JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
En Canoneer, der vilde staae ud af een af de Baade, paa hvilke Tropperne defilerede, faldt i Vandet, greb fat paa en Jisskolle og svømmede, slæbt paa den, hvor Strømmen førte ham. Som han nu saaledes kom tæt forbi Strandbredderne ved Byen, blev en Skildvagt ham var og raabte om Bistand for ham. Man ilede saa hastigt muligen til, fik fat paa ham, fandt ham uden Liv og Bevægelse, men saae paa Uniformen, at han maatte være en fransk Soldat. Han blev desaarsag bragt op til Gouverneurens, hvor man, baade af Nysgierrighed og Menneskelighed, søgte ved alle optænkelige Midler at faae ham bragt tillive. Omsider fik han og saa meget Brug af sit Mæle, at han kunde fortælle, hvorledes 10,000 Franskmænd vare liggendenfor Stadens Porte, og strax der efter døde han, Haabet om at tage Staden ved en Overrumpling var altsaa tilintetgjort, en ordenlig Beleiring stod nu kun tilbage som det eneste Middel, og den mislykkedes ligeledes. En druknet Soldat gjorde altsaa 10,000 levende Soldater unyttige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Den ædle Thronarving.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Dauphin havde i Aaret 1757 haft det Uheld, at saare paa Jagten een af sit følge og tog sig det meget nær tilhierte. Jsær i de første Øieblikke, da han var aldeles fortvilet derover, søgte hans Omgivere at trøste ham med, at Saaret vel ikke just var dødeligt. "Og er det da, raabte den ædle Yngling, "er det da en reen Nødvendighed, at man maa have dræbt et Menneske, for at kunne sørge, "Døde ere død Mands Venner, Ingen Satire over Ludvig den 15de, ham, man, mens han levede, havde kaldt den høi elskede, kunde tænkes blodigere, end den almindelige Mening var, der vilde, at Eftermanden skulde optage Tilnavn af den forønskede, et Forsæt, der og ei gik igjennem. (Af Vie prive de Louis XV. og principaux ovenemens, particularites et anecdotes af ton regne. A Londres 1781. Fire Deele.)F. H. G. Hans Rung, Kammerraad, Told- og Consumptionscasserer, i Nestved, død den 13 November 1824. Mørknes Barnets Himmel af en Skye; Da ledsages det af Letsinds Engel; Fro han vister med sin Rosenstængel, Og de mørke Skrækkesyner flye. Falmer Glædens Blomst i Livets Vaar: Let da skuer Blikket i det Fjerne; Freidigt lyser Haabets klare Stjerne: Hist paa Veien flere Blomster staaer. Men naar Aftenhimlen tykner sig, Naar med Graat sig Horizonten maler, Og naar Livets Soel bag Skyer daler, O! da banker Hjertet ængstelig. Stormer Nordenvind i Livets Høst: Enkelt staae da Blomsterne og eene; Løvet vistes af de nogne Grene; Sukket stiger fra beklemte Bryst. Grav, da er du Støvets sande Ven; Tillidsfuld betroe vi dig vor Smerte; Aldrig skuffer du det brustne Hjerte, Som til dig om Lindring iler hen Naar for ublid Skjebne vi maae flye, Da formaaer vort Ønske du at gjette. Taus du aabner Favnen for den Trætte; J dit Skjød han finder qvægsomt Lye. Er der ei saa stille, luunt og blødt, Ven, som slumrer nu i snevre Bolig? Er den ei saa hyggelig, saa rolig, Slig os: sover Du ei der saa sødt: Vaagned Du ei til en evig Dag? Ak! saamangen Nat Du maatte vaage. Endelig, da sank Dit Øjelaage; Kongers Konge hengav Du Din Sag. Klagen blidt forstummer ved Din Grav; Hvilens Balsom vi Dit Hjerte under; Venligt pryde vi - imens Du blunder, Med Kierminder brudte Vandringstav, Dog af fældet Stamme friske Skud Frodigt blomstrende end staae tilbage. Deres Frugter skal i Fremtids Dage, Prise Dig for Mennesker og Gud. Sallige, did over Stjerners Hær, Samles Du med tvende elskte Døde. Englemildt de svæved Dig imøde, Og forkyndte "Himlen aaben er!" Du, som med Smertens uforstilte Taare, Jndhyllet i veemodig Sørgedragt, Stod dybt nedbøiet ved den sorte Baare, End signende den sønderrevne Pagt. Formaaer Dit arme Hjerte nu at lytte Til Stemmen