JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Naar altsaa Udgaven af Riimkrøniken i dens oprindelige Form betragtedes som et egentlig litterarisk Foretagende, eller som et Gientryk af Texten fra 1495, saa kunne vi vel spørge Enhver, som er bekiendt med Boghandelens nærværende Tilstand i Danmark og med den Afsætning, som Værker af videnskabeligt og alvorligt Jndhold, i vor Tid finde, om med nogen Rimelighed kunde ventes større Afsætning for en gammel dansk Bog fra det 15de Aarh., end af 150 til 200 Exemplarer, Vilde man spørge sig til Raads ved lignende Foretagender, saa er f. Ex. af Hr. Prof. Kolderup, Rosenvinges Udgave. af den Siællandske Lov, der foruden dens Interesse som Sprogmonument, tillige er af særdeles Vigtighed for den studerende danske Lovkyndige, hidtil i 3 Aar ikke engang afsat 200 Exemplarer. Udgiveren ansaae derfor et Oplag af 200 Exempl. af Riimkrøniken for aldeles tilstrækkeligt og ventede neppe dette afsat, uden ved Hielp af udenlandsk Subskription. Forlæggeren, der allene af Jnteresse for Sagen og uden ringeste Hensyn paa Fordeel indgik i min Plan fandt endog dette Antal for stort, og nedsatte det til 160, fordi han med mig ønskede, at saavidt muligt ikke et eneste Exemplar af den nye Udgave af Riimkrøniken skulde være overflødigt eller gaae til Spilde ved at henligge som dødt Papir. Jntet beviser bedre Sandheden heraf, end Forlæggerens Løfte i Planen, at nedsætte Prisen en Fierdedeel, hvis Subskription paa det fulde Antal Exemplarer opnaaedes inden Bogen udkom. Jntet taler bedre for Rigtigheden af den valgte Fremgangsmaade ved et Foretagende af denne Art, hvor der maatte regnes, ikke paa Mængden af almindelige Boglæsere, men paa egentlige Litteraturvenner, end Udfaldet af Subskriptionen. Den i 3 Dage sluttede Subskription paa 160 Exemplarer beviiste, at Mange have ilet med at tegne sig af den Grund, at det indskrænkede Oplag betryggede Bogen en Værdi og Varighed, som den ved et større aldrig havde faaet. Udgiverens og Forlæggerens fælles Hensigt, at giøre det gamle Sprogmonument, der hidtil kun existerede som Manuskript, eller i een eller to trykte Exemplarer, tilgængeligt for et betydeligt Antal Sprog- og Litteraturvenner i Danmark, er saaledes aldeles opnaaet; og begges Ønske, at give Bogen for dens Kiøbere, hvis Understøttelse af dette Foretagende fortiente vor og alle Litteraturelskeres Erkiendtlighed, en blivende, eller endog med Tiden voxende Værdier ligeledes, endog over vor Forventning opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Enhver virkelig Kiender af Bogvæsenet vil uden al vidtløftig Forklaring forstaae det sidste, og lettelig indsee: at det ved enhver trykt Bog i vore eller i nyere Tider aldeles ikke kommer allene an paa Mængden af Exemplarer eller paa Oplagets Størrelse, men meget paa den materielle Værdi, som Bogen har, hvorlænge den i Litteraturen skal vedvare. Et Oplag af 150 Ex. af en Bog, der om 20 Aar ikke blot vedligeholder sin Udsalgspriis, men maaskee er i mere end den dobbelte Priis, er fuldkommen det samme, som et Oplag af 600 Ex. eller derover, hvoraf kun Halvdelen afsættes, den anden Halvdeel henligger som Maculatur, og de solgte Exemplarer om et Aar eller to sælges paa Auctioner for halv Bogladepriis eller derunder. uden videre at kunne indlade mig paa at udvikle: hvilke gyldige Grunde der have talt for den af Riimkrønikens Forlægger tagne Bestemmelse i Henseende til Oplagets Størrelse, da det Ovenanførte for enhver Kiender af Litteratur og Bogvæsen er tilstrækkeligt, og jeg for Andre ikke uden Vanskelighed og Vidtløftighed kunde giøre hine Grunde indlysende, maa jeg bede den ærede Forfatter af Opfordringen i Dagen No. 127 nøiere at overveie Tingen, og endnu engang at giennemlæse den paa Udgaven, af Riimkrøniken udstedte Subskriptionsplan, Han vil da upaatvivlelig finde, at Hr. Thiele ikke uden paa en uforsvarlig Maade at bryde et offentligt Løfte og ikke uden at fornærme enhver Subskribent paa Bogen, kan fragaae de af ham lovede og indgaaede