JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbmændene, Pauly, Mathiesen og Koch fra Hamborg, Tønder fra Helsingøer og Konn fra Middelfart. Clogere hos Løbel); Kammerraad Rasmussen og Pastor Sevel fra Fyen, Directeur Stahl, Jnspecteur Carlson, og Kjøbmand Bierchmann med Familie fra Malmøe (logere hos Møller); Oberst Gibson, Grosserer Becher, Kjøbmand Tønder fra Helsingøer, Baronerne v. Ahrmfeldt og v. Stierned, fra Kiel. - Afreist, Prof. Olivarius til Kiel, Provisor Korsimann til Malmøe, Junker Richmann, og Ferdinand v. d. Lancken til Landscrone, Kjøbmændene: Niebeth, Krønig, v. Bergen, Assur og Dettmold til Hamborg, Buchholtz til Sverrig, Elbers, Helger, Kæmps og Seiff til Kønigsberg, og v. Deurs til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Udenlandske Efterretninger. Den berømte Violoncelspiller Romberg har nylig ladet sig høre i Leipzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Det af den Polske Første Jablonowsky i Leipsig stiftede Videnskabers Selskab, der efter Stifterens Villie udsætter hvert Aar visse Priispørgsmaale, har tilkjendt den K. Sachs. Commissions raad og Prof. ved Bergacademiet i Freyberg, Hr. Busse, en Guldmedaille af 24 Ducaters Værdie, for Besvarelsen af Opgaven: En paa sikkre Forsøg (egne eller fremmede, grundet Theorie om Stødhæverten (belier hydraulique.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Hofraad Creve i Biebrich (bekjendt af et lidet Skrivt om Galvanismen) har gjort den Opdagelse, at man ved Hielp af Kulpulver kan gjøre suur Viin god igjen. Viindyrkerne i Rhringaaer lade i den Anledning præge en Medaille til hans Høder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
De Venetianske Heste, som hidtil have staaet over Gitteret ved Thuillerierne, nedstamme oprindeligen fra Den Scio, bleve sandsynligviis støbte imellem den 75de og 92de Olymplade, altsaa i Sokrates's og Petrikles's Tider, og hørte til en Soelvogn; thi Beboerne af Rhodus og andre Nabover vare Solens ivrigste Dyrkere. Allerede i Ciceros, Neros og Keiser Constantins Tider berøvede man disse Øer alle deres Konstskatte; men Soelhestene forskaanedes formedelst deres ringere Konstværd, indtil Keiser Theodosius II., der lod dem bringe til Constantinopel og opstille der i Rendebanen. J Aaret 1203 var de i denne Stad, næsten blevne et Rov for Luerne; thi Frankerne, der under Baldnins Anførsel, foretog, i Forening med Venetianerne, det tredie Korstog og søgte at beskytte Keiser Jsaaks Søn mod sin Broder Alexis, beleirede og erobrede ikke allene Constantinopel, men satte endog snart Jld paa det, for at hevne sig paa Grækernes Troløshed. Disse havde nemlig forenet sig med Saracenerne og forladt Korsfarerne. Branden varede 8 Dage, og fortærede en Trediedeel af Staden; Jlden angreb endog Rendebanen, men naaede dog ikke Hestene, som ved Delingen af det Bytte, Luerne havde sparet, tilfaldt Benetianerne og indtil 1798 prydede Portalet af St. Marcus=Kirken i Venedig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Det vidtløftige Russiske Riges nærværende Behersker, Keiser Alexander den Første, er en af de uforglemmelige Monarker, der leve som Privatmænd og handle som vise og velgjørende Fyrster. Han staaer hver Morgen op med Solen og tilbringer det Meste af Dagen med de besværlige Regjeringsforretninger. Hans Værelser ere prydede med Mænds Büster, der have udmærket sig ved at oplyse, forbedre og husvale deres Medmennesker. Digtekonsten, Historien og Philosophien opmuntre Alexander i sine Fritimer, og ovenpaa disse litteraire Beskjæftigelser følge gjerne gymnastiske Øvelser, hvori han har bragt det til megen Fuldkommenhed. Saa ofte han kan følge sin egen Tilbøielighed er Taffet simpelt og tarveligt, og hele Bordselskabet bestaaer blot af hans elskværdige Gemalinde og nogle enkelte udsøgte Vennner, der ere retskafne og oplyste Mænd. Hans Klædning bestaaer blot i en simpel Uniform, hans Forhold er høfligt og venskabeligt, og hans Palais er næsten bestandig aabent for alle hans