JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-18
Auction. Fredagen den 2den October førstkommende Formiddag Kl. 9 og følgende Dag, bliver efter Vedkommendes Begjæring i den Madame Hous Boe forhen tilhørende Gaard paa denne Byes Vestergade ved offentlig Auction bortsolgt det bemeldte Boe tilhørende gode Jndboe, bestaaende af endeel forarbeidet Sølv, Mahognie- og andre Meubler, et udmærket godt 8 Dages Stueuhr, Kakkelovne, Linned og Dækketøi, Sengeklæder, Kjøkken= og Bryggersredskaber m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Byefogedcontoiret i Thisted den 17de Septbr. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-18
Provstie Sæde=Rug og Æbler kan for Tiden faaes hos Skipper S. P. Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Ao. 1840. No. 113. Ty Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 19de September. Redigeres, terkkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Politiske Nyheder. Frankerig. Coursen saavel paa Pariser som Londonner Børs begynder at synke og man forsikkrede den 11te Septbr. i Paris paa det meest bestemte, at en kongel. Ordonnants, der anviser Krigsministeriet en Credit paa 100 Millioner til Parises befæstigelse, vil i Morgen udkomme i Moniteuren. De ministerielle Blade bekræfte det Ry te, at det er Regjeringens Hensigt at befæste Paris, efter en af den afdøde Jngenieur General Haro udkastet Plan, i Følge Bladet Temps skulle Arbeidet snart begynde at beskjæftige 50,000 Mennesker. Fire af Frankerigs Hovedvaabenfabrikantere ere kaldte til Paris, Regjeringen vil underhandle med dem om Overtagelsen af deres Værksteder til Fabrikation af Krigsvaaben. Til Ver dun, Montmery og de andre franske Fæstninger paa den tydske Grændse er indløben Ordre til at sætte alting i Forsvars-Tilstand. J Elsas skal et Leverance-Selskab levere 13,000 Heste. Flere af Hovedmændene for Arbeider-Tumulten ere arresterede, og den 11te De vare alle Poster ved Justitspalladset fordoblede, fordi det heed at Skræddersvendene ville i Masse begive sig til Forhøret over deres Kammerater, for at overvære samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Bladet Temps tilkjendegiver, at Politiet har opdaget Oprindelsen til de til Formændene for Arbeider-Tumulterne uddeelte Summer; man paastaaer, at et nordisk Hof skal være indblandet deri.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Den 8de om Aftenen ville mod 50 Jndividuer bevæbnede med Dolke angribe Posten ved Rue Man con, og de afvæbnede ogsaa Skildvagten, men flere Soldater fra Vagthuset ilede til, og nu tog Skaren Flugten. Rolighedsforstyrrerne lode sig imidlertid drive fra hinanden med Bajonetten, 4 Barikaber, der af Tumultanterne vare oprettet, blev snart revet ned. Endskjøndt man hist og her hørte Hoben raabe: "Leve Republikken!" saa var dog egentlig ikke Arbeidernes Trudsler rettet mod Regjerrigen, men mod visse Fabrikantere; hos nogle af de Arresterede fandt man store Pengesummer, og da man greb dem vare de just beskjæftigede med at uddeele Penge blandt deres Kammerater. Et Skib var ankommen fra Havre til Montevidco, som bringer ubehagelige Efterretninger fra Rio de la Plata; der tales om at General Lavalle skal have lidt et fuldkomment Nederlag af Rosas Tropper. Efterretninger fra Algier melde, at General Changarniers Colonne havde overstredet Atlasbjerget, og tugtet et Par Stammer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Spanien. Herfra meldes, at Dronning Regentinden