JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Etatsraad og Professor emeritus Niels Jversen Schow. Han var fød den 16de Juni 1755 i Kjøbenhavn. Deponerede 1775 fra Aarhuus Skole, blev 1779 Magister Philologi, reiste udenlands og laae en tre Aars Tid ved Universitetet i Göttingen, reiste til Wien 1782, var i nogen Tid Bibliothecar hos FyrstCartorisky, gik derpaa til Rom og Venedig, reiste 1790 igjen tilbage til Tydskland, hjemkom til Fædrenelandet 1792, blev samme Aar Professor Philol, extraordinarius og Directeur for Hs. kongel. Høihed Prinds Christian Frederiks Underviisning, 1805 overordentlig Professor i Archæologien, 1813 Professor i det Tirsdagen den 26 October 1830. græske Sprog. Fra 1803 var han Justitsraad, blev siden Etatsraad. Død den 18de d. M. efter faa Dages Sygeleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Paa Cancelliets allerunderdanigst gjorte Jndstilling har Hs. Majestæt den 1ste Septbr. sidstl. allernaadigst resolveret saaledes: "Vi bifalde allernaadigst, at der gives den polytechiske Læreanstalt Tilsagn om, at de derfra demitterede Candidater i Mechaniken eller den anvendte Naturlære, paa derom indgiven Ansøgning, kunne erholde Bevilling til, uden at underkaste sig de sædvanlige langsmæssige Prøver, at tage Borgerskab paa det Næringsbrug, hvortil de, i Følge de Kundskaber, som de ved den polytechiske Exammen have lagt for Dagen, i Forbindelse med de afgivne Prøver paa Haandfærdighed, som i ethvert enkelt Tilfælde maatte ansees fornødne, kunne antages at besidde Dulighed, hvilket Næringsbrug kan udvides udenfor de Grændser, som ere bestemte ved de nu gjeldende Regler for udøvelsen af de forskjellige Væringsbrug. Ved at bestemme Omfanget af det Næringsbrug, hvortil Bevilling saaledes forundes, bliver der iøvrigt at tage særdeles Hensyn til den Grad af Dulighed, Candidaten ved Examen har beviist. Til at meddele fornævnte Bevillinger bemyndige Vi Vort Cancelli Derhos ville Vi, at bemeldte Vort Collegium, efter 5 Aars Forløb, nedlægger nærmere allerunderdanigst Forestilling om, hvorvidt Grændserne og Betingelserne for den Berettigelse til Næringsbrug, som bliver at tilstaae de ovenmeldte Candidater, kunne ordnes ved almindelige Lovregler, eller om det fremdeles skal have sit Forblivende ved at der gives dem Adgang til passende Bevillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Paa indkommen Forespørgsel har Cancelliet svaret, at de i en Fæstebondes Bo forefundne Creaturer og Agerdyrkningsredskaber, som blive at tilsvare Huusbonden for modtagen Besætning og Jnventarium, ikke blive at regne Boet til Jndtægt; hvorimod det altid bliver at undersøge, om der af deslige Effecter findes noget videre, hvilket da, som Bondens Eiendom, bliver at føre Boet til Jndtægt. Efter hvad Cancelliet har havt Leilighed til at bringe i Erfaring, er det ogsaa en almindelig Praxis, at Besætning og Jnventarium ved en Fæstegaard bliver udenfor Boets Jndtægt. Hvad derimod det af Jorddrotten leverede Sæde- og Føde-Korn betræffer, da, som ikke Alt, hvad der er anført med Hensyn til Naturen af Jorddrottens Ret til Besætning og Jnventarium, ogsaa er anvendeligt paa det ham i Boet tilkommende Kornqvantum, skjønnes det ikke, at Skifteforvalteren er uberettiget til at fore Boet dette baade til Jndtægt og Udgivt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Den 14de October blev i Høiesteret paakiendt Ordens Sagen No. 19: Forpagter P. R. W. Mariboe, etr. Kammerherre og Major Grevencop Castenskjold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Sagen angik Sidstnævntes Paastand om, at Mariboe skulde indfri en af Engstrøm i Gothenborg under 29de October 1817 trasseret, men den 6te November f. A. de non solutione protesteret Vexel og betale ham, som Vexelens Eier, i Følge Transport af 6te Marts 1827, det af Sammes Paalydende resterende Beløb, 8,746 Mk. 12 s. Hamb. Bco. med Renter; samt Lovligheden og Gyldigheden af den under 9de, 13de, 14de og 16de Marts 1827, til Sikkerhed for bemeldte Fordring, i de i Mariboes