JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-11-07
Anden Bekiendtgiørelse. Alle og Enhver, som formene at have nogen Tiltale til det af Jørger, Michelsen til Hans Adolph Bryde solgte Kroested med Tilbehør, Steenskroe kaldet, udi Tyrstrup Sogn beliggende, bliver paa Rettens Vegne herved opfordret, deres Fordringer, ved Straf af Udelukkelse og Tab af deres Rettigheder, inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse, udi Tyrstrup Herreds Actuariat heri Byen, lovformelig at anmelde, af de i Hænde havende Documenter og Beviser, Originalerne ved Protocoller at forevise, samt sidimerede Afskrivter deraf at tilbagelade, og saafremt de ere udenfor Jurisdictionen, Procuratores ad acta at bestille. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogdiet, den 25de October 1831. C. J. Claussen,
Berlingske Tidende, 1831-11-07
Ved Proclama, som er læst i Walløe Stifts Birketingsret Løverdagen den 29de dennes, og som snarest muelig vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Dødsboets efter den herpaa Stedet afgangne Bagersvend Johan Peter Severin barnfødt i Østad i Sverrig, indkaldte med 12 Ugers Varsel, fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelse i de befalede Tidender at regne, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringen, Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel af Aa og Dag, til at anmelde og legitimere deres Arveret og til at lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Walløe, den 31te October 1831. Rode, Stiftsskriver ved det Kongelige Stif Walløe. Ja Pastor Claussen i Ulkebølle er afgaaet ved Døden den 22de Seltember d. A., og hans Efterladenskab er bleven tagen under Retten Behandling: saa opfordres herved alle hans Creditorer, Debitor og Pantinhavere, under lovmæssig Varsel, til at angive deres Fordringer og deres Gield til Massen inden 12 Uger efter dette Proclams sidste Publication hos Skifteforvalteren Provst Burchardi i Kettinge. Er ditorerne maatte fremlægge de originale Documenter, hvorpaa deres Fordringer beroe, og efter lade deraf sidemerede Afskrifter ved Protocollen. De Fraværende maatte beskikke de fornødne Fuldmægtige ad acta. Kettinge, den 26de Octbr. 1831. Burchardi.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
London, den 29de October. The Times af 29de October indeholder følgende Artikel: "De vi i Gaar dvælede ved Grækenlands forvirrede Tilstand og den Rebellion, der saa truende havde reist sig imod Præsidenten, Grev Capodistrias, anede vi ikke, at dette udmærkede JndividsEnde var saa nær. Grækerne have, foruden Trældommens Brændemærke, alle Laster tilfælleds med deres fordums Tyrkiske Herrer. De kjende endnu ikke Loves Vælde eller disses Velgjerninger, naar de troe, at de have lidt en Forrettelse, søgde blot ved Forræderie og Voldsomheder at skaffe sig Fyldestgjørelse. Af deres forrige vantroe Tyranner vederfores dem ingen Retfærdighed; de vare derfor ikke tilbøielige til at vise disse nogen. J Constantinopel ventede man ikke, at Paschaen skulde efterleve Loven, og denne beskyttede heller ikke ham. Den Snor, som hans Herre sendte ham, eller hans Slaves Tolk, straffede hans Forbrydelser, naar hans Ærgjerrighed gjorde disse Forbrydelser, farlige, eller de ved hans Undertrykkelser bleve utaalelige. De heftige Capitani paa Morea, der nu ledes af samme Grundsætninger, og betragtede Capodistrias som en christelig Pascha, have formodentlig tilskyndet hans Mordere til deres Udaad. Vi have saa ofte udtrykt vor Mening om Grækenlands afdøde Præsident, at det vilde være overflødigt, at gjentage den. Saalænge han under flyttedes af de allierede Magter, viiste han Grækenland unægteligen store Velgierninger; havde hans Ærgjerrighed været ringere, saa vilde han have været den bedste Minister, der kunde findes, for hvilkensomhelst Fyrste, de allierede Magter maatte fundet for godt at vælge til den Græske Throne. Under den ulykkelige Uvished, til hvilken Grækenlands Skjebne er bleven overladt, var hans Regjering til Skade for Landet og til Ulykke for ham selv. I de tolv Maaneder, der ere forløbne, siden Jernbanen imellem Liverpool og Manchester aabnedes, ere omtrent Fire Hundrede og Tredsindstyve Tusinde Personer reiste imellem disse to Byer; et Resultat, der overgaaer Entrepreneurernes meest sange viniske Forhaabninger. Den Sum, som de i samme Tidsrum have modtaget for Passagerer og Gods, beløber sig til 190,000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Constantinopel, den 30te September. (Over Frankrige.)
