Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-08-03
Politiske Nyheder. Orienten. Med Hensyn til Capudan Paschas Frafald, da fortælles der nu over Alexandrien, at han skal have erfaret, at han var afsat, og at den nye Storvezir havde i Sinde at lade ham strangulere; han anklagede nuselv Choslew Pascha for at have forgivet Sultanen og for igjen at ville oprette Janitscharernes Herredømme. Det heed ogsaa, at Capudan Pascha havde i Sinde at ville udraabe den afdøde Sul kan Mahmuds næstældste Søn til Sultan. Den franske Flaade under Admiral Lalande havde Ordre til at forfølge den tyrkiske Flaade, og at tvinge den til at vende tilbage; Admiralen skal selv have været ombord paa det tyrkiske Admiralskib, for at bevæge Capudan Pascha til at afstaae fra sin Hensigt, men da dette var forgiæves, begav han sig selv til Vurla, og detascherede en Corvette, der i Forening med en engelsk Brig, skulle iagttage alle den tyrkiske Flaades Bevægelser. Beretninger fra Constantinopel af 12te Juni i Leipziger Zeitung melde, at den engelske Flaade under Admiral Stopford skal have tvunget Capudan Pascha til, under Escorte af engelske Krigskibe at begive sig tilbage til Constantinopel; men dette behøver vist nok Bekræftelse, da der meldes fra Allerandrien, at den 9de Juli var en tyrkisk Corvette med Nedieb Bey ankommen dertil fra Capudan Pascha, for at melde ham hans Ankomst til Staukio, og for at tilbyde ham at stille den tyrkiske Flaade under hans Beskyttelse; man veed endnu ikke hvad Svar Vicekongen har meddeelt. - Et Grev fra Alerandrien af 6te Julii siger, at 2 forskiellige Træfninger skal have fundet Sted mellem den ægyptiske og tyrkiske Armee: den 20de Juni mellem Cavallerie og Jnfanterie, hvorved det ægyptiske Artillerie gik af med Seieren, og den 21de en meget blodigere Fægtning mellem 2 store Cavallericcorpser, hvorved ogsaa Ægypterne seirede, og Tyrkerne efterlode mange Døde og Saarede og 3000 Fangne, hvoriblandt mange Engelændere befandt sig, som paa Forespørgsel erklærede, at de af Liebhaverie havde fægtet med. Af de nærmere Details ved dette Slag, erfarer man at Ægypterne havde gjort et kunstigt Tilbagetog, for at lokke den tyrkiske Seraskier ud af sin Stilling, hvilken udgjorde den tyrkiske Armees hele Kraft; dette lykkedes, Tyrkerne forlode deres Forskandsninger, og paa et for et Slag passende Terrain angrebe nu Ægypterne med deres hele Force den tyrkiske Armee; Uorden viste sig snart blandt de tyrkiske Rækker. Seraskieren søgte imidlertid med Kjekhed at erstatte Tabet af hans fordeelagtige Stilling, men hans svære Artillerie havde ikke kundet følge ham og Ægypternes lette Artillerie, understyttet af enropæiske Officerer og Soldater, og af velberegnede Artilleriesalver udbredte Forvirring i de tyrkiske Rækker, og snart havde Armeen ingen Slagorden, mere; men Uordenen var saa stor, at de flygtende Soldater bortkastede deres Gevæhrer, og der opstod en skrækkelig Trængsel. En Deel af Tropperne søgte at naae den befæstede Leir, og en Deel styrtede sig i Euphrat, for paa de grundeste Steder at naae den anden Strandbred. Det synes, som om det lykkedes de Flygtende for det meste at undkomme, saa at Blodbadet ikke var saa stort, som det kunne have været; men Leiren, Artilleriet og Bagagen faldt i Ægypternes Hænder, Seraskieren selv undkom ved Flugten over Euphrat; hans smukke i Lænden saarede Hest var allerede midt i Strømmen afkræftet, og nær ved at drage sin Herre med sig ned i Dybden, da en ung Epi rot der fulgte med, greb ham, satte ham paa hans epirotiske lille Hest, og saaledes drog begge til Strandbredden. Tre Timer efter Slaget hvilede Jarahim Pascha i Seraskierens Telt. En Depesche fra den franske Consul i Alexandrien melder, at Jbrahim blandt den tyrkiske General efterladte Papirer har fundet uigjendrivelige Beviser for, at Engeland ved sine Jntriguer har ophidset til Krig; et fortroligt Brev fra Lord Posonby, ankommen 2 Dage for Slaget, opfordrer Hafftz Pascha til at angribe ved første Leilighed. Vicekongen skal have ladet dette Brev oversætte og have sagt efter Gjennemlæsningen: "Nu kjender jeg Engelænderne, de skulle betale hvad min Bomuld er værd, og ikke brænde mange Steenkul paa Jstmus!"