JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Rom, den 3de April: Paven, alle Cardinalernes, Prælaternes og mange ensinde fremmede Geistliges Bortskaffelse har ikke allene pludselige standset al Tilfindelse af fremmede Penge, men endog Omløbet af tlingende Mynt i Rom, og Elendigheden voxen der hver Dag. En Mængde Mennesker, som ere brødløse. gaae førtesløse omkring, saasom her er ingen Fabrikker, hvor han kan besklæftige sig. Denne Tingenes Tilstand kan ikke vare længe. I den romerske Republik maae enten alle begynde at arbeide, eller vandre ud. Pavens Søsterdatter Hertug, inden Remi=Braschi er bleven forløst med en død og en levende Søn. Da hun har mistet at sin Formue, har en fransk Obheral af Medlidenhed gjort hende en Foræring af 5000 Sand Papiirpenge. Hendes Gemaals Godser, hans Stutterier, Terrarina, saavelsom alle pavelige Domainer og Cardinaler efterladte Eiendomme blive nu solgte til de Høistbydende Derhos vedvarer siden den 24de Martii Auctionen over alle Kunstværker, Malerier og Statuer, som fordum lokkede sog mange Fremmede til Rom. De gaae for det meste, og Berling. sen. det for en meget let Priis, udaf Landet. - Den franske Overgeneral St. Cor har i den romerske Republit udskrevet en Formueskat af 3 Procent til de franske Troppers Underholdning. Geistligheden maae betale 5 Procent af deres Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Jtalien, den 13de April. Da Handelen i Genua ligger saa godt som stille, udvandre mange Kiøbmænd og Er Adelige derfra til Livorno og Pisa J Florenz ere ankomne mange flygtede Cardinaler. Paa det tofranske Gebet ere nu ogsaa udbrudte nogle Uroligheder, men Storhertugen bruger alvorlige Foranstaltninger mod Rolighedsforstyrrerne. Den stærkt tilhørende keiserlige Armee ved Verona og den neapolitanske ved Grændserne af den romerske Republik, synes paa nærværende Tid ikke at have nogen nærmere Hensigt, end at man maae være belaver paa Krig, naar man vil have Fred. Den franske Armee, som samler sig ved Antona, skal allerede være 45000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
London, den 18de og 20de April. Da man fra fransk Side lover sig fra de Hollandske Havne benimod 10 Fartøier til Expeditionen mod Engeland, saa have vore Krigskibe nu faaet Ordre at borttage ogsaa Fisker Fartøierne paa de franske og Hollandske Kyster. Den med Linieskibe for Terel krydsende Commotore Monal har paa eengang borttager de saadanne Hollandske Skibe, hvoriblandt vare galadte Kostardiskibe, og sendt de fleste til Par mouth. Den Hollandske Søemagt skal nu bestaae i Texel af i Linieskibe og 12 Fregatter, og i Maas af 2 seilfærdige Linie. skibe og 1 Fregatter.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Brünn, den 21de April. Fra de russiske Grændser meldes, at fatterne, som eller i Fredstider skillestad, campere endnu for største Delen i Vol hansen, Podalien ogsaave, hvoraf man formoder, at de under nu værende Regiering blive forgaalters til et regulairt Tores. Mange russiske Tropper blive trukne tillammen, for at mar, chere til Krimm. Af Forsigtighed med Urgelighederne i det tyrkiske Gedert bliver nu truktet en Cordon fra KaminiPodolsk indtil Ostatow.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Wien, den 21de April. I Gaar er Marchele Manfreden uformodet ankommen hertil i et vigtig Ærende fra Storhertugen af Toltang. Manhar siden udbredt det Rygte, at den cisalvinske Republik har erklæret Storhertugen af Tostana Krig. Skulde dette blive bekræftet, vil man, uagtet den af Ambassadeuren Bernadette Keiserinden givne Forsikring, have Aarsag til at frygte alt for Neapolie, da man kan amer en grsalvinsk eller rømmerKrigertlæring for intet andet end en fransk.