JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
For at give Pengetegn et pari Forhold har Skilderiet for 1817, No. 95, yttret følgende Forslag, over det fornødne Seddelqvantum cirkulere 13,582,000 Rbdlr., som bør sættes ud af Omløb, for at standse Coursens Springen; ved at betragte Banken som et Amortisations-Jnstitut, inddrages i et given Tidsrum dette Surplus, ved Hielp af Heftelsesrenten, men denne Henstands Tid forkortes, naar bemeldte 13 1/2 Million inddrages af Banken, ved at indløse de Sedler, som afleveres, dog ei under Summer af 1000 Rbd., mod et Rentebeviis af 40 Rbdlr. aarlig i rede Sølv, denne Jndfrielse oversteg ikke Bankens Kræfter, da den aarlige Forrentning blev 520,000 Rbd. og Bankens aarlige Overskud er, efter det fremlagte Regnskab, 1,227,700 Rbd. Banken kunde ikke komme til at indløse flere Sedler end den beqvemt formaaer at forrente. Virkningen af Jnddragelsen bevises at være mindre byrdefuld og hensigtsmæssigere, end om den kunde skee ved Sølv, den vilde bevirke deels en Paricours, deels at det hele Beløb af Specie, Mynt og Banco, der blot som Vare lade sig see, vilde blive sat i ubehindret Omløb, foruden flere Summer, som vilde opstaae af udenlandsk Credit. Den senere imod dette Forslag frembragte Jndvending, at kun faa Banksedler, mod Forrentning af 4 pCt. rede Sølv, ville indkomme i Banken, er paa ingen Maade at bevise, – men tilføjer Banken endnu 1 pCt. Præmie for Jndskud, tilsammen 5 pCt. for det første Aar, er Tilbudet saa fordeelagtigt, at man ikke kan drage i Tvivl, at den overflødige Seddelmasse indtil Pari blev hastig absorberet; opstod derimod et Afsavn i Circulationen af Banksedler og Disconton steg, stod det jo i Rigsbankens Magt at opsige Capitalen. Hvad Sum der egentlig vilde blive indleveret, var nok ikke saa let at afgjøre, men at sikkerlig den Sum, der spøger paa Børsen, og qvæler al reel Handel, vilde indkomme, er nok en afgjort Sandhed. Desuden vilde en Paricours have den velgjørende Følge, at Kjøbenhavn igjen maatte blive til en Vexelplads, og at den indenlandske Handel oplivedes, især med forhen brugelige 2 Maaneders Vexler fra Provindsen paa Hovedstaden. At Banken fornuftigviis ikke kan tænke paa, at ville søge at indføre en virkelig Sølvcirkulation, førend en Paricours er opnaaet, er nok indlysende for enhver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Vort vaklende Pengevæsen har indledt Agio tagen. Denne forhadte Pengehandel staaer i modsat Forhold til al reel Handel, thi denne er som en fortløbende Production og Reproduction i forskjellige Hænder, hvoraf enhver nyder en lille Andeel af Fortjeneste; Agittage er derimod som Pharobordet, hvor Spillerens Pung alene kan fyldes paa Medspillerens Bekostning. En ny Udsigt aabner sig dertil, i det Sølvværdien neppe kan blive ringere til næste August end 375. Obligationer i S. V. kunne, i Følge Anordningen, opsiges, og, naar de f. Ex. ere omskrevne til Daler for Daler, erholdes udbetalte til 87 1/2 S.V. for 100. Kongelige Obligationer, kjøbte endog til Pari, give 6 1/2 pCt., og aabne nye Udsigter for Agioteuren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
At Paricours ikke umiddelbar vil tjene til at hæve Eiendom i Priis, er en Selvfølge, men da Sølvværdie ophører, sikkres derved Eierne, saavelsom Pantehaverne, og det medfører et stort Gode, da faste Eiendommes Værd alene konserveres ved et stadigt Cirkulationsmiddel; vel er Formuen i Landet meget svækket ved Krigen; men det nuværende Pengevæsen vedbliver at svække den Deel 3 Formuen, man har reddet, saavelsom det smule Fortjente efter Freden. Jeg skylder at forklare det Sagte. Paa denne Side Coldings Aae vil man paastaae, at velhavende Jordbrugere holde paa det Sølv, som de siden et Aar have løst for deres Produkter, da de vente, at Tiden atter vil komme, hvor de erholde 7 Rbd. for en Specie; man vil endog sige, at hele