Undersaatter. Jsær besjælles Alexander af en inderlig Kjerlighed til sine Medmennesker og Retfærdigheden. Kunde jeg endog hæve mig over Loven, skrev han engang til en vis Fyrstinde, der ved en lovstridig Begjering beraabte sig paaat Keiseren var ophøiet over Anordningerne, saa vilde jeg alligevel ikke gjøre det; thi jeg erkjender ingen Magt i Verden for retmæssig, uden den er grundet paa Loven. Disse sjeldne Egenskaber, denne udmærkede Dannelse, der gjør Alexander til en fortræffelig af hele Europa beundret Monark, har den store Katharing nedlagt i hans blide Siel, ved at lade ham opdrage og undervise af ædle, oplyste og veltænkende Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Omtrent en 2 Miil fra Hospir, paa det store Bernhardsbjerg, hvorover Keiser Napoleon i Aaret 1800 førte Reservearmeen ind i Jtalien, findes en stor, isoleret Klippemasse, der allerede længe i Forveien førte Navnet Marengo. har Riga d. 25 April. Den 15 dennes brast Jsen i vort Farvand, og den derved foraarsagede Jsgang var saa farlig, som man siden Aaret 1744 ikke havde havt den, og først for nogle Dage var Staden uden Fare, Vandet er trængt ind paa forskjellige Steder, nogle Diger ere gjennembrudte, alle Stadens Broer og Citadeller ere ødelagte; et Antal Huse paa Holmene ere enten bortskyllede eller indstyrtede, og deriblandt 16 Hamp Pakhuse, da Digerne, som beskyttede dem, ogsaa ere gjennembrudte. Ogsaa i Kieldere er meget Salt smeltet, og hele Stabeler af Master drive forbi Staden; Skaden er uberegnelig stor. Af 5 fra Søen, kommende Engelske Skibe, som man førend Jsgangen havde i Sigte, ere 3 blevne gjennemskaarne af Jsen, og 1 drevet paa Grund. - Der sluttes hos os betydelige Skibsfragter; man betalte i Begyndelsen for en Læst Meel og Rug til Kønigsberg, 15 Albertsthaler; i Dag er der sluttet Kjøb til 12 1/2 Alb. Thal. Om kort Tid vente vi Struser, nes Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Oberst Buer er arresteret og bragt under stræng Bevogtning til Richmond Bay, hvor han skal drages til Ansvar for sin Opførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Den 2den April forcerede den Serviske Overgeneral Cerny Georg med et Corps af 30,000 Mand, som næste Dag forstærkedes med 2000 M. Cavallerie, under anlagte Batteriers Beskyttelse, Overgangen over Morawa, slog de paa hiin Side Kysten staaende Tyrker paa Flugten og indsluttede Fæstningen Nissa med 5000 Mand. Tyrkernes Forlis anslaas til flere end 1500 M. Serviernes derimod kun til 800. Servierne erobrede desuden 11 Canoner, 2 Mørsere, megen Munition, et stort Antal Slagterqvæg og Sacol Pascha af Nissals Equipage, som var pakket paa 36 Vogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Da den Persiske Gesandt d. 27 f. M. havde Audiene hos Keiser Napoleon, viste Keiseren, ham 20 Infanterie Batailloner af sin Garde, som han lod mandeuvrere for ham, hvilket var noget, Gesandten aldeles intet Begreb havde om. Tyrkerne have erobret et Russisk Fort ved Phasis og gjort et hidsigt Angreb paa Staden, Angera. Russerne derimod have angrebet Øen Tenedos, men den Russiske Escadres og dens Land troppers Anstrængelse har hidtil været forgjeves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Den Russiske General Michelson skal være en indfødt Skotlænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Fem Franske Linieskibe ere ankomne til Portorico, der, som det hedder, af Spanien er overladt til Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
General Marmont er ankommen til Ragusa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Ved denne Stad forsamle 14,000 Franskmænd sig, med hvilke denne General vil beleire Cattaro, medens Paschaen af Janina med et betydeligt Corps Tyrker vil angribe Mantenegrinerne. Russerne have frivilligen trukket sig tilbage fra Øen Curzola og samle deres hele ikke ubetydelige Magt i Cattaro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Den Franske Storarmee udgjør nu en uafbrudt Kjæde, der indbefatter et Omfang af 70 Franske Mile, nemlig fra Braunsberg ved Østersøen indtil Narew. For at kunne bestride nærværende store Udgivter skal der nu i Wien svares en Afgivt af de fleste Fabrikvarer, som i Fremtiden maae forsynes med et eget Stempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
