JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Politiske Nyheder. Portugal. Skibet Sarage, der har forladt Lissabon den 9de og Oporto den 13de Juni, medbringer Lissabonner Chronica, hvori officiel meldes, at det var den 1ste Juni at Dom Miguel gik ombord ved Sines paa den engelske Fregat Stag. Ved hans Jndskibning, blev der gjort et uventet Angreb paa hans Liv. Dom Miguel gik nemlig, ledsaget af Fregattens Captain, og den engelske Gesandtskabssecretair Hr. Grant, ned til Strandbredden, da en Mand sprang frem fra en Klynge Mennesker og søgte at myrde ham, men det lykkedes den engelske Captain at kaste den Angribende til Jorden, og Jndskibningen gik for sig, uden videre Uhæld. Et andet Skib laae færdig, for at modtage det miguellistiske Følge. - J Lissabon selv, var det kommen til urolige Optrin, paa Grund af Folkets Forbittrelse, som ville hævne sig paa sine forrige Undertrykkere Miguellisterne; hvilket havde foranlediget en Proclamation fra Ministeren fordet indenlandske Departement, hvori han i Regentens Navn beklager sig over de Excesser, der i de senere Dage var bleven forøvet mod nogle Personer der i Staden; og han erklærer at Præfecten har taget saadanne Forholdsregler, der ville forebygge videre Uroligheder. JFølge de sidste Beretninger fra Lissabon, ventede mange Carlister i Aldea-Gallego paa at blive indskibede, Jndvaanerne vare meget forbittrede paa dem, og 4 af dem skulle være dræbte eller saarede. Jnsantinden Donna Jsabella Maria var ankommen til Lissabon, Spanien. Til Paris var en Coureer ankommen den 21de Juni fra Madrid, hvilken Stad han havde forladt den 12te, de medbragte Depescher berette: at Cholera var udbrudt med temmelig Heftighed i Zeres, Malaga, Alicante, Andvar og i Sevilla; denne Efterretning havde opvakt megen Forskrækkelse i Madrid, og Hoffet og de fremmede Diplomater havde som en Følge deraf, trukket sig tilbage til Aranjuer, og det hedder at de Cortes=Forsamling skal ikke finde Sted i Hovedstaden, men i et nogle Mile fra samme liggende kongelig Slot. Fra de spanske nordlige Provindser erfarer man, at det endnu ikke var kommen til noget afgjørende Slag mellem Quesada og Jnsurgenterne, derimod skal Castors Jnsurgentbande i Biscaia, have nedlagt Vaabnene, og overgivet sig til Dronningens Tropper paa Naade og Unaade; det hedder ogsaa at Levningerne af Marquis Valdespinas Corps, 150 Md. stærk, ville indskibe sig Der skal være andraget for det spanske Regentskabsraad, om igjen at ophæve det Decret, som berøver Don Carlos hans Titler og Værdigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Schweitz. Tydskland. Flere af de tydske til Schweitz grændsende Stater vedblive at fordre af Schweitzer=Forbundsdag, at de til Schweitz ankomne Flygtninge i Anledning af Angrebet paa Frankfurth, og Andre, som i Schweiz medvirke til Tydsklands Foruroligelse, skulle bortvises derfra, og naar dette ikke skeer, vil en Grændse=Spærring fra flere Stater finde Sted; og denne er allerede iværksat, da Privat=Efterretninger fra det Badenske melde: at det der er forbudet, at sende Vahre, fra Schweitz i de tydske Forbundstater, ja end- og Transitten til Rusland og Preussen er spærret; og Schweitser algem. Zeitung melder under 19de Juni, at ingen Schweitser, som ikke er forsynet med Pas fra den østerrigske Gesandt, kan mere passere Grændserne, men alle blive uden Hensyn til Personen tilbageviste. Det synes som om man vil anvende endnu kraftigere Tvangsmidler mod Schweitz, og at Tropper have til dette Øiemeed allerede nærmet sig Grændsen. Den Badenske Gesandt Hr. Düsch har forladt Zürich, og man siger at den russiske, preussiske og østerrigske Gesandt have faaet befaling fra deres Hoffer til at forlade Schweitz. Det synes at være høist sandsynligt, at dette er det første Skridt til en almindelig europæisk Krig, thi Frankerig kan ikke tillade en saa peremtorisk Jndblandelse af de fremmede Stater i Schweitzes indre Anliggender, og det staaer ikke i den schweitzerske Forbundsdags Magt at bevilge de tydske Staters