Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Odense. Den Langfredag Aften udførte geistlige Koncert i St. Knuds Kirke besøgdes af henimod 1000 Tilhørere, hvoraf endeel vare indkomne fra Landet. Jmellem første og anden Deel af Koncerten holdt Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Dr. Faber fra Prædikestolen en Tale, hvori han benyttede Dagens dobbelt høitidelige Anledning som en kraftig Opmuntring til kristelig Broderkjærlighed og Velgjørenhed. Orchestret var anbragt i Choret, og Kirken smagfuldt oplyst med flere hundrede Voxlys. Efter at Psalmen Nr. 515, ledsaget af Orgelet, var afsjunget, sluttede et Finale paa Orgelet, spillet af vor som sjelden duelig Kunstner erkjendte Organist Foersom, Høitideligheden. Jndtægten af denne ved den ærede Musikforening udførte skjønne Koncert, som er bestemt til Fordeel for den velgjørende Bespiisnings=Anstalt, beløb sig, efter Fradrag af Udgivterne, til over 250 Rbd. Vinden, som i nogle Dage var gaaet til Vesten, og gav os en liden Forsmag af Regn, hvortil Jorden saa høilig trænger, sprang atter og til det østlige Hjørne, saa Folk i Helligdagen vel kunde fornøie sig ved smukt og tørt Veir, men tillige følte Svien af den bekjendte skarpe PaaskeØsten. J de sidste Par Dage tegner det igjen til Forandring. Paa den senere Tid have Jldebrande været imod Sædvane hyppige her i Egnen. Saaledes brændte i Tirsdags to Gaarde og et Huus i Jordslev (Otterup Sogn, Anner til Schebye) paa Sletten. Næste Aften faaes Luerne atter hvirvle i Skye paa den østlige Kant af Byen, og var det da i Agedrup (Anner til Kjølstrup, 3/4 Miil herfra, hvor to Gaarde ligeledes lagdes i Aske. J den ene Gaard brændte efter Sigende 9 Kreaturer og i den anden hele Bohavet. Til begge Steder vare Brandfolk her fra Odense ilede til Hielp med Sprøiter og andre Slukningsredskaber. Planeten Merkurs Gang forbi Solen, den 5 Mai 1832. Omendskjøndt Merkur, formedelst sin Lidenhed, kun bedækker omtrent den 150de Deel (Venus derimod den 30te Deel) af Solens Diameter eller Gjennemsnit, er denne Himmelbegivenhed altid af Vigtighed, saavel til at berigtige Theorien om dens egen Bane, som til at opnaae en rigtig Bestemmelse af Solens og Planeternes Frastand og Størrelse, og fortjener derfor ikke at blive bemærket. En saadan Forbi gang indtræffer Løverdagen den 5 Mai førstk., da Merkurs Jndtrædelse for Soelskiven gaaer for sig omtrent Kl. 10 og Udtrædelsen omtrent Kl. 4 3/4, den hele Varighed bliver følgelig 6 3/4 Timer. Jndtrædelsen skeer 32 østlig og Udtrædelsen 877 vestlig for det nordlige Punkt af Soelskiven. Disse Forbigange kunne betragtes som et Slags umærkelige Soelformørkelser; thi igjennem et farvet Glas vil Merkur i Kikkerten vise sig som en sort Prik, der gaaer over Soelskiven. Merkurs Forbigang er allene mulig omtrent paa den Tid, da Planeten er i sin nedre Conjunction med Solen (6 Mai og 8 Novbr.), og indtræffer i nærværende Aarhundrede kun tretten Gange, hvoraf de 4 i Mai (1832. 45, 78 og 91) og de 9 i Novbr. Maaned (1802, 15, 22, 35, 48, 61, 68, 81 og 94). Jkke altid indtræffe de om Dagen, hvilket derimod er Tilfældet med den forestaaende, hvis hele Varighed bliver synlig i hele Europa og den største Deel af Afrika, medens Jndtrædelsen kun sees i Asien og Udtrædelsen i Amerika.