JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Den Keiserlige Armee, som General Beaulien kommanderer, skal være 50000 Mand stærk, og bestaae af 46 Batailloner Infanterie og 36 Eskadroner Kavallerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Fra Ceva melder man under 5 dennes, at man der, saavelsom i Mondovi venter snart et Angreb af Frantsoserne, da de meget forstærke deres Tropper paa Biergene, men at den hyppig faldende Snee nøder dem til for nærværende Tiid at rykke tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Frankfurt, den 26 Martii. Om de Franske Armeer give offentlige Blade følgende Efterretning: Sambre= og Maasarmeen er i en frygtelig Forfatning, og paa første Vink færdig til at maale sig med den stærkeste Fiende. Der ere og saadanne Anstalter gjorte, at der kan altid være Overflod paa Proviant og Fourage. Man forsikkrer, at der ere komne nogle 1000 Heste til samme, og en Mængde Stude skal være underveis. - Naar disse komme, vil Frantsosen lave god Bouillon!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Hvormeget end Feldtogets forventende Aabning synes at kunne sætte dem i Forlegenhed, der besøge Messen her, saa ere her dog en stor Deel fremmede Kiøb, mænd, især fra Kölln, Worm, Aachen og Holland. Dentz, (ligeover for Kölln) den 13 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
De stærke Bevægelser man bliver vaer blandt Frantsoserne, tillade ikke at smigre sig med Fredshaab, men snarere at vente med første Feldtogets Aabning. Ved de paa høire Side af Rhinen liggende Tropper ere for nogle Dage siden uddeelte Feldrequisiter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Wien, den 23 Martii. J Mandags fik vi her ved Breve fra Gallizien den Efterretning, at Russerne skulde have indtaget Fæstningen Choczym, erklæret Tyrkerne Krig, og derpaa rykket længere ind i Moldau; men endnu er her ikke kommet nærmere Bekræftelse derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Berlin, den 29 Martii. J Anledning af det Kurmarkiske Kammers Forestilling om Tilladelse til at udføre Hvede, er befalet nøie at undersøge i denne Provints, hvorvidt det har sin Rigtighed med den angivne Forraad, samt hvad Provintsen selv kan behøve indtil October Maaneds Udgang; Paa Resultatet af disse Undersøgelser vil det ventelig beroe, om nogen Udførsel bevilges eller ei Konstantinopel, den 25 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Ganske uventet ere Urolighederne i Widdin faldne ud til det Ottomaniske Riges Fordeel. Oprørerne have, paa Storvizirens Jntercession, faaet Forladelse imod at betale en Pengemulkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Stokholm, den 22 Martii. Til at bestride Søendrustningerne for dette Aar en der befalet Statskontoiret at holde 346000 Rdl. Spec. i Beredskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Kiøbenhavn, den 29 Martii. Den Keiserlig Kongelige overordentlige Gesandt her ved Hoffet, Græve von Ludolph, har i vore offentlige Blade advaret Publikum at tage sig i Agt for et Menneske, der under det falske Navn, Græve af Fyr stenberg, foregiver at have tjent i den Keiserlig Armee, og foreviser desuden en Attest fra FeldmarskalGræve af Clerfalt, hvis Underskrivt er falsk. Den for nogen Tiid siden givne Ordre, at de lette Tropper i Kastellet skulde kantonere i de nærmeste Landsbyer, saalænge Exerceretiden varer, for at giøre Plads for de Nationale, er blevet igienkaldet, siden det medførte adskillige Vanskeligheder, og derimod er der paa anden Maade sørget for at skaffe de Nationale Quarteer i den Tiid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
