JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-06
Salg af Hovedgaarden Dronninglund. Efter Overeenskomst med vedkommende AuctionsDirecteur bliver Hovedgaarden Dronninglund, staaende for ufri Hovedgaardstaxt 38 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/2 Album. opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Fredagen den 6te December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa saadanne Conditioner, som ved Auctionen vorde bekjendtgjorte, hvoriblandt, at 30000 Rbd. kan blive indestaaende i Eiendommen og den øvrige Kjøbesumma tildeels vorde udbetalt efter Kjøberens eget Ønske. Gaarden, der er beliggende i Hjørring Amt, 1 Miil fra Kattegattet, 3 1/2 Miil fra Aalborg og 5 1/2 Miil fra Frederikshavn, er bekjendt for sin smukke Beliggenhed, sine pompose Bygninger, ypperlige Enge, og øvrige betydelige Tilliggende. Under Gaardens ovennævnte Hartkorn hører c. 450 Tdr. Agerland, 197 Tdr. Land Eng, samt 150 Tdr. Land uopdyrket Jord, bestaaende af enkelte Skovstrækninger Have, Eng og Gaardsplads &c. Nogle Gaarden fraliggende Skovstrækninger udgjøre 60 Tdr. Land. Engene afgav indeværende Aar 474 Læs Ho. og Afgrøden af 100 Tdr. Vintersæd, 50 Tdr. Byg samt 100 Tdr. Havre, er vel indbjerget og følger med i Kjøbet. Med Eiendommen følger 4, Huse og Parcellister, der afgive en aarlig Jndtægt af 264 9, foruden at forrette 1527 Ugedage paa egen Kost. Desuden medfølger i Kjøbet en tæt ved Gaarden beliggende Vandmølle, som er bortforpagtet til 1ste Mai, mod en aarlig Afgift af 200 3, foruden Gaardens Korn toldfrit formalet. Et paa Gaarden anlagt Dampbrænderi, til hvis fremtidige Drivt haves Bevilling, førger og med Eiendommen, tilligemed en Besætning at 150 Fækreaturer, hvoraf 135 Køer, samt 18 Heste og 60 Faar. Eiendommen kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Mai, Alt efter Kjøberens Ønske. Af Vintersæd er udlaaet 75 Tdr. Rug, foruden 8 Tdr. Land med Raps, og i Vinter kan fødres 200 Kreaturer. Mergel haves paa flere Steder, men er til Dato kun lidet afbenyttet. Eierinden, som boer paa Gaarden, foreviser Eiendommen, hvorimod Adkomstdocumenterne samt Betingelserne for Salget erfares hos underskrevne Lavværge forinden Auctionen. Ripstrup pr. Aalborg, den 31te October 1844. v. Stocken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-06
En lille Landeiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-06
paa omtrent 24 Tønder Land, udmærkede Jorder, med gode Bygninger, beliggende i en af Hads Herreds frugtbareste Egne, og hvortil holdes 2 Heste, 6 Køer og nogle Faar, hvilken Besætning dog kan forøges, er paa Grund af anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis. Eiendommen saavelsom Bopælen egner sig for trinlig for en Pensionist. Hartkornet er c. 1 Td. 5 Skpr. og Udsæden 2 Tdr. Rug, 9 Skpr. Hvede. 1 Td. Byg 10 Tdr. Havre, 1 Td. Ærter, foruden Kartofler &c. Liebhavere til denne i sit Slags fortrinlige lille Eiendom ville om nærmere Oplysning snarest muligt henvende sig til Undertegnede, enten personlig eller i frankerede Breve. Aarhuus Commissionscontoir i November 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-06
Nogle Familier kunne daglig erholde nymalket Mælk fra medio November af, naar derom for hele Vinteren P. Herskind. accorderes med En Dreng, helst fra Landet, som har Lyst at lære Sadelmagerprofessionen, kan strax blive antagen hos Sadelmagermester Lind, som boer paa Vestergade hos Farver Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