Værge værende Ting effectuerede Arrestforretning m.v. Ved den under 5te Mai 1828 afsagte Lands-Over- samt Hof- og Stadsrets=Dom var Mariboe kjendt pligtig til at indfri den ommeldte Vexel og til Kammerherre Castenskjold at betale dens Restbeløb, ligesom og Arrestforretningen var kjendt ved Magt. Mariboe mødte selv, for Jndstevnte mødte Justitsraad Sporon. Sagen begyndte den 11te dennes, og hver Dag den blev procederet var et betydeligt Antal Tilhørere, tilstæde. Høiesterets-Dom lyder saaledes: "LandsOver- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte med 100 Rbd. Sølv. Saa betaler han og til Justitscassen, som Tabende, 5 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Om Hr. Capitainlieutenant Graahs Opdagelse af Gronlands Østkyst haves nu den Efterretning, at Hr. Capitainlieutenanten, i Forening med Naturforskeren Vah- og Colonibestyrer Mathisen, tiltraadte Expeditionen den 20de Marts 1829; men at de tvende Sidstnævnte, da de samlede vilde have manglet Proviant, vendte tilbageden 23de Juni fra 61 46 40 nordlig Bredde, og at Graah derefter ene fortsatte Reisen i en Kanebaad, blot ledsaget af nogle Østgrønlændere, samt en Grønlænder og to Roersker fra Julianehaabs District. Det lykkedes ham da den 28de Juli at trænge frem til en 8 paa 65 18 nordlig Bredde, hvor han plantede det danske Flag; den igjennemtrængelige Jis nødte ham til at vende om og søge Vinterleie ved Nugarbik, paa 63, 22. Br., hvor han ankom den 1ste October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Herfra beretter han under 2den April d. A., at han den 3die agter paa lignende Maade igjen at fortsætte Reisen Nord efter, i det Haab, i det mindste at naa 66 n. Bredde, forinden han vender og for at søge Colonierne, hvortil Man tør haabe, at han nu lykkelig er ankommen. Paa den Reise har Capitainlieutenant Graah ei fundet, endog den allerubetydeligste Ruin eller andet Spor af fordums Civilisation; ei heller stemmer Configurationen af den af ham nøiagtigen optagne Kyst overeens med den Skildring, Man besidder af det gamle grønlandske Bispedømme Ostbygden, hvorfor Capitainlieutenant Graab formener det afgjort, at denne Coloni ei har lagt østen for Cap Farvell, men i Julianehaabs District. Derimod har han funden Jndvaanerne paa denne Kyst at være endnu mere forskjellige fra Eskimaurerne end den blandede Race, som findes i Julianehaabs District, saavel Hovedets Form som Legemets Slankhed stemmer overeens med Nord-Europæernes, hvorhos de have en reen lyk Hudfarve og ofte brune Haar, nogle af Mændene lad Skjægget voxe til Knebelsbart, nogle ere tatoverede, hvilket ogsaa er Tilfældet med alle Fruentimmerne, Paa den hele bereiste Strækning af omtrent 100 Mil kan Folkemængden ei anslaaes til meere end 5 a 600 hvilke med stor Møie friste Livet paa de faa Odder som i disse øde Egne ere beboelige, ved Bær, Vildt, Fisk og Sælhunde. Desuagtet udmærker dette Folk sig ved at være ukjendt med alle Laster, og er i høieste Grad sædeligt, fredsommeligt, tjenstfærdigt, ordholden og paalideligt, hvilket det ved enhver Leilighed har vi i sin Fremgangsmaade mod Capitainlieutenant GraaDen 12te d. M. er Professor i Philosophien ved Frederiks Universitet i Christiania, Poul Martii Møller (en Søn af Dr. Møller i Kjøbeløv her Lolland) beskikket til Professor extraord, i Philosophie ved Kjøbenhavs Universitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Efter Ansøgning er kgl. Skuespillerinde Mad. Lieb forundt Afskeed fra det kgl. Theater. Scenen taber hende en høist talentrig Kunstnerinde, der, især i la comiske qvindelige Characteerroller og i Sonbrettefagelikke lettelig kan erstattes. Hun betraadte, som J Sølver, første Gang Skuepladsen den 4de Marie Paa Vesterbroes Theater er en Aften i forrige Udgaaet Jld i Klæderne paa Hr. James Price, de han, rundtomkring besat med Fyrværkeri, svingede sig Luften paa slap Linie. Han blev noget forbrændt. Samme Dag havde han havt Bryllup med en af Jomfruerne Lewin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
