JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
J fordums Dage var Alting saa at sige klædt i Fiskebeensskjørter og indsnærpet i jernbeslagne Snørlive. J det Physiske speilede det Aandige sig. Datteren veg, indtil hun blev forlovet, tikke fra sin Moders Side, og paa hendes Kinder blussede Noget, iman kaldte jomfrulig Blufærdighed. Men hvor unaturlige var ikke en saadan Fiskebeens= og Snørlivs-Opdragelse? Det var ret borgerligt Klosterliv. Uden at være Nonner levede de stakkels Piger i en fuldkommen Kloster tvang, og kun den skjelmske Amor kunde afbryde denne Tvang. Man kaldte det Sædelighed, Ærbarhed og Kydskhed. Man priste Huusmoderen maar hun kunde koge Grød, lave Syltetøi og binde Strømper. Men hvor plumpt vilde en saadan ærbar Matrone ikke stikke af mod vore Nutids Fruer og Madamer, Mueligen var det for de Dages Spitsborgere nødvendigt at have Hustruer der kunde lave Mad, men nu da man har Restaurateurer og Postebagere, aabne og sluttede Borde i hver Gade, og en Spisevært i hver Klub, da man endog kan have ægte Skildpade tre Gange om Ugen, nu behøver man ikke at søge i Huset, hvad man, saa beqvemt og til alle Tider, kan finde uden for samme, og hvad der er til endstørre Gavn, endog faae paa Borg, naar man, som let kan hænde, mangler Penge. Hvilke Talenter bringer derimod ikke nu den unge Ægtemage sin Mand til Medgivt, Jstedet for de udsyede Navnklude, med Adam og Eva paa, som man fordum gjorde saa stort Væsen af, forærer hun ham et broderet Bordtæppe med hele Landskaber efter Claude Lorrain, Tobakspunge med den kjere Ægtemands Portræt en Medaillon. Jstedet for at Bedstemoderen kunde spille paa Hakkebrædt Skjære, skjære Havre, spiller hun boethovenske Phantasier paa Fortepiano, eller mehulske Arier paa Chitar, som hun ledsager med sin beckerske Sang. Hendes Belæsthed, hendes æstbetiske Smag, hendes fine Critik, hendes poetiske Talent - hvilke ubekiendte Gaver i fordums Dage! Den Mand, som en saadan Ægtemage ikke kan forvandle det ægteskabelige Liv til et Paradis, han har ingen Sands for noget virkeligt Stort og Ædelt. - Vil De see Frugterne af vor nyere Opdragelseskonst, mine Høistærede, saa besøger vore offentlige Maskerader, vore Klubballer. Hvilken Utvungenhed i Væsen og Lader! Hvilken elskværdig Overgivenhed. Hvilken ægte græsk Smag i Klædedragt, saa meget beundringsværdigere, som der udfordres dobbelt Græskhed til at klæde sig saaledes i en saa antigræsk Himmelegn. Sprogbemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
En dansk Reisende, som i forrige Aar besøgte Normandiet, har lagt Mærke til, at alle Bøndergaarde og Bønderhuse i denne Provinds, ere af samme Bygningsmaade og Udseende, som de danske at man ordentligen troer sig forflyttet til Danmark i det Øjeblik, man træder ind der, og at derimod Bygningsmaaden antager en anden Caracteer, nemlig den egentlige franske, i det Øjeblik, man kommer ud over Grændserne deraf, at mangfoldige Vendinger og Udtryk i det Franske, som tales i Normandiet, røbe deres danske Herkomst, og ere næsten forstaaeligere for en Dansk end foren Jndfødt fra et andet Departement, og at de af Jndbyggerne, vor Reisende havde Omgang med forundredes over de Danismer, der mellemstunder indfløde i det Fransk, han talde. Hvad der endnu tydeligere vidner om skandinavisk Herkomst ere mange af de derværende Byers Navne, som endes paa bec (bæk). Man finder her saaledes Conde bec. Bec. Boslebeco. s. v. De Franske mene, at Bec er her den almindelige Benævnelse i deres