J Egnen af Frankfurt har man i Aar et saa velsignet Foraar, at de ældste Folk ikke erindre at have oplevet dets Lige. For omtrent fire Uger vare Markerne endnu bedækkede med en halv Fod høi Snee, og nu have næsten alle Træer hørt op at blomstre, og Sæden staaer i høie Ax, og Viinstokkene ganske fortræffelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
J Aleaborg har man nylig opbrudt een af de Kister med Penge, der, som den fjerde Transport Engelske Subsidier, skulde gaae til Rusland, og bortstiaalet 37 Pund Spanske Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-23
Efterfølgende Tydske Recension over Skilderiet findes i allgemeine Literaturzeitung Nr. 106. for d. A. Jeg afskriver den her deels af Grunde, jeg allerede forhen har anført, deels fordi jeg veed, at et vist critisk Blad, der ønsker mit litteraire Vel, sikkerlig vil forbigaae den med Taushed. Efterat Recensenten har talet og et andet bekjendt Kjøbenhavnsk Blad og dets Tendence, siger han Mehr for das gebildete Publicum berechnet ist im jeden Betracht No. 3. Hr. W. kennt nicht nur, sondern er acheftet auch, die seinere Lesewelt in Kopenhagen, und verschaft ihr mittelst seiner Skilderie wochentlich zwey mal eine sehr gesunde Nahrung für Kopf und Her Auch er theilt von Zeit zu Zeit das Wichtigste von der in und auslandischen Tagegeschichte mit, begleitet seine Erzahlungen oft mit schr lesenswerthen Reflexionen, beobachtet die strengste Unparteylichtet i Absicht auf die grosern Weltbegeheiten, und unterischeidet sich hierdurch sowohl, als durch Vermeidung, der Ausnahme von unzuverlasigen Nachrichten, von Hn. - (wodurch dieser so oft zum Widerruf gendthigt ist) sehr zu seinem Vortheile. Jede Numer teroffnet ein langerer oder kürzerer Aufsatz, worin sich der f. uber allerley den Kopenhagener besonders inefteresstrende Gegenstande verbreitet, und de fast durchgangig vom retfom Nachdenken zengen, das Geprage der anstandigsten Freymüthigket tragen, eine genanKentnis des danischen Nationalcharakters verrathen Pund in einem muntern, satirischen, nichts weniger als misfalligen Tone verfatt sind. Treflich gelungen sind unter anden følgende Stücke: Die Kunst skammer, S. 417 f. Vergleichung zwischen, der Leben sart alterer und neuerer Zeiteen . s. v., S. 470 s. Der Brodneid u. s. v., 1609 f. Einschrankungen und Freyheiten tiin den Nahrungsvegen, S. 641 s. Die Schicksal grober Genses, S. 769 f. Weniger, gesiel dem Rec. die Nebeneinanderstellung, der Freuden der Stadt und Landledens, S. 801 s. und das Schreiben eines Handschumachers, S. 844 s. Auch Hr. W. ist nicht ganz von der i Dannemark fast allgemein hersischende Schriftstellerkrankheit, sich durch verachtliche Seitenblicke auf das Ausland bey dem einsettigen Patrioten im Vaterland beliebt zu machen, frey Adoch ware es ungerecht, ihn in diesem Betrachte mit Hn. und anden danischen Enrages in Eine Klasseusetzen."*) For at undgaae inhumane Følgeslutninger, har jeg udeladt Bladets Titel og Udgiverens Navn. Denne Bebreidelse er ufortjent. Skilderiets Forfatter har mere end eengang ivret mod visse Skribenters Udfald paa Nationer, som vi skylde meget af vor Cultur. Naar han klagede over endeel af vore Landsmænds Hang til at forgade alt Udenlandsk, eller over fremmede Skrydere, der fradomme os al Smag og Følelse, saa skede det af Overbevisning, men ikke for at smigre Nationalsvagheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Nyeste Skilderie af Kyøben gen. Aar hersken Fjerde Aargang. No. 65 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Heckes Enke. Tirsdagen den 26 Majt, 1807. Risen til Hovedstaden i Aaret 1807. (FortsorTable dhre og udødelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Inden= og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Følgende Aria, forfattet af Hr. Provst Brøn sted, hvoraf et anseeligt Antal Exemplarer gratis uddeeltes blandt Menigheden, blev afsjunget i Horsens Kirke første Pintsedag 1807. O, Hellig Aand, opvarm vort Hjerte, Oplys, og Aand vort mørke Sind. Opvarm vort Hjerte, oplys, o Aand, vort mørke Sind. Oplys, og Aand, vort mørke Sind! O, Hellig Aand, opvarm vort Hjerte, O, Aand, oplys vort mørke Sind! Opvarm, og Aand, oplys, o Aand, vort mørke Sind, O Aand, oplys vort mørke Sind! ger 1801 Kr. 83