Forlangende, da de fleste Staters Deputerede vel neppe ville give sit Samtykke dertil. – Fra Wien, meldes under 13de Juni, at Conferentsen. var bleven sluttet Aftenen før, og alle Medlemmer havde begivet sig til Fyrst Metternich for at undertegne Slutningsprotocollen, de afsluttede Puncter ville nu snart blive offentlig bekjendtgjorte. Om Tyrkiet vare paa Wiener Børs mange Rygter i Omløb, og det heed, at engelske Krigskibe havde viist sig paa Høiden af Dardanellerne,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Engeland. Sielden har en Seierherre faaet sin Seier saa slet gjengieldt, som Admiral Codrington. Kampen ved Navarino den 20de October 1827, paadrog ham den Gang hans Regjerings Utilfredshed, og megen Dadel i Parlamentet, og alle hans Bestræbelser for at forskaffe de Officerer, Soldater og Matroser, som havde tjent under ham ved Navarino, deres Tilkommende, eller kun en billig Godgjørelse for deres Tab, have hidindtil været forgjeves. Den 18de Juni ansøgte Admiral Codrington efter 6 Aars Forløb igjen Underhusets Beskyttelse for hans Kampbrødres, Fordringer, og da kun en eeneste Stemme: en Admiralitetslord talede derimod, saae Ministrene sig ogsaa endelig nødsaget til at opgive deres deres Modstand mod Admiralens Motion.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Coureren melder, at Regjeringen har i Sinde at stifte en nye Colonie i Australien, dette skal være den nye Colonial-Minister Hr. Spring-Rices første Arbeide. Fra Captain Bach, som commanderer Nordpol-Expedition i det nordlige America til Lands, ere Breve af 7de December f. A. indløbne, han var om Sommeren trængt 109 Mile frem fra BathurstJndløbet. Fra New=Børk havde man Efterretninger, som naae til den 24de Mai, Striden om Banken vedvarede endnu med megen Hæftighed. Fra Mexico hører man, at 300 Udvandrere af begge Kjøn, have forladt denne Stad, for at stifte en nye Colonie i Californien. J Peru var en nye Revolution udbrudt, og Udgangen af Kampen lod sig ikke forudsee, dog havde Regjeringsarmeen seiret i een Træfning. – J Equador rustede man sig paa begge Sider, saavel Præsidenten Flores, som hans Modstander, af alle Kræfter, en alvorlig Krig truer med at udbryde der; de rigeste Familier vare flygtede til Pern, og Handelen stod ganske stille. (Hb. n. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Blandinger. Paa de joniske Øer foretager man store Udrustninger til et Tog mod Tripolis, det skal være den engelske Regjerings Hensigt, at oprette en Coloni paa den africanske Nordkyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Den kgl. engelske Kutter Lapping har den 16de Juni paa Høiden af Lincolachire taget et fransk Smugler-Fartøi, som havde 6000 Pd. Tabak ombord og en Besætning af 7 Mand: 3 Engelændere, og 4 Franskmænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Fra Alerandrien meldes, at Mohamed Allihar i Sinde at foretage en aldeles Forandring med Hensyn til Handelen; han vil opgive alle sine Monopoler paa Landets Producter (med Undtagelse af Mocka Bomuld) og istædet derfor indføre passende Told.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
J Cette har den 8de Juni raset en stærk Storm hvorved af 9 Fartøier, som ved Udløbet af Havnen, vare beskjæftigede med at bortskaffe Sandet, de 5 ere funne, 3 kastedes paa Klipperne, og det 9de blev buxeret ind i Havnen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Det synes som at Prisen paa Havre vil holde sig saavel i London, som Hamburg, hvor denne Kornsort paa sidste Sted igjen var efterspurgt, dansk Havre solgtes til 22 a 22 1/2 Rdr. Bco. pr. Læst. bestaaende af 24 Tønder; dansk Byg derimod kun til 3 Mk. a 3 Mk. 6 s. Bco. pr. Tønde. Ærter var solgt til Forsendelse til Engelland og noteredes fra 57 a 61 Rthr. Cour. pr. Læst (Hb. Zeit.) Kongen af Neapel, der forventes om kort eller lang Tid at ville lade sig optage i Quadrupel-Alliancen, kom, som bekjendt, meget ung til Regjeringen og forefandt Staten bebyrdet med Gjæld. De Første, han gjorde, var, betydelig at formindske