var endnu den 7de i Valencia og havde skikket en forseglet Depesche fra Madrid, uaabnet tilbage. Murcia er erklæret i BeleiringsTilstand, og i Burgos, Zaragossa, Lerida og i Cadix har man sluttet sig til Bevægelsen i Madrid; og Statsraadet i Barcelona har ogsaa antaget det af Auntamenten i Madrid udstædte Program. To Jnfanteriebatailloner have paa sidstnævnte Sted sluttet sig til Nationalmilitsen, og en provisorisk Regjerings-Junta var i Madrid, oprettet. Dronningen havde den 5te eller 6te i Sinde at begive sig fra Valencia til Madrid. De orientalske Anliggender. Man har egentlig ikke noget særdeles Nyt og de tyrkiskegyptiske Anliggender. De 4 Magters Consuler havde i Alerandrien overleveret deres Note til Vicekongen, hvori de tilkjendegive ham Jndholdet af den i London afsluttede Tractat; men Mehemed har som bekjendt svaret, at han vedbliver sin eengang tagne Bestemmelse. En senere Collectiv-Note er den 2den August af de 4 Magters Consuler blevet tilstillet Mehemed Ali; men denne skal være saa stødende ogsaa lidet overeensstemmende med Respecten, at han saasnart han fik Kundskab derom, lod den franske Grev Walesky og Hr. Cochelet, komme til sig, og i Følge denne Underhandling skal han have tilkjendegivet den tyrkiske Risaat Bey, at han anraaber Frankerigs Mægling og Beskyttelse. Den engelske Commandeur Napier der som bekjendt havde opfordret Soliman Bey til at overgive Staden Beirut, fik et Svar som han fortjente, siden har Commandeuren, uden at udføre sine Trudsler bemægtiget sig 10 ægyptiske Fartøier og en Kutter, som hørte Vicekongen til; dette er stridende mod al Folkeret. Den østerrig engelske Flaade var indtruffen for Allerandrien, Admiral Stopford kommanderer den, man siger, at der skulle befinde sig 6000 Albanesere ombord paa de tyrkiske Skibe. Beretninger fra Lille-Asien, og fra hele Natolien lyde daglig gunstigere for Mehemed Alt; den hele Befolkning venter kun paa et Tegn fra Mehmed Ali, for at staae op i Masse, og 10,000 Md. Tropper have væggret sig for at adlyde Sultanens Befalinger mod Mehmed All.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Engeland. De engelske Blade beskylde Hr. Thiers for at være ærgierrig, og for i Faveur af Frankerig at fremkalde insurrectionelle Bevægelser, i de lombardisk-venetianske Provindser, i Genua og i hele Jtalien, og sige, at han ogsaa har Ungarn i Øiesyn, og at Rhinprovindserne er den nærmeste Gienstand for hans Cabaler. Bladet Morning Herald siger, at der hører flere hemmelige Tillægsartikler til Londonner-Tractaten; en af dem bestemmer, at Dardanellerne og Bosperus ere lukkede for Krigskibe af alle Nationer; den Anden bestemmer, at der maae tillades Hjelpetropper, og den Tredie bestemmer Antallet af disse Tropper efter fælleds Bestemmelse." Den hele til China fra Ostindien bestemte Expedition er fra 30te Mai til 4de Juni gaaet under Seil fra Singapore, og flere Krigskibe vare allerede ankomne for Canton, her synes man slet ikke at træffe nogen Forberedelser. Den amerikanske Consul havde ansøgt den chinesiske Gouverneur "Lin om at tillade de amerikanske Skibe at seile directe op til Canton, for at kunne, førend den engelske Blokade, indtage deres Ladning; men denne svarede ham, at Blokaden var en fræk Logn og en mærkelig Vildfarelse; "betænk at denne Havn er en af det himmelske Riges Havne" - sagde han, hvorledes kan Engelænderne bloquere Eder Amerikanere, J ere jo ikke tributpligtige. For øvrigt siges Lin at være falden i