Betingelser, under hvilke det maa forudsættes, at Enhver har tegnet sig som Kiøber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Den ærede Opfordrer i Dagen vil finde sig saameget mere overbeviist om Umuligheden i at vige fra et Løfte, som er gjort et heelt Publicum, naar han betænker: at baade Forlægger og Udgiver frasige sig under nærværende Omstændigheder en ikke ubetydelig, under andre Omstændigheder billig og retmæssig Fordeel, og giøre det begge med den sandeste Fornøielse ved den glade Tanke, at et Foretagende, som behøvede ægte Nationalfølelse hos dets Understøttere, har fundet disse i Kiøbenhavn saa hurtigen og i et Antal over al rimelig Forventning. At saavel Forlægger som Udgiver nu arbeide uden ringeste pecuniair Godtgiørelse, ja at den første endog neppe vil see sine Udgifter dækkede, er aabenbart for enhver Sagkyndig. Saameget mere ere vi beføiede til at ønske og bede, at vor Hensigt med Riimkrønikens Udgivelse ikke maa miskiendes, eller, var det endog med den bedste Villie, gives en vrang Udtydning. C. Molbech. Næsby Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Paa Næsbyehoveds Slotsbanke bliver i denne Tid, med Eierens Tilladelse, og under hans Overopsyn, anstillet Eftergravninger af nogle Mænd, som nære den Forventning, at der endnu kunde gjøres en Efterslæt af Fortids Minder og Sieldenheder. Hidtil, efter 10 a 12 Dages Arbeide, er rigtignok ikke fundet synderligt, som kunde lønne antiqvariske Undersøgelser, dog vel endeel Kampesteen, hvis Værdie nogenlunde lønner Umagen; men de Gravende have nu begyndt at arbeide efter en mere hensigtssvarende Plan, nemlig at gjennemskjære Bankens Overflade i et re, hvorved de nødvendig maa støde paa det Lidet, der endnu muligen kunde findes af Mures og Taarnes Grundvolde. Blandt de Smaating, som ere fundne, og det tildeels i temmelig Dybde under Jordlinien, ere nogle Zirater af glindsende Metal, endeel Jernsager af Knive, Saxe, et Mundbid, nogle Ravperler, endeel Hjortetakker, Been og Tænder, Skelettet af et lille Dyrehoved af Gavernes Slægt, gamle svære Tag= og Muursteen, een af disse glasseret ved Jlden, hvis Virkninger næsten overalt spores. Mellem de blottede Muurlevninger er det Eneste, som viser nogen bestemt Form, en steensat Runding, som en Brønd, men hverken af den Vidde eller Dybde, som kunde tænkes nødvendig ved et Slot, eller paa et Sted, der ligger saa høit over det omgivende Vands Overflade. Man skulde altsaa snarere holde den foret Opbevaringssted for Vand, der samledes fra Tagrenderne, eller til andet Spildevands Op samling. - Findes her noget af Betydenhed, kan Publicum gjøre Regning paa, at deelagtiggjøres deri ved Hr. Professor Wedel-Simonsen, der allerede forlængst i sine interessante "Borgruiner, har viist sin Jnteresse for denne gamle Kongeborg, og søgt at vække Andres derfor."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Det er altid interessant at see, hvorledes Forsynet bringer de meest skjulte Forbrydelser, for Dagen, og formedelst det Afskrækkende, som en saadan Erfaring medfører, er det vigtigt, at saadanne Tilfælde faae Publicitet; men jo meer Forbrydelsen vidner om moralsk Fordærvelse, og jo mere de Omstændigheder, som foranledige Opdagelsen, synes tilfældige og ubetydelige, desto vigtigere og interessantere er Bekjendtgjørelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Af forskjellige Beretninger, Kjøbenhavns Skilderie har leveret Publicum, betræffende seent og tilfældig opdagede Forbrydelser, overtydes jeg om, at De, Hr. Udgiver, har den samme Anskuelse, og da jeg, fuldkommen bekjendt med Opdagelsen af den i Skilderiet No. 41 anmeldte Mordhistorie fra Fyen, seer, at den er Dem forebragt paa en Maade, der hverken tilfulde oplyser alt det Skammelige, der ligger i Mordernes Fremgangsmaade, eller den tilsyneladende ubetydelige Anledning til Opdagelsen, saa finder jeg mig derfor foranlediget til at meddele Dem denne Begivenhed, efter de mig bekiendte Acter i Sagen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
