JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Lands Overretten i Viborg har den 3 Jan afsagt Dom i Sagen, Procurator Hansen i Frederikshavn, contra Overkrigskommissair Bogtrykker Elmquist i Aarhuus, angaaende et Jnserats Publication i Aarhuus Stiftstidende No. 75 for 1840. De i Samme mod Hr. Hansen fremførte fornærmelige Udeladelser bleve mortificerede og Hr. Elmquist dømt til at bøde 100 Rbd. Sølv til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse, samt til at være Censur undergiven i 1 Aar. (V. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
For en Hovedgaard i Egnen af Randers, nemlig Ulstrup, skal i denne Tid være budet 170,000 Rbd., skjøndt Godset nu for Størstedelen er bortsolgt. For 6 Aar siden kjøbte Hr. Proprietair Koch Gaard og Gods for circa 130,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Sønderhoe. Har Søemandslivet end sine Behageligheder, saa er det dog ogsaa vist, at denne Næringsvei er forbunden med særdeles Fare, at Havet hvert Aar kræver sine Offere. Ogsaa afvigte Aar har fordret sine; mange større og mindre Fartøier ere indstrande paa de danske Kyster, og mangen brav Soemand, Landsmand saavelsom Fremmed, har fundet sin Grav i Bølgen. Sønderhoe Sogn paa Fanøe er et af de Steder i Danmark, hvor Søefarten er eneste Næringsvei. Sjeldent er et Aar gaaet forbi uden at jo Tab har rammet; i Særdeleshed er det bleven hjemsøgt ved store Forliis i de sidste 2 Decennier. Følgerne deraf spores destoværre endnu. 1841 har derimod været et sjelden heldigt Aar for dette Sogn. Har Søen end ikke bragt rige Fortjenester, saa har den bragt Fader og Søn, Mand og Broder uskadt og glad tilbage til den hjemlige Aure. - Jkke en Mand er omkommet, ikke det mindste er bleven Havets Bytte, skjøndt Fare ofte har truet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Kun et Par Fartøier ere ikke hjemkomne til Vinteren; men fra disse haves dog god Efterretning. Jngen veed bedre at skjønne paa det Gode end den, der er provet i Ulykken. Folende hvor stor en Naade, der i det henrudne Aar af Forsynet er viist, strømmede derfor Unge og Gamle paa Aarets sidste Aften til Kirken for forenede i fælles Andagt at bringe Al herren deres Tak. Gudstjenesten begyndte Kl. 5. Kirken var i denne Anledning smukt og godt lyst op, og saa talrig var Forsamlingen, at intet Stade var ubesat. Af Menighedens 1000 Medlemmer var vistnok enhver, der kunde være det, her tilstede. Med en Opfordring til Lov og Priis begyndtes; Lovsangen No. 70 i den evangelisk christelige Psalmebog blev afsungen; Sognepræsten holdt derpaa en Tale for Alteret, lyste Herrens Velsignelse over den talrige Menighed, og til Slutning istemtes det fjerde Vers af Psalmen No. 449, og Takkefesten endte med en Bon. - Hver gik un til Sit, glad og lykkelig ved Sine, glad og lykkelig ved Tanken om den i de fremfarne Dage modtagne Velsignelse, glad og lykkelig ved Haabet om Forsynets Varetægt i det Aar, der nu er oprundet; thi fra Aarets Morgen til Aarets Aften færdes Sognets raske og rorige Mandskab for at tjene Brødet paa de usikkre Vover. Smukt er det at love Herren, naar han tager; Smukt er det, ei at glemme, naar han giver. Ledigt Embede. Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Sæbye, aarlig Gage 700 Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Udnævnelser. H. M. Kongen har ved allerh. Resolution af 31. Decbr. behaget allern, at udnævne Major Peter Woldike i Brunsbüttel til Toldforvalter sammesteds, med Forpligtelse at stille Caution. - Under 5. de er Sognepræsten for Klim, Thorup og Vuust Menigheder i Aalborg Stift, Chr. Dierup, beskikket til tillige at være Provst for Østerhan, Vesterhan og Hvetboe Herreder i Hjørring Amt. - Under 7. de er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Veile, P. S. Schousboe, beskikket til Sognepræst for Oddense og Otting Menigheder i Viborg Stift. – Under 5 de ere udnævnte Fuldmægtig i Overhofmarskallatets Bureau, Secretair A. Christensen, samt Fuldmægtig i Statssecretariatet forNaadessager, C. C. Møhl, til virkelige Kammerassessorer og Copiist i sidstnævnte Secretariat, Hofjunker O. B. Hedemann, til Cancellist i samme. - S. D. er Dr. Med. Carl Kayser udnævnt til Under-Accoucheur og Reservelægge ved Fødsels- og Pleiestiftelsen i Kjøbenhavn. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Endnu nogle Ord i Sagen: "Jndseilingen i Ringkjøbing Fjord. Atter har Hr. 27 i Kbhposten Nr. 276 taget til Gjenmæle, mod vor Annonce i Nr. 267, og at dette Svar i flere Henseender har glædet os, kunne vi ikke undlade at yttre, deels fordi det er givet i et roligt og værdigt Sprog uden bittre Udtryk, deels fordi der aldeles intet deri er beviist imod vore tidligere Paastande og endelig fordi det endog indeholder Beviser for vore Paastandes Rigtighed; hvornæst vi skulle gaae over til at betragte Svaret i dets enkelte Deele. At vor ærede Modstander ikke i vor forrige Annonce har fundet hvad han havde ventet og ønsket, nemlig: Anviisning af et bedre og hensigtsmæssigere Middel til Jndseilingens Forbedring" gjør det os ondt ikke at kunne hielpe ham i, thi fordi han af Mangel paa tilbørlig og fleeraarig Bekjendtskab med Localiteterne ikke kan indsee vort Forslags Nytte, derfor vil han dog vel ikke fordre, at enhver Anden uden Beviis ogsaa skal forkaste det: thi at han finder det af os opstillede Hovedbeviis occuriøst, skal dog vel ikke gjelde for noget Contrabeviis. At Havet og Fjorden jevnlig og langt hyppigere endnu for 60 a 20 Aar siden beskadigede Afgrøden paa de da eristerende Enge, kan endnu bevises tilstrækkelig, deels ved gamle Mænd og deels af Embedsprotocoller; men det lader til at Hr. 22 vil spare os dette Beviis, idet han tilstaaer, at Havet og Fjorden oftere forhen have foraarsaget Skade, og vel siger han, uden Jndvirkning af Gabet; men hvad skulde da være Skyld deri, Havet og Stormene have dog vel endnu den samme Magt og Jndvirkning som forhen For vor begrundede Paastand, som endnu ikke er modbeviist, at Nymindegabs Forflyttelse til Knoldene vil ruinere flere tusinde Land beboere, taler desuden mange flere og vægtige Grunde, end de af os anførte, men som ikke kunne tydliggjøres uden ved Siden af et Kort over Egnen; hvisaarsag vi ikke oftere, uden særdeles Anledning, agte at give videre Svar i denne Sag, før vi møde for den Undersøgelsescommission, der, som vi haabe, vil blive beskikket til Sagens Undersøgelse, hvis Ringkjøbingerne skulde vedblive deres Paastand og ikke forinden noget videre foretages, indsee, at de have feilet; thi errare humanum est. Bliver der beskikket en Commission til Sagens Undersøgelse, haabe vi af Regjeringens Viisdom at nogle af de kyndigste Landvæsenscommissairer ville blive medtagne; thi efter den blotte Theori og uden local Kundskab kan Sagen ikke bedømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Bekjendtgjørelser. 235 Rbd. 4 Mk. 8 1/2 s. r. S.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
af Stamhuset Norholm Overformynderirs Umyndiges Midler kunne imod lovbefalet Sikkerhed strax erholdes tillaans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Jacob Nielsen Hygum, som forhen har været boesat i Gjesten Sogn, Ribe Amt, men hvis Opholdssted ikke har været at opspørge, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Kongelig Resolution af 16. Novbr. 1812, til at møde her paa Contoiret i Ribe inden 6 Uger fra Dato, for at den anordnede Mægling kan foranstaltes foretaget mellem ham og hans fra Bord og Seng skilte Kone, Maren Christensdatter, der har indgivet allerunderdanigst Ansøgning om aldeles Ophævelse af Ægteskabet og Tilladelse for hende at indgaae nyt Ægteskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Ribe Stiftamthuus, d. H. Januar 1842. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst i den Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Kongelige Landsoverret i Wiborg og ved dette Herreds Ret, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Jomfrue Bergithe Frederikke Lautrup af Westerhøgild i Rind Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Boets Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herreds Contoir, Herrninglund, den 23. December 1811. Hunderup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Lieutenant Andersens Hustrue, Elise Andersen, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. - Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 28de December 1841. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Staden afdøde Justitssergeant Jacobsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samme Varsel gives Arvingerne. Fredericia Skifteret, den 27de December 1841. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Jfølge vedkommende Forlig og Udlægshavers Requisition, bliver det Christen Madsen Huus i Hedebye, Skjern Sogn, Bølling Herred, tilhørende Sted, med Bygninger og tilliggende Eiendomme, af Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. I ni tyvend. Alb., opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 4de Februari 1812) hver Dags For 18de middag Kl. 10. og 4de Marti De tvende første Auctioner afholdes paa Bølling Nørre Herreders Tingsted i Skjern, og 3die Auction paa den sælgende Eiendom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Ved 3die Auction bortsælges mueligt tillige nogle Creaturer og en Deel Boehave. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for Panthaverne, efter Placaten 22de April 1817. Liebhavere indbydes. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde, i Skjern, den 4de Januari 1812. H. Ferslev Lybecker, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Undertegnede modtager fra nu af Bestilling paa Skomagerarbeide, ligesom ogsaa gammelt Arbeide modtages til Reparation. Hurtig Expedition loves. Brandt, boende i Garver Wismanns Huus i Præstegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Undertegnede anbefaler sig som Skoflikker, og lover hurtig Expedition og billig Betaling. Jens Bernhardt i Sortebrødregade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-10
Da flere Klager ere indløbne over fiint Brøds Bagningen her i Byen, og Misfornøielsen herove, er almindelig, vil en Mand upaatvivlelig kunne finde godt Udkomme ved at nedsætte sig som Bager her paa Stedet, saameget desmere som her er kun En, der gjør denne Profession til sin Næringsvei. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning foralle Vedkommende, der have de til at vinde Borgerskab som Bager fornødne Egenskaber. Varde Byfoged-Contoir, d. H. Jan. 1812. Wedel=Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Nr. 2. Onsdagen den 12. Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Man har bemærket, at den russiske Gesandt ikke var tilstede ved det diplomatiske Korps's Gratulation i Tuillerierne Nytaarsdag. "Constitutionel siger, at Ministeren havde undskyldt sig med Upasselighed, men mener, at denne Upasselighed var ham foreskreven fra St. Petersborg. Af særdeles Betydning var Kongens Svar=Tale hiin Dag til Pairskommissionen, forsaavidt den indeholder et indirekte Svar paa de 16 Journalers Erklæring og roser Pairskammeret som Tronens Støtte mod det fremtrængende Anarki. - Espartero skal have sendt Hr. Guizot en Deel sjeldne Værker og Manuskripter af megen literær Værdi, der skulle være udvalgte af Escurials rige, videnskabelige Skatte Man kan ikke forklare sig Aarsagen til, at Espartere har sendt Guizot denne Foræring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Tyrkiet. Den nye Storvisir, Jzzet Pascha, har strax i de første Dage af sin Regjering ladet sin Dødsfiende, Jussuf Pascha, føle sin Magt, idet denne og hans Søn ere blevne afsatte fra deres Embeder. Deres Fiendskab skriver sig fra Warna, hvor Forræderen Jussuf søgte at vælte den største Skyld paa Jiet, hvilket ogsaa nær var lykkedes ham. Krigsministeren Mustapha Pascha er udnævnt til Gouvernør over Syrien, og