det kgl. Huses Udgivter, og derefter at henvende sin bele Opmærksomhed saavel paa Civil som Militair Bestyrelsen. Det neapolitanske Militair ver for kraftløst og udisciplineret; han øvede det ved alle haande Manoeuvrer, bærdede det ved besværlig Marscher og dannede af de forkjælede qvindagtig Horder sande Soldater. Oftere, end een Gang fra tog han en Officier, som han forefandt sovende paa sin Post, Epauletterne og gav dem til en veltjent Soldat. Man seer ham jævnligen at indelukke sig i sit Bibliothek, og Gienstanden for hans Studium, er da stedse Napoleons Feldttoge, i Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Jndenlandsk. I det Qvartalsmøde, Selskabet for Naturlærens Udbredelse holdt den 22de Mai, fremstillede Etatsraad Ørsted i Anledning af de mange falske Fotestillinger der i adskillige saavel fremmede som indenlandske Blade have været fremsatte over store Forandringer i Solsystemet, som i deres Fortsættelse skulde føre til en Tilstand, hvorunder alle livende Væsner paa Jorden maatte undergaae Resultaterne af de mathematiske Undersøgelser, der vise, at hele Solsystemet befinder sig i en Ligevægt, hvori ingen af de tilsyneladende Afvigelser bestandig vedbliver i samme Retning; men har en høieste Størrelse, c: et Marimum, hvortil de kunne komme, og efter hvis Opnaaelse de atter maae aftage. Han viste, at nogle af disse, ifølge de mathematiske Undersøgelser, vel kunne vare Aartusinder; men at dog deres hele Sum bliver liden i Sammenligning med Hovedstørrelserne. (Dagen.) Dhrr. Capitain N. B. Krossing og Litograph J. W. Voss have anonceret, at skulle udkomme i Begyndelsen af denne Uge, et Parti af Branden, i Hillerød." i Steentryk med Ton, udgivet til Fordeel for de Brandlidte. Exemplaret koster for Subscribenter 9 Rbmk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Hr. Fr. Schaldemose annoncerer en nye billig og correct Udgave af de danske Kæmpeviser, hvoraf Exemplaret ikke vil komme Subscribenterne over 8 Rbmk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Den 17de Juni er i en Have udenfor Kjøbenhavns Nørreport fundet Liget af et hængt Fruentimmer, omtrent 50 Aar gl., simpel klædt; men (Kbh. Adrav.) dog med forlorne Krøller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
En af Blok Tørens Venner, bekjendtgjør i den berlingske Tidende: at Tøren agter at sagsøge den noksom bekiendte Jens Worm for, i et afham udgivet umaadeligen usselt og forvirret Smø. reri: "Leverance til Blok Tøxens Svanesang kaldet, at have udspyet mageløst usandfærdige, fripostige og ærerørige beskyldninger imod Literatus Blok, Tøren og flere, til derfor at bøde efter (Rd. Av.) Lovens yderste Strænghed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Det Stockholmer Aftonblad No. 136, af 16de Os er af Advocatsiskalen blevet lagt under Beslag, som følge af en Skrivelse fra Hofkantsleren til Overstatholderen. Ogsaa de paa Posten afsendte Exemplarer seqvestreredes, saa at intet Exemplar af dette No. er kommet udenfor Stockholm No. 137 af bemeldte Blad, hvori meddeles Beretning herom, tilføier, at den Artikel, som formodes at have givet Anledning dertil, er en fra det norske Morgenblad oversat Artikel om de danske Provind(Kjøbenhavne posten). sialstænder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Til den Medaille, der vil vorde præget i Anledning af Hs. M. Kongens Helbredelse, ere Stemplerne stukne af en dansk Kunstner i Rom. Fer den indkomne Prænumerations-Sum, c. 3000 Rbd. er indkjøbt fiint Sølv, som henligger i den Konge A. Av.) lige Mønt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
