JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Udenlandsk. Sverrige. J Retssagen, angaaende den i Avisen Nya Extraposten indførte Artikel om Finland, indtraf det sælsomme Tilfælde, at Redacteuren af Avisen, valgde paa sin Side, foruden Prøvst, Ridder og Greve Schwerin, samt Præsident San dels, ogsaa Hs. K. H. Kronprindsen til Medlem af Juryen (den eedsvorne Ret;) hvilket bevægede Hs. M. Kongen til at udstede til Justitskantsleen en mærkværdig Skrivelse, hvori forekom følgende Yttringer: "Vi have overveiet denne Sag, og finde, at det strider imod Statsforfatningens and og Mening, dersom Vores Herr Søn udnævmes til Edsvoren i nærværende Proces=Sag. J Constitutionelle Lande, hvor Løvene ere Bevarere af Samfundets Frihed, kunne Fyrster, som skulle haage over sammes Efterlevelse, ikke, uden Frihedens Fare, personligen medvirke til Lovens Anvendelse. Vi kunne derfor saameget mindre lade gjælee, at Vores Hr. Søn indtræder i en eedsvørenmet som Medlem. Naar Overhovedet, som han Statsroeret i Hænde, indtager sit Sæde ved den høieste Ret, for der at udøve sin dommerlige Magt, maa dømmer han idet mindste efter bestaaende Love, og herved bliver den Beslutning, Kongens Nærvædelse muligt kan føre med sig, ifald han tænker at Ugge Vind derpaa, mindre skadelig for den Enkel s Ret og Rettigheder; derimod udøver en Eed. oren, der vel dømmer under Lovens Rettesnor en dog under Hensigter, som strække sig vidt, ja endog maa give Det Gehør, hans Samvittighed foreskriver ham - en saadan udøver en altfor vigtig Dømmeret over sine Medborgeres Rettigheder. Støttet paa denne Grundsætning, er det blevet antaget: at endog en Prinds af det kongelige Huus kunde udnævnes og optræde som Eedsvoren. J det at Vores Hr. Søn hertil er bleven udnævnt, see Vi med Fornøielse en Tribut, som offentligen er bragt Friheden. Den Tiltalte tager sin Tilflugt til en Fyrste, som ved den Borgen, han alrede har givet det svenske Folk og som han fremdeles vil give, indgyder ham en uindskrænket Tillid. J denne hans Forventning har han Ret, men Uret i Formen Thi dersom den Tiltalte kunde beholde Hs. K. Høihed som Eedsvoren, saa kunde Klageren ogsaa enandengang opfordre ham i den samme Egenskab. Naade og beskyttelse meddeelt i første Tilfælde, og nægtet i det andet, kunde tjene til meget stridige Hensigter." Hs Majt. citerede dernæst den 54 §. af Regjeringsformen, hvorefter ingen Prinds af det kgl. Huus er tilladt at beklæde nogetsomhelst Civil -Embed, følgeligen kan han ligesaalidet udøve nogen Edsvorens Pligter. "Desuden have Rigsstænderne vedbliver Hs. Maj.) meddeelt Vores Hr. Søn den personlige Ret til, at bestyre Riget, i det Fald, at Vi, truffen af Svaghed, skulde hindres deri, og altsaa kan Han i denne Egenskab ikke være forbunden til, at opfylde, hvad Lovene paalægge en Medborger ialmindelighed.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
J ovennævnte Retssag er nu Statsraaden, Baron Flemming, bleven valgt i Kronprindsens Sted.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
De Eedsvorne have den 25de Oct. erklæret Redacteuren af forbemeldte Avis, Bogtrykker Jmnelius, for skyldig; han er derfor bleven dømt til ter Maaneders Fæstningsarrest. Men Actor vil ikke lade sig nøie med denne Dom og villappellere til Hofretten. Det bemærkes, at Jurien traade sammen og afgjorde Sagen paa een og den samme Dag.