Marineministeren Tahir Pascha provisorisk til Krigsminister; dette synes at bevise, at den tyrkiske Flaade ikke for det Første vil forlade Havnen. Storvisiren har udtalt sig med Hensyn til den Stilling, han vil indtage ligeoverfor de europæiske Nationer. Porten ønsker siger han, at leve i Fred med alle Magter. Rustningerne, over hvilke man i Hovedstaden har gjort saa stor Larm, ere kun Klogskabsforholdsregler, og man har aldeles intet Offensivt til Hensigt mod nogen Den franske Flaades Demonstrationer i Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Middelhavet have vakt Opmærksomhed i Konstantinopel; man vil med Bestemthed vide, at den franske Admirals Jnstruktioner gaae ud paa, med Magt at forhindredenottomaniske Flaades Udløb fra Dardanellerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Blandinger. Efter Forlydende skrives fra Berlin d. 30. f.M. agter Hs. Majestæt Kongen af Danmark, efter Kongen af Preussens Hjemkomst fra England, at aflægge et Besøg ved det preussiske Hof. Hs. Kgl. H., Kronprindsen vil gjæste Berlin paa samme Tid i Selskab med sin Gemalinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
J en Skrivelse fra Rom af 23. Decb. klages meget over de tiltagende natlige Overfald og Plyndringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
J de sidste Dage havde slige Overfald fundet Sted hver Nat, i een Nat endogsaa 3 til 4 Gange selv i de meere besøgte Gader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Fra det Weimarske mældes følgende sørgelige Begivenhed. Præsten Follenius i Kranluken var bleven opbragt over den Larm, som en Deel unge Mennesker om Aftenen drev for at forhaane en udulig Natvægter; han lovede dem i sin Ærgrelse en Erindring og afskjød en med store Spurvehagel ladet Flint paa dem. Skuddet traf en 36 aarig Bonde, der just gik forbi Præstegaarden, i Livet. Bonden slæbte sig med Nød hen til Nabohuset, hvor han, ahnende sin Død, lod Præsten hente, for af denne at modtage Sakramentet. Retten kom strax tilstede og Præsten, der Jntet negtede, blev ført i Fængsel. Bonden døde 20 Timer efter. Follenius erklærede, at hans ubegribelige Handling var en Følge af et Anfald af pludseligt Raseri, der havde berøvet ham al Selvbeherskelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Man har nu funden en ny Anvendelse for den Galvaniske Kraft, næmlig til Beskyttelse af Planter mod Orme og Snegle, man betjener sig derved af 2de Ringe, 1 af Zink og 1 af Kobber, som passe til hinanden, og som lægges omkring den Plante, de skulle beskytte. Saasnart Ormen eller Sneglen kommer i Berørelse med Kobberet faaer den et galvanisk Stød og falder ned. Apparatet virker ligefuldt, enten det er Regn eller Tørveir. Opfinderen er en Englænder, ved Navn Cubbert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Den 2. Jan, ankom et Skib til Plymouth, der bragte 2 Mill. Doll. fra China.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Prindsen af Joinville var d. 24. Decbr. ankommen til Lissabon med Fregatten "Belle Poule" og var inviteret til Taffels hos Dronningen og hendes Gemal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Først d. 19. Decbr. har Hertugen af Bordeaux, efter Ankomsten til Wien, kunnet forlade Sengen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Der tales nu om en Forlovelse mellem Kronprindsen af Bayern og Prindsesse Marie af Preussen, en Datter af Prinds Vilhelm, den nu regierende Konges Onkel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Blandt Rensdyrene i Lapland er udbrudt Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Fra Umea mældes, at denne smitsomme og dødelige Sygdom, som af Laplænderne kaldes Klubb, hersker blandt Rensdyrene og bortrykker hele Hjorder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Biskop Tegner er paany anfalden af et saa heftigt Vanvid, at man desværre nu maa opgive Haabet om nogensinde at see ham helbredet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Indenlandske