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Lord Mandeville, der er bleven Sir Robert Gordons Eftermand, som Engelsk Ambassadeur i Constantinopel, havde faa Dage efter dennes Bortreise, Tiltrædelsesandients hos Sultan Mahmud, Lord Mandevilles politiske Grundsætninger ere Sir R. Gordonsaldeles modsatte; Frankriges Venner haabe derfor, at den Russiske Legations Myndighed over Divanet vil vorde mindre. Jldebranden, som blot nogle faa Dage ophørte, er atter begyndt. I Gaar udbrød den igjen i Qvartererne ved Marmora søen; da disse næsten aldeles beboes af Grækere, Armeniere og Jøder, saa har Handelstanden derved lidt et stort Tab. TreArmenieres betydelige Magaziner, en Græsk Kirke, og to meget freqventerede Bagarer ere blevne ødelagte af Luerne.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Et rædsom Hagel=Uveir hjemsøgde Constantinopel den 6te d. M. Haglene faldt paa mange Steder af et Punds Vægt (?). Viin gaardene bleve aldeles ødelagte, baade Mennesker og Dyr bleve mangenstensteds dræbte eller saarede.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Den Tyrkiske Statstidende, der, efter Sultanens befaling, skulde udgives (og allerede før er omtalt), er endnu ikke udkommen, men Planen til den, i det Tyrkiske Sprog, er sat i Omløb.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Vien, den 28de October. Den Østerrigske Regjering har udstædt en Proclamation om Pardon for alle deres Undersaatter i Gallicien, der, efterat have taget Deel i den sidste Krig i Polen, vende tilbage til deres Hjem inden en Maaneds Forløb. Deres confiskerede Eiendom skal da giengives dem, dog forbeholdes tredie Mand, som imidlertid maatte have erhvervet sig lovlig Ret dertil, denne. Officerer og Embedsmænd, der droge til Polen, uden forud at have faaet deres Afskeed af Østerrigsk Tjeneste, ere udelukkede fra dette Amnestie.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Her er man nu overtydet om, at Cholera ikke er eller var smitsom. Derfor skulle den 1ste November førstkommende alle herværende Cholerahospitaler ophæves, og Sundhedscommissairerne, Hospitalslægerne o. s. v. ophøre at fungere. Alle Cholerapatienter af den fattigere Almueclasse skulle herefter optages i det store almindelige Sygehospital i Alser Forstad; de, der ere døde at Cholera, kunne allerede nu, som før, begraves offentligen og paa de almindelige Kirkegaarde, med alle religiøse Ceremonier, hvilket før ikke tillodes, end ikke i Henseende til Personer af højeste Rang. Sex Cholerahospitaler bleve, under hiin Crisis, aldeles ikke brugte, saa ringe var de Dødes Antal i Forhold til Folkemængden, nemlig af 330,000 Jndvaanere, indtil den 24de October og Middagen, ikkun 1860. Alle Cordons imellem Ungarn, Østerrige, Polen og Schlesien, ere ophævede ; ikkun tog nemlig een for Jtalien og een for Tyrol, vedblive, for at be roelige det frygtsomme italienske Folk. Cordonernes Ophævelse har bragt et almindeligt Liv i Handelen; især føres mange Jndustrie= og Luxus=Varer til Ungarn, Gallicien og Russisk Polen.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Napoli di Romania, den 9de Octbr. (Over Frankrige.)
