JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-10-08
Placat. Onsdagen den 16de d. M., Formiddag Kl. 11, bliver ved Auction paa Viborg Raadhuus opbudet til Bortleie paa 8te Aar fra Mikkelsdag 1844 at regne, følgende Domkirkens Sognepræst tillagte Embedsjorder, nemlig: a) 7 Agre af Jndhold 40,634 Alen udenfor Nedergadens Port i en Lukke ved Søen, hvilke sidst have været bortleiet til Muurmester Krogsdahl. b) 1 Ager af Jndhold 15,013 Alen i Globsjord, sidste bortleiet til P. Hjerminds Enke. c) 1 Ager af Jndhold 24,228 Alen i samme Fald, sidste bortleiet til Kjøbmand Guldberg. d) 3 nu sammenpløiede Agre i samme Fald af Jndhold 42,531, Alen, ligeledes sidst bortleiet til Kjøbmand Guldberg. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg, den 2den October 1844. E. Selmer.
Viborger Samler, 1844-10-08
Placat. Torsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huset ved Aunsberg Teglværk afholdt Licitation over et Grundforbedringsarbeide af omtrent 2000 Alen af den over Aunsberg Mark, imellem Demstrup og Humle Mølle løbende Vei, som nu skal istandsættes efter de for mindre Landeveie gjældende Bestemmelser. Overslaget ligger til Eftersyn her paa Contoiret. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 7de H. H. Holm. October 1844.
Viborger Samler, 1844-10-08
(Hermed følger Tillæg.) Tillægs-Blad til Viborg Stifts-Tidende No 159.
Viborger Samler, 1844-10-08
Tillægs-Blad til Efterretning om ledige geistlige Embeder.
Viborger Samler, 1844-10-08
1. Spandet Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 171 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden har efter privat Accord indbragt omtrent 190 Rbd., 8 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 6 Tdr. 7 1/2 Skpr. Boghvede og 5 Traver Tag. Naar den tages i Kiærven, antages den at ville svare til 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre, foruden Boghvede. Efter den ny Regulering, skal Tienden og Smørbord svares med 97 Tdr. Rug. 2) Smørbord: 300 Pd. Smør, 100 Pd. Ost, 42 Brød, 3) Qvægtiende: 8 Lam og omtrent 10 Rbd. i Penge. 4) Offer og Accidentser omtrent 120 Rbd. 5) Præstegaardens Bygninger ere gode, Jorderne ligge adspredte og ere af meget forskjellig, meest af maadelig Beskaffenhed. Jldebrændsel af Tørv haves. Hvad Kaldets Udgifter angaaer, ere Skatterne ikke betydelige; Enkepensionen er 25 Tdr. Rug, 3 1/2 Tdr. Byg, 2 1/2 Tdr. Havre, 32 Pd. Smør, 12 Pd. Ost, 14 1/2 Rbd.; til Degnen svares 5 Rbd. 2 Mk. for Andeel i Smørbord, Præstegaarden staaer i Brandkassen for 200 Species og indløses efter Overeenskomst eller i al Fald efter Taxation, Præsten er pligtig at underkaste sig Tiendens Regulering.
Viborger Samler, 1844-10-08
2. Alrøe Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 130, Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præste- og Kongetienden af Øens 83 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. gl. Hartkorn har i det Hele udgjort 40 Tdr. 3 Skpr. Rug, 72 Tdr. Skpr. Byg, 42 Tdr. 5 Skpr. Havre. Den betales for Størstedelen efter hvert Aars Capitelstaxt og Qvægtienden er indbefattet i samme. 2) Nannest og Smaaredsel: 19 Stykker Ydegjæs, der betales med Penge efter gangbar Priis, 19 Stykker Oste af forskjellig Størrelse, 19 Snese Æg og 19 Par Kyllinger, 3) Offer og Accidentser omtr. 80 Rbd. 4) For at holde Viin og Brød til Kirken har hidtil været ydet 4 Tdr. Byg efter Capitelstaxten. 5) Præstegaardens Jorder staae for gammelt Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. (nyt: 11 Tdr. 6 Skpr. 1/4 Alb.) og udgjøre efter den nye Opmaaling c. 100 Tdr. Land, hvoraf dog 12 Tdr. ere Overdrev. De ligge paa fire forskjellige Steder, tildeels langt fra Gaarden, ere ikke merglede, men give dog ret god Afgrøde. Foruden disse Jorder er ved Udskiftning tillagt Præstegaarden en Moselod paa 4 Tdr. Land og et Kratskifte paa 2 Tdr. Land geometrisk Maal. Med Undtagelse af nogen Tørvehugst og nogle maadelige Skudtørv, maa al Brændsekjøbes og hentes fra Fastlandet med Besværlighed. Haven udgjør over 1 Td. Land; Bygningerne ere gamle, men vel vedligeholdte; Gaardens Jndløsningssum er 500 Rbd. Sølv. Sjetttedelen af Bankhæftelsen er indfriet og suppleret ved private Midler, og Embedet saaledes i Besiddelse af et Actie brev paa 200 Rbd. Hæftelsesobligationen indfries af Successor eller forventes med 6 1/2 pCt. Kaldets Udgifter ere 1) Skatter c. 115 Rbd. (naar Sjettedelen af Hæftelsen er indfriet: 11 Rbd. 48 Sk. mindre aarlig). 2) Landemodsexpenser 10 Rbd. 32 Sk. 3) Communeafgifter og Afgift af Kongetienden til Seminariefondet 8 Rbd. 32 Sk. (4 Enkepension 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, 19 Tdr. 4 Skpr. Byg, 5 Tdr. Havre, som betales efter hvert Aars Capitelstaxt, og desuden 1 Lpd. Ost.
