JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-24
London, den 15de November. – Vort Penge markeds Tilstand udelukker nu enhver anden Tanke. J Jrland have tvende Banker maattet standse med Betalingen, og om endskjøndt man almindeligt troer, at begge ville kunne opfylde deres Forpligtelser, saa gjør dog den øieblikkelige paniske Skræk det umuligt for dem at realisere deres Activer. Saaledes stode Sagerne for et Par Dage siden. J Dag synes disse Bekymringer paa Børsen at være formindskede. Man troer nu derimod at flere Dubliner Bankers Standsning med Betaling kun hidrører fra falskelig udbredte Rygter. Man havde udlovet stor Belønning for Opdagelsen af dem, der ved Placater havde udspredt slige Rygter.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Kæmpe-Statuerne af den hellige Christoffer ville snart ikke blive de første i deres Art; den Statue, man i London vil opreise for Shakespeare, skal for Exempel være fiirsindstyve Fod høi, og den skal hvile paa et Fodstykke af 60 Fod. Kongen af England har allerede anviist 30 Pd. til samme.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Paris, den 13de November. – Md. MalibranBeriots efterladte Formue beløber sig til mere end 600000 Franker.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Arbeiderne ved Opreisningen af Obelisken i Paris have, foruden den kongelige Gave, faaet ganske ventet en anden. Da Englænderne nu engang have den Maade, at vædde om Alting, saa har nemlig igjen En væddet 25,000 Fr., at dette Foretagende ikke vilde lykkes; de, der havde væddet og vandt, overlode Arbeiderne hele Summen.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Tydskland. Vien, den 1ste November. – De herværende Legitimister kalde nu Hertugen af AngouldmeLudvig XII, og sige, at Formynderskabet for Hertugen af Bordeaux tilkommer denne Prinds, skjøndt man maa formode, at Hertuginden af Berry nu vil begive sig til sin Søn i Gört. Hertugen af Blacas ventes med det første hertil, med en Mission fra Hertugen af Angouleme, Af en troværdig Kilde erfarer man Følgende om Carl den Tiendes sidste Øjeblikke: Som om han abnede sin Død, havde Kongen kun ugjerne besluttet sig til at gaae til Görz, og endnu paa Rejsen yttrede han det Ønske at blive i Ling. Men hans Svigerdatters, Hertuginden af Angouldmes Bønner, hvem han aldrig afslog noget, bestemte ham el at fortsætte Reisen til Görz. Den blev lykkelig lagt tilbage, og de faa Dage, Kongen endnu havde at leve i, behagede det ham ret godt i Görz. Den 4de November højtideligholdtes Kongens Navnedag i Familiens Kreds. Ved Taflet var han overordentlig vel og munter, og Jngen abnede at hans Time havde slaaet. Om Aftenen følte han sig upasselig og i Løbet af Natten indfandt sig en frygtelig Opkasten med alle Tegn til Cholera. Biskoppen af Hermopolis, Herr von Frayssinus, blev kaldt: men Kongen kunde ikke modtage den hellige Nadver, da man frygtede for at han paany skulde begynde at kaste op. Jmidlertid kom den Syge lidt til sig selv igjen og man blev siden Herre over Choleraen; men den Svækkelse, det heftige Anfald havde efterladt, var saa stor, at Kongens ellers saa stærke Constitution maatte bukke under. Uden Dødskamp forlod Kongen dette Liv. Biskoppen, som ikke var veget fra Sengen, gav ham den sidste Salvelse og udtalte Trøstens, Croens og Haabets Ord. Med tydelig Røst besvarede Kongen Prælatens Tiltale og Kl. 1 om Morgenen, den 6te d. M., henslumrede han i Armene paa den ulykkeligste af alle Koner; thi hun saae sin Fader (en Konge), sin Moder (en Dronning), bestige