JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Sir Richard Pearson, Capitain paa det Kongelige Skib Arethuse, er i Gaar Eftermiddag ankommen til Spithead, og har medbragt følgende Skrivelse fra Admiral Kempenfeldt til Hr. Stephens: Sir! De ville behage at melde Admiralitets Lorderne, at Fregatterne den 12te hujus, strax efter Dagbrækningen, 53 Mile fra Quessant gave Tegn, at de i Sydost, hvorfra Vinden kom, saae en Flode, hvorpaa jeg gav Toedækkerne og Fregatterne Signal til at giøre Jagt, og satte alle Seylene til paa Victorv. Klokken 9 bleve vi vaer, at de styrede mod Vesten. Efterat Klokken var 9 1/2, mærkede vi, at adskillige Linieskibe seylede foran, hvilke stillede sig i Slagtorden, og hvorpaa jeg gav Tegn til at giøre det samme; men da jeg tillige havde i Sinde, at passere igiennem de fiendtlige Krigskibe og en stor Deel af deres Convoy, satte jeg alle Seylene til for at afskiære dem, hvilket og tildeels lykkedes mig. Adskillige strøg deres Seyl og overgaa sig; men deres egentlige Tal kan jeg ikke melde, saasom jeg frygter for, er merikke har kundet tage alle dem i Besiddelse, som overgave sig, siden det blæste stærkt og var taaget. Da jeg bestandig ind alle Seyl staae stil, saa var det umueligt for Aften at formere en Linie, hvorfor jeg gav Tegn, at alle Skibene skulde holde sig sammen. Den anden Dag gandske tilig: da jeg fik Fienden at see, stillede jeg mine Skibe i Slagtorden; men da jeg siden blev vaer, at han hafde saa mange Skibe flere endjeg, holdte jeg det ikke for raadeligt, at levere en Træfning. - Herved følger en Fortegnelse over den fiendtlige Magt, hvis Rigtighed alle fangne Officerer, som jeg har talt med, bevidne. - Saasnart jeg kan bringe Priserne tilsammen, skal jeg sende den under Geleyde af nogle Krigskibe. Da vi kom iblandt Convoyen, gik Triumphant paa 84 Kanoner tæt forbie vort Skib, Edgar, og gav en hæftig Jld paa samme, hvilken dog til al Lykke ikke gjorde megen Skade. Edgards Opførsel ved denne Leylighed var et Mesterstykke. Det maneurerede og skiød med den beste Virkning, saa at vi den anden Morgen saae, at Triumphant i den Franske Linie havde mistet sin Hovedtopmast og Hovedseylstang.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Den Franske Flode bestod af la Bretagne, Jnvincible, Majestueur og Terrible paa 110; af Couronne og Triumphant paa 84, af Pegasus, Magnisique, Activ, Dauphin Royal, Bien Aime, Zodiaque, Barve, Robuste og Fen nant paa 74, og af Argonaut, Lion og Jndien paa 64 Kanoner, samt Hardy og Alexander, som vare udrustede til Fløytskibe. Hr. von Guichen commanderede Brettagne, Græv von Rochechouart Majestueur, Hr. de la Mothe Piquet Skibet la Couronne og Marquis de Vandreuil Triumphant. R. Kompenfeldt. - NB. Admiral Kempenfeldts Eskadre bestoed af 12 Linieskibe, 1 Skib paa 50 Kanoner, 4 Fregatter og 1 Brander. - Sir Richard Pearson melder, at antagne Skibe vare i Besynderlighed ladte med Artillerie, og hvad dertil hører, og havde imellem 900 og 1000 Mand, Tropperom Bord. 21 Franske Transportskibe have virkelig strøget Seyl for Admiral Kompenfelds Skibe, og 1 af samme er allerede ankommen til Plymouth. Man troer dog, at kun 16 til 18 ere blevne tagne i Besiddelse, eftersom Natten brækkede ind. Det var i Begyndelsen vor Admirals fulde Tanke at levere Fransoserne en Træfning ; ellers hafde han kundet erobre endnu flere Skibe af den Franske Convoy. -De Skibe, som Admiral Hood den 12te Nov. gik til Vestinniem med, vare tilsammen 19, og af disse førde Toe 90, Tretten 74, Eet 70 og Tree 64 Kanoner. - Man siger, at Skibene Nonsach og Repulse skulle ved Plymouth støde til Admiral=Rodnens Escadre, som da kommer til at bestaae af 10 Linieskibe, og hvorved vor Vestindiske Flode altsaa bliver 28 Linieskibe stærk.