JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Tirsdagen den 10de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig 1ste Auction over afgangne Kiøbmand And. N. Goldes Stervboes til hørende og paa Steengaden i Helsingøer under No. 20 beng. gende og for faa Aar siden opbygte nye grundmurede Gaard hvilken Gaard, efter den derover under ande Martii de u tagne Synd og Jnventari forretnings Formeldt, er bestaaende a) Af en grundmuret Bygning til Gaden i Længden 18 Alen 5 Tømmer, med Kielder under, 3 Etager høi, med Manhar Heeltag og en Qvist af 3 saa med en Altan omtring. b) Et Sidehuus i Gaarden af 5 Fag Muur og Bindingsværk. Etager høi med Halvtag, og et Skuur af 4 Fag samt en Grand med Opstander og Pomperedstad, alt efter ovenmeldte Søns og anventarieforretnings yderligere Formelde som tilligemed Auctions=Conditionerne paa Auctionssteder, i bemeldte Gaard nærmere vorder bekiendtgjort. Mandagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Ridehuset udi Kiøbenhavn foretaget offentlig Auction over nogle og tredive Stkr. Hinaster og hopper, som fra de Kongelige Friderichsborgske Stutterier er ter de sædvanlige Conditioner skal bortsælges. Trykte Fortegnelser over bemeldte Deste skal blive gratis at bekomme paa Adresse Contoiret, og bestene skal forevises Kiøberne de Kongelige Stald i Kiøbenhavn 2 a 3 Dage forinden Auctioner holdes.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Den 13de Artil næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sag. Billeringsands foretaget Licitation over en prindelig mepedeman som dette Aar skal foretages paa lang og end aller beggende tildfra hinanden og et Sørge Baademie tilhørende: Slaglig ligger i landedelen afra Sorøe. Condianerne de denge at opreneuten salved hinanden Hr Titterhed for Conditionerne Opfyldelse de indengt faaet Eftering og ere den agte Mandstræde.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Onsdagen den 18de Artil frag, om saaede at imellem 3 og 11, bliver i Rentekammer Congo paapasen. lig Licitation over Transporten førverts at et Qvantum paa omtrent 30avne Brænde eller meere fra Dronningsmaaer deruden melleder: Snedkersteen og Konged hertil Staden. indeværende Aar fra Mai Maaneds Begyndelse indtil Sortember Maaneds Udgang. Conditionerne kunne nærmere er fares i Revisor Aaboes Contoir. Paa det Kongelige privilegerede Rasphuus der i Staden. udsælges fra 1ste April d. A. indtil videre følgende Sorter, raspet Farvetræe til vedtegnede Priser, nemlig : sernambues Træe beste Sort a 100 Pd. 30 Rdlr. dito ringere. Rdlr. Sapan eller rød Træe 14 Rdlr. Caniatur eller Sandel. 11 indtr.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Campeche eller blaat Træe Rdlr. Viger . vinder.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Guult Træe 11 Rdlr. som herved bekiendtgiøres. Rasphuset den 31te Martii 1703. En Jomfrue ønsker sig antaget i et anstændigt Huus for Huus, eller Syetomfrue, foruden de Egenskaber, som udfordre til et huses Bestyrelse, forstaar han perfect Skrædersyning efter Maal og nin Linnedsyening m.v., anvises i Magstræde No. 3. første Sal.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
Tos undertegnede er Natten imellem Fredag og Løverdag den agte Martii skeet et dristig Jndbrud i min øverste Stue. som vender til haven, og samme Nat ligesaadan et Jndbrud et gammer, som vender til Gaden. I førstmeldte isærelser. bortstiaalet en Sølv Spisester af gammeldags Arbeide. Ba paa samme Ster er en aaben Krands, hvorudi staaer 6 Bog staver, 3 udi hver Rad, men med Vished vides ikke hvile Bogstaver. Desforuden en Theeste uden Navn. Samme Nater i samme Stue stiaalet en rund Messing Daase, hvorud var a Rdlr. som var indsamlet til Forand paa 2den Deel af os Høiærværdigheds Hr. Biskop Balles videlse Søn og Deligdags Læsning. J Kammeret er bortstiaalet 2 Rdlrs. Sedler, som laae en Bog i en Frakke, og et blaat og hvidt Tønklæde, mærket enten J. S. eller B. S. Hvem som kan givtilstrættelig Oplysning om dette dristige Tyverie, loves og Douceur af 2 Rdlr. og Ravnet fortiet. Giørsløv den 31 Martil 1808. gens Spliid, Saanedegn.