Amter gjøre Tilbud, at ville betale deres Skatter i Sølv, efter Coursen; man seer altsaa deraf, at Provindsernes fordeelagtige Handelsbalance ingen Bidrag afgiver til Almeenvel, og at den vaklende Cours binder Sølvets fri Cirkulation saavel i Hovedstaden, som i Provindserne. Paa hiin Side Koldingsaae er Sølv at bekomme til Laans; endog i de Egne, der have lidt ved Krigen, stige Eiendommene og Cirkulation, finder Sted. Paa denne Side af Koldingsaamangler Cirkulation og Kredit. Den Fremmede vil ikke laane til Borgeren af et Land, hvor intet gives uden Papiir, og hvor den redeligste og veder hæftigste Debitor maa tilstaae, at Landets vaklende Pengetegn er hans eneste Liqvidationsmiddel. Vore Jndretninger have skabt os tre Slags Beregnings- og Betalingsmidler af stridende Natur og antisoriale Virkninger, for at redde Samfundet maa de føres tilbage til Eenheden, vi fortæres af en Feberkrisis, der kunne vare længe endnu, naar Helbredelsen ikke skeer hastig, paa den korteste og letteste Vei. Hvad kommer der ud af al den Vind med Saxo og Snorro, (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Synes man virkelig at de indkomne Penge er for betydelig en Sum til at anvende Clot for at faae Dannemark og Norges mageløse Krøniker at see omkring i Landet, saa vil jeg dog spørge, hvad man mener den mageløse Jomfrue, naar hun er afseet, har faaet for at lade sig see i Dannemark alene, og hvilket man dog troer, bedste er et Syn værd Mener man derimod, at Krønikernes Trykning ikke burde koste saameget, saa troer jeg selv man har Ret, og det vilde neppe heller skee, hvis jeg var Papiirs=Møller og Bogtrykker, men nu er jeg ingen af Delene, og naar der nu ikke gives mere for Arket og Ballen, end hvad der er Prisen, og qvitterede Regninger bevise, at det løber saa høit op, og er betalt, hvad kan man saa sige andet, end det er dyre Tider, man lever i Hvad nu endelig det angaaer, at 2000 Expl. er saa godt som slet ingen Ting, fordi der er over to Millioner Munde i Dannemark og Norge, da er det heller ikke min Mening; thi for det Første kan alle de Munde ikke spise med af det Fad, og for det Andet vil de Fleste, som skunde, ikke være med, og for det Tredie, kan der sidde Adskillige om Fadet af Gangen, om de har Lyst, og for det Fjerde kan Fadet gaae rundt en stund, før det bliver spiist op, og for det Femte, saa faae vintre tusinde Stykker. Har jeg nu alt rigtig til Fem, saa kan dog i det Mindste 15000 have godt af det Oplag, og kunde Krøniken gjøre saa mange glade i de Klæder den gaaer, da havde den vel tjent til de nye. Nei, det er kun Smaating, men Tingen er, om der virkelig blandt menig Mand, findes blot to Tusinde, som vil læse Bøgerne med Lyst, og hvordan man bedst skal bære sig ad, for at finde de Folk, der sikkert hverken gaae tykt paa Fieldene, eller paa Marken, og at man kan tage sig i Agt for, at klatte bort til Fædrene, hvad Børnene maaskee først skal lære at sætte Priis paa. Her kunde et godt Raad finde et godt Sted, og min Mening vil jeg sige, for at hvem der tager sig af Sagen kan foranlediges til at sige sin. Jeg mener, vi skal see, at faae en Mand der under Sagen, i det Mindste i hver Kjøbstæd, til at modtage nogle indbundne Expl., og uddeele dem, snart for Jntet, snart for hvad Bindet koster, snart for lidt mere, alt som han har Folk for sig, kun med Skiønsomhed, uden at forhaste sig, saa Jngen faaer Bøgerne, uden hvem han har rimelig Formodning om, enten selv vil læse dem, eller føre dem paa Steder, hvor de vil blive læste af menig Mand. Paa denne Maade troer jeg, at Hensigten bedst og nemmest kunde opnaaes, og for Opkjøb var man i al Fald sikkret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Jndenlandske Efterretninger. J afvigte Aar 1816 til 1817 var i Kjøbenhavn Tallet af de Æteviede 775 Par, Fødte af Mandk. 1674, af Qvindek. 1582, tilsammen 3256; Døde af Mandkjøn 1654, af Qvindek. 