Københavns Adresseavis, 1774-12-07
Blant de mange Fremmede, som Rygtet om Danmarks da værende tykkelige Forfatning i Henseende til Kunster og Videnskaber, havde trukket hid, var der og vel dem som vilde have Navn for at vide meget i den Sag, men af dem alle var der ikkun en Fournier, som syntes at vide noget og var kommet længst; thi hans Prøver vare hvad det udvortes angaaer, alt hvad man vilde ønske at see, men i sig selv vare de dog ikke ægte Porcelain, thi Compositionen var alt for meget Glasartig, og behøvede følgelig en Tilsætning af saadanne fremmede og tildeels kostbare Materier, som gjorde Massen baade vanskelig at bearbeide, og det saa kaldede Porcelain overmaade dyrt og uafsætteligt; man saae ikke heller noget deraf uden i de Stores Kabinet ter, thi Fabriqven gik alene for Kongelig Regning. Men hvad vil alle vore Bestræbelser sige, naar de ikke sigte til at gavne det Almindelige, Ved at oprette en Porcelain=Fabriqve i Danmark holder jeg for, at man efter vor nærværende Forfatning ikke bør see saa meget paa prægtige og kostbare Sager, som kan sættes i Ligning med det Saxiske, Franske eller Berlinske Porcelain, hvis Værdie og Afsætning beroer for det meste ikkun paa de Fremmedes Yppighed og Liebhaberie, som paa saadanne Vare der ere hver Mands Brug, og som i Godhed og Priis kan ligne det Chinesiske. Herpaa kan vi vente varig Debit, og herpaa kan vi tillige grunde vort Haab om en sikker og bestandig Næringsvei for mange Trængende i Fremtiden. En Hoved=Hensigt ved enhver saadan Jndretning i et Land. Det har derfor altid været mig, medens jeg har arbeidet i mine chymiske Forsøg, om saadanne Opdagelser at giøre, hvormed Fremmede kunde udelukkes fra at profitere af vor Uvidenhed. I det smaae har det lykkedes mig nu og da, at komme efter et og andet Arcanum, hvormed Udlændinger længe har aagret hos os, og har jeg derved ei alene sparet men endog tillige indbragt Penge i Landet. Deraf er jeg bleven opmuntret til at giøre Forsøg med noget større. J saadant Forsæt var det, at jeg allerede for mere end tre Aar siden begyndte mine chymiske Forsøg med adskillige Leerarter af vore egne Lands=Produkter, især det Bornholmske, for at erfare hvorvidt samme kunde være beqvemme og skikkede til Porcelain, Efter mange igientagne Prover, udfandt jeg omsider en god Composition, som syntes mig i alle Maader at svare til det Chinesiske; Saaledes forvisset om Sagens Muelighed, lod jeg mig fremdeles være angelegen i denne Videnskab at udvide mine Jndsigter, og da jeg nu, Gud være lovet, haver overvundet de betydeligste Vanskeligheder ved dette Arbeide, tør jeg med saa megen mere Sikkerhed forelægge mine Landsmænd nærværende Jnvitations=Plan, for at opmuntre de sande Patrioter, som maatte have noget tilovers for det Almindelige, til at befordre og ophielpe en Porcelains=Fabriqve, igjen her til Lands. Den Skjebne de forrige have havt, vil maaskee afskrække mange, men just for at forekomme saadan Frygt, har jeg saa meget mere søgt at blive vis i min Sag, og skulde neppe være kommen saavidt med mine Forsøg, hvis jeg en havde havt Chymien til min Veilederinde. Hertil er velmedgaaen megen Tid; men enhver veed at endog de Videnskaber, som man kan læse og tænke sig til, fordre Tid, med meget mere denne, hvor man tillige maa arbeide sig frem, ved at anstille mange deels langsomme, deels kostbare og ofte mislingede Forsøg, for at overbevises om det rette, hvortil kommer og, at det Værk- og Kunstmessige en saa meget og aldeles væsentlig ved dette Slags Arbeide, at man nødvendig selv maa lære det, for at kunne lære andre. At det nu maa være saa meget lettere