Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-04-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det i Paris, som følge af hvad i Lyon er skeet, forventede Oprør af Republikanerne er ikke udeblevet. For om muligt at forebygge det, eller i det mindste gjøre det mindre farligt, havde Politiet den 12te og 13de ladet over 300 af de mest bekjendte og farligste Høvdinge for hiint Parti arrestere. Jkke desto mindre udbrød Tumulten d. 14de. Mellem Kl. 4 og 5 saae man en Mængde Mennesker væbnede med Flinter ifærd med at vælte Vognene, især de saakaldte Omnibus, brække Steenbroen op og opføre Barrikader omkring ved Klosteret St. Mery, som ogsaa havde været Hovedskuepladsen Oprøret i Juni 1832. Bastille Pladsen og det latinske Qvarteer, hvor de fleste Studenter boe, fyldtes ogsaa snart med Barrikader. Fra disse og fra de omliggende Huse foredes nu, efter Ministerial Bladenes Paastand paa enkelte Militære og National-Gardister, samt paa de Patrouiller, der kom inden Skudvidde. Saaledes blev Baillot, Eskadronchef ved Nationalgarden skudt i Armen og er siden død af Saaret. Ligeledes blev Obersten for 4de Legion af samme Garde Hr. Chapuys, en Papir=Fabrikant, haardt saaret. Fremdeles dræbtes en UhlanOfficier, en Under Officerer ved Nationalgarderne og flere Gaardister, alt førend Tropperne havde løsnet et Skud paa Oprørerne. Jmidlertid forsamledes saavel Linietropperne som National-Garderne, der overalt viste den største Jver. De besatte Boulevarderne, bemægtigede sig alle Barrikader, som vare opførte paa Pladserne og i de større Gader og tilintetgjorde Republikanernes gjentagne Forsøg paa at bemægtige sig Forstæderne St. Jacques og Antoine. J det Hele gjorde Oprørerne kun faa Steder alvorlig Modstand, de fleste Steder derimod fyrede de fra Vinduer, Porte og andre Skjulesteder. J flere Gader havde de sønderslaget Gadelygterne, men Beboerne, som ikke vare gunstigt stemte mod deres Foretagende, erstattede disse ved at sætte Lys i Vinduerne. Da Natten, som var særdeles mørk, var faldet paa, vilde Regjeringen ikke udsætte Tropperne for betydeligt Tab, ved at lade dem trænge ind i de snævre af Republicanerne besatte Gader, hvor en morderisk Musket-Jld ventede dem. Der blev derfor givet bifaling til ikke videre at forfølge de tilfægtede Fordele; der tændtes nu Vagtild paa Torvene, om hvilke Linie Tropper og National-Gardister bivuakerede imellem hinanden. Dog synes denne befaling ikke overalt at være bleven efterlevet. Saaledes angreb den 4de Legion Kl. 8 1/2 en Barrikade og tog den efter 20 Minuters Kamp, som kostede flere Døde og Saarede. Ved Midnat erobrede Linie Tropperne Barrikaden i Gaden Mery efter nogen Kamp, hvorved der blev skudt fra Nabo=Husene, i hvilke Soldaterne trængte ind og nedsablede blandt andre et Menneske paa 16 Aar, der satte sig til Modværge. - Om Morgenen Kl. 5 fornyedes Kampen. Oprørerne havde om Natten forladt de Barrikader, de endnu om Aftenen vare i Besiddelse af og trukket sig ind i Husene i de snævre Gader, hvor de da bleve angrebne, Husene stormede og de, der fandtes deri, for største Delen nedsablede. Kl. 9 var al Modstand ophørt, Kl. 11 mynstrede Kongen Tropperne. Endog de ministerielle Blade beklage den Raahed, ja Grumhed, som baade Soldaterne og National-Gardisterne viste mod de Overvundne. Saaledes havde det republikanske Selskab "den phryggiske Hue" fortsat Kampen, efter at de øvrige Oprørere havde adspredt sig; efterat de Huse, hvori de havde forskandset sig, vare blevne erobrede efter en blodig Kamp, styrtede Soldaterne 40 af de deri Fangne ud af Vinduerne og nedsablede de Øvrige. Da om Morgenen Kl. 6 Hertugerne af Orleans og Nemours rede med Marschal Lohan gjennem Gaden St. Martin affyredes nogle Flinteskud efter dem fra 2 af Jnsurgenterne besatte Huse dog uden at træffe Prindserne. Strax styrtede en JnfanteriePeloton, som fulgte dem, op i Husene og dræbte dere Oprørere, de fandt bevæbnede, som, efter Messagers vistnok overdrevne Beretning, skal have været 52 i det ene og 54 i det andet Huus. En Officier blev om Morgenen Kl. 5 dræbt af et Flinteskud fra et Huus i Gaden Transnonain. Soldaterne under hans Kommando styrtede siden op i Huset No. 12, som de feilagtigen antog for det, hvorfra Skuddet var faldet, og dræbte alle i Huset værende Personer, deriblandt en ung Pige paa 17 Aar og en bekjendt Maler Dobiegny, en Pige paa 5 Aar blev ene i Live; Soldaterne lod hende saaret tilbage i Armene paa hendes Fader, som var dræbt af et Bajonetstik. - J de Deputeredes Kammer samme Dags Eftermiddag foreslog Præsidenten Dupin, at Kammeret skulde begive sig i Masse til Kongen, bevidne ham deres Hengivenhed og forsikkre ham om de res Bistand til at forebygge lignende Voldsomheder. Dette skedte ogsaa, kun omtrent 40 Medlemmer af Oppositionen bleve tilbage i Salen. D. 15de forelagde Justits=Ministeren Hr. Persil Kammeret et Lovforslag, ifølge hvilket enhver, der fandtes i uautoriseret Besiddelse af Vaaben og Ammunition skulde stilles for en Politi=Ret og dømmes til fra 1 Maaned til 2 Aars Fængsel og fra 16 til 1000 Frankers Mulkt, videre at enhver som ved et Oprør grebes med Vaaben i Haanden, skulde dømmes til Døden, hvis han havde gjort Brug deraf, og hvis han ikke havde brugt det til 5 til 10 Aars Tvansarbeide, fremdeles at enhver, der uden Vaaben har deeltaget i at opføre Barricader eller andre Hindringer for den offentlige Magt, skulde straffes med Fængsel fra 510 Aar. Ogsaa Krigsministeren forelagde Forslag til at tilstaae ham en SupplementarCredit paa 14 Millioner Franker for 1834 og en paa 22 1/2 Million for 1835 for at bringe den staaende Hær til en Styrke, som var tilstrækkelig til at holde Rolig bedsforstyrrerne i Ave. - J Lyon er Kampen ogsaa endeligen bragt til Ende, efterat den havde varet i 5 Dage. Oprørerne havde først forskandset sig i de snævre Gader i det Jndre af Byen siden i Forstæderne. Under Kampen opkom flere Steder Jld, som fortærede flere Bygninger; heller ikke her synes Folket i det Hele at have deeltaget i Oprøret, navnlig have den største Deel af Silke-Arbeiderne holdt sig rolige. Omtrent 200 Jnsurgenter bemægtigede sig Kathedralkirken, hvor de længe forsvarede sig og tilsidst alle omkom. En stor Deel af Oprørerne skal være undkommet paa Landet og til Nabostæderne. - J Etienne, Macon og flere Steder have ogsaa været Uroligheder, men som dog snart bleve dæmpede.