Viborger Samler, 1834-09-30
Ved Rescript af 16de Septbr. til Amtmanden over Aalborg Amt er det, efter derom indgivet Andragende, fastsat, at Aalborg Pintsemarked, istedetfor, som hidtil, at holdes i 8 Dage, herefter kun skal afholdes i 3 Dage, nemlig fra 12te til 14de Juni incl. Odense, den 26de Septbr. Ved det, i Tirsdags og Onsdags foretagne og Torsdag Formiddag tilendebragte, Valg af Landbo-Deputeerte, bleve følgende Hrr. Grev Ahlefeldt til Langeland med 37 Stemmer, Proprietair Langkilde med 35, Propr. Schmidt med 29, Propr. Dons med 26 og Kammerherre Oberst Juel med 25 Stemmer, valgte til Deputerede, og til Suppleanter de Hrr. Hofman Bang, Propr. Ridder Berg, Propr. Lüders, Prof. Wedel Simonsen, og Propr. Hastrup. - Valgene for denne Stad, der begyndtes i Torsdags, og fortsattes i Dag, ere ved Avisens Slutning saaledes udfaldne: Kancellieraad Avisudgiver Hempel, med 98 Stemmer til Deputeret, og Major Agent Andrup, med 6 St. til Stedbetræder i hans Forfald. (Jvers. Av.) Fragment af et Brev fra Laaland, dateret den 20de September 1834. Jgaar foretoges Valget paa Deputerede af Sædegaardseiernes Valgelasse for Laaland og Falster. Da jeg veed, Du interesserer Dig levende for Alt, hvad der angaaer vor stændiske Forfatning, vil jeg beskrive Dig denne Act saavidt jeg veed den første af det Slags her i Landet – lidt nøiere, for at Du kan gjøre Dig et Begreb om, hvorledes man griber Sagen an i Provindserne. Kl. 12 samledes alle de Valgberettigede, 9 i Tallet omtrent 10 vare af forskjellige Grunde forhindrede fra at møde og havde altsaa efter Forordningen heller ingen Stemmer – paa Raadhuset i Mariebo, hvor ogsaa endeel af Byens Honoratiores og Borgere havde forsamlet sig som Tilskuere og Tilhørere. Valgdirecteuren, Kammerherre, Stiftamtmand Jessen, aabnede Mødet ved at forelæse sit Commissarium, som indeholdt nogle Henviisninger til og nærmere Bestemmelser af de fii Forordningen, som angaaer Valgdirecteurens Functioner, derpaa udviklede han i et kort Foredrag med megen Varme den Jndflydelse, Provindsialstændernes Jndførelse maa og bør have paa Almeenaanden, idet han viste, at en kraftig levende Fædrenelandskjærlighed først da tilbørligen vækkes og næres, naar den enkelte Borger lærer at kjende, hvilket Gode han besidder i Fædrenelandet og dets Forfatning; derpaa fremstillede han smukt og rørende, hvormegen Taknemmelighed og Kjærlighed vi skylde 6te Frederik navnligen for denne Konstitutions Jndførelse, og endte med Bøn til Gud om Velsignelse for Kongen og Kongehuuset. Ef er endte Tale dicterede Valgdirecteuren Adskilligt til Protocollen, iblandt andet den bemærkning, at Fortegnelser over de Valgbare Sædegaardseiere i Sjælland og Fyen vare tilsendte hver af de Valgberettigede, ligeledes blev indført i Protocollen de Breve, hvorved de Fraværende havde undskyldt sig, m.m. Derpaa begyndte Afstemningen først af Valgbestyrelsens Medlemmer, som vare de 4 Tilforordnede, Kammerherre Grev Reventlow, Kammerherre Baron Rosenørn, Kammerherre v. Wichfeldt og Justitsraad Friis, og de 2 Protocolførere, Kammerraad Wilhelm og Kammerraad Stampe, dernæst af de 3 øvrige Valgberettigede, Hs. Excellence Geheime-Conferentsraad Grev Hardenberg, Storkors og Dannebrogsmand, samt Ridder af flere udenlandske Ordener, Kammerraad Thorsen og Kammerraad Grandjen. Enhver af de Stemmegivende stemmede paa 6, nemlig 3 Deputerede og 3 Suppleanter, og alle disse 54 Stemmer, kun een eneste undtagen, faldt paa de 9 tilstædeværende Vælgere, saaledes fordeelte: Hs. Excellence Grev Hardenberg fik alle Stemmer, nemlig 8, Kammerraad Wilhelm ligeledes 8, de 3 Kammerherrer, Reventlow, Rosenørn og Wichfeld hver 7. Ved Lodkastning mellem disse 3 blev Wichfeldt 3die Deputeret, og de 2 andre med 7 Stemmer bleve da Suppleanter ligesom og Justitsraad Friis. Efterat Resultatet var forelæst, hævedes Møder. Den hele Act varede omtrent til Kl. 4 Eftermiddag, og foregik i alle Henseender med "Simpelhed, Orden, Nøiagtighed og Værdighed, saaledes som det kongelige Commissorium foreskriver Valgdirecteuren. De anførte Valg kunde vel give Anledning til nogle bemærkninger, dog derom vil jeg hellere tie; Tiden vil bedst lære, hvorvidt de kunne kaldes heldige eller uheldige. (Dagen.)