JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Engelland. Før det lykkelige Angreb, som Natten til d. 6 Juni havde funden Sted i Over=Canada paa den amerikanske Armee, havde de engelske Tropper nogle Fordele i en anden Egn af Søerne Ontario og Erio, som ere forbundne med hinanden ved Nagara=Floden, efter dens bekiendte Vandfald. D. 24 og 25 Maj beskiød Amerikanerne Fortet Georges Fæstningsværker, som kjækt forsvaredes af Oberstlieutn. Myers og Harway, men Kampen var saa ulige, at Brigadegen, Vineent be soel Tropperne at trække sig tilbage til det sydlig liggende Qveenstown; dog maatte han ogsaa siden rømme dette Sted og Fortet Erie, og trække sig til Bugten Buling. ton ved Enden af Ontario=Søen; Fienden forfulgte ham, derhen, men Brigaderen forekom hans Angreb, i det han om Natten stormede, som bekiendt, den amerikanske Leir. Efter denne for de engelske Vaaben gunstige Fægtning trak Amerikanerne sig til Bugten Forty Mile, hvilken de strax ved den engelske Eskadres Anblik forlod. D. 8 Juni fortsatte de deres Rettrade, og de engelske Fortropper bemægtigede sig deres Leir, standsede først i at forfølge dem ved Fortet Georg, forstyrrede en stor Deel af deres Baaage, og S. J. Yeo borede 17 Skibe, ladede med Levnetsmidler og andre Varer, i Grund; man siger, at Fienden ogsaa siden har rømmet Jortet Erie, Chipewa og alle andre Pladse, som han har bemestret sig. Til Canada bringes engelske Tropper ikke allene fra Halifax, men ogsaa fra Cadix, Maita og andre Stæder.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Armeen i Over=Canada staaer under Gen. Prevost, og i Nedre=Canada har Gen. Rotenburg overgivet Commanden til Artillerie Major Glascow. Adm. Warren bloqverer Charlistown, Port Royal, Savanna og Floden Missisippi.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Tydskland. Vaabenstilstanden, der var sluttet til Pleswitz og forlænget til 10 August, er opsagt d. 15de, og Kiendtlighederne, desværre! igjen begyndte; Efterretninger derom har man endnu kun fra Elbens Udløb.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
D. 18 August brækkede Prindsen af Eckmühl (Marskal Davoust) op fra Hamburg. Fienden blev, efter at have lidt et temmelig anseeligt Tab, paa alle Puncter tilbagedreden. Endeel fangede man. De Danske holdt sig meget brav. Prindsen recognoscerte Fiendens Stilling foran Lauenburg, hvor befandtes 1800 Mand Jnfanterie og noget Cavallerie; om Natten til d. 19de lod han angribe de 3 stærke Forskandsninger, som bedækkede Staden; den 3die Bataillon af det 30te Liniere, giment indtog dem med Bajonetten uden at løse et Bøsseskud; Fienden rømmede Staden og i stor Forvirring trak sig tilbage over Stecknitz, og opfyldte Skandserne med Døde og Saarede; blandt Fangerne ere adskillige preussiske Officerer. De Franske beregne deres Tab d. 18de til 100, meest let Saarede; Fiendens Tab er langt anseeligere. Mølln er ogsaa bleven indtagen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
J Hamburg begav sig den franske Gouverneur, Gen. Hogendorp, d. 17de Kl. 11 paa Raadhuset, hvori han havde ladet de civile Anthoriteter, Geistligheden af forskellige Beligions=Partier og de fornemmeste Indbyggere komme sammen. Gouverneuren lod dem underrette, at Vaabenstilstanden var udløben, og Fiendtlighederne igien skulde begynde. J sin Tale til Forsamlingen stillede han Indbyggernes udviste Opstand imod den Naade, Keiseren havde ladet dem vederfares, og tilføiede, at denne uventede Tilgivelse burde bringe dem tilbage til en Tænkemaade, meere passende for deres sande Interesse og Underkastelse; at han var villig til at troe, at alle Embedsmænd, alle anseete Personer og Geistligheden, vilde anvende al deres Jndflydelse paa at fortPlante saadan Fænkemaade hos Folket. Gouverneuren sluttede sin Tale med disse Ord: Veel dem, som handler imod mine befalinger, og især dem, som forgribe sig paa en fransk Soldat; disse skal straffes med den yderste Strænghed efter Militair=Lovene. D. 15de forhen havde Gouverneuren allerede ladet udgaae følgende Decret af 10 Artikler, hvori anmeldtes: 1) Opsigelsen af Vaabenstilstanden og Fiendtlighedernes nær forestaaende Begyndelse. 