No 205, Torsdagen den 7de November. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede tifts-Tidende. Aarhan Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Endskjøndt Danmarks Adkomst til Hertugdom merne uden Tvivl har langt bedre Fundamenter, end dem, der kunne bygges paa en Argumentation fra Lehnsretssyst meer, som skrive sig fra det 12te og 13de Aarhundrede og ere hjemmehørende i Jtalien og Tydskland, saa er det dog glædeligt at see, da man nu engang ikke paa anden Maade kan komme til Rette med et mod hiin Adkomst fægtende Parti, at ogsaa disse gamle Documenter, hvorfor Partiet har en saa afgjort Respect, tale i Faveur af den danske Krones Rettigheder. Dette er af en holsteensk Advocat Sam wer blevet oplyst saaledes: At alle mandlige Medlemmer af det oldenborgske Fyrstehuus, som ved Mand af Mand nedstamme fra Christian 1, endnu fremdeles have en anerkjendt og sikker Successionsret til begge Hertugdommerne Slesvig og Holsteen samlede og udeelte, hvilken Arveret efter den paagjældende Mandstammes Afgang – altsaa første Gang naar den nu regierende ældre kongelige Linie uddøer træder saaledes i Virksomhed, at først den augustenborgske; efter denne den beckeglücksborgske; derpaa den russiske, efter denne den svenske og endelig den hertugelig oldenborgske Linie kommer til Arv, samt at Førstefødselsretten gjøres gjældende i enhver af bemeldte Linier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Vore Forhaabninger – hedder det i "Dannevirke" – ere ei gaaede i Opfyldelse. Det skal da staae som et uudsletteligt Minde i den danske Historie: at Anno 1844 efter Christi Byrd, da det var blevet forbudt de Danske i Slesvig at tale Modersmaalet i Stænderforsamlingen, naar de kunne tale Tydsk, da det danske Cancelli havde bedet det slesvigholsteenske Cancelli at straffe det lille danske Parti i Nordslesvig, som endnu forvarer Konge, Fædreland og Rigets Eenhed, da havde den i Roeskilde forsamlede intelligenteste og selvstændigste Deel af det danske Folk (Herren tilgive os, at vi endnu bruge denne Benævnelse!) Jntet – aldeles Jntet efter et saadant Aar at bede sin Konge om."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Om den roeskildske Stænderforsamlings justemmilieus talentfuldeste Repræsentant: Etatsraad Bang hedder det fra Kjøbenhavn i den Loll. Falst. Avis; Hans Foredrag i Adressediscussionen var maadeholdende og dog frimodigt. Men vi kunne ikke være enige med ham i, at Ministrene ere ansvarsrie; den liden Kraft og Bestemthed, der er viist mod Urostifterne i Hertugdommerne, maae vi hovedsagelig tilskrive Raadvildhed, Usikkerhed og utidig Eftergivenhed hos Kongens Raadgivere, ikke saaledes at forstaae, at de skulde modsætte sig Hs. Majestæts Villie, thi den er Statseenhedens Opretholdelse, – men de have opfattet Forholdene urigtigt, og som Følge deraf været usikkre i deres Raad. Vi kunne heller ikke være enige med ham i, at det er et Jndgreb i Hertugdommernes Anliggender at foreslaae en særskilt Bestyrelse for Slesvig, der ganske vist hører under den danske Krone. En særskilt Bestyrelse for Slesvig er en af Hovedbetingelserne for at komme ud af de forviklede Forhold; men en saadan Bestyrelse er ingen Jncorporation i Kongeriget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Den holsteenske Adresse har et, med Hensyn til den danske nationale Bevidsthed, saa moderat og uhildet Jndhold, at Danmark meget maa beklage, at der ikke oftere og tidligere er talt til det i denne Tone. Retfærdighed vækker Retfærdighed, hvis den forresten