JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Med høie Øvrigheds Tilladelse har jeg etableret mig som Skræddermester og anbefaler mig med hurtig og reel Behandling. Min Bopæl er i Slagter Bindslevs Gaard ved Axeltorvet. Hjørring, den 22de Nybr. 1837. Anders Brattlund. At Enhver kan gaae ind i vort Leiebibliothek, som Læser, i kortere eller længere Tid, Alt efter eget Behag, samt at den maanedlige Betaling er, enten 1 eller 2 Mk., eftersom man ønsker at erholde af de gamle eller nyere Bøger, finde vi os foranledigede til at bringe i Erindring. Lorenzen. Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Extra gode Knappenaale kunne atter faaes lodviis hos Naalemager Fagernes i Marenturisgade. Aar, af egen Fabrikation, leveres særdeles billig i smukke Varer: Kød, Nr. 60, 11 Mk.; Nr. 1, 7 Mk. 8 s.; Nr. 2, 5 Mk. 8 s.; Nr. 3, 4 Mk. 8 s. Sort, Nr. 9, 6 Mk. 8 s.; Nr. 4, 4 Mk. 8 s. Tages 4 Pd. gives 10 pCt. Rabat.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Den Velvillie og Opmuntring, som i den senere Til er bleven mig til Deel, har fat mig istand til, betydelige at forbedre mit Fabrikat og levere det til saa billige Priser. Jeg anbefaler mig fremdeles i denne Jndustrivare til Uden og Indenbyes. I Hjørring haves Oplag hos Hr. Thøger Petersen. Ærbødigst. D. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
At Stervboet efter Brolægger Niels Nielsen Brøndum i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 2den Decbr. 1837. Efter Const. og paa egne Vegne. Wølfferdt. Skøiter faaes billigt hos A. Hassing, paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Da jeg, efterat have gjort Mesterstykke i Kjøbenhavn, har vundet Borgerskab her i Byen som Slagtermester, saa tager jeg mig den ærbødige Frihed, at anbefale mig paa det Bedste til Byens Jndvaanere, idet jeg forsikkrer, ved stedse at have godt Kjød til reelle og billige Priser, at skulle bestræbe mig for at vinde Enhvers Tilfredshed, som godhedsfuld vil forunde mig sin Søgning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Min Bopæl er hos Hr. Bager Kjersgaard i Maren Turis Gade, og jeg har paa Onsdag første Gang Kjød til Udsalg. Aalborg, den 4de December 1837. Ærbødigst Sally Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Til Paaske Flyttetid eller, om ønskes, strax kan en Beboelse med øvrige Begemmeligheder faaes til Leie i Gaarden Nr. 111 paa Gravensgade; Staldrum til Heste og Køer kan tillige erholdes. Fra samme Sted anvises et Pakhuus tilleie. Kreaturbeen kjøbes til høieste Priser af J. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
En Contoirbetjent, som i de senere Aar har conditioneret paa et Amtscontoir og forhen paa et Herredscontoir som i enhver Henseende kan forevise tilfredsstillende Anbefalinger, ønsker sig Condition til førstkommende Mai, ligemeget hvor. Contoirist Poulsen paa Land= og SøKrigscommissariats=Contoiret i Aalborg meddeler nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
En ung Pige, der er ovet i Broderi og Syning, har lært Skrædersyning og er vant til sædvanlig Huusgierning, ønsker sig en Condition paa Landet, helst hos er Præstefamilie, hvor hun kan deeltage i Huusholdningen, og nyde en velvillig Behandling. Hun er Datter af en agtet, men ikke formuende Embedsmand i Hovedstaden. For det Første forlanges ingen Løn. Reflecterende bedes at aflægge billet, mk. B. B., paa dette Blads Contoir, indeholdende fornøden Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Londonner=Patent=Chocolade, Nr. 1, 2 Rbd. og Nr. 2, 1 Rbd. 2 Mk. pr. Pd., erholdes hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg. sen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
