JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Fra den polske Grændse. Det begynder at blive meget levende her. Betydelige Troppemarscher finde Sted i Russisk Lithauen, Podolien og Volhynien. Jstedetfor de Regimenter, som bryde op herfra til Pruth og Donau, komme andre igjen fra det Jndre at Rusland. J det Posenske og Overschlesiske ere Recruter og Permitterede blevne indkaldte o. s. v. Der fortælles i Berlin, at man ved Krakaus pludselige Besættelse har forhindret Udbrudet af en meget betydelig Sammensværgelses plan, som havde Forbindelser ikke alene over hele Polen men ogsaa vidt og bredt omkring i Udlandet. Den russiske Regjering vilde have alle de polske Flygtninge, som opholdt sig i Fristaten Krakau, sendte til Siberien, men ved Østerrigs og Preussens Mægling mener man, at de ville slippe med at blive transporterede til Amerika.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Blandede Efterretninger. Den 3die Marts fældtes i Berlin Kammerrettens Domsk imod den 1ste Afdeling af de der for 2 Aar siden fæng slede unge Mennesker. Dommene ere nogle og fyrgetyve De Straffældige skulle udholde haardt Fængsel respective 6 til 20 Aar. Jmidlertid er det et glædeligt Rygte, at Kongen ei vil lade denne Leilighed gaae forbi til at udøve sin Benaadnings=Ret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
J de høire Chager har den østerrigske Armee i denne Tid betydelige Forfremmelser. Blandt andre ere 12 Generalmajorer avancerede til Feldtmarschallieutenanter og af disse er Prindsen af Wasa een. Fristaten Krakau, der indbefatter de sidste Levninger af den Nations Uafhængighed, der engang frelste Europa fra asiatiske Barbarers Oversvømmelse, har et Territorium paa 21 J. Mill. og en Befolkning af 130,000 Mennesker. Det var i Krakau, at det ligesaa heeltemodige som letsindige polske Folk i ældgamle Tider først grundede en organiseret Stat. Krakau var de polske Kongers Sæde, i det polske Navns meest glimrende Periode. Krakau, med sine 70 Kirker, gjemmer derfor ogsaa de gamle Kongegrave, som ingen Polak skuer uden den dybeste Rørelse. I den lille Fristats hele Omfang findes ingen Høi, ingen Bæk, uden at der jo knytter sig een eller anden historisk eller halv fabelagtig Erindring til Samme. Til dette Hjem, hvorfra Polens Storhed engang udgik, havde de sidste Levninger af polsk Folkeliv trukket sig tilbage. Her havde, efter Undertrykkelsen af det sidste polske Friheds Forsøg, talrige Flygtninge søgt et Tilflugtsted; men fremmede Bajonetter have nu ogsaa uddrevet dem af dette Asyl. De franske Aviser indeholde nu omstændelige Beretninger som Marschal Clauzels Tog til Tremecen, der ikke er løben at uden heftige Sammenstod med Araberne. Man seer tillige deraf, at Abdel=Kader langtfra ikke er saa afmægtig, som det heed. Marschal Clauzel har i Tremecen udskreven en Contribution af 2 Mill. Fr., hvoraf der dog ei havde kunynet tilveiebringes mere, end 35,000 Fr. Fremdeles har han paalagt en aarlig Afgift af 200000 Fr. Man er ved Expeditionen til Tremeen stodt paa mange Levninger af gammelromersk Bygningskunst. Marschallen erklærer Provindsen Tremecen for et ganske fortræffeligt Land, fuld af den yppigste Vegetation, saa at det, naar det kom under flittige Hænders Bearbeidning, vilde kunne blive et af de rigeste Lande i Verden. Af Privatberetninger fra Algier erfarer man, at Marschal Clauzel er betænkt paa, ved en ny Blokhuus=Linies Anlæg at sorge for Coloniens Udvidelse og Sikkerhed. Muselmændene lader han beholde deres Tro uantastet; ingen