Viborger Samler, 1844-10-08
3. Nordby Sognekald paa Fanø i Ribe Stift, gl. Angivelse 300 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetiende yder Sognet ikke, men af Billum Sogns Kongetiende har Kaldet en Refusion af 12 1/2 Tdr. Rug og 9 Tdr. Bog. Fiske tienden anslaas til 26 Rbd. 2) Saakaldet Redsel circa 160 Rbd. 3) Offer og Accidentser circa 230 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 5 1/2 Skp. Alt Jldebrændsel maa kjøbes fra Fastlandet. Skatterne udgjøre omtrent 12 Rbd. og Expenserne omtrent 8 Rbd. Jndløsningssummen for Præstegaarden er 890 Rbd.
Viborger Samler, 1844-10-08
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 19de August 1844. Nr. 207. – Losoprykt, Quistgaard, som Actor, ctr. Arrestanten Christen Mortensen Jacobsen Kornum (Ldsoprykt, mannemann Holm), tiltalt for Tyveri og ved Han Herredernes Extraret dømt til at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 7 Aar. Dom: "Arrestanten, Christen Mortensen Jacobsen Kornum, bør hensættes til Fæstningsarbeide i 6 Aar.
Viborger Samler, 1844-10-08
Nr. 209. - Ldsoprykt. Lykke som Actor, ctr. Slagter Christopher Gebhardt Arendt Ratke (Ldsorpkt. Nyeboe), tiltalt for at skulle have viist utilbørligt Forhold mod Under consumtionsbetjent Brendholdt paa dennes Post ved Hobroe Nørreport, og ved Hobroe Kjøbstads Extraret frifunden for Justitiens Tiltale, og Sagens Omkostninger paalagte det Offentlige. – Dom: "Med Hensyn til den Tiltalte tillagte Frifindelse bør Underretsdommen ved Magt at stande. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1844-10-08
Nr. 210. - Ldsovpkt. Cancelliraad Møller som Actor, cer. Ungkarl Jens Pedersen samt Gaardmændene Peder Pedersen Vadsvæk og Morten Jensen (Ldsoprykt. Juul), tiltalte for at have gjort dem skyldige i bedrageligt Forhold, og Morten Jepsen tillige for ulovligt Krohold. Ved Salling Herreders Extraret ere Jens Pedersen og Peder Pedersen Vadsbæk frifundne for Actors Tiltale, hvorimod Morten Jepsen er dømt til at bøde 10 Rbd. S. til Salling Herreders Politikasse for at have udøvet ulovligt Krohold, men iøvrigt frifunden for Actors Tiltale. Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige. - Dom: "Tiltalte, Morten Jepsen, dør bøde 10 Rbd. S. til Jurisdictionens Politikasse; men iøvrigt bør han, saavelsom de Tiltalte, Jens Pedersen, og Peder Pedersen Vadsdæk for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at samtlige Tiltalte, Een for Alle og Alle for En, udreder Actionens Omkostninger."
Viborger Samler, 1844-10-08
Nr. 211 - Ldsoprykt. Juul som Actor, contra Knud Christian Laursen (Ldsorpkr. Lykke), tiltalt for Bedrageri og ved Skive Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. - Dom: Bytingsdommen bør ved Magt at stande."
