Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-03-30
5. Paa indkommen Begjæring fra Proprietair Schmidt til Østergaard, blev hans Forvalter, Rohde, meddeelt Constitution til paa hans Vegne at møde i Sogneforstanderskaberne. En fra Niels Hansen af Drigstrup indkommen Ansøgning om Tilladelse til at drive Skrædderprofessionen, henvistes til Amtets Afgjørelse. Til at gjennemgaae de indkommende Amtsrepartitionsfonds-, Amtsfattigkasse- og Skolelærer=Hielpekasse=Regnskaber, forinden de fremlagdes til Amtsraadets Paategning, udnævntes en Committee, bestaaende af Landvæsenscommissair Hillerup og Proprietair Berg. 8. J Sagen angaaende Forbedring i Huusmandstandens Vilkaar, blev den udarbeidede Betænkning vedtaget; dog henholdt Formanden sig til den Betænkning, han havde afgivet om denne Sag i Forbindelse med Amtsraadet for Assens Amtstuedistrict. Nærværende Betænkning gik ud paa at vise, at Erfaringen her i Amtet ikke bekræftede den saa ofte yttrede Mening, at Huusmandstandens ringe Kaar især foranledigedes ved haard Fremfærd af de større Grundeiere, da der tvertimod fandtes flere jordløse Huse og større Fattigdom i Selveier-Sognene, end i de Sogne, der udelukkende beboes af Fæstere. Jkkebeller kunde man antage, at den Forøgelse af Beboelseslocaler, som finder Sted paa de større Eiendomme ved Hoveriets Afløsning, skulde være til Skade, for Standen eller bidrage til Formerelse af den fattige Befolkning, da man tvertimod formeente, at et stort Antal fattige Personer, der ellers vilde have faldet Communerne til Byrde, paa denne Maade blive anbragte saaledes, at de selv kunde erhverve det Fornødne. Ligesom det derimod er overeensstemmende med Sagens Natur, at den arbeidende Klasses Kaar, ligesaalidet her, som andre Steder, kan være sikkret for Nød og Besværlighed, saaledes meente man, at flere Grunde her have medvirket til dette Resultat, og deriblandt udhævede man den paa mange Steder for vidt drevne Deling af Jorden i smaae Parceller, samt den Forsømmelighed, som den ældre Generation af den arbeidende Klasse jevnligen udviser i at opdrage den yngre til Sparsomhed, Vindskibelighed og Dygtighed. Af de Byrder, der paa hvile Huusmanden, antog man at Fæsterens eller Leierens Afgivter til Grundeieren i Almindelighed ikke ere trykkende, dog antoges disse Afgivter at være høiere af Husene paa Selveiergaardene end paa Godserne. En af de betydeligste Byrder, der hviler paa Huusmanden, der har Jord, er den betydelige Præstation, han maa udrede for at faae Lodden dyrket, og den øvrige Oeconomie, saasom Tørve- og Gjødningskjørsel samt Jndavling, besørget. Endvidere formeente man, at de Præstationer, som det Offentlige fordrer af Huusmændene, saasom til Kirke, Skole, Veie og Brevbefordring, ofte kunde være dem for besværlige. Blandt de Midler, man har anbefalet til Forbedring i Huusmændenes Kaar troede man ikke at kunne anbefale udelukkende Fæsteindretning og Huustugtens Ophævelse, medmindre der tillige tænktes paa en Modification i Lovgivningen til Fordeel for Grundeieren, saasom høiere Mulcter og meere summarisk Procesmaade for Forseelser m.v. Jkkebeller ansaae man det gavnligt for Arbeidsklassen at indskrænke Fæste- og Leiehusenes Antal og derimod fremme en større Udparcellering af Eiendomme, da man ikke antog at Fæsterne under samme Forhold skulde være i slettere Vilkaar, end Selveierne. Ligesaalidet kunde man tilraade, at der sattes Bestemmelser om Antallet af de Timer, Arbeiderne daglig maatte paatage sig, da Arbeideren, naar han indgaaer Accord om Arbeide, er en ligesaa fri Contrahent, som Grundeieren, og man ikke indseer, hvorfor man i dette ene Tilfælde skulde berøve den simple Mand den Raadighed over sine personlige Kræfter, som han ellers udøver. Derimod troede man at burde henstille til Collegiets Overveielse om der skulde være Anledning til at foreslaae om a. At Huusmændenes Pligtdage, naar samme ei benyttes til Høe= og Kornhøstens Arbeider, skal bestemmes enten til Arbeider efter Maal eller til at forrettes paa visse forud betegnede Dage i Ugen, om hvilke Eieren med hvert Halvaars Begyndelse har at underrette den Paagieldende; At Udsigelse af Leiehuse eller Stuer bør finde Sted, med 1/2 Aars Varsel, til næstanstundende 1ste Mai som lovbestemt Flytningsdag; At Huustugtens Udøvelse mod Huusfædre eller Huusmødre bortfalder; d. At de offentlige personelle Ombud, der paahvile Huusmændene, ordnes saaledes, at Byrderne i Forhold til Hartkornet ikke bliver større, end for andre Jordbrugere. Da Jntet var mere at forhandle blev Mødet hævet.