Christen tør i Algier betræde nogen Moschee, og selv visse Torvepladse ere Europæerne forbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Jfølge Breve fra Ancona af 23de Febr. skal Damppaketten som var underveis dertil fra Patras, være gaaet under med Mand og Muus. Man var i første Øieblik meget bekymret for Kongen af Bayern, som man vidste vilde afgaae med et Dampskib fra Patras til Ancona; dog vil man al Allerede have erholdt fuldkommen beroligende Efterretning om, Flat han ikke befandt sig ombord paa det forulykkede Skib. Paa Terceira skal være udbrudt Uroligheder. Jfølge nogle Beretninger var det en formelig Jnsurrection til Fordeel for D. Miguel; men ifølge andre indskrænkede derimod det Hele lig til nogle ubetydelige Optøier, uden al politisk Tendents.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Fra den piemontesiske Grændse haves et Rygte om en opdaget Sammensværgelse, der intet Ringere havde til Hensigt, gend at myrde Kongen og Kronprindsen, omstyrte den kongelige Regjering og proclammere en Republik.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Frankrigs effective Hærmagt er for det kommende Aar anslaaet til 302583 Mand og 56690 Heste, til hvis Holdning for et Aar medgaaer 228 Mill. Fr. 22,920 Md. af disse Tropper komme paa de afrikanske Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Keiser Nicolaus har nu begavet de 4 marschauske Muni cipalraader, som i sidste Efteraar maatte døie den bekjendt strænge Tale, med Ordensdecorationer og derhos ladet den tilkjendegive, at hans Tale ikke var bestemt til personlig at fornærme dem, men til at gjøre Polen og hele Europa bekjendt med hans keiserlige Villie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
For nylig læste man i nogle af Fastlandets absolutistiske Tidender en foregiven Skrivelse fra en portugisisk Cavalleri Lieutenant de Sousa Cannavaro fra Combra, af 10de Jan., til den unge Prinds Ferdinand af Sachsen-Coburg, hvori der, med frække Udtryk protesteres mod denne Sidstes Formæling, med Dronningen af Portugal. Times" meddeler den nu, som trykt til alle fremmede Diplomater i London, til alle engelske Ministre, flere Statsmænd og indsendt til flere Tidender; den tilføier: "Det undertegnede Navn tilhører en sindsvag ung Officeer, som er forelsket i Dronningen, og som Malvolio i Skuespillet, indbilder sig, at finde Gjenkjærlighed, fordi hans Dronning behandler ham med godmodig Hoflighed; men Brevets Forfatter har paa en skamles og bedragerisk Maade misbrugt hiin sindsvage Ynglings Navns som Skjul for den slette Hensigt, at lægge Hindringer i Veien for Formælingen. Brevet er fabrikeret i London (og tillige trykt der) af en af de miguelistiske Myrmidoner. Det er en ubetydelig, men ikke desto mindre slet Streg. Nina Lassave erklærer nu i Bladet, Corsaire" at Værtensk i Case de la Renaissance har holdt Pariserne for Nar og under hendes Navn sat et ganske andet Fruentimmer ved sit Buffet. Selv lever hun skjult i Jammer og Nød og opholder kun Livet ved nogle gode Menneskers Medlidenhed, der forskaffe hende Arbeide. (Skulde dette være muligt, i Kaffeværtens Sted maa man ei ønske sig, hvis det er sandt J Tyrol forfølges nu de evangeliske Christne med samme Haardhed, som i Reformationstiden. Deres Børn døbes. mod Forældrenes Villie af catholske Præster, deres Lig bort vises af indviet Jord, den, som gaaer i Dagleie hos dem, udelukkes af Kirken &c. Dog under Trængsler leve de til Retsindighed, troe og - haabe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Mange