Berlingske Tidende, 1798-04-02
da der asiatiske Compagnier Casse Efterten til 11te April de nedvendigt, er Casseren mar have til til samme Al. slutning saa bølgendtgiøres hos en ningen og saa Deberne at man nogle og slagtermes paakommende. dag tillerialags gode ingen faae April skee. Calleteren Comon. Christianshandenden Agen 1792. ver Deskibes og gig allene Hvo som vil paatage sig Leveraaer af stortslaaet Bøgebræn) til Stadens Magaziner saaledes at Brænder levetrøde: Staden i Frideriksholms Kanal, vil herom melde og paa maastueskriver Contoiret, har Underretning gives om de Vilie. paa hvilke saadan Leverandet kan antages. Kiøbenhavns Ra stue den 2den Artil 1783.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
de Fra de tyrkiske Grændser, den 2de Martii Da man nu har de fitreste Efterretninger om, at Storherrens Armer er i Anmarch mod Rebellen og at allerede 100 Mand skulle staae fra Morana indtil Canen af Semendrig. saa torde Nyehederne fra disse Egne snart blive meere interes: sante, i Besynderlighed da Pasman Oglu paa sin Side til mindre sætter sig i beste Forsvarstand, og synes at have besluttet at vove en Hovedtræfning. Alle forundre sig over Parwan Oglus lykkelige Fremskridt, og over hans Maneur rer, som forraade en erfaren Tattiter, men denne Forundring falder bort, naar man nøiere bliver bekiendt med Omstændighederne. Paa og flere Aar har han gjort sig Umage ser at faae Officerer fra forskellige Magter i sin Tieneste, Det lykkedes ham, at faae nogle mod deres Fyrster utroe. men i Krigskunsten kyndige Mænd. Man finder i hans Armee Officerer og Soldater af næsten alle Nationer, besynderlig mange Franske og Polatere, hvilke sidste ere af Deniskovs berømte Corps. Da dette saavel af Russerne som at de Reiserlige blev adsplittet, forsamlede det sig igjen under en rie Ogelvskirs Command, og tog Tieneste hos PaamanOgin Denne Polat tilligemed en udvandret fransk Jngenieur ved Navn Bannau leder ganske de militairiske Operationer: Fra den sidste skulle ogsaa alle de gode Anstalter være komne hvormed Rebellen erhverver sig saa mange Tilhængere i de forskellige tyrkiske Provindser.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Bern, den 16de Martii. Om det, som før og efter vor Stads Jndtagelse er skeet ved de Franske, ere endnu følgende Omstændigheder at melde Den 4de Martii overdrog den gamle Regiering sin Maat til denne Fristats provisoriske Regiering, hvis Medlemmer, strax paa denne Dag bleve valgte, og tiltraadte deres Forretninger. - Fogtningerne for Jndtager i Staden ere bekiendt net. Dersom de bernske Tropper vare blevne commandeerte af en duelig lapper og erfaren Generallissimus, som havde bragt meer Enhed og Sammenhæng i Defensionsplanen; dersom ere mange commanderende Chefer for de forskjellige hernske Troppecorpser itteenten havde været uden taktistisk Kundskab. eller som mange formode bestukne af Fienden eller Frige, skulde Bern tre uden et andet St. Jacobs Slag være bleven overvundet, thi man maae lade de schweitzerske Soldater vederfares den Ret, at de have fegtet med Schweizer Mod mod de Franske, og endog efterat Hovedstaden allerede havde capituleret, vilde nogle af disse Troppecorps intet høre og Capitulation, og sagtede endnu under deres selv valgte Officerer med et fortvivlet Mod. Capitulationen, ved hvilken der var lover os Sikkerhed for vor Eiendom, blev desværre ikke meget strængt holdt. Den 3de Martii udkommen for tildigen Placat, undertegnet at Overgeneral