ovenfra, da nyd den Trøst, Den Aand, som svæved fra sit Jordlivs Hytte, Saa taler den: - skjøndt med en fremmed Røst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Et Fyldehorn af skjønne Glæder spredte "Du over Banen, for min Ungdoms Fjed. Og end i kjøle Alders Tid beredte Din Ømhed mig en stille Salighed. Ja selv da Modgang vandred ved min Side, Var stedse Du til virksom Daad bered. Du gjorde mine sidste Dage blide "Du var mit Hjertes bedste Tilflugtsted. Lad Tanken svæve signende tilbage, Og heft paa spundne Glæders Tid Dit Blik"Nød vi ei mange lykkelige Dage, Mens Haand i Haand vi fælleds Bane gik, Fortørn ei Himlen med Din Smertes Klage, "Fordi jeg gaaer en føje Stund fra Dig Af Livets Held vi Venner har tilbage. "Som ømt i Omsorg vil erstatte mig. Bevar i vore kjere Sønners Sjele, Næst Dyd og Pligt - Erindringen om mig. Ei længer mægted jeg hos dem at dvæle; "Den bedste Deel de og beholdt i Dig. Saa lev da vel til Gjensynstimen lyder, "Dig savner jeg selv i mit Himmerig. Naar og Din Aand af Støvets Lænker bryder; "Da først - da kan jeg ganske takke Dig." Hanna Jrgens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Indenlandske Efterretninger. Endeel af nuværende Superintendent Dr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Kochens Venner i Kjøbenhavn have til Amindelse foræret ham et saare smagfuldt Sølvtheeservice, hvoriblandt en Theemaskine; det Hele af 800 Rbd. Værdie. Nu læser man i Adresseavisen, No. 281 s. d. A. følgende Linier. Sprache des Herzens, so oft zu nahenFreunden gesprochen, Bring auch diesmal den Ton zu den entfernteren hin Haab ich der immer so gern den Grus der Liebe vertrauet: Hente nicht Lieb allein, innigen ewigen Dank! E.... d. 25 Nov. 1824. Kr.***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Aalborg. Af de herfra sidst til England afsendte Skibe med Havre haves kun Efterretning om Galeasen Helena Charlotte, Morten Revsbech, hjemmehørende i Randers, som ladede her hos Hr. J. M. Cohen 1200 Tønder, at den er strandet og total forliist ved Mans den 15de Dennes. Fem Mand af Besætningen ere bjergede. Capt. Bays Ankomst i London er indløbet Efterretning om for et Par Postdage siden. Capt. Uck var kommen til Norge. Om de Øvrige vides aldeles Jntet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Mandag (d. 6te: Skuepladsen. Bagtalelsens Skole, og en Entree.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Blandede Efterretninger. De forenede Staters Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
J Aaret 1783 udgjorde Staternes fællet Gield 42,000,375 Doll. og Renterne 2,415,956 Doll. Der gaves ingen Fonds til Rentebetaling og Amortisation. Statspapirerne solgtes 10 pC. under deres Navneværdie. J de følgende Aar indtil 1790 betaltes vel nogle Renter, men den største Deel blev ubetalt. Den udenlandske Gield udgjorde da 54, 124,464 Doll. til 5 og 4 pC. J Aaret 1802 var Statsgielden, efter adskillige indførte financielle Indretninger, 72. Mill., hvoraf skyldtes Udlændinger 32 Mill., de enkelte Americanere en Trediedeel, 22 1/2 Mill., og de enkelte Stater og Corporationer 155 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
J de Aar America havde Fred, fra 1800 til 1812. afbetaltes 46 Mill., men Gielden udgjorde endnu 45,154, 189 Mill. Forløberen til Engellands Krigserklæring var et Laan paa 10, 184,700 D. til 6 pC., hvoraf over Halvdelen leveredes af Banken. Derpaa fulgte 1813 et Laan paa 16 Mill. til 6 pC. og et andet paa 21 Mill. til samme Rente. Af Laanet fra 1814, til 25 Mill., havde over 15,954,619 ingen Fremgang, da Statspapirerne faldt og hist og her allerede solgtes for 60 til 70. Regjeringen hialp sig med forøget Udstedelse af Skatkammerbeviser. Den havde allerede 1812 sat rentebærende Skatkammerbeviser til 5 1/2 pC. i Omløb og bemyndigedes 1815 til at udstede 25 Mill. til