franske Tidender og Journaler paastaae, at den bekjendte Digter Beranger er den offentlige Menings Speil i sit Fædreland. Skulde det være sandt, saa existerer der næsten ingen Religion meer i Frankrig. Voltaires philosophiske Skole, hvoraf de høiere Classer hentede deres Jrreligiensitet, var lidt efter lidt sjunken, indtil den nu er bleven Hovedskolen for det nittende Aarhundredes Folk. Denne de bemærkning maa bedrøve enhver Ven af Frankrig. Den huuslige Lykke er Grundvolden for det offentlige Vel, mende uden Religion gives der ingen huuslig Lykke. Det samme Baand, der knytter Mennesket til Himlen, forener ham med sin Familie. (Berl. Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
For omtrent 20 Aar siden blev en Skjænkevært og Konesse myrdet i Lyon af Røvere, som vare brudte ind til dem om Natten. Deres eneste Barn, dengang en Dreng paa 56. i Aar, vide sikkert have havt samme Skjæbne, dersom han 10 sikke, ved at krybe under Sengen, havde unddraget sig Mordernes Opmærksomhed. Denne Dreng, der nu er bleven til Mand, stod forleden Skildvagt i Bagnoet i Toulon og horte, hvorledes en af Galeislaverne fortalte en Anden, at det var ham, som havde begaaet hiint Mord i Lyon. Pludselig styrter Soldaten sig over Forbryderen og vil hevne sine Forældres Død, men forhindredes deri af de Omstaaende. Morderen, der var bleven Galeislave formedelst ganske andre i Forbrydelser, kan nu, da Mordet efter de franske Love er forældet, ikke mere dømmes derfor. Fieschis Hjerneskal har skuffet Tilhængerne af den Galiske r Hjerneskallære, thi den frembyder hverken noget Organ for Ødelæggelse, List, Klogskab eller Stolthed; men derimod for 1 Godhed og Theosophi, og i en ringere Grad for Fasthed og Mod. et. En Avis fra Danzig melder: Hertugen af Danzigs, Marschal Lefevres Enke skal have efterladt sig 11 Mill. Franes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Jblandt disse Millioner befinder sig ogsaa 1, som vi Danzigs Jndvaanere 1807 bleve tvungne til at skjænke hendes Mand, da han imod vor Villie, med Krudt og Kugler, paanødte os en Frihed, som ikke var et Skud Krudt værd. Det var en Frihed, som befriede mange Familier fra deres Eiendomme, og hvis Følger endnu hvile tungt paa os. Derhos mindes, at den Livvagt, som høisalig Hertugen commanderede, var høimodig nok, til at forære deres Huusværter Regimentets Træskeer, imod at medtage de reqvirerede Sølv skeer. Hvorfor den og beholdt Øgenavnet Die Loffelgaden. Samtlige bayerske Kreds=Intelligentsblade indsamle i denne Tid milde Bidrag til den forarmede Stad Orb. Den har Timellem 3 og 4000 Jndvaanere, ligger i Nedremainkredsen, ved Spessart og har et Saltværk. Mange Trævarer forfærdiges her.) De Skildringer, der gjøres af denne Stads Fattigdom, ere høist bedrøvelige. Her døe mange gamle Folk, hedder det blandt andet, som aldrig have smagt Oxekjød, men som priste sig saare lykkelige, naar det lykkedes dem at forskaffe sig en feed Hund eller en Kat. Naar Kartoflerne ved Foraarstid ogsaa ere fortærede, driver Hungeren ikke sjelden Folk til sande Fortvivlelseskridt. Nydelsen af Kornbrod bliver kun de Fleste til Deel ved at tilbete sig det, ellers tilberede de sig et Slags blaae sort Brød ved en Blanding af Kartofler, Havre og Byg; men endnu 6 Dage efter at det er bagt kan man trykke Vandet ud af det. Denne Tilstand, der slet ikke ny i Ord, men har meere eller mindre existeret der hallerede i en Tid af 60 til 80 Aar og er overgaaet til Bayerne som en sørgelig Arv fra den tidligere Forvaltningsperiode."