1336, tilsammen 2890. Altsaa 366 flere fødte end døde. – J det næstforegaaende 1815 til 1816 derimod var Tallet af Ægteviede 1016 Par; Fødte, af Mandk. 1821, af Qvindek. 1790, tilsammen 3611, Døde, af Mandk. 1704, af Qvindek. 1369, tilsammen 3073, altsaa 838 flere fødte end døde. – Vi see heraf, at der fra 1816 til 1817 ere 241 færre ægteviede, 355 færre fødte, og Overskudet af de Fødte 172 mindre end det næstforegaaende Aar 1815 til 1816. - J Fyens Stift har i Kirkeaaret 1817. de Fødtes Tal været større end i det næstforegaaende: 308; derimod var de Ægteviedes Tal 208 mindre, Forholdet var omtrent som 14 mod 16. - J Lollands og Falsters Stift vare i Aaret 1816, 647 Par Ægteviede, og 1817 derimod kun 607 Par, altsaa 40, Par færre, men Overskudet af de Fødte var 1817 derimod 1036, istedet for at det 1816 kun var 947.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J Slesvig ere 300 færre fødte og 17 færre ægteviede. - J Holsteen 162 flere fødte og 194 færre ægteviede. - - Disse Resultater, vise, at Ægteskaberne paa de fleste Steder i Danmark aftage, og det i en anseelig Grad, og at Frygten for Overbefolkning er ugrundet. Skulle Ægteskaberne saaledes vedblive at aftage, saa vil den Folkeformerelse, som hidtil har gjort saa store Fremskridt, snart gaae tilbage igjen. Vel ere i afvigte Aar i adskillige Provindser Fødslernes Tal større end de Dødes, men denne Formerelse er en Følge af tidligere, tildeels under Krigen, indgangne Ægteskaber. Blandt de mosaiske Troesbekjendere i Kjøbenhavn, hvis Tal anslaaes til 509, ere i forrige Aar kun indgaaet to Æg teskaber, istedet for at disses Tal ellers altid pleier at vare 16 til 20. - Aarsagerne til denne Ægteskabernes mærkelige Aftagelse maa søges i forskjellige Omstændigheder. Den første og vigtigste er, at de fleste Mennesker ville leve over deres Ævner. Forældre kunne ikke tidligen nok skaffe deres Børn Fornøielser; deres Drengebørn ønske de helst anbragte i de lettere Næringsveie, og deres Døttre gifte med Mænd. der i det mindste staae et Trappetrin høiere paa Stand- og Rangstigen end de selv. En Skomagers Søn skal være Kræmmer og en Kræmmers Søn Embedsmand. Hver Borgerdattet skal lære at klimpre paa Fortepiano, pluddre Fransk a., men om hun kan koge en Gryde Mad eller stoppe et Par Strømper, det bryde Forældrene sig sjeldent om. Denne Higen efter, stedse at ville høiere i Veiret, ja endog langt over sin Stand, giør, at faa Ungkarle vove at indlade sig i Ægteskab, og at end færre Piger kunne blive godt nok gifte. Men foruden disse moralske Aarsager gives der ogsaa oeconomiste. Uagtet enhver, der vil leve tarveligen og arbeide flittigen, kan finde sit Udkomme, saa er det dog vist, at en Families Underhold med fører i vore Dage, for de fleste Mennesker, formegen Anstrængelse og Bryderie. Blot Huusleien er en saa trykkende Byrde for dem, som skulle leve af Haanden i Munden, at den allene let kan bidrage til, at ødelægge mangen en Familie af de lavere Stænder. Dette gielder især om Hovedstaden og de store Kjøbstæder. Paa Landet ere Folk mere nøisomme, baade i Henseende til Føde, Klædning og Bolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J Fredags Aftes foreviste Cocchi & Tilly første Gang deres saakaldte Konstforestillinger, som med stor Bram forudbebudedes, endskjøndt det til Slutning af deres Bekjendtgjørelse hedder: Konstnerne, langt fra at bramme med et taabeligt Charlatanene, haabe at finde i et oplys Publicums og Konstelskeres Omdømme den Løn, de have at attraae." - Den første Afdeling, hvori vistes Napoleon med hans Marskaller, Velitgarden o. s. v. var det bedste af det Hele, og i sit Slags vakkert; men bestod dog ikke af andet end det almindelige Ombrechinoise. Det Øvrige var intet andet end Schattenspiel an der Wand, hvor en hæs Stemme opvakte ved sin ubehagelige Declameren almindelig Latter. Bierget