existerer, hvor den søges. Vi Danske saae hellere end gjerne i Schleswigerne og Holstenerne vore kjødelige Brødre. Saavel hine som disse kunne vi elske – for at bruge Drewsens Ord – saavel Schleswigerne som Holstenerne, endskjøndt vi paa samme Tid maae hade Schleswig Holstenerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Udgiveren og Redacteuren af den Hempelske Avis, dHrr. Hempel og Carl Bagger, have været indklagede for Forligelsescommissionen med Hr. Kjøbmand Muus. J dette Møde tilbøde de Jndklagede at opgive Forfatternes Navne, imod at Hr. Muus skulde for sit Vedkommende forpligte sig til, ikke i denne Sag nogensinde at sagsøge Udgiveren; men Hr. Muus vilde ikke indlade sig paa dette, men foretrak at sagsøge den i denne Sag aldeles sagesløse Udgiver, in solidum med Redacteuren, en Adfærd, der ikke synes at harmonere med naturlig billighed. Retten dømmer nu først; derpaa Publicum, Redacteur og Bogtrykkeri-Eier Ove Thomsen i Odense, der, som bekjendt, i disse Dage er bleven valgt til Suppleant for Østifternes 7de Kjøbstaddistrict (Kjerteminde, Bogense, Assens og Middelfart, er i Løverdags afreist til Roeskilde, for at indtage sin Plads i Stænderforsamlingen, istedetfor den Deputerede, Agent Bruun af Assens, der har anmeldt Forfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Det Hoffmannske Selskabs Præstationer gjøre megen Lykke i Odense og lønnes der med godt Besøg. De to vakkre Dandserinder, Jomfruerne Flora og Josephine Hoffmann, vinde især meget bifald. Deres smukke Talent er blevet udviklet af en forhenv. Dandserinde ved det kongl. Theater. J dette Selskab befinde sig ogsaa to anerkjendte Kunstnere, dHrr. Mancini og Jean d'Abis. (Om en Maanedstid vil dette Selskab kunne ventes hertil Aarhuus, saafremt det her, saaledes som i Odense, kan erholde Theatret til dets Forestillinger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Til Rendsborg indtraf nylig en reisende Jndustriridder, som steg af i Gjæstgivergaarden og udgav sig for en Kjøbmand Ernst, der, som det heed, fra en af Østersøeshavnene ventede en betydelig, tilham consigneret Ladning. Under dette Foregivende henvendte han sig til en derværende Spediteur, lod sig af ham give et ikke ubetydeligt Forskud, og efter at han endnu ved adskillige smaae Plattenslagerier, havde forskaffet sig endeel Penge, skyndte han sig i al Hast med Extrapost til Eckernførde. Vedkommende fandt sig dog beføiede til at lade sætte efter ham ved Politiet. J Eckernførde traf man vel ikke Flygtningen; derimod erfoer man, at han ogsaa der tidligere havde opholdt sig og var bleven straffet for lignende Bedragerier, men nu strax havde taget Veien til Arnis, hvor den foregivne Hr. Ernst da ogsaa virkelig blev greben i et Værtshuus, idet han just igjen med al Jvrighed var ifærd med at slaae en lille Plade. Nu sidder han i Rendsborg paa Vand og Brød. Efter Forlydende har han hjemme i Jylland, i Nærheden af Ribe, og skal være af agtet Familie, hvorfor vi helst ville fortie hans rigtige Navn. J Flensborg agte, efter Forlydende, de derværende Auctoriteter, med forhaabentlig Deeltagelse af de øvrige slesvigske Byer, at udsætte en Præmie paa 500 Rd. Cour. for den bedste Afhandling om en ny Ordning af Haandværkstandens Vilkaar, saaledes som den kunde være meest hensigtsmæssig og tjenlig for Land og By.