2) At i en Stad, der var erklæret i Beleiringsstand, enhver Sammenrottelse vilde betragtes som et Indgreb imod den offentlige Sikkerhed. Og 3. at det var overeenstemmende med Orden og Rolighed, at forhindre den ved alle muelige Midler; ifølge herafdecreteres: at al Sammenstimlen paa Gaderne, af flere end 4 Personer, skal ved bevæbnet Magt drives fra hinanden; ved Modstand skal de Skyldige sængsles og skydes; Fruentimmere pidskes og sættes i Fængsel. J Tilfælde af fiendtlig Angreb mod Hamburg holdes Borgerne til, saasnart Tropperne bevæbner sig og løser Kanonerne, at indslutte sig inderst i deres Huse og tilsperre, Dørrene. Enhver Indbygger, uden noget offentlig Embede, der under Kanonilden uden skriftlig SyldighedsBeviis antreffes paa Gaderne, fængsles eller efter Omstændighederne indstilles for en Militair=Commission.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Enhver, der overbevises at have udbredt foruroligende Rygter eller ved Skrifter, Ord og Handlinger forstyrrer, den offentlige Roe, straffes ligeledes.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Blandede Efterretninger. J München er Kongen af Neapel indtruffen for at gaae til den store Armee.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Fra Paris meldes under d. 3die, at Kong Joseph af Spanien er ankommen til Morsontaine, hvor hans Gemalinde og begge Prindsesserne pleie at tage deres sædvanlige Sommer=Residen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
I Dresden har Keiser Napoleon havt mange Conferenzer med Hertugen af Bassano (Statssecretair Maret),med Grev Darn, Ordonnateur for Levnetsmidlerne for Armeen, med Marchand for Hospitalerne, og med Lamartelliere om Transporten af Monderinger.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Fra Grændserne af Frankrig imod Spanien meldes, at der med største Virksomhed arbeides paa at opstille en betydelig Magt, for at forhindre den engelske spanske Armees Fremtrængen til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Om Pesten paa Malta har man d. 16 Juli den Tidende, at Antallet af de Døde den Gang beløb sig fra 18 til 20 daglig. Gen. Junot, Hertug af Abrantes, Anfører for den franske Armee i Portugal, er død i sin Familie Kreds i Guldkystens (Cotte dor) Departement i Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
J Edinburg tales om, at Lord Walpole ufortøi vet skal indskibe sig i Leith til en politisk Sendelse i det nordlige Europa.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Den russiske Gesandt har idelige Conferencer i London med Lord Melville og Liverpole.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
J Rusland er Gen. Baron Benningsen udnævnt til Chef for den Armee, som staaer under Gen. Fyrst Labanow Gostowsky, for den hele Landværns Armee under Gen. Tolstøi og Tropperne under Gen. Doctorou.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
De Petersburger Kiøbmænd har skiænket Gen. GrevWitgenstein, som forrige Aar forsøerede det nordlige Rusland og Residentsen imod fiendtlig Jndfald, 150000 Rubler, hvorfor han kiøber sig et Landgods, der til et evigt Minde af Taknemmelighed altid skal forblive i hans Familie.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
I Halle har Domstolen dømt 30 navngivne Personer, for det meste Indfødte, der beskyldes for at have taget Tieneste hos Fienden, da han indfandt sig paa det wistphalske Bebeet, til at indstille sig inden 1 Maaned for General=Procuratoren, og gjort Beslag paa al deres Gods.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
