JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenbarn har og Stads Ret den 6te Mai 1791, 2 i Siellands kanta den 222. cisdem, ere Er ditorerne efter afgangne Conferentsraad og Borgemester Christian Fædder, med 12 Ugers Varsel indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer for Executores Tillammen til den Afdødes Stervboe Justitsraad, Raadmand og Raadstueskriver Lange, samt Raadmand Wosemose i Kiøbenhavn som herved en andermere bekiendtgiøres. (11) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting. den 22de og i Kiøbenhavns Hol og Stads Nr. den 27de Mai 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Anne Cathrine Møllers, og forden alt døde Mand, Hollandsk Præst paa Amager, Rabels feller Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde ad Kiøbenhavns Høse og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise, deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (a) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 24de og i Kiøbenhavns Hast og Stade Aarden. 27de Mai 1791, ere alle de, som maatte have noget at ford : udi Stervboet efter afdøde Studiosus Jens Lemmesteren. kaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hals og Stads Rets Skifte=Commision, for at anmelde og denne deres Fordringer. (23) De som maatte have noget at fordre da an Gaardskarl Søren Knudsens Stervboe, indkan des herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns des og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmeldte ende, ville deres Fordringer : ligeledes indkaldes med lovle Varsen. den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
(a) De som maatte har noget at fordre udi afg. sal. rige Brændeviinsbrænder Lars Jørgesens og et terlevende Enkemarte Andersdatters sælleds Boe, indkaldet derved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hal Stade Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres. Fordringer i ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den afdøde Arvinger for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at mat, tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
(a) De som maatte have noget at fordre Maane lige Johanne Lovise Appelmans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøben, havns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer i ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres An ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (a) Alt og andet, som maatte forment sig at dannogenerdmand den St. Petersborg i Aar. land i Aaret 1790 afdøde danske Snedker Mæster Levald Gaar og efterlevende Enke Caldrine Pedersdatters Boe, indkalde derved med 12 Ugers samt Aar og Dags Gald, at an saliggiøre samme for Kiøbenhavn de d. kommen ende Forlus af deres Aar en anden en I fra andet saa maa le det naar A. salg i Na 1. han kan an er asserne saae de er naar saa man naale stendenterne eraade mene siden sær etmann de er paa hensgade, hverne han skee. Depensgaards Skylder sin da at kanitsaa begange at an maa og spenslaae fraistraten Risonaneder sal. er Opaa skepialer maaneder. alen sammer ogsalget leruun saarende at her en danskaber. Rammerne saavellig giente alle ter den nyeste og narnane Aand. Galle paarene i digede Speylalat, fallere og sætte ingste paa Amasonay. Aar eller tilland har og fra . kan behagelas havende enten paa Syldelæggen har et og til Agen Frelsen saanerensse har de Aalbopfylde m. den de nedemermomet: Genbashauptmaa han chra Kongsdagen at i han Anner atte Aar, er bortsælge ved Andersen. ta Saales af noger i Narellanteren habere s. melig en Dyre, og Steen Riger. Cataloger er et samme ere fardig saa Pressen, et mester S. mere behandlere, afhentes ha Stedse Aasten kl. nich paa Malanser, Collegia de 3.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Tirsdagen den 28de Mai førstkommende, om Efter dagen imellem 2 og 4 Slet, haver paa Aman dansk. Gang opbaaden er til den Hassagende et den afg. Munt, og giøsersvend Mathias Prydels og forhengen Haarde Giertrud Peders Datters fællede Stændes Huus, de liggende Uttegaden Peder Rødes Gang, efter de paa Am stede dalenderende Contioner, som forinden erfares ha boets Curator Procurator Tog i Skidenstrædet No. 10. husets Beskaffenhed sees af de opslagne Placater.