J Helsingøer var indtil 17de De til de Brandlidte i Hillerød indkommen foruden en deel Effecter og Victualier, 155 Rbd. S. og 1,079 Rad. 64 s. Repræs., som, tillagte Udbyttet, fra en Concert af det musicalske Selskab og en Forestilling af det mullerske Skuespillerselskab afgivet en Totalsum af 15 a 1600 Rbd. Helsingøer, i kan saaledes i dette Punct endnu meget godt sammenlignes med det store, Kjøbenhavn. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Fra Pressen i Kiøbenhavn er udkommet: "Afdøde Mathias Winthers Levnet og Hændelser. Med Motto: "Saadan var hans Liv, og saadan blev hans Trøst: En Vaar uden Glæde – en jammerlig Høst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Om Opholdet i Aarhuus meldes endnu følgende: "Jeg vil gjøre mit Folk lykkeligt," sagde Hs. Majestæt blandt Andet til den Borgerdeputation, som ved Allerhøistsammes Ankomst takkede Monarken for den givne Stænderforfatning, og da Hs. Majestæt, sagde disse betydningsfulde Ord, faaes en Taare perle i hans Øie, mere værd end den kostbareste Juvel i hans Krone.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Den 30te Mai indstrandede paa Korsholm ved Hals den norske Slup den gode Lykke." Skipper Jens Juul, af og fra Drammen med Bræder, Besætningen, Ladningen samt Fartøiets staaende og løbende Redskabet og øvrige Jnventarium ere (Hr. Av.) bjergede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Kjøbenhavns Børs den 24de Junii. Cour Hamb. 2 Mk. - a vista 206 1/2; Spe ries 206 1/2, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s.; B. Disconto 4 pCento, norske Speciessedler pr. 100 Specier 182 a 183 Rbd. Sedler, sv. Sdl. pr. Rbd. Rigsgjæld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCento kongel. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler, (88 i Banco). Nationalbank-Obligationer (4de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 21de Juni 1834. Holstensk Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s.; Siellandsk dito - Rbd. - Mk. - s. a Rbd. - Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s.; Langelandsk dito. Rbd. - Mk. - s. a - Rbd., Mk. - s.; Dansk Rug, Rbd. - Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s. Byg (toradet) 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. Mk. 6 s.; Dito sexradet) Rbd. - Mk. - s. a Rbd. - Mk. - s.; Havre 1 Rbd. 5 Mk. - sk. a 2 Rbd. - Mk. - s.; Ærter - Rbd. - Mk. s. a - Rbd. - Mk. - s.; Alt pr. Tønde. Ledige Kirkesanger- og Skolelærer Embeder: Hals søndre Skole og Kirkesanger-Embedet sammesteds. Lønnen er efter approberet Pla6 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg in natura 15 Tdr. Byg at betale efter Capitelstaxten, 10 Rbd. S. som Kirkesanger 6 Favne Bøgebrænde eller Værdie derfor. Fri Bolig, Skolejord og 1 Englod samt halv Halmfourage. Enkepension vil blive af udrede. Biskoppen kalder. Ansøgninger indgive inden 24de Juli. - Kirkesanger- og Skolelærer Embedet i Tæbring og Rakkebye paa Morss. Lønnen 26 Tdr. Byg in natura. De saakaldte Lysepenge, 6 Rbd. 4 Mk. r. S. Offer og Accidentser, 35 Rbd. Sølv. Skolejord 4 Tønder Land. J Pension svares 9 Tdr. Byg og 8 Rbd. 4 Mk. Sølv. Den vordende Kirkesanger og Skolelærer, forpligtes til at underkaste sig mulige Forandringer, med Hensyn til Organisation af Stedets Skolevæsen i Fremtiden. Biskoppen kalder. Ansøgninger indgives inden den 20de Juli Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Jndk. Den 30te Juni, Just Christensen fra Aalborg med Stykgods. f. D. C. Chr. Hausgaard af og til Klitmøller fra Christiansand med Trælast Udg. Den 25de Juni, Morten Svenningset til Aalborg ballasted. Den 28de, Niels Madsen til Aalborg med Kornvare. Den 30te, Salve Hansen af og til Grømstad fra Steenberg med Sviin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 10de Juli, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction i Ræhr Præstegaard over endeel Løsøre tilhørende Hr. Pastor Schinnerup, hvoriblandt: et Claveer, Borde, Stole, Sengesteder, Kjøkken= og Bryggersredskaber, en Ploug, en Kane, 11 Stkr. Faarkreaturer m.m. - Lysthavende indbydes. Thisted, den 25de Juni 1834. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Hos Undertegnede Eier af Mellem-Mølle Tømmerbye Sogn, er for Tiden ledig 2de Varelser, og et Pigekammer, indrettet til Beboel, for en Familie uden for Bondestanden, so ønskes bortleiet; og om forlanges kan faaes de fornødne Kielder, Kjøkken og Loftsrum, sam Græsning og Foder til en Koe, og den for nødne Jldebrændsel. Hvilket kan erholdes strax eller til næstkommende Flyttetid, naar man det angaaende henvender sig til Udgiveren, eller i Eieren. Mellemmølle den 28de Juni 1834. Peder Christian Christensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-01