En Slagter, ved Navn Hans Jacob Jensen, ankom fra Tvede i Fyen til Helsingøer, den 21 Febr. d. A., og da han ikke var forsynet med lovligt Pas, fandtes i Besiddelse af et paabegyndt falsk Pas, samt vedgik, at have passeret Storebelt, uden at berøre Nyborg eller Corsøer, blev han arretteret, og vedkommende Øvrighed i Fyen anmodet om de fornødne Oplysninger. Dette foranledigede et Forhør i Fyen, under hvilket af forskjellige Personer imputeredes ham Hoer, Tyverie og Bedragerie, og hvorunder en Dreng, omtrent 15 Aar gammel, som han i flere Aar havde havt hos sig, yttrede, at hans Moder i 1815 var pludselig død, og at han tiltroede Hans Jacob Jensen at have ombragt hende ved Gift. At Hans Jacob Jensen havde været tilstede ved bemeldte Kones Dødsfald, blev oplyst; forskjellige Personer, som havde været tilstede ved den Afdøde, medens hun laae paa det sidste Sygeleie, forklarede ogsaa, at hun havde havt Brækninger og Diarthe, og Nogle vidste, at Rygtet havde gaaet, hun var forgiftet, men andre Data vare ikke forhaanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Vedkommende Øvrighed i Fyen begierede derpaa Arrestanten forhørt i Helsingøer, betræffende bemeldte Fruentimmers Død, og under saaledes foranlediget Examination tilstod han for Helsingøers Politieret:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
En Dagleier og hans Kone Karen Jacobsdatter havde leveret førstnævntes Søster Kirsten Andersdatter, medens hendes Mand, der var Huusmand, levede, noget Gods i Forvaring, som Karen Jacobsdatter, efter Huusmandens Død, der indtraf i Sommeren 1815, frygtede, skulde blive forkommet. Hun aftalte derfor med Hans Jacob Jensen, som hun i længere Tid havde levet paa en særdeles fortrolig Fod med, at han skulde frie til Kirsten, naar de vare blevne forlovede, faae Fæste paa hendes Huus, og derefter tage hende (Karen) ind i Huset, hvorpaa Kirsten skulde forgiftes, men Karen blive hos ham; hvilken Plan derpaa nøiagtigen blev udført. Hans Jacob Jensen blev forlovet med Kirsten i Enghøsten, flyttede ind til hende, fik Fæste paa Huset, lod lyse for dem til Ægteskab, men tog derpaa Karen tilhuse, og et Par Dage derefter gav hun, i hans Overværelse og med hans Vidende, Kirsten noget Rottekrudt paa et Smørrebrød, hvorpaa denne, efterat have lidt forskrækkelige Smerter, døde, – jeg troer, d. 6te September 1815. Familien var tilstede ved Kirstens Begravelse, hendes Søn beholdt Hans Jacob Jensen hos sig, og aldrig yttredes, det han vidste, nogen Tvivl om, hvorledes hun var kommen af Dage. Et saa overlagt og paa en saa afskyelig Maade indledet Mord, blev derpaa skjult i henved 9 Aar, indtil den Almægtige behagede, ved et Sammenstød af i sig selv ubetydelige Omstændigheder, at bringe det for Lyset. Karen Jacobsdatter, som ikke kunde bringes til Bekiendelse i Fyen, medens Hans Jacob Jensen afgav sin Tilstaaelse i Helsingøer, skal, efterat være foreholdet hans Udsagn, ogsaa have bekjendt, at den medførte Sandhed, og begge vente nu deres Dom. Maaskee ville det kunne interessere flere, at kjende denne Begivenheds sande Sammenhæng, og ifald De, Hr. Udgiver, troer det lamme, og ønsker at meddele den, kan De med Tryghed forlade Dem paa, at Jntet er anført her, som jo er aldeles rigtigt. Helsingøer, i Mai, 1824. Joh. Holst, Krigsassessor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Indenlandske Efterretninger. Det i Engelland for Hs. Majest. Kongen kjøbte smukke Dampskib, ankom i Gaar Middags Kl. 11 paa Kjøbenhavns Rehd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Dampskibet Caledonia ankom i Gaar Aftes henimod Kl. 7 hertil fra Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Til Kjøbenhavn er i Sommer allerede ankommen 11 Skuder fra Finland med Bræder og Trævarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Etatsraad og Ridder Jacob Henric Schow har ved Gavebrev af 20de Febr. 1822. paa Universitets Bibliotheket oprettet et danskjuridisk Bibliothek. Catalogen over denne betydelige Samling er nu bleven trykt, og hvoraf