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Onsdagen den 29de Mai førstkommende, en ene dagen maa 2 og 4 Slet, bliver afs andrad gade sund Møllers og sidst afdøde Entes Stereder tildørende har landske Vente alle og Vaanings Huus paa Commanden Galdt Løven Bamen, ved omming Aminaa Dæm en opbaaden for til den Høystbydende at bortsælges end mens Beskallenhed fres af de maatte Placater, og er Amme. forretningen san ningens Contanen, et saarens sanden Procurator Andersen, boende i Drammens Tiener. nerne.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Onsdagen den 20de Mai førstkommende, en Estan gen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved overtaarn 3 s. de en alle Gangsmanden for til den hans ands ansand og udengers Aartiners Holdelse at danses, da Steds ere sten Hansens Boe inderen og ved de kan den gangelaargang paalagende Samenter og 2de denne, som ener desser tagne Bøndergaardensdag d. gaaer af : Et holdes en medens saa Steder. deeltag og De, der er end at et Siderne unds Slave. et alletten, saa gaale domme: Et Sydes des L. Grammer med Ost, dette saaes samme : lider, med bedes Danaale og enten sender Sandcontanaar samtldant et Steder de al af samme Ons, maatte kaldens a man sona Elisatning har er der slag, tre. at allene Sidste et har had Brand Reed. i den de mand magergadet Brandkassenter og Roire, og eene, menneskeman for at til alle Ant. Fabriquen. de reen og Sigende Matenaller til gaarigerne. seende nationerne kan erfares og han sendende antages end i Garderggaden No. af Bog Curator Aal. O samme Tildring forennes af den derpaa ved Anden i Gaarden No. 13. 1 Skidenstrædet bortsolgt en talingen til Man, om de indtagen Kl. 9, blive den Kramaade tildrender Salte og A kræmmer C. Eschus. et salgade og at Bouteller D. Christiansens Stervboe, hed immed Vaabernes Modtagene til Procurator Top, staten an 11te Mai førstkommende, om Formedai Kl. 9 Slet, bliver ved allemaa Auction i Huset Nr. 112. paa paa i at Bidslagerstrædet da Kaardsstrædet bortsolgt. gendeel Salg, Tin, Kobber, mesang. Jentøy, Porcellain taaler, Tagaare ommet og Dækketøi, Senge og Sengeklæden samt endeer Urtekamre, tilhørende Urtekræmmer Nær blaa ganske Sansig gande, onds Betaling grar eller naar paaledes til Boets Curator Procurator Tørst, des dem, og ham i at Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24, de. sees Stalde kan faae antagen den 11te Mai førstkommende, om Eftermatosaa an m. 1 og 1 Slet, bliver ved Auction Anden, Gaaa erbaden ser til den Høystbydende at bortsælges : alt at bedømmester Stadskidsens Stervboe tilhørende : en paa Aale allid, ander Tillæg til Klædeder Qvarteerænde. Saal saa at beliggende Gaard og Eiendom tille Midens haar kaldet, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Con os som endog laae en Efterlands Boets Curator Pro en Tag i Skidenstrædet Nr. 161. Gaardens Beskaffen den skal oplanne Placater. tildagen den 31te Man førstkommende, om Eftermidbage dem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction af Des. Gaa engaden ler til den Høystbydende, enten separat, le imler, at bortsælges, den afg. Skibsdommester Ernst nands Stervboe tildørende og uden Stadens Øster Port gadet Tillæg til Klædeder varteer, ude Matricul Nr. 26. begaaende Gaard, Kildevelde kaldet, med dertil agende Bandatagne, ener de paa Auctionsstadet det udtalerende Con denne kommen saae til Eftersendes Boets Curator Frueur. at Tab i Skidenstrædet Nr. 163. Svendommens Beskaben. eller at de opslagne Placater.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Fredagen den 11te Man førstkommende, om Eftermaden allem 2 og 4 Slet, bliver ved Aartien af Dan saa engaden for til den Haandadende at hørt at til at langaaer Sch Eskassens Stede tilhørende: en en Stand kan, ande Tillag til Kladste Dag. da det samtal mange, deeltagende Sanem de denden, Sadsaakaldet ene de paa denderende Candsteder som ellers saa San malet hinanden Tog liden den Bekanendedskalde spaa Mandagen den 3die Junii førstkommende, om Eftermiddagen mellem 1 og 3 Slet, bliver ved offentlig Auction Am De Gang ganden for til den Høystbydende at bortsagdeskal vord Elvingens og forhen afdøde Mand, forriet Egnigaarmaaer den det asianske Compagnie Capitain Georg, et husions Stervboes Huus, under No. 7. i Gothersgaden beliggende, eller de Conditioner, som forinden er til Eftersyn hos Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaren No. 23