Sprog paa en Snabel, et Ned &c., altsaa det samme som Jordpynt, Jordtunge &c. Men aabenbart er det, at denne Endelse er det danske Bæk, som findes i saa mangfoldige danske Stædnavne, f. Ex. Vedbæk, Hornbæk, Bækkeskov o. s. v. Candbee ligger virkeligen ved en Bæk; Aumale er sammensat af det tydske An (Eng, Græsgang) og Magle (paa gammel Dansk stor, som Magleby paa Amager); Baqueville, Bakkeby; Gurrey, mueligen Gurre-De (Sump Øe); Neubourg, Nyborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Om Quillebeuf, Elbeuf siger den lærde P. D. Huet, at det kommer af det Angelsaxiske Bu Stad, og Wall, Kilde, men enhver Dansk seer strax, at det er Kildeby. Endelsen hens findes i adskillige Stæders Navne i Normandiet, og er den fordærvede Udtale af By. Elbeuf er Ellebye; Bourgtherude, Thrude, Nomen propr. i det Jslandske, hvoraf vi i Dansken endnu have Gerthrud; uden Tvivl hedte Borgen Thrudes eller Gertruds Borg. Ceris, maaskee af samme Oprindelse som Landsbyen Carise i Sjælland. Lillebon, Lillebon; Avraanche, beliggende ved et Bjerg ved Floden See, altsaa Øvre an=Søeller See. Jeg har optegnet flere saadanne Navne, som jeg forbeholder mig at fremkomme med ved en anden Leilighed. Men det er afgjort, at disse Benævnelser, som i det mindste ere mellem 900 og 1000 Aar gamle, ere sammensatte af danske og tydske Ord. Det Ord Val, som forekommer saa hyppigen i danske Byers Navne, findes ogsaa i de Normandiske, saasom Vallace, Vallement, Valogne o. fl.; men mueligen kunne disse komme fra det Latinske. Bouchard, maaskee af det islandske Buka, genit, pl. af Buer, Skroget af Menneske eller Dyr, altsaaBukregaard (Skroggaard). Adskillige Steder have Endelsen Ay og En, det islandske Øe, f. Ex. Essay. Der er ingen Tvivl, at een af vore Oldgrandskere vilde i Normandiet kunne finde en viid Mark for sine Undersøgelser. Ved etymologisk at udgrandske Stædernes Navne, og sammenligne med disse de der herskende Sæder, vilde man maaskee komme paa Spor efter, af hvilke Folkeslag de saakaldte Normanner, der i det 10de Aarhundrede oversvømmede Normandiet, og om hvilke det i Frankernes Bøn hedte, a surore Normanorum libera nos Domine, egentligen bestode - om det var blot Folk fra Scandinavien, eller om det var en Blanding af Skandinavier, Friser, Saxere &c. Men ligesom ved Nordboernes Udvandring danske Ord og Udtryk ere blevne bragte til andre Lande, saaledes er der heller ingen Tvivl om, at de, ved deres Hjemkomst til Fædrenelandet have bragt fremmede Ord herind. - Det Ord Krabat, der er saa almindeligt i daglig Tale, er aabenbart det græske Kassæros eller Krælæret, Latin Grøbstus, i hvilke Sprog det betegner et Slags Løibænk, eller en Seng til at dovne paa. Paa Dansk bruges Ordet ogsaa sædvanligst i Forbindelse med doven, f. Ex. en doven Krabat. Hvad er vel sandsynligere end at Ordet er kommet herind med de saakaldte Væringer, der, som bekjendt, tjente vedde græske Keiseres Hof. - Ligesaa er Ordet kjær, det latinske care; dyrt, f. Ex. care æstimare, taxere høit, hvorimod kjære (bryde) sig om, kommer af curo, f. Ex. nan curo rem, jeg kjærer mig intet derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen den 21de dennes behagede det Hs. Majestæt Kongen i en privat Audienz, af den Kgl. Franske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, Greve de la Ferronnays, at modtage den Kongelige Franske Helligaands Ordenstegn, som Hs. Majestæt Kongen af Frankrig, tilligemed en Skrivelse til Hs. Majestæt, havde hidsendt ved den