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Rusland. Chevalier Montferrant, Bygsningsmester ved Jsaacs=Kirken i Petersborg, har i Anledning af den colossale Gramitstøttes Transport til benævnte Kirkes Bygning, udgivet i det franske Sprog en Beskrivelse over Fremgangsmaaden og Arbeidet i Granitbruddene i Finland. De mechaniske Hjelpemidler ved dette Arbeid ere meget simple, ligesom og den Maade man bruger at transportere Steenmagerne paa. Den uhyre Mængde Granit, man nu i en Tid af 40 Aar har bragt hen til de forskjellige store Bygninger i Petersborg, beviser, hvor uudtømmelige hine Steenbruddere, og da de ligge saa nær, hvormeget de have bidraget til Residenens Forskjønnelse. Montferrants Beskrivelse indeholder tillige en historisk Sammenligning af de forskjellige bekjendte Granitsøiler udaf eet Stykke. Den største er Pompeius=Støtten i Egypten, da den er 67 Fod høi. Næst denne ere de for Jsaakskirken bestemte - i Tallet 36, hver paa 56 Fod - de største. Jsaaks=Broen over Nevastrømmen - hvorved Wasiliostrow, skal forbindes med Admiralitets Siden (i Petersborg), og som hviler paa Fartøier. - hygges nu af ny. Dette Værk forestaaes af en Ingenieur-Oberst, Hr. von Traiteur, og opføres af hugne Granitblokke, ved Siderne komme Sprinkelværker af støbt Jern. De nye Fartøiet ankomme med det første.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Kirkestaten. Bergam befinder sig i dette Øieblik i Rom. Da Dronningen af England gar ham Afsked i St. Omer, udsatte hun ham, for hans viiste Tjenester, en Pension af 800 Pd. St. og for hans Datter Victorine en anden af 300 Pd. St. Han vil sætte sig ned i Pesaro. Han har ogsaa kjøbt ved Auction det Villa Barone, som han forhen havde beboet tilligemed hans Herskerinde.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Underhandlingerne om at slutte et Concordamellem Paven og Kongeriget Hannover skulle være afbrudte.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Neapel. Oberste Pope, som fornemligen yttrede sin Harme over den af General Florestan Pepeafsluttede Convention med Palermitanerne, holdt i det neapolitanske Parlement, i denne Anledning, en ivrig Tale, der gjorde et saadant Jndtryk, at Præsidenten lod de fra Sicilien indløbne Depesker oplæse, og da man fik Capitulationens Betingelser af høre, skjar den hele Forsamling Tænder i Forbittrelse, erklærede Palermo-Capitulation for nu og ugyldig, og Kongen approberede Beslutningen, straxen. - Brødrene Pepe ere af Fødsel Calabreser.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Nyeste Efterretning. (Af en Skrivelse fra London af 4de Novbr.) Et amerikansk Blad fortæller den utrolige Efterretning at Exkeiseren Bonaparte var ankommen til St. Thomas med den franske Fregat Juno. Hans Undvigelse fremstilles saaledes: Fregatten havde nemlig krydset paa Høiden af St. Heleng, og efterat Øen var kommen i Sigte, havde Skibsmandskabet bemægtiget sig Capteinen, heiset det engelske Flag og saaledes sat Coursen af St. Helena til. Her vare de netop ankomne, da det engelske Vagtskib var ude paa et Kryds og; Juno var strax gaaen for Anker, og havde begyndt at skyde paa Fastningen. Derved var opkommen paa Øen den største Forvirring, som den Fangne benyttede sig af, da han i Fregatten straxen gjenkjendte den, han var landet i Egypten med, i det han kastede sig i en gemeen Soldats Klæder, overtalede nogle af hans Undergivne at følge ham, sneg sig bort fra fine Paapassere, sprang i en Baad og seilede til Fregatten. Saasnart han var kommen ombord paa samme, havde Juno lettet Anker og stukket i Søen med sit Bytte. Den saa lykkelig undkomne Bon parte befinder sig nu i St. Thomas Havn, og trasserer paa den herværende Banqverer Rothschild, hvilke Vexler fandt villige Antagere i St. Thomas Om denne Efterretning har til Øiemed, at virke paa Statspapirerne, eller at drage Publikums Or mærksomhed fra Dronningens Process, derom kan man her ikke blive ret enige. Det bedste, man hidtil kan gjøre, er - at lee derad. (Senere Brev af 24 Septbr. melde intet derom.)
