroes Kjøberen. Odense den 14 Novbr. 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-17
Bekjendtgjørelse. Fredagen den 28 Novbr., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Assens Raadstue, ifølge vedkommende Eiers Forlangende, foretaget offentlig Auction over Bortforpagtningen af Hovedgaarden Brahesholms Hollænderie, paa 8 Aar, fra 1 Mai 1824 at regne. Paa Gaarden holdes en 110 a 120 Hollænderiekøer, foruden Ungevæg, og haves der gode Græsgange og en god Høeavl. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet, ligesom de ogsaa ligge til Eftersyn paa Brahesholm, hos Forvalter Fentz paa Frederichslund, samt paa mit Kontoir. De Lysthavende ville behage til Tid og Sted at give Møde. Baag Herredskontoir i Assens den 29 October 1825. Sundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-18
52 Aargang. No. 161. Fyens . . Stifts Kongelig allene privilegerede: Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 18 November 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-18
Jndhold. Storbrittannien. De græsketyrkiske Anliggender. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-18
Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Skibs-Efterretning. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-18
De græsketyrkiske Anliggender. Den tyrkiske Flaade erfares blot, at være den 30 Septbr. fra Mytilene styret til Carisia. Capudan Pascha, som rigelig skal have provianteret alle af Tyrkerne besatte Fæstninger, vil overvintre ved den førstnævnte Øe.