sin Herres Naade, da han er sat 3 Rangtrin ned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Natten imellem den 6te og 7de Septbr. opstod en pludselig Ildsvaade i Flensborg. Omtrent Klokken halv elleve om Aftenen, just som Man slukkede Jlluminationen i Anledning af tvende Bryllupper, lode Stormklokkerne og Angstraabet: Ildløs!" vakte igien de Beboere, der nylig havde hengivet sig til Søvnen. Uagtet at mange Folk endnu vare paa Benene, og hurtigt kunde ile til Hielp, havde Jlden, der var udbrudt i en Snedkers Huus, hvor den fandt Næring i det meget torre Træ og de indvendig med Paneelværk beklædte Vægge, dog allerede grebet saa voldsomt om sig, at 12 Familier, der beboede denne Bygning, Jntet fik reddet af deres Bohave. Dog, dette var endnu ei det Værste; men fire Mennesker satte derved Livet til. En Moder, hvis Mand var fraværende paa Søen, mistede to delige Børn, og befinde sig selv i en til Vanvid grændsende Fortvivlelse. De andre to i Luerne opkomne Personer vare Koner, hvoraf den ene boede i femte Stokværk, under Taget. Selv de ældste Folk kunne ikke erindre for at have oplevet en saa hurtig, altfortærende Brand; thi i et Nu sted Trapper, Gulv, Vægge og Stolper i lys Lue. En syg Kone, blev, indsvøbt i Sengeklæder, af hendes Mand kastet ud paa Gaden. Den nedbrændte Bygning var et stort Hjørnehuus ved den saakaldte Herrenstall." en snæver Gade, hvori Trængselen af ørkesløse Tilskuere under Branden var saa stor, at det ofte var til Hinder for de Reddende. Til Lykke var det stille Veir, og en Have adskilte desuden Brandstedet fra de nærmeste Bygninger; ellers vilde den hele, ned til Skibsbroen førende Gade maaskee være bleven lagt i Aske. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. Efter Folketællingen den 1ste Fbr. d. A. har Dithmarsken med de octroierede Koege 61,388 Jndvaanere, hvoraf Heide har 5,284, Lunden 1,399, Büsum 805, Wesselburen 1,312, Meldorf 2,975, Brunsbuttel 1099, Worhden 688, Marne 1,227.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
J Aarhuus Avis No. 150 læses under Jndsendt følgende: Hvad skal man sige om en Redacteur (See min Broder H. Dalgas's Jnserat i Aarh Av. No. 142), der først søger at undgaae at nævne Forfatteren, til et fornærmeligt Angreb, derpaa gjør en anden Person (Hr. Linnemann i Veile) mistænkelig for at have skrevet saadanne Sotiser som indeholdes i Jyllandsposten Nr. 24, endelig opgiver en Forfatter der slet ikke er til, ja til Slutning endog erklærer: at Forfatterens Navngivelse i intet Tilfælde vil kunne opgaaes. Er en saadan Redacteur Sandhedens Talsmand, og hvorfor opgiver han ikke den Correspondent af hvem han har faaer Underretning om at Forfatteren er den fingerede Borg ger Noraaer i Veile, Vil eller kan Hr. Clausen, Regdacteur af Jyllandsposten, ikke dette, maa han undskylde, at jeg ligefrem erklærer ham for en Mand der ikke for ler sit Kalds Pligter. Og tier Hr. Linnemann i Veile til den Mistænkelighed Hr. Clausen har paadraget ham, maa Første finde sig i, at jeg anseer ham for deelagtig i Angrebet imod min Broder. – Man har saa tidt talt om Misbrug af Trykkefriheden. Jeg kjender intet andet Misbrug af dette Slags, end at man under Anonymitetens Skjul kan fornærme Andre. At Facta, de være nok saa graverende, offentlig fremsættes, eller der purres lidt ved vor Statsforfatning, kan aldrig kaldes Misbrug, tvertimod er dette det meest virksomme Middel mod onde Machinationer. Men Forfatteren maa navngive sig, thi