En Gaard paa Nørregade, med en stor Frugt= og Urtehave, kan underhaanden faaes tilkjøbs, anvises af H. Marodt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Creditorerne i følgende Boer: 1. Gaardmand Lars Larsens og hans i Jun Maaned dette Aar afdøde Hustru Mette Levisdatters Bo af Meelholt i Kjær Herred, Huusmand Espen Nielsen og hans i Juli Maaned dette Aar afdøde Hustru Christine Frederikke Lundstrømsdatters Boaf Gaaser i Kjær Herred; og 3. Enken Kirstine Larsdatters og hendes i December Maaned 1833 afdøde Mand, Huusmand Gregers Andersens Bo af Østerhassing, Sogn i Kjær Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil Afdødes Arvinger derhos herved indkaldes med Varsel efter Loven at melde sig og legitimere deres Arveret. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 25de November 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Jfølge Begjæring af Enkefru Falck bliver, Tirsdagagen den 19de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Gaarden Nr. 531 i Slotsgade, ligefor Nytorv, afholdt Auction over endeel Løsøre, bestaaende af: en Sopha, Stole, Borde, Skriverpulte m. m., samt en betydelig Samling Kobberstik, tildeels i Glas og Ramme, er Portrait af Napoleon i Oliefarve, endeel Bøger, hvoriblandt Voltaires Værker; hvilket Alt er til Eftersyn paa Auctionsstedet Dagen før Auctionen fra Kl. 9 til Kl. 2 Formiddag. Aalborg, den 21de November 1837. Schmidt, const. const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Efter Reqvisition fra Skifteretteen i Boet efter afgangne Literatus Arnoldus Bugge Jespersen paa Vang bliver, Torsdagen den 21de December næstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, afholdt Auction i Hr. Agent Poul Møllers Gaard i Aalborg over den fornævnte Bo tilhørende betydelige Samling af Bøger i forskjellige Sprog, hvorover Catalog fra de første Dage i December Maaned vil være at erholde: i Kjøbenhavn paa den Reitzelske og Gyldendalske Boglade, i Odense hos Hr. Cancellieraad Hempel, i Aarhuus hos Hr. Boghandler Jessen, i Randers hos Hr. Boghandler Schmidt, i Viborg hos Hr. Boghandler Kabell, i Hiørring hos Hr. Boghandler Th. Petersen, i Nykjøbing hos Hr. Boghandler Dyhr, og i Aalborg hos Hr. Agent Poul Møller. Ved samme Auction bortsælges tillige endeel Kobberstilmed videre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de Novbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-04
Løverdagen den 9de December næstkommende, Formid middag Kl. 10, bliver, ifølge passeret Udlæg, afholdt offentlig Auction, i Stedet Nr. 522 i Slotsgade, over en deel nye Meubler og Effecter, saasom: Chatoller, Sengesteder, Skilderier, Speilrammer m. v.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de November 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
udgivet af J. Chr. Borch A. A. Pd. Lies Enke. Rediget af Naar v. Fodetberg, N. af Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Preussen. At den preussiske Regjering i den Grad har fundet sig misfornøiet med den catholske Erkebiskop af Coln, at den deraf har taget Anledning til, under Betryggelse af militairSikkerhedssanstalter, at lade ham fængsle, efterat have ført ham bort fra Staden med Magt, har vakt megen Opsigt i Tyskland. J Korthed er Sagens sande Sammenhæng, denne: Den geistlige Herre havde i længere Tid ligget i Strid med Ministeriet og flere Puncter; han vilde saaledes ikke tillade Giftermaal imellem Protestanter og Catholiker, uden at begge Ægtefæller forpligtede sig til at opdrage Børnene til Catholiker; han havde egenmægtigen afsat flere Professorer i Bonn og Lærere i Coln og foretaget flere Reformer i en intoletant Aand; Regjeringen havde i længer Tid ved Formaninger søgt at formaae ham til en anden Fremgangsmaade, men forgiæves. Man skred da til at bruge Magten. Ganske uventet, den 20de Novbr. om Aftenen, saae man et Regiment Dragoner og et Batteri med brændende Lunter rykke frem for Erkebiskoppens Pallads; de tilstødende Gader spærredes og alle Foranstaltninger bleve trufne til at forebygge Opløb i denne catholske