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Indenlandsk. Under Rubrik: Er Luxus en Hovedaarsag i Fædrenelandets nærværende Trang?" gjendrives, Skilderiet den Paastand, at en tiltagende Luxus m. er Aarsag i Landets aftagende Velstand, som grundfalsk. Tvertimod var, hedder det, Luxus steget til en langt høiere Grad netop i Danmark VelmagtsDage, og især i de sidste Decennier før Krigen. end den for nærværende Tid er. Forfatteren paa beraaber sig de mange rige Godseieres og især de adelige Herskabers Levemaade i Aarene 1780 - 1800 Da gaves der i denne Stand langt flere og lant prægtigere Gjæstebude; 20 a 30 Retter (Rætter, var ei noget ualmindeligt; de holdte mange Tjenets til deres personlige Opvartning, Forrider, Løbe bæger, alle i kostbare, med sølv eller guld Tressebesatte Liberier. Man gav ugenligen stort Diner, mer Souper. Man opførde en Mængde Pragtlygninger. Damernes Pynt var ogsaa meget mere bragtfuld og kostbar, en Klæding kostede dengang na meget som 6 a 8 andre, ei at tale om de foregaaende Fiskebeenskjørter og Poscher, hvormed Hamerne altid kom sidelængs ind, de forfærdelige Hovedsætter osv.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
J Anledning af den i Randers Avis indrykkede lettes Aftenbøn læses nu følgende som Jndsendt: (Mine Døttre bruge hverken Aften eller Morgenbønner; men jeg kan dog derfor ikke sige, at de glemme Gud. De takke ham for hvert et Balde bydes til, hver en Commedie, de faae at see, hver en Roman, der laanes dem, hvert et moderne Klæbestykke, der bliver dem til Deel. Disse ere de hverordentlige Anledninger til deres Taknemmelighed, men de takke ham ogsaa, hvergang de have faaet en Lok Haar til at falde, som de ønskede, eller et Baand anbragt med Smag paa deres Kjole, eller en sprungen Maske paa deres Strømper saaledes istandsat af deres Moder, at ingen kan kjende det. Kort: der gives 1000 Leiligheder ugentlig ved hvilke deres Læber strømme over af et i større eller mindre Grad hjerteligt Gud skee Lov." Den agthærdige Forfatter af Jettes Aftenbøn seer da letteligen, at mine Døttre godt kunne undvære, ved lige Bønner at mindes deres Skaber og Forsørger.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Et Provindsial-Blad indeholder under Rubrik Jndsendt fra Landet", nogle Sandhedsord angaaende den Klage, der føres over den, som det synes, blue høie Priis paa Kornbrændeviin, der for Landmænd, der holde nuomstunder Folk, er en uafskafselig Nødvendigheds Artikel. Angaaende Spørgshaalet, om det var ønskeligt, at Taxt blev sat paa Brændeviin, tilføier Jndsenderen: "det kunde ved synes . . . . . . . . . . Fandens Abekattestreger.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
J Asmild Sogn ved Viborg er en Mand, Anders Christensen Dahlsgaard, død i sit 95de Aar. Uafbrudi Virksomhed var hans Liv, endog indtil korter hans Død. Sygdomme kjendte han intet til.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Kiøbenhavns Børs, den 14de Novbr. Cours. Hamborg 3 Maan. 255, a vista 258. Amsterdam 2 M. 244. London, M. 11 1/2 Rbdlr. Spec. 259. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. delig, 68. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4, er d. A.) 80 Rbd. r. S. eller 103 1/2 Rbd. Sedler. K. 109 Rbd. r. S. Nørste Rigsbanksedler, 1 3/4. Hvenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Ved Tollotteriets 1031 Trækning i Altona udkom følgende Nummere : 17, 68, 56, 39, 83.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Prædiken paa 25 Søndag efter Triinitatis. Høimesse. J Pudolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsp. Schierup. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Paster Thisted, i Frue Kirke Hr. Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Bekjendtgjørelser. Nylig hjemkomne: skaanske Møllesteen fra 11 qvart. til 5 qvart, i Diameter, rhinske Møllesteen fra 10 qvart. til 6 enhalv qvart, i Diameter, engelske Pillesteen fra 11 qvart. til 9 qvart, i Diameter faaes hos Hans Kaarsberg.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Dr. Frankenaus Sundheds- og Morskabst dende, er udlaant, til hvem vides ei, den som har den, bedes ufortøvet at levere den tilbage. Aalborg, den 17de Novbr. 1820. P. M. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Contoir-Calender for Aaret 1821, faaes tilkjøbs hos Undertegnede. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 17de Novbr. 1820. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Paa en af Byens reelleste Gader ere smukke Overværelser, beqvemt indrettede, saavel for en Familie, som for enkelte honette Personer, strax at faae til Leie. Man behager at melde sig hos Bogtrykker Wandall, der giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Fredagen næstkommende 8de December, Formiddag Kl. 10, bliver paa Hovedgaarden Voergaard foretaget en Skiftesamling i Stervboet efter den sammested ved Døden afgangne Proprietair Niels Steenild, hvorved Arvingerne og Legatarierne, behagelig ville give Møde, da Ting af Vigtighed vorder afhandlet. Sæbye den 15de Novbr. 1820. Paa egne og Medexecutors Vegne, Boeck.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
En liden Vindovn ønskes strax til Leie, og hvorfor Leien vorder ved Modtagelsen contant udbetalt. Hr. Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
hvor Middagsmad i Portionsviis daglig kan erholdes for 1 Mk. Portionen, og hvorfor Betalingen kan erlægges enten strax eller maanedsviis; derom giver Bogtrykker Wandal. Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Mandagen den 4de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Wange Skriverstue, SkifteSlutning efter afgangne Jens Huurup i Vesterhalne, til hvilken Tid Boets Creditorer indvarsles til at møde for at modtage og for at qvittere hvad enhver, efter Boets Tilstand og deres Fordringers Beskaffenhed, kan erholde. Vang, den 15de Novbr. 1820. M. L. Lund.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die i denne Maaned, som læses for vedkommende Over- og Underret, bliver Creditorerne i Landvæsens-Commissair og Proprietair Michael Aagaard til Baggesvogn, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, herved indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perperucilentii, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres formeentlige Krav, af hvilken Oprindelse og Beskaffenhed disse end være maatte. Og da en Samling i Boet foretages paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 11te December førstkommende, Kl. 2. Eftermiddag, saa ville Creditorerne derved behage at give Møde. Hjøring, den 11te Novbr. 1820. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