J Smyrna har Pesten endnu ikke ganske ophørt, Til la Valetta paa Malta er Pesten ved Handelsvare bragt fra Ægypten. Efter Breve fra Alexandrien den 19de f. M. har Pesten der ophørt, men vedvarer i nogle omliggende Egne.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Fra Belgrad ere 1600 Servier udtragne mod Tyrken. Den hele serviske Magt har deelt sig i 4 Co lønner, 2 mod Nissa og 2 til Orina. Jmod dem rylker 2 tyrkiske Troppeafdelinger omtrent 6000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Efterat Gouvernøren paa Bornholm havde bragt i Erfaring, at Chefen for en svensk Orlogsbrig, Wanta litet kaldet, som krydsede mellem Bornholm og Christiansøe, havde forbudet Fartøier at komme fra Bornholm til bemelte Fæstning og sagt Mandskabet paa de af ham anholdte Baade og Fartøier, at han var stationeret der for at hindre Tilførsel til Fæstningen, har Commandanten paa Christiansøe, i Følge modtagen befaling fra bemeldte Gouverneur, forlangt af Chefen for denne svenske Orlogsbrig Erklæring, over Aarsagen, hvorfor han anholdte danske Fartøier og hindrede dem Adgang til Fæstningen. Bemeldte Brigchef, Capitain Cronstedt, har derpaa afgivet et saadant skrivtligt Svar at Aarsagen hvorfor han anholdte Fartøier mellem Bornholm og Christiansøe var, at alle danske Fartøier skulde af ham opbringes." J Følge af denne Erklæring har Gouverneuren, hvis Pligt det er at vedligeholde den saa nødvendige Communication med Christiansøe Fæstning og at beskytte danske Skibe i de derværende Farvande, seet sig sat i den Nødvendighed at møde denne af bemeldte svenske Capitain Cronstedt udøvede offencive fiendtlige Handling med at give Ordre til fornævnte Brigs Forlagelse. Til den Ende er Capitainlieutenant H. C. Wulff den 24de Juli sidstleden Kl. 10 1/2 om Formiddagen udgaaet fra Christiansøe med 4 Kanonjoller. Kl. 11 1/2 heiste bemeldte Brig svensk Flag og Vimpel og skiød et løst Skud, hvilket af Capitain-Lieutenanten blev besvaret. Kl. 11 3/4 begyndte Jlden fra Kanonjollerne, da Briggen dreiede Bredsiden til og gav 2de fulde Lag, hvoraf 2de Kugler traf 2 af Kanonjollerne, men uden at gjøre nogen synderlig Skade. Kl. 12 3/4 afsendte Briggen, en Officeer i et Fartøi under Parlamentairflag med Forespørgsel, om Krig var erklæret mellem Danmark og Sverrig. Capitainlieutenant Wulffs Svar var: "at eftersom Briggen, i Følge dens Chefe til Commandanten afgivne skrivtlige Erklæring, havde Ordre at opbringe alle danske Skibe og standse al Communication mellem Fæstningen og Bornholm, var han (Capitainlieutenanten) tillagt Ordre at forhindre saadant." Briggen søgte nu med alle Seil og Aarer at undflye nord efter, og kom ved den tiltagende Luft Kl. 2 uden for Skudvidde. Kl. 3 indhentede Kanonjollerne atter Briggen, da Attaqven begyndte paa nyt og varede indtil Kl. 3 1/2, paa hvilken Tid Briggen ved den stærkere tiltagende Kuling atter undflyede. Efterat Briggen saaledes var fordreven uden for Christiansøe og dens Udskiær, vendte Kanonjollerne tilbage til Fæstningen, hvor de ankom Kl. 6.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Skipper Johan Peter Christopher Petersen fra Kiøbenhavn, der har fort en Handelshuset Nissen et Comp. tilhørende Kutter, Erichine, og tilligemed 4 andre Skippere er af Fienden opbragt til Gothenborg og derfra retourneret til Aarhuus den 8de d. M., har iblandt andet forklaret: at bemelte hens Skib strax af de Engelske blev udrustet som Kaper og besat med 4 Karonader, for dermed at krydse under den jydske Kyst, i det af dem selv yttrede Haab derved at narre mange af de til Norge bestemte Skibe, siden det skulde føre dansk Flag. Dette Skib er circa 30 Fod lang, 4 Commercelæster drægtigt, ligger ballastet 3 Fod over Vandet, er hvidt malet i Bundet, derpaa sort med en guul Kant over Brekholdtet, Overdelen med Skandseklædningen og Agterenden sort, Mast, Bugspryd og Stang derimod guult anstrøget, Kutter Takelage med nye Seil og en liden Jolle guul malet. Forestaaende bekiendtgiøres herved til Advarsel og Efterretning for de Søfarende.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Man har Efterretning om at Postskipper Arentzen, som skulde overbringe Posten fra Christiania af 29de Juni d. A.,men blev tagen af Fienden, er ankommen til Læsøe med 22 andre danske og norske Søefolk, som vare blevne opbragt te af den engelske Kutterbrig Sheldrake og fratagne deres Fartøier, da de derefter for deres Personer bleve frigivne, og gaves dem til Reisen en erobret norsk Baad, hvormed de ankom til Læsøe. Blandt disse Søefolk var tillige Post skipper Anders Jørgensen, som skulde overføre til Norge Posten herfra af 10de og Dublikatposten af 6te Juli, men blev den 26de f. M. tagen af bemeldte Kutterbrig, efterat han havde sænket Posterne.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Ligeledes haves Efterretning om at den 11te d. M. er fra en fiendtlig Skonnert noget Mandskab landet paa Hirsholmene uden for Fladstrand, hvor de have nedrevet Telegrafsignalerne og sat en liden Hytte i Brand; men da Kanoxbaadene gik ud, flygtede de ombord paa Skonnerten, hvilken ogsaa, da den saavidt kunde skiønnes, blev truffet af en Kugle i Skroget; dreiede af og kom af Sigte.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
