Berlingske Tidende, 1797-01-09
Det officielle Blad, Redacteuren, indeholder Noter og Forklaringer over Lord Malmesburys Underhandlinger og sammes Tilbagesendelse herfra. De lyde i det væsentlige saaledes: "Den prægtige Forkyndelse af et til Paris sendende engelsk Fredsgesandtskab opvagte strax i Begyndelsen megen Mistroe. De troløse Midler, som Engeland hidindtil havde brugt imod os, de Uroligheder, som det havde opvagt i det indre af vort Lands, og den Mands almindelig bekiendte trigante Characteer, som man sendte til Fredsunderhandlinger, lod os giøre kun liden Regning paa Troe og Love, Kierlighed til Fred bevægede imidlertid Directoriet til at antage det engelske Gesandtskab. Men Lorden Malmesburys Udladelser gave allerede hans Hensigt tilkiende, at giøre Underhandlingen næsten nendelig. Han havde ingen Fuldmagter til at underhandle for andre Magter, og dog affecteerte han, at ville have dem alle indbegrebne i Underhandlingerne, jaerklærede, at han troede, at han endog maatte sende Con rerer til Rusland. Under disse Forhalinger blev Blodsudgidelsen fortsat. Dette tømme Underhandlingspil kunde ikke længere taales. Directoriet forlangte en hurtigere Gang, hvilket aldeles ikke behagede Lord Malmesbury. Det forlangte af ham et Ultimatum, og han sendte det derpaa tvende saa kaldte considentielle Memoirer. - En kort Overskuelse af det, som disse tvende Memoirer indeholde, vil lade alle Franskmænd tage Deel i den Misfornøielse med hvilken Directoriet optog samme, og vil tillige vise Nødvendigheden, hvori det var sat, at sende en Mand tilbage, som kunde overlevere saadanne Memoirer. - Engeland foreskriver i samme først Tilbagegivelsen til Deres Majestæter Keieren og Kongen af alle deres Stater paa den Besiddelsesfod, som de vare for Krigen. Saaledes skulde altsaa de seierrige Franskmænd, som have udgydet deres Blod og opofret deres Hielpekilder, for at tilbagedrive et uretfærdigt Angreb, vende med Skiændsel og som Overvundne tilbage inden deres Grændser; og bære en Krigs Dyrde og Omkostninger, til hvilken de vare bleve nødte, for at forsvare deres Frihed. Saaledes skulde altsaa omendskiønt ingen Tractat fra Frankriges Side maa eft Constitutionen indeholde nogen Afhændelse af Republiken Gebet - Directoriet give tilbage det forrige Belgien; se undertegne sin Anklagelses=Acte ved at bryde det selskabelig Forbund, hvis Vedligeholdelse i Besynderlighed var overdre get det, saaledes skulde altsaa de Nationer, som have foren sig med os og gjort Regning paa vort Venskab og Troskab, blive paa den nedrigste Maade forladte af os. Paa en bydende Maade forkaster Engeland de Tractater, som ere blevne slu tede med de fleste tydske Fyrster. Disse Tractater ere Jntet dets Øine. Den engelske Regiering vil have, at den Fredsom Republiken har bevilget de tydske Magter, som have skild sig fra Coalitionen, skal hænge af Hs. Keiserlige Majestæt. Engeland foreslaaer derpaa Jtaliens Rømming. Det forrige Savoyen og Grevskabet Niza maatte altsaa tillige rømmes, og den samme Troelshed begaaes imod Jndbyggerne som imod Belgierne; og paa det Følgerne af denne Tildragel, se kunde drage deres Had over Frankrige, som have understøtter de Franske med deres Ønsker og Midler, og saadan Nedrig hed udsætte Republiken bestandig for Nationernes Afskye forbyder Engeland samme den Magt, at blande sig i Jtaliens indvortes Anliggender, altsaa og den Magt, at forhindre de den Hævns Udøvelse, paa hvilken man allerede har tænkt mod og dem, som have viist sig som vore Venner i Jtalien. - Paadisse aabenbare fornedrende Forslag, følge Clausuler, som nog get omhyggeligere skiule den Skiændsel, som den engelske Regiering vil bringe over os. - Den forbeholder det petersborg, ske Hofden Magt at tage Deel i Underhandlingen, saasnart det finder det for godt. Det skulde uden Tvivl have tager Deel deri, dersom man havde givet saa forhadte Fordringer Gehør, og skulde formedelst den Svaghed, som det havde Ret til at forudsætte hos os, have forlangt nye Ydmyggelser af os Portugal figurerer dernæst i Lordens Project ; ogsaa dette forbeholder han den Magt, at tage Deel i Underhandlingen; og sine hemmelige Grundsætninger troe, at Republiken skal bære alle en Krigs Omkostninger, som den er bleven nødt til at fore mod hele Europa, som havde slaget sig sammen, for at udstykke det franske Gebet, - og da Lord Malmesbury imidlertid ikke tør forlange aabenbart, at, den franske Regiering, skal give Slip paa Stipulationen af en