Skafottet, sin Broder ligeledes døe og tvende Kongers Øine trykkede hun til. Ført af sin Gemal og Hertugen af Bordeaux, trak Hertuginden af Angouleme, nedbøjet af Smerten, sig tilbage til sine Gemakker, og umiddelbart derefter bleve alle Anstalter trufne, for øjebliklig efter Liigbegjængelsen at forlade Görz, der hidtil havde været forskaanet for Cholera og bestandig havde roest sig af sin sunde Beliggenhed. – Saasnart denne Efterretning indtraf her til Vien, anordnede Kejseren den Sørgehøitid, der i Dag finder Sted for hans afdøde Onkel, og Kammerherre Grev Wittenstein fik Ordre at begive sig til Familien i Görz, for i Hs. Majest. Navn at indbyde dens Medlemmer til atter at drage til den forrige Bolig i Prag.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Fra den italienske Grændse. Den 5te Novbr. – De i Sardinien nylig stedfundne Fængslinger skulle være Følgerne af en Meddelelse fra den franske Regjering, og de synes allerede at have bevirket den Overbeviisning, at der bestod et vidt forgrenet Complot, der ikke havde noget ringere Formaal, end det, til samme Tid at insurgere Frankrig og Jtalien. En compromitteret Geistligs Udsagn skal have givet Øvrigheden alle Sammensværgelsens Traade i Hænderne. Den mod de Fængslede indledte Undersøgelse kan derfor blive af væsentlig Jnteresse for alle Regjeringer og føre til Opdagelsen af Mangehaande, med Hensyn til hvilket man hidtil svævede i Mørke. To Englændere, der have været indviklede i Sammensværgelsen, og som snart ere blevne seete i Genua, snart i Turin, have hidtil vidst at unddrage sig Justitsens Forfølgelser; deres Anholdelse vil bidrage meget til den fuldstændige Oplysning af Complottets Forgreninger i Jtalien. Man opbyder Alt for at opdage deres Tilflugtøfted; man troer, at de endnu ere i Landet og holdes skjulte hos en eller anden af de Medskyldige. Det sardinske Gensdarmeri er i stor Virksomhed og har sat sig i Forbindelse med det franske, for at komme paa Spor efter de flygtede Sammensvorne. Til Frankrig vil nu neppe nogen af dem kunne undkomme; saavel det franske som sardinske Politi bevogter alle Reisende med usædvanlig Strenghed. Den eneste Udvei, der endnu staaer dem aaben, er til Svejz, paa hvis Grændse man dog fra den sardinske Regjerings Side allerede har truffet Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Belgien. Afbenyttelsen af Brevduer tager her i Landet, i Nederlandene, Frankerig og England stedse meer og meer Overhaand. For et Par saadanne, godt afrettede Duer betaler man allerede 35 Rigsdaler, deres Hurtighed er næsten utrolig. En Speculant i Antwerpen eier 1200 saadanne Duer og anvender dem kun til sine Finantspeculationer.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Tyrkiet. Constantinopel, den 26de Octbr. - Med en af Porten dertil udnævnt tyrkisk Commissair arbejder Herr Urghuart uafbrudt paa Grundvolden til en ny Handelstractat, efter en, alle europæiske Nationers Jnteresse vedkommende storartet Plan, nemlig Opkrævelsen af en almindelig Jnd- og Udførselstold paa 5 pCt. Jfølge denne Basis skal ethvertsomhelst Monopol ophøre for alle Nationer, og om end Storbrittanniens Fjender indvende, at Herr Urghuart derved hemmeligt søger at begunstige den engelske Jnteresse, erhverver han sig dog en overordentliFortjeneste af Europa, hvis det lykkes ham, i et monopolistiske Land at sætte sin storartede Jdee igjennem, der støtter sig paa Handelsfrihed i Ordets fuldeste Betydning. Blandt alle Nationers Handelstand, hersker kun en Stemme herover, nemlig den meest levende Deeltagelse, og