Berlingske Tidende, 1836-03-09
Committeens Betænkning, der indeholder saavel Pluralitetens (Hvidts og Haagens) som Minoritetens (Hansens) Votum, er af følgende Jndhold: "Provindsialstændernes Forsamling har i et den 8de December f. A. holdt Møde, paalagt undertegnede Hvidt, Hansen og Haagen, at sammentræde i en Committee, for at tage under nøiere Prøvelse og til Forsamlingen at afgive Betænkning om et af Secretær AlgreenUssing indleveret Andragende fra adskillige Eiere af Bolværker i Kjøbenhavn, om at Forsamlingen allerunderdanigst maatte ansøge Hans Majestæt Kongen om, at Forordningen af 12te Februar 1834, angaaende Betalingen for Afbenyttelse af Havnevæsenets og Privates Bolværter i Kjøbenhavn maa vorde ophævet. Ved bemeldte Sags Behandling i Committeen har to hinanden modsatte Meninger søgt at gjøre sig gieldende, og vi skulle saaledes tillade os først at fremsætte, hvad Committeens Majoritet, bestaaende af Hvidt og Haagen, har troet om denne Gjenstand at burde yttre: Den væsentlige Grund, hvorpaa dette Andragende støtter sig, er, at der ved bemeldte Forordning fra Statens Side formeentligen er gjort et unødvendigt, ubilligt og for de vedkommende Bolværkseiere ødelæggende Jndgreb i disses Eiendomsret, hvortil Staten enten ikke kan ansees berettiget, eller, om endog denne Berettigelse maa indrømmes, ei uden derfor at give de Vedkommende fuldkommen Erstatning. Committeens Majoritet kan imidlertid ingenlunde være enig med Andragerne i, at Regjeringen, ved at indskrænke Eiernes Fordringer i Henseende til Betaling for Brugen af deres Bolværker, i nogen Henseende er gaaet udenfor Grændserne af den Staten uden hvilken Eiendom ei kan tænkes tilkommende, i selve Eiendoms Væsen, og Natur grundede, Ret til ved almindelige Love at lempe Eiendomsretten efter Almeenvellets Fordringer. Og hvad Erstatning for de, de Private derved foraarsagede Opoffrelser angaaer, da er det unægteligt, at naar Almeenvellet paa Grund af Omstændighederne kræver særlige Opoffrelser fra enkelte Statsborgeres Side, disse da bør have Erstatning for de Offere, de saaledes bringe det Almindelige, og at, dersom altsaa Talen havde været om at paalægge Eierne af visse Bygninger i Hovedstaden, ved de uden for samme liggende, Staden tilhørende, Grunde at opføre Bolværker, Saadant ikke paa en med Retfærdighed stemmende Maade kunde fordres, uden ved tillige at tillægge disse Eiere en fuldkommen Erstatning, være sig enten ved en Sum een Gang for alle eller ved den bestandige Oppebørsel af en Jndtægt. Denne Grundsætning har ogsaa Lovgivningen tidligere fulgt og navnligen i et aldeles analogt Tilfælde i Forordningen 17de October 1794, der paalægger Eierne af de til Elvene i Norge stødende Jordeiendomme, paa de Steder, hvor fornødent eragtes, at anlægge Lendser, imod derfor af Saugeierne og Tømmerhandlerne at oppebære en Afgift. Men en saadan Erstatning have de, der have opført de Bolværker, hvorom her er Tale, erholdt derved, at det er blevet dem og deres Efterfølgere tilladt at oppebære, under Navn af Bolværkspenge, en Betaling for Brugen af Bolværkerne.""Det egentlige Spørgsmaal synes saaledes at dreie sig derom, om det skulde være de vedkommende Eiere alene overladt at bestemme denne Betalings Størrelse, eller om det Offentlige skulde have Ret til at blande sig deri. Ligesom nu dette synes i Almindelighed at maatte indrømmes det Offentlige, efterdi Statens Overeiendomsret ellers i de enkelte Tilfælde vilde kunne ganske sættes ud af Virksomhed; og dette, hvad enten der spørges om Erstatning med en Sum een Gang for alle eller i Form af en vedvarende Jndtægt, saaledes er Saadant ogsaa ved vor Lovgivning i begge Tilfælde blevet bragt i Anvendelse, i hvilken Anledning Committeen som passende Exempler, tør beraabe sig paa Frog. 13de December 1793 § 16 og den ovenanførte Freg. af 17de October 1794. Men der gives endnu en særlig Grund, hvorfor det i det Tilfælde, hvorom her handles, ikke kunde tilkomme de vedkommende Eiere at bestemme en saadan Erstatning, den nemlig, at Eierne af saadanne udenfor de offentlige Grunde opførte Bolværker, ifølge Frog. af 18de April 1744 § 14, ikke kunne nægte ved disse Bolværker at modtage de Skibe, som dertil af Havnefogden blive henviste, i hvilken Henseende endog en vis Orden er foreskreven, hvilken Bestemmelse vilde være ganske uden Virkning, naar det stod i disse Eieres Magt vilkaarligen at bestemme den Betaling, som derfor af Skipperen skal erlegges.