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Tirsdagen den 4de Juni førstkommende, Kl. 3 Slet, blider ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Tømmer og Mølle Redskab med, Niels Mortensens Enkes nedblæste Veirmølle, ved Klaae tilhørende, der for største Deel er i brugbar Stand og bestaaerudi 2 Samletter, i Steenbielke, og 1 Tar dito, 1 Aardien, Kiel og et Kokke=Hiul, i Mølle Arm, 2 Møller, steene, og en stor Deel Jern, ligesom og Vaanings=Huset med hosliggende Møde Byggeplads og lidet Vænge, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, der forinden kan faaes til Eftersyn, dos Told=Casserer Schalt i Kjøge. hurestiden tor det Rangel. octroyerede Danske Asiatiske L. Capanie bekiendtgiør herved, er Onsdagen den 5te lunii førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver ud Compagniets Huus paa Christianshavn, foretaget Auctionere. eder galter, lamt efterstaaende uinds lede Chinesiske og Ostinanske Vahre, somale 8te Dage forinden Auctionen i Compagniers Pakhuus kan tagen Lyesyn.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Torsdagen den 6te Junii, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv Medailler, Tin, Kobber, Messing, Jerntøi, Porcellain og Glas, Mendler og Trævadre, Linnet, Sengeklæder, Vogne, en Stald, Redskaber, med videre, samt nogle Maderier Kobberstykker og Bager, afg. Hr. Conferentsraad Fædder, Stervber tilhørende, ved Auction bortsolgt i Boets Gaard : Gothersgade No. 2, hvor saavelsom hos Raadmand Wosemose, i samme Gade Nr. 21, Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1793-05-27
Torsdagen den 6te Junii, Kl. imellem 4 og 4, bliver kon Stedet Karenhøy kaldet med tilliggende Hauger og Jorder imellem Charlottenlund og Schoushoved, ved en eneste Auction, opraabt og til den Høystbydende bortsolgt, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, og ellers forinden. kan erfares hos P. Ludvigsen i Amaliegaden Nr. 71. Litr. A. og des Landvæsens-Commer og Forvalter Bierg i Store Hellig: geiststrædet Nr. 150. Stedet, som af nye er opbygt, og har en behagelin Udsigt, kan daglig tages i Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Nantes, den 10de Mai. Man har der faae at vide, at et Detachement af 300 stand, at det samtige Regiment Provene, som har laat 21 alderskal St. Colomin, er overgaaet til Royalisterne, i det taget med na Faner, Vaaben og Bagaae. Det er eget vel bleven imodtaget af dem. De have saat til vore Salatter, da holde Kieler i Lindstropperne vilde dito giøre. gaarende, for dinge havdvil hamlet til at ombringe Kon a. sin af disse Soldater have de, efterat de havde de handlet ham meget vel og foldt hans Lommer med Dalere, Falgtes tilbage. Efterat han havde fortalt Departemenbien, er han bleven sadt i Fangel. Paa en Tild af 12 Dele bare Ravalisterne taget fra os 1000 Flinter, 3 Kang der, og 2 Kindtregne.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Landen, den 14de Mai. I Gaar Eftermiddag ankom en Coureer med Devecher fra Himten under Hertugen af Pørte Commands, hvilke inde det Sturretninger og Seleren over de Franske den 8de, det en 10de hams. Dille Efterretninger, for saavidt det saa de engelske Tropper, melde, at Deringen af Port da i Spisen af samme slaaet de Franske tilbage fra Vitagne. andervedafdet Adslaget paa Tresningen. - Dankirken er haands bleven opfordret til at overgiør sig; men Commanman der afslaaer det. Defatningen bestaaer af 3000 Mand, og har besluttet at forsvare sig til det yderste. - J angaars var det til Lord Haabs Flaade hørende Skib St. den paa og Kanoner bestanstiget med i Plomouth, at ind stat meste af det 11te og 23de Regiment, saa denne Flaade. altonaer til at gaae under Sall i disse Dage. Admirat seideman den 11te hans med Stillet Britannia paa 110. og paa 74 Kaner, virkelig til Søes fra Portsmouth, candant Aaataarden af den handske Flaade. Sten Hove et an maaldes afsat til Portsmouth, for at paatage sig kommandom over den store Flaade.