første Officiant ved de Kgl. Franske Ordeners Capitel, der geleidede Gesandten ved Overleveringen. - Efter Audienzen havde Grev de la Feronnays den Ære at spise ved Deres Majestæters Taffel. - Hoffet var i Galla. Onsdagen d. 28 Oct. lader Grosserer Kay August Christiani ved Auction i Skindergaden No. 15 bortsælge endeel Varer af hans egne Fabriker bestaaende af Ginghams, Vestetøier, Pi que, Ribs, Kipper, Dimitte, Mols, couleurte Nankiner, Hestehaars Stolebetræk, Bomulds= og Muselins=Tørklæder, blegede og ublegede Underbuxer, Traads-, Bomulds-, Mands- og Dame Strømper, Bommeste o. s. v. Alle disse Varer, ere fabrikerede i Hr. Christianis Fabriker, uden for Vesterport, der nu, som en Følge af Conjuncturer, for en stor Deel desværre, maa standse. Varernes Bonitet kjender Anmeld. af Erfaring, og han tør frit forsikkre at de kunne sættes ved Siden af de bedre engelske af samme Art. Som det lader see de Engelske sig allerede nu nødsagede til, atter at forhøie de Varepriser, som de, for at undertrykke andre Nationers Fabriker, havde nedsat saa dybt, at de aabenbart maatte tabe derved. Saaledes hedder det i dentscher Beobachter af 6 Oct.: "Messen i Frankfurt har været de tydske Fabriker, meget gunstig; man haaber, at ogsaa den Leipziger Messe vil vorde det. Engellænderne synes at have forsaget det System, at sælge deres Varer for Spotpriis." Forholder dette sig saaledes, som man ikke har nogen Grund til at paatvivle, saa ville snart de engelske Varepriser stige i samme Forhold, som de hidtil, for at skade Andre, bleve nedsatte, og da vil man maaskee, men for seent, fortryde, at man saaledes har ladet den ene efter den anden af indenlandske Fabriker, der virkeligen lode sig drive, til Afbræk for den arbeidende Classe og til Skade for en nyligen fremblomstrende statsgavnlig Konstflid, understøttet af Fædrenelandssind, gaae aldeles under.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
J Onsdags Morges vare nogle Fiskere paa Sildefangst, imellem Skovshoved og den svenske Kyst, omtrent 2 Mile ude i Søen. J de fire Garn de havde udkastet indviklede sig en Hai, som de dræbte med Baadshagen, og bragte i Land. Den er nu offentligen udstillet til Skue paa Vragerbroen. Af Vægt er den 300 Pund og af Længde 4 Alen. Haslægten har femten Arter. - Den Fangedes langagtige Krop er næsten valtseformig. Den har ingen Skjæl, og da den er en Unge, saa er den endnu ganske glat overalt. Tænderne ere meget tynde og spidse, og aldeles ikke skikkede til at tygge Rovet, men blot til at holde det fast til den faaer samme nedfluget. Af Skindet beredes Chagrin, men det kan ogsaa bruges saavel til Læder som til at polere med. Kjødet er ildelugtende, men af den fede Lever kan der koges Tran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Det asiatiske Compagnie udreder nu en Expedition til Ostindien. Skibet hedder Christiansborg og føres af Capit. Ørmberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Mariboe, d. 20de October. Fra Kellernæssaaes igaar Middag en Jagt i fuld Lue. Om Folkene ere reddede vides endnu ikke. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Nyborg, d. 18 Octbr. Sildefiskeriet i store Belt har atter i Aar ikke svaret til Forventningen, men et kuns faldet maadeligt ud. Grunden hertil troes at ligge i det Vindstille, mildt Veirligt og sydostlige Vinde, som havde Sted, medens Aarstiden til dette Fiskerie varede. Derimod lover Aalefangsten et bedre Udbytte, allerhelst om Vinden vil blive staaende i samme Hjørne som nu, naar de forestaaende mørke Nætter indtræffe. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Paa det sidst afholdte saakaldte Galle Market betaltes alle Levnetsmidler til høiere Priis end de tilforn daglig vare falbudne for paa Byens Torv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