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Basel, den 22de April. Nu er ogsaa den største Deel af Besætningen i Lurembure, marcher til den høire Rhindredde, efterat allerede forveier, et Artillerietrain og Feldteqvipaae for et Torde af 1600 Mand var gaaet derhen. Det hele franske Cavallerie, som laae i Biergene indtil Maan, skal ligeledes ved Nenvied gaae over Rhinen. Man har ogsaa faaer at vide, at en Brigade Jnfanterie med et Regiment Jægere til Hest, som kom fra den høire Ruindredde, og vare bestemte for Armeen mod Engeland, er efter Ordre marcheret tilbage til Med. - fra Dunkirchen meldes, at de Tropper, som vare indskibet. den Flotille som ligger paa Rheden, have igien begiver sig paa Land, saasom mange engelske Krigskibe krydse nu den paa Høiden.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Rastadt, den 24de April. J Forgaars har Grev von Metternich bekiendtgjort saaret. de franske Gesandtere, som Rigsdeputationen, den keistruge. Pieningtentiarii Samtykke til Afstaaelsen af den venstre hin Bredde. Rigsdeputationen siger han deri, at den reiserlig Pienipotentiarius ikke længere tog Betænkning, at antage den af den fortreffelige Rigsdeputation under 11te og 22de Marts, 4de og 18de April udstædte Betænkning. De franske Gesandtere erklærede han, at han var nu enig med Rigsdeputationen om alt det, som han ved sine Nater af 13de og 27de Marts samt 14de April skrivtlig havde meddeelt den Frankfurt, den 24de April.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Den Tildragelse, som man frygtede for, at de franske Tropper skulde i Stedet for at trække sig tilbage fra den høiRuindbredde efter Rigsdeputationens igientagne Driske, ryk videre item synes nu virkelig at indtræste. Samtlifranske Tropper, som laae i Biergene, ere allerede i en frem rettende Devægelse. Divisionerne Lareveil og Feyertehave befat den saa kaldte Rommerlininie for Biergene fra Wil baden over Hochst, Hamburg og Friedberg indtil de hessiske Grændser, og inden 1ste Maji skulle flere Tropper fra det indre af Landet gaae over Rhinen ved Mayne og Coblenz De franske Officerer sige indelig, at de skulle besætte forskiellige Stæder ved Maynstrømmen. Til Hovedqvarterer det stemmer man Klosterne Jlmstadt og Arensburg. Armeer ved Magni holdes paa nærværende Tid kun for 20000 Mand. men faaer mange Forstærkninger. deele Tydskland er beskjæftiget med den Tildragelse, som har mødt den fransk Ambassadeur i Wien, og giver Anledning. til mange nye Bekymringer. Alle Fredelskende Dage for ner sig derhen, at denne Tildragelse atte maae have bedrøvelige Følger. J Manneskrige de heftige Republicanere Kri Krig, Ambassadeuren er den 19de om Morgenen paaseer igiennem Angsburg, og den 20de gik : Vogne af hans Følge igiennem Studtaarde til Rasta Landen den 24de April. Gadens Corpus=Ar en er sulvenderet indtil den 1ste Febr. 14 og Kongen kan lade arrestere og holde fangenenhver som forekommer ham fordægtig. - Til de 1100de Matros ser som tiene paa Flaaden, har Parlementet bevilget endnu . Det af Capitain Schack foreslagne Project, a bevædne alle Koffardieskibenes Baade i alle Engelands og Stotlands Havne med Kanoner, bliver næsten almindelig sat i Værk, og man regner, at Kysterne, Havnene og Bugterne i Kongeriget erholde derved en forenet beskyttelse a 40 Kanonbaade. Den 2de blev forelæst i begge Parle, mentshusene et Kongeligt Budskab i Henseende til de indvortes Forræderier. Kongen erklærer i samme af flere Beretninger sees tydelig, at Anstalterne til at indskibe Troppe. og Krigsmunition i de franske og hollandske Havne blive drev Ene paa det forigste den aabenbare Hensigt, at giøre en Landgang i Kongens Stater, og at Fienden bliver opmunttet til denne Hensigt ved Correspondenes og Samqvem med forræderske og aldefindede Personer og Selskaber i ville Kongeriger. Kongen forlader sig paa sine Klaader og Remeers Tapperhed. og paa sit troe Foles aller de nettede og nuges ene nogensinde nødvendige Jver, Almeenaand og urettelige Mod ha nu ogsaa befalet Cavalleriers og Militien gammerelse som af Parlementet er besluttet og holder der for nødvendigt, a dringe de til et Nationalforsvar ham anviste udstratte Midler i den fuldkomneste Udøvelse, men tillige for undgaaennødvendigt i nærværende Omstændigheder at Parlementeufortøvet raadslog mod saadanne videre Foranstaltninger ved hvilke Kongen kunde giøre ildesindede Personers nau delige Machinationer indvortes i Landet til intet, og særte sig i Sikkerhed mod Fiendens Hensigter udenfor eller indeskandet.