J Følge Plakaten af 26de October 1792, bliver Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Poul Pedersens afgangne Hustrue Kirsten Christensdatter af Steensborg i Ugilt Sogn, herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvaler at anmelde og bevise deres Fordringer. Hjøring, den 11te Novbr. 1820. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Auctioner. Efter passeret Jndførsel og Execution, bliver en Forpagter Christen Jeppesen af Christiansminde her ved Hjøring tilhørende Parcel af Christen Christensens Gaard i Scheen i Uggerbye Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, nemlig : 1ste Gang Tirsdagen den 19de Decbr. førstkommende, 2den Gang Tirsdagen den 9de Januar 1821, og 3die Gang Tirsdagen den 23de i samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved kundgjøres til Lysthavendes og alle Vedkommendes Underretning. Conditionerne, som ved Auctionerne vorde bekjendtgjorte, ere at erholde til Eftersyn hos Hr. Procurator Nørbye, i Frederikshavn. Hjøring, den 11te Novbr. 1820. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Da det ved 3die Auction over Hovedgaarden Dronninggaard, beliggende i Dronninglunds Sogn, Jerslev Her ged, Hjøring Amt, 3 1/2 Miil fra Aalborg og 2 1/2 Miil fra Ladepladsen Hals, gjorte Bud, ikke af vedkommende Prioritetshavere er befundet antageligt, saa bliver over samme afholdet 4de Auction, Mandagen næstkommende 15de Januar 1821, Formiddag Kl. 10. Denne Gaard staaer for 55 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, og har et Areal af 1300 Tdr. Land geometrisk Maal, for det meste gode Jorder og gode Enge, foruden en tilkjøbt Parcel af Dronninglund paa 65 Tdr. Land, matrikuleret til 2 Tdr. 5 Skpr. 1/2 Alb. Hartkorn, bevoxen med Skov af Eeg, Bøg og Ell, og Bøndergods af 13 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Hartkorn med 22 Beboere, hvoraf de 2de Gaarde i Meelholt, som staae hver for 4 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, have foruden Ager og Eng et Areal af 80 Tdr. Land tæt bevoxen med Skov af Eeg, Sil og noget Bøg, samt 2de Steder i Gjeraae, er heller efter deres Størrelse ubetydes Skov. Af bemeldte Bondesteder, hvis Konge- og Kirket ende svares til Gaarden, forrette og 8 Huse 10 1/4 Gangde ugentlig og de øvrige nogle Reiser og Kjørseler, forude Landgilde. Iøvrigt er udførligere Beskrivelse over denne Landets fortrinlige Hovedgaarde, indrykket i denne Avis No. 104, 108 og 109, i Anledning af foregaaende 3de Autioner, og derfor ansees overflødig her at gjentage. Sæbye, den 11te Novbr. 1820. Boeck. tioner, og derfor ansees overflødig her at gjentage. Sæbye, den 11te Novbr. 1820. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Tirsdagen den 21de November og følgende Dage, hos Dags Formiddag Kl. 10, bliver hos Dannebrogsmand S. ren Christensen i Østerbye paa Læsøe, efter Cap Svend Nielsens og Dhrr. Strandings-Commission. rer Andersen et Smiths Forlangende afholdt Auctioover circa 1800 Stykker Buenos=Ayres Huder, ilandbjære, fra Galleasen, den unge Lars, der indstrandede heruder Øen Natten til den 21de f. M. Det anmærkes i Lysthavendes Efterretning, at Huderne ei blive udleveret med mindre Auctionspengene derfor forinden betales, ifølAuctionsforretningen. Lysthavende ville give Møde bemeldte Tider og Sted. Mariesminde paa Læsøe, den 13de Novbr. 1820.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
J Auctions-Directeurens Hr. Birkedomme, Berboms lovlige Fraværelse Th. Ch. Berbom, const. Fuldmægtig. P. F. Paa ovenstaaende Tider og Sted, auctioneres ogden ilandbjærgede Taqvelage af Seil og Tougvam. v., fra ovenstaaende indstrandede Gallease. Th. Chr. Berbon.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Den afgangne Raadmand Hübertzes Enkes Ster tilhørende og paa Nørregade her i Aalborg beliggende Ga No. 547, bestaaende af: a) Et Forhuus til Gaden, paa 7 Fag, 2 Loft høit, b) Et Halvtag østen i Gaarden, 7 Fag, indrettet i Værelser, og c) Et puus norden i Gaarden, 6 Fag, 1 Loft høit, tilligemed den dertilhørende Frugthauge, samt 3de i Gaarde, værende Kakkelovne, bliver ved 3de derover anstillende Autioner, som afholdes i bemeldte Gaard, opraabt til Besælgelse: 1ste Gang Løverdagen den 2den December; 2de Gang Tirsdagen den 5te Decbr., og 3die Gang Løverdag den 9de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag 10, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjen gjøres. Aalborg, den 15de Novbr. 1820. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-18