J denne Tid opholder sig i Kjøbenhavn en Major Fabricius, som staaer i græsk Tjeneste. Han er en Holstener af Fødsel og har været Commandant i Corinth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Lærere og Lærerinder ved de Borger- og Almueskoler i Trinitatis Menighed i Kjøbenhavn, der ere dennes Præsters Tilsyn underordnede, have bevidnet deres fortjente Sognepræst, som er beskikket til Biskop over Viborg Stift, deres Agtelse, ved den 11te dennes, paa hans Fødselsdag, at lade ham overrække en af den du lige Kunstner, Juveleer Schrøder, særdeles skjønt forarbeidet Sølvpocal med Laag, vog 42 Lod. Paa den ene Side var indgravet: "Kjærligheds og Taknemmeligheds Minde, den 11te October 1830. Paa den anden: "N. C. Øllgaard, Biskop i Viborg, R. af D. Paa Foden: "Fra Lærere og Lærerinder i Trinitatis Sogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Med Kjøbenhavns Addresseavis følger en Jndbydelse angaaende en Anstalt af samme veldædige Jndretning, som den i forrige Vinter der i Staden oprettede, til Trængendes Bespiisning, for den kommende Vinter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Fire velhavende Kjøbmænd i Kiel have tilbudt Magistraten samme Sted, hvis Nøden fordrede det, at levere 1,200 Tønder Rug til 13 Mk. schl. holst. Courant Tønden, for dermed at forsyne de Fattige i Vinterens Løb. Til at forebygge Brændemangel har Magistraten indkjøbt 200 Favne Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Kjøbmændene i Flensborg have tilbudt sig at ville overlade 1,000 Tønder Rug til fattige Borgere, for billig Priis og efter Anviisning af Fattigcommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Toldopsynet i Skagen har i Natten til den 11te September anholdt hos en Skipperenke i Østerby omtrent 6 Pd. Humle og 2 Pd. Candis, der var iland smuglet fra en svensk Fiskerbaad. Hr. Conradsens, i sin Tid fra Sjælland saameget omskrevne, skjønne, brune Hingst passerede den 15de dennes igjennem Randers til Nørlund, tilligemed en Deel af dens Afkom, nemlig trende to Aars og trende eet Aars Plage, samt fire Hopper med deres Føl
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Byfoged-Embedet i Ringkjøbing og Herredsfoged-Embedet i Ulfborg og Hind Herreder, under Ringkjøbing Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Under Rentekammeret: Amtsforvalter-Embedet paa Ærø. Caution i kongel. 4 Proc. Obligationer til Beløb 7,200 Rbdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de October. Hvede 8 Rbd. 2 Mk. a 9 Rbd.; Rug 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd.; Byg (toradet) 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk.; Byg (sexradet) 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk.; Havre 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk.; Ærter 7 Rbd. a 7 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde. Røget Flesk 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk., grønsaltet Flesk, 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. pr. Lpd. Smør 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 8 s. pr. Pd. Æg 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s. Snesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Beltpassage fra 20de til 24de October 1830. Fra Falster til Sjælland. Stud. Jur. Kielsen; Tobaksfabriqueur Bech med Familie. Fra Siælland til Falster: Frue Westergreen; Jfr. Westergreen; Agent Krøyer; Pastor Clausen; Proprietair Wilhielm; Cand. chir. Wilhielm; Frue Stampe; Mad. Blicker; Jfr. Schierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Bekjendtgjørelser. At vores elskede Broder og Svoger, Justitsraad, Byfoged og Herredsfoged i Holstebro, Christian Godske Fugl, Ridder af Dannebrogen, den 11te i denne Maa need ved Døden er afgangen i sit 50 Aar, bekjendtgjøres sørgeligst. Nykjøbing paa Falster, den 21de October 1830. A. M. Møller, M. Møller. fød Fugl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Torsdagen den 21de d. M., om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 2, blev det min sørgelige og tunge Lod, at friste den bittre og tunge Skjæbne, at miste min trofaste og eiegode Kone, Dorthe Hanssine Cathrine, fød Stub, efter fem Ugers haarde og svære Lidelser paa sit Sygeleie. Samme Dags Morgen, Kl. 8, førend hun opgav Aanden, fødte hun en dødfødt Datter. Den for mig saa Uforglemmelige var kun 41 3/4 Aar. Hun har levet i to Ægteskaber i 21, Aar, og i hvert omtrent 10 1/2 Aar. J første Ægteskab avlede hun 5 Børn, og i sidste, nemlig ved mig, 9 Børn; altsaa 14, hvoraf hun af begge Ægteskaber efterlader sig 5 af hvert.