og folkerige Stad henved 60,000 Jndvaanere), hvor man just i de Dage havde Hovedet fuldt af Forberedelser til Fakkeltog og Jlluminationer i Anledning af den geistlige Herre forestaaende Navnedag den 23de. De dertil beskikkede høie Embedsmænd forelagde ham nu Valget, om han vilde føie sig med det Gode i at ombytte sin Post med et Fængsel eller han ønskede, man skulde anvende Magt. Han valgte naturligviis det Første og var iøvrigt meget rolig. Man gav ham nogen Tid til at indpakke nogle Klædningsstykker, hvorpaa en Vogn med 4 Heste kjørte ham ud af en af Stadens Porte, medens hans Capellan, med hvem han forgiæves havde ønsket at tale, førtes ud af en anden. Hans Papirer bleve forseglede, en stærk Vagt besatte Palladset og man venter endnu, at Følgerne af hans Gjenstridighed ville ramme endnu flere end 50 Personer, der idet mindste maae vente at blive dragne til Regnskab. Den strænge Fremfærd imod ham er vel ogsaa for en stor Deel foranlediget af hans haardnakkede Paastand om, at de pavelige Buller og Breve gjaldt, som end Regjeringen ikke sauctionerede dem, og at han, uagtet Kongen gjentagne Gange havde ladet ham advare, stedse vedblev at pukke paa, at Paven havde kaaret ham til Erkebisp. Trods al sin Utilbøielighed til at forstyrre det gode Forhold med den pavelige Stol, besluttede Kongen sig omsider til at vise Vaticanet, at den Tid er forbi, da en Banstraale kunde lamme en Regierings Kraf og sætte Skræk i en Nation. Erkebiskoppens Navn er Clemens August, Friherre og Drost til Wischering. Man læser nu i Tidenderne en Deel af den preussiske Statstidende uddragne Actstykker, ved hvilke den preussiske Minister v. Altenstein i en vidtløftig Fremstilling retfærdiggjør den af Regjeringen brugte Fremgangsmaade. At den Sensation, som denne i vore Dage saa høist ualmindelige Begivenhed har vakt, maa være meest levende hos Jndvaanerne i de erkecatholske Lande, er saare naturligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
En würtsburgsk Tidende tager især haardt fat i en vidtløftig Artikel, i hvilken der i hveranden Linie tales om de Indgreb, den protestantiske Propaganda" tillader sig paa Catholicismens Gebet. Den udbreder sig omstændeligt over det, efter dens Mening, Forkeerte i den Maade, hvorpaa den preussiske Regjering forvalter den catholske Befolknings geistlige og Skole=Anliggender, den erklærer sig imod det paagjældende Ministeriums Sammensætning, men inddrømmer dog, at det har været Erkebiskoppen tilbudt, at nedlægge sit Embede, naar han ei vilde føie sig efter de Bestemmelser, Regjeringen lod ham forelægge. Det er et afgiørende Skridt, der er gjort, siger denne Tidende, det synes at være Begyndelsen til en Kamp, hvis Udfald hverken kan eller bør være nogen Catholik ligegyldig. Hvorledes kan man troe, at en catholsk Erkebiskop saaledes skulde kunne nedlægge sit Em 1 bede efter Behag, Vi ville ikke berøre, hvorledes man har fornærmet denne Kirkens Fyrste (?), men vi maae bemærke, at han har kaldt sit Capitel sammen og at dette har erklæret, hellere at ville døe, end blive den catholske Kirke utro; det er derfor, han med Fasthed erklærede, at han med Glæde gav Slip paa sit Gehalt af 12,000 Daler og gjerne forlod sit Pallads, for at friske Livet ved milde Gaver osv. Men hvad vil den catholske Befolkning i Preussen sige til 3 dette Skridt, De Placater, som have været opslagne i 3 Cøln, synes at hentyde paa Uroligheder og, hvis vi ere ved underrettede, have de indeholdt Opfordringer til at gribe til Vaaben, med Tilføiende, at Regjeringen sigtede til at angribe den catholske Trol; men vi bede og besværge vore Troesforvandte, ikke at skride til Udskeielser, der kun ville gjøre Ondt værre, vel vide vi, hvilke Exempler der svæve dem for Øine; vi vide iligemaade, at der var en Tid, da man fra den modsatte Side drog Sværdet af Skeden, ved lignende Leilighed, men