JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-12-16
Torsdagen den 19de Deelmar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem L. 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, og om antageligt Bud skeer, absolut bortsolgt: Gaarden No. 94 i Studiestræde, tilhørende afgangne Theehandler, Georg Nicolay Matzens og ligeledes afdøde Hustrue Bolette Matzen, fød Degn, deres fælleds Boe. For Eiendommen, der er vurderet til 12,000 Rbd. Sølv, og som afgiver i aarlig Leie circa 1100 Rbd., er ved 2den Auction budet 9000 Rbd. Sølv, Auctions=Conditionerne, Vurderings=Forretningen og øvrige Documenter, ere til Eftersyn hos Copiist Grum, boende paa 1ste Sal i ovenmeldte Gaard.
Berlingske Tidende, 1833-12-16
Tirsdagen den 24de December 1833, om Middagen Kl. 12, bliver, Følge Forlig og passeret Execution, den Gaardmand Christen Niel sen tilhørende Gaard i Weitziosemagle By, Sengeløse Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, med tilhørende Jorder, af Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 213 Alb., samt Besætning, Avlingsredskaber og den indavlede Sæd, opraabt til absolut Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes i bemeldte Gaard. Conditionerne og Vurderingsforretningen, samt de øvrige Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn pas Kiøbenhavns Amtstue, bag Børsen Nr. 73. Det bemærkes, at ved 3die Auction er kun budet 2214 Rbd. Sedler. paa Grund af Dødsfald bliver Eiendommen No. 127 i Badstuestrædet, Pestillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig : 1ste Auction den 28de December d. A., 2den den 11te Januar 1834, og 3die den 25de i f. M. - Auctionerne afholdes i den sælgende Eiendom, imellem Kl. 12-2, og ere Conditionerne, Vurderings=Forretningen samt øvrige Adkomst=Documenter, forinden til Eftersyn paa mit Contoir i Løngangstrædet Nr. 171. - Forøvrigbemærkes, at Eiendommen er assureret i Stadens Brandkasse for 14400 Rbd. Sølv og afgiver en aarlig Leie af circa 1000 Rbd. Kiøbenhavn, den 13de Decbr. 1833. L. Ring.
Berlingske Tidende, 1833-12-16
følge Skifterettens Foranstaltning, stilles den afdøde Huusmand Mads Jensen Westergaards og efterlevende Enkes, Elisabeth Kirstine Jensdatters fælleds Boe, tilhørende bebragede Parcel Nr. 4 a Gaarden Westergaards nedlagte Jorder i Wraae, Forslev Sogn, med Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., til Salg ved trende Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Mandagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 10, den 13de Januar 1834, Formiddag Kl. 10, og 2den 3die - den 27de - hvilket herved bekiendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, og tillige i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod 3die Auction paa selve Eiendommen. Efterat 3die Auction over den faste Eiendom er tendebragt, vorder forauctioneret Boets Løsøre, Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 7de December 1833. Hriberg.
Berlingske Tidende, 1833-12-16
følge vedkommende Udlægshavers Begiæring, afholdes 3de offentlige AucJ tioner over det Skoemager Hans Frederik Kyhn tilhørende Huus Nr. 215 i Kiøbmagergade, bestaaende af 7 Fag Egevindingsværk med 3 Fag Baghuus, Gaards= og Haugeplads med Jordlod i Marken. Auctionerne afholdes: Tirsdagen den 31te Dennes, 14de Januar 1824. 23de De 2de første paa Stadens Raadhuus, men den 3die i selve Stedet, hverDags Formiddag Kl. 9. Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817, til Vedkommendes Efterretning. Fredericia Byefoged-Contoir, den 6te December 1833. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1833-12-16
Proclama. Jfølge allernaadigst Bevilling af 30te f. M., som snarest mueligt vil bliv læst inden Grevskabet Langelands Birketingsret, samt ved den Kongelig Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, end poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter den i Tranekiøunder Grevskabet Langeland afdøde forhenværende Huushofmester GebharAugust Alexander Grabou og dennes nu ligeledes afdøde Enke, Sophie Juliane, fød Jordan, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, som committeret Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre Ned lige Varsel indkaldes og de Afdødes Arvinger at fremkomme og le timere deres Arveret. Det bemærkes forøvrigt at en Skiftesamling i Boet bliver afholdt paa mit Contoir i Tranekiær, Mandagen den 30te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Tranekjær, den 3die December 1833. Denket.