skjøndt man ikke er uvidende om, hvilke Vanskeligheder, der fra alle Kanter ville stille sig Herr Urghuart imode, haaber man dog, at han vil naae til Maalet, saameget mere som han har overleveret Reis-Effendi en Udsigt over Hovedstadens Ud- og Jndførsel, ifølge hvilke de Toldgebyhrer, der kunne hæves, ville vorde Porten en Kilde til Velstand. Desuden vil Afskaffelsen af alle Monopoler lade en ny Tidsregning fremgaae forHandelsverdenen, saavel her i Constantinopel, som i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Den russiske Minister, Hr. von Buteniew, har til Kundgjørelse for alle frankiske Undersaatter, meddeelt det herværende diplomatiske Corps en Rundskrivelse, ifølge hvilken, af Sanitets-Grunde, det forbydes alle Skibe at løbe ind i det sorte Havs østlige Havne, med Undtagelse af Anapa og Redoute Kale. Skjøndt denne Forholdsregel under nuværende Omstændigheder, da Pesten raser her og i det hele Rige, vel kan have sine gyldige Aarsager, skulle Englands og Frankerigs Ministre dog have protesteret derimod, da de erklære det for en formelig Blokkade af Cirkassiens Kyster, for at afskjære de derværende Jnsurgenter al Tilførsel af Vaaben og Munition. Men Hr. von Butenien erklærer denne Rundskrivelse at være i Kraft, og selv Lord Durham skal have anerkjendt den russiske Regjerings Ret til en saadan Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Den mægtige Plan, at oprette Qvarantainer i alle Rigets Søhavne skal være stødt paa uventede Hindringer. Sultanen havde allerede besluttet at give 20 Millioner dertil; men der skeete Jndsigelser, fra en Kant, hvorfra man ikke havde ventet saadant.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Sverrig. Nr. 266 af den svenske Stats-Tidende indeholder følgende Skrivelse fra Lund, af 9de November: "Fra det Kongelige Universitet i Kjøbenhavn har det herværende Kongelige Universitet modtaget en paa Latin forfattet og til de fleste Lutherske Universiteter, sendt Ombudskrivelse, med Jndbydelse at bivaane Reformationsfesten, som, i Forening med førstnævnte Universitets Restaurationsfest, skulde fejres den 30te og 31te October, samt den 1ste dennes Universttetet her har besvaret ovenanførte Jndbydelse med en i samme classiske Sprog forfattet Skrivelse. Hvad man forudspaaede indtraf virkelig, at nemlig paa Dagene for Festens Begyndelse blev Veiret saa slet og stormende, at flere Personer, som, uagtet den givne korte Mellemtid, havde i Sinde med vedbørlig Tilladelse at modtage Jndbydelsen, fandt det voveligt, om ikke umuligt, paa en aaben Baad at gaae over til Kjøbenhavn. Man følte ved dette, som ved saa mange andre Tilfælde, det store Savn af et Dampskib i Sundet, som, blandt andre Fordele, kunde for Sverrigs Literatorer lette Forbindelsen med Naborigets berømte Universitet.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Nyt fra Færøerne. Fortsættelse af den i Nr. 60 af denne Tidende indførte Afhandling om Huusstiden paa Færøerne.)J Afhandlingen er taget Hensyn til, at hvis den talrige Hob Fattige, især i Thorshavn, skulde forsynes med tilstrækkeligt Uldarbeide i de Aaringer, der ere mislige for Faare-Avlen, maa det skee ved Jndførsel af Uld fra Jsland. Saavel i Aaret 1835 som 1836 har Vinteren været stræng, og over 20,000 Faar ere døde af Besætningen; hvorfor der og efter Tiende-Listerne 1836, neppe vil slagtes 25,000 Lam og Faar, istedetfor, at der i de foregaaende Aar 1833 og 34 slagtedes over 45,000. Beregnes nu hvert Faar at have afgivet 1 1/2 Pund vasket Uld, som Vaar=Uld, og hvert Lam eller Faareskind 1 1/2 Pd. vasket Uld efter Middeltal, saa bliver Afsavnet paa Uldproductionen 60,000 Pd. og derover.