St. Bernhard, Søstykket, Udbrudet af Vesuv a. vare maadeligen malede og endnu maadeligere belyste. Dersom de Herrer Cocchi & Tilly lode sig nøie med at forevise Napoleon med sit Følge, og nogle af de bedste af de øvrige Stykker for 3 Mk., saa vilde de baade have flere Tilskuere og bedre Løn hos det oplyste Publicum, end de maaskee nu kunne vente sig. J en Stad, hvor man allerede for endeel Aar siden har seet Pierres Forestillinger, lader man sig ikke indbilde, at saadant Børneværk er Konstværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J Lollands-Falsters Stift er i Kirkeaaret 1817 copulerede 607 Par. Fødde af Mandkjøn, 986, af Qvindekjøn 998, og Uægte 127. Døde af Mandkjøn 60, og Qvindekjøn 816; altsaa 1038 flere fødde end døde. Af de fødde vare 35, Par Tvillinger og af de døde 416 under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet. 125 fra 70 til 80 Aar, 48 fra 80 til 90 Aar, 8 fra 90 til 100 Aar, og i over 103 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Ved ulykkelige Hændelser ere følgende omkomne: 3 hængt sig, 3 skudt sig, 1 druknet sig selv, 8 druknet af Hændelser, 2 døde pludselig i Drukkenskab, 1 Dreng qvalt i et Hestetøier, 3 døde af Kræft, 1 af et Stik af en Torn, 1 ihielslaget af et Stykke Tømmer, 2 fund me døde paa Marken og 2 falden med fra Huse og brækket Halsen. (Mariboe An Nakskov, den 6te Januarii. For nogle Dag siden indtraf det Uheld, at Jsen brast med 3de Drengebørn, som morede sig med, den ene ved at løbe paa Skøiter, og de 2de andre ved formodentlig at være i Følgeskab med ham. Lykken var ved denne Leilighed bedre end Forstanden; thi de 2de Sidste bleve reddede af en tililende Matros, og den første, som nær havde tilsat Livet, af en anden, hændelsesviis ligeledes tililende Person, der med Beredvillighed og sielden Aandsnærværelse rev Drengen ud af den Dødsfare, hvorudi han svævede. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Odense, d. 9 Jan. Den første Vinterakt er alt ude, og i nogle Dage have Vi atter havt Tøeveir. Kaneføret er saaledes ogsaa forbi, og ved Politiets Omsorg vare alle Fortoge i faa Timer ganske frie for Jis. Den sjellandske Brevpost, som ventedes hertil i Onsdags, ankom først i Aften ved Avisens Slutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Udgiveren af Viborger Samler, Hr. Kammerraad Just, frembærer det Nytaarsønske: at Man i Danmark større Kjøbstæder, især i Stifts stæderne, nu, da almeen Pengetrang er som en herskende Epidemie, vilde anlægge Sparekasser, hvori Enhver kunde nedlægge Lidet eller Mere af hvad Øieblikket tillod at undvære, og som, naar det bliver i Lommen, saa ofte under mangehaande Paaskud lister sig ud af samme, samt erholde det tilbagebetalt med Rente, naar Man igjen ønskede og behøvede. Ønsket er unægteligt meget godt, kun maatte Man da og tilføie det Ønske, at disse Jndretninger maatte blive virkelig brugte af dem de nærmest stiftes for. Som bekiendt har Odense alt over Aar og Dag eiet slig en Sparre kasse, oprettet af vor driftige og ædeltænkende J. Benzon paa de ypperligste Vilkaar, da den administreres af ham selv uden mindste Udgift for Kassen, Jndskuddene tilbagebetales med Rente og Rentes Rente, og saalænge Stifteren vedbliver Enebestyrelsen, svarer han for hver Termin sex Procent af de indsatte Penge; men alle disse store Fordeele uagtet, skal Deeltagernes Antal endnu være langt under Forventningen. Kun alt for Mange hylde trolig den usalige Maxime: at leve for Øieblikket, ubekymret om de kommende Dage!