Fiin Kjöbenhavnsk Chocolade, udarbeidet ved Dampkraft i P. C. Deichmann & Comp Fabrik, sælges i alle Sorter til Febrikpriser hos A. Lund i Thiste¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
No. 74. Ao. 1834. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissememvidende, Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 4 Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund. Den revolutionaire Aand i Europa. Jntet spiller i vor Tids Historie en saa vigtig Rolle, som den nærværende Tidsaand, hvilken de Ukyndige imidlertid altid gjerne ville forvexle med en revolutionair Aand, og dog kunne disse være meget forskjellige fra hinanden. Den gamle franske Lærde Chateaubriand siger i et Skrift, der i denne Tid trykkes i Paris: at Nationerne ere blevne myndige, hos en anden Nations Forfatter ville det hedde, at Nationerne have naaet den Grad af Oplysning, at de hverken lade sig længere saa let lede af Fanatisme eller Despotisme, men at de fordre en paa Retfærdighed og fornuftige Love grundet Regjeringsform; hos Hr. v. Chateaubriand derimod betyder det, at Europas Folkeslag modnes alt mere og meere til en almindelig Revolution, og at alle de Skranker man sætter derimod, ville være forgiæves – men hvad der vil komme ud af det Chaos, som derved opstaaer, formaaer Forfatteren ikke at forudsee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
Vi ville imidlertid for Europas Rolighed haabe, at en saadan Ulykkes=Spaadom ingensinde skulle gaae i Opfyldelse, og man maae ikke glemme at han er Franskmand, og at Frankerig kan ansees for alle Revolutioners Vugge. Revolutionerne kunne imidlertid have forskjellige Aarsager, og have sin Oprindelse, deels i Nationalcaracteren, deels i Misgreb af Regjeringerne og gamle Misbrug, der ikke passe til den fremskridende Oplysning, og deels i alt for overspændte revolutionaire Jdeer. Den sidste Grund synes at være Aarsager til de saa ofte forefaldende urolige Optrin Frankerig, thi uagtet Kongen og Regjeringen gjør alt for at berolige Gemytterne, respecterer Constitutionen og Folkets Rettigheder, og gaaer frem efter et liberalt Regjerings=System, skeer dog af og til hæftige Udbrud af den revolutionaire Aand; Grunden hertil maae ogsaa søges i den franske letsindige og hæftige Caracteer, hvortil kommer, at det carlistiske Partie, gjør alt for at bevirke Misfornøielse med Regjeringen, og da en stor Deel af den gamle Geistlighed er paa dette Partie, søger man ved Fanatisme at virke paa den uvidende Pøbel, der i Frankerig for et godt Ord gjør Oprør
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
J Schweitz var Grunden til Urolighederne en Kamp mellem det aristokratiske Partie og Jesuitismen paa den ene Side, og det liberale Folkepartie paa den anden Side; det Første havde fornemmelig sit Sæde i Basel, men den nærværende schweitzerske Forbundsdag i Zi rich, der hylder moderate Principer, indsaae det farlige ved Striden, der udbrød i Cangetonnerne Basel og Schweitz, haandthævede med Kraft sine Rettigheder og bragte Rolighed tilveie. Schweitzerne er af Naturen en kraftfuld kjæk Nation, der altid med Sværdet i Haanden har kjempet for sin Frihed, men vild og frie som den Natur og de Bjerge, hvor de fødes, have de sjelden med Fredsommelighed kundet taale at bære, selv de Baand, der ere nødvendige i enhver velordnet Stat, hvortil kommer, at Landmanden i flere Cantonner endnu staaer paa et temmeligt lavt Culturtrin, og har endnu ikke ganske lært, at Opretholdelsen af hans Fødelands selvgivne Love, er den største Garantie for ham selv og hans Eiendomme; det Sidste er her fortrinlig Grunden til flere smaae Uroligheder, som af og til finde Sted der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