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Helsingøer, den 4de Maji. Fra den 10te April til i Dag ere 229 Skibe passeredSundet. I Gaar afseilede den sidstommeldte engelske Convor- og i Dag den danske Rutter Forsvar, Kiøbenhavn den 4de April Den 30te f. M.er er Kammerherre Bourke, KongeliDansk Gesandt ved Hoffet i Stokholm, optaget til deres Medlem af det Academie.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Den 23de April d. A. bleve følgende Skrivelser overleverte Biskoppen i Sielland, Hs. H. H. Hr. Dr. Balle : Deres Høiærværdighed ville tillade, at et Antal af Medborgere, ledet af Agtelse. Erkiendtlighed og (hvad som endnu vil være Deres Øierte kjærere af Hengivenhed til den Religion, som ved Deres Foredrag vinder nye Ollands og Ær værdigheds ofte i Dag til Død og Fædrelands Kjærlighed er Stiansomheds Tegn og som Skygger kun alt for ofte uder Forfængelighed. At forsvare Retionen og Dyd og Sæder hvis Grundsætninger den lærer, at fordagle sin egen Jver ved at see andres aftage og ligesom i Svælget af uanseelige Vanskeligheder at se nyt Mod og nye Stykke, det er Dyder, der stedse finde deres egen Løn, sig selv, og vi føle det, en langt ophøiet over een, ofte misbrugt og stundom tvetydig Udmærkelse. - Men det er Trang for vore Hjerter, som vi ønske at fyldestgiøre, og Deres Høiærværdighed vil ikke være nielsom ved at erfare, at der blant Deres Medborgere ere mange, der vide at paaskiønne Deres ædle Bestræbelser. - Sindvilledet af Religionen, der modstaaer Bølgernes Rasen, hav vi troet at finde et sandt Billede paa dens dydige og utrættelige Forsvare: At ønske Dem et Held, som svarer til Deres Over og Gavnelyst, er at ønske Dem et Held uden Grændser. - Ulgrændsede ere og de Ønsker, vigiøre for Deres Dages Vedligeholdelse, og for alt det som bidrager til Deres Glæder. Kiøbenhavn, den 24de April 1798. Medborgere og Medborgerinder.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Høiædle og Høiærværdige Hr. Doctor N. Balle, Biskob i Sielland.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Til Bispinden Saa mange Medborgeres hiertefølte Agtelse for HanDanærværdighed, Biskoppens umiskiendelige Fortienester, opvætter naturligviis varm Deeltagelse i alt det, der skygger og løser for Dane Dage - Den der nu alt saa længe har forhøvet Hans inder og deelt og lindret Hans Sorger dans Børnsomme Møder skyldes da Ant og Hæder af hver den der føler Manden Værd Deres Naade ville, ligesom ethvert af Deresarede Børn, modtage af Hans Hoværværdigede Haand Aftryl og af det ham overleverede Agtelses. ) Dette bestod i en guldmedaille af 61 Specien Ducaters Tredie, Paa Forniden staaer Hr. Biskoppens Brysidille. de med Omstridt, Dr. Nicolai Evinger Bale, Bi stop over Siellander og neden under en Født den 12te October a. Paa Bagsiden forestilles en stormen. de Sør, hvori fremstaaer en Klippe paa hvilken staaer, en qvindelig Figur, som forestiller meligionen. Denne har hængende over Ansigtet et Slør, i den høire Arm holder den et store og Vibelen, og i den venstre Haand er brændende gatet. J nogen Afstand seer man et stort Stil paa Søen. Omskrivten er: Aneligionens Ven, Staten Vent, og neden under staaer, Matthæl K. 32. gen e) med Guldmedaillen fulgte 11 af Sølv til Frue Balle og de 10 Børn. Enhver af disse Sølvmedailler veler 9 Lod. Tegn; men den høiærværdige Mands hermed følgende Billede 5 skulde endnu især bevidne Deres Naade den oprigtige Agtelse.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Kiøbenhavn, den 24 April 1798. Medborgere og Medborgerinder. Herpaa svarede Hr. Biskoppen den 21 April i Adresse-Avisen Nr. 114.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