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Da Grækenlands Præsident, Grev Capodistrias, i Morges efter sin Sædvane gik til Kirken, for at bivaane Gudstjenesten, blev han snigmyrdet af to Mænd, der ventede paa ham ved Kirkedøren. Den ene af disse affyrede en Pistol mod hans Hoved, og den anden stødte en Dolk i hans Hjerte. Capodistrias segnede død til Jorden. Snigmorderne vare Constantin og Georg Mauromichaulis; hiin er Broder og denne Søn af Petro Bey, som har været fængslet siden Januar d. A. Constantin blev strax dræbt af Præsidentens Livgarde, men Georg undkom, og søgde Tilflugt, i den Franske Consuls Huus; denne modtog ham, uden at an hans Forbrydelse. Da Consulen erfarede, hvad der var skeet, vægrede han sig ved at give ham Folkets Forbittrelse til Priis, men erklærede, at han vilde udlevere Morderen til Øvrigheden, saasnart denne lovligen opfordrede ham dertil. Senattet forsamlede sig ufortøvet, ifølge den Myndighed, som Congressen, har betroet den, i Argos, og er i dette Øjeblik beskjeftiget med at udnævne en Committee, der skal overtage Regjeringen, indtil Nationalforsamlingens Møde; denne skal uopholdeligen sammenkaldes. Byen er roelig, og Troppernes Chefer have taget alle nødvendige Forholdsregler, til at forebygge Uordener ; ligeledes have Cheferne paa den Engelske og paa den Franske Eskadre føjede forødne Foranstaltninger til at betrygge deres LandsmændeSikkerhed, der opholde sig i Grækenland.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Lissabon, den 12te October. Don Miguel har i Gaar Aftes tilkomst forladt Lissabon, og begivet sig til Queluz, fordi man frygtede farlige Optrin i Hovedstaden. Politiet havde nemlig bemærket, at adskillige Matroser, der hørte til de fremmede Krigskibe, vare gangne i Land, og havde bragt mange Raketer med sig; heraf formodede det, at et Complott existerede, hvis Plan skulde iværksættes den 12te October, Don Pedros Fødselsdag. De høiere Auctoriteter føiede strax overordentlige Foranstaltninger, og Admiral Roza begav sig ufortøver, til Chefen for de Engelske Krigskibe, for at meddele ham sine Bemærkninger. Denne erklærede, at han ikke vidste om noget Complott, og at Jngen, der høre til hans Eskadre, havde taget Deel deri. Derfra begav den Portugisiske Admiral sig til den Franske Chef, som svarede, at de omtalte Raketer var kjøbte af de Portugisere, der havde søgt Tilflugt ombord paa den Franske Corvette, formodentlig vilde de høitideligholde Don Pedros Fødselsdag, hvilket, i en saadan Frastand fra Byen, og ombord paa et Fransk Krigskib, jo gjerne kunde skee. Admiral Roza erklærede derpaa, at Havnebatterierne vilde flyde paa de Franske Krigskibe, naar den første Raket opsteg. Den Engelske Admiral mæglede Forliig.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Berlin, den 2den November. Efterat Revolutionen i Polen er endt, og lovlig Orden og Rolighed gjenoprettet i dette Naboeland, har Hs. Majestæt befalet, at de i den Preussiske Statstidende den 8de December f. A. anmeldte militære Forholdsregler til Betryggelse skulle ophøre, og de til det første, andet, femte og slette Armeecorps henhørende Tropper atter sættes paa Fredsfod. (Af Pr. Staalzig.) Adskillige Contumozanstalter paa vort Monarchies østlige Grændser ere, ved en Forordning af 16de October d. A., ophævede.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Stokholm, den 31te October. Alle Varer, men i Særdeleshed Korn, stige daglig i Prisen, man regner, at vi, inden Foraarets Begyndelse, ville behøve en Jndførsel af fem Hundrede Tusinde Tønder Korn fra fremmed Lande.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Hofkantsleren har anordnet to siskalske Processer imod Redacteuren af Bladet "Medborgaren", Oberstlieutenant Hjerta; den ene fordi han har dadlet Hs. M. Kongens Svar paa den Lykønskning, som en Deputation fra Dalekarlien nyelig bragte, Anledning af den sidste Prindses Fødsel; den anden paa Grund af det i Bladet indført Stykke om Kornlovene. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen, som i nogen Tid har lidt af en Jnflammation i Øinene, befinder sig nu vel Den Svenske Statstidende indeholder Følgende: "Den Autoritet, til hvis Ressort den Svenske Consul i Antwerpen hører, har faaet befaling til at forskaffe Oplysning om de foregivne Jnstructioner, som denne Consul, ifølge nogle offentlige Blade, skal have erholdet. Endskjøndt ogsaa den Svenske Regjering har undertegnet den Wienske Congressact, har den dog aldeles ikke afslaaet den Belgiske Regjering Noget, og det af den Grund, at den sidste aldeles ikke har henvendt sig til den Svenske, og Jnteforlangt af den Bønderne, der i hele den sidste Sommer, have arbeidet paa Fæstningsværkerne ved Wanæs, ere nu vendte tilbage til deres Hjemstavn. J Begyndelsen af Mai Maaned udgjorde deres Tal 1718, foruden Drenge; da Høsten begyndte, aftog deres Ta efterhaanden. De hjembragte tilsammen en ikke ubetydelig Sum i rede Penge, som de havde sammensparet, foruden hvad de efterhaanden have sendt til deres Familier ; og de velsigne Regjeringen, der i Nødens Tid forskaffede dem dette Subsistentsmiddel.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Krigsministeriet har endnu Fonds nok til at beskjeftige et ligesaa stort Antal af Arbeidere i begge de næstkommende Aar.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Udenlandske Efterretninger. Fra Odense meldes den 1ste November, at Veirliget endnu er saa mildt og Vegetationen saa kraftig, at Jordbær o. s. v. blomstre, og at man i Odense, endog i de sidste Dage af Otober, har slukket friske Asparges. - Fra Aalborg berettes den 29de October, at Veirliget i denne Egn udmærker sig ved en besynder, lig Mildhed, 10 a 14 Graders Varme, under ideligt Regnsky og undertiden heftige Vindstød, den 28de October om Morgenen, Kl. 5 - 7 med Lynild og Torden, uden at Luftens Temperatur derved blev afkjølet. - Fra Mariboe, den 1ste November, Veirliget er særdeles mildt, og Vinterkornet, saavel Rug som Hvede, staaer i frodig Vext.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
J Altona vare indtil den 3die Novbr. 22 Jndividuer angrebne af Cholera, 3 helbreddede og 18 døde. J Flække Wedel er et ungt Menneske og i Landsbyen Eidelstedt en Bonde, kone død af Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Kjøbenhavn, den 8de November. Brevposten fra Hamborg ankom ikke før i Gaar Middag Kl. 12 3/4. - Den extraordinære Brevpost fra Hamborg var ikke ankommen, da Redactionen, forgiæves oppebiende den, sluttede Statstidenden.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Hs. Majestæt Kongen har Allernaadigst behaget at udnævne til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse, under 31te August sidstl., Premier=Lieute nant Lind af Søe=Etaten, og under 4de Septbr. næstefter Kammerjunker Ludvig Vintent Hein, Gouven neur paa Kysten af Guinea; samt at benaade med Dannebrogt mændenes Hæderstegn, under 4de Septbr. sidstleden Underofficeer, Malm og Constabel Jens Kjøge, begge af Garnisonen paa Kysten af Guinea, og under 1ste October næstefter Forpagter og Forligelsescommissair Jon Sigurdson paa Bøyverstader under ØefjordeSyssel paa Island.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Det har end videre behaget Hs. Majestæt, allernaadigst at tillade under 21de Septbr. sidstl. Hs. Durchl. Prinds Friederich til Hessen, General, Gouverneur i Rendsborg, commanderende General i Hertugdømmene, Chef for det Holsteenske Infanterie=Regiment, Storcommandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, at maatte anlægge og bære det ham af de Franskes Konge tilstillede Storkors af Æreslegions=Ordenen, og under 10de October næstefter ligeledes at tillade Secondlieutenant Jørgen Peter FrederiWulff af Søe=Etaten, at maatte anlægge og bære den ham tildeelte Ridderdecoration af Æreslegionsordenen.