Viborger Samler, 1844-10-08
Den 26de August. Nr. 164. - Ldsorkt. Juul som Actor, contra Gaardmand Mikkel Nielsen (Ldsoprykt. Lykke), tiltalt for Hæleri, og for svigagtig Omgang med pantsat Gods og ved Nørvang og Tørrild Herreders Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Nr. 205. - Ldsorpkt. Nyboe som Actor, contra Niels Sørensen Broesbøll (Ldsoprykt, Quistgaard), tiltalt for at have gjort sig skyldig i Bedrageri, hvilket skal bestaae i, at Tiltalte har solgt en Gaardmand Peder Willadsen formeentlig tilhørende rødblisset Hest, som Willadsen, ifølge sin Forklaring, kun havde laant ham til Brug paa en Reise til Ribe, og ved Nørre og Bølling Herreders Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. – Dom: "Tiltalte, Niels Sørensen Broesbøll, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder Actionens Omkostninger. Nr. 206. - Ldsoprykt, Quistgaard som Actor, contra Arrestanten Rasmus Sørensen eller Laursen (Ldsoprykt. Jespersen), tiltalt for at have ombragt Dorthe Marie Mikkels datters udøbte Barn, som hun efter deres Opgivende havde avlet ved Arrestanten, og ved Sønder og Mols Herreders Extraret dømt til at bøde Liv for Liv. - Dom: "Arrestanten Rasmus Sørensen, ogsaa kaldet Laursen, bør tages under Forvaring af Øvrigheden. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige. Nr. 218. - Ldsoprykt. Nyboe som Actor, contra Ane Marie Pedersdatter og Thomas Nielsen (Ldsoprykt, Qvistgaard, tiltalte for hemmeligen at have tilvendt sig og hjemført noget Enken Maren Rasmusdatter i Nielstrup tilhørende skovet Brændsel, og ved Nørhald ml. Herreders Extraret dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage hver. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Nr. 214. - Ldsoppt. Jespersen som Actor, contra Ole Marcussen (Ldsoprykt. Cancellieraad Møller), tiltalt for Tyverie, og ved Skodborg og Vandfuld Herreders Extraret dømte til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. - Dom: "Tiltalte, Ole Marcussen, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. Nr. 216. - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Huusmand Peder Rasmussen, tiltalt for at have gjort sig skyldig i voldeligt Forhold ved to forskjellige Leiligheder, og ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Extraret dømt til af hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage - Dom: "Tiltalte, Peder Rasmussen, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage." Nr. 109. - Kammerraad Monrad til Hvilsberggaard (Ldsoprykt. Jespersen, contra Værgerne for Gauerslund, Kirke (Ldsoprykt. Lykke befalet).¬
Viborger Samler, 1844-10-08
(Under denne Sag paaanker Citanten Kammerraad Monrad til Hvilsberggaard i Gauerslund Sogn, en inden Elboe, Brusk og Holmanns Herreders Ret den 4de October 1813 afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af de Jndstævnte, Værgerne for Gauerslund Kirke, hvorunder de have paastaaet, at en i et Auctionsskjøde af 6te Januar 1796, hvorved bemeldte Kirke blev solgt til Sognemændene, indeholdt Reservation skulde annukleres, og Citanten tilpligtes for Fremtiden at yde Kirketiende in natura af de i Skjødet nævnte 14 Tdr. Hartkorn. Den ommeldte Reservation gaaer nemlig ud paa at Hvilsberggaard ingen Kirketiende skal yde af sit Aaret 1784 eiede Hartkorn, 14 Tdr., men i dets Sted svare til Kirkeeieren aarlig en Afgift af 14 Rbd. i Penge hvilket og skulde gjælde for bemeldte Gaards tilkommende Eiere, imod at de hver for sig erlagde 10 Rbd. til Jndfæstning). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Kammerraad Monrad, bør som Eier af Hvilsberggaard af de denne paahvilende 14 Tdr. Hartkorn for Fremtiden at yde Tiende til Gauerslund Kirke in natura. Processens Omkostninger ophæves. Til den beskikkede Sagfører, Procurator Jørgensen, betaler Jndstævnte i Salarium 20 Rbd. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." – Dom: Citanten, Kammerraad Monrad, bør for Tiltale af de Jndstævnte, Værgerne for Gauerslund Kirke, i denne Sag fri at være; dog saaledes, at bemeldte Kirkes eventuelle Ret i Henhold til Lovens 2224 forbliver samme forbeholdt. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, og det de Jndstævntes beskikkede Sagfører ved Underretten tilkjendte Salair udredes af det Offentlige. Nr. 161. - Møller Lorenzen i Vraae Mølle (Ldsoprykt, Jespersen), contra Gaardeier J. F. Mangelsen af Sulsted, (Mødte selv).¬
Viborger Samler, 1844-10-08