erfares, at samme indbefatter 32 Folianter, 441 Qvarter (af hvilke Samlingen af academiske Disputatser, Programmer, Orationer og deslige ere henlagte i Kapseler i alphabetisk Orden efter Forfatternes Navne) og 852 Octaver (af hvilke Disputatser, Programmer a. paa samme Maade ere opbevarede. En saadan fuldstændig og med saa megen Flid sanket Samling af Alt, hvad der kun i nogen Henseende vedkommer dansk Retsvidenskab, kan ikke andet end være Hovedstadens Jutister i alle Grader høist velkommen. Den beqvemme Oversigt, man her har ved den trykte, videnskabeligt ordnede Fortegnelse, maa giøre dem samme dobbelt velkommen. Samlingen indbefatter ogsaa adskillige høist sieldne Bøger, f.Ex. dat Jutsche Low 1486, then lands Low, Kopenh. h. Gotfr. af Ghemen 1505 &c. Følgende Medlemmer af det Kongelige Theaterpersonale reise i Sommer fra Hovedstaden. til Aarhuus, for der at give Forestillinger ved Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Nærværelse: Skuespillerinderne Mad. Liebe, Eisen, Clemensen og Jomfrue Nissen, samt Dhrr. Enholm, Liebe, Hass, Zink, Rosenkilde, Foersom, Winsløw og Eisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Man læste for kort siden i offentlige Blade, at en Sognefoged i Sjælland var funden myrdet i Nærheden af sin Gaard, uden at være plyndret. Det skal nu med denne gyselige Historie have følgende Sammenhæng: Sognefogden Christian Knudsen af Frøllunde, i Taarnborg Sogn, blev mod Natten fra 9de til 10de Mai, da han kom fra Slagelse og havde naaet sin egen Lod, voldsom overfalden af tvende Bønderkarle, som med en Pleiel havde slaaet ham i Hovedet og siden knuste hans Brystbeen, derefter slæbt ham død en Fjerdingvei til en Tørvegrav, hvori der var 6 Alen Vand. Den 13de blev den ene af de mistænkte Gierningsmænd ført til nærmeste Kjøbstæd. Men han vilde ikke bekiende, førend Man ved Eftersøgning fandt, paa Bunden af hans Seng, hans daglige Klæder, som vel vare vadskeede, men ganske vaade og indvendig besudlede af Blod. Han foregav, at have hjulpen Mølleren i næste By at slagte Sviin, men da dette ved Efterspørgsel fandtes usandt, gik han omsider til Bekjendelse. Den 20de blev da den anden Karl fængslet, just som han stod og gravede Graven til den Myrdede. (Denne var kun 42 Aar gammel, velvoxen, havde tilforn været Møller og nu kjøbt sig en Bondegaard, havde en Kone yngre end han og en smuk Datter paa 19 Aar). Denne fulgte Faderen til sin Jordefærd den 20de, hvor Sognepræsten holdt en meget rørende skjøn Tale, som rørte Alle, kun ikke syntes at røre Datteren, der ogsaa ved Begravelsesgildet var uforsagt som Gjæsterne, indtil Politiet ankom for at hente hende fra Gildet. Dette Uhyre af en Datter skal siden have bekjendt: at hun 2 Gange, siden Fastelavn, havde forsøgt paa at forgive Faderen; men Karlenes Mord var sikkrere. Den 23de er Moderen ogsaa afhentet, som Man vil sige har havt Venskab for den anden Karl. Datteren var forlovet med den første Paagrebne (som Faderen ikke vilde give sit Samtykke til, og skal være frugtsommelig ved ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Odense, d. 1 Junii. Jgaar Morges Kl. 6. tiltraadte det fyenske Regiment lette Dragoner, under Hs. Excellence Generallieutenant Greve af Ahlefeldt Laurvigs Anførsel, Marschen herfra til Kantonnementet ved Aarhuus, ledsaget af Jndvaanernes bedste Ønsker for den almeen elskede Chef og hele Regimentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Den 16de Maj afbrændte Lemvigs Veirmølle, hvorved en ved flere Uheld ulykkelig, talrig Familie blev gjort brødløs. Jlden opkom derved, at der blev pillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 239, a vista 242. Spec. 244. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 10 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 102. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 100 Rbd. r. S. eller 122 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. -- 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. - Obligat. ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/4. - Svenske Sedler 57. - Asiatiske Actier 95.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