Berlingske Tidende, 1833-12-16
Ned Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Over= samt He og Staderet i Kiøbenhavn rre Alle og Enhver, som maatte ha noget retligt Krav paa afdøde Skibscapitain Christen Jensen Dahl og forhen afdøde Hustrue Jnger Kirstine, fød Brandt, heraf Staden, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til, for vor Befuldmægtigede, Hr. Lon Overrets=Procurator Ring, boende i Løngangsstrædet No. 171, deri Staden, at fremkomme med og beviisliggiøre saadant deres formeentlige Kla hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 13de December 1833. Jacobine Bech, B. S. Dahl. fød Dahl, Som Lavværge. C. Müllers.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
London, den 7de December. Hverken fra Spanien eller Portugal haves her (eller i Paris, nyere Efterretninger end de allerede meddeelte. Her, saavelsom i hele Landet, hersker nu temmelig Rolighed. Hist og her udbryder vel en Tvistighed imellem Haadværksmestere og deres Svende, men denne bilægges dog altid paa en fredelig Maade, om end Arbeidernes usurperede Magt opvækker Bekomring for Fremtiden. Fabrikkerne ere næsten allesteds i Drift; da Vinteren er særdeles mild og Levnetsmidlerne ere forholdsmæssigen billige, saa har Almuen nu saa meget mindre Anledning til at vise sig uroelig. Men dette hindrer ikke den offentlige Ordens Fiender fra at vise sig virksomme, eller fra at udbrede deres giftige Anskuelser blandt Almuen; under det taabe, lige Paaskud, at fremme Oplysning, hvortil de desuden ere alt for dumme, fylde de Hjerterne med Bitterhed og Had; al deres Hu staaer ingenlunde til sand Forbedring, om hvilken de intet Begreb have, men til at omstyrte alt Gavnligt i Stat og Kirke, fordi dette er det Anordnede og Gjeldende. Desaarsag finder man ogsaa for største Delen, at de usle Bogtrykkere og Boghøkere, som forlægge og udsælge demagogiske Tids= og Flyveskrifter, ogsaa forlægge og udsælge de uchristelige, indtil Væmmelse umoralske og ugudelige Skrifter, med hvilke Landet dagligen meer og meer oversvømmes, uden at Ministeriet, der medens det var Tid, nøiedes med halve Forholdsregler, nu mægter at standse den rasende Strøm. Dette er ogsaa Aarsagen, hvi det meer end engang fængslede Daarekistelem, Robert Taplor (en for sin Uværdighed afsat Præst, en Mand af unægteligt Talent, men af en høist fordærvet Charakteer og uden Tvivl ofte ikke ved fuld Sands), som under Navnet Gudstjeneste hver Søndag holder to Forsamlinger, for at give det Helligste til Priis for skamles Spot, nu har opslaaet sin Bod i det Huus, hvor de arbeidende Classer holde deres politiske Møder. Deraf kommer det, at i forrige Uge to Vidner, som den for sine Tyverier berygtede Berthold, en Tydsker, der allerede i endeel Aar har vagabonderet i London, og udgivet demagogiske Smaaskrifter, fremstillede til sit Forsvar, med en mageløs Frækhed selv erklærede sig for Gudsfornægtere, og ikke vilde aflægge Eeden paa Bibelen. Religionen selv, ja endog Guddommen, er dem en Vederstyggelighed, thi - sige de, - Kongen og Aristochrater, have stedse søgt at understytte og fremme Religion og offentlig Gudsdyrkelse!!" Alt dette indeholder en stor Fare for Fremtiden, og som ikkun ved Almens almindelige og bedre, moralske og religiøse Opdragelse, i Forening med dens physiske Tilstands Forbedring, kan afværges. Hverken Tvangs=Bill, eller Lænker, eller Galger, ere i Stand til at fremvirke hvad ikkun en meer udbredt religiøs Opdragelse mægter.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