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Professor Danzel fra Hamborg er ankommen til Hovedstaden, for at forevise d. 28 d. M., om Eftermiddagen Kl. 6, i det Kongelige Ride huus, Forsøg med en af ham opfunden Mechanisme, hvis Øiemed er at vise Mueligheden i at styre gerostatiske Balloner. Forsøger er i Forveien bleven bedømt af Hr. Overhofmarchal Hauch og Hr. Justitsr. Bugge. - Hvorvidt Ridehuset er skikket til et saadant Forsøg, vil Tiden lære, men vist er det, at ingen egentlig Luftstrøm kan finde Sted i et saadant indelukket Rum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Fra Tønningen meldes under d. 20 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
J Gaar kom Skibet Leopold II., Capit. Krohn, i Brand, og Jlden greb i Øieblikket saa stærkt om sig, at Fartøiet strax stod i Luer. Det laae imellem mange andre Skibe, og Skaden vilde været uerstattelig, hvis ikke de her stationerede Danske Søofficierer havde afværget den største Skade, da de med deres Folk skilte Skibet fra de øvrige Fartøier. Ved denne Efterretnings Afgang brændte Skibet endnu; men det kan ikke foraarsage nogen videre Skade, efterdi Søofficererne have sørget for, at Vraget ikke kan komme de andre Skibe nær. Førend Branden havde man losset 200 Sække Cacao og 160 Oxehoveder Viin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Det Danske Skib Selmus, Capit. Schmidt, fra Senegal, som var opbragt til Darmouth, er igjen frigivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Et Dansk Skib, hvis Navn er ubekjendt, og som formodes at være kommen tilbage fra Rotterdam til Lissabon, er d. 4 d. M. strandet paa God min Sands. Skibet er lek, og vil, som man formoder, være tabt, men Mandskabet er reddet. Jngen Forbrydelse er mere vanærende for det menneskelige Hjerte, og skrækkeligere i sine Følger for Borgersamfundet, end den Skjændighed, at ville forskaffe sig Fordele af Jlds Paasættelse paa assurerede Eiendomme. Jo sjeldnere saadanne Forbrydelser kunne opdages, des strængere Straf fortjener Forbryderen, naar han opdages. Mølleren Andreas Goldsmie, der sigredes for at være Ophavsmand til een i Haarløvs Mølle opkommen Jldebrand, og i den Anledning hidtil har siddet arresteret, er ved Høiesterets Dom af 21 s. M. tilfunden, at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning i sex Aar, og være uberettiget til, af det almindelige Brandassurance-Compagnie for Meubler og Effecter, at fordre Erstatning, samt at betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. - Møllen var assureret for 1150 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Hr. Provst Ussing, som ved Vidner troede at have bevist, at Studenten N. C. Bastholm, Jensen Schoustedt havde udeladt sig med og truet med at sætte Jld paa hans Præstegaard, og paastaaet Studenten sat i Bolt og Jern til Sagens Uddrag &c., er ved Høiesteretsdom af 30 s.M. bleven tilfunden, at betale Schousted for denne Tro 100 Rdlr., til Justitscassen for unødig Trætte 2000 Rdlr., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr., samt i Kost og Tæring til Birkedommeren Hr. Byfoged Aarse 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Under d. 22 d. M. er Hr. Gottlob Eichel forundt en Handels=Concession til sit Establissement i Staden Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Det siden Aaret 1693 i Skaden Tøndern existerende ridende Corps, som for et Par Aar siden paa ny organiseredes og tillagdes Navn af Frideriks