Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-26
Storbrittannien. Jndskibningen til Portugal drives med Jver og den 13de om Morgenen gik alt 6 Batailloner Tropper tilsøes fra London. Kongen af Frankerigs Tale har her virket ufordeelagtigt paa de offentlige Fonds, uagtet Koureren erklærer, at den ingen krigensk Tendents har kunnet finde i samme, men at Frankerigs Politik er vedvarende fre delig, og tillige gjendriver Rygtet om noget nyt Laan. Til andre foruroligende Rygter hører det, at Regjeringen skulde have Efterretning om en af Fastlandets Agentere stiftet Sammensværgelse i Jrland, som skulde udbryde, paa samme Tid, da Rebellerne anfaldt Portugal. Af Hr. Cannings Tale, i Anledning af det Kongel. Budskab (S. 741), fortjener endnu nogle Steder Opmærksomhed: "Den sidste Traktat imellem Engelland og Portugal, - sagde Ministeren - blev oprettet under Wiener=Kongressen. Ved samme ophævedes igjen som overflødig den Bestemmelse i den hemmelige Konvention af 1808, som var optaget i Traktaten af Rio Janciro af 19 Febr. 1810, hvorefter Engelland forpligter sig til, intet andet Dynastie at erkjende i Portugal end Huset Braganza, uden derfor, at svække ældre Alliants- og Venskabstraktater. Den første Traktat, hvori udtrykkelig betinges Hielp og Understøttelse for Portugal, er af 1661, den anden af 1703, hvilke endnu ere bindende for Os. Den brittiske Regjering troede at burde tilbagekalde Sir Charlos Stuart, som havde bragt Don Pedros Konstitution til Portugal, at Man ikke skulde troe, den havde forfattet Konstitutionen. Jeg vil ikke, bedømme denne Konstitution, endskjøndt jeg ret vel veed hvad der lader sig tænke om den; men siger blot: Gid dette Forsøg til en konstitutionel Frihed maa faae et godt Udfald, At saa lang Tid forløb fra Portugals Begjæring! om Engellands Beskyttelse indtraf (3 Decbr.), til en Beslutning kunde tages, tilskreev Hr. Canning den Omstændighed, at Portugal ligger paa Udkanten af Halvøen og at Efterretningerne over Madrid og Frankerig ere saa fordreiede. Jntet fornuftigt Menneske kan forlade sig paa de franske Blade. Vi maatte altsaa oppebie troværdige At stykker. Frankerig har iøvrigt gjort Alt, for at afværge et Angreb paa Portugal, og der er ikke mindste Grund til at drage dets Oprigtighed i Tvivl. Heller vilde jeg t taale Alt, hvad der ikke stred imod Nationalære og Troskab, end begynde en Krig, som kan have de afskyeligste Følger. Dog, Engelland maa ikke blot haandthæve Neutralitet. 5 imellem Mennesker, men ogsaa imellem Meningers &c. 1 Paa Sir Wilsons bemærkning, at Man ikke kunde være sikker, saalænge Frankerig holdt Spanien besat, og at det først, naar det rømmer samme, vilde vise sig, hvad den spanske Nation virkelig ønsker, gjenmælede Hr. Canning: gjeg tilstaaer, at jeg med Flid ikke har fremstilt Spaniens Adfærd saa vigtig, som den ser, for ikke ved en fuldstændigere Beretning derover at gjøre Krigen uundgaaelig. Men skulde Spanien vedblive i dets fiendtlige Stilling, da lover jeg at forelægge Hu seet andre Papirer, hvorefter ei engang levnes det den Anger, som endnu staaer det aabent. Jeg vilde ikke afskjære det Retiraden. Dengang jeg paastod, at Krigen altid vilde være byrdefuld for Engelland, var det endnu muligt at undgaae den. Nu er Tilfældet anderledes. Vi have intet Valg mere. Angaaende den franske Armee i Spanien, indseer jeg ikke, hvorledes den kan befordre Spaniens Hensigter. Jeg troer, dens Formaal er at beskytte det Partie, som den bekjempede, men som nu er det undertrykte. Som Man veed, have Vi opbudt Alt, for at afværge det franske Jndfald i Spanien. Men istedetfor Krig gaves der endnu et Middel til, at gjøre Obkupationen unyttig, ja endog skade lig for Frankerig. Jeg valgte det sidste, og Engelland finder heri rigelig Erstatning for den Krænkelse, at Cadix er besat af Frankerig. Jeg seer Spanien fra en anden Synspunkt. Jeg havde det og dets Jndien for Øie. J de sidste Lande har jeg vakt en ny Verden til Livet, medens jeg overlod, Frankerig alle Fordeele af dets Jnvasion. Det vilde nu glæde sig, hvis Engelland kunde befrie det for sin Okkupation; men Middelet at stemme det til at forblive i Spanien er, at Vi gjøre Okkupationen til en Æressag for det. Jeg gjentager, at Fredens Bevaring er Hensigten af de foreslaaede Forholdsregler. Vilde Engelland ikke komme Portugal tilhielp, da maatte dette trædes under Fødder, og Vihavde da foruden Krigen tillige Vanære. - Forud havde Hr. Hume forlangt Billen imod fremmed Krigstjeneste hævet, og at Man skulde tillade Mina at drage til Halvøen, hvilket Hr. Baring dog modsatte sig.