JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-05-15
Landbosagen. ved Reformationens Indførelse her i Riget havde den catholske Geistlighed og Munkevæsenet her udspillet sin Rolle At Klosternes Bygninger og Jordegodser, ligesom ogsaa en ikke ubetydelig Deel af den catholske Geistligheds Tiende og Eiendom, blev overdraget til Adelen, er en Kjendsgierning, som hverken Regjeringen eller Adelen dengang har betragtet som noget Jndgreb i det kirkelige Samfunds Eiendomsret. Historien herom burde aldrig forglemmes af Adelen og de med adelige Rettigheder Privilegerede; thi de kunne jo dog let skjønne, at deres Rolle ogsaa engang kan vorde udspillet. Andre Tider, andre Sæder.
Almuevennen, 1844-05-15
Kulepile paa Langeland den 19de April 1844. Mads Hansen.
Almuevennen, 1844-05-15
Frederiksborg Amts Communalforening. (Frederiksborg Amtstidende).
Almuevennen, 1844-05-15
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 11te Mai. Hvede, .... pr. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Rug, . . . . . . . 3 – 2 - 12 - - 4 - Byg, 2radet, . . . . 3 – 3 – 4 -3 – 5 - Gradet, . . . . 3 – 1 – 4 - 3 – 3 – Havre, . . . . . . 2 - 2 - 12 - - 3 – Ærter, gule 4 - 1 – - - 5 - 1 - graae Kartofler, . . . . . Smør, . . . . Fog. 9 - 4 - 8 -1 - 4 -.... pr. Pd. - - 1 – 4 – 1 – 9 Flesk, røget, pr. Pd. 2 - 1 - 82 – 3 – grønsaltet. Æg, .. pr. Snees . - 1 – 1 – – 1 – 3 Bøgebrænde, et Bondelæs 3 - 3 – 4 – 3 – Tørv. . . . . . ditto 3 - 3 – 4 – – Talg, . . . . pr. Lpd. - - - – – – – – Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottosen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1844-05-22
Nr. 21. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-05-22
Onsdagen den 22. Mai 1844. Kongeligt Rescript om ny Jndskrænkninger i Trykkefriheden.
Almuevennen, 1844-05-22
Under 8de Mai har Hs. Majestæt allernaadigst reseriberet Cancelliet saaledes:
Almuevennen, 1844-05-22
Som det alt i Præmisserne til Forordningen af 27de September 1799 er udtalt, saaledes betragte ogsaa Vi Trykkefriheden som det virksomste Middel til at udbrede Oplysning og almeennyttige Kundskaber, og ogsaa Vi ville gjerne befrie Pressen fra ethvert Baand, der ikke er fornødent for at forhindre den fra at blive alle nædle Lidenskabers Værktøi til Skade for den offentlige Rolighed og den private Sikkerhed. Men naar vi saaledes stedse med Opmærksomhed fulgte den journalistiske Presses Frembringelser og oftere have agtet paa den, hvor dens Stræben virkelig gik ud paa at virke til Oplysningens Fremme og til Opdagelsen af Mangler og Uordener i de offentlige Anliggender, saa lærte tillige en beklagelig Erfaring Os, at de bestaaende Lovbud ei afgive et tilstrækkeligt Værn mod en ildesindet Presse, naar den sætter sig til Formaal, paa en fordærvelig Maade at virke paa Folket for at løsne de Kjærlighedens og Tillidens Baand, som binde det til Kongen og Kongehuset, naar den søger at udstrøe Tvedragtens Sæd ei alene mellem Statens forskjellige Deele, men ogsaa mellem Borgerne indbyrdes, saaledes som navnligen Tilfældet har været med Hensyn til Forholdet mellem Jorddrot og Bonde og mellem Foresatte og Undergivne.
Almuevennen, 1844-05-22
Under disse Omstændigheder finde Vi Os foranlediget til at paalægge Vort Danske Cancelli, at underkaste de bestaaende Trykkefrihedslove en nøiagtig Revision og derefter at udarbeide et Udkast til en ny Lov der kan forelægges de næste Provindsialstænder til Betænknings Afgivelse, og ved hvilket Bestemmelserne i Forordningen af 27de September 1799 lægges til Grund, men derhos nærmere bestemmes, hvorledes paa den ene Side alle ikke nødvendige Jndskrænkninger med Hensyn til Trykkefriheden kunne hæves, medens der paa den anden Side ved bestemte og alvorlige Lovbestemmelser, sættes Skranke for dens Misbrug. (Coll. Tid.)