Corps, har nu faaet allerhøieste Tilladelse, at Corpsets Officerer maae bære to borgerlige Epauletter med de sædvanlige Distinctioner efter deres Grader, og Underofficiererne en Epaulet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Blandt de mange Gynger uden for Hovedstaden, hvori især Kjøbenhavns simplere Folkeclasser, fornøie sig saavel om Hellig, som Sognedage, udmærker sig fornemmelig den, som findes uden for Nørreport og som en gammel Veirmølle har maattet gjøre Plads for. Aarsagen dertil ligger især deri, at enhver Cavalier kan følge sin Dame til Hest. Paa disse Heste seer man baade ovede og uovede Cavalierer med og uden Sporer, stundom ogsaa barfødede Ryttere, under hvilke Hesten gjør samme Spring som under hine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
I den Hempelske Avis siges i Anledning af Stykket og Tiggere, i Skilderiet Nr. 63. Paa mange Steder gaaer det desværre ikke stort bedre, hvormeget der end er gjort for at standse dette Uvæsen, der tegner til at blive en frugtbar Planteskole for alskens Landstrygere og Forbrydere. Af og til træffer man igjen raske og arbeidsføre Mænd og Qvinder trække omkring paa Landet med Posen paa Nakken, hvilket de finde langt mageligere end at tjene deres Brød ved at arbeide; slig en Betlersamilies Børn følge gjerne Forældrenes Exempel, og ernære sig ved samme smukke Haandværk. Men saa stor en Byrde dette Tiggerie er for det Offentlige, saa meget fortjene de gamle, svage og vanføre Trængende vor Medlidenhed. Med al Agtelse for vort nye Fattigvæsens Jndretninger kan man virkelig ikke nægte, at den Understøttelse, adskillige Fattige nyde, er alt for utilstrækkelig. For et Decennium siden antog man omtrent 3 Mk. ugentlig som den høieste Almisse, men hvad er i Grunden, disse faa Skillinger til Livets Underholdning, naar man derunder ogsaa regner Huusleie, Klæder, Lys, Varme o. s. v., nu da selv de første Nødvendigheder ere stegne saa overordentlig i Prisen, Det er dog haardt at see flere Mennesker, som Dag ud og Dag ind maae leve ved Vand og Brød, endda sukke over, at de ei kunne faae Nok af det sidste. Flere velhavende Mænd vilde vist ikke heller undslaae sig for større Contingenter til Fattigeassen, og det vilde mueligt forøge dens Jndtægt betydeligt, om man hvert Aar offentlig bekjendtgjorte Forsørgelsesplanen samt Regnskabet og hvormeget enhver Almisseyder bidrager til Fattigkassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
J Aarhuus har man den 8 Maji bemærket 4 Engelske Rangskibe og 3 Brigger, der seilede forbi den saakaldte Jernhar ved Havmøllen, og styrede Coursen Norden til Østen. De 3 Brigger vare Forløbere, som peilede for de andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
En af de Konster, hvorved Odensee fortrinlig udmærket sig, er Sølv- og Guldarbeider. Uden af nævne Nogen især, har Byen længe i disse Fag havt sande Mestere, som forstaae at give deres Arbeider al den Elegance og Zirlighed, man kan ønske sig, og om hvis Redelighed kun har været og er een Stemme i Publikum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Den Efterretning, man har læst i disse Blade angaaende en Fiskerkone, som blev trykt ihiel ved Gammelstrand, trænger til følgende Berigtigelse. Konen var egentlig fra Skovshoved, høi frugtsommelig og Moder til 5 Børn. Da hun ankom i en Baad med Hornfisk til Bolværket, styrtede der saa stor en Sværm af Kjellinger ned i Fartøiet, for at kjøbe Fisk, at Konen i denne Trængsel fik ondt, og næsten sort i Ansigtet maatte bringes i Land, og ned i en Kielder, hvor en Læge strax blev hentet og en Aare aabnet. Men der kom intet Blod; hun var og blev død. Manden, var paa samme Tid i Helsingøer med Fisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Efter Prof. Nachtegalls Forslag maa nu Seminaristerne paa Blaagaard lære Gymnastik, paa det at de, naar de engang blive Skolelærere paa Landet, kunne undervise deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
