Berlingske Tidende, 1770-03-02
Hendes M. Dronning Sophia Magdalen har for nogle Dage siden behaget med Ordenen de Junion parfatte af benaade Hr. Kammerherre og General=Major Otto v. den Osten i Rendsburg; ligeledes i Gaar, Hr. Kammerherre, og Søe=Capitain Niels Krabbe Juel, som commanderes den for nærværende Tiid udrustede K. Fregat Havfruen. Fortsat Udtog af de 2de Kongel. Forordninger, om SøeEnrolleringen i Danmark og Norge, de Dato 1ste Febr. 6 s. (Danske og Norske.) Magistraterne i Kiøbstæderne (Kiøbenhavn aleene undtagen) og paa Landet i Danmark Jordegods, Eierne, enten selv eller ved deres Fogder, men i Norge Fogderne skal saasnart skee kan ved Sessionen indgive rigtige Maandtals=Ruller over alle de Søefolk og deres Drenge=Børn, som opholde sig under deres Jurisdiction, Jordegodser eller Fogderier, efter Admiralitetets meddeelte Formular, (i Danmark) med Forklaring, om hvormeget Skyld enhver staaer for. De skal siden aarlig ved hver Session indgive Fortegnelse paa Af= og Tilgang i Rullerne samt paa Forandringer i Søe Limitterne eller Lægderne. En Magistrats Person af Kiøbstæderne, samt i Danmark vedkommende Gods Eiere eller deres Fogder, og i Norge Stedets Foged, møde ved Sessionen, for at give de Committerede forlangende Oplysning (conf. 215. D. 24 s. N.) - 75. (D. og N.) Præsterne skal og til Sessionen aarlig lade indlevere Fortegnelse over fødte og døde Drenge=Børn, som i Kiøbstæderne henhøre til Søe=Enrolleringen, og paa Landet til Søe Limitterne eller Lægderne, med Forklaring om deres Forældres Navne og Opholds Sted; som og derudi anføre hvilke af disse, som i deres Sogn ere døde. - 8 S. (D. og N.) De saaledes enrollerede Søefarende og i Rigerne virkelig boesatte Folk, ere fri for al Udskrivning til Lands og Soldater=Tieneste; hvorfor det forbydes Officiererne ved Regimenterne derved at antage nogen, som enten er fød i Søe=Limitterne, eller henhøre til Søe Carolleringen. - De skal i Norge befries fra Skydsfærd Arbeyde og Tieneste, undtagen til Søes, og naar de maatte beboe en Gaard ved de almindelige Landeveie, som ey ligger længer end Tre Fierding Mille fra Skydskiftet, da de ikke fritages fra at skydse for Betaling; ligesom de og, om Kongen eller nogen af det K. Huus behøvede deres Skydsen, skal dertil være villige og færdige. De maa, lige med andre, holde Skyds for Betaling, om de det selv ville. - 95. (D. og N.) I Danmark i de 4re Maaneder, Decbr., Jan., Febr. og Martii, samt i Norge udi de Maaneder, Novbr., Decbr., Jan., Febr. og Martii, maa de Enrollerede med egne Hænders Arbeyde ernære sig paa hvad Maade de best veed og kan, undtagen 1) det, paa hvilket at forarbeyde nogen havde erholdet special Privilegium exelusivum; 2) Guld smeed= og Gortler=Arbeyde, saavelsom alt andet Arbeyde, hvortil bruges Smeltning af Guld og Sølv; 3) Tønder og andre Foust. som bruges i Handelen. En eller 2 Matroser maa spille paa Jnstrumenter ved andre Enrolleredes Lystigheder, men ikke til Bryllup eller Barsel saavidt nogen privilegeret Stads=Musicantes Privilegium strækker sig, uden hans Tilladelse. De Enrollerede maa sælge grov Rugbrød, som er baget hos de rette Bagere i Byerne tappe Øl og Brændeviin i Kiøbstæderne; og holde Marquetenterie Naar Mændene udi Farten lovlig ere fraværende, maa deres Qvinder det ganske Aar igiennem ernære sig af det foranførte, imod at betale halv Skat imod det en anden af samme Næring og Brug betaler. - 10 S. ( D. og N.) I Danmark skal de være fri for Folke og Famille Skat, saa længe de ey indtræde udi Tieneste hos dem som efter Consumtions=Forordningen bør svare denne Skat af deres Folk. J Norge ere de fri for samme, samt Strandsidder Skat, med mindre de bruge Næring med Gastgiverie, Vertshuushold: eller deslige. De befries i begge Riger for Leyermaals Bøder eller anden Straf for første gang, for alle Byens Bestillinger og Paalæg, undtagen af Grunden de paaboe, naar de selv ere Huus=Eyere, for alle Personelle Skatter, undtagen Extra Skatte og Paa budde, samt undtagen (i Norge) Udreednings Penge, Veymester, Told og Vey Arbeyde for de Gaarde de beboe. Jblant Personelle Skatter forstaaes og Byeskat i Kiøbstæderne. J Stedet for fri Consumtion i Kiøb og Lade Stæderne, nyde de aarlig i Penge: En Heelbefaren 3 Rdlr., en Halvbefaren 2 Rdlr., og en Søevandt i Rdlr. - 11 s. (Norske.) De skal nyde deres Fædres Gaarde og Boliger frem for andre, naar de dertil ere beqvemme, dog med Odels Retten efter Loven at forholdes. - 11 s. Danske. 