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Hempels Av.) 2 Aalborg, d. 3 Jan. Med det nye Aars Begyndelse har Vinteren, som hidtil afvexlede med Frost og Tøeveir ved forskiellige Vinde i den tildigere Tid, kiendelig tiltaget, og er bleven strengere; da det Natten imellem 1ste og 2den Januar frøs 12 1/2 Grad, og den 2den hele Dagen 10 Grader, som er altsaa den koldeste Dag vi endnu har havt i vore Egne i Vinter. Den 3die og 4de er Frosten ligeledes vedbleven, dog i mindre Grad, og den har afvexlet imellem 2 til 8 Grader. Endskiøndt Vinden i disse Dage har kastet sig snart om til Norden, snart til Sønden, har denne Forandring dog ikke kunnet bringe Thermometret overFrysepunktet; og det et desaarsag at formode, at Kulden saaledes i nogen Tid afvexlende i større og mindre Grad vil vedvare. Over Liimfjorden, er der nu en banet Vei for Gaaende og Kjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Aarhuus, d. 6 Jan. Det Steinerske Skuespillerselskab gav her i Mandagsaftes dets sidste Forestilling for dennegang: Tvillingerne fra Bergamo, og den pantsatte Bondedreng. Herfra tager Selskabet til Horsens. - J Egnen to Miil vestnordvest fra Horsens blev seet et Luftsyn Løverdagsaften d. 27de Decbr., omtrent Kl. 7. Først fremkom usædvanlige Lysglimt, som man antog for Lyn, hvilket gik over i en stadig Lysning, der syntes oppe fra Himlen at nedlade sig; men nu frembrød tilsidst i Sydost en Jldkugle, af Maanens Størrelse og Klarhed, som dog i samme Øieblik tog Flugten, efterat den neppe havde budt sig frem til Skue, og idet den flygtede, forandrede den flux alt meer og meer sin Skikkelse, og dens Klarhed, bredte sig nu ud i en gnistrende Taage, som gav sig bredere ud, jo dybere den sank. Hvorledes den i Sydost egentlig forsvandt, eller gik ud, kunde ikke observeres. Det Heele var et Skue, omtrent i tre Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 407, a vista 413. Amsterdam 2 M. 380, a vista - . London 2 M. 17 Rbdlr. Paris 2 M. - , a vista Spec. 420. - Specier solgtes til 25 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) III a 112 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 97 a 97 1/2. Norske Rigsbanksedler 26. Dito Speciesedl. 18 1/2. Svenske Sedler 7 Rbmk. a 7 Rbmk. 2 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Blandede Efterretninger. Jldebranden paa Frederikshald udbrød den 25de Decbr. Kl. 5 om Morgenen i Fru Jan Ankers Gaard paa Nordsiden. J de tilgrændsende ualmindelig smale Gader vare høie Bygninger. Dette, i Forening med en Kulde af omtrent 20 Grader, tilintetgjorde Nytten af Brandredskaber ne, saaat 32 Stykker større og mindre Bygninger, deels paa den nordre deels paa den vestre Kant, bleve et Rov for Luerne. 1 1/2 a 2 Timer, efterat Jlden sandsynlig havde tabt sin Magt, udbrød den igjen pludselig i Kjøbmændene Knap og Petersens Gaard der laae paa den anden Side af Gaden, hvorved et Huus til Venstre, og paa Byens Skolehuus paa nordre Frederikshald, der var benyttet til Fattigbørn, nedlagdes. Blandt de Brandlidte ere: Grosserer Mads Wiel, Fru J. Anker, Cancellieraad Dahl, Consul Strømberg, Grosserer Mamen, Kjøbmand Fearnley, Capit. Palm, Elstem, Brønstrup, Kjøbmand Kjergstad, Jfr. Staum og Kjøbmand Helberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J Tillæget til No. 1 af den Norske Rigstidende for d. A., anføres, blandt flere, følgende, ved Norges Høiesteret, paadømte Sager: Den 16de Decbr. f. A. - Høiesterets Advocat Aars, som Actor, mod (Hjelm.) Premierlieutenant Theodor Christian Anton Brock, der tiltales for et af denne i Nationalbladets 2det Hefte No. 9-12, Side 48, indrykket Avertissement, til Præjudice for Skarpskytter-Regimentets Chef, Oberste Krebs, m.v. - Ved den af en Stabskrigsret under Aggershuus Fæstnings Garnisons Jurisdiction den 4de August 1817 afsagte Krigsretsdom, der indstevnedes til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, var kjendt for Ret: Angjældende Lieutenant Theodor Brock af Aggershusiske Skarpskytter-Regiment bør at meddeles en simpel Afskeed af Krigstjenesteen. De af ham mod Klageren Oberste Ridder Krebs brugte fornærmelige og ærekrænkende Udladelser bør døde og maatesløse at være og ikke komme bemeldte Oberste til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i