(Hempels Av., Odense. Paa Grevskabet Roepstorff her i Byen har den ædle Besidder ladet alle Tolvskillingstegn indløse, hvilket Exempel fortjener at blive kundbart, for om flere Godseiere vilde benytte Tidens Korthed, til at vise deres Bønder samme Velvillie, som baade er til almindelig Lettelse og befrier dem for mulige Tab. Ved prøvet Efter tælling af et betydeligt Partie af disse Rigsbanktegn er omtrent den femte Deel befundne at være (dog ikke kjendelige for Andre, end hvor som først veed det falske, hvoraf Man kan slutte sig til Forholdet i det Hele. - Foruden de Kirker og Kirkegaarde, hvis forskjønnede Jndretning forleden saa hæderlig udmærkedes, gielder det samme om flere her i Provindsen, som, for blot at nævne nogle, Qværndrup, Aasum og Jndslev, hvor Kirkerne i den senere Tid ikke allene ere blevne lyse og luftige Gudshuse, men og Kirkegaardene ved smagfulde Anlæg og Plantninger omdannede til Steder, hvor Alt maa stemme Sielen til hellig Opløftelse og Sands for det Evige. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Randers, den 15 Octbr. Vi have her i disse Dage havt Krammarket, og har Veirliget dertil været usædvanlig godt. Sælgere med allehaande Slags, vare her i Overflod, især Modehandlere med det kjere Damepynt. Omreisende Musici vare her heller ikke saa saa af, og deraf var en Bondedreng her fra Omegnen den mærkeligste, thi uden noget Jnstrument gav han de lydeligste Klarinettoner fra sig. - For nogle og tyve Aar siden fandt en Handskemagerdreng i Odense paa det samme, men han blev det forbudet af sine Foresatte, som troede, at det vilde i Tiden skade hans Bryst; og synderlig nok var det, at han 1 a 2 Aar derefter kunde ikke meere frembringe de Toner. (Wandalls Av.) Aarhuus, d. 20 Octbr. Hovedgaarden Ulstrup kjøbtes ved Auctionen igaar her paa Raadhuset, til den franske Statsminister Bourienne i Paris for 120,000 Rbd. rede Sølv. - Frederiksminde ved Grenaae, med tilhørende Skov, Teglværk a. er solgt af Hr. Asch til Hr. v. Rosenørn, for 19000 Rbd. N. V. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Den af de danske Konger, som har havt den gyldne Vies's Orden, var Christian den Anden, der, som bekjendt, var Svoger til Keiser Carl den Femte. Paa hans Portræt, som findes paa det Kgl. Konstkammer, sees han smykket med denne Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
J Kirken i Brügge, hvor Philip den Gode indstiftede denne Orden, 1430, findes blandt de med samme prydede Ridderes Portræter, ogsaa Christian, den Andens Billed. Paa det kobberstukne Portræt, som findes foran Frydensbergs oldenborgske Kongehuus, og angives at være stukket efter et Originalmalerie paa Konstkamret, er Ordenen afbildet, og forestiller et Lam, hængende i et Baand. Men paa det Portræt, som er malet af Albrecht Durer, og ligeledes gjemmes paa Konst kamret, savnes den. Som Carl den Femtes Svoger, og derhos Catholik, var det naturligt, at Christian erholdt dette Hæderstegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Blandede Efterretninger. Den bekjendte Dr. Merkel har nyligen udgivet et Skrift om Tydskland, saaledes som han gjenfandt det, efter ti Aars Fraværelse, i 2 Bind. Det hedder