J Søndags døde et Fruentimmer pludselig paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Udenlandske Efterretninger. Øvrigheden i Jerichow har ladet følgende sørgelige Begivenhed bekjendtgjøre til Advarsel for Andre. Otte unge Piger paa 17 til 20 Aar, fra Amtslandsbyen Klienik, vilde d. 15 d. M., for at komme hjem paa en gjennere Vei, sætte over et smalt, men dybt Vand. De satte sig af denne Aarsag i en meget liden Fiskerbaad, som just laae der. Men neppe havde de stødt fra Land, førende Baaden, som ikke kunde bære dem, sank. Syv af dem druknede, men den ottende blev reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Krigsskuepladsen. Endnu er Loddet ikke kastet. Mørke Tordenskyer trække sig alt mere og meere sammen, og Øieblikket, Uveiret vil udbryde, synes at være nær Den Franske Keisers Hovedqvarteer er endnu bestandig i Finkenstein, og Danzigs Overgivelse vil uden Tvivl blive Løsnet til det blodigste Slag, den nyere Historie kan opvise. Hvor tapper denne Stad, end forsvares, ere alle Efterretninger enige om, at den ikke kan holde sig, og dersom man kan fæste Lid til de i Dag i Kjøbenhavn løbende Rygter, ere 5000 Mand Russiske Forstærkningstropper blevne slaaede tilbage med et Forlis af 1500 Mand. Den Franske Storarmee forstærkes ideligen med friske Tropper. General Benningsen har i en heel Maaned havt sit Hovedqvarteer i Barnstein, en Stad ved Alle, i Østpreussen. Forfatningen af de Lande, hvori disse to Kjæmpearmeer staae, er høist sørgelig; blandt Jndbyggerne hersker den største Fattigdom; i mange Landsbyer, hvor Forposterne staae, har man maattet nedtage Tagene af Husene, for at fodre Hestene dermed; Hornqvæget holder sig bedre hos Russerne end hos Franskmændene, fordi de første i deres Faste strængelig have afholdt sig fra Kjødspisen; Hestene styrte i Hundredetal, og Landeveien fra Eylau til Osterode er bedækket med deres døde Kroppe, endskjønt begge Armeerne have Bagerier, maa Russerne dog betale 1 Rubelfor 5 Pund Brød. En Følge heraf er, at Levnetsmidlernes Transport bliver saa meget vanskeligere. Uagtet Vinteren i disse nordlige Egne i Aar har været mild, laae Sneen dog endnu for fem Uger siden en halv Fod høi. Mange Marker ville komme til at ligge Brak af Mangel paa Udsæd. Kartofler og Ærter, den Preussiske Bondes fornemste Føde, ere fortærede; Havre og Byg mangler ogsaa, næsten hver Bonde havde nedgravet sit Udsædskorn, Fødevarer og andre Sager i Stalden, under Møg, i Skove o. s. v., men Soldaterne have opsporet alt det Skjulte og berøvet Landmanden det sidste Haab. Bønderne i Ermeland, hvor man med saameget Held avler Hør, kunde havt en blidere Skjebne, dersom ikke Cosakkerne, som det hedder, havde begyndt, at fore deres Heste med Hørfrø. Medens Armeerne saaledes ligge roligen i Cantonnering, fortsættes dog de endnu uerobrede Fæstningers Beleiring med største Jver. Saaledes beleires Neisse stærkt og Ko sel, hvorfra Preusserne nylig have gjort et uheldigt Udfald, indsluttes igjen. Paa Neisse have derimod de beleirende Würtembergske Tropper gjort Natten d. 30te f. M. et mislykket Angreb. Denne Fæstnings Beleiring har hidtil ialt kostet disse Tropper 98 Mand. Danzig forsvarer sig med en mageløs Haardnakkenhed. Foruden de 200 Jld svælg, som beskyde det, er der endnu ankommen 40 af større Caliber, og man vil ikke ophøre med Bombarderingen, førend man har faaet en Breche. Alting tegner til, at denne Fæstning vil blive tagen med Storm, og da vil et Blodbad, ti Gange skrækkeligere end det i Lübeck, blive uundgaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Preusserne og Russerne synes ogsaa at belave sig paa en Storm. De have hængt store Bielker med Jernlænker øverst ved Murene, for at knuse dem, der forsøge at løbe Storm. Men de Franske Canoner have allerede sønderskudt disse Lænker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-26
Den halve Stad, som har 5000 Huse og 36,000 Jndbyggere, skal være ødelagt af Bomber; mange Jndbyggere dræbes paa Gaderne, endskjønt den største Deel skjuler sig i Kieldere, Kirker o. s. v.