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Det af et Actiecompagni i Bremen fra England anskaffede Dampskib, som skal befare Weseren imellem denne Stad, og preussisk Minden, har nu tilendebragt sin første Reise; men ikke til Tilfredshed, da Maskineriet deels mangler tilstrækkelig Kraft, og Skibet deels ogsaa stikker for dybt. Det var 3 ½ Dag om Opsellingen til Minden og 2 Dage om Nedfarten. (Minden ligger dog kun 10 Miil fra Bremmen; men da Weseren gjør en Bugt, kan det vel tilvands være 15.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Ved en Strømpefabrikants Dørklokke i Hamborg læses føl- ogende beskedne Bøn: "Hvo som ønsker at kjøbe af mine Varer, anmodes om, behageligst at ville ringe paa om Formiddagen fra Kl. 8 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 4.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Kjøbenhavn, den 14de Marts. (Af en Privatskrivelse fra Jylland, Til Kieler Omslag var der Penge nok og Rentefoden sank fra 3 1/2 til 3 1/2 pCt., hvoraf man maa slutte sig til Mangel paa Leilighed for Capitalisterne til at faae deres Penge fordeelagtigt anbragte. Saaledes lyde Beretningerne. Skulde imidlertid den, som søger at faae sine Penge fordeelagtigt anbragte, ikke attraae andre Fordele end et fuldkommen betryggende Pant, da forekommer det os, at han let finder dette og dermed sine 1 pCt. i Rente hos en ordentlig Debitor. - Der var en Tid, da ReGrundeiendommene saavel i Danmark som Hertugdommerne tabte fast al Værdi, men alt mere end et Decennium overleve vi nu denne Periode, og vi see Eiendomsværdien, fornemmelig hvad Landeiendommene angaaer, igjen at indtage den forrige Rang. Dog, følgen af hiin onde Tid maatte endnu længe fornemmes i Vanskeligheden af at optinere Laan enten fra Hovedstaden, Kieler Omslag eller Hamborg. Kun langsom vender Tilliden til Grundeiendomsværdien tilbage, uagtet saa meget taler for den, deri, at vi nu have, istedet for Rigsbanken, en saaledes funderet Nationalbank, at den tidligere for Land og Folk saa ulykkelige pecuniaire Ubestemthed, neppe oftere turde befrygtes. Men, den fra hiin Epogne i Eftertiden vedligeholdte Frygt turde maaske ogsaa nu være blandet med nogen Fordom især mod de jydske Landeiendomme; thi, uagtet de Capitaler, der søges, ofte, ja som oftest, kunne staae ligesaa sikkre i de Eiendomme, der bydes i Pant, som sattes de i den hamborgske Bank, og uagtet Jylland saavel i Øst som mod Syd fremby, der saa skjønne og frugtbare Egne, at de ikke overtræffes noget steds enten i de andre Provindser eller Hertugdømmerne, saa har det dog i Almindelighed været den jydske Landmands Skjæbne, naar han søgte Laan, at vorde afviist, som kom han fra et Siberien. Noget synes denne Mistillid til Eiendomsværdien eller Fordom dog at være bleven mindre, idet at der i de senere Aar er fra saavel private Capitalister som offentlige Stiftelser, i Hovedstaden, som ogsaa tildeels Kieler Omslag, anbragt betydelige Laan i Landeiendomme, og ønske maatte vi, at de paa hine Steder concentrerede Pengemasser, med hvis Anbringelse Vedkommende stundom ere i Forlegenhed, aabnedes Vei til Provindsernes Laansøgere, naar disse legitimerer det anbydende Pants fuldkomne Sikkerhed; thi uden al Tvivl vilde gavnlige Følger for Velstand, Handel og Vandel deraf spores. (Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