større Beløb end 100 D., med eller uden Renter. Hine bleve inddragne med 6 pC. Papir, tildeels ved Laanet fra 1815, som gav 12,288, 149, og disse forvandledes til 7 pC. Papiir. Havde Krigen med Engelland vedvaret, vilde de americanske Financer være blevne aldeles forstyrrede. Med hvert Laan stege Bekostningerne og Vanskelighederne, saa at man 1815 ikke erholdt Penge, men kun Skatkammerbeviser. Jndtil 1814 havde man erholdt for 50 Mill. Laan 43, Mill., altsaa tabt 7 Mill., og fat for 36,680, 794 Skatkammerbeviser i Omløb. Gielden var 1816 endnu forøget med 7 Mill. 5 PC. Papir, men kun nominel, og i Grunden var Statsindtægten forøget, fordi disse Papirer bleve gjorte til den nyoprettede Banks Fond, og gave lige Dividende med de andre Papirer, medens Bankfonden af 35 Mill. inddrog en Deel af Skatkammerbeviserne og erholdt en bestandig Jndtægt af 10 Mill. med et overordentligt Tilskud af J Mill. J Aaret 1820 var hele Gielden 93,656,095 D. Americanerne have i deres Finantsforbedring villet efterligne Engellænderne, men de mangte disses Kræfter. Enkelte Kjøbmænd ere maaskee blandt hine rigere end disse; men ligesom Haandværks standen er hos dem ubetydelig i Sammenligning med Agerdyrkerne, saaledes er det i Modsætning ogsaa med Formuen, og blotte Capitalister i enropæisk Begreb ere fjeldne hos dem. Førend Krigen var den største Deel af den americanske Statsgield i europæiske, især engelske Hænder. Men da man kom i Krig med Engelland, blev en Kilde stoppet, hvorfra man kunde faae Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Hos Agerdyrkerne lode vel en Mængde Statspapirer sig anbringe for Krigsfornødenheders Levering, men af Mangel paa Omsætning i det Indere opstod derved mangen Betalingsforlegen, hed. At man tilsidst saae sig nødsaget til at gjøre Ende paa Krigen, var fordi Statslaanene og Leveringerne maatte ophøre af sig selv; men vilde man, for at ophielpe Næringsveiene, alt for hurtigen gjøre sig uafhængig af Udlandet i alle Krigsfornødenheder, maatte man have saa mange Vævere, Klædefabricanter, Smedde og Brændeviinsbrændere som mueligt. Man forøgede alt mere og meere Jndførselstolden paa alle de Varer, man troede nogenlunde at kunne frembringe i Landet. Der blev virkeligen færre indført, og de udenlandske fortrængtes af de indenlandske; men der blev ogsaa færre Varer udførte, og dette skete netop paa en Tid, da Jord producternes høie Krigspriser forvandledes til de laveste Fredspriser, og de udenlandske Capitaler trak sig tilbage fra de americanske Fonds. Forstyrrelsen i Omsætningen, Erhvervet og Formuen var stor, og gik over fra den borgerlige Huusholdning til Statshuusholdningen. Af alle Jndtægter ter gik man Glip, for de solgte Statsjorder manglede Betaling og til de faldbudne Kjøbere; Told indtægterne sank fra næsten 22 Mill. i Aaret 1818 til 17 Mill. i Aaret 1819 og til 15 i Aaret 1820. Siden den Tid har man aarligen dækket det Manglende med Laan. Bekostningerne derved ere vel kun 56 PC. og der svares kun 5 PC. Renter; de kunne mueligen ogsaa være endnu en fælles Jnteresse meere mod Opløsningen. af Forbindelsen mellem Staterne; men de give dog Capitalisterne en falsk Retning og forøge derved det Onde, som de opstaae af, Fremkonstlingen af Haandteringer paa Agerdyrkningens Bekostning, den udenlandske Handels Forqvakling i Given og Modtagen; de svække den synkende Fond, som ellers maaskee kunde bleven en fælles Capital for de forenede Stater, og en fælles Formue er dog en stærkere Jnteresse end en fælles Gield. Cadet de Vaux har bekjendtgjort et af ham opdaget Middel for Gigt og RyeumatismeDet bestaaer i at drikke 48 Glasse varmt Vandi 12 Timer. Vandet maa være saa varmt, som mueligt, og den Syge tage hvert Glas i eet Drag. Han anfører i sit Skrift: De la gonte& du Rheumatisme, Paris 1824, en stor Deel Exempler paa Mennesker, der ved dette Middel ere blevne fuldkomment helbreddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