125. N. Alle uenrollerede Personer forbydes Farten til Søes, og at udfare paa noget vidtløftig Fiskerie, med Fragt Baade eller andre Søe Reyser, desligeste at tage Hyre med nogen fra Hs. Msts. Riger og Fyrstendømme farende Skipper. Jngen Civil eller Militair maa udstæde Fri=Passer for uberettigede, at fare til Søes paa, med mindre ingen Enrollerede kunne faaes, i hvilken Fal dog saadanne skal gives Certificatz, og i Extra Rullen indføres. - 12 s. D. 13 og 14 s. S. N. Har nogen herved indsneeget sig i Farten, da skal han til Søetienesten enrolleres. Den, som har udgivet saadant Pas, bøder 30 Rdlr. og taber sin Ret til Karlen. Angiveren, nyder Halvdelen af Bøderne. Jngen Skipper maa antage nogen til sit Skibs Bemanding, som ikke er forsynet med Certificatz Jblant Bemandingen skal han tage i det mindste hver 4de eller 5te Mand af det unge Mandkien: Han maa ingen Passager som ey er forsynet med Pas medtage: Har han endskiønt Passagers inden Borde, maa han derfor ikke fare med mindre Mandskab, end har ellers behøvede. - 135. D. 155. N. Skipperen tager sine for hyrede Folkes Certificatzer til sig. Efter dem, og efter dertil indrettet Formular, forfatter han 2 ligelydende Lister over det hyred Mandskab, og ved hver Mand antegner hvad Hyre ham er accorderet, og hvormeget ham forud er betalt. Listerne, tilligemed Mandskabet, forevises nærmeste Enrollerings=Betient i Districtet, eller hvor ingen er saa nær tilstæde, da til den Tolder, hvor han tager sin Toldseddel. - 145. D. 16 og 17 S. S. N. Denne confererer Listerne med Certificatzerne, og, efter befindende Rigtig hed, uden Ophold paategner dem, da han beholder den ene og Skipperen den anden. Hvad Lister nogen subalterne Officier eller Tolder saaledes har paategnet og beholdt, skal han Maanedlig til Districts Cheffen indsende. Naar en Skipper har været udfaret og kommer tilbage til hans losse eller Lade=Plads, inquireres paa lige Maade; Skipperen foreviser sin paategnede Liste og Mand skabet, og, naar disse stemme overeens, paategnes Listen. Naa Skibet oplegger, eller Folk ombyttes, afleverer Skipperen Certificaterne til nærmeste Enrollerings=Officier eller Betient. Jnger Tolder maa clarere nogen Skipper, førend han foreviser sin Liste med Vedkommendes Paategning. - 155. D. 18 S. N. Forsømmer Skipperen at lade Listerne paategne, eller han foreviser nogen urigtig Liste til Paategning, da boder han første gang 20 Rdlr. anden gang 40 Rdlr., tredie gang, foruden at betale 40 Rdlr. skal han ikke meere betroes at være Skipper. Forfalsker han Listerne, da bøder han første gang 40 Rdlr., anden gang dobbelt og er mere at betroes at være Skipper. - 165. D. 195. N. Paategner nogen Enrollerings Officier, Mynsterskriver eller Tolder forsætlig en urigtig eller forfalsket Liste, da tiltales og dømmes han derfor. - 175. D. 205. N. Dersom nogen Mand paa Reysen deserterer, og Skipperen af medhafte Skibs=Mandskab overbevises, at have ved utilbørlig Opførsel imod ham givet Anledning dertil, bøder han for hver Mand, som saaledes har forladt ham 30 Rdlr. Kan ham intet overbevises, frier han sig med sin Ee for Tiltale. - 185. D. 21 S. N. For hver uenrolleret Mand; som antreffes iblant en indenrigs Skippers forhyrede Mandskab bøder han 20 Rdlr., hvoraf Angiveren nyder det halve, med mindre Skipperen beviser, at han formedelst Dødsfald eller Desertion har været nødt til, paa et Sted, hvor ingen andre haver været at faae, at tage sig en uenrolleret, hvilken Undskyldning dog kuns gielder for den ene Reyse og til neste Losse eller Lade Plads. - 195. D. 22 s. N. Jngen Skipper maa nogen K. Undersaat i sig Skiberum indtage, og fra et til andet Sted i Hs. Msts. Riger og Lande, mindre ud af Landet føre, uden Kongens eller de af Hs. Msts. dertil forordnede deres Passer, under 100 Rdlrs. Straf for hver Person, som i saa Maade antreffes at blive udført, ja vel endog, efter Beskaffenheden, under Skibs og Godsets Fortabelse, Af Bøderne nyder Angiveren Halvparten. Findes nogen Skipper herudi skyldig, og sligt ikke af Skibsfolkene blev kundgjort, have disse hver forbrudt en Maaneds Hyre. Vel maa en Skipper for Passager overføre en fremmed Søefarende Mand, som kan være bleven agter udseglet eller haver lidt Skibbrud, naar sligt med lovlig Pas eller paa anden Maade er beviist. - 205. D. 238. N.