Brune, hvorved det blev de franske Soldater, under Livsstraf forbudet, at forgrive sig paa Jndbyggernes Eiendom og Liv, og befalet alle Commandanter i Staden og paa Landet, at holde stræng Dilewlin i alle Pladser, Leire og Jndqvarteeringer i Bern, Freyburg, Solothurna., at lade alle Heste og alt Qvæg, som bleve faldbudne af Soldaterne, anholde, og give Overgeneralen Beretning derom. alle Stats og Laugskasser ere siden efter Overgeneralens Befaling tilligemed alle offentlige Magasiner, i Besynderlighed det store Viinmagasin, udtømmede. De fattige udplyndrede Jndbyggere i dette Land sukke under Jndqvarteringernes trykkende Byrder; men desværre forgiæves.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Efter en tilforladelig Rote, som er bleven indleveret til Overgeneralen af den provisoriske Regiering i Bern, skal det Forliig, som Canton Bern har lidt, siden de Franske rykkede ind i dette Land, ved Stattens og Statsindkomsternes Borttagelse, ved Contributioner, Reqvisitioner og sov beløbe sig til 25 Millioner bernske Livrer. Det er virkeligt, at Generalmajor von Erlach og begge de commanderende Oberster Ryhmer og Stettier ere, fordi de vare mistænkte for at staae i Forstaaelse med de Franske, blevne ihielskudte af vore over landske Soldater selv, og igiennemborede med Bajonetterne. Een af Ophidserne til dette Mord, Alde Major Walter, en riig Landmand, er dog bleven arresteret, for at blive dømt efter Krigsartiklerne. Generalmajor Erlach var virkelig paa Flugten; og begge de andre Commandeurer havde i Sinde at undflye. Erlach var Medlem af den provisoriske Regiering som kort for Stadens Jndtagelse var bleven oprettet.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Wien, den 21de Martii. I Ungarn holder man det for gandske tilforladeligt, at en Ertehertug opofrer sig den geistlige Stand, og skal blive det Riges Primas. Alle derfrakomne Efterretninger sig a nu værende Primas, Cardinal Batthiann, lader alle tilst bisbedømmet hørende Dygninger i Presburger Commitater, og Gran saavelsom hans Bygninger i Pelt saaledes indrer at man deraf meget vel kan slutte, at en Ertebliv engang skal følge efter ham. Efter Rygtet skulle de Franske være lande, de paa Sicilien. - Adskillige Efterretninger fra de tyrkiske Grændser sig eenstemmigen, at Tilrustningerne for at overvinde Pashan Ogin, drives saavel i Bognen som Rumelier, med al Fyrrighed og Virksomhed, og mandeer snart vigtige Optrin i Møde. Dog synes Parman Ogin lidet at bekymre sig derom, og vedbliver fra sin Side, at berede sig til den medt behiertede Modstand. Man slutter deraf, at han endnu intet Angreb har vovet, at hans Armee ikke maae være stænnor, omendskiøndt der kunde være ham vel bekiendt, at Porten ikke tilstrækkelig var rustet; men han synes at vente paa Optrin i Albanien og Morea, hvor han har mange Tilhangere, førend han handler offenstre.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Wien, den 24de Martii. I hvor skindarlig god Forstaaelse det keiserlige Hof end staaer paa nærværende Tid med den franske Republik, saa holder man sig dog forsteret om, at der ikke vil lade det saa nærbeslægtede neapolitanske Hof ganske synte. Efter de nyeste Beretninger er den franske Republittraadt og, foruden med alle de Fordringer som allerede ere bekiendte med en Fordring. at mange Millioner Penge mod Neapel, og lader derhos flere Tropper marchere imod Rom. Af den Aarsag har som man forsikrer det keiserlige Hof allerede paataget sig den