deri, at den preussiske Soldats Forfatning er nu ganske forandret. Jstedet for, at han ellers kun fik 6 Alen til sin Mondering faaer han nu 16; hele Armeens Lønning er bleven forhøiet. Jngen Soldat straffes med Hug, undtagen naar han har begaaet en Forbrydelse, og besidder han de fornødne Kundskaber, saa staaer Befordringen til Officier ham aaben. Men Armeens Forbedring koster overordentlig store Summer, og da Staten endnu bestandigen bestaar af Grændse provindser, saa seer den sig vanskeligen istand tilat formindske sin staaende Hær. En sandsynligviis overdreven Beregning paastaaer, at af de 38 Mill. Skatkamret aarligen faaer ind, anvendes 34 paa Armeen. Men 28 Mill. antages dog med Bestemthed at blive anvendte derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Om Daarehuset ved Aversa i Neapel. (Slutning; see No. 82.) Jeg havde allerede i en Time betragtet dette Optrin, da min Veileder formaaede mine Reisefæller og mig til at gaae videre. Vi gik op af en pragtfuld Trappegang, hvor allerøverst en ziirlig Vase, fyldt med fortræffelige Parfumer, udbredede den behageligste Lugt. Til Høire holdt tvende af vore Grenaderer Vagt ved et Magazin af simulerede Vaaben. Dreven af Nysgierrighed, gjorde jeg dem adskillige Spørgsmaale, paa hvilke det ikke var mueligt at erholde Svar, fordi de vilde troet at begaae en meget stor Feil, om de havde afbrudt Tausheden og feilet imod Disciplinens Strænghed. Derfra bleve vi førte ind i en stor, pen Sal, hvor vi fandt adskillige af disse Mennesker, hvilke, som de Fornuftigste, paa en behagelig Maade tilbragte Tiden med Samtaler, med at spille paa Claveer og nogle andre Jnstrumenter, med at synge smukke Sange og Hymner til Kongens Ære, hvis Brystbillede man saae imellem Fromhedens og Viisdommens Billedstøtter, som paa hans Jssesatte en Krone, og tilbade ham af undersaatlig Kierlighed. J det næste Værelse saae man nogle unge Personer af bedre Herkomst more sig med at spille Billard. Forundret over den Levemaade, Anstændighed, Stilhed og Høflighed, som herskede i denne ulykkelige Familie, kunde en Fremmed ikke afholde sig fra at spørge min Ledsager, hvor da de Vanvittige fandtes, "Overalt, hvor De kafter Deres Blikke, svarede han. "Den Enighed, Orden og Stilhed, som De her finder, er en Virkning af Aarvaagenhed, og Regelmæssighed, af en klogt afpasset Forening af de forskjellige andre Midler, som befordre Sundheden, og af en lykkelig Anvendelse af Alt, hvad Lægevidenskaben, Moralphilosophien og en dyb Kundskab om Menneske forstanden tilraade. J mere end eet Slags Sindssvaghed udgjør den vanskelige Konst at give Lægemidler, og fremfor alt at foreskrive deres Brug, det Vigtigste. De Daarehuse, hvor man har Jndspærringsteder eller Fængsler, bestemte til at forvare farlige Syge, som allene fjernes fra det menneskelige Selskab, tjene blot til at forøge det Slags Offere, som de indelukke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Kjøbenhavns Børs d. 23 October. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 265. Amsterdam 2 M. 239, a vista - . London 2 M. 4 Paris - . Spec. 269. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 3 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 99 1/2 pr. 100; Oblig. 92 3/4. Norske Rigsbanksedler 23. Svenske Sedler 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