for enhver at bedømme Sagen rigtig, og see hvorvidt jeg har Grund at handle, vil jeg her igientage ethvert Skridt jeg har gjort for at naae Maalet. Af forestaaende sees, hvorledes jeg har baaret mig at for at udfinde Compositionen af min Porcelain=Masse. At komme paa Spoer efter en ret Glasur, som kunde passe sig til enhver Slags Massa, og som ikke skulde forhøie Porcelainets Værdie, var ikke mindre vanskeligt. Mine Prøver i det smaa, som skeede for det første i mit eget Labetorium, ved ofte at ombygge og forandre mine Ovne, havde allerede kostet migen Hoben. Større Prøverfordrede større Ovne og større Plads. Jeg maatte derfor af Mangel paa Rum hos mig selv, leye et Smedeverksted i Byen, for der at indrette en nye Ovn. Materialier, Folk, Brændsel og flere saadanne Omstændigheder (minegen Tid uberegnet) forøgede Udgifterne og gjorde Sagen mere og mere kostbar. De fleste Forsøg mislingede mig i Brændingen, deels af Mangel paa Stedets Beqvemhed, deels ved et andet Forhold min Massa havde i det større Arbeyde, deels og maaskee fordi jeg var ikke endnu beløben nok i det fabriqvemmes sige Arbeyde, saa at inden jeg saae mig om, var over 500 Rdlr. medgaaet af min Formue. Jeg saae tydelig, at de forestaaende Omkostninger vilde overstige min Evne, og var nær ved at standse paa halvveyen; men Hans Majestæt var saa naadig at lette Byrden ved en Kongelig Understyttelse. Denne Opmuntring gav mig Liv og Kræfter til at fortsette Arbeydet. Compositionen og Glasuren var jeg for saavidt Mester af, men her manglede endnu meget til at frembringe ret ægte ildfast, hvidt og durksigtig Porcelain, som ikke skulde blive kostbarere end det Chinesiske, i Henseende til Materie, Glasur, Malerie, Brændsel og Arbeydsløn, og dog ligne det i Godhed og Anseelse. Jeg maatte altsaa tænke paa at raffinere min Massa ved den beste og mindst bekostelige Tilberedelsesmaade, for at giøre den saa let behandelig som mueligt; Jeg maatte tænke paa en ildfast Capsel=Materie, en bedre Indretning af Brændovn, Capslernes fordeelagtigste Stilling derudi, Jldens rette Forhold efter Karrenes Forskiellighed derudi, de tienligste og tillige letteste Sorter af Brændsel, Porcelainets Glødning, Glasering, Afkiølingstid og Maade, o. s. v. Og da jeg nu havde overvundet alle de herved mødende Vanskeligheder, som ere flere end man skulde forestille sig, havde jeg endnu adskillige Opdagelser at giøre i Henseende til Maleriet og de dertil hørende Emaille Farver, fornemmelig den blaa saa kaldede Ultramarin=Farve, hvoraf Chineserne betiene sig til deres blaa og hvide Porcelain, og ellers andre buntede Couleurer. Disses Udfindelse og Tilberedelse occuperede mig en lang Tid, og satte ofte min Taalmodighed paa Prøve. De jeg hermed var kommen til en ønskelig Ende, foretog jeg mig adskillige Brændinger, men altid med den Vanheld, at de aabne Kar trak sig skiæve i Peripherien, en Vanheld, som jeg maa tilstaae at have været mig den sværeste, i Henseende til de mange mislykkede Brændinger, den allerbekosteligste at hæve, indtil jeg omsider efter megen Pønsen har faaet bugt dermed. Siden den Tid har jeg tilveyebragt temmelig upaaklagelige Prøver af Kaffekander, Melkekander, Theepotter a. og er i det mindste nu selv overbeviist om at kunne arbeyde med Fordeel, naar det engang kommer dertil at en Porcelain=Fabriqve skal anlægges. Af foranførste kan da behagelig skiønnes, at min Indbydelses=Planer grundet paa deel Erfaring og mange igientagne Forsøg, langt over det man pleyer at foretage sig blot af Lyst eller Nysgierrighed. Jeg har ey havt Tid eller Evne, siden jeg begyndte at give mig af med dette