Almuevennen, 1844-05-22
Det er visselig ikke uden med de alvorligste Følelser, det danske Folk vil gjennemlæse ovenstaaende Rescript, hvorved det erfarer, at dets Konge har befalet en "nøiagtig Revision af vore Trykkefrihedslove. Folket har gjennem Stænderne og Pressen i flere Aar stræbt at formaae Kongen til at ophæve de meest byrdefulde af de Baand der indskrænke Pressens Frihed, og i samme Tid er Regjeringen stedse gaaet strængere frem imod den, saa at endog Censur er Navnet paa den Fremgangsmaade Cancelliet nu udøver mod Alt hvad det selv anseer for politisk Jndhold." Og nu byder Kongen, 1, at alle ikke nødvendige Jndskrænkninger med Hensyn til Trykkefriheden skulle hæves; og 2) at der ved bestemte og alvorlige Lovbestemmelser skal sættes Skranke for dens Misbrug, Ved Hs. Majestæts Thronbestigelse yttrede han til den Deputation som overbragte ham Trykkefrihedsselskabets Lykønskningsadresse. Trykkefriheden har i mig en varm Ven, Pressens Frihed, beskyttet imod Misbrug, er eet af de største Goder for Folket, og som Jntet vilde smerte mig mere, end om en Nødvendighed skulde indtræde af at paalægge Pressen nye Jndskrænkninger, saaledes vil Jntet glæde mig mere, end om de Baand der nu paahvile den, kunne efter modent Overlæg ansees ufornødne." J fuld Tillid til disse Kongens Ord kunde Folket vistnok med Rolighed afvente det Udfald den anstillede Revision vil føre til; men seer man derpaa hen til Hs. Majestæts Yttring om, "at de bestaaende Lovbud ei afgive et tilstrækkeligt Værnmod er idesindet Presse, naar den sætter sig til Formaal, paa en fordærvelig Maade at virke paa Folket," at den søger at udsprede Tvedragtens Sæd mellem Statens forskjellige Deele og mellem Borgerne indbyrdes, og at dette navnligen har været Tilfældet med Hensyn til Forholdet mellem Jorddrot og Bonde og mellem Foresatte og Undergivne, da gribes man af Uro og Bekymring, thi naar man mindes, at Forfattere ofte straffes alvorligt, for Mangel af pligtskyldig Opmærksomhed, at de efter de nuværende Love kunne straffes for Tankestreger, at de endog ere blevne straffede for Mangel af Ærbødighed, Sømmelighed og Beskedenhed, da har man ikke let ved at tænke sig strængere Lovbestemmelser, hvorved det endnu blev muligt med Frimodighed at udtale sig om, hvad man troer der kunde være at rette og forbedre i Landets almindelige Love og Jndretninger.
Almuevennen, 1844-05-22
Naar Hs. Majestæt i hiint Svar til Trykkefribedsselskabets Deputation, endvidere udtalte den ophøiede Grundsætning: "Jeg forlanger ikke Mereend Sandhed, thi kun Sandhed kan Regjeringen ønske bliver gjældende, og naar, hvad v. holde os overbeviste om, den Deel af den journalistiske Presse der efter Hs. Majestæts Dom virker paa Folket paa en fordærvelig Maade, i sin offentlige Virksomhed kun lader sig lede af den samme ophøied Grundsætning, at den ikke vil mere eller andet en Sandhed, da kan den ikke undlade af Hjertet at beklage, at Hs. Majestæt har fundet sig foranlediget til at tillægge den Prædicatet ildesindet.
Almuevennen, 1844-05-22
Vi ville dog haabe at Stænderne vil erindre den hellige Pligt der paaligger dem, til at arbeide af yderste Evne og Kraft for Pressens Frihed, thi et stort Ansvar hviler i denne Henseende paa dem, baade for Nutid og Fremtid, og Ørsted har jo sagt os at Kongen har for vel opfattet Betydningen af det store Kald, hvortil han er kaldet, til at kunne troe sig bestemt til at føre dem, til hvis Hoved og Styrer han af Kongernes Konge er sat, som villieløse, blinde Redskaber hen til det Maal han sætter for dem, uden at dette optages i deres egen Bevidsthed i deres egen Villie. Nei, han erkjender og føler, at han først da ret kan virke til at betrygge sit Folk den værdige og lykkelige Tilværelse, som han har helliget sit Liv, naar han kan forene sig med det i en fælles Bevidsthed, om, hvad der kan tjene til fælleds Hæder og Held, og at han, i de Tilfælde hvori han ei er saalykkelig at kunne opnaae denne Samstemmighed, ikke kan sætte det igjennem, som han selv erkjender for godt og rigtigt uden under det varsomste Hensyn til de Begreber og Meninger, som han finder i Folket;" og af denne Hs. Majestæts Følelse og Erkjendelse, maa manda ogsaa i dette Tilfælde haabe det Bedste.