For en Søeret i Aarhuus har en til Gothenborg af Fienden opbragt og derfra tilbagekommen Skipper, som har ført en Jagt fra Aarhuus, forklaret: at det ved Placater paa Børsen i Gothenborg var pubilceret, at en svensk Fregat og en Brig skulde gaae i Søen, for at optage alle til Norge bestemte Kornskibe, samt at det ligeledes ved Placater var betydet de Handlende at vogte sig for at indlade sig i Forbindelse med de danske Handlende. Hr. Stabs=Capitain og Ridder de Bretteville ved 3die jydske Infanterie=Regiment, der har gjort sig saa fortient af Feldtlazaretternes hensigtsmæssige Indretning i Lolland, er af Hs. Majestæt allernaadigst ansat som Jnspectør ved Feldtlazaretterne ved Hielpedivisionen i Holsteen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Randers, d. 20 August. Løverdag den 12te d. havde vi den Fornøielse at høre den agtede og ærede Konstnerfamilie Weltheim fra Kiøbenhavn, i en Concert, og havde Leilighed til at beundre deres sieldne Talent. Den 15de gav de paa det dramatiske Selskabs Theater, ved fuldt Huus, den første Forestilling, og den 18de den anden, som fandt begge to almindelig bifald. Fredag giver Familien den tredie for Fattigvæsenets Beste; og Søndag den 22de, den fierde og sidste dramatiske Forestilling, med Pantemine og Dans Denne elskværdige Familie reiser herfra til Aalborg, og bliver ventet tilbage her igien.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Den 10 August, er Polititie=Adjutant i Aalborg, F. C. Wølfferdt, beskikket til Procurator ved samtlige UnderRetter i Aalborg Stift, Aalborg Bye- og Birketing undtagen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Prædiken paa 11te Søndag efter Trinitatis. Høimesse: i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Candidat Curtz, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Brasch.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Avertissements. Söndagen den 29 August agter Familien Velt helm fra Kiöbenhavn, at give en Vocal- og Instrumental-Concert paa Kiøbmændenes Compagniehuus, hvis Indhold ved Placater nærmere skal blive kundgjort.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
At den offentlige Framen i Aalborg Cathedralskole begynder iaar, Mandagen d. 30 August, Form. Kl. 8, og fortsættes til Fredagen d. 10 Sept., hver Formiddag fra 8212 og Eftermiddag fra 25, bekiendtgjöres herved til behagelig Underretning: for Disciplenes Forældre, Værget og Velgiørere, samt de Velyndere at videnskabelig Underviisning. som ville beære Skolen med Deres Nærværelse. Aalborg d. 21 Aug. 1813. Tauber. Forældre og Værger, som have anmeldt Börn til Optagelse i Aalborg Cathedralskole ved det nyeSkoleaars Begyndelse, ville behage at lade disse møde paa Skolen, Onsdagen d. 15 Sept. d. A. Form. Kl. 8, at deres Duelighed og Modenhed for Skoleunderviisningen kan blive provet. Aalborg d. 21 Aug. 1813. Tauber. Forsynets Styrelse, Beskiermelse og Varetægt over Universiteter og lærde Skoler, forestillet udi en Tale holden ved Universitet i Halle, den 1ste Juli 1702, i Anledning af Rectoratets Redlæggelse, af J. F. Buddeus, da værende Professor i Philosophien; oversat af det Latinske med Anmærkninger ved Hans Christian Clausen, Sognepræst for Nordbye Menighed paa Fanøe, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 1 Mk. i Rigsbankpenge. Tale ved Passionskoneerten i St. Katring Kirke i Albe paa Langfredag 1813, holden af Biskop Hjorth, Ridder af Dannebroge, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 8 Rbs. Da Jndtægten er bestemt til Understøttelse for en fattig Enke i Ribe, der har 4 smaae Børn, modtages med Taknemmelighed hvad enhver vil give mere. 10 Stkr. Ællinger, som af Drengene blev forsaget paa Gaden, er indtaget hos Policiesdutanten, hvor de kan afhentes.