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at der maa oprettes et nyt Landapothek i Nørre-Sundbye, og at der paa sædvanlig Maade bliver at aabne Concurrence om Privilegiet, som ikkun bliver gjældende for den enkelte Privilegiehavers Person, samt paa Vilkaar, at det indskrænkes til Handel med egentlige Medicinalvarer, og at den beskikkede Apotheker for Privilegiet erlægger 1000 til den polytechniske Lærre anstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Ved allerhøieste Rescript af 31te Octbr. er det allern. tilladt, at der ved Rønde Kro maa herefter aarlig afholdes 4 Markeder til Forhandling af Heste og Qvæg, nemlig den sidste Onsdag i Marts, April, Septbr. og October Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Den fra Rendsborg Slaveri bortrømte Fæstnings slave Peter Larsen Ravn, født i Horsensegnen, skal i forrige Uge være bleven seet i Randers. Kort iforveien var der gjort et dristigt Jndbrudstyveri hos en Gaardmand i Kjørup ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Artisten Schönstrom giver i denne Tid Vaurhall-Festiviteter paa Theatret i Randers. Dette oplyses - hedder det i Bekjendtgjørelsen med flere hundrede orientalske Lamper og Lys i Kroner, Pyramider, Festons a. Under denne glimrende Belysning underholdes Publicum med indiske og arabiske Kunststykker i en nyere Stil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Endvidere ere nedsatte følgende Commiteer: J Sagen, om den danske Nationalitets Opretholdelse i Slesvig (Larsen, Tutein, Bang, David og Lehmann); Besværing over Justitscollegiets Fremgangs maade ved Beslaglæggelse af Dagblade udenRecurs til Domstolene (Tutein, Larsen, Sager, Ussing og Bang); Omen selvstændig Overbestyrelse af Landets Skolevæsen (David, Mynster, Ussing, Plesner og Stenfeldt); Toldgrændsens Ophævelse (David, Knuth, Hansen, Neergaard og Tutein); Reorganisation af Daarevæsenet (David, Sager og Stenfeldt. Sidstnævnte Sag antoges eenstemmigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Handels-Efterretninger. Paa Uldmarkedet Randers den 28de og 29de Octbr. solgtes 5826 Pd. blandet engelsk Raceuld til 50,64 s. og 1763 Pd. almindelig jydsk sorteret Uld, indleveret fra Landboere, til 4452 s. pr. Pd. Usolgt forblev 4033 Pd. alm, jydsk Uld. Omsætningen paa Magazinet var meget livlig, og samtlige Partier forædlet Uld bleve strax afhændede til anseeligt høiere Priser, end forrige Efteraarsmarked. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Paa Markedet i Veile i Onsdags kostede gode Stude 6000 1/2 Parret, simplere 4045, gode Kælvekøer, 2030 Rbd. Stk., ringere 1625, Qvier 2030, Slagtekoer 183303, gode fede Faar 46 ½, Lam 1, 23 3, fede Beder 5, 68, smaae Grise 104 1/4 pr. Stk. En stor Mængde Creaturer vare paa Markedet, nogle fremmede Handlende vare ogsaa hidkomne. Handelen var temmelig god. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Bekjendtgjørelser. Med dybeste Beemod bringe vi herved Slægt og Venner det Sorgens Budskab, at vor elskede Fader, Jacob Edvard Blauenfeldt, i meer end 40 Aar Organist og Stadsmusicus, her i Byen, den 28de Octbr., faa Dage efterat have fyldt sit 71de Aar, ved en blid og rolig Død omskiftede Tiden med Evigheden. Vor Moder og 3 af vore Sødskende ere forud indgangne til Fredens Hjem; 8 efterlevende Børn begræde hans Død. Randers, den 1ste Novbr. 1844. Fredagen den 25de October behagede det Livets og Dødens Herre at hjemkalde Oldingen Niels Salling, 71 Aar gammel, til Evighedens lyse Boligger, hvor en forudgangen elsket Hustrue og 6 Børn modtage ham. Han var født i Landsbyen Hollensberg i RougsoHerred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