J Staten Ohio i Nordamerica ere Damp maskinerne nu meget i Brug. Blandt andet drives ved Dampens Kraft en Spindemaskine, som sætter 3300 Teen i Bevægelse, en Dampmaskine af 70 Hestes Kraft leverer ugentligen 1400. Centner Meel og en Saugmølle hver Time 800 Qvadratfod Træ. - Af Ahorntræets Saft fabrikeres aarligen 30,000 Centner Sukker. - Efter overeenstemmende Beretninger falder Caffehøsten tre Gange saa rigt ud i Aar, som i afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
En i Baiern født Hattemagersvend, FranzKronecker, 42 Aar gammel, udmærker sig ved sine vidtløftige Reiser. Han har besøgt Christi Grav i Jerusalem og medbragt fra de fremmede Lande, han har seet, foruden Passe, Mynter, Frugter, Huusgeraad, Tegninger. Efterat han havde været i Frankrig, Spanien, Portugal, Engelland, Danmark, Sverrig, Wallachiet og Tyrkiet indtil Constantinopel, tiltraadte han paa sin Profession, som Hattemager, en anden stor Reise 1821 fra Passau over München, Rom, Neapel og Palermo, indtil Messina, seilede til Alexandrien, op ad Nilen indtil Stor Cairo, og besteg der en Pyramide. Paa en Arm af Nilen seilede han tilbage til Damiette og gik der ombord paa et tyrkisk Skib. Krigsurolighederne forhindrede ham i at trænge til Lands frem til Jerusalem, og han saae sig nødsaget til at vende tilbage ved Kysten af Tyrus, Akra, forbi Bjerget Karmal til Søes indtil Joppe, indtil han omsider kunde komme derfra over Ramatha til Jerusalem. Han besøgte Bethlehem, den hellige Johannes's Ørken, Nazareth, Bierget Tabor, Søen Genesareth, badede sig i Jordans Flod, vendte tilbage igjen til Akra, og begav sig til Lands over Kystebjergene fra Sidon af indtil Baruth, ved det middellandsksyriske Hav, hvor han indskibede sig, og, efter en udstanden svær Storm og Brødmangel, landede i Alexandrien. Derfra gik han ombord paa et østerrigsk Skib til Triest og tilbage til sit Fædreneland. Den lange Reise gjorde han med Vadsækken paa Ryggen. Farve=Adel. At Religionernes Forskjellighed medfører i de forskjellige Lande ulig Rettigheder, derpaa haves Exempler nok, og mærkeligt er det, ideligen at høre Grækere og Tyrkere gjensidigen udskielde hverandre for Vantroende. Men at ogsaa Farvens Forskjellighed kan gjøre Forskjellen paa Rettigheder saa stor, derpaa har man et paafaldende Exempel paa Haiti. Man veed, at den sorte Farve i sine fjerneste Nuancer fornedrer i de europæiske Colonier Menneskene næsten til Dyrenes Rang, men paa Haiti derimod, er dette Tilfældet med den hvide Farve, som udelukker aldeles fra alle Rettigheder. Alle Jndbyggerne ere der enten Sorte eller Mulatter, og deres sorte Farve gjør dem til Republikens Borgere. De hvide Colonister, der nedstamme fra Europa, kunne ikke faae nogen Deel i den offentlige Forvaltning Jngen Udlænding eller Hvid tør drive Handel, uden at løse i Forveien et Patent, som han maa betale 1600 Dollars aarligen for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Kjøbenhavns Børs, d. 3 December. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224. Spec. 228. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 88 1/2 a 89. Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 1003 Rbd. r. S. ell. 114 a 114 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. - 6 pC. norske ObligaDito 4000 Bcomk. tioner ved Hambro & Søn 104 a 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16. - Svenske Sedler 53. - Asiatiske Actier, Af dette Blad udkomne ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden, modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 98 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 December 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Reisen til Hamburg (Fortsættelse; see No. 86.