mindste Maade. Saa bør ogsaa Angjældende udrede de af Sagen efter lovmedholdige Regninger flydende Omkostninger, samt i Honorarium til Administrator ved denne Ret, Auditeur Fabritius, 80 siger Fiirsindstyve Norske Spdlr. Det Jdømte at efterkommes &c. - Høiesterets Dom: Premierlieutenant Theodor Christian Anton Brock bør at udholde 6 Maaneders Arrest i tredie Grad paa Frederiksteens Fæstning. Forøvrigt bør Krigsrettens Dem ved Magt at stande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Den 19de December f. A. - Høiesterets Advocaterne Aars og Overauditeur Hjelm, den Første mod Capitainlieutenant Spørck, den Sidste mod Commandelig spitain Bille og Secapitain Møller, der tiltales for formeentlig urigtigt Forhold ved Oppebørselen af Qvarantaine Gebyhrer og injurierende Udladelser. Ved Overkrigs-Commissionsdommen, afsagt den 8de Juli 1817 i Frederiksværn, som indstevnedes til Forandring og Skærpelse, var kjendt for Ret: Capitainlieutenant &c. Spørck bør til Søqvæsthuset erlægge i Bøder, 20 Norske Spdlr., samt udrede alle af Actionen mod ham lovlig flydende Omkostninger efter nærmere af vedkommende Autoritet approberede Regninger; og billiges desuden Regimentsqvarteermester og Auditeur Stenersens paastaaede Sallarium med 80 Spdlr. Commandeur m. m. Bille og Capitain Møller bør for Capitain SpørcksTiltale i denne Sag frie at være, hvorimod de af dem i Søofficier-Forsamlingen den 21 October 1816 brugte Udladelser ikke bør komme Spørck, til Fornærmelse i nogen Maade. - Høiesterets Dom: De af Commandeur=Capitain Bille og Søcapitain Møller under nærværende Sag mod Capitain-Lieutenant Spørck brugte Udladelser, bør ikke komme denne til Fornærmelse i nogen Maade, hvorimod bemeldte Capitain-Lieutenant Spørck for Justitiens videre Tiltale, og Parterne for hinandens Tiltale bør i denne Sag frie at være. De Overkrigs=Commissionens Medlemmer og Actuarius lovligen tilkommende Diætpenge og Skyds=Udgifter, samt det den sidste af OverkrigsCommissionen tilkiendte Sallarium, 80 Spdlr., hvilket herved billiges, bor Halvdelen af Commandeur=Capitain Bille og Capitain Møller in solidum, og den anden Halvdeel af Capitain-Lieutenant Spørck at erlægges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Rettelser. No. 1, P. 7, Lin. 13, for, d'ametie læs: camitie. No. 3, P. 47, Lin. 1 nedenfra, og P. 48. Lin. 18, for Proscipolis læs: Proscripolis. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptioen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. des do do. 24. Femtende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Januari 1818. Om Blaataarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
(See Skilderiet No. 2 for d. A., P. 26.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Det nuværende Blaataarn ved Langebroe, er en det, hvori Elconore Christine Uhlfeldt tilbragte 22 Aar (ei 16 Aar); thi det hele Stykke af Byen imellem Frederichsholms Canal og Philosophgangen, fra Vandkonsten indtil det Kgl. Bryghuus, var den Gang en aaben Strand, hvilket kan sees paa en Grundtegning af Kjøbenhavn, kort for Beleiringen 1658, i Pontop. orig. Hafn. Sammesteds, (Pag. 241.) læses: "Ved Stadens vestre Side, lige ud for Slotsholmen, var, indtil kort efter Beleiringen under Frederik III. en aaben, dog flad Strand, kaldet Kalleboe Strand, som ved en Muur og Skandse blev adskildt fra Slottet. De Grunde lod sidste meldte Konge med stor Bekostning opfylde og efter sit Navn kalde Frederichsholm &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-17
Paa den bag Blaataarn liggende Steen staaer ei Christian IVdes, men Christian tes Navneciffer, hvorunder staaer: "Søestaten (o: Søetaten) og "Ao. 16...", men de øvrige Talere sprungne af Stenen. Dog synes Begyndelsen til 7 at være synlig. Bygningen er altsaa formodentligen opført i Begyndelsen af Christian tes Regjering, til Søetatens Brug, maaskee til Krudttaarn.