Berlingske Tidende, 1755-09-01
Samme Dato haver det allernaadigst behaget Hans Majestet at udgive en Placat, af følgende Jndhold: Som H. M. ved Placat af 30 August. 1754 har tilkiendegivet, hvorledes det allernaadigst var tilladt alle og enhver af Undersaatterne udi Dannemark og Norge, samt Hertugdommet Slesvig at besegle saavel Colonierne i America St. Thomas, St. Croix og St. Jean, samt Fortet Christiansborg udi Guinea, og til denne Fart Vedkommende med adskillige Friheder benaadet, for derved tillige at bekiendtgiøre Sin Allernaadigste Villie og Jntention til det almindelige Beste samt Handelens Flor og Udbredelse; Saa vil H. M. saadant Sit allernaadig ste Øyemerke til end ydermeere Kiendetegn paa Sin Lands Faderlige Mild held og Naade samt til Opmuntring for de Handlende udi bemelte Riger og Lande, saavelsom til destomeere Beqvemmelighed og Lettelse for disse Coloniers Jndbyggere, end videre saaledes vise, at alle og enhver af Undersaatterne i begge Rigerne og Førstendommet Slesvig, som noget Skib til bemelte Colonier i America lader hensende, skal nyde en Præmie af 500 Rdlr., hvilken Præmie dennem allernaadigst tilstaaes og udbetales af H. M. Cassa fra Forkyndelsens dato af denne allern. Forordning indtil May-Maaneds Udgang 1756, dog med de Vilkor, at udi saadant Skib for 5000 Rdlr. Vare indskibes, hvilke alle skal være af Landets egne Producter og Fabriqver, saasom Oxe= og Lammekiød, Meel, Smør, Ost, Flesk, Korn, Gryn, tørrede og saltede Fiskevahre, Øll, Talg og Lys, uldene og Silke=Stoffer, indenlands fabriqveret Linnet, samt andre udi H. M. Riger og bemelte Hertugdom Slesvig faldende Producter og forarbeydede Vahre, som beviisligen udi Skibet ere indladede, og fra attermeldte Riger og Hertugdom ligetil Colonierne i America henbringes uden til noget andet Sted, (Madera undtagen) at indløbe, med mindre den høyeste Nød det maatte udfordre. Den Skrivelse fra Paris angaaende nærværende Striligheder imellem Frankerige og Engelland i America, og hvilken vi for kort siden have indrykket i vore tydske Aviser, er i følgende Skrivelse fra Bryssel bleven besvaret. Saa September Maaneds Saa vanskeligt som det ogsaa her synes for Eder min Herre, at anføre rigtige Beviser om Engellændernes Prætensioner i Nord=America, saa indseer man dog ikke her denne Besværlighed, i sær da de har havt den Godhed at henvise os til Hr. Bellins Korter. Vi have de som denne berømte Geographus 1744 haver gjort til det Verk, som Pater Charlevoix har forfærdiget, et om Nord=America, det andet om den Østlige Deel af Nye Frankerige. J begge disse Korte bliver det Navn Nye-Skotland givet den Deel af det Nordlige faste Land i America, som Engellænderne fordre tilbage, at de altsaa synes til den Ende at være gjort, for der ved at kunde desbedre understytte deres Systema; de kand og aldrig komme overeens med det, som vil indslutte dem i en lille Krog af Halvøen. Vi have af Begyndelsen strax tænkt at Nye Skotland ikke var Acadien; men denne Jndvending har De forekommet ved den lykkelig Oversættelse, som de har givet os over den 13de Artikel i den Utrechtske Tractat. Denne viser os, at Nye=Skotland bliver ellers kaldet Acadien, og vi ere enige med dem, at paa saadan Maade intet er tydeligere og rigtigere end denne Artikel, Dersom de med samme Rigtighed havde fastsat de gamle Grendser af Acadien; saa maatte vi følgelig befalde deres Tanker. Deres Skrivelse siger os, at disse Grendser strekke sig fra Cap=Fourchu, og de 4 derunder liggende Øer, indtil Havnen af Canseau. Vi ønske kun, at de havde kundet forelagt os enten et gammelt eller nyt Skrift, hvorved de kunde retfærdiggjøre deres Sætning. De sige allene, man kunde i den Tractat af Utrecht ikke nævnet Staden Port-Royal, dersom den udgjorde en Deel af Acadien, og det kalde de et Beviis. Det tilstaaer jeg dem, vi have derover forundret os, at finde, at dette har været det eneste Beviis, De har havt at fremlegge. Det kand være nok, at man af samme Tractats Acter kand forelegge dem et Sted, hvor det heder. "De Engelske Fuldmægtig ge havde Ordre at forlange, at Hans Allerchristeligste Konge maatte afstaae all Prætension, som han kunde giøre sig paa Nye=Skotland, og udtrykkelig paa Port-Royal, som paa den Tid endda var i Besiddelse af Engellænderne, uden Tvivl en Aarsag, hvorfor den i oven anførte Artikel er bleven specificeret. De vilde tillade mig min Herre, at bemerke, da deres Fore bringende ikke er andet end som en Petitio principii, saa kand sligt ikke holde Stand imod troværdige Sager, som deres Gienpart kan forevise dem, og hvoraf vi vil tage os den Frihed en Deel omstændelig at forelegge dem. Paa Stats=Tidender for Aar 1755. Paa hvad Maade bleve vel de gamle Grendser ordentlig vis fastsatte, om sligt ikke var skeet ved Landets gamle Beskrivelser, hvor om vi tale, ved Commissions=Acter eller ved andre Stykker, og Paataler af dette Slags. Den ældste Beskrivelse af dette Land, har Hr. Champlain en Franskmand efterladt os som i 27 Aar havde boet i disse Lande. Denne beretter os at den Flod St. Laurent flyder langs ingiennem Acadien, og at han har været 3 og et halv Aar i Acadien, saa vel til St. Croix som og i Port-Royal, af hvilke Steder den første er paa det faste Land, men den anden derimod bliver ved deres Brev fra Acadien udelukt.