Almuevennen, 1844-05-22
Om Forandring i Tiendeafgiften.
Almuevennen, 1844-05-22
J de store Opgavers Løsning eller haardere Forvikling vil vi faae at see, om vor Tid nu virkelig udmærker sig ved sædelig praktisk Fornuft og ved moralsk Uddannelse, – om de høiere og mellemste Stænder deri udmærke sig fremfor de ringere; eller om, som Marezoll sagde for 50 Aar siden til Hovedstadens Jndvaanere – "vor Tidsalder har i Sandhed megen borgerlig, megen selskabelig, megen sandselig Kultur, men liden egentlig Oplysning. De høiere og mellemste Stænder udmærke sig i det Hele tagne ved Slebenhed, ved ydre Forfinelse, ved Kunstflid, ved politisk nyttig paa Fortjeneste og Fordeel beregnet Anvendelse af Forstanden; men ei ved sædelig praktisk Fornuft, ei ved moralsk Uddannelse." Det vil vise sig om vor Tid virkelig er bleven christelig oplyst og om saaledes i den moralske Oplysning Grundformaalet, i hvilket Alle maae forene sig om de end vare nok saa uenige, er gaaet op med Klarhed for Alle. Vi skulle huske at nu dommer Tiden sig selv.
Almuevennen, 1844-05-22
Kjøbenhavns Amts Communalforening. afholdt et ordentligt Møde i Ballerup Kro Torsdagen den 28de Marts d. Asom Eftermiddagen Kl. 3. Efterat Adgangskort vare uddeelte til Seskabets tilstedeværende Medlemmer, og Adgangsbilletter vare udstedte til dem, der for dette Møde indførtes som Gjæster, aabnedes Forsamlingen med, at 20 nye Medlemmer optoges, og at Formanden gjorde opmærksom paa, at han siden sidste Mødes Afholdelse havde udsendt i Amtets forskjellige Sogne til Udlevering til Selskabets Medlemmer trykte Exemplarer af Foreningens Vedtægter, og af Medlemsfortegnelsen, samt at han kort forinden nærværende Møde havde ladet trykke og omsende en kort Beretning om de Sager, der i dette vilde blive at foretage. Da han dernæst havde erindret om, at Functionstiden for Selskabets nærværende Bestyrelse var udløbet, foretoges Valg paa en ny Bestyrelse. Uagtet Foreningen, overeensstemmende med hvad der i et tidligere Møde var yttret, erkjendte det hensigtsmæssige ved de i enkelte Sogne oprettede Spare- og Laanekasser, troede man dog ikke at finde Anledning til at udnævne en særskilt Comitee til Organisationen af en Laanekasse for Amtets Beboere, overeensstemmende med et herom af Sogneforstander, Lieutenant Berggreen, meddeelt Forslag. Forsamlingen formeente, at en Assuranceindretning for Tyendes Effecter laae de store Assuranceselskabers egen Fordeel saa nær, at man vel turde vente, at disse selv vilde søge en saadan begrundet, og henlagde derfor indtil videre et fra Skomager Jørgen Larsen Kyhl i Ballerup indkommet Forslag denne Gjenstand betræffende.