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Vægten af de Uld=Fabricata, der formenes at kunne udføres i 1837, vil derfor ej udgjøre 90,000 Pd.; hvor Vægten af de uldne Varer, som 1834 og 35 ved Auctionerne ere solgte, ifølge Handelstidenden, have mersteget 120,000 Pund. Det synes derfor, at Omsorg for de Fattige krævet, at benytte et indtruffet Tilfælde, en Jblandsfarers Linkomst til Havnen, Sørvaaformedelst Havar og i synkefærdig Tilstand. Foruden Tran og Fisk, bestaaer Lasten af 30 Skpd. Uld, hvoraf 4 1/2 Skpd. ansees havarerede og skulle sælges ved Auction, da de, ved at henligge, kunne bedærves. Det hele Parti han derfor anslaaes til 10,000 Pd.,ule, hvis de en udføres, kunde bringe saavel de Fat sige, som den Kgl. Monopol-Handel, betydelig Gevinst, i ved følgende Beregning vil tydeliggjøres: 10,000 Pund Uld kunne fabrikeres til 5,000 Stkr. 2 Pds. Trøier, som efter Handels-Taxten 1836 antages til en Priis af 1 Rbd. 2 s., altsaa 5,104 Rbd. 16 s., woraf Arbejdslønnen er 1,70 1/2 Rbd. 37 s.; men disse 10,000 Pd. Uld fabrikerede til 7,500 Trøier, ud., der antages til 16 s., ud anden Sort til sommer den Summa 3,907 Rbd. 48 s., hvoraf Arbejdslønnen bliver 1,179 Rbd. 16 s.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Ved Auctionen den 8de Juli 1836 har den Kongl. del opnaaet for 450 Trøier af første Sort til 2 Pd. Pd. 78 s. pr. Stk., altsaa 16 sk. pr. Stk. Gevinst, regnes nu kun 12 s. Avance pr. Trøie, som kunde æret Tilfældet, hvis Partiet havde været større, bliver meen for 5,000 Stkr. 2 Pds. Trøier 3,750 Rbd., og, naar tillægges 33 1/2 pCt. Avance paa de for Capital 5,104 Rbd. 16 s. kjøbte Cargaison Varer, med 1,701. Rbd. 37 s., bliver den fulde Brutto-Avance 5451 Rbd. Ved samme Auction solgtes 24,500 Stkr. anden Sort, Trøyer paa 1 1/2 Pd. for 1 Rbd. 7 ½ s. til 1 Rbd. 16 s. pr. Stk.; antages 1 Rbd. 10 s. som Middeltal, bliver 30 sk. at beregne som Avance paa hver af de 7,500 Trøier, der fabrikeres af den landede islandske Uld, hvilket udgjør 2343 Rbd. 72 s.; tillægges 33 1/2 pCt. Avance paa de for Capital 5,937 Rbd. 48 s. kjøbte Varer, – som ifølge den Kgl. Resol, tillægges Cargaison Varer, der indføres – bliver Brutto-Avancen 4,322 Rbd. 88 s. Men, da man ey kan antage, at det hele Parti fabrikeres til første eller anden Sort Trøier, bliver Avancen efter Middeltal 4,887 Rbd. 14 s. Kan det Parti af Ulden, der ei er havareret, kjøbes for 93 Rbd. 32 s. pr. Skpd., eller 28 s. Pd., uden videre Omkostninger paa Stedet, hvor det er landet, udgjør Kjøbesummen for det Hele, der antages at udgjøre Skpd., 2520 Rbd., hvoraf eet Aars Rente til 4 pCt. er 101 Rbd. Hvis det er sælges i Landet for denne Priis, vil den Kgl. Handel tabe omtrent 4000 Rbd., som den vilde vinde, hvis Forskud mod Rente gaves af Handels-Kassen; men de fattige Færinger ville savne omtrent 1500 Rbd., som de ellers vilde have i Arbejdsløn. Denne Beregning viser tillige baade Vigtigheden af islandsk Ulds Jndførsel, og Nødvendigheden af at der speculeres paa, at samme endog i større Partier indføres.