Ifølge passeret Dom og Udlæg, samt Vedkommendes de paa grundede Reqvisition, bliver Transportforvalter og Arnebrogsmand Risom her ved Byens Havn fordeelagt beliggende store Gaard, med betydelige og fortrinlige Mar jorder, stillet til offentlig Auction : Onsdagen den 10de Januar førstkommende, - den 24de Januar, og den 7de Februar næstefter, hver Dags Eftermiddag Kl. 3 slet paa det sædvanlige Tilsted her i Byen. Conditionerne ere forinden til Efter hos Procurator Juul i Aalborg og Undertegnede. Bye- og Herredsforede Contoiret i Frederikshavn, 2de November 1820. Westenholz.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Udenlandsk. England. Den 2den Novbr. begyndtes i Overset Debatterne over Dronningens Sag. StorIntsleren var den første, som stod op fra filede paa Uldsækken og holdt en lang Tale, hvori i blant andet recapitulerede alle de Vidnesbyrd, en ikke vare gjendrevne, lagde især en stor Vægt da den Omstændighed, at Bergami, der dog var os. Maj. saa overmaade meget forbunden, ikke lv havde indfunden sig og bevidnet Dronningens skyldighed, og sagde tilsidst, at han (Storkantsgen) fuldelig var overbeviist om, at en ægtelydersk Omgang havde fundet Sted mellem Hos. sat og Bergami, da denne bestemt var lagt for agen. - Lord Erskine paastod derimod, at le de afgivne Vidnesbyrd vare utilstrækkelige til domfælde Dronningen; at han ansaae den hele stemfærd som en Forfølgelse imod Hende, og at gen anden end Ministrene vare Stiftere af samMen i det Hs. Herlighed vilde berøre Majoc1 og Rselle. Demonts Udsigende, fik han ondt faldt ligesom livløs om, saa at man maatte Aabe om Vand og befale Vinduerne aabnede. Adllige Pairer ilede ham til Hjelp; han var bleg, som et Liig og blev baaren ud af Salen. Vel kom kan derefter noget tilrette igjen, men var dog saa Haag, at han maatte kjøre hjem. Først næstedagen at han istand til at indtage sit Sæde igjen i Hus. - Grev Lauderdale var, ligesom StorAntsleren, overtydet om, at der var begaaet et Egteskabsbrud, beviist endog ved Dronningens egne Vidner. Mod Vidnerne, Lieutenanterne Flynn og How nam udlod han sig dog i meget haarde Udtryk, og paastod, at slettere Mennesker aldrig vare mødte for Husets Skranker. - Grev Rosberry talede imod og Lord Redesdale for Billen.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Den 3die Novbr. aabnede Grev GrosvenorDebatterne og paastod, at alle Vidnerne for Billen havde aflagt falske Vidnesbyrd; han tog sig meget af Dronningens Sag og forsvarede hendes Uskyldighed paa det hæftigste. Hvad det angik, at Hs. Majts. Navn var udeladt af Liturgiebønnen, sagde han. Jeg veed ikke, om Erkebispen af Canterbury har lagt Bogen for Kongen, eller paa hvad Maade det er skeet; men hvis jeg havde været Erkebisp af Canterbury (høi Latter), og jeg ved saadan Leilighed var befalet, at stryge Navnet ud af Liturgien, skulde jeg hellere have kastet Bogen i Ansigtet paa den Person, der havde befalet mig saadant, end at jeg havde efterkommet befalingen (Latter igjen). Den ædle Greve erindrede tilsidst om de moralske og physiske Tegn der var skeet i nærværende Tid nemlig: at det