Almuevennen, 1844-05-22
Foranlediget ved forskjellige fra Gaardeler Peder Rasmussen i Pederstrup indkomne Forslag, vedtog Forsamlingen, at Bestemmelsen af Tiden naar Samlingerne ville blive at afholde og Kundgjørelsen derom aldeles maatte overlades Selskabets Bestyrelse, og at Foreningens Medlemmer hensigtsmæssig ville blive at underrette om, hvilke Sager der i de enkelte Møder skulle foretages derved at kortfattede trykte Uddrag af de Sager, der skulle forhandles udsendes til Udlevering til de enkelte Medlemmer paa samme Maade som det af den hidtil fungerende Formand var foranstaltet for nærværende Møde. Man besluttede aarlig at udnævne en Comitee af 5 Medlemmer, for til de enkelte Møder at meddele Forslag om, hvilke af Selskabets Medlemmer, der efter deres Formening burde vælges til videre at behandle de indkomne Sager. Valget af denne Comitees Medlemmer udsattes til det følgende Møde Forsamlingen troede at ville paalægge sig altfor store Baand ved at tiltræde ovennævnte Gaardeler Peder Rasmussens Forslag om, at ingen indkommen Sag maatte afvises, uden at behandles af en Comitee, og den frygtede for, at det snarere vilde hemme end fremme Orden hed det efter endte Forhandlinger stedfindende Maaltid, om man efter sammes Forslag vedtog at Pladserne ved Bordet skulde bestemmes ved Uddrag af Rummersedler. Foreningen erkjendte det særdeles ønskelige i, at der overeensstemmende med et fra Huusmand Niels Olsen i Maaløv modtaget Forslag i sin Tid kunde blive paatænkt at indføre i Landsbyskolerne 1 a 2 Timers ugentlig Underviisning i Tegning, men man troede ikke, at det vilde være i Skoleunderviisningens sande Jnteresse, om man for Øieblikket anbefalede denne Underviisningsgjenstand til almindelig Jndførelse i Landsbyskolerne. Comiteebetænkningen over det af den nyvalgte Formand Proprietair Thalbitzer indgivne Forslag, om en ligeligere Fordeling af de det fri og ufri Hartkorn paahvilende Byrder m. m., vedtoges at indsendes til Amtsraadet efter Proponentens oprindelige Forslag. J det efter endte Forhandlinger stedfindende Aftensmaaltid, deeltoge henimod 140 Medlemmer, Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-05-22
Politiske Nyheder og Efterretninger. Kjøbenhavnsposten" for den 15de April og Fædrelandet for den 30te April ere begge undertrykte af Cancelliet. J Nr. 1300 af "Fædrelandet fandtes den Yttring, om den hessiske Prinds Frederichs Formæling med en russisk Prindsesse, at han ikke let kunde knytte nogen for det danske Folks Sympathiermere fremmed Forbindelse. For denne Yttring anlagde Cancelliet Sag imod den daværende ansvarhavende Redacteur, J. A. Hansen. J Nr. 1303 angaves denne Action at være foranlediget ved den simple bemærkning, at Rusland ligger udenfor det danske Folks Sympathier, og i Nr. 1304 yttredes: "man skal ikke uden de yderste Skridt forbyde os at sige, hvad vi have sagt i Fredags og hvad vi have sagtigaar:
Almuevennen, 1844-05-22
Det danske Folk har ingen Sympathier for Rusland." Disse tvende Nr. beslaglagdes og inddroges under Sagen. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Retten frifandt imidlertid Redacteuren, og da Cancelliet indankede Sagen for Høiesteret har denne under 6te Mai stadfæstet Tverrettens Dom. Ved Patent af 29de Marts har Hs. Majestæt befafet, for den forestaaende Slesvigske Stænderforsamling, at de Medlemmer som ikke tiltroe sig at være det tydske Sprog, tilstrækkelig mægtige, for at kunne betjene sig deraf ved deres Foredrag i Forsamlingen, og som af denne Grund ved deres Foredrag ville bruge det danske Sprog, tillades det at tale dansk; men deres Foredrag skulle protocolleres paa tydsk, og naar de indgive skrivtlige Andragender paa dansk, skulle disse i tydsk Oversættelse forhandles i Forsamlingen. En Petition, som i denne Anledning udtaler det danske Folks Følelser, circulere nu hele Landet rundt til Underskrift, og forventes at ville vind hver oplyst og ærlig dansk Mands bifald og Medvirkning. Ogsaa den slesvigske Forening har i en Petition udtalt sin Beklagelse for Kongen over denne Afgjørelse.