J Vennekreds hos min Svager blev mig i Onsdags Aften leveret et Brev, underskrevet af : Medborgere og Medborger inder, hvis Jndhold Beskedenheditte tillader mig at kundgiøre. men Taknemmelighed derimod byder, offentligen at bevare i Dyrebareste Venner: Deres Kierlighed rører mig inderligen: Deres Tillid indgyder mit Hierte en sielden Glæde. Men jeg gjorde kun det som mit Embede, min Overbeviisning min Samvittighekrævede, ikke af Mangel paa Lyst eller Flid, men af Mange paa Evne og Tid, gjorde jeg det et saa fuldkommeligen, som jeg ønskede. Deres Agtelses Tegnal. Medborgere og Med borgerinder, er overmaade hæderligt: For mig og mine alt dette for meget. Tillader, at jeg betragter det fra sit eeneste rette Synspuntt! Det er et Pant paa danske Borgeres urettelige Hengivenhed til Sandheds Ord, kommet fra Gud. Det er et Beviis, som talet fra Slægt til Slægt om Nordisk Troskab mod christeligt Samfund og christeligt Fædre, neland. Jeg modtager Guldmedaillen, som en Helligdom, itte mig, men Efterslægten tilhørende. At jeg maae mem me den hos mig selv til min Død, som et Mindemærke ha standhaftig Religion hos vort retskafne Borgerskabt Kiøbenhavn, er mig en giøre og en Belønning som angt overgaaer min Fortieneste. J Haab om bevaagen Tilladelse bestemmer jeg den, til at nedlanges efter min Død i Stadens Archi under de to og tredive Mænds Tilson som at klært Minde og Børn og Børnebørn i mange Leed om Fædtegos MødresseSindelav i Provelsens Dage. Denstbilledet forbliver be min Kone, som med taknemmelig Glædes har modtaget samme, tillige med Drevet, hvorved der sendtes hende, og Sølvmedaillerne forblive deels hos hende og deels hos vore Børn som alle fryde sig med ærbødigst Tarligelse. Det glemmes ali mit Familie, saalænge den vedvarer tilstedseverende De styrkelse i Troeskab og Retsindighed. Gand bevare Kongen Gud bevare hans Folk, det gode, der tilfaste Kiøbenhavn den 22 April 1798. Tarnemmeligt. Tric. Edinger Balle.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Løverdagen den 28de April var Andreas Stral Holst til Examen pharmacenticum, og erholdt Characteren Laucbillem.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Fra Capitaine With, om fører det Asiatiske Compagnie, Skib Prindsesse Charlotte Amalian er indløben den behage 2) Dette var en Mianiatur, meget smukt og lignende malet, Det er indsattet i Guld med en sad ægte Perler omtring. Paa Bagsiden staaer paa blaa grunds Agtelses Anlinde af Medborgereg af bare Perter. En Guld Halskiædfulgte med Portraitet, for at være det i samme paa Brystet. lige Efterretning, at han paa sin Hiemreise er den 19de Passato passeret Døver i Engeland, og at Alting var vel inden Berde.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
J Gaar gik Kutteren Forsvar under Seil til Nord. søen.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Fra 28 April til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. et S. Richardson til Ostindien med Cargaison for partiematRegning; Capit. A. Engberg til Barbariet med dito; Capit. M. Wiborg fra Ostindien med ostindiske Vare for varticulair, Regning; Capit S. Hansen fra St. Croix med lidet Sukker en Kaffe, Capit Dese fra Liverpool med Salt; Capit. J. H. Lindberg og N. M. Kiær til Grønland med Cargaison og Provisioner; Capit. H. Hellesen til Færge. J. Schmidt til Jsland og L. Mathisen til Finmarken med Provisioner. Da Hans Kongelige Majestæt under 4de d. M. allernaadigst har octroveret et almindeligt Brand Assecuraner Compagnie for Varer og Efterter i Danmark, Norge og Hertug dommen. Staden Kiøbenhavn undtagen, og ved Commis solium af 11te Maadetalet Undertegnede at besørge dette Compagnies første Jndretning; Saa har man i Følge deraf herved offentlig skullet bekiendtgiøre, at Subskriptionen til Actier i dette Compagnie begynder Tirsdagen den 18de Maj førstkommende, og varer i 14 Dage, samt modtages i den Kongelige Contant Dantes Værelser her i Staden alle Sognedages fra Kl. 10 til 3 om Formiddagen, under følgende Betingelser 1) Enever, som behager at udskribere paa Actier i dette, Compagnie, tegner i en dertil indrettet Proteral sit fuld Navn, Embede eller borgerlige Haandering og Boepæl en anmelder tillige, hvormange Actier, han ønsker at erholde De, som ikke opholde dem paa det Sted, hvor Sud. skriptionen medtages, eller af andre Aarsager ikke personligen. møde ved bemeldte Prottel