Anonymittet er i Almindelighed kun Feighedens og Lumskhedens Skjold. Man forbyde derfor al Anonymitet, og Misbrug af Trykkefriheden ville upaatvivleligen ophøre. Tvangen til at sætte sit Navn under hvad man skriver, kan ikke andet end have en per gjørende Virkning paa Nationens Caracteer. Thi istedet for som nu ved smaalige, frygtsomme i Londom udstedte Angreb, at udvikle sig til lav Anymasitet eller Egoisme, ville aaben Ligefremhed og redelig Virken træde istedet. Aldebertsminde, den 10de September 1840. C. Dalaas.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Fra Odense skrives: Hs. K. H. Kronprindsen afreiste i Løverdags Middags herfra til Nyeborg, for tilsøes at begive sig til sine kongelige Forældre i Ploen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
J et Jnserat i Bladet "Diversal advares Folk for at slutte Handel med eller modtage Penge af en Person ved Navn Søren Smed fra Thorning i Lysgaart fortred, der gjerne pleier at indtræffe til de fleste Markeder, for at kjøbe stribet Hvergarn samt Lærreder, men som belst handler med Fruentimmer, da han skal have sjeldne Gaver til at snyde de Eenfoldige, hvilket en Kone fra Skive Landsogn paa afvigte Skive Marked den 5te August har maattet lide under. For et Par Aar siden var han arresteret i Aarhuus for formeentlig forfærdigede Sølv 1/2 Species, men frifandtes paa Grund af hans haardnakkede Benægtelse og Mangel paa tilstrækkeligt Beviis. Jndse af hiint Inserat er det bekiendt, at bemelde te Person flere Gange har udgivet falske Sølvmynter, og Folk som indlade sig med ham i Eentum, resigere at faae falske Penge, som man vil sige han nu er i Besiddelse af. T. Olsen fra Mandal, som i Aaret 1836 forliste paa Vestkysten af Jylland ved Ringkjøbing, men senere ikke har været i Danmark, (forinden nu da han opholder sig i Helsingøer) anseer det for en kjær Pligt i jennem Helsingøers Avis at aflægge sin Tak til de Mænd, der ved hiint Ulykkestilfælde ydede ham Assistance, navnligen Dhr. Kammerraad Lassen, Secretair Finsen, Herredsfoged Thorlacius og Consul Husted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
J Anledning af den efter Aalb. A. optagne Efterretning om Skibet Argo, der kom af Grund ved egen Hjælp og skal have betydet de til Assistance kommende Skagboere, vat der var smitsom Syge omborde" bemærker Hels. Av.: Hvis slig Meddelelelse har fundet Sted fra Skibet, maa Samme betragtes som et temt Fore vigende i andet ubekjendt Øiemeed; thi ligesom dette Skib befandtes ved Ankomsten paa Helsigners Rhed, den 3die Septbr., at være forsynet med reent Sundhedspas og Besætningen af ialt 18 Mand frisk og vel, saaledes har der heller ikke under de 4 Dages Observations=Quarantaine, som Skibet maatte under underkastes, da Samme kom fra mistænkt Sted, yttrer sig mindste Spor til Sygdom, hvorfor det ogsaa den 7de Septbr. erholdt Practica.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Syv og tredivte Møde den 29 Aug. Præsidenten, anmeldte, at han siden forrige Mode havde modtaget følgende private Andragender. Cancellieraad Hempel: Andragende fra 80 Beboere af Espe, Vantinge og flere Sogne, hvori de erklære sig imod Forandringer i Statsforfatningen. Procurator Næsted: Andragende fra Gar verne, Skomagerne, Saddelmagerne og Handskemagerne i Holbek ang. Foranstaltninger mod Opkjøb af raae Huder og Skind. Det første af disse Andragender blev afgivet til Committeen om Skattebevillings-Petitionerne. Derpaa afgav Petitions-Committeen (Mynster, Godseier, C. Neergaard, Svane, Treschow og Drewsen) sin Betænkning over de til den henviste Andragender. Præsidenten maatte foreløbig henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at Petitions=Committeens Betænkning i forrige Session ikke var bleven indrykket i Stændertidenden. Da Andragenderne selv ikke blive offentliggjorte, vilde den Oplysning derom, som Committeens Betænkning i deholdt, om den end er tilstrækkelig for Forsam ligen, dog være for kort, at Publicum deraf kunde faae tilstrækkeligt Begreb om Sagerne; ligesom Offentliggjørelsen af Betænkningen ogsaa vilde være mindre passende naar Andragenderne, hvortil den kantter sig, ikke tillige meddeles, efterdi den ofte underkaster dem en tem enlig streng Critik. Han maatte derfor henstille til Fori ingen, om samme Fremgangsmaade ikke kunde bru at iaar, og skulde kun endnu anføre den yderligere Grund, at Discussionerne maaskee derved kunde blive no ger forkortede; thi hvis Betænkningen blev trykt, kunde letting en eller anden Yttring af Committeen foranledige bemærkninger enten fra den Kgl. Commissarius, eller fra nogen af Forsamlingens Medlemmer, som eller kunde undgaaes, og saaledes forlænge Discussioner i hvilket netop vilde madarbeide Hensigten med en Petilions=Committee. (Forts.) Proprietair Neergaard oplæste det af ham indgivne Andragende fra endeel af Umersitetets Arvefæstere ang. deres Afgifter. Kammerraad Drewsen oplæste derpaa de 2 af ham indgivne Andragender, nemlig 1) fra 17 Gaardmænd paa Universitetets Gods, hvori der klages over de dem paalagte Afgifter og 2) fra nogle Arvefæstere af Universitetsgodset, ang. Lettelse i deres Afgivter. (Disse tre Andragenden toges tilbage.)(Hamburg Cours var den 15de Septbr. paa London, 1 i 4 1/4 s pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1/2 Bee 197 Rdr. Hamb. Courant 23 p. C., danske grov Courant 23 og Schillinge 23 3/4 a 24 1/4 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Kjøbenhavns Børs den 15te Septbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197. Species 200; Specier) solgtes til – - s.) B.-Disconto 4 pCt. norske Speciessedler pr. 100 Specier – 186 1/2 i Sedler, sv. Sedl. pr. - Rigsgjæld 47 1/2 a 47 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 98 1/2 a 99 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 - S. Tøde. Kjøbenhavn: Fru Mathilde Schneider, f. Gan til, forhenv. kal. Skuespillerinde Johanne Ronasted, fod Leib, 68 Aar; Jfr. Morhauer; Typograph J. A. Brun nich; Skovløber Nis; Jfr. Susanne Strøm, Olapper Larsens Enke, Marie Larsen, 76 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 16de Jørgine Dorothea, Otto Nørgaard, Haabet. L. C. Andersen begge af Klitn eller fra Altona til Thisted med Stykgods. Den 17de, Die Liebe, A. C. Frost af Aalborg fra Frederikshald til Nyekjøbing med Trælast og Jern.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Udg. Den 15de 2de Brødre, N. Stephansen af Aaborg fra Thisted til Altona med Smør Flyvene skjold L. L. Alstrup af dito, fra Skive eil dito med dito, Foreningen C. J. Nørager af og til Mandahl Lykkens Prøve, N. Fromsaas af og i Christiansand, 2de Brødre, S. Fods af og til dito, alle fra Struer med Kornv. Den 16de, Friheden, D Gundersen af og til dito fra Nyekjøbing med Kornvarer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 16de. J. N. C. Jensen S. P. Møller og J. Heskjær alle fra Aalborg til Thisted m. Stykgods, N. Jensen af Føhr til Thisted fra Harttepool med Steenkul, den 12te Otto Nørgaard og L. C. Andersen begge til Thisted fra Altona med Stykg. Udg. Den 18de, P. Back til Kjøbenhavn f. Thisted med Kridt, J. N. C. Jensen fra Thisted til Christiansand med Ballast, & Lau til Aalborg med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Ved Tallotteriets 1376, Træk, i Altens udkom: 24, 63, 40,69, 38 AVERIISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-19