I Gaar Aftes var der stort Bal hos Hs. Kongelige Høihed Arveprintsen, som ikke allene de samtlige Kongelige Herskaber, men og mange af Rangen bivaanede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Kammerherre Moltke i General=Toldkammeret og Konferentsraad Kofod i General=Postamtet ere udnævnte til Medlemmer i Postpensionskasse=Direktionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Fridericia, den 8 April passerede Skippere. Dato Skippernes Navne hvorfra hvorhen. H. P. Schach Kiøbenhavn. Colding. H. J. Jensen Bogense, Assens Middelfart Drammen. 7de Hans Wils Claus Jensen Sønderborg Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Anecdote. En smuk Tienestepige havde en Guldring med en stor Demant i paa Fingeren, hvilken faldt en Fremmed i Øinene, der var kommet til at besøge hendes Madmoder. Da Manden, efterat Pigen var gaaet ud, yttrede sin Forundring derover, forsikrede Konen i Huset ham, at Steenen var ægte og af stor Værd. Nei Madame, svarede Manden, lader os for Pigens Æres Skyld troe, at Steenen er uægte, thi er den ægte, saa er der uden Tvivl ikke meget godt ved Pigen. En Amtmand havde ladet sig afmale til Hest, men Maleren havde glemt at give ham Handsker paa. Da et Par Bønder en Dag kom i hans Stue, hvor Skilderiet hængte, betragtede de det meget nøie, og tilsidst sagde den ene: Hvad vil det vel sige, at han ingen Handsker har paa Kan Du ikke begribe det, svarede den anden; han har jo altid Hænderne i vore Lommer, Ved Tallotteriets 603 Trækning i Altona, udkom Nr. 70, 27, 24, 21, 45.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Avertissements. Oplysning om Lygters Indretning, som uden Fare kan bruges i Stalde, anlediget ved de projecterede Lygter i denne Avis af 1ste April d. A., under Bogstavet M. Norfatteren til denne Lygte, sætter i Tvivl, at ufor" agtig Omgang med Lygter har gjort stor Skade, paa saadant er ikke at tvivle. - Blev Forsigtigheds Regel iagttaget, existerede ingen Jldebrand, - Lynild straalen blev da det eneste Tilfælde, hvorudi ingen haver Deel. Det er derfor godt, at Kundskaben og Lygters Jndretning er nu bragt til den Fuldkommenhed, at Publicum kan være tryg med deres Lygter for Fare, endog naar en Karl, gaaer ud af Loe og Stald, paa Naturens Vegne. Efter Brand=Anordningerne er Træe lygter forbudet at bruges, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet - Hvorledes skulle da en Træelygte kunde indrettes i Overeensstemmelse med Brand=Anordningernes Denn, der til Model og Forskrift, er indsadt paa AdresseContoiret, viser just det Modsadte, hvoraf altsaa sees at Forfatteren, endnu magler meget i den Kundskab som udfordres til Lygtemager Professionen. Jmod denne projecterede Lygte, har jeg dette at erindre, som jeg indstiller til Publicums Omdømme: at det indrettede Lysefoutteral sætter Lygten for Jldebrand i Fare, beviser jeg hermed Thi naar Foutteralet til Lyset er af Blik, og Piben, hvorudi Foutteralet sættes, er og saa af Blik, saa følger deraf, at Blik imod Blik er glat og derfor letteligen kan omfalde, hvorved heele Træemaskinen, staaer Fare for Jldebrand. Jmidlertid maae jeg endnu lægge dette til, at indbemeldte Slangefoutteral, er ingen nye, men en meget gammel Opfindelse, som allene har været brugt af Herskaber udi deres Reise=Kareters Lygter. At der bruges endnu, tvertimod Anordningerne saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, Træelygter, kan af de aarlige holdende Brand Syens Forretninger udvises, i Særdeleshed, naar de ved Forretningen blev foreviist altsaa giør Slangefoutteralet den eneste Forskiel i mellem de gamle og nye Lygter. Derimod vil jeg have det respective Publikum, i Særdeleshed Aulsmænd i Kiøbstæderne og paa Landet, der bruge Lygter i Stalde og Loer, recommanderet en Blikygte, af ordentlig Størrelse (hvad enten derfor er sadt Glas eller Horn, er uden Forskiel, og naar Piben til Lyset holdes reen saa at Lyset kan staae paa Bunden, saa forsikrer jeg at og Lyset end brænder i Piben til sidste Tand, kan dog deraf ingen Skade foraarsages. Og til saaadanne Lygters Forfærdigelse vil jeg have mig recommanderet. G. Mejer. Fridericia den 8 April 1796. Blikkenslager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Mandagen den 25de April næstkommende, om Formiddade gen Kl. 10, bliver paa Fridericia Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gulde og Sølvtoi (og deriblandt nogle Medailler) saa og Meubler og andre Effecter, saasom Kanopeer, Stole, Borde, Sænge og Sængeklæder, Gangklæder, nyt Damaskes Dækketøi, nye Mussetiner og Musselins Tørklæder m.v.; hvorover trykte Cataloger ere at bekomme paa Bogtrykkeriet og hos mig Underskrevne. Lysthavende ville behage at mede bemeldte Tid og Sted. Fridericia den 26 Mart. 1796. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Tvende Heste, en sort og en rød, som af Under Consumptions=Betienten Jens Gertsen, bleve antrufte den 8de d. M., efter Solens Nedgang, i det saa kaldte Øxenrade i Hindsgavls Skov, hvorfra de skulle være udsmuglede til Holsteen; men som Vedkommende, da Betienten nærmede sig, af Frygt for Følgerne, lode løbe, ere nu opbragte til dette Steds Toldkammer, og efter det høi Kongelige General Told, kammers Ordre af 19 Martii d. A. ved offentlig Auction bortsolgte den 22de d. M.; hvilket herved bekiendtgiøres til Eiermandens Efterretning om han, inden den i Forordningen af 18 April 1792 bestemte Tid af 4 Uger, drister sig til, lovlig at paatale Anholdelsen. Middelfart Toldkammer, den 25 Martii 1796. Saxtorph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Told= og Consumtions Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-08
Paa den nye Udgave af Repertorium for Fædrelandets Religionslærere, som ventes fra Pressen strax efter Paaske, modtages Subskription hos S. H. Bek, Fuldmægtig paa Toldkammeret i Veile, som ogsaa har paataget sig Distributionen, af dette Skrivt i Naboe=Egnene. Sil Efterretning for samtlige Arvinger, Credi= og DebitoL. toret efter afgangne Hr. Ancher Borch, forhen Sognepræst for Ringgive, Gadberg og Lindehalle Menigheder bekiendtgiøres: at en Skiftesamling i Stervboet foretages den 27 April førstkommende i Ringgive Præstegaard. J. R. Schiøth. Veile, den 26 Martii 1796. Provst i Nørvangs Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Franken, den 19 Martii. J offentlige Blade finder man følgende Skrivelse fra de Tyrkiske Grændser, Man læser paa nogen Tiid meget om Tyrkernes Krigsrustninger, og især om et Korps paa 4000 Mand, der underrettes af Europæer i alle Taktikens Kunster. Jeg vil her meddeele Dem, hvad jeg som Øievidne veed derom: Det er vist, at Storsultanen, strax efter den sidste Krig med Rusland alvorlig befalede, at Janitskarerne skulde oplæres i den Europæiske Krigskunst. Neppe var det bekiendtgjort, førend en Mængde af Ludvigsriddere, samt Engelske, Svenske, Jtalienske, der havde før tient i Armeerne, strømmede til Konstantinopel, for at give Underviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
En Fransk Officeer, der alt længe havde staaet i Sultanens Gunst, havde udkastet Planen dertil; den bekiendte Renegat Murray virkede med ham, og Artillerivæsenet blev strax overdraget denne indsigtsfulde Mand til Forbedring, saasnart han havde antaget den mahomedanske Troe. Men den sædvanlige hindring, indtraf igien. Janitskarerne vilde ikke finde sig deri, ikke, som man almindelig troer, af Foragt mod alt Fremmed, eller af Hæng til visse Religionsmeeninger, men fordi denne Klasse bestaaer af lutter Folk, der tilligemed militair Tienesten ernære sig af alle Slags Kunster og Haandværker, og hvis Næring altsaa maatte lide meget under den daglige Exercering. At bruge Magt var farligt, man valgte derfor et andet Middel. Man hvervede saa mange Mennesker, uden Hensigt til Nation eller Religion, at man deraf kunde formeere et eget Korps. Nogle faae Janitskarer toge Tieneste derved, Resten var Ripsraps. De fremmede Officerer, der skulde undervise dem, giorde først Jn vending mod de viide og tunge Tyrkiske Buxer, og bragte det saavidt, at man lod giøre et Slags Ungerske Buxer til de ny Soldater. Det holdt endnu haardere med Turbanen; dog maatte ogsaa denne vige for et mindre Hovedskiul, der beholdt samme Form. Fødderne bleve halv bestøvlede, og den øvrige Beklædning