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Natten mellen den 24 og 25 August er mig frastiaalen et gammel Faar, af den Parsel jeg har i Leie sønden for Leergraven; hvem der kan opdage mig dette Tyverie, lover jeg en Dousør af 20 Rd. og Navnet fortiet om forlanges. Aalborg d. 25 August 1813. Michel Møller, Vognmand.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Et meget bestemt og smukt Barometrum eller Veirglas, samt et Claveer paa 4 Octaver, er at faae tilkjøbs og anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Et mig tilhørende i Hielmerstald beliggende 2 Etage Huus, bestaaende af 7 Fag, er jeg findet at sælge underbaanden og i Mangel deraf ved offentlig Auction, en Dag i næste Maaned, som da nærmere vorder bekiendtgjort. Aalborg d. 20 August 1813. Bartoline Malling.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Et ungt Menneske, der kan paatage sig flere BørneUnderviisning i dansk Læsning og Retskrivning, ønsker sig til 1ste November 1813 antaget hos en Familie i Aalborg Stift. Man behager at melde sig i en forseglet Billet mærket H. S., aflagt hos Bogtrykker Wanvall. 1 En habil Møllersvend kan til dette Aars 1ste Novbr. erholde en fordeelagtig Condition, ved en hollandsk Meel= og Grubemølle i Nærheden af Aalborg, naar han understøtter sin Duelighed, Troeskab og Opførsel med paalideligt Vidnesbyrd. Bogtrykker Wandall i Aalborg anviser den Søgende. 3de Giæs, hvoraf de tvende var graa og en hvid, et sidste Averdag bortkommen; hvo samme kan tilveiebringe, loves en god Douceur af Eieren, som anvises paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
En Umyndigs Capital, stor 155 Rdlr. 94 1/2 s. d. C. eller 25 Rigsbdlr. 95 1/4 Rbs., er efter Forskrivten i Cancellie=Circulairet af 22de Juni 1813, strax at faae til Laans hos Formynder Wolters, Casserer og Postmester i Fladstrand.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg undertegnede, ved offentlig Auction Mandagen den 27 Septem der næstk., at bortsælge min eiende og iboende Gaard her i Sæbye, med tilliggende Jord i Byens nordre Mark, Gaarden bestaaer af 4 Længder, Stuehuuset, i Øster 16 Fag, nordre Side 10 Fag, Laden i Vestre, Side 6 Fag og i søndre Side 14 Fag, hvortil en smuk Hauge med unge Frugttræer. Udi tilliggende Jord, som bestaaer af Aatte Aare, kan saaes 4 Tønder Byg Gaarden tiltrædes 1ste Mai 1814, og kan endeel af Kiøbesummen blive staaende i Gaarden imod Prioritet, om forlanges. Nærmere Conditioner bliver paa Auctionsstædet kundgjort. Sæbye d. 19 August 1813. M. M. Brandt, sal. Søbyes. I Ullerup Bye, Aggersborg Sogn bliver Fredagen den 10de September først. Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden sammesteds over a) den af Peder Eie i Aggersborg sidst beboede Gaard : og b) den af Christen Christensen i Ullerup sidst behøed. Gaard, og begge den almindelige Enkekasse for Gieludlagde Gaarde, den første af 6 og den sidste af 5 Tønder, Hartkorn. Eiendommen som ere gode sælges i store og mindre Parceller, eftersom Libhaverne maatte ønske det, og der kan ventes billige Vilkaar. Foruden en Hovedparsel der er udsat ved hver Gaard, ere der ogsaa mindre Parseller, hvorpaa i Særdeleshed Profession, ster vil kunde etablere sig og finde Udkomme. Bemelde te Eiendomme som ligger ved Liimfjorden, bestaaer af gode fortmuldede Jorder, til disse ere fornøden Brand sel, og paa Gaardenes Tilliggende ere Bygninger. Karter, Hartkorns=Beregninger og Conditioner ere strax til Eftersyn hos Hr. Capitain Klerulf paa Aggers borggaard, der og paa Forlangende lader Eiendommens forevise. Hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Underretning for Lysthavende, der indbydes at møde ovennævnte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antageligt Bud giøres. Køllerup den 17 August 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
