Berlingske Tidende, 1804-09-28
Skrivelse fra Paris den 17de Septbr. Moniteuren meddeler en Depesche til Krigsministeren fra Generalcapitain Decaen paa Isle de France af 15de Maji. hvori han melder Admiral Lindis Ankomst til Jsle de Frameden 1ste April med Skibene Marengo, Semillant og Barcenu og tilføler : Denne uventede Ankomst opvalte naturligviis min Forundring i Følge af det, som Admiralen havde tilskrevet mig fra Batavia under 25de Frimaire. Efterat hans dette Brev har angivet den engelske Søemagts Styrke, siger han : Da Engellænderne have saa mange Punkter at bevogte, maae de nødvendig dele deres Søemagt, og jeg haaber, at kunne gjøre dem stor Skade, da jeg efterhaanden begiver mig til langt fraliggende Punkter i de indiske Vande. - J en Efterskrivt af 3die Nivose skriver han: Jeg har forsynet mig i Batavia med Levnetsmidler for 6 Maaneder. - Admiral Linos Depescher, som ere afsendte med Skibet Belier, maae melde Dem det samme og maae have givet Dem, ligesom mig. Haab om lykkeligere Resultater. Men mit Haab blev tillatetgjort ved Admiral Lindis Ankomst, da han sendte mig et Brev, der begyndte med følgende Ord: Jeg kan ikke have den Fornøielse at fre Dem, førend min Division er kommen under Beskyttelsen af Deres Batterier; jeg beder Dem derfor at give Ordre, at vi saa snart som mulige kunne løbe ind i Havnen. - Admiral Lindis havde medsendt en Beretning om sit Krydstog, og jeg anseer for nødvendigt, hermed at indsende et Udtog detaf. Naar De har læst det, beder jeg Dem, Borger Minister, at bedømme, om det ikke var naturligt, at jeg yttrede min Forundring for Admiral Lindis, da han følgende Morgen aflagde et Besøg hos mig med Officiererne af sin Division." - Herpaa følger et Udtog af Admiral Linois Beretning om Slaget med de engelske Chinaskibe. Admiralen tilstaaer, at alle hans Capitainer havde bevidnet ham. at Matroserne inderlig længes efter at angribe Fienden, jo at nogle af de mange Syge, de havde ombord, havde forladt deres Køler og slæbet sig til deres Post. Han begyndte Slaget, som varede 40 Minuter, i hvilken Tid han overtydede sig om Flendens overlegne Magt og benyttede sig af Røgen, der skiulte ham, til at trække sig tilbage. Vore Skibe fik ikkun ringe Skade og havde hverken Døde eller Saarede. Da dette Krydstogt formedelst den daværende Possatvind ikke lovede ham flere Fordele, besluttede han den 27de Pluvlose, at seile til Batavia, hvor han ankom den 6te Ventose og sandt der Admiral Hartfink, som var ankommen dertil fra Europa med 2 Linieskibe og en Fregat. Admiral Hartsins indskrænkede Forholdsordres tillode ham ikke, at forene sig med de franske Skibe til en Expedition mod Flenden. J 5 Dage havde Admital Lings forsynet sig med Vand, Levnetsmidler for 6 Maaneder og Forfriskninger for sine Syge, af hvilke hans allene paa Skibet Mareng havde 70. Han solgte begge sine Priser, Admiral Reynier og Henrlette, for 133000 Plastre og den hollandske Regiering tillod, at disse Penge maatte udføres. Den 13de Ventose forlod han Batavia, detascherede den 15de Fregatterne Bille=Poule og Atalante og sel de selv til Isle de France med de andre Skibe. Fra Saint=Tropez i Var=Departement meldes under 2den Septbr. følgende : I Gaar lod en stærk Division af Admiral Nelsons Flaade sig see nær ved Kysterne paa Høiden. af Cap Talliat. Den ankrede og afsendte nogle lette Fartøier, for at bemægtige sig en Convoy af Coffardskibe, der seilede Angs med Kysterne under Landbatteriernes Beskyttelse. Saasnart Convoyen mærkede Engellændernes Bevægelse, trak den sig tilbage under Batterierne paa Cap Talliat. De siendtlige Skibe forfulgte vore og søgte at bemægtige sig Batterierne ved Hielp af Natten; men de ridende Jægere af det 19de Regiment, som cantonnerede ved Kysterne, kom hurtig til Hielp. En Afdeling steeg af, for at betiene Kanonerne, og de øvrige rykkede frem, for at hindre Engellændernes Landgang. Da Fienden saae, at han fik disse brave Vægere, som baade vare Kanonerere, Ryttere og Infanterister, mod sig, trak han sig tilbage. Convoyen er i Dag afgaaet til sin Bestemmelse.