Almuevennen, 1844-05-22
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 18de Mai. Hvede, pr. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Rug, . . . . . . . 3 – 2 – 12 - - 4 - Byg, 2radet, . . . . 3 – 3 – 3 – 4 - Gradet, . . . . 3 – – – 8 3 – 2 – 8 Havre, . . . . . - 2 - 2 - 12 - - 3 – – Ærter, gule 3 – 1 – 51 – graae – – – – - - Kartofler, . . . . Smør . . . . Fag. 10 – 4 – 8-13 – 3 – 8 . . . . pr. Pd. - - 1 – 4 – – 1 – 10 Flesk, røget, pr. Pd. 2 – 1 – 8 2 – 2 – 8 grønsaltet." Æg, pr. Snees 1 – 1 - - 1 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – – 4 – 3 Tørv. . . . . . ditto 3 – 3 – – – - Talg, . . . . pr. Lpd. - - - – – – - - Af deelte Blad udgaaer eet Rummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende, med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcortoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Bosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense Jessen i Svendborg, Thierry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skjelskor og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dyer, Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præste og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præsis, Gaardeier N. Ottosen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Vidrag til Fladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1844-05-29
Nr. 22. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhjelper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-05-29
Onsdagen den 29. Mai 1844. Om Fæstegodsets Overgang til Arvefæste eller Eiendom. Saavel i Begrebet af Livsfæste paa Jordeiendomme, som i Erfaringen om dets Anvendelse, ligger Beviset for Eiendomsherrens uindskrænkede Vilkaarlighed til at kunne fastsætte Fæsteren saadanne Grændser for dennes Virksomhed og lægge saadant Beslag paa hans Virksomheds Frugter for Efterkommere og Fremtid, at dette ikke kan andet end være til Skade og Tab for det almindelige Bedste eller for alle Undersaatternes fælles Gavn i Staten. Hvad enten vi agte paa den Sandhed, at Jordeiendomsherren, ifølge Fæstebrevet har det i sin vilkaarlige Magt, at foreskrive og gjøre gjældende for Fæsteren hvilke Betingelser, han alene til sin egen Fordeel finder tjenligst, og at Fæsteren derimod ikkun har det i sin Magt at underskrive og modtage Fæstebrevets Betingelser saaledes som disse forelægges ham til Antagelse, eller at sige Nei dertil, for intet Fæstested at faae, og for at da en Anden af de mange, ved Mangel paa Gaarde og Huse, oppressede Liebhavere, kan modtage de opgivne Betingelser; eller vi iagttage hvad Erfaringen viser og ved frugtbare Aaringer mere og mere vil vise, at al den Forbedring af Fæstestedernes Bygning og Besætning, og især al den Hovedforbedring af Stedernes Agerdyrkning som Fæsternes opofrende Kræfter, Flid og Formue har tilveiebragt, ikke kommer Fæsternes Børn, Arvinger eller Eftermænd, paa Stederne tilgode, men tilfalder alene Godseieren, som efter Fæsterens Død bortfæster hele denne af Fæsteren gjorte Forbedring tilligemed Stedet til dennes Eftermand, for en saa forhøiet Jndfæstningssum og en saa forøget Landgildeafgift, at det omtrent bliver en lille Kjøbesum, liig den hvorfor et Eiendoms sted af lidet mindre Størrelse kan kjøbes, da see vi her en Bortfæstning, der ved hver Fæsters Afgang gjentages, som for Godseieren er blebet til en stadig Handel med Fæsterens Eiendom af den gjorte Forbedring paa Jord og Bygning, tilligemed Eierens egen Eiendom af de blotte udyrkede Jorder og lovmæssige Bygninger.
Almuevennen, 1844-05-29
J Bladet Nr. 19 af Almuevennen"er indrykket et Stykke under Titel af: "Sandheden skal seire, hvori findes aftrykt en af mig til Huusmand Peder Pedersen i Baarse udstædt Leiecontract, med adskillige bemærkninger, saavel over sammes Jndhold, som om Godseiernes Forhold i Almindelighed, m. m.
Almuevennen, 1844-05-29
Da mit Navn specielt er nævnet, finder jeg mig foranlediget til at afgive følgende Erklæring, som jeg haaber De vil optage i Almuevennen for at det kan blive klart at ogsaa De ønsker at Sandheden skal seire.
Almuevennen, 1844-05-29
J Marts 1842 kom ovenmeldte Peder Pedersen, til mig og forlangte at jeg vilde overlade ham et Huus i Baarse, som han havde formaaet den daværende Fæster, Huusmand Hans Olsen til at fratræde, imod at denne tilsikkredes fri Bolig i samme saalænge han levede.
Almuevennen, 1844-05-29
Da den fratrædende Fæster ikke i flere Aar havde betalt Leien af samme eller vedligeholdt det, fandt jeg intet at erindre herimod, og bleve vi enige om, at Peder Pedersen skulde tilbygge et Fag Huus til Jndsidderstue, og istandsætte Huset, hvortil jeg paa min Side lovede, at levere det fornødne Egetømmer, Sparrer, Væggevender og Langhalm. Videre bleve vi forenede om, at han skulle indflytte den paafølgende 1ste Mai og fra den Tid svare i aarlig Leie 4 Rbd. og forrette de i Contracten fastsatte Arbeidsdage, at Contracten skulde lyde paa sædvanlig Opsigelse, dog at Leieren tilsikkredes ikke at blive opsagt i 10 Aar paa Grund af de Bekostninger eller det Arbeide han vilde faae ved Husets Jstandsættelse. Dette er den hele Historie og Leiecontracten er udfærdiget aldeles i Overeensstemmelse hermed.