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Af landsfaderlig Naade har Arbejdskolen nu erholdt en Kartemaskine, for hvilken Beskuerne vise i lige Grad Beundring og bifald, og da forhaabentlig ogsaa en Spindemaskine erholdes, ville større Partier Uld end mere forhøje den Gevinst, som den Kongl. Monopol Handel derved tilfaldt, og skulde Færingerne ved Noget og nogensinde forberedes til at modtage en fri Handel, da ville kun saadanne og lignende Foretagender vænne dem dertil og gjøre Fordelen anskuelig og ønskelig for dem Vilde Monopolhandelens Bestyrelse tage Hensyn til Færøernes mislige Forfatning efter disse strænge Vintere, vilde Munden derved stoppes paa dem, der tale om Monopol=Handelens Tryk paa Færingerne, og den administrerende Direction vil vinde et hæderfuldt, udødeligt Minde, hvis den Kgl. særsiske Handel i den Henseende forbindes med den islandske, at fra 40,000 til 60,000 Pd. vasket Uld enten kjøbes og uddeles til Forarbejdning, eller det tillades en islandsk Kjøbmand at lade et Qvantum Uld forarbeide paa Færøerne, imod at levere halv Vægt forarbejdet mod raa Uld. Kan i Pd. Uld sælges for 28 s., modtager Kjøbmanden en 2 Pds. eller 1ste Sort Trøie for 4 Pd. eller 7 Mk., og faaer igjen i Danmark for 9 til 10 Mk. pr. Trøie. Monopol=Handelen kan i sidste Tilfælde ej tabe, og har ingen Risico, men vil, hvis Ulden kjøbes, vinde 4000 Rbd. paa hver 10,000 Pd., foruden hvad Færingerne vinde ved Fabrikationen. Fabrikeres Ulden for Kjøbmandens Regning, vil Monopol=Handelen dog vinde over 2000 Rbd., men Færingerne den samme Arbejdsløn. Thorshavn, i Septbr. 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Efterretninger at blandet Jndhold. En bekjendt engelsk Biavler, Hr. Rutt, skal have opfundet en Maade, hvorpaa man kan faae Honningen ud af Bikuberne uden at dræbe Bierne.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Den 13de August d. A. døde i Klenowitz, en Landsby i den bøymiske Kreds Budweis, en Muursvend Martin Edelmann, 115 Aar gammel. Han var en lille spinkel Mand, der gjerne dandsede og drak Brændeviin, dog uden at beruse sig. Endnu for to Aar siden var han stedse med, hvor der dandsedes.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
J Rusland tiltage de ædle Metaller stedse meer og meer. J Følge officiel Beretning har man ved Uralatter opdaget to og tredive Guldsaandgruber, og ved Altai tretten, foruden Platinat, Sølv- og Kobberminer i Mængde. J Siberien ere for Tiden 500 Guldsandgruber, i Gang. J Aaret 1835 gave Bjergværkerne i Ural og Altai et Udbytte af 393 Pud Guld, 1212 Pud Sølv og 105 Pud Platina. sig 10 sk. Alt i længere Tid har man forgjeves sagt at udfinde et Middel til at opbevare Gjær, endelig har en Bager, ved Navn Alostone, opdaget hertil et meget simpelt og lidet bekosteligt Middel, hvorved han i er ud to Aar har opbevaret Gjær aldeles uforandret. Paa Grund af Opdagelsens Vigtighed, skal den nordamericanske Regjering derfor have tilstaaet Blostone en meget anseelig Belønning. Om Nordsøens Dydde siger Breton i sine Skaudinavian Shetches, Drager man en Linie fra Dover over til det jydske Riis, der begynder ved Skagen og strækker sig i seglformig Linie tyve geographiske Mil mod Vest, saa finder man, at Nordsøens Dybde paa denne Strækning afvexler imellem otte og 20 Favne, men ikke meer end 4 til 5 geographiske Mile fra bemeldte Rif, henimod den norske Kyst, kan man med 150 Favne endnu ingen Bund finde. Jmellem Christiania og Christiansand finder man ikke mindre end 85 Favnes Dybde; men kommer man ud over dette Punkt, aftager Tybden igjen indtil 37 Favne, hvorimod man fra Lindesnæs og længere Nord paa atter faaer saa dybt, Vand, at der ofte paa 130 Favne ingen Bund findes, omendskjøndt Dybden til til elleve Mile fra Land kun udgjør 35 Favne. Jmellem Øerne er Dybden meget stor, ligesom ogsaa langt op i Fjordene, f. Ex. i Sø fjord, hvor den sexten Mile fra Kysten udgjør over 300 Favne. Sex Mile fra Christiania viste man mig et Sted, der ansaaes for bundløst.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
