Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-07-17
J den Mexikanske Provins Duvango er Roligheden fuldkommen bragt tilveie. 800,000 Piastre ere ankomne til Veracruz, som skulle afsendes med den Brittiske Fregat Primrose til Enropa. – Man har faaet nye Efterretninger fra Rio Janeiro af 11te Mai som melde: at Keiseren har den 1ste Mai i egen Person aabnet Kammerne. Efterat han i sin Tale havde omtalt det Tab som Landet havde lidt ved hans Gemalindes Død, saa berørte han Krigen med Buenos Ayres, og erklærede: at Fiendtlighederne skulle saalænge fortsættes indtil den Cisplatinske Provins er bleven befriet fra Fienden og Buenos Ayres har erkiendt dens Forbindelse med Brasilien da Provinsen har frievillig erklæret sig for at være en Bestanddeel af det Brasilianske Rige. Hs. Majestæt anbefalede de Deputerede fornemmelig at beskiæftige sig med Financerne og han bemærkede, at han stod i venskabelig Forbindelse med alle de udenlandske Magter, som have Gesandter i Rio Janeiro, og at den pludselige og uforanledigede Afreise af den Nordamerikanske forenede Staters Gesandt ikke maatte foraarsage nogen Uroe, da man kunde forlade sig paa de Forenede Staters Retfærdighed og Upartiskhed, ligesom ogsaa paa Præsidentens Viisdom. Hs. Maj. anmeldte Forbindelsen imellem Jnfantinden hans Datter Dronningen af Portugal og hans Broder Don Miguel, som er bleven afsluttet i Wien, og han tilføiede, at han haabede snart at see hendes Gemal, sin Brøder ved sit Hof. Endelig sagde han, at Constitutionen vilde seire i Portugal uagtet de mægtige Partier som have reist sig imod den, og maae soutinere sig, da Constitutionen er bleven givet paa en saa legitim Maade. – Denne Keiserens Tale giver vel ikke Haab om, at der saa hurtig kan blive Fred; imidlertid er dog den Ayresiske Gesandt, Don Garcia deel Rio, som den 7de Mai ankom paa den Engelske Paketbaad til Rio Janeiro bleven modtaget med store Æresbeviisninger og Salut fra Castellerne. Ogsaa ere nye Vanheld indtrufne; thi den Brasilianske Statstidende melder at en Expediton paa 4 Krigskibe med 750 Soldater ombord, og som skulde bemægtige sig Staden og Havnen Rio Negro paa Kysten af Patagonien til hvilken Republikanerne indbringe deres Priser, er aldeles mislykkedes. Republikanerne vare fuldkommen forberedede til at modtage Angrebet, og efterat den Brasilianske Anfører Schepherd var bleven dræbt saa bleve Tropperne tvungne til at strække Gevær. En Brasiliansk Corvet paa 20 Kanoner strandede og de øvrige Skibe, nemlig Corvetren Jtaparika paa 22 Kanoner, Escudero paa 5 Kanoner og Constantia paa 2 Kanoner maatte overgive sig til Fienden. Derimod er der mødt Republikanerne den 6te April et ikke ubetydeligt Vanheld paa Plata Floden; thi to Brigger kom paa Grund og bleve beskudte af en Brasiliansk Fregat. Admiral Brovn var ombord paa den ene af dem; han lod sit Skib stikke i Brand; den anden Brig blev forskudt af Brasilianerne og taget i Slæbetouget af dem. Admiralen blev selv let saaret. Begge disse Krigsefterretninger fortælles fra Ayresisk Side omtrent paa samme Maade. J den sidste Fægtning blev Capt. Drumond og 120 Mand dræbte paa Ayresisk Side og Capt. Granville mistede den venstre Arm. Der ere indløbne Efterretninger fra den Ayresiske Armee af 26de Marts. Den Keiserlige Armee havde trukken sig tilbage til Pardo Floden ovenfor St. Lourenzo. Oberste Bento Manuel var stødt til den med 1000 Md. Fodfolk og endeel Kavallerie. Alle Fiendens Magaziner ere imidlertid blevne ødelagte. Men der berettes fra Brasilien: at Gen. Alvear er bleven nødt til at trække sig tilbage. Keiseren stoler paa de mange Rekruter han lader hverve i Jrland hvormed han completerer sin Armet og man melder fra London, at allerede 2000 Jrlændere ere afgaaede til Brasilien. - Fra London. berettes endvidere: at Greven af Liverpool er kommen sig saavidt at han kan svadsere i sin Hauge; men han er endnu ikke bragt til at tale, Tungen er lammet. 12 Pairs af Tory Partiet have indgivet en Protest imod den af Parlamentet antagne Kornbill. – Napoleons Levnetsbeskrivelse af Valter Scot er udkommet; men man er ikke tilfreds med den. Han har selv taget endeel Ark tilbage for at omarbeide dem; Bogen er mere en Historie af den Franske Revolution enden Levnetsbeskrivelse af Napoleon. Hans Efterretninger om Napoleons private Liv ere meget korte. Han meddeler ingen nye Oplysninger eller usikkre og man kalder Bogen Valter Scots tabte Slag ved Vaterloo.