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Brassel, den 17de Maji. Alle Anstalter blive følede til Tøndes Beletring. Prindsen af Würtemberg skal commandere samme. De Franske have trukket sig tilbage deels til deres forskandsede Leir ved Fa mars, og deels til Grændsestæderne. Til Angreb paa Dantirchan ere de forenede engelske, hollandske og hannoverske Tropper bestemte. Jmidlertid er Garnisonen i Dankireben, bleven forstærket med nogle Batailloner; men den engelske Estadre, som bloquerer bemeldte Stad, bliver ogsaa daglig forstærket.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Paris, den 17de Mai. I Dag kan man melde adskillillige vigtige Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
J en Conference, som de 6 Ministre havde den 13de med Lemmerne af Commissionen for den almindelig Velfærd omet nyt Valg til den vigtige Commands over den nordlig Armer, i General Dampierres Sted, blev Custine anbefalet. dertil, som den Soldaterne havde størst Fortroelighed til som havde sat Rbmarmeen i saa god Stand, meest befordret. Amanaternes Omlød ved samme og i Almindelighed havde den Sre at have best beskyttet Republikens Anseelse. - N.C. har eenstemmig antaget dette General Custines Valg og for det første udnævnt General Hauchard til Commanden, over Rhinarmeen. Herved har man da ogsaa erfare den sande Aarsag, hvorfor Enstine paa nye havde forlangt sin Afskeed ved Rhinarmeen. Han havde nemlig sendt en Offirceer til Hertugen af Brunsvig for at udvexle Fanger. Den de Officter bragte ham den Efterretning, at der var i Manheimen fransk Capitain af det 69de Regiment, som gav sig ud for at have Defaling fra General Custine, at underhandle om Fæstningen Magnies Overgivelse. Enstine skrev herpaa til Hertugen, forlangte at forræderen skulde tilbagekalde. dette, samt arresteres og udleveres. Han slutter Drevet, med følgende Ord: Jen har alt for høit Begreb om Deres. Høiførstelige Durchlauchtigheds store Siel til, at kunde tolvis om det Forhold, som De ved denne Leilighed vil vise. De vil vist ikke, ved at beskytte et skammeligt og for alle Love, fornærmende Forræderie, betage mig de gode Tanter, som jeg har om Deres Ædelmodighed. Disse meget beskedne Ord : høie Siel, Ædelmodighed, Hørførstelige Durch, lauchtighed mishagede saameget de ved Custines Armer var rende N. C. Commissarier, at de i en stor Forsamling af Osticerer gjorde Generalen ærerørende eller i det mindste fornær mende Bebreidelser derfor, hvilket foraarsagede, at han forlangte sin Afskeed. - Han har nu Leilighed til at vise sig paa en endnu større Skueplads. Hans Udnævnelse til Hovedcommanden er ham vel den største Retfærdtgiørelse. -
Berlingske Tidende, 1793-05-31
En nye Liste over alle Generalficerer ved Armeen, som blev indgivet til N. C. den 13de, indeholder mange Medlemmer af N. C. (blandt andre la Croix, Dubois Crance, Albitte, Gasparin, Anbry, Randon o. s. v.) hvilke vedAnciennitæt ere stegne dertil, men N. C. decreterte, at saa lange de ere Medlemmer af N. C., kunne de atte vittelie giøre Tieneste som Generaler, og at de, dersom de forlange. længere end 8 Dages Forløv at reise bort, ikke kunne indlertild nyde noget Gebalt; videre, at alle Medlemmer og N. C., ligesom enhver offentlig Betient, maae hvert Die, blik være færdig til, at aflægge Nationen Regnskab for dens Formuestilstand. - De Comtingenter, som de 48 Pariser, Sectioner sende til Armeen, ere hidtil daglig under Krige, musik hver for sig marcherte alennem N. C. Salt, ligesom ogsaa giennem Jacobiner Kiubben; have giort nye Eed. men ogsaa hver forlangt et storskab af 140 til 200000 Livres. af N. C., hvilke de igien ville gota føre ved et Krigsstor, som skulle paalegges de Rigere i deres Sectioner, og som N. C. skal bestemme. De første, som kom, nik dette storskud, men dal de alle forlangte det, sandt de andre Vanskene beder, saasom man befrygtede, at de 1200 Millioner og Asianater skulde blive for bastia udalvne. Santeres