J sidste Nr. af Fædrelandet meddeles følgende interessante Notits om den intenderende Dampognskjørsel imellem Kiel og Hamborg: For omtrent et halvt Aar siden omtalte vi en Ansøgning, som Dhrr. Warnstedt, Raabe og Hjort havde indgivet til Postdirectionen om at erholde Privilegium paa i 10 Aar at befordre Reisende mellem Kiel og Hamborg og nogle andre Steder i Hertugdømmerne. For nogen Tid siden har Postdirectionen opfyldt denne Begjæring, hvad Routen imellem Kiel og Hamborg, samt Hamborg og Blankenese angaaer, mod at der svares en aarlig Afgift af 2600 Rbd. til Postkassen, og Foretagendet inden en vis Tid (omtrent 1 Aar) kommer istand, Da man ogsaa har erholdt det tyske Cancellies Samtykke, saa vil man nu indbyde til Dannelsen af et Actieselskab. At den fornødne Sum somtrent 55,000 Rbd.) kan tilveiebringes, der om synes ingen Tvivl at være, da et Par hamborgske Huse have erklæret sig villige til at tegne for en betydelig Sum Planen vil med det Første blive bekjendtgjort og vil sikkert og saa her i Staden finde Understøttelse. Man vil bestille Vognene hos Mandslay & Field, hvis Arbeide ansees for paalideligt og for at gaae forsigtigt tilværks vil man kun lade cen Vogn komme strax. Forresten er Hensigten at lade een Vogn daglig afgaae baade fra Kiel og Hamborg. Veien tilbagelægges i 4 a 5 Timer. Betalingen er i Gjennemsnit beregnet til omtrent 3 Rbd. pro persona; Pladsene paa Taget af Vognen kun til 1 Rbd. At denne Jndretning i Forbindelse med de paa Kiel gaaende Dampskibe vil bidrage betydeligt til at oplive Communicationen mellem Holsten og Udlandet paa den ene, og Øerne samt Sverrig paa den anden Side, derom kan ingen Tvivl være Jfølge en Beretning derom i Lollands=Falsters Stiftstidende, oprettedes den 1ste D. i Nakskov et Filialselskab til Selskab bet for Trykkefrihedens rette Brug. Til Formand for dette Filialselskab, som alt tæller 53 Medlemmer, valgtes Grev En Reventlow paa Aastrup, der ogsaa blev Directeur for Udenbyes medlemmerne. De øvrige Directeurer ere Præsterne Asp og Michelsen samt Districtslæge Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Fru Heiberg har i det nye Stykke Guldforset, vundet nye Laurbær til den Krands, der alt pryder hende. Faa Theatre, siger Dagen, kunne vise Mage til en saa fuldkommen, i alle dens Nuancer udmalet, og af Originalitet, Natur, kraftfuld Characteristik og ægte kunstnerisk Aand besjælet Fremstilling af en qvindelig høiere comisk Rolle, som den Fru Heiberg udvikler i hendes mageløse Udførelse af Charlotte, der i Paris vilde være nok til at give hende Navn af Kunstnerinde af første Rang. Der er en Gennialitet i Opfattelsen og en Diærvhed i Udførelsen, der henrive; hun lader ikke en Replik falde til Jorden, men veed at give selv den, der ved Stykkets Læsning vilde synes høist ubetydelig, et Præg, som, i Forening med den hele Caracteerskildring, er betydningsfuldt og viser, at hun, som en ægte Kunstnerinde, behersker sin hele Rolle. Hendes herlige Spil lønnedes ofte midt under Scenerne med et Udbrud af enthusiastisk Bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Jfølge officiel Jndberetning er der, omtrent midt imellem Stevns og Dragø, fundet en sjunken Jagt, af hvilken Masten er afbrækket. Vandets Dybde omkring Vraget er derhos opgivet at være: 8 ½ Favne, og paa selve Dækket 6 1/2 Favne. De for den ommeldte sjunkne Jagt tagne Peilinger ere følgende: Dragø, store Lund i N. N. O. 1/5 O., Falsterbo Fyrtaarn i S. O. og Stevns Fyrtaarn i S. V. Den afbrækkede Stump af Masten hænger fast ved Vant og Stag, og viser sig som en Bøie, paa hvilken, til Kiendetegn for de Søfarende, er fastsurret en Stage med Kost. - Ved at bringe