J Jrland er O'Conneil atter virksom, for at bringe Almuen i Gjæring. Denne vil han for Øjeblikket fremvirke ved at bringe Spørgsmaalet om Afskaffelsen af de Jrske Catholikers Tiendepligtighed til den protestantiske Geistlighed paa Bane, saa at den Seendrægtighed, for hvilken han beskylder Regieringen og Parlamentet, kunde rydde den sidste Anstødsteen af Veien, og give Demagogerne Midler i Hænde til at interessere Almuen ved det, der ligger den nærmere, for den fjernere Gjenstand, (Unionens Oplysning). Den Tvangslov, som Parlamentet i forrige Aar antog, forebygger vel grove Udsvævelser, men lader dog Spillerum nok, til at vedligeholde Folket i den Gjæringstilstand, som kræver Regjeringens hele Opmærksomhed, og vil forhindre mangen en umiddelbar Forbedring. Ulykkeligviis har O'Connell, - som ved Landets og Tidens særegne Beskaffenhed vinder en saa vidtudstrakt Jndflydelse, - erhvervet sig en saadan Magt over Gemytterne, at det i Tilfælde af en Process imod ham, neppevilde være mueligt, at faae en Jury samlet, der er frimodig nok til at erklære ham skyldig i nogensomhelst Statsforbrydelse, Regjeringen har derfor udfundet et Middel til inddirecte at straffe ham; den angriber nemlig hans mindre mægtige Ledtogsmænd. Allerede i afvigte Sommer skrev OConnel nogle oprørske Breve, til Folket i Jrland, hvilke først bleve aftrykte i et her udkommende Blad, (The True Sun) og derefter i en Dublinsk Avis (The Pilot). Regjeringen anklagede hverken Forfatteren eller hans Londonske Organ, men Redacteuren af det Jrlandske Blad. Dette skeete allerede i sidste Sommer, men formedelst en Feil i Formen gik Processen i Langdrag, og man vilde maaskee aldeles have ladet den fare, dersom ikke OConnel havde fornyet sin Agitation. Han overtog imidlertid selv Forsvaret for den Mand, der for hans Skyld var draget til Regnskab, og skal i sin Pladoyer for Retten dennefinde have overgaaet sig selv i Skjeldsord og Forsmedelser, i Alt, hvad der kunde siges, for at opirre Lidenskaberne og gjøre politiske Modstandere foragtelige. Efter hans Forsikkring havde hverken Protestanter eller Catholiker i Jrland Noget at haabe af et Britisk Parlament og af det nuværende Ministerium; Jrlands Frelse kan ikkun ventes af et National-Parlament ; endog det, der var skeet til Catholikernes Bedste, gjorde han Regjeringen til Forbrydelse, thi den sagde han - den maatte jo derover forsømme Protestanternes Tarv Desuagtet fandt Juryen, som bestod af lutter Prottestanter, hans Client skyldig; nu beskylder han Regjeringen for, at den med beraad Hu har ladet alle Catholiker udelukkes af Jurien, og anfører dette som en ny Grund for Unionens Opløsning. Jmidlertid synes Protestanterne at være komne til Befindelse, og adskille deres Sag fra hans; snart ville de uden Tvivl tilfulde lære at indsee, at deres eneste Frelse bestaaer i at slutte sig saa nær som mueligt til Regjeringen.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
En paafaldende Forandring i Henseende til de Portugisiske Anliggenders Bedømmelse har i nogle Dage fundet Sted. Efterat vi siden Lissabons Erobring, næsten uden Modsigelse, have ladet os mislede af en Sværm falske Efterretninger, udsvævende Overdrivelser og Pralerier, ere vi pludseligen komne til befindelse. The Times, der i sin Jver for Don Pedros Sag var i Spidsen. - men dette Blad kan man vist ikke frakjende den Tact, at det jo veed, hvad den offentlige Mening i England taale eller ikke, - har nyelig aflagt den mærkværdige Bekjendelse, at den allerede i lang Tid har bemærket, hvor upopulær Don Pedros Regjering efterhaanden er bleven. Dette Blad meddeler et Bret fra Lissabon af 2den November, hvis Forfatter er en af Don Pedros Tilhængere. Jstedetfor at bekræfte, hvad der saa ofte og som ufeilbarligt er bebudet om Leirias, Figueras og Com bras