hakiendtgjorde allerede den 13de i N. C. alle dene Commanden. ters var forestaaende Afmarch med 80 Kanoner imes Mad. revolutionisterne, og saade enden, at naar man saa hans overbundet dem, kunde man sende 100000 stranskmand til Engeland. Efter de nyeste Beretninger høre Maderal. tionisterne, siden Jndtagelsen af Thare, der udMarseillere, men sydlige Jægere saa tappert øvesteds ha endnu intet videre foretaget sig, end at de den 3de Man havde med alle deres Kanoner og Baaag gandske foranChuar, og vare marcharte mod Partenan og Mart. Den nyeste Beretning herom ere af 2 Commissarier fra Orleans datert den 12te Maji. De melde: Staden Toursons og blive truet, og man forsikrer, at Redelig vende og forPostier til denne Egn, for derved at nærme sig Paris bemægtige sig Leie, og paa samme at afskiøre Paris og ar Deel af sin Tilførsel. - Saneral Samman, som ved Thuar blev sangen af Marrevolmismaarne, men at an over til dem, har paa finerdelige Forskripmaa, atte at vine mene mod den christelige Armee, igien faaet sin Frihed, og Commissarien Catra, som under den 11te malder dette, der i Saumus sat ham i Huusamst.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Den 14de fremstede overordentlige Dranterte fra 8. dran, for Conventens Skranter. De kaldte sig Tam: 120000 Borgere og alle forvaltende Corpser i denne Sal. for at tilkiendegive deres Undertrykkene. En af dem sæd. ste en Adresse, hvoraf der meddeles følgende : Da valgte vore Deputerte, heder det deri, faae til om de Beskyttelse af Lovene, Døden og alt hvad helligt er. . troede at sende dem blandt Mennesker, men de ere omaf blødtørstige Tiøre. Disse modige Borgere ere for nær rende Tid under Morder Dalken. - Hvad stor vi - maasker de ikke længer ere til. - Dersom denne afskeForbrydelse bliver udført, da skiælver for Overvægter vor Misfornøyelse og Fortvivlelse. - Dersom Blodter, beden har berøver os vore Brødre vore Repræsentantere, skal Bestyttelsen over denne Forbrydelse lede var Hevn, de Candidaler, som fornærme alle Løve, Retfærdighed og Menneskelighed, skulle falde for vore Vaaben. - Nanaltonventet, Parisere, tilforn saa stor og saa stolt, frier solkete Deputerie, bestier os fraver Fortvivlelse, og stier os fra Borgerkrig. - Dag vi ordne strax den de Deel af vor Mannaalgarde, et flytte mod Paris, der at et hevnende Datter opholder os, og vi svare, at de befrie vore Repræsentanter aller døe paa deres Gaaren.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Haag, den 18de Mai. Anstalterne til Krigens forrige Fortiettelse med straale: ere saavel Engeland som Holland saa allerne, at et 1 Rygte, at der skulde vare en Daparatserdi Boet man og geland, Holland og Franttig, sortiener atte engang : komme i Demagning. Arveprindsen af Drammen. kommer i Dag med alle honendske Tropper til den antage, som ved friske kangaae, engelske, han over. danske Tønder panerne saaman Cales. De Kanoner, Mannage. Derpaa en Transplads ved denne Armer, give et Darid om somaae Søn. stranskmændenes Formus den 3de og 10de d. M. a. stæt for 4000 Mand.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Amsterdam, den 21de Man. Efter de signe Danmars fra Saradet N. C. L. dommenderes paa han paase saadan, saa for digslagne, at handle den Staal de Man Salle, som ere i Kan grantag, et demand. ne, sa opbrand den, paa et røsagtigte HaManiaalant, eller de nemaale paa dige Sag varender en slette Ret. Manæplader dette som en Krigsertion : sin franske Manen mod der tilmannsk Rige. grantinde Maan, den 24de Mai. den naar det naale, at de Franske kan gle fra medigede Mand paa Hansdag, barindsesbaget, som Plaane da Dalerigerne havde paa De ved Mand, saatter den paa, Hamborgsmaade: andre Stader i Drand og pandt paa Østand Søre. I Dander man fra Egnens Maangang har en sort A. dende, en ved sende sat paa landsfader en mager . pring Astaae til Fordel for de Femst. Udgangne hasestningen skal gaae over ved Capitulation. ken, som giøres tillerbette Man, førster mende, kanden, den 21de Mai. tainet sin Flaade Signal til at lette Anker. Denne stra Portsmouth meldes, at Lord Hvad har den 19de sit til den middellandske Søn, bestaaer af 2 Skibe paa havde som bliver commanderet af 5 Admiraler og er de. 3 paa 98 og 17 paa 74 Kanoner, foruden 15 Fred.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