J Belgien skal et Feilgreb af dens forrige Regjering, og Hadet imellem Belgier og Hollændere være Skyld i Revolutionen; disse 2 Nationer ere hinanden aldeles ulige i Caracteer, Sæder og Religion, deres Handels Jnteresse, er forskjellig, og dog ville man forene dem under de samme Love og Former – dette mislykkedes! De Uroligheder vi af og til høre tale om i Brussel, Gent og flere Steder, opstaae i Almindelighed af den orangistiske Factions Cabaler, der om det var muligt, søger at bringe det hollandske Dynastie igjen paa Thronen, hvilket dog under dens nærværende liberaltænkende Monark neppe vil lykkes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
J Henseende til de revolutionaire Bevægelser, Tyrkiet, da ville de vel neppe blive farlige, for den tyrkiske Regjering, saalænge den er understyttet af dens mægtige Naboe; men Halvmaanen reiste sig paa Ruinerne af det græske Reiserdømme, og den vil formodentlig tidlig eller sildig neddale i Støvet for Fødderne af den ræske Religions Troesbekjendere. (Redacteuren.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
Indenlandsk. J Anledning af at Capellet ikke udførte Musiken til den første Sommer-Forestilling paa det kgl. Theater (Goethes Egmont kaldes hiint i Kbhvns Skilderie No. 47: vort med Rette berømte, men istnok ogsaa altfor overmodige Orchester." Hr Nielsen, der udførte Egmonts Rolle, kaldes i sam ge Blads Recension derover: et stort forunder sigt Natur-Genie, der henriver, uden selv at vid Kjøbenhavnspostens Redacteur, Hr. Secretair, liunge, har nu kundgjort sine Abonnentere den som af Hr. Assessor Thomsen meddeelte Underret ling, hvorefter Cancelliet har billiget, at Denne ske lod Fortsættelsen af den begyndte Afhandling om politiske Garantier passere, med Tilføiende, Collegiet dog efter Omstændinhederne, i Betragt og af, at Bladet i Correctur havde været Asses. ren tilsendt til Gjennemsen, fandt, at Tiltalinde bortfalde. Derpaa har Redacteuren seet sig ranlediget til i en ny Skrivelse til Hr. Assessor homsen af 24de f. M., at udbede sig oplyst om, silken Lovovertrædelse han har gjort sig skyldig i m. m. og lover i næste Nummer at meddele, hvad der videre er foregaaet i denne Sag. (Hr. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-07-04
J No 3 af Hr. Cancellieraad Hempels Bidrag, til Tidshistorien læses under Jndsendt følgende: Af den Tak-Adresse, som nogle Skolelærer, i Wensyssel for nogen Tid siden har indgivet til Hs. M. Kongen erfares den ønskelige Stilling, hvori disse Skolelærere ere satte, og at det maa være en sær deres Gunst de have nydt, er Man beføiet til at antage, da det vist aldrig kunde falde nogen Skolelæret paa reglementeret Lønning ind, at yttre sin Græde for Landsfaderen over sin lykkelige Stilling; thi de 50 Tdr. Byg betalt efter Capitelstaxten, som er den hele Løn Anordningerne bestemme, er nep ve saa meget som en Tienestekarts aarlige Løn; hvorledes han deraf, uden egen Formue eller særskilt Erhverv, vil kunne tilfredsstille sig og Sines første Fornødenheder, behøver et videre at oplyses; men saameget et klart, at han med det møisommelige Arbeide, der paaligger ham, maa sit hele Liv igjennem kjæmpe med den bittreste Armod, og som en Følge heraf ogsaa med de piinligste Næringssorger. Hvorledes skal Skolelæretten da ufortrødent kunne virke paa den ham anbetroede Ungdom, Modløs og med kummerfuldt Hjerte seer han, hvilken sørgelig Lod der med hans Families Tilvært bliver ham og denne til Deel Ved den meest anstrængte Virksomhed i sit Fag kan han vel indhøste sine Foresattes Roes men denne vil kunfor en kort Tid adsprede den Mismodighed, der ombyller hans Sind; han kan jo et stige høiere, hans Jndkomster ikke forbedres; med Sjelsløvhed udfører han derfor ofte sit Arbeide i Skolen; grublende paa Midler til at forbedre sin Stilling, taber han al Lyst og Jver for sit Fag, og med Underviisningen, der hidindtil har gaaet frem, gaaer det som det kan og - hvor er da fornemmeligen Aarsagen hertil – Heri Provindsen er imidlertid opstaaet en venlig Stjerne for Skolelærerne.