kunne lade Subskriptionende. lige af andres dertil af dem befuldmægtigede paalidelig. Mænd. De dertil givne Commissioner eller Fuldmagtenedlægges ved Protocollen. De Suderierende forpligtes ved deres eller Fuldmægtigen Underskrivt til i alle Dele at holde dem den Kongelig allernaadigste Detrods Forskrivter og Bestemmelser efterrettelige, hvorimod de ogsaa naar de ere antagne blant Compagniets Jnteressenter, deelagtiggiøres i samtlige deres Ret. tigheder detter bemeldte allerhøieste Octions Jndhold. . øvrigt bliver herved udtrykkelig sanset, at den eller de som ette i Følge Detrovens og prompe erlægger den første Ter mine Detaling for de forlangte Actier til 31te Juli d. A. skulle anseere som om de formelig havde frasaat sig at Ret til Actierne høite i Følge deraf kunne overlades til andre, uden mindste Modsigelse fra den første Subskrident.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Kiøbenhavn i Commissionen for det almindelige BrandAlicurance Compagnie for Varer og Effecter den 24de udtil hans Lawad. Wilkens. Damkiær. Holm. Bertelsen,
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Bekiendtgiørelse. Til behagelig Efterretning for de respective Jnteressentere, udi de i Aarene 1741 og 123, allernaadigst oprettede Livrente.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Societeter bekiendtgiøres herved: at Udbetalingen af de til forestaaende 11 Junii forfaldne Renter, hvortil Qvitering.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Blantetterne for de her værende Jnteressentere, fra 1ste til te Junii, alle Sognedage, Mandagen og Løverdagen allene undtagne, fraae til to om Formiddagen mod behørige Leve. Attester udleveres fra Bogholder Contoiret, saavel her Den som ved Postcontoirerne tager sin Begyndelse med førstkommende 1ste Junii, men at Udbetalingstiden igien. nem Postrontoirerne i Provindserne er indskræntet til 6 Uge. i Dannemark og Derugdommen og 12 Uger i Norge efter hvis Forløb de endda uaffordrede Livrenter ved Commissional. imod behørig Fuldmagt maae oppebæres ved Kasse Contoiret. der i Byen. General=Postamtet den 4 Maji 1799. Svar paa Spørgsmaalet i disse Tidender No. 32. angaaende Tiendenden paa Landet.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Det er beklageligt, at der endnu skal gives Anledning til et saadant Spørgsmaal, efterat baade Regieringen og hver veltænkende dansk Mand forlængst haver indseet, at Tiende, adelse i Natura er en urimelig og høist skadelig Indretning: der ikke mere passer med nærværende Tider, da den er en virtelig Slagdom for de Fremskridt, som Banden ønsker at kunde og i modsat Tilfælde, virkelig vil forstaaes til sine Jorders Forbedring; man særke sig for et Dieblie i TiendeydereneSted, og denne Tanke vil ikke blive ude. Naar du haver anvendt meget Sted og Bekostning paa din Jords Forbedring og derved frembragt en rigere Høst, er det da ikke de første Følger, at du skal giøre Tiendetageren en Compliment, og bede ham, at han vil vise den Føielighed og tage den første Grøde af din Sveed og Møie. Dette var vist nok tungt at see paa naar det kunde gaae af uden Chicaner og Fornærmelser; men disse ere som oftest de visseste Frugter for Bonden Naar man seer en Tiendeeler overlade sin Tiende til den Mand, denne til 3die denne til 4de, og atter denne til 5te Mand hvilken sidste er saa følelig at overlade Tiende overen den ser Penge, saa formoder man not, at denne Handerette skeer til Døndens Fordeel, og hvorvidt saadan unde. Pandel kan opmuntre Jorddyrteren til Agerbrugets Forbedring indseer enhver Kyndig og Veltænkende. Jeg have en Piet tiendefrie Jord at dride, hvoraf en høster baade Ny een Fornøielse; men blev mig i Dag eller Morgen paalag. grende Tiende jeg vær ved Gnd, at jeg ikke meere vilde lært, Plaugs Jorden, langt mindre forbeder den, og saadant ter jeg vist ikke allene deraf haaber jeg, at Spørger kan uddende fuldkomment Svar, naar tilføies, at saalæng, der sig sattes andre Grændser for Tiendetagere vil jeg til raade nogen at forlade sig paa den naturlige Billighed og lad Tienden efter forlig Talling blive staaende paa Ageren imedens han dierare sit eget: - dog denne Usket kan ikke var lang, Landets Geistlige, som Deeltagere vil ikke undladsamtlig allerunderdanigst at ansøge Hans Kongelige Majestænom, at deres Lønning maae blive fat paa en dem behageligere og ærefuldere Maade, og saaledes i dette, som i alt andet, foregaae de andre med et følgeværdigt Exempel. C. B.