virksomste Megling, og for at give denne des mere Vægt, skal der være bleven befalet, at oprette et Coms af 20000 Mand i Tyral. og bringe den italienske Armees nye Formerelse indtil 300 Mand Fra Ungarn ere atter 6 fra Bøhmen 6, fra Schlesten, 3 og herfra; Granader=Batailloner, som samtlige ere med end fulgtallige blevne beordrede til at brætte op til Manien hvorden ogsaa et Artillerie=Train og Compagnier Pionererer, underveis – J Venedig har det reiserlige Hollader forlange af de Rige et Laangt og og Ducater. Det blev paa det beredvilligste sadstriberet inden 24 Timer Som tilforladelig. kan man melde at den keiserlige Romer har et meget statte Tillod af Retrytter fra alle Jianens Dele.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Berling den 31te Martii. Paa det Forslag, at fornye igien Canar Edicier i Henseende til de mange Flødeblad som nu udkomme her, er erCabinetsordre af følgende paalentlige Jndhold udkommet det gode Martii. Saadanne Skrifter harte fornemmelig til de ringere Folkeklaffers sædvanlige Fornøielser som man ganske vel kunde tillade dem saalænge de itte vare skrevne for at foraarsage Urgeligheder i Staten. Det var itte heller Kongen bekiendt, at nogen retskaffen Statstiener var bleven angrebet i samme, og de som ikke vare det, kunde en saadan, offentlig Reyselse ikke skade, men tiene andre deres Lige til et gavnligt Exempel. Den fra Petersborg tilbagekomne Professor Meckel har af Hs. Russisk Keiserlige Majestæt saa foruden anseelige Reisepenge og Rubler, en Jødelvær en blaae Rævepæls og Kareter og et Par Demsant Eien ringe for hans Frue til Foræring for den Hielpe som han vise. Keiserinden ved Hendes Forlysning. Londen den 16de, gade og 24de Martii.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Siden den sidste Paketbaads Ankomst fra Jrland, er den almindelige Opmærksomhed vendt derhen. Man har nu nimodsigelig opdaget at Jrland havde af de forenede Jrlanderes Sammensværgelse en Overgivelse de Franske Hænder, at frygte for, men Hoved Anførernere nuarresterte. Saa snart Hr. O. Connori er bleven sat i Tomerkiendte den herværende Regiering Forholdsordre til Jrland, hvorpaa Dublings Dage fra den nøde til de blev fyldt med Forskrækkelse. og Bestyrtning. Den 12te lod Lord Lieutenantenen vis Hr. Oliver Bøndts Hung, Dublin omringe med Soldarre . samme fandt man 14 Deligerig fra de forenede Drlænderes Provincial Committer i Leinister, beskiættigede med deres Raadslagninger og paa samme Tid ualmindelige vigtige Papirer, som satte den hele Sammenrottelse der slagt Lys, Pa samme Tid bleve i alle Delene af Dublin mange Dule besatte og Slottet sat i en saadan Forsvarestand, at det skulle have staaet Rebellerne Feil, i gard de havde for var at bestorme det hvad der gjør de Heftelser som ere forefaldne visse Dage saavigtige, er Fangernes Rang. hidindtil indbragte man det Mennesker, som vare Afskummet at Nationen, men denne Gang ere næsten bare Vexelerere, Kiøbmænd og Capitalister blevne tagne. Man omringede endog Deringen af Liinsters Palais for at arrestere dennes Broder Lord Cavard Fingerald, som man ligeledes havde Mistante om, men efter Rygtet sprang han ud af Vinduet, og hans Gemalinde i Almindelighed, Pamela kaldet, en andopteret Damer af den henrettede Hertug af Orleant, vilde kaste nogle Papirer i Jlden i det Øieblik, da en Ovrigheds Person traade ind og hindrede hende deri. Et flyvende og dristigt Rygte kaster endog Mistanke paa Hertugen af Liinster selv, som lever