Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-20
Siden Norges Adskillelse fra Danmark, har dette Lands Kornhandel taget en ganske nye Retning, da Udførselen til Norge, som et fremmed Land, ikke længer er fordeelagtig for Danmark, formedelst den høie Jnd- og Udførselstold; men Kornet maa nu udføres til andre længere bortliggende Steder, nemlig Holland, Engeland o. s. v., hvilke Lande fordre renere og bedre Korn end Norge. Naar Kornet kunde blive vel renset, og siden tørret, kunde det udføres med endnu mere Fordeel til Middelhavets Havne og Vestindien. For at opnaae Hensigten, at Bonden kunde faae renset sit Sædekorn, og derved frembringe godt sundt Kjøbmandsgods, burde han opmuntres til at forskaffe sig de saa saare nødvendige Kornrensningsmaskiner, samt Anstalter føies for, at Vedkommende kunde bekomme slige saadanne solide Maskiner i Landet for en billig Betaling. Disse Kornrensningsmaskiner bør være indrettet omtrent som de saakaldte engelske Vindharper, dog med den Forandring, at istedet for de engelske kun har et fast Sold, bør disse have fire løse Sold. To til Rug og to til Byg og Hvede. Disse Sold maa ikke være af Skind, som mange jeg har seet; men enten af Jerne eller Messing traad. Af saadanne Sold indsættes to paa engang i Maskinen i forskjellige Directioner. Vil man derimod have bevægelige Sold, behøves kun to; men de maa være større end ovennævnte. Denne Maskine maa, hvilket er en Selvfølge, være forsynet med en god Vifte. Hjulene, som driver Viften, og det bevægelige Sold, maa være enten af Metal eller Malm, hvilket har mere Varighed end de, der drives med Snorer og Træeskiver. Kron hjulet i en saadan Maskine maa i det mindste være 16 Tommer i Diameter. En saaledes bygget Maskine har da mange Fordele, den er varig, Klinten falder igjennem Soldet og Heiren og Støvet bortviftes. Endnu troer jeg at en saadan Maskine kan befrie Kornet fra de saakaldte Kornsnudebiller (Curculio frumentarius) og de af sammes Larver angrebne og næsten udhullede Korn med den derudi værende Larve. Denne Kornsnudebille er, som bekjendt, meget skadelig for Kornoplagene, og gjør sig især frygtelig som Larve. Kornbillen borer i Enden af et Korn et meget fiint Hul, derudi lægger den sit Æg, hvoraf, efter 8 til 12 Dage, fremkommer en liden rødagtig Larve, der strax begynder at fortære Kornets Kjærne, og vedbliver saalænge, indtil der kun bliver Skallen tilbage. Denne Larve er farligst i Mai og Juni Maaneder, i hvilken Tid Kornet maa flittig kastes og harpes. Saakyndige Mænd have prøvet mange Midler imod dette ødelæggende Jnsekt, men næsten Jngen har endnu svaret fuldkommen til Forventningen. Følgende Midler imod Kornbiller ere blevne anbefalede: At kaste døde Kræbs i Korn hobene, eller Skud af unge Hyld, eller at opløse Salmiak i Vand, røre noget ulæsket Kalk derimellem, og væde Kornskovlen dermed, og flittig kaste Kornet; eller at overkalke Loftet og Væggene to Gange med stærk Kalk; thi Kalken kunne Jnsekterne ikke fordrage. Meget vanskelige blive dog disse Biller at udrydde, hvor de først have faaet Jndpas, da de taale en Kulde til 70 Grader Reaumurs Thermometer, og en Hede, som grændser til kogende Vand, uden at døe. Jeg er egentlig veget fra min Plan, da det ikke var om Kornbiller, men om Maskiner, jeg vilde skrive. At forbemeldte Kornrensningsmaskiner ere meget nyttige, er indlysende nok, men Spørgsmaalet er, hvorfra faaer Bonden saadanne Maskiner, for billig Priis, da Jngen endnu hidtil, saavidt mig er bekjendt, i Sjælland, Fyen og Jylland forfærdiger saadanne Maskiner, med Sold og Messing og Jerntraad, uden at man skal kjøbe dem fra Ulandet, og da koster en saadan Maskine, foruden Fragt, 35 Specier, der er da kun faa Bønder, der have Evne til at forskaffe sig slig en Maskine. Jeg vover derfor at opkaste følgende Spørgsmaale: J. Hvorledes skal Bonden kunne blive forsynet med forbemeldte Slags Kornrensningsmaskiner for en billig Betaling, naar enten hele Maskinen, eller dens vigtigste Dele, skal forskrives fra Udlandet, 2. Kan man nogensteds i Danmark bestille og faae saadanne Maskiner for en billigere Priis end de, der ere forfærdigede af Fremmede, og dog af samme Godhed, og hvad bør og kan der virkes til dette Maal, Disse Spørgsmaale ønskes besvaret af en saakyndig Mand. Assens, den 22de Februari 1821. H. Rasmussen, Lærer ved Borgerskolen og Bestyrer af Jndustriskolen sammesteds.