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Enhver, der af Erfaring kjender Skilsmissens tunge Lod, ville oprigtig tage Deel i min billige og dybe Sorg. Hvo der kjendte den Afdødes sjeldne Værd som Ægtemage, som om Moder og som huuslig og værdig Kone i sin Stilling, vil vistnok hædre og velsigne hendes Minde! Ja, Du Hedenfarne, Hædret være dit Minde, Evig, salig Fred hvile over Dit forkrænkelige Støv, Uforglemmelig skal Du vorde for Dine efterladte Børn, der jamrende græde ved Din Død, og Din veemodige Mand, der ene staaer tilbage midt i Kredsen af de trøstesløse og kummerfulde Børn!!! Hillested Mølle, den 25de October 1830. Jørgen Pedersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Creditorerne i Stervboerne efter følgende her i Byen afdøde Personer, nemlig: 1. Snedkersvend Niels Petersen, 2. Consumtionsbetjent Andreas le Maire, og 3. Skomagermester Jens Golbeckindkaldes herved med tolv Ugers Varsel for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes fornævnte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. Marieboe, den 22de October 1830. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Auctioner. Fredagen den 29de dennes, fra Kl. 9 Formiddag, agter Jomfru Oxenboel paa Ødegaarden, som eneste og myndige Arving, ved offentlig Auction paa samme Gaard at lade bortsælge sin afdøde Fader JnspecteurOxenboels Efterladenskaber af Ind- og Udbo, som bestaaer af forskjellige Meubler, Sengeklæder, Linned, Dækketøier, en Deel Sølvtøi, Kjøkkentøi, Kar, Botter, Vogne og andet Avlsredskab, 8 gode Heste, en Deel Faar med Grøde, Ungqvæg, Fødevarer &c., Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjøres, hvoriblandt, at Credit gives vederhæftige Kjøbere til Nytaar førstkommende. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 15de Trap. October 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Fredagen og Løverdagen den 29de og 30te d. M., Formiddag Kl. 10 sl., bliver paa Gaarden Vilhelmshøi, udflyttet fra Høireby, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udbo, bestaaende af Sølv; Meubler af forskjællig Slags; Sengeklæder; Linned; Glas, Porcellain, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Tin og Jern; Meieri-Redskab; Smede-Værktøi af Blæsebælg, Ambolt, Hammere o. d. s.; Tømmer og Vogn træ, 5 Slæder; 5 Vogne; 9 Plouge; Harver, Tromler og andet Avlsredskab; 19 Heste; 14 Køer og Tyre, 11 Qvier og Kalve; 17 Sviin og Grise, m. m.; Alt tilhørende H. D. Seehuusens til Skiftebehandling opgivne Bo. Slæder, Vogne, Avlsredskab og Creaturer sælges den sidste Auctionsdag. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Lysthavende. Nakskov, den 18de October 1830. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Mandagen den 1ste November førstkommende bliver, i Følge Forlig og Udlæg, afholdt offentlig Auction over Kjøbmand Frantz Marschners hele Ind- og Udbo, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne og Kjøkkentøi, med meget mere; nem: hans Varelager, bestaaende af Jsen, Urte- og Alenvare af alle Slags, hvortil Liebhavere indbydes. Auctionen holdes i Kjøbmand Marschners forrige Gaard her i Byen og tager sin Begyndelse om Formiddagen Kl. 10 præcise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 23de Ravnkilde. October 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Da det paa Brygger Hansens Gaard No. 59, i Østergaden her i Byen, ved 3die Auction den 1ste October dette Aar gjorte Bud ikke af Panthaverne er approberet, bliver 4de Auction over denne Gaard afholdet i Gaarden selv Fredagen den 12te November førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, hvorved den absolut bortsælges. Nykjøbing, den 23de October 1830. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Min paaboende Eiendoms-Bondegaard her i Byen hvortil hører omtrent 36 Tønder Land god Ploiejord og 1/2 Tønde Land Tørveskiær, samt 45 Fag godt vedligeholdt Huus, er at faae tilkjøbs enten samlet eller Stykkeviis, Alt saaledes som Accord kan træffes. Lyst havende anmodes, at henvende sig til Undertegnede. Kjøbesummen kan 525 Rbdlr. blive staaende, mod anordningsmæssig Panteobligation. Abildtorpe, den 19de October 1830. Mads Pedersen Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Hos Undertegnede er at bekomme: Et godt 8te Dag Stueuhr i Egekasse, gode 8te Dags og 24 Timers Tafeluhre, 24 Timers Schwartzwalderuhre, saaog forskjellige Sorter Sølvlommeuhre, saasom: Selvslaaende, Repeteer, Capsel, To- og Etkassede, som sælges til billige Priser. Mariebo, den 22de October 1830. J. S. Lange, Uhrmager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
En ny Fjellevogn med grønmalet Kasse og 2de melæderbetrukne Stole, indrettet til Træk for 2 Heste og Eenspændertøi til een Hest, samt, om forlanges, er Stavseletøi, er tilkjøbs. Ligeledes kan erholdes en ven lille Hoppe, 12 Aar gl. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Den 9de og 10de November kan Steenkalk bekomme fra Berritzgaards Teglværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Til Leie ønskes. En liden Vindovn ønskes strax til Leie. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-26
Ved Tallotteriets 1156 Trækning i Wandsbeck udkom No. 1. 2. 54. 77. 83.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Fireogtyvende Aargang. Nummer 86. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Udenlandsk. England. Fyrst Talleyrand (den franske Gesandt i London) gjør daglig en Kjøretour med Hertuginden af Dino, for at tage Stadens og dens Omegns Mærkværdigheder i Øiesyn. Han har nydt en meget udmærket Modtagelse. J et Selskab har han nylig betegnet Nutidens politiske Stilling i sit sædvanlige laconiske Sprog med de to Ord: "randicus og vulcanske Ministrene synes at ville lade Forslaget om en Parlamentsreform udgaae fra Cabinettet, for paa den Maade at tilvende sig Fortjenesten deraf, men det hedder dog fra London, at Misbrugene og Folkets Utilfredshed derved vanskelig vil hæves. Det ny Parlaments Forhandlinger ventes ogsaa formelig at ville gaae ud paa Parlamentsreformen, Jndskrænkning af Civillisten, Regentskabet ved den nærværende Konges Død, samt Ophævelsen af det ostindiske Compagnies Handelsmonopol. Urolighederne i Nederlandene have havt meget skadelig Jndflydelse paa Fabrikerne i Manchester, der for havde Hovedafsætning didhen af deres Varer. Ogsaa føle Fabrikeierne Trykket af de nordamericanske Staters ugunstige Told-Tarif, Urolighederne i Jrland maa snart tildrage sig Ministrenes Opmærksomhed. Ophævelse af Unionen
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
med England er for Øieblikket det almindelige Løsen i Jrland, og det synes, som om det ei alene er Hr. O'Conel, men tillige en stor Masse af Landets Befolkning, som, efter Belgiens ikke lidet hertil medvirkende Exempel, indseer Radicaleurens Nødvendighed, for at lindre Jrlands Lidelser. Listen paa Tilhængerne for Adskillelsen indeholder allerede over 3,000 Navne, og naar disse ere stegne til 10,000 skal den forelægges Publicum, samt ved Dublins Lordmajor, AldermanFredagen den 29 October 1830. Harty, som ansees for at være gunstigt stemt for Adskillelsen, i behørig Form præsenteres Parlamentet. Frankrig. Processen imod de fængslede Ministre, skrider frem i Pairskammeret. Den forsamlede Committee har hidtil beskjæftiget sig med Forelæsning af Documenter og forberedende Undersøgelser. De offentlige Debatter begynde dog nok neppe for i Midten af November. Exministrenes Forsvar vil især gaae ud paa, at Ordonancerne af Juli have været grundede i den 14de Artikel af