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Der er for tilkommende Aar bleven bevilget 9489 Mand Tropper meere end i dette Aar. - Kaperen Swallow har optaget et Fransk Skib fra Brest, som var ladet med Geværer, Ammunition, A. og bestemt til Boston; man vurderer samme for 20000 Pund Sterling. Man har ligeledes taget et Hollandsk Skib fra Riga med Master, som var bestemt til Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Af General Clintons og Cornwallis, Breve, som findes i Hof=Tidenden af 18de hujus kan man mærke følgende. Den første skriver fra Nye=Uork til Lord Germaine iblandt andet: Havde det været mueligt, at Floden kunde have seylet bort herfra paa den Tiid, man i Begyndelsen troede, at den skulde være i Stand til at afseyle, saa har jeg ey den ringeste Tvivl, at jo Lord Cornwallis skulde ved Flodens og Armeens foreenede Bestræbelser være bleven befriet. Og Lord Cornmallis skriver fra Yorktown i Virginien til General Clinton. Jeg betragtede aldrig min Forfatning fra den fordeelagtigste Side, og da jeg fandt, at jeg vilde blive angreben i en saa ubereedt Tilstand og af en saa mægtig Armee og Artillerie, saa skulde intet have bevæget mig til et Forsøg paa at forsvare denne Post, der som jeg ikke havde haabet at faae Understørtelse. Jeg skulde heller have forsøgt, enten ved forcerede Marcher fra Siden af Gloucester at undkomme til Nyeyork, eller og jeg skulde, uagtet Troppernes ulige Antal, have angrebet General Washingtons Tropper paa aaben Mark, da det maaskee havde været mueligt, at Lykken havde begunstiget den Haandfuld Troppers Tapperhed, som stode under min Commando, Menda jeg ved Deres Excellences Brev blev forvisset om, at Floden og Armeen skulde forsøge alting, for at redde mig; saa troede jeg ikke at have Friehed til, at vove een eller anden af disse desperate Forsøg &c. Og da jeg i Deres Skrivelse af 24de September erholdte den Efterretning, at Floden og Armeen skulde afgaae den 5te October, for at komme mig til Hielp; saa trak jeg mig inden Værkerne. Derpaa beskriver Græv Cornmallis de forskiellige fiendtlige Angreb, ogsaa det Forsøg, han gjorde, at afgaae med den største Deel af Tropperne i 6 store Baade, men som blev tilintetgjort formedelst en Storm, som just i det samme reyste sig. Den Dag, han capitulerede, var Antallet af hans Tropper, som kunde giøre Tieneste, med Officerer, Betientere, Fyrværkere &c. i Yorktown endnu 3500, og i Gloucester 600 Mand. De øvrige vare syge, eller blevnedræbte ved den siendtlige Jld. - Angaaende Fiendens Opførsel imod de fangne Engelændere udtrykker han sig saaledes: Tropperne ere alle velklædte og forsynede med det nødvendige; jeg haaber ogsaa, at alting skal blive dem ordentlig leveret, da Oficererne have Tilladelse til at blive hos dem. Fienden har overhovedet behandlet os meget vel siden vores Overgivelse; men den Godhed, den Opmærksomhed, som i Særdeleshed de Franske Officerer have beviist os, deres fine Følelse i Anledning af vor Forfatning, deres stormodige og paanødende Penge=Tilbud baade af offentlige og private Penge, saamange vi ville forlange, have virkeligen overgaaet alt, hvad jeg kan skrive derom, og ville, som jeg haaber, giøre et Jndtryk paa enhver Brittisk Officeers Hierte, om Krigslykken skulde bringe nogle af dem i vor Magt. - Græv Cornmallis angiver den fiendtlige Armees Styrke for 8000 Fransoser, 8000 Continental=Tropper og 5000 Mand Milicer, som vare forsynede med et overmaade stort Antal af svært Artillerie.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Lord Germaine har i en af de sidste Debatter i Parlamentet talt med megen Værdighed: jegrænker, siger han, i Hende til Amerika endnu stedse saaledes, som jeg altid har Et saalænge Krigen har varet, og der paafølge, hvad den saa skal jeg dog aldrig blive den Minister, som undertegden Amerikanske Uafhængighed; thi det har fra Begyn sen af været min Grundsætning, og det er saa endnu, at snart som Parlamentet erkiender Amerikas Uafhængig er det Brittiske Rige forloren. Denne Nation kan ikke være meere til, som et stort og mæg Folk, dersom ikke vores Souverain er tillige Souverain Amerika. Jeg er herom fuldkommen overbeviist, og vi eller lade mig offentligen dadle, end være det Redskab, hvorved dette Lands Constitution