(Under nærværende Sag paaanker Eitanten, Møller Lorenzen, en inden Kier Herreds Ret den 29de Marts d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Gaardeler Mangelsen, til Betaling af 27 Rbd. 5 Mk.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Naa Citanten, Gaardeier J. F. Mangelsen af Sulsted, efter foregaaende Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at de paastævnte Varer, nemlig en Kjerne med Gynge, 6 Gjæs, 1 1/2 Tønde Havre og en Qvie, ere ham af Jndstævnte, Møller Lorenzen af Vraae Mølle, hverken contant eller ved Medregning betalte og at han ei heller af Jndstævnte har for 6 Traver i dennes Lade udtærsket Hvede erholdt udleveret eller paa anden Maade godtgjort Mere end 1/2 Trave Hvede og den aftærskede Hvede Straae, bør Jndstævnte til Citanten at betale 27 Rbd. 5 Mk. med lovlige Renter fra 29de Januar d. A. til Betaling skeer, og bør Jndstævnte ligeledes til Citanten at betale den Godtgjørelse i Penge, der ved uvillige Mænds Skjøn maatte bestemmes for den Hvede, som over 1/2 Tønde kan antages at være utærsket af 6 Traver Hvede efter Egnens Art, hvorhos Processens Omkostninger bør være ophævede. Trøster Citanten sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge, bør Jndstævnte for hans Tiltale i denne Sag fri at være, og Citanten til Jndstævnte at betale denne Proces's Omkostninger med 4 Rbd. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: "Naar Citanten, Møller Lorenzen, efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han strax ved Modtagelsen, af de ovenfor specificerede Gjenstande har enten ved Liqvidation eller contant Betaling godtgjort Jndstævnte, Gaardeier Mangelsen, deres Værdie, samt at ligeledes den af ham for Jndstævnte aftærskede Hvede er denne udleveret eller godtgjørt, bør han for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være, hvorhos Processens Omkostninger for begge Retter i dette Tilfælde ophæves. Trøster Citanten sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed, bør han til Jndstævnte betale 27 Rbd. 5 Mk. med Renter 4 pCt. deraf fra Dato af Klagen til Forligelsescommissionen, den 29de Jan. d. A. indtil Betaling skeer, samt endvidere en saadan Godtgjørelse i Penge, som uvillige af Retten dertil udmeldte Mænd antage at udgjøre Værdien af de ommeldte 6 Traver Hvede, efter at disse vare udtærskede, og med Fradrag af 1/2 Tønde Hvede. – Saa bør han og i dette sidste Tilfælde betale Jndstævnte Processens Omkostninger for begge Retter med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 33. - Farver A. Jahnsen i Aarhuus (Ldsoprykt. Jespersen), ctr. Communalbestyrelsen i Aarhuus (Ldsorpkt. Cancellieraad Møller).¬
Viborger Samler, 1844-10-08
(Hovedcitanten, Farver A. Jahnsen i Aarhuus, paaanker under nærværende Sag en inden Aarhuus Bytingsret, den 30te Marts d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Contracitanten, Communalbestyrelsen i Aarhuus, til Borttagelse af en i Aaløbet nedenfor Basballe eller Frederiksbroe i Aarhuus anlagt Flaade eller Flydebroe, under hvilken Sag Hovedcitanten har contrasaggivet Communalbestyrelsen til at borttage og oprydde den paa den modsatte Side af og lige overfor Hovedcitantens Eiendom foretagne Udfyldning og Af dæmning, samt at sætte Aaløbet i samme Stand, som det var for Basballebroe blev ombygget og Udfyldningen skeete, saavelsom at erstatte ham den Skade, han har lidt og lider ved den foretagne Afdæmning og Udfyldning m.v.) Ved den nævnte Dom er saaledes kjendt for Ret: Contracitanten, Farver A. Jahnsen, bør, under en daglig Mulct til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse af 5 Rbd. Sølv, borttage den af ham i Aaløbet nedenfor Basballe eller Frederiks broen anlagte Flaade eller Flydebroe. Derimod bør Hovedcitanten, Politiassistent, Procurator Nielsen, som Mandatarius for Communalbestyrelsen i Aarhuus, under en lige Mulct som tillægges samme Kasse, inden fire Uger borttage den i Aaen nedenfor den nævnte Broe, lige ovenfor Contractantens Grund, foretagne Udfyldning, og sætte Aaløbet i samme Stand, som det var for Broen blev ombygget, men foroprigt for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Procesomkostningerne ophæves saavel for Hoved som Contrasøgsmaalet. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Underretsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1844-10-08
Proclamata Ambassalæste i den kgl. Landsoverret i Viborg i August Maaned: Eieren af Karupgaard, Johann Andreas Penichs Stervbo(By- og Herredscontoiret i Sæbye).