Chartet, og at ikke de kongelige Tropper, men Borgerne begyndte at skyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Nu gjendrives det, at Forslaget til Dødsstraffens Afskaffelse i Frankrig hidrørte fra Deputerede i Kamrene, der ønskede at frelse Exministrenes Liv. Den Anskuelse af Dødsstraffen, som nu yttres af adskillige Mænd af mægtig Jndflydelse, bragte de allerede paa Bane inden de anede den Mulighed, nogensinde at kunne gjøre den gjeldende ved deres Autoritet. Advocat Charles Lucas, som har stor Jndflydelse paa det Parti, der nu har Vælden, udgav allerede for nogle Aar siden et Værk om denne Gjenstand, hvori han søgte at bevise af Erfaring og af authentiske Lister fra flere Lande, at Forbrydelsers Antal netop var størst der, hvor Dødsstraffe vare hyppigst. Ogsaa den nuværende Statsminister, Hertugen af Broglie, har forlængst søgt at bevise det samme. Det er et stort Held for Erministrene, at deres Forbrydelse skeete kort Tid for det blev besluttet, at fornævnte Anskuelser skulde discuteres i Kamrene. Retfærdighed og Barmhiertighed fordrede derhos, at Discutionen fandt Sted inden der faldt Dom i deres Sag; thi dersom Ministrene vare dømte til Døden og henrettede, vilde Nogle have raabt, at der var begaaet et Justitsmord. Dog er det ikke sandsynligt, at den franske Regjering vil ophæve Dødsstraf for alle Forbrydelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
J Forstaden St. Antoine holdes imidlertid Forsamlinger, for at kræve Erministrenes Hoveder. Dette gjorde den 15de October et meget ugunstigt Jndtryk paa Fonds. Marschal Maison, der var udnævnt til fransk Ambassadeur i Wien, gaaer nu ikke did, da det østerrigske Hof har tilkjendegivet sit Ønske, blot at have en befuldmægtiget Minister i Paris. Det er altsaa alene Rusland og England, som ville have Ambassadeurer der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Hr. Cadet de Vaur er udnævnt til Mair af Algier 24 Jndfødte fra Barbariet, 4 Jøder, 2 Tyrker og 2 Europæere deeltage i Municipalraadet. Eden er aflagt paa Bibelen, Talmud og Corranen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Nederlandene. Den 18de October aabnede Hans Majestæt i egen Person Generalstaternes ordentlige Forsamling i Haag. Prinds Frederik var tilstæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Fra de sydlige Provindser havde kun 3 Medlemmer indfundet sig. Kongen hilstes ved Ankomsten og Bortgangen med megen Begeistring. J sin Tale udtrykte Kongen især sine Følelser med Hensyn til de sydlige Provindsers forstyrrede Tilstand, og yttrede Haab om, at Jndbyggerne, naar de roligen overveiede alle de Fordele, hans Regjering havde skjænket dem, vilde føl Længsel efter at vende tilbage under et legitimt Herredømmes Beskyttelse. Angaaende en af Prindsen af Oranien i Antwerpen udstædt Proclamation yttrede Kongen hverken Tilfredshed eller Utilfredshed; men gav den Benævnelse af en uventet Begivenhed. Denne Proclamation, der er dateret 16de October, lyder saaledes: "Belgier, Siden jeg ved min Proclamation af 5te dennes har henvendt mig til Eder, har jeg overveiet Eders Stilling, hvilken jeg begriber, og derfor erklærer Eder for en uafhængig Nation, følgelig ikke vil sætte mig imod Eders Borgerrettigheder. Vælger derfor frit, ligesom Eders Landsmænd i de andre Provindser, Deputerede til Nationalcongressen, og begiver Eder til samme, for at iagttage Fædrelandets Jnteresser. Jeg stiller mig, i de Provindser, jeg regierer, i Spidsen for den Drivtighed, der fører til en ny og varig Tingenes Tilstand, hvis Kraft vil betrygges ved Nationalitet. Saaledes taler den Mand til Eder, der har udgydet sit Blod for Eders Uafhængighed og fremdeles vil forene sine Bestræbelser med Eders, for at grundfæste Eders politiske Nationalitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-29
Den 17de marscherede Haags Borgergardes Feldthataillon til Breda. Den 15de var det i Ghent kommet til en meget blodig Kamp imellem de parisiske Frivillige, understøttede af en Pøbelhob, og de bevæbnede Borgere.