blev endnu efter Tyrkisk Snit. Men nu fik de en Europæisk Flint med Bajonet og Patrontaske. Den Tyrkiske Sabel bar de tillige i Bandelier, beholdt deres Knive og Pistoler, ligesom forhen, og nu begyndte Exerceringen. Man kan let tænke, hvor latterlig en Figur de i Begyndelsen gjorde ved at marchere og exercere. Lærere og Tilskuere maatte lee, og den største Deel af Rekrutterne stemmede selv i med, naar de saae paa hinanden. Efterhaanden gik det dog bedre med enkelte Partier. Men de forskiellige Nationers Officerers indbyrdes Misundelse, da enhver vilde exercere efter sit Lands Brug, lagde snart Hindringer i Veien. Til Slutning foreenedes de dog, og da de Franske vare de fleeste, beholdt deres System Overvægten. Man exercerede nu meget flittig. Det var et vanskeligt Arbeide at bibringe Asianerne, hvis Gang ikke er Biørnens uliig, de Franskes Lethed. En af Lærerne vilde engang bruge Stokken, men Soldaten trak strax sin Kniv, og havde dræbt Officeren paa Stedet, hvis de andre ikke havde kommet ham til Hielp. Tyrken blev vel henrettet, men Viziren forbød dog tillige at bruge Stokken. Det gik altsaa meget langsom med disse ny Soldaters Underviisning, af hvilke jeg ofte har seet 8000 Mand Infanterie og 500 Artillerister exereere. Da jeg forlod Konstantii, nopel, var Infanteriet endnu saare middelmaadigt; men Kanonererne viiste dog nogen Lyst til at lade sig afrette til Artillerietienesteen. Men da man siden hiin Tildragelse med Stokken ikke kan vente nogen Disciplin eller egentlig Subordination, saa kan man let tænke, at dette Korps aldrig vil opnaae nogen Fuldkommenhed; thi naar Exerceringen var er dem forlænge, knurre de, og man maae da lade dem gaae, for ikke ganske at betage dem Lysten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Petersburg, den 26 Febr. Jndførselen i forrige Aar hertil beløb sig til 22. Millioner, 839732 Rubel og Udførselen 30 Mill. 688168 Rub. Antallet paa de Skibe, der gik herfra, var 917, af hvilke 101 gik til Lybeck, 36 til Danmark, 50 til Preussen, 32 til Sverrig, 15 til Portugal, 15 til Hamburg, 14 til Jtalien, 12 til Rostock, 10 til Spanien, 6 til Bremmen, 1 til Gibraltar, 1 til Belfast, 529 til Engeland og 42 til Amerika.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Danzig, den 18 Martii. J dette Øieblik kom en Staffette hertil fra Berlin med den behagelige Efterretning til Kiøbmandskabets Kommittee, at Forraaden af Hvede og Erter i Danzig, Kønigsberg og Memel, saavelsom og den Hvede, der beviislig kommer fra de Russiske Provintser, maae ubehindret udføres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Siden den sidste Posts Afgang have vi igien Tøe og smukt Veir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
London, den 25 Martii. Den fra Vestindien forventende Koffardieslaade er ikke endnu ankommet, skiønt man for nogle Dage siden har seet den i Plymouth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Den over Paris ankomne Efterretning om Freds rygter i Basel har igien bragt Actierne til at slige, I et her udkommet Skrivt over Politiet i Hovedstaden tales der, foruden andre Forbrydelser, hvorunder Staden lider, ogsaa om det falske Myntvæsen, der ikke allene eftergiør engelske Mynter, Guineer, Kroner, Skillinger, o. s. v. men og falske Louisd'orer, halve Johannes, franske halve Kroner, og adskillige nederlandske og tydske Mynter, ja endog Zechiner og Pagoder. Guineerne, som ere af Guld blandet med slet Metal, ere i Værdie kun 8 til 9, høiest 14 Skilling, men i Vægt og Arbeide næsten fuldkommen ligemed de ægte. Guineerne med det Aarstal 1793 ere de bedrageligste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Paris, den 25 Martii. Kaperen Hevnen har opbragt 5 Priser til Havre, og skikket 4 andre andensteds hen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Man taler og Fred med Sardinien, som noget, der ikke skal være langt borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Den sidste Frost har i nogle sydlige Departementer, ødelagt Oliverne. Kours paa Hamburg 40000 til 42000 i Assignater. Louisd'oren 6000 L. i Assign. 179 L. i Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Brussel, den 28 Martii. Efter de sidste Breve fra Luxemburg gaae der endnu stedse stærke Transporter af Artillerie og Munition fra de Franske Fæstninger herigiennem til Rhin og Mosel Man siger, at der ved Lüttich oprettes et Reservekorpsaf 25 til 30000 Mand, og at ligesaa mange skulle samles ved Luxemburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