vi vide ogsaa, at en trediveaarig Krig, med sine talløse Rædsler, derefter hæriede Europa!!" En Skrivelse fra Rhinen af 22de Novbr. omtaler ogsaa er i den ubeskrivelige Sensation, Erkebiskoppens Bortførelse har vakt, men den tilføier tillige, at dette uhørte Skridt vist ikke var blevet gjort, hvis den kongelige preussiske Regjering, ikke var kommen til den sørgelige Overbeviisning, at Erkebiskoppen var langtfra at være uvidende om de ovenomtalte oprørske Placater. Kirkens Kamp mod Staten traadte saaledes ud over sine Skranker og vovede sig ind paa Høiforræderiets Gebeet. Domcapitulet, som ret vel veed, hvad det her egentlig gjaldt om, og som, i alt Fald, maa erkjende at Regjeringen, med al tilsyneladende Strænghed, dog Grunden er gaaet mildt tilværk, vil nu vel opbyde alle mulige Midler, for at vise sin Underdanighed. Regjeringens Kraft og Folkets Oplysning ere Borgen for, at man i Preussen ikke vil see Gjentagelse af de belgiske Prælaters Spil under et lignende Schisma (1830.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Jtalien. At Urolighederne paa Sicilien vare dæmpede, have vel Tidenderne i længere Tid forsikkret, men de officielle Actstykker, der bekræfte det, har man nu først erholdt. Hvilke og hvormange Offre der paa Sicilien ere faldne og om de paa staaede Rædselscener virkelig ere foregaaede, veed man ikke med Vished, men derimod er det authentisk, at Kongen nu har nedkuet Oprørsaanden og derpaa i et kongeligt Decret erklæret Øen Sicilien for en neapolitansk Provinds; det hidtilværende særegne Ministerium for Siciliens Anliggender er ophævet og disse underkastes for Fremtiden de forskjellige neapolitanske Ministre; den hidtilværende ficilianske Minister, Cavalliere Campo-Franco, er kaldet fra denne sin Post og udnævnt til Præsident i Høiesteret i Palermo; Generalstatholderen, Fyrst Campo-Franco, er bleven afskediget og i hans Sted er Statsministeren, Hertugeaf Laurenzang, paa 2 Aar udnævnt til Statholder, do afhængig af Ministeriet i Neapel. Sluttelig er Politiministeren Delcarettos Fuldmagt til at handle i Kongens Navn atter hævet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Decbr. I den mod Cand. theol. P. Larsen for Overtrædelse, af Frd. af 27de Septbr. 1799 anlagte Sag blev i Høiesteret Fredagen den 1ste Decbr. 1837 afsagt saadan Dom: Lands=Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Mulcten bestemmes til eet Tusinde Rigsbankdaler Sølv, og bør Tiltalte være undergiven den i Frd. af 27de Septbr. 1799 a 20 fastsatte Censur i fem Aar. J Salarium til Etatsraad Sporon for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
I de Laugssager, som i indeværende Høiesteretsaar var indankede for Høiesteret, var, som vi allerede tidligere have bemærket, ogsaa en som Formanden for Favnesætterne og Læsserne her i Staden, Clemen Clemensen Hammeløv, ganske laugmæssigen havde fundet sig befolet til at anlægge mod Fuldmægtig ved Lottoet, Gottfred Christian Buchwald, paa Grund af dennes formeentlige Forpligtelse til at lade betale Favnesætter= og Læsse penge af noget Brænde, som han har ladet favnsætte og læsse af Andre, end de beskikkede Favnesættere og Læssere. Ved Politirettens Dom af 5te Octbr. 1837 var Sagen gaaet Klageren imod, idet Fuldmægtig Buchwald var frifunden for hans Tiltale i denne Sag, hvis genucaus er følgende: Jndklagede havde forskrevet en LabninFyrrebrænde, bestaaende af 47 1/2 Favne og deraf ladet de 18 Favne sætte og læsse af de beskikkede Favnesættere og Læs sere, men Resten, 29 1/2 Favne, af dertil antagne Sjouere, hvilket sidste gav Anledning til, at han blev indklaget for at betale de reglementerede Favnesætterpenge, 12 sk. pr. Favn, af de 29 1/2 Favne. Politiretten antog imidlertid, at, de Jntet af Brændet, der deels var bestemt til Jndklagedes eget Brug og deels til Forhandling, samt blot til Efterretning