tordnede, da Gen. Procurøren begyndte at oplæse sin Anklage, og at Sølen var formørket, da Generalfiskalen recapitulerede Vidnernes Udsigender for Billen, og bad Lorderne huske paa den Bøn, som ethvert Møde aabnes med osv. - Grev Harewood talede imod og Grev Denoughmøre for Billen. Grev Grey paastod, han havde overbeviist sig om, at Vidnerne for Billen ikke alene vare slette og nederdrægtige Mennesker, men at de endog havde modsagt hinanden i Hovedsagen. - Lord Liverpool (det forstaaer sig) forsvarede Billen. Huset fordagede sig, uden at komme til nogen Beslutning.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Den 4de var Dronningen taget til Overhuset og befandt sig i det for hende indrettede Værelse, med dens Debatterne varede. Soldaterne præsenterede Gevær for Hende og Musiken spillede den sædvanlige kongel. Velkomst. Hendes følge bestod alene af Lady Hamilton og derrer Brougham, Vizard- og Vilde. Endnu blev det i Overhuset ikke afgjort, om Billen skulde oplæses anden Gang.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Om Nordvest-Expeditionen ved Skibene Hecla og Griper, haves nu den Efterretning, at disse vare komne ind i Lancaster-Sundet, og vilde overvintre i 75 Graders Brede og 115 Graders Længde, ligeoverfor Kobberminefloden. Lieutenant Parry, som commanderer Skibene, er, om Efterretningen stadfæster sig, altsaa berettiget til den af Parlementet udlevede Præmie.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Den 2den Novbr. blev en Bogtrykker i London, kaldet frem for Lordmajoren og dygtigt irettesat, fordi han havde trykt en Placat, hvori Londons Jndvaanere opfordredes til at illuminere deres Huse i Anledning af Dronningens beviiste Uskyldighed.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Sverrige. Avisen: Anmarkaren, meddeler en nyligen til Krigscollegiet udgaaet kongel. Skrivelse, som er mærkelig for sin alvorlige Jndhold skyld: Collegiet formanes nemlig paa det Alvorligste, ei at give de kongel. befalinger nogen Fortolkninger, som stride imod deres Mening og Jndhold. Siden Carl den Ellevtes Tid er ingen saadan kal Skrivelse udgaaet. Denne Kongens retfærdige Opmærksomhed erkjendes i Publicum med den største Taknemlighed.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Spanien. Kongen har givet et nyt Beviis, paa sin Yndest for det constitutionelle System, ved, til Trods for dets Fiender, at give Corternes Decret; om ganke og aldeles at ophæve og afskaffe Munkene, sin kongel. Sanction. - Corterne have antaget et Lovforslag, hvorved der sættes Dødsstraf for dem, der maatte sammensværge sig imod Constitutionen. Ligesaa har Corterne modtaget et Udkast om Belønninger for Generalerne og Officerererne paa Øen Leon, efter hvilket for Generalerne Quiroga og Riego skulde udsættes en aarlig Jndkomst af 20,000 Franker og for 4 andre Generaler 10,000 Fr. hver.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
Portugal. En stor Mængde af de Fornemme og af Adelen har aflagt Troskabseden til Juntaen - Lord Beresford er af Kongen udnævnt til Eeneralfeldtmarskal i Portugal og Grev Suromans til Kongerigets Krigsminister. Beresford skal har faaet mange Jordegodser til Foræring af Kongen Adskilligt.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
J Algier udrustes en ny Eskadre af 11 Seileret at krydse mod Sicilianerne og Portugiserne -at fiske i rørte Vande.
Jyske Efterretninger, 1820-11-20
J en sydtydsk Stad har Politiet, efter maaskee de værende Skræderes Forestilling, confiskeret - no 100 engelske Væster, som vare komne fra Messen, Frankfurt.