J Overgaars gik mange Vogne med Geværer til Sambre= og Maasarmeen, og efter dem fulgte endeel med Brændeviin, Viin og Rum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Jtalien, den 20 Martii. Uagtet Fredsrygterne vedblive begge Armeer at forstærke sig, og nærme sig hinanden alt meere. Genueserne synes meget bestyrtede over de Bevægelser, der foregaae saa nær ved dem. Østerrigerne staae med en betydelig Magt i Possuolo ved Novi, og man slutter deraf, at de have i Sinde at borttage Gevi, saasnart de meerke, at Frantsoserne ville bemægtige sig denne Fæstning. Frantsosernes Begiering, at forstrække dem 30 Millioner, have Genneserne afstaaet; dog troer man, at de ville laane dem 5 eller 6 Millioner, for ikke at støde dem alt for stærk, da Pengemangel let kunde drive dem til Voldsomheder. Langs med Kysten fra Savona til Vintimiglin, og langs med Linien paa Biergene fra Savona til Melogne anlægge Frantfoserne stærke Forskandsninger, og besætte dem med Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Genun, den 15 Martii. At den Franske Flaade er udløbet fra Toulon, er urigtigt. Den fattes Matroser, og endnu meere Levnetsmidler, saa den endnu neppe kan løbe ud i en Maaned. Den Franske Armee i Kiviera lider og Mangel. Den Franske Kommissair har derfor borttaget alt Korn i Egnen, og lovet at levere det igen in Natura, saasnart der komme ny Transporter fra Nizza, Ved at undersøge det angivne Forehavende, at myrde Paven, er man kommet efter, at det var kun en Opdigtelse af Barberen, for at skrække Hans Hellighed. Til Straf derfor bliver han forviist de Payelige Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Basel, den 23 Martii. For nogle Dage siden er Legationssecretair Bacher, reist herfra, nogle paastaae, at han er reist til Paris, og det angaaende Fredsunderhandlinger fra Østerrige. Man vil slutte dette af hans mange Konferentser med den Keiserlige Gesandt, hvilke dog egentlig skulle gaae ud paa Krigsfangernes Udvexling. Man vil og her have Efterretning fra den Piemontesiske Armee, at der kort efter hinanden have meldt sig 2 Franske Kommisfarier ved samme angaaende Fredsunderhandlinger, af hvilke den sidste skal have foreslaae tremmelig antagelige Vilkaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Frankfurt, den 24 Martii. Breve fra Neustadt forsikre, at i Landau tømmes Magazinerne, uden at man kan angive nogen Aarsag, dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Jourdans Armee skal nu være 120000 Mand stærk, og deraf skal de 25000 Mand være Kavallerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Kommissarierne i Koblenz have faaet Befaling ikke at anlægge flere Magaziner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
J Kölln er bekiendtgjort af det Franske Generalitæt og Magistraten, at Rhinfarten fra Holland til Kölln, og derfra over Dent til Overtydskland, frem og tilbage skal være ganske frie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Professor Bergstrasser i Hanau arbeider bestandig paa at giøre sin Signalkunst fuldkomnere. Han har nylig udgivet sit dertil hørende System over den Regel, at regne i det Uendelige med 5 Taltegn, med eller uden Hielp af Ruller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Wien, den 26 Martii. Man slutter for nærværende Tiid af mange Tildragelser, at Underhandlingerne med Frankerige, for at tilveiebringe en anstændig Fred, fortsættes ikke uden