Berlingske Tidende, 1835-08-25
Et Skib, der havde bragt 400 Mand engelske Hielpetropper til Santander, er kommet tilbage til Falmouth med Efterretninger fra hiin Plads. Commodore Henry havde nylig indbragt der en carlistisk Skonnert som god Prise. Den christinske Befalingsmand i Santander har den 1ste d. M. ladet fem franske og tvende polske Officerer skydes; de vare landede paa Kysten, hvor de løbe vildt, og havde derpaa hos en Bondekone erkyndiget sig om DoCarloss Hovedqvarteer, og vare af hende blevne forraadte til den christinske Garnison. – Man fortæller om det engelske Skib Ringdore, at det i Nærheden af Bilbao var blevet beskudt af Carlisterne og havde faaet een Mand dræbt. Nordamericanske Aviser af 25de Juli ere indløbne fra Rew-York, og beskjeftige sig især med Slave-Emancipationen. Mange Blade yttre sig mod denne Forholdsregel og paastaae, at derved ville de fleste Stater, i hvilke Slaveriet endnu bestaaer, falde i Regernes Hænder, og ingen Blank vilde længer kunne leve der. J de fleste nordamericanske Stæder foranledigede dette Spørgsmaal betydelig Bevægelse, og i Philladelphia havde det vakt nogle tumultuariske Optrin. J de samme Journaler fortæller man om en offentlig Diner, der var givet til Ære for Hr. Livingston, den forrige Gesandt i Paris Ved denne Leilighed havde Hr. Livingston yttret sig ubundet over Underhandlingerne med Frankerig, og navnlig, med Hensyn til den, af Deputerede-Kamret opstillede Betingelse for Betalingen af de 23 Millioner, saaledes: Skulde et eneste Ord til Retfærdiggjørelse eller Forklaring virkelig blive forlangt, da vilde det gode Forhold mellem begge Lande være afbrudt, maaskee tilintetgjort. Nord americas Anskuelse angaaende dette Punkt er afgjort. Jfølge Efterretninger fra Jamaica, af 11te Juli, herskede her endnu nogen Frygt for Virkningen af Slavernes Emancipation. Den legislative Forsamling var temmelig uventet blevet sammenkaldt til den 4de August; Øen var dog rolig. De engelske Lorder fortsætte endnu bestandig deres farlige Forretninger, til Trods for Ministrene og Nationen. Om Aftenen den 17de d. M. omstødtes igjen af Tory-Lorderne et af de væsentligste Folke-Principer i Municipal-Reform-Billen. Det har nemlig været en vigtig Garanti, at Commune-Raadet ikke alene valgtes af Folket, men at dette Valg fornyedes saa ofte, som det uden al for stor Jnconvenients kunde skee. Men da nu Billens 23de Artikkel kom under Beraadslagning i Overhuset, ifølge hvilken en Trediedeel af Commune-Raadets Medlemmer aarlig skal træde ud og gjøre Plads for ny Valgte, traadte Lord Lyndhurst, som sit Parties Anfører, frem med et Amendement, der foreslog, at en Fjerdedeel af Raadets Medlemmer skulde vælges paa Livstid. Forgjeves forklarede Lord Brougham, forgjeves Lord Melbourne paa sin rolige, men staaende Maade, at dette Amendement ligefrem stred mod Billens Princip, hvilket de dog selv havde billiget, ved Jndrømmelsen af den anden Læsning; at Antagelsen af dette Amendement i den Grad vilde forandre billen, at den aldeles ikke meer vilde passe til de, af Underhuset og Regjeringen billigede Forholdsregler. Efter en lang Debatte blev Amendementet ikke desto mindre antaget med en stærk Majoritet af 126 Stemmer mod 39. Vi erfare i dette Øjeblik siger det sidste Rummer af Courier – at det er udenfor al Tvivl, at Underhuset ikke vil billige billen i den Form, Lorderne have bragt den. Tillige viser en bemærkning af Lord Lyndhurst, at den i Overhuset læste, af Underhuset allerede antagne, Bill, om Ophævelsen af Fængselstraf for nolendt Debitorer, vil blive forkastet af Lorderne. Enhver anden, fra Underhuset der indbragt Bill skal behandles paa samme Maade.