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Ved Tallotteriets 69 Trætning i Altona udkom: Vacance, Søggendals Sognekald i Christiansands Stift, a 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Avnarissair. Fredagen den 27de April behagede det den Allerhøyeste efter1 Maaneders Sengeleye ved Døden at bortkalde Hr. Ritmester Mathias Georg Kril i hans Alders og Aar; hvilket herved tilkiendegives hans Paarørende og Bekiendte af Undertegnede, som ved Kongel allernaadigst confirmeret Testamente af 5te October ing ere indsatte til hans universelle Arvinger. Vordingborg den 2 Maji 1798. Garn. Reiersen. Ole Døden i Dag bortkaldet min elskede Kone Anna Birgindeet Weinichiench fra mig og 5 Børn efter en nyelig overstanden Barselseng, bekiendtgiøres sørgeligst for Slægt og Venner. Min Sorg over dette imertefulde Tab af en saa inderlig Elsket, vilde, om mueligt forøges ved Slægt og Venners Bevidnelse om Deres Deeltagelse, jeg haaber derfor Undskyldning i at frabede mig samme. Roeskilde den 1ste Maj 1818. J. Gallschist Landsdommer og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Da det har behaget Forsynet den 24 April sidstleden at bortkalde min høytelskede Mand, Kiøbmand Rasmus Frandsen efter en kort, men heftig Sygdom, saa bekiendtgiøres. dette for mig og Datter store Tab for Slægt, Venner og Bekiendtere, forsikret om enhvers Deeltagelse udi denne minforglemmelige Sorg, frabedes al skrivtlig Bevidnelse om samme. Nyekiøbing i Falster den 23 April 1818. Ane Magrethe sal. Frandsen fød Thuesen.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
At det behagede Gud den 21 April ved Døden at bortkalde vor værdige og inderlig elskte Møder, Madame Anna Catharina Mechienborg, efter 3 Ugers Sengeleie og en Alder af 30 Aar, det bliver herved for fraværende Slagt og Venner vermodig bekiendtgjort at og hendes efterladte Børn. Bestøi Præstegaard den 22 April 1800 Justagen den 11te Aprild Arbehagede den alvise Gnd ved en stille Død at bortkalde min forhen i Livet elskelige Kone, Augusta Maria født Schau, i hendes Alders 43 Aar. dette forgelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for fraværende. Slagt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse, frabedes skuntlig Bevidnelse. Nargjording Præstegaard d. 13 April gen.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
J Steenderul, Sognepræst for Nergjording, Vemb og Buur i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
i Jomfrue Kirstine Boesen, som henved to Aar har og holdt signinit Huus, den 14ded Mahar omskiftet Tiden med Evigheden i hendes Alders ande Aar, dette bekiendtgiøres noglast herved for fraværende Paarørende og Venner: samt tillige for alle og enhver, som mod Formodning maatte have noget efter hende paa lovlig Maade at fordre, at de dermed legitimere sig inden de Tider Loven foreskriver, enten hos Executor Testamenti. Literatus Hr. P. M. Nødskov paa Voldberg, eller hos undertegnede testamentariske Arving. Stadeel Præstegaard den 23de April 1793. D. Schlichtkrull.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
hos Directeur Schulz faaes : Octroy for et almindelige Brand=Asseurance Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommene Staden Kiøbenhavn undtagen. For 10 sk., heftet 12 s. Andagtsbog for Fruentimmer, især for den oplyst og tænkende Deel deraf ved Dr. F. G. Marezoll, andet Oplag paa nye oversat af Hr. Pastor Liebenberg, 2 Deele, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibroe. strædet og Læderstrædet for 9 Mk. paa Trykp. og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
No. 3.
Berlingske Tidende, 1798-05-04
Ara Pressen er udkommen: Tredie Deel af Underviisning.