skal blive forærmet. Ved mig skal den aldrig falde, og i det Øyeblik, da man erkiender Merika for afhængig, vil jeg nedlegge mit Æmbede; thi Mket maae beholde sit Land. - Over disse Ord raabde Hr. Ving af Oppositions=Partiet høyt, Mylord skal ikke lade Sket noget Land tilovers. Lord Germaine besværede sig bitterligen over, at han saaledes faldt ham ind i Talen, og til talede herpaa Oppositionen med følgende Ord: Jeg er mig ikke bevidst nogen Forbrydelse imod mit Fædreneland, saalænge jeg har været, og er i Æmbede; men jeg ønsker hierteligen, at dersom en Forandring i Ministeriumet skulde være fornøden, det da maatte skee paa den constitutionsmæssige Maade. Kalder ikke Folket tilsammen uden for Parlementet, mine Herrer, og siger dem, at Ministeriumet maae forandres; men lad dette Huus, med sin characteristiske Værdighed og sande Vægt gribe til de Constitutionsmæssige Forholdsregler. Vender Eder til Thronen, og man skal visseligen høre Eder; giver Ministerne Afskeed, og lader dem straffe, om de blive befundne skyldige, men fornærmer ikke af blot Partigeist dette Lands Constitution, og sætter ikke dets Velfærd paa Spil- Hr. Burk bragte atter den fangne Præsident Laurens paa Tapetet og forsikrede, at fra den Tid af Ministerne havde Efterretning om den Cornwalliske Capitulation, bliver Hr. Arens behandlet meget lemfældigere, og man har gjort ham det Tilbud, at udvexle ham imod Græv Cornmallis, men han har givet følgende Svar; Saalænge det gik mig vel Verden, troede jeg, at mit Hierte var frie for Stolthed; men fra den Tid af jeg er i Ulykke, finder jeg mig dermed til skrækkeligen forsynet. Jeg forkaster Edres Tilbud, og foragter Eders Gunst.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Haag, den 25de Dec. Hertug de la Vauguyon, Fransk Ambassadeur, er reyst til Versailles. Man siger for vist, at Republiken, naar beAldte Ambassadeur kommer tilbage, vil forfærdige en Plan Aar agere fælleds med Frankerig imod Engelænderne. Dog alle vor Alliance med Frankerig ikke vare længere end KriM. - Den 29de huj. har den Russiske Gesandt faaet SvarPaa Fredsforslagene imellem Engeland og Holland. Deres Øymægtigheder bekræfte der deres første Antagelse af det Russiske Hoffes Mægling, men erklære sig paa en ubestemt Maade i henseende til de øvrige Punkter, som angaae Freden Den Franske Ambassadeur har taget dette Svar med sig; og en Afskrift af samme er og sendt til vor Ambassadeur i Petersborg. - Der skal være bleven givet den Franske Ambassadem for hans Afreise Forsikring om, at ingen særskilt Fred skulde blive sluttet med Engeland uden hans Hoffes Vidende. Man siger, at Seeland og Friesland have gjort det Forslag, at aftale de forestaaende Krigsoperationer med Frankrig.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Amsterdam, den 25de Dec. Med den sidste Engelske Post har man faaet endmyngre Breve, hvis Jndhold ikke er saa gunstig som de førstes, thi foruden at Actierne fuldkommen ere faldne 1 1/2 pr. Cent, skal og Fransoserne igien have erobret adskillige af de 21 Skibe, som den Engelske Admiral Kempenfeldt havde taget.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Wien, den 22de December. Det forsikres nu, at Græven af Norden er findet at forladt vores Hovedstad den 3die tilkommende Maaned. - J Dag har høystbemeldte Hr. Græven behaget at begive sig til Stockerau, for at tage den der værende fortræffelige Keiserlige Kongelige Militær=Oeconomie i høyeste Øyesyn, og i Aften ville Høystsamme saavelsom det hele Hof, indfinde sig paa Theatret ved Kærtner=Porten, for at bievaane et smukt Oratorium af den berømte Hr. Hasse. Fra Kongeriget Bøhmen, erholde vi endnu stedse Efterretninger og nogle smaa uroelige Optrin, som de i dette Kongerige boende Husiter skulle giøre i Anledning af Protestanternes Toleranze. Det heder, at Hs. Majestæt Keiseren vil gjøre en liden Forandring i Resolutionerne om Klosternes Ophævelse; men man ved endnu ikke, hvorudi samme skal bestaae. Jmidlertid er den ved fremmede Tidender udbredte Efterretning, at der allerede vare udfærdigede nogle Patenter angaaende Klosternes Ophævelse, falsk.