Efter Begjæring af Hr. Forstandidat Andresen, grundet paa det Kongelige Rentekammers Befaling, bliver Onsdagen den 30te September næstkommende om Formiddagen Kl. 9 ved Krik i Vestervig Sogn afholdt offentlig Auction er er de Tømmermaterialier som have været benyttet til den lille Kanals paatænkte Lukning: saasom 100 Tylt 11 a 12 Fods Bord, 10 Stkr. Træer a 11, 300 Dito a 9-11, 300 Dito a 79 Alen og 200 mindre Dito, c. 120 Favne Toug, samt en stor Deel Søm og Spiger, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Teglgaarden den 16de September 1819. Fischer. Trætøfler for Mandfolk og Fruentimmer med og uden lakeret Læder, er at faae tilkjøbs hos Joh. Schutten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-22
No. 114. Ao. 1840. ted Ni Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis, og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 22de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-22
Politione Nyheder. Frankerig. Fra Paris skrives under 13de Septbr., at Tanken om en Krig slaaer alt dybere og dybere Rødder i alle Cirkler, og Renten synker dybere Dag for Dag. Det meddeles nu ogsaa officiel, at det er besluttet at Paris skal befæstes, og alle Søestæder og Grændsefæstninger sættes i Forsvars-Tilstand, kort sagt, man vil være fattet paa en alvorlig Forsvarskrig mod et Angreb af den nye Coalisation. Ved Hoffet skal herske Bekymring og dyb Misnøie mod de Statsmænd, der bestyre Europa, og som uagtet alle de Offere man har gjort, dog have blotstillet Kongen. Det Stemmeste er Forlængelsen af den nærværende Uvished; "skulle vi føre en Krig, saa lad os faae den, men lad os ikke overlade os til hvad Begivenhedernes Gang medbringer." Dag lig holder den for Paris nedsatte befæstelsesCommittee, der er sammensat af flere duelige Jngenieur-Officerer, sine Sammenkomster. Krigs- og Marineministeren paaskynde ved alle mulige Midler Krigsudrustningerne. Paa Parises befæstigelse skulle 50,000 Mennesker arbeide, og den skal være tilendebragt inden næste Foraar. Til Amiens er kommen befaling til at alle faste Stæder, skulle sættes i Forsvars-Tilstand. 300 Arbeidere arbeide paa Fæstningsværkerne i Metz Armeens Reserver ere indkaldte, og der arbeides paa Nationalgardens Mobilisation. Alle russiske og engelske Officerer, som befandt sig i Paris ere i Begyndelsen af denne Maaned afreiste, for at begive sig til deres Regimenter. J Følge Courier Francois vil Fortificationsværkerne i Paris tælle 80 hastionerede Forter, og have en Udstrækning af 11 Licus. St. Denis skal befæstes og bruges til en Vaabenplads, Charenton skal ogsaa befæstes, paa Mon Valerien skal bygges et Citadel til et Krudt- og Munitions=Depot. Efter Ministeriets Plan vil Paris i 3 Maaneder kunne opholde en Armee paa 300,000 Md. og den kan forsvares af 30,000 Md. Nationalgardere og 25,000 Mr. Linietropper. Fra Toulon meldes under 9de De, at Dampbaaden "Castor var afseilet til Constantinopel, den overbringer egenhændige Depescher fra Hr. Thiers til Hr. Pontois, man forsikkrer, at disse Jnstrurioner lyde paa, at har skal vende tilbage med Dampbaaden, hvis Troppelandinger finde Sted i Syrien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-22