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Af offentlige Bogsamlinger har Hamburg flere end man af en Stad, hvor Videnskabelig heden spiller en saa underordnet Rolle, skulde formode. Det i Aaret 1649 oprettede Stadt bibliothek skal tælle 180,000 Bind, og være især rigt i Naturvidenskaben og Historien. Det eier ogsaa en Samling af Naturalier, Konst- og Oldsager, hvorover der haves en skreven Catalog, som mangen en større Samling mangler. Blandt Portraiterne hænge her Wolf, Gotze og Klopstock. Götze er noksom bekjendt af sine orthodore Stormskrifter mod Løssing, og Klopstock har formodentlig faaet en Plads her, ikke fordi han var nogen Hamburger, thi han var født i Quedlinburg, men fordi han i tredive Aar havde levet i Hamburg, hvilket sees af en Jndskrift over det Huus, han i denne lange Række af Aar har beboet i Königsstraf, en Benævnelse, som denne Gade havde faaet, fordi Kong Adolf Friedrich af Sverrig en kort Tid havde boet der og under Folkets Tilstimlen holdt aabent Taffel. Udlaaningen af Bøger er forbunden med mindre Vanskelighed end ved det Kgl. Bibliothek i Kjøbenhavn. Vel staaer Bibliotheket kun aabent to Dage om Ugen, Onsdag og Løverdag, men fra Kl. 12 til 4, der betyder noget ganske andet end fra Kl. 10 til 12, og Bøgerne udleveres strax, ikke som paa hiint først næste Dag. Af enhver i Hamburg trykt Bog maa et Exemplar leveres til Bibliotheket, og hvert nyvalgt Raadsmedlem maa forære samme et det manglende Hovedværk, en Indretning, hvorved Bibliotheket just ikke kan blive meget rigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Commercebibliotheket indbefatter et fortræffe. ligt Udvalg af Værker, henhørende til Handels videnskaben. Det patriotiske Selskab har ogsaa en skjøn Samling, hvis Bøger udlaanes. St. Jacobi og St. Catharines Kirke have en Samling af særdeles ypperlige Bibeludgaver, Kirkefædrenes og ældre Theologers Skrifter, alt til offentligt Brug. Militairbibliotheket er stiftet i Aaret 1819 af adskillige hamburgsk hanseatiske Officerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Af Boghandlere findes i Hamburg: Campe under Firma af Hoffmann & Campe, Perthes og Besser, Gundermann, Herold, Nemmich og Nestler. Perthes og Bessers Boglade ligger paa Jungfernstjeg og er temmelig stor og smuk. Fordet meste give de hamburgske Boghandlere sig ikke saa meget af med Forlag, som med Sortimentshandel. Foruden de Anførte findes endnu en Deel Antiquarer og Bogudleiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Nogle Dage efter min Ankomst ønskede jeg at see nogle af de fortrinligste og nyeste Beskrivelser over denne Stad. Det var mig den Gang ikke bekjendt, at man kunde faae Bøger laante fra Stadtbibliotheket, og jeg vilde derfor henvende mig til et Leiebibliothek. Uden at vide, hvor et saadant fandtes, gik jeg ind i den første den bedste Boglade, for der at blive underrettet herom. En liden Person med Tøfler paa kom mig meget høiligen i Møde. Jeg spurgte ham: om man ikke kunde faae her een af de nyeste Beskrivelser over Hamburg tilleie? Det Ord tilleie havde en næsten magisk Virkning paa ham. Hans Venlighed forvandlede sig til Surmulenhed, og han sagde sit "nein, mein Herr – med en Eftertryk, som noksom tilkjendegav, at han var en afsagt Fjende af alt Leierie. Men da jeg ikke mindre er det af vrede Ansigter, spurgte jeg, for om mueligt at gjøre hans sure Ansigt født igjen, om jeg da ikke kunde faae en saadan Bog tilkjøbs. Det Ord tilkjøbs, virkede igjen ligesaa magisk paa alle hans Træk. De halv fortrukne Ansigtsmuskler kom i deres gamle Folder igjen, hans Øine begyndte at spille, og en Munterhed udbredte sig atter over det hele Ansigt, som om Nogen havde bragt ham den Efterretning, at han havde vundet det store Lod i Lotteriet. Næsten tabende Tøflerne af lutter Travelhed, styrtede den lille Person hen til