Underkastelse, erfare vi af dette Brev meget meer, at Dom Pedro, uagtet det i Hovedstaden oprettede Regentskab, intetsteds er erkiendt uden der, hvor han ved Militairmagt umiddelbart holder Landet i Ave, medens Don Miguel, alle lidte Nederlag, Flaadens og Hovedstadens Tab til Trods, ganske egentligen er Portugals Herre. Da denne Efterretning for faa Dage siden rygtedes i Publikum, udbrød den længe tilbageholdte sunde Mening, og selv Thee Globe havde ingen anden Udvei end samme Dag siden Omsvøb at inddrømme, at Don Miguel endnu er Herre, i alle Landets Egne, som hverken ere besatte af hans eller af Don Pedros Tropper, altsaa netop i dem, hvor den offentlige Mening uhindret kan yttre sig. The Globe tilstaaer derefter temmelig naivt, at de Fremskridt, som Dronningens Sag gjøre, ikke svare til den Forventning man gjorde sig.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
München, den 6te Decbr. Vort Universitet har ved et Opslag bekjendtgjort Følgende: - Ved den Kongelige Jagt, der nyelig blev holdet, har en ung Mand groveligen forbrudt sig imod den Ærefrygt, som skyldes Hs. Majestæt Kongen. Omendskjøndt man ingen Grund har til den Formodning, at en ved vort Universitet Studerende har gjort sig skyldig i denne Forbrydelse, saa har Rygtet dog beskyldt Studenterne derfor, det vilde være til Gavn for Universitetet at lære den Skyldige at kjende, hvilket maaskee ikke er umueligt, da adskillige af vore Studerende vare tilstede ved denne Jagt." - Denne Bekjendtgjørelse, tilføjes i Bladet der Nürnberger Corresponden, sigter til de circulerende forskjellige Rygter, hvis Fortællinger aldeles vanskabe hiin Begivenhed, da dette kan skee udenlands i en endnu høiere Grad, saa troe vi at burde, efter Øjevidners Angivelse, gjendrive disse Rygter. Sagens Sammenhæng er følgende. Blandt de Studerende, med hvilke Hs. M. Kongen venligen talede, trængte en fjantet Haandværkssvend sig, der af Glemsomhed undlod at blotte sit Hoved i Monarchens Nærværelse, og, da han derfor blev irettesat, fremstammede en latterlig Undskyldning. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Ved Slutningen af dette Aar ere ikke mindre end tolv Miillioner Dollars, efter Nationalgieldens Afbetaling, i Beholdning i Skatkammeret; der formodes, at dette Statsindtægternes Overskud vil give Anledning til vigtige Discussioner i Henseende til Tariftolden.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Man regner, at otte Hundrede Skibe fra de forenede Staters Havne gaae ud paa Hvalfangst, og at disse i 4 Maaneder hjembringe omtrent 227,960 Tdr. Tran, af Værdie omtrent fire Millioner Dollars. Udrustningen af et saadant Stid til et Tog anslaaes fra 15 til 20000 Dollars. saa maa la Hamborg, den 11te December. Hertil ere i Dag directe Breve fra Mallaga af 16de Novbr. ankomne, der berette, at Cholera ogsaa der er skrækkeligen tiltagen; indtil Dagen før, den 15de November, ere henimod otte Tusinde Mennesker blevne angrebne deraf, og paa een og samme Dag meer end Hundrede Mennesker døde. J Særdeleshed ere adskillige Læger og mange Børn blevne denne Sygdoms Offere
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Udenlandske Efterretninger. "J offentlige Blade meldes, at de mod et Antal Kieler Studerende, formedelst Deeltagelse i politiske Bevægelser i Tydsk land, ved en af det academiske Consistorium udnævnt Commission begyndte Undersøgelser endnu vedvarer. Af de 11 Jndividuer, som siges at være implicerede i denne Undersøgelse synes dog ikkun en eneste betydeligen graveret, og en umiddelbar Deeltagelse i nogetsomhelst strafværdigt Foretagende synes overhovedet ikke at have fundet Sted." (Af Alton. Mercur No. 199.)