Forestaaende til de Søfarendes Kundskab, bemærkes herved endvidere, at det i denne Tidende Nr. 21 ommeldte Vrag, der var fundet 1 1/2 Miil sydlig for Dragø, ifølge senere indkommen Beretning nu har forandret sin Plads ved Østerhage, og er drevet nærmere ind imod Land, hvor det er beliggende paa 3 Favne Vand. Fra dette sidste Vrag peiles Christianshavns danske Kirke i N. N. O. 2 N., Drags store Lund i N. O. og Dragø By i N. O. t. O. (Hdt.) Kl. 2 om Natten mellem afvigte Løverdag og Søndag opkom Jld i Hr. Bentsens Jernstøberi paa Vesterbro, hvilken dog snart ved den tillede Brandhjælp blev slukket, saaat kun en Deel af Taget og nogle af Støberiets Modeller opbrændte.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Høiesteret har dømt Uhrmager Madsen i Slagelse til 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have under en mod ham anlagt Gjældssag aftvungen sin Creditor en Qvittering, som han derpaa havde afbenyttet til sin Fordeel. Contoiret for Kjøbenhavns Commissions=Tidende aabnes Mandagen den 28de Marts, ligeoverfor Assistentshuset. Bladet tæller omtrent 2200 Subscribenter og vil nu snart begynde at udkomme.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Verel-Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som under 26de Febr. Hamborg, den 15de Marts. Bordeaux 189 1/2. Petersborg 911. London 2 M. 13 Mk. 92 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 46 1/2. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 203. Species 3/4 pCt. Rabat. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Kjøbenhavns Havnepriser, den 12te Marts. Sjell. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 2 s. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Langel. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Sjell. Rug 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Blandede Efterertninger. Den ved sin utrættelige Virksomhed, sin Driftsaand og sin almeennyttige Iver fordeelagtig bekjendte Hr. C. Panie i Elmshorn, har ladet trykke og uddele mange Exemplarer, af et Skrift vetitlet: "Kurze Bemerkungen zur Beforderung des Obstbanes auf dem Lande." Desuden har han og saa sørget for kyndige Folk, der i Omegnen have Tilsyn med Frugttræernes Plantning og der kunne give Anviisning til deres kunstmæssige Indpodning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Hvor saare betydelig Smør=Udførselen fra Hamborg, til London (der fornemmelig skeer ved Dampskibe) er, kan man skjønne deraf, at der alene i Aaret 1825, hvor Udførselen rigtignok var meget stærk, er afsendt 6,006,340 Pund, Af dette overordentlig store Qvantum vare de 3,000,000 Pd. holstensk Smør, 1, 146,000 meklenborgsk, 1,100,000 Pd. slesvigsk, angelsk og jydsk Bøndersmør, og 360,000 østersøisk Man regner, at London alene forbruger 37 Mill. Pd. Smo om Aaret, foruden hvad der medgaaer til Skibsproviante, ringen. Den betydelige Masse af Smør, som produceres i selve England, fornemmelig i Cambringe og Epping, gjælder, tilligemed det hollandske, for de fineste Sorter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Under forlangt Jndrykkelse læses i Viborg Samler: Beboerne af den vestlige Omegn af Viborg lide betydeligen De have udtømt alle Midler for at brødføde dem i Vinter og ikke uden Frygt see de Foraaret og Sommeren imode. Men endnu sørgeligere ere Huusmænd og Inderster, der sidde ofte med en stor Familie, deres Lod. Ingen Dag=Arbeide har i Vinter været at erholde. Mange Tjenestethender ere under alskens Paaskud udviste af