Almuevennen, 1844-05-29
Da Alt hvad der i denne er foreskrevet følger af den saaledes gjorte Aftale og af Contractens Natur saa kunde jeg gjerne nu standse med videre Forklaring over sammes Jndhold, men da Jnseratets Forfatter har hertil knyttet adskillige bemærkninger, maa det tillades mig endnu at tilføie følgende Oplysninger: Naar det anføres, at Leieren har selv maattet bekoste Husets Jstandsættelse, da bliver dette saaledes at forstaae, at han vel har gjort Arbeidet derved, som af ingen Anden saa let eller lidet bekosteligt kunde udføres, men at jeg derimod har tillagt Materialerne. Hvad Aftægtsbyrden angaaer, da er den frivilligen paataget af Leieren, efter Overeenskomst med Aftræderen, og Clausulen i Contracten at han skal udstæde Aftægts contract, er til dennes Sikkerhed og ikke til min. At han skal vedligeholde Huset og aflevere det i den Tilstand hvori han afbenytter det, uden ved Fraflyttelsen at maatte medtage Noget der henhører til samme, ligger ganske i Contractens Natur.
Almuevennen, 1844-05-29
Jnseratets Forfatter, Peder Hansen i Lundbye vilde dog vel ikke tillade, hvis Huset var hans, at Leieren borttog ved Fraflyttelsen, Døre, Vinduer, Buske eller deslige fra Huset under Paaskud af at han selv havde anskaffet det, og uagtet det var bekostet istedetfor andre Ting der i Tidens Løb vare blevne ubrugelige At jeg har forbeholdt mig at afgjøre Disputer mellem Leieren og hans Naboer angaaende Hegnet er begrundet i Lovgivningen, see Forordningen af 29de October 1794 §27, og er til Leierens egen Fordeel i det han derved undgaaer Bekostninger ved Politieretten. Mod mig har han jo tilstrækkelig Sikkerhed i sin Contract og jeg kan intet vinde om Disputen afgjøres paa den ene Maade eller paa den anden.
Almuevennen, 1844-05-29
Saaledes have vi da kortelig belyst ovenstaaende Skrivelse, ingenlunde for derved at udstrøe Tvedragtens Sæd mellem "Foresatte" og "Undergivne", thi visselig der er nok i selve disse Forhold, som befordrer og nærer Tvedragten, men for at gjøre vort til at vise Nødvendigheden af at forebygge og hæve denne Tvedragt, for at virke til at Sandheden maa sees og kjendes, og for at fremskynde dens Seier ogsaa i disse forviklede Forhold, og vi arbeide fremdeles fort i denne Retning, med den sikkre Fortrøstning, at Sandheden skal seire"
Almuevennen, 1844-05-29
Kjøbenhavns Amts Landcomunal Forening De Forslag som ønskes behandlede i Foreningens forestaaende Møde, samt Comite-Betænkninger over ældre Sager, bedes tilsendte undertegnede Formand inden førstkommende 15de Junii, addresserede Halmtorvet Nr. 59. Thalbitzer.
Almuevennen, 1844-05-29
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 25de Mai. Hvede, pr. Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Rug, . . . . . . . 3 – 1 – 12 – 3 – 4 Byg, 2radet, . . . 3 – 2 12 3 – 4 - Gradet, . . . . 2 – 5 - 8 - 3 – 2 Havre, . . . . . . 2 – 2 – - 2 - 5 - Ærter, gule 4 – 1 – - 4 - 4 - 8 graae – – – – – – – Kartofler, . . . . . Smør, . . . . Fag. 10 – 4 – 8 - 13 – 3 . . . pr. Pd. - - 1 – 4 - - 1 - 11 Flesk, røget, pr. Pd. 2 - - - 8 - 2 – 2 grønsaltet, Æg, pr. Snees . – 1 – 4 - - - 1 – 5 Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – - 4 – 3 – - Tørv, . . . . . ditto 3 – 3 – – 4 Talg, . . . . pr. Lpd. - - - - - - - - Hermed et Følgeblad.