ficielle Avertissementer. Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kjøbstæder i Kongeriget, Panmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Septbr. Maaned 1836, ifølge de til det Kgl. Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede. Byg, Havre. Rug, pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde. Panmark. Rbd. Rbd. s Rbd. s Rbd. s S. og T.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Kjøbenhavn. a 5 56 a 4 24 3 12 22 33 delsingøer. 16 a 3 16 a 2 Holbek.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Kallundborg.. Kjøge..... Korsør.... Wordingborg.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Nestved. a 8 46 a 80 2 Stege.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Nakskov. Nysted... Nyekjøbing p. Falster. Stubbekjøbing.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Odense..... Assens. Nyeborg.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Svendborg... Faaborg..... Kudkjøbing.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Aalborg. Aarhuus. Horsens.... Randers. Hobroe.. Thisted.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Veile. Kolding.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Fredericia. Hertugdommene. rede Sølv. Flensborg. 48 a 4 48 a 3 Tøndern.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Apenrade.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Eckernførde..... Gluckstadt......
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Kiel. Rendsborg... Jtzeboe. Sønderborg...S. H. C. Altona.. pr. Læst. a 66, a 66 Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Literaire Anmeldelser. J den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne Nr. 8, faaes for 16 s. Stykket følgende af Hr. Etatsraad, Dr. og Prof. O. Bang, udgivne Smaaskrifter : Jndlednings-Foredrag til de medicinsk practiske Forelæsninger og Øvelser. Ved Jndvielsen af den medicinske Høresal i den nye Universitetsbygning den 7de Novbr. 1836.) Diætetisk Lommebog for Syge. 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Lægevidenskabens Studium, en propedeutisk Forelæsning. 2den Udgave. 1830. Lægen ved Sygesengen. 1831.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Den danske Medicinal-Lovgivning eller Samling Fordninger Placater &c., som vedkomme Læger, Apokere og Gjordemodre, Danmark. til udgangen af 1835 med et Tillæg, ved C. P. N. Petersen, Licent, juris og Overauditeur. 2den Deels 2det Bind 2det Hefte. Jndh. 2 Rbd. J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Tienestesøgende. En Gartner, som har udmærkede Kundskaber i sit Fag, søger, formedelst indtrukne Omstændigheder, Tjeneste enten strax eller til Foraaret; da han tillige er kyndig i Landvæsenet samt Jagt og Forstvæsenet, kan han og paatage sig disse Poster, enten sær ner tiller i Forening med hinanden, gode Anbefalinger kunne forevises, som pasaa kunne erfares af anseete Mænd her i Byen. flecterende ville behage at indlægge en Billet mrkt. N. D. 379, paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Ledige Tjenester. Paa Kragerupgaard ved Slagelse bliver til 1ste Mai 1837. Condition for en ugift Steizer, der kan forevise gode og paalidelige Beviser. Anmeldelser ønskes snarest muligt.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Tilleie. harver, Fabrik paa Landet, der er indrettet til at drives i det Store og fordeelagtigt beliggende, og hvortil kan erholdes nogen Jord, er at faae i Fæste eller i Forpagtning paa billige Vilkaar. Reflecterende ville at henvende sig til Forvalter Jensenius paa Nyegaard pr. Koeskilde, som meddeler det nærmere. Sælges.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