J en Alder af 14 Aar forlod han sit Fædrenehjem- og drog til Gammel-Estrup, hvor han i flere Aar oplærtes i Gartnerkunsten, indtil han ved sit goddædige Herskabs Gunst blev sendt til Kjøbenhavn. Her uddannede han sig videre i sit Fag, underkastede sig derpaa sin Examen og forblev nogle Aar i Hovedstaden. Dreven af Lyst til Videnskaberne, begyndte han at studere; da lod Herskabet ham kalde tilbage, og ansatte ham som Gartner paa Gammel-Estrup, hvilken Post han med Flid og Troskab forestod, indtil Herskabets Død; Tidens Omvæltninger og forandrede Forhold gjorde ham kjed af denne Stilling. Han giftede sig, 36 Aar gammel, med Hanne Poulsen, der var et Mønster for Koner. Han kjøbte nu smaa Eiendomme, anlagde Haver og forbedrede og forskjønnede disse i flere Henseender. Herved tiltog hans Formue saaledes, at han kunde kjøbe sig en større Eiendom, og Lykken syntes ret at ville tilsmile ham. Da ramte en ublid Skjæbne ham, idet Døden berøvede ham hans høit elskede Hustrue, efterat hun havde født det 12te Barn, og i 14 Aar arbeidet rastløs mod det Maal, der var hende det høieste: at berede ham og Børnene Lykke og Glæde. Dette haarde Stød bragte Sorg og Kummer i hans Hjerte, og nedslog næsten ganske hans Mod og Kraft til at virke. Han solgte sin Gaard; sine Børn lod han opdrage hos Fremmede; selv tjente han, og anvendte Alt, hvad han kunde erhverve, til sine Børns Opdragelse. Men - Forsynet, der styrer Alt til det Gode for dem, der bevare Troen og Haabet, lægede efterhaanden det Saar, Skjæbnen havde tilføiet ham, og lod atter Livslyst vende tilbage i hans Bryst. Han indgik nu anden Gang i Ægteskab med en Qvinde, der i Værd ikke stod tilbage for den, han havde mistet. Hun var ham den bedste og ømmeste Mage, og en Stedmoder, der neppe har sin Lige. Religionen var ham selv en Trøster og Leder igjennem Jordelivet; derfor var han dens ivrige Talsmand hos Andre. Ryttig Virksomhed var hans Lyst; at fremme det almene Vel Maalet for hans Stræben; Retsind og Gudhengivenhed betegnede ethvert hans Skridt, og gjorde ham, om end hans Virkekreds var indskrænket, til et lysende Mønster for hans Omgivelser. Han var en om og kjærlig Fader, en trofast Ægtefælle, en uegennyttig og vindskibelig Mand og Forsørger: derfor begrædes hans Tab med inderligst Beemod af hans efterlevende Hustrue og 6 Børn, der dog finde Trøst i den Overbeviisning, at han efter et velført Liv er indgaaet til den Salighed, der er forjættet de Fromme. Som han levede i Herren, saaledes døde han, bekjælet af christelig Tro og Haab, i Herren; derfor vil han længe med Kjærlighed og Agtelse mindes ei alene af sine Efterladte, men af Enhver, der ret lærte ham at kjende. Hviil da født i Din lune Grav, Du elskelige Hedengangne! Velsignet skal Dit Minde være; Reen var Din Sjæl, og from Din Jid Fred, ædle Støv, Din Vandels Ære, Den trodser Marmor, Grav og Tid! Hornslet, den 31te October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Paa min Moders, Sødskendes og egne Vegne M. C. Salling. Harmonien, Torsdagen den 14de Novbr. 1844, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Selskabet, hvortil de ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Mandagen den 18de November, om Aftenen Kl. 6, afholder elgjörenhedsselskabet sin aarlige Generalforsamling i Hr. Kahrs Skolelocale paa Vestergade. Da der vil blive meddeelt en Udsigt, over Selskabets Virksomhed i det sidste Aar samt foretaget Valg paa nye Bestyrere og Revisorer, forventes et talrigt Møde. Aarhus, den 4de Novbr. 1844. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Efter modtagen Reqvisition fra den Kongel. Generalpostdirection foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue, Tirsdagen den 12te dennes, om Formiddagen Kl. 11, over følgende Postbefordringer, nemlig: 1. Den kjørende Brevpost fra Skanderborg til Aarhuus, der befordres med i Hest; 2) den kjørende Brevpost mellem samme Steder, der befordres med 2 Heste; 3) den kjørende Brevpost mellem Aarhuus og Randers med 2 Heste, samt 4) den kjørende Brevpost fra Aarhuus til Randers; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 2den November 1844. Fleischer. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Efter Aftale med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver hvis Salg ikke forinden skeer underhaanden – Fredagen den 15de Novbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, i den mig tilhørende Have udenfor denne Byes østre Port, afholdt offentlig Auction, hvorved agtes bortsolgt bemeldte Have, der udgjør 254 Alen, og hvori er PompeRedskaber og Vand, samt endeel Frugttræer, samt de i Haven opførte nye Bygninger, nemlig en grundmuret Bygning paa 18 Fag 1 Etage, og en Bygning paa 6 Fag 2 Etage af Muur= og Bindingsværk, hvilke Bygninger ere indrettede til Beboelse, og i Brandkassen forsikkrede for 4,020 Rbd. Ved Taxationsforretning af 12te Sept. 1833 er det Hele taxeret til 5,000 Rbd. Sølv. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Eiendommen paavises af og forinden er tilfals hos mig, der ligeledes opgiver Salgsvilkaarene. Randers, den 26de Octbr. 1844. P. Meilstrup, Klokkestøber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Mandagen den 18de November næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, i Jellinge Kro afholdt offentlig Auction til Salg eller Arvefæste over følgende Parceller af en Jellinge Præstegaard tilliggende Hedelod. Parcel Nr. 3 af Areal 26 1/2 Tde Land med Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, efter den ny Matr. 1 Tde 3 Fdkr. 1 Alb., Parcel Nr. 4 af Areal 33 Tdr. Land 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., Nr. 5, 37 Tdr. Land 6 Nr. 6 - 31 Tdr. Land 7. Conditionerne, ved hvilke det er bestemt, at 1/2 Deel at Kjøbesummerne for Parcellerne Nr. 3 og 6, som ere opdyrkede, betales i Juni Termin næste Aar, og 1/2 Deel af Kjøbesummerne for Parcellerne Nr. 4 og 5 først efter 2 Aars Forløb, medens 2/3 Dele af Kjøbesummerne kunne forblive indestaaende, ere tilligemed Udstykningsdocumenterne til Eftersyn saavel i Jellinge Kro, som paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Veile, den 1ste November 1843. P. M. Hersleb, constJlesedegaards og Sophiehøis Bortforpagtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Da de ved Auctionen d. 21de d. M. over Bortforpagtningen af Jlesedegaard og Sophiehøi med tilliggende Jorder gjorte Bud ikke ere fundne antagelige, saa er ny Auction over bemeldte Forpagtning bestemt at afholdes paa Gisselfeld Løverdagen den 30te November dette Aar om Middagen Kl. 12, efter de forhen bekjendtgjorte Conditioner; hvilket herved tjener til Liebhaveres Underretning. Braabye, den 30te October 1844. Jensen, Forvalter ved Gisselfeld Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Enhver som maatte have nogen Fordring paa Dampskibet "Jris", anmodes om behagelig inden medio Novbr. Maaned derpaa at indgive Regning til en af dHrr. Expediteurer i Kjøbenhavn, Aarhuus eller Aalborg, som berigtige det Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Bestyrelsen for Dampskibet Jris i