(Jndsendt.) Lord Byron. Thinkst thou existene doth depend on timelIt doth: but actions are our epochs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-05
Lord Byron. Child Harold er ei meer Hvor Minder. stolt sig hæve Om Fortids Kjæmpedaad, om Konstens Morgen pragt, Hvor Aand og Kraft fra Steen og Grav opleve, Er Bretlands store Skiald som Liig alt lagt Hvo fulgte henrykt fra den tomme Daare Vrimmel. Som Child, som Manfred vel den store Sjel, Hvo sværmed med ham i hans Digterhimmel, Og skienker ham et Suk ei til Farvel? Han er ei meer - Nys stod han uforfærdet, Blandt Vaabengnye hans Stierne lyste Vei, Hvor Aanden virker, viger modløs Sværdet, Det tændte Blus med Gud, udslukkes ei. - Med ham er det forbi. - Den store Britte segned J Friheds Sag paa ædlest Skialde-Viis: O! held Dig da, at Du fra Striden blegned Udi Dit eget kjere Paradiis! Der hersker, har Du sagt, blandt Bjerge, Skov og Dale, En evig Vaar, en Luft saa reen og blaae; Der lod Din Muse Du begeistret tale, Og lyttende Europa rundt Du saae Din Attraae stillet er; Din Higen opfyldt vorden Zuleikas *), Julias **), Leilas ** Skiald er død Oselv Du sang: "hvor lykkelig end paa Jorden, Langt bedre dog, hvis man var aldrig fød Child Harold er ei meer, - hver Uroes Længsel tier, Og taus er vilde Kamp i varme Bryst! Vi eje kun Din Harpes Melodier, Din Hædersdaad, Din stærke Digter-Røst! Vi eje kun Dit stolte, dyrebare Minde, Som Friheds Helt i Sind, i Daad, i Skrift, Det stander end, naar Aar og Secler svinde, Udødeligt i Sang, som i Bedrift, ) J the bride of Abydos. **) J Don Juan. **) J the Gisour. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Juni 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Betragtninger over de franske Statsrenters Nedsættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Det er et høist mærkværdigt Særsyn, at man i et Øjeblik, da der næsten overalt i Europa klages over standset Handel paa den ene Side, seer paa den anden en saadan Penge overflødighed, at Udbetalingen af over 3 Milliarder Statsrenter i Frankrig tilbydes Creditorerne, som kun overlades Valget, enten at modtage samme eller lade deres Capitaler blive staaende til 4 pC., og at, efter offentlige Blades Forsikkring, de fleste andre Stater sandsynligviis ville følge dette Exempel. Hverdagsmennesket glider med Lethed hen over denne Begivenhed. Hver tænkende Mand standser derved med største Alvor og finder Stof deri til mange vigtige Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Det har af Sagkyndige længe været forudseet, at alle de med stor Gield bebyrdede Stater, der ved Laan have seet sig nødsagede til at gyde Balsom i en 25aarig Krigs efterladte svære Saar, tidligen eller sildigen vilde have Vanskelighed ved at opfylde de tildeels trykkende Forpligtelser, hvorunder de fleste af disse Laan, i critiske og Tillid manglende Tider bleve indgaaede. Da Europa maaskee neppe eiede en Tiendedeel af de Capitaler, der bleve laante i Sølv, saa maatte man tildeels ved Privates Credit den Gang hielpe sig ud af Forlegenheden, og da Sølvmassen neppe er bleven større siden den Tid, saa er det naturligt, at Creditten atter maa hielpe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Det har i en udførlig Artikel i Moniteuren været erklæret, at Frankrig ikke seer sig istand til at betale 5 pC. Rente af sin Statsgield. Der maatte altsaa skee noget, for at lette Staten en Byrde, som ikke kunde bæres Det beqvemmeste Middel hertil var at nedsætte Renten. Men hvorledes skulde dette skee, Nedsætte den ligefrem, uden at tilbyde Betaling, lod sig ikke gjøre, uden at opvække alt for stor Utilfredshed. Betalingen maatte altsaa tilbydes, men Staten eiede ikke de dertil fornødne Capitaler. Antager man det rigtig nok temmelig usandsynlige Tilfælde, at Creditorerne vilde være enige om at modtage den, saa kunde den Forlegenhed, man paa ny kom i, være større end den, man