for Toldvæsenet var maalt, var blevet solgt fra Skibet, men uden at forhandles, fra dette ført til Jndklagedes Oplagssted, saa maatte han være at frifinde for Klagerens Tiltale og det saa meget meere som Brændet, naar det udsælges fra Oplagsstedet, vil blive favnsat og læsset af dem, og de vilde altsaa, hvis de ogsaa skulde benyttes ved Favnsætningen og Læsningen fra Skibet, 2 Gange erholde Betaling for det samme Brænde. Anordningen af 5te Mai 1683 Capitel IV, sammenholdt med Plac. 25de Juni 1759, 12te Mai 1766. og 30te Juni 1820, vise nemlig, at det ingenlunde er al Brænde, som af Vedkommende maatte ønskes maalt, der er Gjenstand for Favnesætternes og Læssernes Privilegier, men kun det, som her sælges og kjøbes. Sagen, der for Høiesteret blev ført skriftligt, da Jndklagede ikke lod møde, blev under 20de Novbr. sidstleden paakiendt af denne Ret, hvis Dom lyder saaledes: "Politirettens Dom bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betaler Citanten 1 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
(Kbhvnspst.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Coursen paa Hamborg blev i Tirsdags noteret ligesom sidste Postdag til 199 1/2. Hovedaarsagen angiver man af være den store Mængde Banco, som var udbudt, og man antager derfor, at Coursen vel i nogen Tid vil blive paa dette Standpunct, men at den ikke vil kunne holde sig der Vi maae ved denne Leilighed berigtige vor forrige Anførsel, at Banken ikke den 27de Novbr. solgte Banco til 199 1/2. thi, efterat Coursen var noteret, solgte den flere, skjøndt smaa Poster til 199 1/2. Disse Omsætninger foregik, saavidt ved have kunne erfare, uden Mægler, en Fremgangsmaade, som Banken i den senere Tid har indført, idet at Kjøbmændene kunne directe henvende sig til den paa Børsen værende Directeur, og af ham erholde Banco. Vi ville ønske, at en af de Jndviede vilde oplyse, hvorvidt denne Forholdsregel fremmer Handel og Omsætning, eller om den er et Mid deel, som Banken benytter, for at gjøre det umuligt for nogen Banquier at concurrere med den. (S. Bl.,
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og Første=Lærer-Embedet ved Borgerskolen, i Rødby, hvormed Kirkesanger=, Klokker= og Graver=Tjenesten er forbunden. - Den anden borgerlige Directeurs Embede ved Sø Qvæst= og Assistencehuset.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Befordringer og Afgang. D. 31te Octb. er Secondlieutenant ved det slesvigske Jnfanteri regiment, J. C. Gørtz, udnævnt til Landmaaler; d. 18de Nyb. Copiist C. Lange til Fuldmægtig, og Registrator og Copiist C. Munch forundt Prædicat af Fuldmægtig; Copiisterne C. H. Wurtzen og C. F. Birch, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra bemeldte Embeder; ligeledes er Forstrandidaterne H. E. Schutze, A. Brun og F. C. Eide udnævnte til Landmaalere; i d. 21de, Secretair for det sjællandske og fyenske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, Justitsraad J. D. Wroblewskyudnævnt til Generalrevisor ved Tallottoet i Kjøbenhavn; d. 2de Sognepræst for Qværndrup Mbd. i Fyen, J. A. Lassen, til tillige at være Provst for Sunds og Salling Herreder under Svendborg Amt, d. 30te, Sognepræst for Ørsted Mbd. i Fyen J. A. Hviid, udnævnt til Consistorialraad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste Decbr. Hamb. 2 M. - k. S. 1991. Oblig. 1024102 1/2 Rbd. r. S. Sp. 292. - Bank-Disconto 4pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 tor Norske Speciessedler pr. 100. a 101 1 i r. S. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Sp. 175 1 a 176 Rbd. Sedl. 101 a 101 1 i r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 45 1/3 a 46 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 101 a 101 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 ½ a 72 sk. Rente) 89 1/4 a 90 Rbd. Sd. 3 pCt. svenske Hypothek=Kasse. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. - i B. 1820) 1021021 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 43 a 44 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Rd. i r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Bordeaux 189. Petersborg. Hamborg, den 1ste Decbr. 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid, 421. Cadir 431. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 3 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 1ste December. Rug, 4 Rd. 16 s. a 4 R. 56 s., Ærter, 3 Rd. 80 s. a 2 R. 64 s. Hvede, 4 Rd. 56 s. a 5 R. - s. Flæsk, røget, 2 Rd. 8 s. a 2 R. 20 s. Byg, Lrad., 3 Rd. 12 s. a 3 R. 28 s. - grøns., 1 Rd. 52 s. a 1 R. 68 s., Ditto, Grad., 3 Rd. 8 s. a R. 20 s. Smør, Pd., 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 9 s. Havre, 2 Rd. 28 s. a 2 R. 48 s., Æg, Snes., 1 Mk. 12 s. a 1 Mk. 14 s. Sjællandsk Smer, Frog., 12 Rd. - s. a 13 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-06
Blandede Efterretninger. Om end den forhen omtalte Huusundersøgelse i sig selv var ubehagelig, og, da den indtraf kort efter Emanationen af den nye Presselov, kom heelt ubeleiligt formedelst den større Sensation, som, iøvrigt fra et urigtigt Synspunct, derved vaktes, saa har den dog havt det Gode med sig, at den gav vore Blade, de store som de smaa, Stof til forskjellige Betragtninger, og - hvad vi haabe - tillige viste, o. der kan skrives Meget endnu i Danmark om offentlig Anliggender, uden at man, vel at mærke i juridisk Henseende, kan siges at have gjort sig skyldig i en uforsvarlig Tilsidesættelse af pligtskyldig Opmærksomhed. Men, uagtet selv de mindre gode Artikler om denne Sag i de sidste Nummere af Søndagen og Politivennen) indeholde enkelte Ideer, som ikke ere forkastelige, saa formaaer dog neppe den offentlige Mening ved sit Organ, Pressen, tilfulde at besvare den Conduits=Qvæstion, hvad en Politi=Dommer eller Øvrighed, i hvis Hænder den strængere Ret engang for alle er nedlagt, skal gjøre eller lade, naar Justitscollegietfordrer en Sag undersøgt og oplyst og man ikke af mildere Midler kan komme til Resultatet) - om det da et forsvarligt at melde: "Herved var ei videre at gjøre, naar hiin Ret ikke er benyttet, naar den er gaaet tabt ved ikke itide at benyttes. De concrete Omstændigheder og et øvet retlig practisk Blik kunne ene her decidere, og denne Decision faaes, hvad ogsaa den offentlige Mening erkjender, bedste og sikkrest hos uafhængige og samvittighedsfulde Dommere, Jkke destomindre beholder den offentlige Discussion af Sagen ligefuldt sit Værd og, skjøndt den, som sagt, ikke leder ) Paafaldende nok er det, at de flere Forfattere, som ved denne Leilighed have talt og Faldsmaalsboder, ikke ) Paafaldende nok er det, at de flere Forfatdenne Leilighed have talt og Faldsmaal. synes at have havt det rigtige Begreb om vendelse. til endeligt Resultat, saa kunne vi dog ikke beregne dens Jndflydelse paa samme. Jkkun maae vi beklage, at Kjøbenhavnspostens Svar til Professor Schouw, saa gjerne vi end erkjende Vægtigheden af adskillige af dens Modgrunde, ikke overalt har faaet den deelicateste Jndklædning, at dens Redacteur har i en Stemning, som vi helst tilskrive Reminiscensen af det Passerede, hist og her valgt Udtryk og Vendinger, dem han ved anden Leilighed ikke vilde have benyttet mod en Folkets Mand som den nævnte, og hvilke vi, vist ikke uden Grund, befrygte netop ville bruges af Misbrugenes Parasiter, som stærke Vaaben imod vor ærede Collega. Naar Journalisten røber Harme over, at hans Færd som saadan underkastes offentlig Bedømmelse af en Mand, som vi alle agte og ynde, hvorledes kan det da ventes, at de saare mange Jkke=Journalister, som i Relation til Andre prise Offentligheden, skulle opgive det Noli me tangere eller den Exterritorialitets=Ret, som de for sig selv fordre i saa Henseende: (Hels. Avis.)¬