God blaa reensmagende Kaffe 28 a 30 Mk. pr. Lspd. Candis 28 a 30 Mk. Lspd., fiin Melis 30 sk. a 2 Mk. Pd., middel do. 28 Mk., Puddersukker 16, 17, 18 a 19 Mk. pr. Lspd., gode reenspillede Mallaga Rosiner 16 s., nye Citroner, nye og gl. franske Svedsker, ny Succat, fiin Caneel, fiin Cardemomme, tilligemed alle andre Urtekramvarer til billigst Priis, bekommes paa Gammel Amagertorv Nr. 45, hos Chr. Ammundsen.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Undertegnede er bleven forsynet med en Deel nye og billige Vare til Vinterbrug, som sælges til yderst billige Priser, nemlig: engelske dobbelte Rasmager- og Lamme uld-Trøier, Beenklæder, Belter, Strømper og Sokker af en fortrinlig Qvalitet; ægte valkede Flonels-Trøier og Skjorter; engelske Svanedovns Underbeenklæder, især tjenlig til Gigtpatienter; dobbelt vatterede Slaabrokke og Morgenfrakker, graa Dyffels og sorte Fløiels Contoir-Frakker; Camelots Cheniller i alle Farver, glatte og stribede dobbelte Bukskind til Beenklæder; et Assortetement Skjorter af ægte hollandsk Lærred, Sherting halv Lærred, samt Longelot til Natlinned, couleurte Jagt- og Reiseskjorter, ægte sorte Lyoner=Halstørklæder, som aldeles ikke smitte at, sorte og couleurte Pariser Halsbind, med flere Artikler, passende for Herrer, til billige Priser, hos M. M. Ruben, Østergade Nr. 31.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
J Aarhuus Mølle ere følgende forædlede Heste til Salg: en omtrent gaarig Hovne, falden efter Fuldblodshingsten Hadschi Bada og en forædle Hoppe af det frederiksborgske Stutteri en omtrent Laarig blaaskimlet Hoppe, falden efter samme Forældre.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
en omtrent Laarig rød Hoppe, falden efter Fuldblodshingsten, Cassio og en fortrinlig stærk jydsk Hoppe; et omtrent Aar gammelt sort Hoppefol, falden efter samme Forældre. Liebhavere til disse forædlede Dyr. der efter Kjenderes Domi enhver Henseende maae henregnes til de fortrinligste i sit Slags, behage at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Mølle den 21de Novbr. 1836. Dahl. Papper fra Elisabethsminde. Fine Papper a 15 Mk., mellem dito a 12 Mk. 8 s. og erdinaire dito a 10 Mk. 8 s. pr. Bundt erholdes i alle Rum mere hos Hr. Urtekræmmer A. C. Øst, paa Hjørnet af Kirkestræde. og St. Jørgensgade. i den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne Nr. 8, samt ved Nørrevold Nr. 228 i Boutiken.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Administrationen for P. C. Deichmanns FabricationsHandel.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Retslige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-24
Auctioner. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Brygger Rasmus Christensen tilhørende Huus, Matr. Nr. 46 paa denne Byes Søn ergade, bestaaende af 7 Fag Forhuus og 3 Fag Baghuus, Muur- og Bindingsværk med Telgtag, med tilliggende Gaardsplads og Have, samt en Jordlod paa 1 Td. Agerland, opbuden til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa mit Contoir Torsdagen den 8de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne, hvorefter størstedelen af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere i 8 Dage forinden Auctionen til eftersyn paa mit Contoir, By og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 20de November Ravnkilde.