Efterretninger. Berl. Tid. og Kollegialt, indeholde Finantsregnskabet for 1840; Resultatet udviser en Finantsoverballance af 1,010,641 Rbd. JRegnskabet er tilføiet. den bemærkning, at man til Afløsning af det asiatiske Compagnies Monopolhandel og til en Deel told privilegerede Klostre og Godser i Hertugdommene har udbetalt 707,194 Rbd., ifølge hvilket, saaledes som Regnskabet forklarer, Finantsoverballancen kan antages egentlig at udgjøre 1,717,835 Rbd. - Hvilke heldige Resultater hiin Godtgjørelse og hele den nye Jndretning ved Toldvæsenet afgive med Hensyn til Toldintraderne i Hertugdommen sees af den betydelige Stigen af disse Jntrader; Netto Toldintraderne vare nemlig i Aaret 1840, uden Fradrag af Godtgjørelsen, 1,420,248 Rbd., medens de i 1837 kun vare 777,11 Rbd. Den samme Tilvært vil ogsaa efter haanden, skjøndt ikke i saa stor Grad, vise sig ved Told og Consumtionsintraderne i Danmark, hvor Netto intraderne, uden Fradragelse af Godtgjørelsen til Compagniet, have været 3,149,864 Rbd., medens de i 1837. vare kun 2,969,777 Rbd., skjøndt mange Toldsatser, ved den nye Tarif deels ere nedsatte deels ophævede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Jndtægterne af Tallotteriet aftage med hvert Aar, og det er et glædeligt Resultat. Jndtægterne vare nemlig: 1840. 260,144 Rbd.; 1839: 314,693. 1838. 486,864; 1837: 395,243. - Udgifterne i 1840 vare betydeligt større end i 1839. De vare nemlig 1,246,000 Rbd. større. Dette hidrører deels fra de extraordinaire Udgifter til Kong Frederik d. 6tes Begravelse, Kronningen, Kongens Reise, med Mere, Kongen og Hoffet vedkommende, ligeledes Udgifter til Oldeslohe Lübecker Chausseen; endelig til en langt betydeligere contant Afbetaling paa Statsgielden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
J intet af de sex Aar, for hvilke Finantsregnskaberne ere offentliggjorte, er der skeet saa stor contant Afbetaling paa Statsgielden som i 1840 nemlig 1,142,298 Rbd. - J det Hele er Statsgielden i 1840 bleven formindsket med 7,380,200 Rbd. Renterne ere for 1840 anførte med 4,199,738 Rbd.; men i Budgettet for 1841 ere de kun anførte med 4,250,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
J Henseende til Activerne, eller den Formue, som validerer imod Statsgielden, da udgjorde den i 1840 ved Regnskabets Afslutning: 19,537,8700 Rbd., hvoriblandt Reservefonden paa 4,456,772 Rbd. Denne Fond er i Aaret 1840 bleven forøget med 720, 118. Rbd. Foruden disse Activer var Beløbet af Kassebeholdningerne 6,223, 119 Rbd. Statsformuen udgjorde altsaa tilsammen en Actiomasse af omtrent 25 3/4 Million Rbd. Foruden denne Sum er af sikkre Restancer udestaaende 1,320,000 Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Af de enkelte Jndtægtsposter anføre vi, Landskat ten 2,637,382 Rbd.; Told- og Konsumtionsintrader. 3,045,400 Rbd.; Vestindiske Jntrader 120,825 Rbd. Øresunds Told 2, 140,359 Rbd.; Postintradernes Brutto Beløb i Danmark og Hertugd. 590, 756 Rbd. Hele Jndtægten for 1840 har været 15,628, 186 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Af Udgiftsposterne bemærke vi, Til Kongens Partikulær og Chatolkasse 211,673 Rbd., til Kongens Reise 71,157 Rbd.; til det øvrige Kongl. Huus i Deputater og Apanager 522,386 Rbd. og andre forskjellige Udg. 77,095 Rbd.; til Hofetaten 342,005 Rbd.; til Staldetaten 76,756 Rbd., til Christiansborg Slots Fuldførelse 48,347 Rbd.; til Vedligeholdelse af de kongl. Slotte og Haver i Danmark og Hertugd. 