Trykfeil i No. 83. S. 1413, Lin. 16, saa hviler læs: han hviler 29, rinder læs: vinder. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Helligaandsordenens Erholdelse forudsætter altid Besiddelsen, af den anden franske Orden, St. Michaelsordenen, af hvilken Aarsag Kongen ogsaa beklæder dermed i sit Cabinet de til Helliggeistordensriddere Udnævnte, enten Dagen førend de slaaes til Riddere, eller samme Dags Morgen. Tallet af de Riddere, der tør føre Titelen "Ridder af den Kongelige Orden er bestemt til hundrede, hvilket aldrig maa overskrides. Stiftelsesstatuterne inddrømme dem mange Friheder og Rettigheder, hvoraf i nyere Tider, dog adskillige ere tabte. Blandt andre Æresbeviisninger, de nyde, er og den, at de paa Ordensfestdagen spise ved eet Bord med Kongen. Af Ordenens Dotationer nød tilforn hver Ridder 4000 Livres aarligen. Men siden 1764 faae de ældste 8000 Livres, og nu erholde de 30 ældste 6000 Livres, og de øvrige 3000 Livres aarligen. Deres Forpligtelser ere derimod, dagligen at bivaane Messen og paa Festdage Gudstjenesteen, dagligen at fremsige det bestemte Antal af Bønner og Sange, eller de syv Bodpsalmer, som den Bog, hver Ridder ved Optagelsen modtager, foreskriver dem det, eller og maa de, naar dette falder dem for besværligt, i det mindste give dagligen Almisse til de Fattige. De maa fremdeles, i det mindste to Gange om Aaret, gaae til Skrifte og Alters, nemlig d. 1 Jan. og Pindsefesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Blandt de hundrede Ridderes Tal ere Prindserne af Blod, de andre Prindser af den Kongelige Familie, de Geistlige og Storofficererne som Commandeurer, overalt kun Franske, ikke udenlandske Riddere, hvilke heller ingen Jndkomster nyde. De Geistlige ere, fire Cardinaler, fire Erkebisper eller Biskopper og Rigets Storalmosenier. De hedde Ordenens Commandeurer og have Michaels-Ordenen. Desforuden har Ordenen en Kantsler, en Storseglbevarer, en Ceremoniemester og en Secretær, der hedde Grands-officiers Commandeurs, ligeledes en Historiograph eller Genealogist, en Herold, en Jntendant, en Huissier og en Casserer. Ordenskjæden, hvori Ordenstegnet hænger, er sammensat af Stykker, hvori i det første ere tre Kroner, i det andet en hjerteformet Blomst, og i det tredie et Harnisk med Kogger og Pile, alle tre omgivne af røde Flammer lignende Figurer. Ordenstegnet er en Stierne med en Due i Midten, og ligesaa Bryststjernen. Baandet er blaat. Paa Omsiden af Ordenstegnet sees Billedet af den hellige Ærke engel Michael, som træder Dragen med Fødderne. Sandsynligviis skal dette sigte til denne Ordens nøje Forening med St. Michaels. Sædvanligen bæres dette Ordenstegn i det brede himmelblaa Baand, fra Høire til Venstre, og den i Sølv broderede Stjerne paa det venstre Bryst. Paa festlige Dage maa Ridderne være klædte i en Ordensdragt, som er overordentlig prægtig. Den bestaar af en Trøie og Beenklæder, af hvid Satine, en lang med orangefarvet Atlas fodret Kaabe af sort Fløiel, der overalt er besaaet med Guldflammer, hvis Søm er broderet med Guldlilier, Elskovsfløifer og Bogstavet H. Henrik og som er opskjørtet paa venstre Side, saa at en Deel deraf hænger i Form af en Flig ned til Skoene, paa hvilke Ordenstegnet er broderet i stort Format. Over denne Kaabe hænger endnu desuden en liden af grønt Silkestof ned indtil Brystet, paa hvilken Ordenstegnet med vedhængende Ordenskjæde ligger. Paa Hovedet bæres en sort Baret med hvide Fjedre, af hvilken Farve ogsaa Skoene og Strømperne ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Ordenens Geistlige bære Ordenstegnet i et smalt Baand om Halsen, og paa sammes Omside, ikke Erkeengelen