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Helsingøer, den 7de Januarii. Den 4de hujus ankom 1 Grønlandsfahrer af og fra Kiøbenhavn til St. Croix. J Sundet ligge for contrair Vind 4 Skibe, alle af og fra Kiøbenhavn til Amerien, deriblant Capitain Koksgaard og Theyssen, saa og Capitain Steenmod sin førende Fregat; saafremt denne Norden Vind continuerer, saa maae nødvendig ovenmældte Skibe være nødt at gaae igien tilbage til Kiøbenhavn, af Frygt at blive her i Sundet indfrossen. Endnu til Dato have vi denne Vinter ikke havt ringeste af Jis i Sundet eller Havnen. - Udi Aaret 1781 ere her i Sundet passeret og clareret i alt 8316 Skibe, nemlig fra Nordsøen til Østersøen, og fra Østersørn til Nordsøen, af adskillige Nationer, deraf haver været 2008 Engelske, og 2223 Svenske Skibe, Resten Danske, Preussiske, Portugiesiske, Lübecker, Dantziger, Hamborger, Ostender, Bremer Skibe &c.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Kiøbenhavn, den 7de Januarii. Under 26de Martii 1781 haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Andens Lunde til at være Stempelskiærerved Sølvværket Kongsberg. Under 24de Dember har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at beskikke Groskserer Peter Rabe Holm i Kiøllenhavn til herefterat være Commerce=Raad.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Den 26de December bleve 4 Candidater indskriberede, efter at have været til Exammen Artium og Stilt, hvoraf 2 havde faaet Landabilem, 1 Maud illaudabilem og i Nomcontommendum. Den 31te December var 1 Candidat til Latinsk Juridisk Exammen, som fik Characteren Landabilem.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
I December Maaned haver 12 Candidater været til Theologisk Exammen, hvoraf 2 har faaet Characteren Laudabilem. 6 Hand illaudabilem og 4 Noncontemmendum. Den 3die Januarii 1782 vare 2 Candidater til Latinsk Juridisk Exammen, som begge fik Characteren Laucabilem.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 245. Procurater Schønheyder, efter Kongel. Befaling, contra Delinqventen Ludvig Gottliebsen fra Sielland, som for begaaet Tyverie er tildømt at stryges til Kagen og arbeyde i Fæstning i Jern Livstid. No. 246. Procurator Skibsted, contra Deling. Agnete Sørensdatter fra Sielland, som for Barnefødsel i Dølgsmaal er tildømt at miste sin Hals. No. 247. Procurator Schmidt, contra Delinqvent Jacob Westrup fra Jylland, som for Mordbrand er tildømt at miste sin Hals og brændes. No. 252. Dito, contra Delinqv. Kirsten Hans datter fra Norge, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Tugthuus Livstid. No. 253. Secretair Hersleb, contra Delinqv. Jnger Willadsdatter fra Jylland, som for Barnefødsel i Dølgsmaal er dømt at miste sin Hals. No. 254. Dito, contra Deling. Otter Larsen fra Norge, som for forøvet Tyverie er tildømt at stryges til Kagen og arbeyde Fæstning i Jern Livstid. No. 255. Procurator Haagen, contra Delinqv. Dorthe Johansdatter fra Sielland, som for Barnefødsel i Dølgsmaal er dømt at miste sin Hals. No. 144. Skipper Arnt Møst, contra Christopher Rønneberg. Paa Løverdag den 12te Januarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Ved Tal=Lotteriets 322 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 88, 29, 30, 1, 54.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Udi Riber Stift ere for afvigte Kirke=Aar copulerede 1068. Par, fødte Drenge 1929, Piger, 1838, tilsammen 3767, deraf 132 Uægte; døde: af Mandkiøn 1340, at Qvindekiøn 1336, tilsammen 2676; ere altsaa 1091 flere fødte end døde. Blant de Fødte anmærkes et Drengebarn i Nørre Felding Sogn med 6 Fingre paa hver Haand, og 6 Tæer paa hver Foed. Blant de Døde: J Faster Sogn en Karl dræbt af Lynild: Hat, Klæder og Skoe fandtes gandske sønderrevne; men paa Legemet kiendtes ikkun et Rift i den eene Øre=Lip; i Skiern Sogn en Mand død i sit 90 Aar, der i 56 Aar havde levet i Ægteskab med sin 