Jyske Efterretninger, 1823-09-15
flere Franske Tidender skrev man at Kaffe og Sukker var i Rio Janeiro i den allerlaveste Priis, Det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab bekjen følgende: Det er indlysende, at nøiagtige Efterretning Agerdyrkningens Tilstand i et Lands forskjellige Egne ikke blot for Statens Embedsmænd nyttige, ja nødve men at deres Kundgjørelse kan for den landbrugende, i Almindelighed være meget gavnlig, ved at henlede i dyrkernes Opmærksomhed paa Fremskridt og Forbedrideres Næringsvei, ikke mindre end paa mulige Misgreb, som slige Efterretninger ogsaa kunne levere sikkre Dan Agerdyrkningens Historie i Fædrenelandet. En Foran ning, der sigter til at erholde og derpaa offentliggjøfuldstændig Samling af saadanne Efterretninger, kan saa føre til gavnrige Resultater; denne Sandhed stadfæste saa ved Erfaringen, især ved Storbrittaniens ExempeEfterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig faling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag gaaende denne Gienstand, overdrog Allerhøistsamme, 28de Juli og 16de October 1821, til Selskabet, at ind ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgs der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Sp. maale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en stændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens stand i de danske Provindser, ere følgende: 1) Hvorledes Jorderne beskafne, saavel Jorsmon som Underlag, høje side, jevn eller bakkede lide Jorderne af skadeligt Ve kunde Vandingsenge anlægges, 2) Findes der Kilder, søer, Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydelige tagen, hvad menes Aarsagerne dertil at være har udtørret Søer eller Moser, 3) Hvorledes er Klim tørt, fugtigt, koldt, luunt a. 4) Hvorledes er Udskifgen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke F. har det havt : i Henseende til Folkemængde, Dyrk Tillæg af Kreaturer &c. &c., 5) Hvilken er den almind og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser, derfra, Bruger man Kobbeldrift med reen Brak, eller L. drift med Brakfrugter, hvad dømmes derom, Er nogen tydelig Deel af Jorder udlagt til varigt Græsland; 6) Sommerstalfodring Fremgang, hvilke Indvendinger derimod, 7) Anvendes Kalk, Dynd, Mergel, eller kunGjødningsmidler, har man gjort Forsøg med, at be Grønsværen, saavel paa Agre, som Enge: Virkning: deraf, hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændifandt Sted? leret, mergelagtig, sandet eller tørvagtig Bruges ogsaa Stude til Markarbejde, 9) Hvorlede, Agerdyrkningsredskaberne, erkiendes Svingplovens (de kaldte Engelske Ploves) Fortrinlighed, ere de nyerbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede, 10) Et kler nordyrkede Forder, optages disse til Dyrkning 3 paa Maade, under hvilken Sædfølge og med hvad Held, Har forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, i Heste eller Stude som Arbejdsdyr, og har man tilsætning fornemmelig valgt Hornqvæg eller Faar, 11) ge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd, 12) Dyr mindre almindelige Sædarter, Foder= og Handelsplanter, Spores Sygdomme hos Kornet, Rust, Brand, har paalidelige Erfaringer og Aarsagerne dertil, 14) Ha nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden have, naar den skal høstes, for at blive bedst Handels 12 15) Hvorledes er Kornvarerne beskafne, sørges der deres Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltninderes Tørring, til deres videre Forædling, 16) Er Prosernes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom at sagel paa gode Torve eller Udskibningssteder, 17) Opgive derne endnu Ævret, eller holdes der over Markfred: es nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle, 18) J hvad stand er Qvægavlen, saavel ihenseende til Qvægets Befenhed, som Antal, efter Gaardens Areal? Give Mal der eller Fedeqvæg størst Fordeel, 19) Er Hesteavlen eller Aftagende, Aarsagerne dertil, 20) Udbreder den uldede Faareavl sig, er Faarefoldning i Brug, staldfor Faarene nogetsteds, er den indenlandske Faarestamme i eller Aftagende, 21) Udbreder Havedyrkningen sig, hvor ere de Haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller anlagt, 22) Gives der i Egnen Skov, som kan af Brændeveed og Gavntræ, eller nye Skovanlæg? Tørve er til egen Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plant ger af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plant ger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land, til Gavntræ og Brænd 23) Er Huusfliden i god Fremgang, ere dens Frem gelser kun til egen Brug eller ogsaa til Salg? Hvor le kunde Huusfliden opmuntres, for at Varerne kunde mere i Handelen, 24) Findes der udmærkede Agerdyri Egnen, baade af de større Godsejere og mindre Gaard ee, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet? Er der noget occonomisk Selskab: Egnen, hvad virken se, 26) Er Eiendommenes Priis i Stigen eller Falden? des arbejdsløse Mennesker, hvor stor er Arbejdslønnen: me Beboerne have Bi=Næringsveie udenfor Agerbruget, Er ved Kalkbrud, ved Bearbeidning af gode Leersorter til endte Varer eller deslige, 27) Hvilke Dele af Landbruget tjente, efter Local- og Tids=Omstændigheder, især Anbelag, fortjener den anmalske eller vegetabilske Production, strinet, af den første igjen enten Qvæg- eller Faareavl, r Hesteopdræt, hvilke Væxter, enten til Sæd, Foder eller indel, kunne med meest Fordeel dyrkes: 28) Gives der i strictet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til serfølgelse eller Advarsel, 29) Hvad ansees i Almindelig for, at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til (Sluttes i næste No.)s Localitet?