med sin Gemalinde i Bristol, hvilken Omstændighed synes at tilintetgiøre denne Mistande. Et betydeligt Antal fornem ne og rige Dubliner ere undvigte, og blive nu opsøgte paa Den fra hvilken man troer, at de vanskelig kunne undflye formedelst den stærke Kystbesætning. Man er allerede paa Svar efter Lord Fingeral. De nyeste Efterretninger sige at han ikke er hange for at lade sin Opførsel offentlig under saae, men blot af Frygt for Kænger holder sig skiult. Dei London gaaer Alting got vi frygte ikke for de Franske: der staae inder end gode Mand færdige til at imodtage dem. ifald de skulde lande, og i saa Timer kunne hans Man National-Cavallerie blive bragt tilsammen. Paa Kysterne er man overalt saa beredt, at kun meget frygtsomme Mennesker skiælve for en Jnvasion.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Helsingøer, den 6te April. Fra den uden hujus til i Dag ere 4 Skibe passerede Sundet. J Gaar afseilede den sidstmeldte engelske Fregat, Si riis paa 36 Kanoner, under Capit. Rings Commende.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Kiøbenhavn, den 6te April. Førstkommende Søndag den 3de April bliver anlagt Hofforg for den afdøde Ente Hertuginde Friderike Dorothee Sal. phie af Würtemberg Stutaard som bæres 6 Dage.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Tirsdagen den 10de April er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Under 2de Febr sidstier Thomas Jacob Ebbesen, Revifor for en Deelalde danske Kiøbstæd Regnskabers Revision Comptoir under Rentekammeret, allernaadigst udnævnt til at være første Commissarius og Controlleur ved det stemplede Papiir, samt Secretairen Jens Wissing Schytte ligeledes til at være anden Commissarius ved bemeldte stemplede Papiir. End videre er Fuldmægtigen i det fyenske Renteskriver, Comptoir, Jacob Hansen, under samme Dato allernaanaadigst udnævnt til at være Reviser for fornævnte Revisigne Comptoir.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Den 10de Marts er den hidtilværende Provst og Sognepræst i Hulum, Friderich Wilhelm Wolfrath, beskikket til Slots og garnisons Præst i Glückstad; Regierings og Overrets Adverat, Magnus Friderich Christian Hager i Gluck stad, til udningeret og siden suerederende Oversaafører i Hertugdommet Holsteen. Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ran kan og Staden Altona. Ligelededs er den hidtilværende Præst til St. Michaelis i Landskabet Sønderditmarsken, Marens Nieclaus Hansmann bleven confirmeret til Sognepræst ved Marietirke i Flensborg.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Den gode Marts d. A. er udkommet en Forordning, hvori ved Jndførselen af alt fremmed Hornqvæg i Hertugdommen, Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grevskabet Ranzau indtil videre forbydes.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Fra den 27de Martii til 2den April ere udgaaede: Capit. C. Hegelund og Ogelvie til Vestindien med Cargaison og Provisioner; Capit. O. J Ottesen og J. M. Jensen til Jsland med Provisioner; Capit. G. Jørgensen til St. Croix, med Cargaison og Provisioner; Capit. N. J. Elberg til Grønland med Provisioner; Capit. N. P. Holm og H. C. Petersen til Jsland med dito.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Ved Tallotteriets 390 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 29 53 68 79. 14.