Spanien. Det seer farligt ud med den almindelige Stemning i dette Land; General Espartero har ladet publicere et offentligt Manifest, som kan ansees for en Oprørsact mod Regentinden, da han der tilkjendegiver de Grunde, hvorpaa han fremtidig vil vedblive at vise Lydighed mod Dronningen, eller ikke. Han erklærer deri, at han kun vil adlyde Dronningens Befalinger, naar hun vil suspendere Municipalitetsloven, opløse de Cortes og afskedige Ministrene. Madrid selv kan man ansee for at befinde sig i en Slags Oprørs Tilstand. Den provisoriske Junta, som har nedsat sig der, ruster sig mod de kongl. Troppers Angreb 2 Batailloner af Nationalgarden staae under Vaaben, og flere af Linietropperne ere paa Juntans Side. J Madrider-Tidende indeholdes en Slags Retfærdiggjørelse for den Bevægelse der i Hovedstaden har fundet Sted; Madrid tæller i Følge dette Blad 22,000 Nationalgardere og Veteraner, og mere end 2000 Md. Cavallerie; flere af Rigets vigtigste Stæder have sluttet sig til denne Bevægelse, hvis Øiemeed er at opretholde Constitutionen og Nationens Friheder. J Echo del Commercio skrives, at Madrid ligner i de sidste 3 Dage en Beleirings Stad, og Gaderne og de offentlige Pladse ere fyldte med Tropper. J Zaragosfa har Municipalitetet ogsaa udstædt en lang Proclamation til Befolkningen, i Følge hvilken den slutter sig til Bevægelsen i Madrid, og erklærer, at den lovmessig vil modsætte sig alle de befalinger af Ministeriet, som ikke lade sig forene med Constitutionens Forskrifter. Der skal i Ministerraadet i Valencia være bleven besluttet, at bruge alvorlige Forholdsregler mod Madrid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-09-22
Tyrkiet. Den østerrigske Jagttager meddeler Efterretninger fra Constantinopel af 1ste Septbr., der bekræfte, at Mehmed Alt efter Afløbet af den første Termin vedbliver sin Vægring, og at det fra Constantinopel afseilede tyrkiske Linieskib har landsat 6000 Md. paa Cypern, og har derpaa sluttet sig til Admiral Stopfords Flaade. En Privat-Skrivelse fra Alerandeien melder, at de derværende engelske Handlende paa deres Consuls Opfordring: at holde sig bered til at afreise, have svaret, at de protestere mod enhver voldsom Forholdsregel fra Lord Palmerstons Side, Mehemed Ali havde Retten paa sin Side og de stillede sig under hans Beskyttelse. Rygtet saade, at den engelske Flaade havde i Sinde at besætte Øen Candien. Den tyrkiske Regjering havde tilkjendegivet Slagterlauget i Constantinopel, at det skulle holde 3000 Orer og Køer i Beredskab, man troer for at proviantere den russiske Flaade, eller Armee, som ventes hver Dag. J Bladet Univers skrives fra Rom under 4de September, at fra Orienten havde man erholdt Efterretning om, at et 1000 Md. stærkt engelsk tyrkisk Corps ville foretage en Landgang paa den spriske Kyst, men den franske Flaade havde modsat sig og en Træfning fandt Sted, hvori 2 brittiske Skibe bleve borede i Grund; men denne Efterretning er høist usandsynlig. Fra Bosnien har man Efterretning om, at efterat den tyrkiske Statholder havde slaaet Jnsurgenterne og ladet Serajewo besætte af sine Arnauter, vare hine flygtede deels til de tilgrændsende Bjerge, og deels til Herzegowina. Flere Flygtninge vare ankomne paa ragusansk Gebet, en blandt de fangne Rebel høvdinge blev af Viziren ved egen Haand skudt i hans Telt.