vilde hielpe sig ud af Men nu ere Tidsomstændighederne saaledes, at Capitalisterne for Øjeblikket ikke vide at anbringe, deres Penge, da Maskinen, hvori disse ellers pleiede at virke, Handelen, er standset i sin Gang, og hvad der var en Ulykke paa den ene Side blev saaledes en Lykke paa den anden. Understøttet af betydelige Handelshuse med Penge og især Credit, kunde man derfor frit tilbyde Udbetalingen, thi man vidste forud, som ogsaa Ministeren meget rigtig anmærkede, at Ingen er saa taabelig at lade sig udbetale en Rente med 100, som han paa Børsen kan sælge for 103. De Banquierer, som paatage sig at udrede de Udbetalinger, der maatte forlanges, kunne gjøre det saa meget sikkrere, som de nøje kjende Conjuncturerne og Pengenes Uanvendelighed paa andre Maader i vore Dage. Desuden var det, der vovedes, om ogsaa, imod al Formodning, Conjuncturerne skulde forandre sig, for dem, som Private, ikke saa stort, thi sæt ogsaa de Tilfælde, at de, under paakommende uforudseete Forandringer, ikke saae sig istand til at tilveiebringe de Millioner, de havde lovet, saa har Erfaring noksom lært, hvad Handelshuse i deslige Tilfælde gjøre, og det kan ikke saa synderligt skade nogle Huses Credit, om de virkeligen, imod deres Løvte, ikke formaaede at rykke ud med et Par Tusind Millioner. Det var altsaa at forudsee, at Ministerne vilde seire, thi det er jo naturligt, at de fleste vilde give deres Stemme til en Foranstaltning, hvorved Staten besparer, i det mindste fra den Side, 28 Mill. Banqpiererne, der have paataget sig Remboursementet, have, som offentlige Blade berette, allerede været underrettede om Operationen, sex Maaneder i Forveien, og derfor klogeligen opkjøbt 15 Mill. Renter til 95, som de nu ville overlade Regjeringen for 104, og altsaa, som en foreløbig Opmuntring, vundet henved 1 1/2 Million i en Haandevending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Man har i de Deputeredes Kammer stridt meget om Lovligheden af Statsrenternes Udbetaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Hs. Høiheds gode Lune var nu forsaavidt vendt tilbage, at han gjorde adskillige Spørgsmaale angaaende Frankfurt dets Beliggenhed, Afstand fra Cairo &c. "Siger mig dog, spurgte han blandt andet, hvem tilhører denne Stad, hvor der findes saa mange Lærde, Man har sagt mig, at der gives i Tydskland 49 Souverainer, deels Sultaner, deels Krabs (Konger) og Kirsuks (Hertuger)." Dette Spørgsmaal kunde for Øjeblikket Jngen besvare, da ingen af de Tilstedeværende havde tilforn hørt tale om Frankfurt, men de lovede Paschaen, at indhente Efterretninger derom. Mod Enden af Divanet blev Hs. Høih. saa oprømt, at han erklærede sig villig til at give hver af disse gode Ulemaer et Firman, hundrede Andrebs (Potter) Bønner fra Magazinerne i Boulac (en Forstad af Cairo) som Backisch (hos Tyrkerne en Foræring for ydet Tjeneste - Drikkepenge); men da Hr. Jmbro, der havde været i Paris, sagde ham, at de ikke spiske tyrkiske Bønner, saa svarede han: det gjorde ham Ondt, men, hvis de skulde komme til Cairo, vilde han lade hver af dem række en Kop Caffe og en tyrkisk Pibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-06-08
Jndenlandske Efterretninger. Af de Stykker, som det Selskab af det Kgl. Theaterpersonales Medlemmer, der ommeldtes i forrige Numer, agter at opføre i Aarhuus, under Hs. Majest. Kongens allerhøieste Nærværelse i denne Stad, nævnes her: Syngespil lene Jægerbruden, Præciosa, Azemia, Huuskjødet, Skatten, Calisen af Bagdad, To Ord eller Natten i Skoven, En Times Ægteskab, China farerne, &c., Lystspillene, Fugleskydningen, Soldaterne, Geert Westphaler, Kongen fra i Gaar, Spigrammet, &c., Tragvedierne: Axel og Valborg, Emilie Galotti, &c. Af dette Repertoire sees, at Selskabet har gjort et heldigt Valg af interessante Stykker, ligesom det ogsaa udentvivl vil være Skuespilyndere behageligt at lære at kjende den unge vakkre og meget lovende Sangerinde Mad. Clemensen, der i denne Saison. har debuteret med fortjent bifald paa det Kgl. Theater.