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Tirsdag Morgen den 10 April afgaaer den Kongelig Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætio a Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Avnkrigskar, Følge den Kongel. Anordning af 3 Maji 179, om HesteAvlens Opmuntring i Danmark, bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengst Besigtelserne og Præmiers Tilkiendelse blive af Amtmanden paa ethvert Besigtelses Sted og de tvende dertil udnævnte Stutteriekyndigforetagne paa følgende Dage. J Weile den 14 Junii Skanderborg den 21, i Randers den 23, i Rold den 25. Hiørring den 28, i Thisted den 30, i Stive den 2 Julii, Holstebroe den 3 i Warde den 6, i Odense den 9 i Svendborg den 10, i Holbeil den 14 i Hillerød den 16 i Kiøn, den 18, i Nestved den 19 og i Nykiøbing den 2 Ven disse Besigtelser blive ligeledes i Følge Placaten af 15 April 1796 de foreviste Hopper indbrændte: Kiøbenhavn, Directionen for Stutterieræsenetter, den Martii hans Sidstafvigte Løverdag den 31 Martii behagede det Gud ved Døden at bortkalde min inderlig elskede nu salige Søster, Sophia Dorothea Danneskjold Samsøe, efter omtrent Aars Svaghed, i hendes Alders 22 Aar. De som kiendt hende, og veed, at vi stedse have levet sammen fra Børn af tvivler jeg ikke paa lottage Deel i min billige Sorg, over Savnet af en saa lier Søster. Jmidlertid frabedes al skrivt lig Condolence af mine Slægtninge og Venner, for hver denne Anmeldelse skeer. Lystrup i Sielland, den 2den April d. Christiane Danneskjold Samsøe.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Sidstafvigte Tirsdag behagede det Gud ved Døden at bortkalde min kiere Broder, Apothekersvend Wilhelm For Ørsted, i hans Alders ande Aar, efterat han i nogle Aar har baaret paa en svag Helbred. Dette Dødsfald anmeldes herved for Slægtninge og Venner med Forsikring om deres Deeltagelse i min Sorg. Kiøbenhavn den 6te April 1818. Engelke Catharine Ørsted sal. Møller.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
At min dyrebare Kone, Elisabeth Marie Hesse den 19de Martii om Middagen, i sit Alders 4de og vort Lægte skabs 25de Aar, omskiftede Tiden med Evigheden, efterat hun forud den 12te f. M. lykkelig nedkom i Barsel med en Datter, som af 18 Børn er den 11te igienlevende, og alle næsten uforsørgede, bekiendtgiøres herved sørgeligst vores Slægt og Venner. Overbeviist om enhver Deeltagelse saadan min dybt nedtrykkende Forfatning, frabeder jeg mig al skrivtlig Bevidnelse. Frønningen i Bergens Stift, den 22de Martii 1798. Hans Lem. den 25de Marts døde min gode Kone, Anna Boisen; hun leed ikke længe, men haardt. 4 Dages Brystsygdom, endte hendes daadfulde Liv. Den 24 Marts 179. Pic Boisen, Præst ved Vestenborg og Birket.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Den 24de Marts var for mig den sørgeligste Dag, i det min inderlig elskede Mand, Hr. Schack Halchuus de Hostman til Sønder Wosborg, efter 3 Dages hæftig Svaghed blev mig og 4 smaa Børn ved Døden berøvet, i hans Alders 38te Aar. Dette har jeg ei villet lade være nanmelde for Slægtninger og Venner, da jeg er forvisset om, at en hver vil tage Deel i min store Hiertesorg. Sønder Wosborg den 24 Marts 1798. Jngeborg, Ente af Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Den 31te Martii. Kl. 10 om Formiddagen, behagede det. den almægtige Gud ved en stille Død at bortkalde min forhen inderlig elskede Kone, Christiana Eligehold Sophi Ban fød Høeg, i hendes Alders 4de Aar. Dette for mig og 5 Børn sørgelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for vor fraværende Slægt og Venner, og forvisset om deres