1777 afdøde Hustrue, i Tavlov Sogn en Kone 103 Aar og 2 Maaneder gammel, der i mere end 30 Aar havde været verkbruden; af Dødfødte ere anmældte 26, af Høyaldrende 40 imellem 90 og 100, og 5 over 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Døde. J Bergens Stift den 3die Dec. Hr. Jens von BurggrafCapit. ved det 2det Bergenhusiske Regiment, 57 Aar. Christiania den 2den Decbr. Hr. Justitsraad og Rector Jacob Peter Hersleb, 65 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften. Avis, Fra Pressen er udkommen et lidet Skrift under Titel: og den fornuftige Gudsdyrkelse; P. Kofod Ancher, ConferenRaad og Prof. Juris ved Kiøbenhavns Universitet. Det er i Kiøbs hos Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66, for 24 s. paa Tre- og 32 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Skatkammer eller Styrmands Konst, indeholdende og tydelig og med mange Exempler oplyst Underviisning om al hvad en Styrmand nødvendig bør forstaae, indrettet til Brug, Øvelse for de Lærende af Professor og Navigations=DirekiøC. C. Lous: tilligemed Sinus=Tangens= og Sekans Tabeller, beregnede til en Radius af 10,000,000,000, samt Logarithme til Rumere eller Tal fra 1 til 10000, saa og Tabeller over det voxende Brede i tiendedeel Minuter; med mueligste Flid giennemseete og uden Feil trykte. Dette Værk er nu færdigt fra Presen og faaes til Kiøbs uindbunden for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Trykpaa piir og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir; men indbunden een eller til Mark mere efter Bindets Værdie, hos Boghandler Gyldendaboende i Silkegaden No. 66 i Kiøbenhavn. Fra Pressen er nu færdig: Forklaring over Mosis første Bog, tilligemed Oplysninger af nyere moralske, physiske og historiske Skrifter, ved S. Lorentsen. Første Deel. Skriftet er 49 Ark stort i Median Octav Format, og leveres til den der enten allerede have, eller endnu inden Aarets Udgang vil subscribere, for 1 Rdlr. 48 s. paa Trykp. og 2 Rdlr. paa SkrivPapiir, hos Gyldendal, Boghandler i Silkegaden No. 66, i Kiøbenhavn. Efter den Tid bliver Prisen baade for denne og følgende Tome høiere ansat for Kiøberne.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Da man har erfaret, at endeel Exemplarer af Jslands Kirke=Historie i 3 Tomer, Scriptores Rerum Danicarum 2den Tome, Mandfolkenes Kald, Fruentimmernes Kald, et Skrifunder Navn af Verden, Trojel over Passionen, Trojel over Humle=Avlen, Newton over Prophetierne, alle i raae Materie have været overleverede afdøde Hr. Peder Deichmann, forrige Amanuensis hos S. T. Hr. Biskop Studsgaard i Aalborg, og man aldeles ingen Efterretning har enten om disse Skrifters Eyere eller andet, som i denne Anledning kunde være fornødent at vide, bliver dette herved i de Berlingske og Aalborgske Aviser engang for alle bekiendtgjort, med Begiering, at alle som maatte have Rettighed til disse Skrifter, ville i seeneste inden Januarii. Maaneds Udgang 1782. melde sig hos den Afdødes Broder Hr. Hans Rudolph Deichmann, Capellan i Kiøbstæden Nibe, og bevise deres Eiendoms=Ret, da de, naar saadant er skeet, kan vente disse Skrifter tilbageleverne, imod ovenmelte Avertissementers Betaling; skulle Eierne, i Fald nogle ere, ikke melde sig maa de tilskrive sig selv, om Skrifterne forkommer eller ganske forderves, da man ingenlunde kan eller vil være derfor ansvarlig Aalborg, den 6te Decembr. 1781.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Fra Pressen er nu færdig: Andet Binds 1ste Hæfte af Samlinger til den Danske Historie, udgivet af Hr. Sandvig under S. T. Hr. Kammerherre Suhms Opsigt; dette Hæfte indeholder 1) den Norske Sou, i et fuldstændigt Udtog. 2) M. Absalon Pedersens Norges Beskrivelse. 3) Kong Christian Udens aabne. Breve, Siælland angaaende. 4) Optegnelser til Oplysning i de Ruders og Krassers Genealogier. Det bestaar af 27 Ark i 4to, og overlades for 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og 5 Mk. paa Postp 1 Rdlr. paa Median=Papiir til dem, der enten allerede have subscriberet, eller endnu ville inden dette Aars Udgang hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 66, hvor ogsaa det heele første Bind kan saaes for 1 Rdlr. 64 s. paa Trykp. 