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Kjøbenhavn, den 17de December. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Ledigt Embede. Under det Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie: Grube Sognekald, i Oldenborg Provstie, anslaaet til 800 Rdlr. Courant. Dette Embede bortgives umiddelbart af Hs. Majestæt Kongen. Ansøgninger derom, stilede til Allerhøistsamme, indsendes inden sex Ugers Forløb, til ovenmeldte Cancellie.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Efterat Lieutenant Chr. v. Deichmann i April d. A. havde anmeldt sit forberedende Foredrag til Adgangsexamen 1834 ved den kongelige militaire Høiskole, tegnede sig et saa stort Antal, at han troer at have grebet et almindeligen næret Ønske. Grundet paa denne Opmuntring, er det derfor hans Hensigt at give den da fattede Plan en bestaaende Udførelse, ved at indrette et stadigt Foredrag til samme Maal, paa hvilket skal begyndes, fra October 1834, med en Forklaring af Underviisningen til 2 og til 4 Aar, efter Vedkommendes forskjellige Kundskaber. For at imidlertid alle Lærlinger med Lethed skulle kunne følge Underviisningen i de 2 Klasser, der da indrettes, maae de samme Kundskaber forudsættes, hvilke derfor ere fastsatte som følger: 1) For det toaarige Foredrag, hvor Lærlingernes Alder maa være 15 Aar, eller derover, forudsættes: Mathematik. Talarithmetikken og Planimetrien maae være lærte, samt af Algebra indtil 1ste GradsOpgaver, iberegnede. Alt dette ønskes lært efter det nyere franske Mathematikeres Fremstilling, da det følgende Foredrag støttes herpaa. (Hos os findes saadan Fremstilling i Hjeltes Mathematik.) Dansk. Kjendskab til det Væsentligste af almindelig og dansk Sproglære, kunne skrive efter Diktat uden betydelige Feil, og udføre en skriftlig Udarbeidelse over en ganske almindeligt Emne, samt kjende de vigtigste Retskrivningsregler.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Tydsk. Kjendskab til den tydske Sproglære (helst Heuses Leitfaden) indtil Syntaxen, kunne foretage skrift: lige Stilløvelser over den lærte Deel af Sproglæren; Færdighed i Oplæsning og i at skrive efter Dittat. Fransk. Kjendskab til den paradigmatiske Deel af Sproglæren; kunne læse, og oversætte til Dansk uden at standse betydeligen, i en Bog af almindeligt Jndhold Historie. Den ældre Historie, samt af Middelalderens og den nyere: Danmark, Norge, Sverrig og Frankrig. (Efter Kofods Udtog af Verdenshistorien.)
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Geographie. Europa, efter Riises Geographie. Frihaandstegning. Noget Kiendskab til Konturtegning.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
For det fireaarige Foredrag, hvor Alderen ma være 13 Aar, eller derover, forudsættes: Mathematik og Regning. Lærlingen maa kunne regne færdigen med hele Tal og Brok, benævnte og ubenævnte, samt kunne udføre Exempler henhørende til Regula de Tri. Dansk. Kunne skrive nogenlunde efter Diktat, kiende Sætninger og disses Dele, samt kunne henføre Orden, til deres Klasser. Fransk. Kunne læse og nogenlunde oversætte.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Tydsk. Taalelig Færdighed i at oversætte fra Tyd til Dansk, kunne skrive efter Dittat uden meningsfor virrende Feil, og have et løseligt Begred og Ordbøiningen. Historie. Have lært Kofods mindste Historie. Geographi. Have lært et kort Udtog af Geogn phien, f. Ex. Silsverbergs. J Tegning fordres Jntet. Flere, der ere forvidt fremme til at begynde det fireaarige Fordrag, men derimod ikke besidde tilstrækkelige Kundskaber til bivaane det tvaarige, have alt meldt sig, for hvilke derfor ef Nyaar en Underviisning begynder, der skal have til Hensigt i bibringe unge Mennesker de ovenanførte Kundskaber, for at med Lethed, fra October 1834 kunne begynde den egentlige Fe beredelse til Adgangsexamen ved den kongelige militaire He skole. Skulle Flere befinde sig i lignende Stilling og ville fir deeltage i den anførste Underviisning, da ønsker Lieutenanten snarest mueligt derom underrettet, for at kunne foretage Klasinddeelingen paa den hensigtsmæssigste Maade.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Theatret. Onsdagen, den 18de December, Kl. 6. Anecdotsamlingen, Lystspil i 1 Act af Scribe og Delavigne, og Preciosa, lyrisk Drama i 4 Acter af Wolff, med Musik af Carl Maria Weber. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. NB. Logerne tilfalde Fredags=Abonnenterne.