Summa, som Portugal, til Erstatning for en Deel af Krigsomkostningerne har at betale, - foreskriver han listigen, at der i Tractaten med Portugal, ikke skal blive nogen Tale om nogen trykkende Betingelse. - Jkke tilfreds med de vigtige Forstørrelser som Pohlens, Deling har forskaffet Engelands Allierte. Jkke tilfreds med at det det har beriget sig selv ved en tilkjøbt Tractat paa vor Handels Bekostning; ikke tilfreds med, at have paa denne Maade, forstyrret Ligevægten Europa i giør Engeland, under Paaskud, at oprette denne Ligevægt igien, Republiken Gyldigheden af Hans catholske Majestæts Afstaaelse paa den spanske Andeel af St. Domingo stridig; forlanger en Erstatning for denne Afstaaelse, og rødmer ikke ved, at grunde sine latterlige. re bleve altsaa naa eft. publike. en ; se. skabelig. overde. forer. ab, bli bydende. ne slu Intet. i Fred. ve skild drage, Prætentioner paa den 20 Artikel i den ytrechiske Fredstractat, hvilken det selv i Gierningen har tilintetgjort ved de Afstaaeler, som det har ladet sig giøre 1763 af Florida, St. Augusstin og Pensacola. - Endeligen fremstiller Lord Malmesbury en kunstig mørk Artikel Grundsætninger i Henseende til Privatpersoners Rettigheder, Grundsætninger, som ingen Anvendelse kunde tage imod, med mindre de sigte til de EmiFrerte og deres solgte eller sequestrerte Eiendommes Tilbagegielse. Og dette skulle kaldes Fredsforslage Lord Malmesburis 2den considentielle Memoire, angaaer Frankrigs Allierte, og denne er ikke mindre indsalterende, end den første. Hans Prætensioner, i Henseende til Holland, hverstige alt Begreb, Efter hans Tanker maae den franske Rebublik paa Kiøbmandsviis sælge den bataviske Frihed. Holland maae igien have sit Statholderskab, Frankrig maae træde de helligste Tractater under Fødderne og en venskabelig Republiks Jndbyggere udsættes for alle Forskrækkelser af en Pranisk Redaction. Og hvad skulde vel Prisen for en saadan vanærende Opførsel være, troer man, at Engeland under disse Betingelser tilbyder sig, at give tilbage, hvad den ved Forræderie har revet fra Holland, Nei, det tilbyder sig blot at give tilbage en Deel af det, som det ikke blues ved at anseefor Erobring, og ustridig skulde det komme frem med sin Fordring, at beholde det gode Haabs Forbierg og Øen Ceylon, og det for at vedligeholde Ligevægten i Europa, en Ligevægt, som efter dets Mening bestaaer deri : at Engeland var alt, og de øvrige Magter intet. Disse ere den ædle Lord Fredsbetingelser; Betingelser, som ustridig maa være for ethvert Menneske, hvis Hierte ikke er tillukket for Kierlighed til Fædrenelandet, for ethvert Menneske, som respecterer Lovene og den Tractaterne skyldige Troskab, Opfordringer til Krig. Engeland foreslaaer os Skiændsel og Troløshed, foreslaaer os Overtrædelsen af vor Constitution, vore Grundsætningers Omstyrtelse, de Emigrertes Tilbagekomst, deres Eiendoms Udlevering, Contre Revolution, Anarchie og borgerlig Krig, og tilbyder os, i det det stiller sig an som at det anmoder os om Fred, alle muelige forenede onde Ting og Forbrydelser. Troløse Engeland, eller rettere, du rænkefulde og strafbare engelske Regiering du har blot villet have Subsidier; disse vare den eneste Hensigt med din Ambasade, du har bedraget det Folk selv, hvis Lykke var dig betroet, har villet erholde Ressourcer af det, uden hvilke din rasende Vrede skulde have været afmægtig, nu ved an, giør ikke Regning paa det lykkelige Udfald, som du lover dig, forgiæves skal du bortødsle dine nye Skatte; du skal blot giøre din Ruin vis, og paaskynde samme; din tomme Pralen af Credit skal ophøre saa snart dit Folks Forblindelse er forsvunden; det franske Mod skal voxe ved dit Overmod; de Helte, som i Egnene af Hondschooten, Gemappes, Fleurus, Wer vick og paa mange andre Stæder have slaget dig - disse Helte ere endnu til, og de skulle tvinge dig til at give Verden igien den Fred, som Menneskeheden forlanger, og din Giærrighed, og fortærende Ærgierrighed fordriver. Fredens Venner beroliger Eder i Blodet skal ikke længe mere flyde: Engeland skal ikke qvæle Menneskehedens Rachi alle Magters Hierter. Østerrige skal selv, bedre underrettet om Engeland, og maaskee truet fra en anden Side, indsee Nødvendigheden at underhandle med Republiken, og da skal Engeland, overladt til sig selv, og udsat for de Franskes retfærdige Hævn, ikke meere skiule sin Svaghed, men lærvillige antage den Fred, som den hidindtil saa stolt har forkastet. Frankfurt, den 31te December.