deres Tjenester, for at spare det dyre Brød. Vedkommende Fattigvæsen kunde ikke med den bedste Villie komme alle Trængende til Hjælp, da Contribuenterne selv lide Nød. Den findes Exempler, at Fattige have maattet betale 7 a 8 Rbd. for 1 Tde. Rug, for at erholde Credit paa samme til Snapsting. Selv Velhavende kunne ikke erholde Laan paa deres Eiendomme. Et stort Antal af Nodstyverier er i Vinter begaaet. - Det var at ønske, at en eller anden offentlig Foranstaltning kunde træffes i forestaaende Anledning, og at Føde= og Sædekorn, som forhen har være Tilfælde, kunde erholdes. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Etatsr. og Gouvernements=Secretair Carl v. Holter fralægger sig ved en Annonce i den hempelske Avis Forfatterskabet til den i samme Blad indførte vittige Sang: som Hr. C. H. Hansen til Marialyst har troet stillet imod sig Kbd. H. S. Jensen i Veile og Landmand H. J. Hørup i Jellinge Sogn tilbyde i Veile Avis at modtage de frivillige Bidrag, som deres Medborgere maatte ville yd Hr. Propr. Hansen i Fyen til at fremme hans vistnoligesaa retfærdige som kostbare Veisag. Fædrelandsksindede bemærkninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Grevinde Ahlefeldt Laurvig; Kbd. Waage; Handelsfuldmægtigene Blicher og H. Johannes Conditor St. Pietro; Handelsmand Frederiksen; C. Hansen med Kone; Kobbersmedsvend Jacobsen. - Med Dagvognen f. Aalborg, den 17de. Til Randers: Kammerherre Moltke. Den 18de. Fra Aarh.: Proprietair Bottger; Student Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Døde. Smedemester D. H. Caspersen, 39 A., forhenværende Tracteur I. Lange, 74 A.; Pigen Karen Damm, 58 A. (hun døde i Vartau, efterat have tjent med Troskab og Hengivenhed i een Familie i 42 A.); alle i Kbhvn. Oberstinde S. Ch. Post, f. Gartz, i Kallundb. C. S. Aabye, f. Maahr, 51 A., i Hille brod. Skibscapt. Peder Bjerregaard, 65 ½ A., i Udesundby ved Frederikssund. B. Knudsen, f. Andersdatter, i Østervedsted, pr. Ribe. Hans Ravn, Sognepræst for Dalbyneder, Raaby og Sødring Mhdr. i Aarh. Stift, 59 A. P. M. Mohnsen, f. Gregersen, 47 A., i Bygballe i Aarh. Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 14de Marts: S. Jespersen f. Dramm. m. Fuglevildt og Ansios. N. Eduardsen og J. Simonsen f. Dramm., best. t. Kbh. m. Træl.; F. Andreasen f. Aalb., best. t. Gothenb.,m. Uld og Skind; Alle udg. d. 16de. F. Witte f. Nyborg, best. t. Bergen; H. P. Rusch f. Kappeln, best. t. Norge; og d. 15de. H. Nissen f. Rudkb., best. t. Christian Alle m. Korno FedevUdg. D. 13de : H. Hansen f. Nykb., J. Massmann f. Neust., E. Nielsen f. Bogense, H. J. Errboe f. Middels.; Alle t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Hals Skibsliste. Indk. D. 14de Marts : G. Hansen f. Flensb.; og d. 15de. I. Kleis f. Kallundb. m. Rug. - Udg. D. 15de: N. F. Lax sen t. Kiel m. Bygfrø. C. Nielsen t. Rudkb. m. Salt. F. Michelsen t. Svendb. m. Kartofler og Smør. D. 16de: Th. Hjelm og H. Jepsen t. Kbh. m. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Aalborg Torvepriser, den 19de Marts. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 6 a 7 s.; saltet Flesk 10 af 11 s.; fersk Flesk 8 a 9 s.; Herregaardssmør 17 s.; Bøndersmør 13 a 14 s.; pr. Pund. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler, 16 a 18 s.; pr. Skjeppe. Æg 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-03-19
Aalborg Kirker. Femte Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphilKirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Adjunct Komp.