Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-03-23
Det tilmeldte Hartkornsbruger ved Lodkastning tilfaldne Arbeide ved Odense Kanalbassin og Veivæsenets derunder udviste Forhold er saaledes det første Grundlag for den imod Opsigtsførerne fremførte skriftlige Klage qv. og som senere i de offentlige Blade med forøgede gravamina er gjentaget. Endskjøndt det nu er beskylderens Pligt at bevise sine Jnjurier, og hvorfor den Paagjeldende in cast ikke vil blive fritaget, saa trøste dog undertegnede Veiopsigtsførere, som havde Opsynet ved disse Klagerens Veiparter, sig til ved tilstrækkelige Beviser at godtgjøre, hvad allerede ved Tingsvidne tilstævnet er, at Klageren ikke under disse ham selv vedkommende Arbeider er forurettet ved nogensomhelst af de Forbrydelser eller Feil, han paakaster Veivæsenet, og hvoraf vil fremgaae, at hans Forsømmelse af Arbeidet var lovstridigt og hans Jnjurier imod Opsigtsførerne uden Hjemmel i hans egen Retsstilling. Ved hans Yttringer i Avisen No. 185 for 1834, at han som Eier af 33 Tønder Hartkorn fuldkommen er sat i Stand til at bedømme Byrden af Veiarbeidet i de sidste 3 Aar, maae altsaa forstaaes saaledes, at han i Aarene 1832 og 1833 slet intet Arbeide har forrettet, Jtem at han i 1835 var tildeelt Her de Veiarbeide ikkun af 22 Tønder Hartkorn, ikke af 33 Tønder, som han den Tid ikke eiede, og hvilket Arbeide han ikke har udført, samt at han først i 1834 har været tildeelt Arbeide af omtrent 33 Tønder Hartkorn, hvilket han tildeels har forladt ufuldført. Hans i samme Tirade antydede Følge af hans Faarige Erfaringer, som Bruger af 33 Tønder Hartkorn, at man ved de forcerede Veiarbeider paa eengang ligesom skal ødelægges, kan saaledes ei heller være Frugten af hans egen Erfaring; thi vel vise de offentlige Pantebøger, at Klageren i Tidsrummet qv. har behæftet alle sine Eiendomme, med betydelig Gield paa 1ste, 2den og 3die Prioritet, men vi paastaae, indtil det modsatte bevises og i Henhold til ovenstaaende Data, at Veivæsenet hverken direkte eller indirekte er Skyld i denne Klagerens forgieldede Stilling, ligesom vi overhovedet skulle formene, at Veienes Forbedring ikke har bragt eller vil bringe nogen ordentlig Landmand i Forværring. Dette være vort foreløbige og ved hine uanledigede Annoncer aftvungne Svar for Publicitetens Domstoel. Da iøvrigt de af Hartkornsbrugeren saavel for hans eget Vedkommende som i Almindelighed imod Veibestyrelsen gjorte Beskyldninger selvfølgelig ville blive drøftede for Lov og Ret, saa vil det være baade overflødigt og upassende, i disse Blade videre at drøfte Sagen, før Dom er faldet, til hvilken Tid offentlig Kundgjørelse af Sagens Udfald vil opfylde Regelen: sat sapienti. Vi have saaledes ikkun den sluttelige bemærkning at tilføie, at man i en Affaire, hvis Spørgsmaal er, om vi høre til Udskuddet eller til den bedre Deel af Borgersamfundet, ikke lader sig bruge som Figurantere af høiere Foresatte, men at vi derimod af egen Drift ved Domstolene fremædske den alvorligste Prøve af vores Ære og Retskaffenhed, og ville der med Rolighed lade Enhver, der antaster den, prøve at rokke den, eller i andet Fald, da at lide efter Loven. Odense den 20 Marts 1835. Jantzen. Heilmann. Stegmann. Bonde. N. Petersen. pr. Heilmann.