Arbeyde, til at profitere af Fremmedes Underviisning og Indsigter i denne Sag, eller at see saadanne Indretninger hos andre, men jeg har maattet tænke og arbeyde mig frem Skridt for Skridt, hvorfor jeg ogsaa er kommet langsom afsted. Overalt lader sig ikke haste med Porcelain=Arbeyde, thi vore Leerarter behøve en særdeles Præparation og lang Tid at ligge, førend det kan tiene deraf at præparere Massen, Karrene lang Tid at tørres førend de kan sættes i Ovnen, og Brændet at være overmaade tørt, da Mangel af denne Forsigtighed kan fordærve en heel Brænding, hvorfor det og var at ønske, at man kunde blive jo før jo hellere i Stand til at forsyne sig med det fornødne Forlag baade af Porcelain=Materialier og Brændsel, for betimelig at have en Forraad af den rette Beskaffenhed, hvorpaa Fabriqvens Drift og Elegance fornemmelig vil beroe. Jmedens jeg selv har behøvet at samle de fornødne Jndsigter, har jeg tillige havt Leylighed at danne nogle beqvemme Subjecter til det mekaniske i Henseende til Brændovnens Indretning, Opbyggelse og ofte igientagne Forandring, tilLeerets Bearbeydning og Sammensætningsmaaden, med øvrige Reqvisita, til Karrenes Dreyning, Sammensætning og Forming, til Gibs=Brænding og Forming, som kommer saa meget an paa Vedkommendes rette og veløvede Haandgreb, Nettighed og Behændighed, til Farvernes Præparation, Røstning og Renseelse, o. s.v. Jeg har og imedens maattet tænke paa, hvorledes MaskinVæsenet best kunde indrettes, i Henseende til de fornødne Mølle, Stampe, Vaske, Kaue, Dreye= og Slibeverk, samt behørige Anlæg af de diverse Jldsteder, Ovne og Arbeydsværelser i den Orden, som Tingene det medfører, med videre, alt i den Hensigt, at ligesom vi ikke behøvede fremmede Materialier, vi heller ikke skulde behøve fremmed Hielp til det danske Porcelain, eller være nødsagede til at lade os foreskrive Love og onereuse Betingelser af Udlændingerne. Og jeg anseer det for en saare vigtig Sag, at Landets Børn kunde med Tiden oplæres og anføres til selv at forarbeyde Landets egne Producter, da det fornemmelig berver herpaa, om en saadan Fabriqve skal med Tiden kunde drives til Fordeel og med den rette Oeconomie. Hvad som er det store og lykkelige i denne Sag er, at vil selv eie alle raae Materialier i Overflødighed, at de ko skee ikkun lidet, at de ikke ere uartige eller ubeqvemme af Egenskab, og at den dertil behøvende Brændsel heller ikke er af den dyreste Sort, saa at vort Porcelain, hvad disse Omstændigheder betreffer, gjerne kan holde Priis med det Chinesiske. Men endnu staaer en vigtig Post tilbage, nemlig, at udfinde den rette Oeconomie og Forhold i Hensee inde til Arbeidernes Løn, thi hvo veed ikke at Arbeiderne i Europa (at jeg ikke skal nævne Kiøbenhavn, som et afde dyreste Hovedstæder, ere langt kostbarere end paa de Stæder i China, hvor Porcelainet fabriqveres, og hvor Daglønnen er gemeenlig 4 a 6, Sk. i stæden for 24 Sk. hos os. En alt for stor Forskiel, som nødvendig maatte have megen Indflydelse paa deslige Varers Priser, hvis ikke den dyre Transport, Asseurance, Brærage a. forhøiede Værdien af det Chinesiske Porcelain. Jmidlertid bliver det altid en Nødvendighed at lagttage den mueligste Occonomie ved en saadan Jndretning, for at kunne levere de mindst bekostelige Vare, og bliver altsaa i mine Tanker fornemmelig at iagttage den murligste Occonninir ved en saadan Jndretning, at Anlægget fra Begyndelsen af ikke betynges med Arbeidere, som ville ansees for Konstnere, og fordre stor Løn for maadeligt Arbeide, til Byrde for Fabriqven, og til Regel for andre i Fremtiden at paastaa lige saa høi Betaling. (Fortsættelsen følger.