Deeltagelse frabedes skrivtlig Bevidnelse. Randers, den 3die April 1818. N. N. Bay. Sotratiske Samtaler under Forklaringen af Dr. Bahrdt, naturlig Religions Katekiømus. Et Bidrag til at fremme fordomsfri Tanker hos Fornuftige og Dannede af begge ge Kiøn og af enhver Alder og Stand; Prøver alt og beholder det Beste. - Oversat af Kl Seideling har nyelig forladt Pressen og saaes for 4 Medig paa Tryk og 5 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, indbunden i smukt Velskvind i Memere hos Boghandler Titiod i Gothersgaden Nr. 141. Andagtel og for Fruentimmer, især for den oplyste et og tænkende Deel deraf, ved Dr. F. S. Marezoll, andet Oplag paa nye oversat af Hr. Pastor Kiebenberg, . Dele, faaes hos Directeur Schuld paa Hiørnet af Høibroe. strædet og Læderstrædet for 9 Mk. paa Trykp. og 2 Rdlr. paa Strivpapiir.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Paa mit Forlag udkommer et Fierdingaareskrift udgivet af en Selskab under Titel: For Sandhed. Første Hefte deraf er udkommet i disse Dage, og indeholder: For Sandhed; Bidrag til Kundskab om Underholdnings Anstalterne: Frankrig, især i Paris, Helen Kilde i Sielland, et Bidrag til Kundskab om herskende Fordomme, Opiisningens Fordeele for Alderdommen, Farvel til Barndommen; Bør der allene arbeides for den tilkommende Slægts Vel, eller og saa for den nærværende: Christiansborgs Ruiner, Natter efter Branden, om Elegie; Dyrretredsen, et Eventyr efter det Svenske; Et Blik paa Manglerne ved Oplysningens Meddelelsesmidler; Finthong. - Prisen er 2 Mk. 2 s. hæftet, og Hvo der tager et Hæfte, Subskriberer tillige for hele Aargangen. Kiøbenhavn den 5te April 1798. Jøb F. Schulz.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Fra Pressen er nu færdig: Forelæsninger over den Kanlogien og Rector ved den latinske Skole, Christiania; til a) tiske Philosophie af N. Treschow, Doctor i Thea Kiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboden Norg for 5 mk. Sammesteds faaes og 2de af Forfatteren forden udgivne Skrivter: 1) om offentlig Underviisning i Videnskaberne til nærmere Undersøgelse, ras, a) Forsøg om Gnde Tilværelse af theoretiske Grunde i Anledning af den Kantiske, Philosophie, 28 s.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Fra Pressen er nu færdig 9de Deels 2det og 3die Vind af 1) Forsøg til almindelig Naturhistorie ved Esalas Fler der, Conferentsraad a. Disse 2de Bind afhandler Resten af de streføddede Døre Naturhistorie, bestaaende af ei ark i stor ove, som sælges til Subskribenterne for 2 Rdlr. des paa Tryk og 3 Rdlr. 16 s. paa Skrivpapir hos Agens Gyldendal i Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1798-04-06
Fra Pressen er nu færdige Forsvar for Jslands fornær a) mede Øvrighed, samt for dets almindelige Ansøgning om udvidede Handels Friheder ved Magnus Stephensen, Langmand i Nord og Vester Laugdommet i Jsland, til kiøbs hos Agent Gyldendalli Klareboderne og for 6 s. og heftet 20 sk. paa Trykpapiir, paa Skrivpapir ost Tanker ved Giennemlæsningen af de hos Direkteur J. F. 2 Schulz i Kiøbenhavn trykte saakaldte Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykken publicerede Jslands almindelige Ansøgning til Kongen om udvidede Handels Friheder mod, fremsatte at S Thorarensen, Amtmand Jeland, faaes hos Agent Gyldendal for 20 s. og 243 bes. ter paa Trykp. paa Skrivpaa i Hos Friedr. Brummer, Østergade Nr. 39, ere at faae " Tødes Arstuesmittellere, oder Materia medien, 2ter Theil, 1 Rdlr. 48 s.