Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Coursen paa Hamborg er 33 og Bankens Agio al pari. Frankrig. Conventdeputeret Menau, melder fra Nantes om et Streiftog, som 30 Republikanere have gjort i samme Egn for at bekiendtgiøre Vendereebellerne den dem givne Amnestie. Disse omringede alle til Kirkesognet St. Hiliare de Visiers hørende Byer og Meierier, gjorde ikke et Skud og toge intet, men nøiedes allene med at forelæse dem de forefandt, Amnestien, og efterlod et Exemplar deraf. Officerens Beretning indeholder følgende Skildring: Fra Barnet til den gamle Mand svømmede alle i de omringede Huse, i Taarer. Børn raabte: "Dræb os ikke Borgere, vi vil følge med Jer. Nei, mine smaae Venner svarede Officeren, jeg er ikke kommen for at dræbe Jer, men for at lære jer Sagtmodighed og Menneskelighed. Et fire Aars Barn, trykte sin i Sengen liggende syge Moders Haand, og sagde: "Gode Jesus, disse Borgere ere ikke saa onde, græd ei mere Moder!" alle lovede Fred. J Anledning af, at man paa Theatret i Gaden, Faydeau har slaaet Marats Brystbillede i Stykker, skrives i Gazette Francoise følgende: Hvorfor er Marat bleven forggadet? Som Ven af Menneskeligheden, han fordrede i sine Blade 250,000 Hoveder. Carrier lod mindre afhugge og blev guillotineret. Som retskaffen Mand? Han tog egenmægtig 3 af de beste Præsser fra Bogtrykkeriet i Louvre, tilegnede sig dem med alt Tilbehør og hans Arvinger har dem endnu. Som Sædelærer, Han levede et ordentlig Levnet med de liderligste Qvindfolk i de sletteste Huse, hvis Omgang, endog havde været dræbende for ham, om Charlotte Cordans Dolk ei havde forkortet hans Liv. Som Republikaner, J sit Constitutionsproject paastod han, at den eneste monarkiske Regieringsform skikkede sig for Frankrig, og om den endog valgte sig en anden, saa vilde dog den Monarkiske være den fordeelagtigste. Trængselen ved Bagerne har først i Februarii været stærkere end sædvanlig. Et herværende Blad siger: at Fred og en republikansk Regiering, er det som Folket ønsker, og det er Tid at de erholder samme. Folket har længe nok været taalmodig og elændig, ved Fred og republikansk Regiering, kan, det allene forglemme sine lange Lidelser. Conventdeputeret Darand erklærer i Moniteuren, at det Project at giøre Rhinen til Frankrigs Grændser, ikke er saa ganske rigtig, eftersom det tydske Rige ikke af Had til Frankrig har ladet sig trække ind i Krigen. Han yttrer den Mening, at man maatte handle om Freden med enhver især af de tydske Rigs stænder, men i Forveien fastsætte, at Hanover blev udelukket derfra, og Franskmændene tilstaaet frie Henmarsch dertil, samt at ingen tydsk Fyrste maatte give Tropper i engelsk Sold. Hele Krigen maatte da føres imod Engeland. Man bemærker herved, at det turde falde Conventen besværlig at fortsætte Krigen almindelig. Franskmændene vidste meget godt at de kun havde grebet til Vaaben for at forsvare deres eget Land, nu var de sikkre for videre Angreb, og en Deel af deres Fiender foreslog dem Fred, som de nu, i det res store Mangel havde særdeles nødig. Fred med Tydskland og Sardinien, kunne aabne rige Kilder til Frankrigs Proviantering. Et Pund Kiød koster paa adskillige Steder i Frankrig 50 Sous og et Pund Brød 20 Sous. Siden Hollands Erobring er baade Penge saavel som mange andre Artikler falden i Priisen. En Louisdor paa 25 Livres, som man før betalte med 120 Livres i Assignater, kunne man den 28de Jan. kiøbe for 94 Livres, og efter den Tid endnu lettere.