Aalborg, den 31te October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Jdet jeg herved aflægger min hengivneste Tak til mine gode Medborgere og andre ædle Medmennesker, der, efter og ved Jldebranden i Hr. Høimarks Gaard, hvorved jeg næsten mistede Alt, saa velvillig rakte mig deres hjælpsomme Haand, tillader jeg mig at bekjendtgjøre: at jeg nu boer i Stedet N 662 paa Vestergade, hvor jeg fremdeles anbefaler mig i mine ærede Kunders Erindring. Aarhuus, den 1ste November 1844. ærbødigst D. S. Bass. Sadelmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Jeg Undertegnede, som i omtrent 10 Aar har opholdt mig i Kjøbenhavn og der gjort Mesterstykke, har nedsat mig her i Byen som Skrædermester, og anbefaler mig til de ærede Kunder, baade Jnden- og Udenbyes, som ville forunde mig deres Arbeide, forsikkrende reel Behandling og billig Priis. Brugte Klæder modtages til Afdrag paa Arbeidsløn. Min Bopæl er paa Byens Torv. Ebeltoft, den 31te October 1844. C. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
At Undertegnede er fraflyttet min hidtil havte Bopæl paa denne Byes Vestergade og boer nu i Hr. Farver Vaarsøes Gaard Nr 653 i samme Gade, skraaes over for min forrige Bopæl, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, idet jeg derhos anbefaler mig fremdeles til Reparationers Udførelse, ligesom min Boutik og stedse er forsynet med et godt Assortiment af saavel fine som ordinaire Lommeuhre til billige Priser. Aarhuus, den 21de October 1844. C. M. Vendelboe, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Da jeg, nylig ankommen fra Hovedstaden, har etableret mig her i Byen som Dreiermester, har jeg den Ære at anbefale mig til alle de til Dreierprofessionen henhørende Arbeider. Skruer af udmærket Snit, og i alle Størrelser, leveres billige; tillige er min Boutik forsynet med endeel Kunstdreierarbeider i nyeste Smag, samt fine polerede Spinderokke. Min Flid skal stedse være, at erhverve mig de Æredes Tilfredshed, der ville forunde mig deres Arbeide og Handel. Min Bopæl er paa Studsgade. ærbødigst D. P. Schmidt, Dreiermester. Sammesteds modtages gamle Parapluier til Reparation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Paa Grund af anden Bestemmelse er en lille Landeiendom paa omtrent 50 Tdr. Land, for Størstedelen gode Jorder der kan bære al Slags Sæd, underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Mai 1845. Paa Eiendommen, der er beliggende Mols, er for faa Aar siden opført 15 Fag solid grundmuret Huus af 13 Alens Vidde, og er Beliggenheden særdeles smuk og desuden i flere Henseender fordeelagtig for forskjellige Næringsbrug, som i Forening med denne Eiendom kunne drives. Af Besætning vil naar Jorderne komme i ordentlig Drivt, kunne holdes Vinter og Sommer 2 Heste, 8 a 10 Køer og nogle Faar. Mærgel af god Beskaffenhed findes i Overflødighed paa Eiendommen, hvortil desuden hører en god og indbringende Fiskerirettighed. Af Kjøbesummen, der vil blive omtrent 2,600 2, kan 2/3 Dele blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Eiendommen. Herpaa Reflecterende bedes at henvende sig om nøiere Oplysning og Paaviisning til Undertegnede enten personlig eller ved frankerede Breve. Aarhuus Commissionscontoir, den 26de October 1844. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-07
Søndag Aften den 27de Octbr., Kl. mellem 10 og 11, er i Polyhymnias Garderobe ved Billardet forvexlet en Tolup, hvori vare 2 Nøgler og et Par Handsker. Den tilbageblevne Tolup foreviser Klub værten Hr. Roose.