Viborger Samler, 1844-10-08
Krigsassessor, By= og Herredsskriver samt Toldkasserer Karelius Arnzens og forhen afdøde Hustrues, Caspara Thomasca Jacobine Arnzens, født Bekkers, fælles Boe i Nibe.
Viborger Samler, 1844-10-08
Færgeriforpagter Christen Andersens og senere afdøde Hustrues, Else Marie Jensdatters, Fællesboe i Holmslands Færgested (Herredscontoiret i Ringkjøbing).
Viborger Samler, 1844-10-08
Huusmand Peder Christophersen af Pineberghuset i Albøye Sogn, Stervboe (Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft).
Viborger Samler, 1844-10-08
Huusmand Rasmus Laursens Hjulmands Stervboe i Hold (Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft). Dreiermester Mathias Faurbyes Stervboe i Ringkjøbing. Gaardmand Niels Knudsens Stervboe paa Mollerup Mark i Linaae Sogn, (Skanderborg).
Viborger Samler, 1844-10-08
Afskediget Premierlieutenant Simon Olsen v. Braadans Stervboe i Galthen (Nørhald mfl. Herreders Contoir i Randers). Gaardmand Anders Nielsen Bødkers Stervboe i Kondrup (Nørhald &c.). Christen Jensens Stervboe paa Wolder (Hjerm Ginding, Herreders Contoir i Holstebroe).
Viborger Samler, 1844-10-12
No. 161. 72 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret. Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Haandondonnandogsassessopsnapsnapan. Haandondonnandogsassessopsnapsnapan. Løverdagen den 12te October 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reise og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-10-12
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 4de Octbr. Hertugen af Glücksbjerg afreiser idag til Tanger med den franske Ratification af Fredstractaten med Marocco.
Viborger Samler, 1844-10-12
Regjeringen skal have erholdt nye og just ikke meget trøstelige Efterretninger fra Otahati, hvor Brugt indstændig skal forlange Forstærkning.
Viborger Samler, 1844-10-12
Efter Journalen la Presse har Keiseren af Marocco ilet saa meget med at ratificere Fredstractaten med Frankerig, at Ratificationen allerede befinder sig i Paris. Man mener endog, at Prindsen af Jonville egenhændig har overbragt den ratificerede Tractat.
Viborger Samler, 1844-10-12
Efter Moniteur Algerien har det Forefaldne ved Dellys været høist ubetydeligt. De 3 insurgerede Stammer havde, paa Grund af deres Anføreres Uenighed, allerede opløst sig førend de franske Tropper ankom. Den officielle Regjeringsorgan melder, at Abdel Kader endnu den 20de Octbr. opholdt sig i Bjergene ved Garet, tredive Miil fra den franske Grændse, lidende i den Grad af Følgerne af en Feber, at han umulig kunde tage Flugten, dersom det var Maroccanernes alvorlige Villie at bemægtige sig hans Person. Emiren staaer altsaa ikke i Spidsen for de maroccanske Oprørere, da disse befinde sig i de vestlige Egne af Riget. - Flere franske Journaler have Beretninger, ifølge hvilke Marocco er i fuld Opstand ligefra Wed Mallonia indtil Wed Nun. Disse Egne beboes af vilde fanatiske Berberstammer, der ere forbittrede over Freden med de vantroe Hunde." Jndvaanerne i Stæderne ere derimod vel tilfredse med Fredens Afslutning. Det var et Corps Berber, der blev saa frygteligt for den i Slaget ved Jsly overvundne maroccanske Hær. Man havde opfordret Kabyllerne til at deeltage i den hellige Krig; men de 10,000 Kabyler, hvem Fanatisme og Lyst til Byttet havde sammenskaret, fand ved deres Ankomst paa Krigsskuepladsen kun den slagne maroccanske Hær, der efter en i panisk Skræk iværksat vild Flugt af 2 Dage netop nød den første Rastdag, da den angrebes af de rovbegierlige Kabyler, der paa det ubarmhiertigste udplyndrede Levningerne af den maroccanske Hær.