Michaels Billed, men, ligesom paa Forsiden, en Due. Ogsaa Huisseren og Herolden bære det om Halsen, men uden Bryststjerne, som de Geistlige imidlertid have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Ordensfesten feires d. 1 Jan. og Dagen forhen er Aftenmesse, som Ridderne maa bivaane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Det sædvanlige Forsamlingsted er Augustinernes Kirke i Paris. Helligaandsordenen, hvis Valgsprog er duce et auspice, blomstrede uafbrudt indtil den franske Revolutionstid, da den af Nationalforsamlingen ved et eger Decret blev ophævet. Ogsaa under Napoleon Buonapartes Regjering blev den undertrykket, og først i Aaret 1814, da Kong Ludvig XVIII. var draget ind i Paris, traadte den igjen ind i sine Rettigheder og i sin gamle Glands. Jmidlertid gav Ludvig XVIII. den dog i sit Exil til adskillige Personer, da han ikke kunde betragte dens Ophævelse uden som ugyldig, og kun paa denne Maade var istand til at lægge en offentlig Protestation derimod for Dagen. Saa vidt vides, har ingen dansk Konge hidtil havt Helligaandsordenen. Frederik den 3die havde St. Michaelsordenen, som findes afbildet paa adskillige af hans Mynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Helligaandsordenens Medlemmer vare i Aaret 1817. Stormester, Kongen. - Riddere: 1) Prinds Conde, 1752; 2) Carl IV., resigneret Konge af Spanien, 1760; 3) Ferd. IV., Konge af begge Sicilier; 4) Monsieur, Kong Ludvig XVIIIs Broder, 1771; 5) Hert. af Bourbon, 1773; 6) PrindsLambesc., 1777, 7) Mar. Hert. af Cogny, Pair; 8) J. A. de Noquelaure, forh. Biskop i Senlis, 1780; 9) Hert. af Vauguyon, L. G. Pair, 1784; 10) Hert. af Rochefaucauld-Liancourd, 1784; 11) Hert. af Angouleme, 1787, 12) Hert. af Berry, 1789, 13) Hert. af Orleans, 14) Talleyrand Perigord, Erkeb., Hert. af Rheims og Storalmosenier, 1808, 15) Fr. Jan. Joseph, Kronpr. af begge Sicilier; 16) Leopold, Prinds af begge Sicilier; 17) Prindsregenten af Storbrittannien, 1814; 18) Hertugen af York, Prinds Friedr. af Storbritt.; 19) Hert. af Clarence, Prinds Wilh. Hein. af Storbritt.; 20) Ferdin. VII., Konge af Spanien; 21) Prinds Carl, Jnfant af Spanien; 22) Franz l., Keiser af Østerr., 1816; 23) Alexander I., Keiser af Rusland, 24) Friedr. Wilhelm III., Konge af Preussen; 25) Hert. af Wellington; 26) Ferd. Carl, Kronpr. af Østerrig, 1846; 27) Franz v. Paulo=Anton Marie, Prinds af Spanien; 28) Carl Ludvig, Prinds af Spanien; 29) Ludvig, Fyrste af Hohenlohe=Barten stein; 30) Fyrst Carl af Schwarzenberg, østerrigsk G. F. M., 1816. - Grands-officiers Commandeurs: 1) Dombray, Kantsler af Frankrig og Jntendant af Ordenens Financer, 1814; 2) de Barentin, forh. Seglbevarer, St. Mich., den hell. Aands og den hell. Ludvigs Æreskantsler, 1789, 3) d'Aquesseau, Pair, Storceremoniemester, 1783, 4) de Seze, Pair, Storskatmester, 1815, 5) Marg. de Villedenel, Statsminist., St. Michaels og den Helligaands Ordens Secretær, 1816; 6) Cr. de Ferrand, Pair, St. Michaels og Helligaands Ordenens Æressecretær *).*) Som i Audiencen d. 21 d. M. overgav vor Konge den med Ordenstegnet fulgte Skrivelse fra Kongen af Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Jndenlandske Efterretninger. Af Bidrag til en statsoeconomist
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-27
Skibet, som er i Begreb med at afgaae til Ostindien for det asiatiske Compagnies Regning, hedder Kronprindsessen (ikke Christiansborg), og Capitainen, som skal føre det, Hr. Ørgaard (ikke Ømberg).