en Hylde, løb som et Egern op ad Trappestigen og hentede en Bog ned, som han holdt en større Lovtale over end Plinius over Trajan. Uagtet den hele Ting ikke kostede mere end nogle Rigsbankdaler, saa blev han dog nu saa snaksom og forekommende høflig, at han syntes ligesom omskabt. I Grunden fortænker jeg ham ikke deri Boghandlere hade og have Grund til at hade Leiebibliothekerne og Alt hvad der bær Navn af Bogudlaanerie; thi de ere for Boghandlen hvad Blæst er for Frugttræers Blomster og Orme og Spurver for deres Frugter. De nedblæse Blomsterne paa hvert Literaturtræ, førend de sætte Frugtknobber, og søndergave Frugterne førend de kunne plukkes. Med Laane- og Læsebibliotheker er Hamburg velforsynet. Det vigtigste er det W. Bernhardtske, som tæller tolv Tusinde Bind, hvor man, foruden Morskabsbøger, ogsaa kan faae græske og latinske Classikere tilleie. Efterlignelsesværdigt er det saakaldte Bibliothek for Ungdommen, som indbefatter et Udvalg af de bedste Ungdomsskrifter, hvor Forældre kunne lade deres unge Sønner og Døttre laane Bøger, uden Fare for at see dem sue moralsk Gift af de mang Skarntyder, som findes i de sædvanlige Leiebibliotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Til videnskabelige Jnstituter kan endnu regnes den bottaniske Hauge, der skal anlægges uden for Damthor. Da den er i sin Vorden, saa tjener den mere som et Beviis paa en rosværdig Fremstræben til et høist vigtigt, videnskabeligt Maal, end paa noget, som allerede er virket for Botaniken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Videnskabelige Selskaber. Blandt almeengavnlige Samfund i Hamburg fortjener Selskabet til Konsters og nyttig Haandteringers Befordring, i daglig Tale kaldet det patriotiske Selskab, den første Plads. Oprindelsen og Anledningen til dette Samfund var et lidet literarisk Selskab, som ugentligen samledes hos den ældre Reimarus. Underholdningen var der aldeles utvungen og den største Deel af dem, der hørte til Kredsen, var Kjøbmænd, der yndede Videnskaberne, men som ved Meddelelsen af de Kundskaber, der sloge ind i deres Fag, ogsaa interesserede de studerede Mænd, i Selskabet. Man veed, at Landhuusholdningsselskabet i Kjøbenhavn havde omtrent en lignende Oprindelse. Men ikke altid bliver en saa liden Bæk til en saa stolt Flod. For endeel Aar siden vilde endeel Læger i Kjøbenhavn stifte der er Selskab, hvor de i ugentlige Sammenkomster giensidigen agtede at meddele hverandre deres Erfaringer og bemærkninger. Man havde leiet et Locale hos en Restaurateur, for tillige at kunne restaurere sig. Men da Restaurationen, indskrænkede sig omsider mere til Legemet end til Aanden, saa opløste Selskabet sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Det Hamburgske patriotiske Selskab, som blev stiftet 1765, tæller nu omtrent 400 deels uden, deels indenbyes Medlemmer, men hvoraf Fleertallet bestaar af Ustudeerte; Bidraget er kun 2 Specier aarligen, men Nytten, som stiftes derved, betydelig. Det svarer ganske til Overskriften over dets Forsamlingshuus Emolumentopublico – Til Almeenvel. Under dets særdeles Beskyttelse staaer den almindelige Forsørgelses anstalt, Creditcassen, Redningsanstalten for Qvalte o. s. v. Navigationsskolen, Anstalten til Frugtculturens og Kjøkkenhaugers Befordring. Dets Modelsahl er forbunden med en offentlig Tegneskole, inddeelt i 3 Classer, og dets Bibliothek tæller 30,000 Bind. Lægernes Samfund, stiftet 1816, har til Hensigt fælles Belæring, og tæller omteent 100 Medlemmer. Dets Læsesahl er forsynet med de vigtigste medicinske, chirurgiske og pharmacevtiske Værker og Tidsskrifter, og staaer hver Dag aa den for Medlemmerne. Desuden gives her endnu et pharmacevtisk Selskab, stiftet 1818, forde i Hamburg conditionerende Apothekere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Konst og Konstsamlinger.