Creditorerne og Arvingerne udi Stervboet efter her i Byen afgangne Toldbetient Christian Frederich Rohsholdt, indkaldes herved, de første med 6 Ugers Varsel, for at anmelde og ligitimere deres formeentlig tilgode, havende Fordringer, og de sidste med lovlig Varsel for ligeledes at ligitimere deres Arveret for Undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 13 August 1813. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne Jomfr. Jde Knakkergaard indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde og ligitimere deres formeentlig tilgodehavende Fordringer. for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 10 Juli 1813. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afg. Skræder Jens Laursen Wisted, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel for at anmelde og ligitimere deres formeentlig tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 4 August 1813. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne Skibstømmermand Johans nes Fischer, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde og ligitimere deres formentlige tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 30te Juli 1813. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-26
En fri Karl, helst fra Landet, kan blive antaget til Kudsk, 1ste Novbr. hos Kiøbmand Chr. Sødring i Aalborg. Et Værelse, helst en Under=Stue, forlanges til Leie for de en eenlig Person. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-08-29
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-08-29
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Fra Krigstheatret i Tydskland havde man i Hamburg ved Postens Afgang d. 23de den Efterretning omdet 13de Armeekorps fra Elbe=Departementet: at Fienden havde stukken Broen ved Zahrendorff i Brand, men Broen blev inden en halv Tiine sat i Stand igien, saa at Fienden blev under bestandig Fægtning fordreven indtil Wastoff, hvor Prindsen af Eckmühl d. 22de tog sit Hovedqvarteer; Sen. Grev Loison var i Camin, og marscherte mod Wittenburg i Mechlenburg=Schwerin; de franske Tropper og den danske Division vare i Linien; Fienden trækker sig paa alle Punkter tilbage. Om den franske Stor=Armee ogsaa har begyndt at operere, er endnu ikke erfaret.
Jyske Efterretninger, 1813-08-29
Over-Sachsen. Da den sachsiske Gouverneur paa Fæstningen Kønigstein, Sen. L. v. Zeschau er gaaet til Badet, har imidlertid den sachsiske Oberst Wansdorf, faaet igjen hans Post, dog staaer han under den franske Gen. Requet, som har sin Station i Flekken Kønigstein, strax ved Foden af Biersfæstningen. Den sachsiske Armees Hovedqvarteer staaer i 2 Divisioner under Gen. L. Lecog og Gen. M. v. Sahr bag Gørliz under den franske Gen. Reyniers Overbefaling, som anfører det 7de Armeekorps, og har i sidst bemelte Stad sit Hovedqvarteer. Dette Corps kan beregnes paa 35,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1813-08-29
Det sachsiske Armeekorps kan, uagtet dets Tab i forrige og nu værende Aars Felttyge, nu beregnes, formedelst dets dobbelte Rekrutering før og under Vaabenstilstand, den, vist til 24,000 Mand. Det fachsiske Cavallerie holder Laustzer Grændsen imod Schlesien besat. Hele Troppemasser iler igiennem Sachsen og Over=Lausitz hen mod Schiesien, og man overdriver ikke ved at antage, at siden den sluttede Vaabenstilstand ere imod 80,000 Mand paa Bautzner Veien gaaede til den store Armee. Hertugen af Reggio (Marschal Oudinot) havde længe sit Hovedqvarteer i Lubbenau i Neder=Laufitz, og i den hele Linie fra Christianstadt indtil Lübbenau staaer der over 70,000 franske og Bundsforvanter Tropper. For disse Armeers Underholdning sørges fra Westphalen, fra det Anhaltske Lande, fra Frankrig med Tvebakker og de finere Mundprovisioner; hertil kommer en overmaade velsignet Høst i alle sachsiske Lande, som ikke have været Krigens Skueplads; i den Andeel af Schlesien, som staaer under fransk Administration, hvor alt det indhøstede er taget Beslag; i Hertugdømmet Warschau et saa frugtbart Aar, som nogentid i Mands Minde, og overalt er en meget riig Høst.
Jyske Efterretninger, 1813-08-29
Kongen af Sachsen har ladet opfordre Gen. L. Baron v. Thielemann og Oberstlieutn. Asters, som begge ere gaaet i russisk Tieneste, at indstille sig igien, i det seneste inden d. 4 Octbr., og en lige Opfordring er skeet til 4. andre Officerer.