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Da det Kongelige Danske Cancelliet fandt, at det vilde være af Jnteresse at have en bestemt Kundskab om den i dette Efteraar i Sjælland, og Møen samt Lolland og Falster grasserende epidemiske Sygdom, Beskaffenhed og Jndflydelse paa Populationen, tilskrev man samt lige Amtmænd paa disse Øer, om at indsamle og derefter indsende nøiagtige Efterretninger, saavel om Sygdommens Beskaffenhed i de forskjellige Egne af ethvert Amt, som om det Forhold hvori den overhovedet kunde antages at have forøget Mortaliteten, samt om hvorledes Antallet af de Angrebne forholdt sig til Folkemængden i det Hele.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
En saadan Beretning har Cancelliet nu modtaget fra Amtmanden over Sorøe Amt, hvilken Beretning indeholder følgende Resultater :
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Sygdommen, der i Slutningen af Juli og i Begyndelsen af Augusti Maaneder viiste sig som Epidemie, var i Førstningen en bilies theumatisk Feber, der hos nogle Patienter overgik til Typhus og soporøse Nervefebre, men i dens Fremgang og efterhaanden, som Sommervarmen aftog, antog Characteren af en ondarte intermitterende Feber, hvorved undertiden var forbundet apoplectiske og vattersottiske Tilfælde. Disse ere dog ogsaa efterhaanden ophørte og Sygdommen er i den senere Tid blevet for den meste regelmæssig Vexelfeber. Reconvalescenterne kom meget langt somt til Kræfter, og Recidiver af Sygdommen vare hyppige. Af de Døde har en stor Deel været svagelige Personer, især blandt gamle Mænd. Totalantallet af de i Sorøe Amt af Sygdom, men Angrebne har, efter de fra vedkommende Retsbetjente erhvervede Beregninger, der ere afgivne deels i Begyndelsen af October Maaned og deels længere henne i Maaneden, og hvorpaa den af Amtmanden forfattede Hovedberetning grunder sig, beløber sig til 9203; af disse ere 7068 blevne helbredede og 1554 anføres paa Fortegnelsen endnu som syge. Dog bemærker Amtmanden, med Hensyn til Antallet af disse sidste, at, efter de siden indkomne Continuationsberetninger, de endnu værende Syges Antal kun kan antages at beløbe sig til 1400, hvilke næsten alle lide af Koldfeber, hvormed Epidemien synes at ville ende sig, og en stor Deel af disse ere Reconvalescenter, der snart ville kunne ansees som helbredede.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
J det Tidsrum, Sygdommen har grasseret i Amtet, ere i samme 1256 Mennesker døde, men af disse antages blot 706 at være døde af Epidemien. Ammanden anfører, at Sorøe Amts Folkemængde for Tiden udgjør 58,500 Jndividuer. Forholdet imellem de Angrebnes Antal og Folkemængden vil herefter være som omtrent 17 ½ : 100; imellem Antallet af dem, der ere opførste som døde af Epidemien, og Folkemængden, som omtrent 1 1/2. 100, og Forholdet imellem de af Epidemien Angrebne og de af samme Døde, som omtrent 7 3/8. 100. Det maa dog herved bemærkes, at den saavel i Hovedberet, ningen som i de specielle af Underøvrighederne indgivne Beretninger, hvorpaa den er bygget, gjorte Forskiel imellem de Syge, der ere døde af Epidemien, og dem, der ere døde under Epidemien, saa vel grundet den end i sig selv er, dog, efter sin Natur, ikke kan være aldeles nøiagtig og paalidelig med Hensyn til Tallet. Hvad der i Særdeleshed maatte være i Veien for en fuldkommen Nøiagtighed, er, at et ikke lidet Antal udentviver bortrykket inden Lægebielp blev tilkaldt eller tilsendt, saa at en Sagkyndigs Bedømmelse over Dødsaarsagen ikke haves. Det bliver og, ved at gjennemgaae de enkelte Beretninger, sandsynligt, at ikke alle Underøvrighederne i saa Henseende have fulgt samme Regel. Den ellers i sig naturlige og sandsynligviis tildeels brugte