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 12te og 13de December: Pharmateuticus Dødt fra Aalborg, Forvalter Borgen fra Letheaborg, Proprietair Resch fra Kongsdal, Baronerne Tholt og Stjernblad, og Particulier Borch fra Malmøe, Forvalter Werner fra Ringsted, Kammerraad Nyegaard fra Frederikskilde, Forpagter Hellmer fra Bonderop. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Barom.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Therm. Vinden. 8 Decbr. 27, 6, 7, 4, 5 Varme. N. V. 9 27, 4, o, 4, o. -S. V. N. V. S. V. 2, 6 s., o. 3 -N. V. S. O. 128, 10 s. o. 8 - S.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Bekiendtgiørelse. Overeensstemmende med allerhøieste Resolution af 18de October sidstleden, vil Fragten for Reisendes Befordring med den Collandske Pakkepost, forsaavidt Befordringen i Siælland angaaer, i Forening med de vedkommende Kongelige Postkontorer tilkommende Gebyhrer, samt de Postillionerne tilkommende Drikkepenge, fra 1ste Januar 1834. blive at erlægge efter følgende modererede Taxt, nemlig : mellem Kiøbenhavn og Kiøge med. . . . 1 Rbd. 64 sk. S. og T. - dito og Storehedinge med 2 - 46 - dito og Nestved med . . . 2 - 13 - - dito og Præstøe - . . . 3 - 30 - - dito og Stege . . . 4 - 22 -- dito og Vordingborg med 3 - 3 - - Kiøge og Storehedinge 1 - 1. - - dito og Nestved med . . . 1 - 52 - dito og Præsto - . . . 1 - 9. - - dito og Stege - . . . 2 - 8. - - dito og Vordingborg med 2 - 44 - -- Storehedinge og Nestved med . . . 2 - 36 -- dito og Præstøe - . . . 2 - 74 - - dito og Stege - . . . 3 - 3 - - dito og Vordingborg med 3 - 28 - - Stege og Præstøe med . . . 1 - 26 - dito og Vordingborg med 1 - 90 - - Præstøe og Vordingborg - . - 90 - - Foranførte Fragt m. v. erlægges af de Reisende ved Jndskrivningen og indbefatter alt, hvad disse for hele Reisen mellem fornævnte Steder, have at betale, saaledes at ingen videre Udgivet i denne Henseende paahviler dem. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 14de December 1833.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Landhuusholdningsselskabet. Onsdagen den 18de December 1833, om Eftermiddegen Kl. 5, holdes Selskabet et Möde, hvori foretages det i Lovene anordnede Forslage valg paa en Præsident istedetfor den efter Tour Fratrædende, og tillige Valg paa Medlemmer i Selskabets Commissioner for næste Aar. Efterat adskillige löbende Sager dernæst ere foretagne, oplæses nogle til Selskabet indkomne Bemærkninger ihenseende til de lave Kornpriser. tille Thomas Møller. Død i Fridericia den 1ste Decbr. 1833.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
En lille Dreng med lyse Alfevinger Høit over Vinterskyen smiller ned; Til tvende Sorgens Hierter Trøst han bringer, Som end han skylder barnlig Kjærlighed. 70, kjære Fader, Du, min omme Moder, Bedrøv ei Eders Thomas i sin Fred, Jeg tabte jo kun Jordens korte Goder, Men vandt en evig Himmelsalighed. Paa Jorden mange skjønne Blomster groede, Men Himmelspiren dræbes ofte der; Nu veed J Eders Søn iblandt de Gode, Og reen som Lillen har han Eder kjær." Kort er kun Livets Fryd, jeg nu maae savne, Saa komme J til Eders lille Ven; Saa skal han, som en Engel, Eder savne, Naar hos Algodheds Gud vi sees igien." overdagen den 7de December behagede det Herren, efter et Sy I geleie af 8te Dage, at bortkalde vores kiære Fader, Bager i Roeskilde Johan Philip Jeanson, i hans Alders 60 Aar og Maaneder. Dette bekiendtgjøres for fraværende Slægtninge og Venne af hans 5 efterladte dybtsörgende Børn. Roeskilde, den 14de December 1833.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
Falbydeteratur. Af det Kongl. Theaters Repertolte er udkommen : No. 5. For evig, eller Medicin mod en Elskovsruus, 20 sk. No. 52. Johanne d'Arc. 36 s. J. H. Schubothes Boghandling, Børsen No. 9. salmebøger, stor= og smaastilede, i Safian, med Guldit, paa Skriv= og P. Trossair, Testamenter, Bidler, m.m., sælges hos Bogbinder Fald, lille Kiøbmagergade No. 33. udkommen er: J. L. Heibergs samlede Skrifter, Skuespil, 2det U Bind, 2 Rbd. J. H. Schubordes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1833-12-17
AVERTISSEMENT. Nye Malaga Rosiner, Figener, Muskatel=Rosiner og Citroner, c. Bourdeaux og St. Martin Edike, Bamberger Kirsebær, hvid Honning, norske Tyltebær, nye franske Svedsker og Catrineblommer, hollandsk bruun og guul Sennep, holl. Lunter, dansk bleget Lysegarn, m. m., faaes i større og mindre Partier til billigste J Schiødte. Priser, hos Frederiksborggaden No. 144, ved Nørreport.