2 Rdlr. 32 s. paa Skrivp. og 3 Rdlr. paa Medianp.; tillige kunne de, som maatte mangle 2det eller 3die Stykke af dette 1ste Bind, blive tiente dermed, naar de med første ville lade samme afhente. Nicolay Stabel, Hans Kongel. Majests Justice=Raad og Assessor i Hof= og Stads=Retten, og Christen Schuter, Hans Kongel. Majests. Secretair og Brevskriver ved bemelte Hof= og Stads=Ret, giør vitterligt, at i Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling de Dato 21de Decbr. 1781., lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Lotto=Advocat Jacob Damkier af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans, som antagen Curator Bonorum i afg. Grosserer og Brøgger Lars Madsens Stervboe, herom allerunderdaniggjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han 3de gan enge efter hinanden maa indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Grosserer Madsen, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid
Berlingske Tidende, 1782-01-07
dette Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret samt indført udi de Berlingske Danske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid bemelte Proclama er læst ved Ober=Retterne paa Vore Vestindiske Eylande St. Croix og St. Thomas, samt indført udi St. Croix trykte Avis, dermed at fremkomme, og samme inden forberørte Tids Forløb hos de anordnede Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 31de Decbr. 1781. Under Vort Signet; (L. S. I R. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
Lotto=Advocat Jacob Damkier af Kiøbenhavn, Bevilling, at maa, som Curator Bonorum i afg. Grosserer og Brøgger Lars Madsens Stervboe, i Aviserne indkalde dennes Creditorer. Bliver hermed alle og enhver som maatte formeene sig at have noget tilgode hos eller nogen Prætentioner til afg. Grosserer og Brøgger Lars Madsen, eller nu hans Stervboe og Arvinger, indkaldet at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Fordringer eller Prætentioner paa sal. Lars Madsen, hos os, som allernaadigst anordnede Skifte=Commissarier, eller hos mig Secretair Schifter i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Rets=Contoir. alt inden den Tid som ovenstaaende allernaadigste Bevilling dette befaler, da der efter saadan Tids Forløb ingen Fordringer af os Stervboet antages. Kiøbenhavn, den 27de Decbr. 1781. N. Stabel. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1782-01-07
J Henseende til at forrige Kiøb- og Handelsmand Sr. Anders Lodberg, der her i Byen den 11te August, sidstleden ved Døden er afgangen, ikke i endeel Aar har ført nogen Handel, og altsaa ey heller formodes til Stervboet at være flere udenbyes Creditorer, end Skifte Retten allerede er bekiendt, bliver Dødsfaldet allene herved bekiendtgjort, og da efter et imellem den sal. Mand og hans forlængst afg. Hustrue Anne Cathrine Mühle oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, dateret 30te Novbr. 1769., Boet efter Loven skal skiftes og deeles imellem begges Arvinger; saa bliver i samme Anledning samtlige de Afdødes Arvinger, om flere maatte være til, end de, som ved 30te Dagen den 10de Septbr. sidstleden ved Commissionairer have melt sig, tilligemed Creditorerne, indkaldede, de første deres Arve=Ret lovligen at anmelde, og de sidste med deres Fordringer beviisligen og lovskikket at fremkomme, enten ved den paa Aalborg Raadstue 12 Uger fra Dato den 6te Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, holdende Skifte=Samling, eller inden Snapsting næstkommende, da tillige formodes, at Debitorerne forinden betale, hvad de til Stervboet ere skyldige, ved hvilken Samling Stervboets Jndtægt og Udgift formeenes at bringes udi saadan Rigtighed, at Skiftet det paa følgende SnapsTing til Slutning kan blive befordret. Aalborg, den 12te Decbr. 1781. C. Rübner. F. C. Wormstrup.