Fremgangsmaade, fra Totalbeløbet af de Døde at afdrage et Antal, lige med de Dødes Tal i det tilsvarende Tidsrum i de nærmest foregaaende Aar, kan in casu ikke ganske føre til Maalet, da der i flere Dele af Sorøe Amt ogsaa i de foregaaende Aars Efteraar, og in Specie i de Jurisdictioner, hvor der er størst Forskjæl mellem Tallet paa dem, der ere døde under Epidemien, og dem, som antages døde af Epidemien, have hersket temmelig udbredte og ondartede Febersygdomme, hvorved et usædvanligt Antal Mennesker blev bortrykket. Jmidlertid er det vist, at ikke alle de Dødsfald, som ere passerede under Epidemien, kunne tilskrives denne, og, naar man, efter almindelige Forhold, antager, at den ordinaire Dødelighed i et Tidsrum af 2 a 3 Maaneder, hvori Epidemien har varet, vilde have været circa 1/2 pCt. af Folkemængden, saa kan Totaltallet 1356 nedsættes til 1000, der, fordeelt paa en Folkemængde af 53,500, giver omtrent 1 1/3 pCt. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Fra den 22de til den 28de October ere sexten Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til britiske, 4 til hollandske og 3 til danske, norske og svenske Havne; 1 til Bremen; begge de øvriges Bestemmelsested var ubekjendt
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere 1. Af Cholera. og 2 Af andre pestattige. a) Hamborg. Sygdomme. b) Altona. a) Constantinopel. c) Aabo b) Algier. a) Hangs udd. c) Tunis. e) Helsingfors ) i Finland. 4, Marocco. f) Viburg e) Smyrna. g) Stettin. f) New Orleans. h) Reval. 3) Øen Candia. i) Kønigsberg. k) Elbing. 1) Memel. m) St. Petersborg. n) Kronstad. o) Danzig. p. Archangel. g) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre:
Berlingske Tidende, 1831-11-08
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav b) Alle øvrige preussiske Havne. c) Alle mecklenborgske og lybekske Havne. d) Alle øvrige holsteenske Havne. 2 Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankom mende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 6te November 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning, Kjerulff. Hopp. Steinmann.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Skibstod.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Barom. Ther 30 October 28, 2. 4, 9, 9 Varme. 3. 28, 3. 5, 10, o S. V. 1 Novbr. 28 2. 6, 11, o -S. V. S. V. N. V. 5 27, 9. 2. 4. 5 - S. V. Ved en stille og roelig Død Natten til den 4de dennes, endte min Svigen Binde Clarissa Kierull, født Alsing, Enke efter min forhen afdøde Broder, Præsten Carl Kierulf, sin jordiske Løbebane. Med sielden Taalmodighed udholdt hun fine mange Lidelser, og Enhver, som kiendte hende, savner hendes tidlige Bortgang. Kiøbenhavn, den 7de Novbr. 1831. H. Klerult, Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1831-11-08
Auctioner. Jnsdagen den 9de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. lader Arvingerne efter afgangne Øltapper Andreas Lindstrøm anden Gang ved offentlig Auction opbyde, og saafremt antageligt Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge: Huset Nr. 30 i store Kannikestræde, udi Klædeboe=Qvvarteer her i Staden. Denne Eiendom, som er assureret for 6,600 Rbd. Sølv, bestaaer af: et Forhuus paa 5 Fag, 3 Etager høi med Qvist over og Kjælder under, en Sidehuus paa 4 Fag og et mindre dito, m. v. Det bemærkes, at der paa første Prioritet i Huset indestaaer 2740 Rbd. Sølv af offentlige Midler, at der strax ikkuns skal udbetales 1000 Rbd. Sølv, hvorimod Resten af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Huset paa moderate Vilkaar. Auctionen afholdes paa 1ste Sal i Huset, og AuctionsConditionerne samt de Eiendommen vedkommende Adkomstbreve m.v., ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede, boende i Snaregaden No. 11, 1ste Sal, om Formiddagen til Kl. 9 og Eftermiddag Kl. 3 til 2. C. M. Winther, Archivarius.