Virkning. Deels komme her idelig Kourerer fra vor Minister i Basel, Baron Degelmann, deels synes det at Vaabenstilstanden endnu vil blive forlænget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Fra London ere der i denne Uge komne 2 Kourerer, hvis Depecher maae have været vigtige, siden man hver gang har nogle Timer derefter igien affærdiget en Kon reer derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Fra Petersburg ere og i denne Uge komne Kourerer, om hvilke man forsikkrer, at deres Depecher angaae saavel de nærværende Omstændigheder, som de der endnu kunde indtreffe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Regensburg, den 27 Martii. Fredsrygterne vedvare endnu, og man vil fra en sikker Haand vide, at der skal være sluttet en ny Vaabenstilstand paa 3 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Stokholm, den 25 Martii. J Kobbergruben i Falun er, uden at man hidindtil veed Aarsagen, opkommet en Jldebrand, der ikke har kunne slukkes. J Aarene imellem 1750 til 1760 brændte det der 7 Aar i Rad. Man forsøger alt, for denne gang at afværge en lige Ulykke. De store Jerngruber i Dannemora ere og blevne satte under Vand, i det man stødte paa Kilderne til en Søe; dog skal dette Hul igien lykkelig være stopper, skiønt med en Tønde Gulds Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Kiøbenhavn, den 9 April. Den 30 i f. M. havde den Preussiske Minister, Baron Senft von Pilsaach, sin Antrædelsesandients hos Kongen, og siden hos Kronprintsen og de øvrige Kongelige Herskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Ved det Festin, som Hs. Excellence Græve von Bernstorff nylig gav det her værende Korps diplomatique, var den Russiske Gesandt Baron von Krødner ikke nærværende, allene af den Aarsag, som man troer, at den Franske Republiks Gesandt. Hr. Grouvelle, og var indbudet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Siden den 20 Martii ere 185 Skibe gaaet giennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Her ere gjorte adskillige nye Indretninger til Brandanstalternes Forbedring. J Stedet for de forhen brugelige smaa Vandtønder har man dem nu fire Gange saa store, og de føres paa Karrer med 2 Hjul. For at kunne fylde dem med Vand, har man maattet anlægge høie Pomper i de fleeste Gader, hvilket ikke just giver det smukkeste Syn. Enhver Sprøite har faaet 2 Kar, hvoraf den ene har Kommunikation med Sprøiten, og begge Karrene ligeledes ved hverandre. Da enhver Vandtønde med de dettil hørende Kar koster henved 70 Rdlr. og der forfærdiges omtrent 140 af dem, saa fordrer denne Indretning en betydelig Sum, som Hs. Majestæt, efter Sigende, vil forstrække, og siden lade repartere paa Borgerskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
De seneste Breve fra Paris melde som tilforladeligt, at nu ogsaa Charrette er, i Følge en til Directoriet indløben officiel Beretning, bleven fanget, og at hans Skiebne ufortøvet vil blive den samme som Stof slets.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Fridericia, den 12 April passerede Skippere. Dato Skippernes Navne hvorfra hvorhen. J. M. Lund. Middelfart Kiøbenhavn Lars Pedersen Kiøbenhavn Colding. Hans Claussen Christiansand Flensborg, 10de A. Mortensen Friderichstad dito 11te T. Hansen. Mosse. dito ulykkelig Hændelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
Ved den herværende Klæde=Fabriks Valkemølle i Greis Sogn tildrog sig i Løverdags Aftes Kl. henimod 9 det Uheld, at Møllerens Kone ved Kornmøllen, som gik ud at hente Vand, faldt ud og kom under Hiulet, hvor hun blev forknust og døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-04-12
En ung Søekadet ved Navn Holm, gik for nogle Dage, siden mod Aften op paa det i Kiøbenhavn værende rundeTaarn, og styrtede sig ned, efterat han havde lagt Hat og Sidegevær fra sig, hvorved han forslog Hovedet og døde paa Stedet. Aarsagen dertil meenes at være, at han ved Exammen ikke havde faaet den Karakter, han ventede,