med denne Flaade skal den af 35 Skide bestaaende spanske heder Admiral Hardams Commande, udgiør 60 Seilere. Gabels Flaade, de Skibe med iberegnede, som ere afseilede huner, naale Skalupper, Brandere og Kuttere, saa at rer bestemt til at angribe den franske, som ikke er over en andre forene sig. Da en saa talrig Flaade ikke synes at Fredandelsaa stærk, saa troer man, at Hensigten er, at ere et Anared paa Toulon eller Marseille, eller og paa saare Stæder tillige. en Halle ere ankomne 2 russiske Krigsstegatter, og paaEn ere bestaaer Greven af Attes sig. De stalle, som man hør, gaae til Bretage, for at understøtte de derværende ganske Royalister. For nogle Uger siden havde man der Henmeldt, det Rygte, at det franskendøvende Raad havde siget 2 Personer dertil, for at overlevere Dreye til føre Frenille, i den Hensigt, at andne herved en Lommune, han mellem de Regieringer, og bane Veien til et minde. Aar storn. Den staae man, at disse Dragtere havn antag. er at man har sendt en Beretning til Paris, om hvad den med denne Langvad var foregaaet, og at den franske MiniFag det Denne Svar daglig blen ventet berpaa. - Den stianien udnævne, blottlvarende De endog snart Angland, vantes her med det første, og erholde det at Hr. Dandag blande. . Someliariet. Ditimod skal vord Malmeburg. en nisoneren Havn.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Aaarn, den 25de Mai. Den andt allette an Deel af Garnugnen i Mandenge er honnette var Udfald paa de tillettige Forvalter, trang saaleSignalening vige, mandlen siden inten dre. bringe. Man samme Dag forefaldt og paa Side . galadse Seiermandsler imand et hannoversk Ca tros og de nandtlige Dragoner, hverved de sidne det naale ganger og endeel Heste. Jmidlertid blive dede Anstaller fortsattelagde Artes Side, for med eller at angrid fra sitte Stæder paa engang den nandt nedgrændse. Jblante Provindser vare allernanrelse angade til Datnings Arbeiderne, hvile. sterman daglesaa til Armeen; Dradant allene maae den god at saa. De franske Statsfanger Dau. begge Kone, la Marare, Dantal og de øvrige ere Salantemme ham saa Marian, Haag, den 25de Mai. Grartalen en Chef, Arveprindsen af Otanien, er den da bankommen til Tantuar med 12 Estationer og 12. ann, en der nattet i en et ungt fra denne. Sted, benimod Ryssel. Prinds Friderich af Oranien er leiret ved Menin med 8 Batailloner og 5 Estadroner. -
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Vore Kanonbaade, som skulle bruges ved Bombardementet, paa Mavn; ere allerede seilede forbi Utrecht.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Over Engeland har man den Efterretning, at Revalisternes Partie i Bretagne blive daglig stærkere, at National Conventen begynder at blive meget bange for de indvortes Uroligheder, og er meget bekymret for, at Nantes og Ro celle ikke længe skulle kunne holde sig. Den frygter og meget for, at Bavenne skal falde i Spaniernes Hænder; ide disse have allerede bemægtiget sig adskillige faste Stæder. Egnene mod de spanske Grændser mangle de Franske alt Fornødent til et retskaffent Forsvar.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Helsingøer, den 31te Mai. Fra den 27de huus til i Dag ere 138 Skibe passerede Sundet. I Gaar gik de her paa Reden liggende og til Nordsøen bestemte Skibe til Seil, hvoriblant vare Fregatten Trits, Briggerne Sarpen og Glommen, Ostindiefarerne Capit. Salling og Bølle, samt Vestindiefarerne Capit Bon man og Møllerup. J Dag ved Postens Afgang gik Kutterne. Vidanden og Makkellen til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Kiøbenhavn, den 31te Maji. Førstkommende Søndag den 2den Junii bliver anlagt Hofterg for den afdøde Fyrste af Schvarburg Rudelstad, som bæres 6 Dage.
Berlingske Tidende, 1793-05-31
Fra Rentekammeret er den 23de April 1793 udkommet en Placat, hvorved adskillige Poster i Placaten af 1ste Junii 179 a nøyere bestemmes, til at forebygge utilladelige Handels=Anlæg i Island, samt flere ved Handelen sammesteds forefaldne Misbenge.