Viborger Samler, 1844-10-12
Storbritannien og Jrland. The Times, der i den sidste Tid synes at have antaget en ganske anti fransk Characteer, meddeler fra Otahaiti 2 lange Skrivelser af 25de April, hvilke bære en umiskjendelig stærk Partifarve. Efter disse Breve havde de Jndfødte, omtrent 1000 Mr. i Tallet, reist sig imod de Franske. Ved Mahaaen, kom det til en blodig Træfning med omtrent 800 Franskmænd. Denne Efterretning bragtes den 23de April tilPapeiti med de to franske Skibe – Krigsdampskibet "Phaton" og Fregatten "Urania." Begge Partier lede et stort Tab; Otahaitierne stode i en stærk forskandset Stilling, beskyttede af temmelig gode Fæstningsværker, der vare forsynede med 6 Kanoner. Den 18de April, Kl. 5 om Morgenen, landede de Franske under Beskyttelse af Krigsskibene; Kl. 10 begyndte de Angrebet, anførte af Gouverneur Brugt. En Forræder, ved Navn Henry, Søn af en Missionair, havde viist dem en Sti, hvorfra de kunde naae en Høi, der beherskede en Deel af Otahaitiernes Leir. Disse kæmpede Mand mod Mand med deres Spyd imod de Franskes Bajonnetter; thi end ikke engang Halvdelen af de Jndfødte vare forsynede med Skydevaaben. En dødeligsaaret Otahaitier kastede en Steen efter Brugt, der dog undgik samme. Efter en frygtelig og langvarig Kamp maatte de Jndfødte trække sig tilbage til de nigjennemtrængelige Skove. De Franske anslaae deres Tab til 48 Døde og 20 Saarede, andre Beretninger omtale 100 Døde. Senere har Capitain Brugt foreslaaet de Jndfødte Fredsbetingelser, men erholdt til Svar, at der ikke var at tænke paa Fred, med mindre at de Franske kunde kalde de Myrdede tillive igjen. Hvad der isærdeleshed forbittrer Otahaitierne, er at de Franske have opstablet som et Trophee i Pyramideform de i Kampen faldne Jnd fødtes Liig. Dronning Pomare befandt sig endnu ombord paa det engelske Krigskib "Basilisk; dog gik der et Rygte om at Capt. Bruat vilde forlange hendes Udlevering. Otahaiti er nu kun en Ørken; Privateiendomme, respecteres ikke, og Missionsforeningens Eiendomme ere endogsaa belagte med Beslag. Tilsidst meldes, at Otahaitierne kun havde gjort et forstilt Tilbagetog for at lokke de Franske i et Baghold. De Franske indskibede sig i en saadan Skynding, at Fregatten "Urania" endog lod sine Ankere i Stikken. Troppeforstærkninger ere fra Otahaiti indskibede til Krigsskuepladsen. De engelske Journaler klage over de Franskes gjentagne Fornærmelser.
Viborger Samler, 1844-10-12
Et Handelshuus i Liverpool har fra Øen Hongkong erholdt den vigtige Efterretning, at der imellem det himmelske Rige og de nordamericanske Fristater er afsluttet en Handelstractat, der i sit Jndhold ligner den med England indgaaede Overeenskomst. Denne Efterretnings Ægthed betvivles af de fleste Londonerjournaler; kun the Globe mener, at det nok er muligt at antage at et enkelt Handelshuus kan udelukkende have erholdt en saadan Meddelelse, og tilføier, at den aldeles ikke vilde undre sig over, om de Franske ogsaa om kort Tid opnaaede de samme Handelsfordele som Nordamerica. J dette Tilfælde vilde de store Magter have tilstrækkelig Grund til at takke John Bull ei alene for hans Virksomhed, men ogsaa for den Ugennyttighed, hvormed han har behandlet det himmelske Riges Regjering, ved nemlig at hjemle denne Ret til at afslutte efter Behag fordeelagtige Handelstractater med andre Nationer. Jkke alene den liberale Presse, men ogsaa the Times er utilfreds med Valget af Gibbs til Lordmajor. Om denne Mands Redelighed have tidligere circuleret temmelig ufordeelagtige Rygter.