204,173 Rbd.; til Søetaten 1,191,848 Rbd.; til Landetaten 22,685,551 Rbd.; til offentlige Bygningers Vedligeholdelse 106,971 Rbd.; til Theatret 54,175 Rbd.; til Ostindien og Guinea 68,061 Rbd.; til Vartpenge og Pensioner, opførte paa Finantskassens aftagende Pensionsliste 278, 159 Rbd.; til Understøttelse fra Statssekretariatet for Naades sager 250,000 Rbd, til Frederik den Sjettes Bisættelse 73,857 Rbd.; til Kronningen 163,293 Rbd.; til Kongens ældre Gjeldsposters Afgjørelse 81, 185. Rbd.; til Renter af Statsgielden 4,499,738 Rbd.; til Pensioner og Vartp. af den almindelige Pensionskasse 590,064 Rbd. Den hele Udgiftssum var 15,202,944 Rbd. - Statsgielden, der 1. Jan. 1840 udgjorde 123,952,588 Rbd., er i hiint Aar formindsket med 7,380,231 Rbd. saaat den 1 Jan. 1841 udgjorde, indenlands Gield: 63,287,713 Rbd., og udenlands Gield 53,284,644 Rbd. – ialt 116,772,357 Rbd. J sit Tilbageblik paa Aaret 18 siger Grosserer Nathanson med Hensyn til de danske Finantser: Budgettet er ingenlunde affattet med den Bestræbelse at vise Status fra en særdeles lys Side. Til Beviis derpaa tjener det, at man aldeles ikke deri har angivet de store Kassebeholdninger eller nogen Deel deraf iblandt Status Activer. J de norske Finantsregnskaber optager man derimod ikke blot Statskassens rentebærende Activer og Kassebeholdningerne, men endog Skatte Restancer, som validerende imod Statens Gield, og for tillige at vise, i hvilken Grad Status har forbedret eller forværret sig. Hos os er dette ikke Tilfældet. Vil man imidlertid afgive en Dom over vore Finantsers Tilstand og over Udsigterne for Fremtiden, da maa man unægteligt opgiøre en altomfattende Ballance; Man maa paa den ene Side opføre Statens Gield, som nu er 116 Millioner Rbd., og paa den anden Side Beløbet af Kassebeholdningerne, Activerne og Restancerne, som forTiden tilsammen udgjøre omtrent 26 Millioner, og efter Fradrag af denne Sum udkommer en nærværende virkelig Gield af omtrent 90 Millioner Rbd., hvilket Beløb Statskassen skylder mere, end den eier, og deriblandt 45 Millioner i tre Procents Obligationer, hvilke tilbagebetales efter Børsprisen, som forTiden er 81 Procent. Lettet Postforsendelsesret er under 5 de allernaadigst tilstaaet "Juridisk Ugeskrift. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Under 5. de, har Hs. Maj. Kongen allern, bevilget Cand. polytechnices J. Nissen en Reiseunderstøttelse af 600 Rbd. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Under 5. ds er der allern, tilsagt Hattemagerm. J. F. Felberg i Kbhavn Eneret i 5 Aar til at forfærdige og sælge Fodtøi af Filt. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Fra Schweiz har man Efterretning om, at den bekiendte kjøbenhavnske Conditor, Gianelli, er død paa sit 22de Besøg i sit Fødeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Direktøren for det italienske Selskab i Khvn., Hr. Savio, døde af en Byld i Brystet. Han var kun 38 Aar gl., og almindelig yndet af sine Kunstbrødre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Kandidaterne C. T Paulli og P. A. Feilberg Bramsen, der ved Sygdom hindredes i at fuldende Efteraars Læge-Examen, bleve d. 28 og 29 f. M. examinerede i de tilbagest. Discipliner. Begge erholdt Karakteren Land. (Dg.)Hr. Pastor F. Hammerich har, for at bidrage Sit til den troende Kunsts Oplivelse, udgivet en Samling Psalmer og aandelige Digte som Nytaarsgave, under Titel "Toner og Billeder fra Christi Kirke Samlingen, der især bestaaer af nogle mindre og nogle større Digte af Hr. H. selv, men tillige af ældre, af Udg. omarbeidede, deeler sig i følgende Afsnit, "Natursymbolik", Hjertetoner", "Historiske Billeder", "Christi Nedfart", og tæller flere skjønne Digte. En Deel af disse er skrevet til Melodier, med aandelig Dybde", og som bilag tilføjet tolv Musik Nr. "Flere af dem – siger Udg. - ere sande Folkemelodier, som jeg gjerne ville giøre bekiendte i en større Kreds, een er komponeret af en Bondepige fra Veile Egnen, en anden af en Bondepige, fra Kolding Egnen, og en tredie af en bornholmsk Almuesmand. De vise, at Sangen endnu ikke er uddød hos den danske Bonde." (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-12
Den kgl. Commission i Dronninglund Herred er, efter hvad der erfares, i deel Virksomhed, og har foretaget flere Arrestationer, der synes at vidne om, at dens Nærværelse har været særdeles ønskelig til at bringe Justitsforholdene i bedre Orden igjen (Ab. A.)