JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Ligesom Rigets øvrige Indbyggere, saaledes har ogsaa Borgerstanden erkiendt hvad den mistede, men lige saa sand var den Trøst, vi erholdt ved den bortgangne Konges Rolighed i Dødens Stund, da han tryg overgav sine Sceptre og Omsorgen for tvende Rigers Vel til en elsket Søn og prøvet Ven. Erfarenheden om Deres Kongel. Majestæts utrættelige Omsorg for at fremme alt, som kunde oplive Næringsveiene og befordre Folkets Vel, var os dog i Sorgens Stund den sikreste Borgen for en viis og kraftfuld Regiering, og for Varigheden af det Baand, som nu sammenknytter en god Konge og velvillige Undersaatter. Værdige os, allernaadigste Konge, at imodtage denne enkelte Yttring af Borgerstandens i dybeste Underdanighed frembaarne Taksigelse for Deres Kongelige ajestæts utrættelige Bestræbelser, efter at opretholde Rigets Anseelse mellem fremmede Stater, og befordre det indre Vil, hvorved Deres Majestæt længe har været en betydelig Støtte for Tronen. Tanken om dette Deres Majestæts høie Kald skal opmuntre os til vedblivende Redelighed i vore Hensigter og Virksomhed i Handlinger - Vilkaarene for den lovbundne Frihed, som er vor dyrebareste Rettighed. Allernaadigste Konge Kaldede for at raade Bod paa Uordener i visse Penge Indretning ger, som vare forvaltede af enkelte dertil berettigede Borgere, have Rigets Stænder ved mange vanskelige Raadslagninger efter deres bedste Indsigt søgt at finde de Midler, som for Tiden kunde synes at være de meelempelige til at naae dette Øiemed. Ved Afgiørelsen af de Spørgsmaal, som denne Gienstand foraarsagede, og som dermed stode i Forbindelse, have Rigets Stænder troet, at den spendte Opmærksomhed ikke mindre burde fæstes paa Sikkerheden, og Fastheden af Rigets Finantsvæsen i det Hele, end paa de Enkelts Creditforhold, og Medborgeres ofte uden egen Feil ind i trufne Tab.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Ved den naadige Opmærksomhed, hvormed Deres Kongelige Majestæt har fulgt Rigsdagens Foretagenders Gang, har Deres i Majestæt paa een Gang baade vist Jver for den gode Sag og Vel ville for Folket. Da vi nu vandre hiem igien til vore Sysler, skulle vi for vore Hiemmeværende med Hiertets hele Varme endnu kraftigere stadfæste den Overbeviisning, de allerede have om Deres Majestæt hulde og ømme Omsorg for Rigets og hver enkelt Undersaat Bedste. - Hos vore Børn skulle vi indpode Kiærlighed til Kongen og Kongehuset, og Ønsket om, at Sverrigs og Norges Folk i Deres Majestæt - Stammefaderen til en ny Kongeslægt paa Scandinaviens forenede Troner - i umaalelige Tider maa erkiende deres Velgiører og Fader. I Deres Majestæts naadige Omsorg og Beskyttelse indsluttet Borgerstanden sig i dybeste Underdanighed. Bondestandens Ordfører, Lars Olsson, holdt følgende Talle Stormægtigste, allernaadigste Konge!
Berlingske Tidende, 1818-08-03
En Rigsforsamling - begyndt med Bekymringer for Rigets vanskelige Finantsforfatning; fortsat under afvexlende Følelser af Sorg og Savn ved Tabet af en god og elsket Konge, samt af Glæde og Haab ved Deres Kongelige Majestæts Opstigelse paa Tronen, der Deres Majestæt har besteget, fulgt af Folkets uindskrænkede Kiærlighed og eenstemmige Forhaabninger; sluttet efter fornyet Sorg, over Hendes Majestæts, Enkedronningens, lige saa hastige som uventede Bortgang fra Livet, men tillige under tydelige Spor at den Høiestes Haand, som adspredte Mulmet, beskyttede Fædrenelandet, og sammenføiede alle Enkeltes modstridende Jnteresse til et eneste Ønske for det almene Vel en saadan Rigsforsamling skal visselig blive mærkværdig i Fædrenelandets Aarbøger, og dens Beslutninger skal Efterverdenen paa een Gang see det Gode, man har villet, og de hindringer man har havt at bekiæmpe. Da vi til et mildt Forsyn i dets Tempel frembar vort hiertelige Takoffer for dets Velgierninger mod os og vort Fædreneland, adløde vi tillige en kiær Pligt, som vore taknemlige Hierter paalagde os, ved Deres Majestæts Trone at nedlægge vor underdanigste Taksigelse for alle de Forholdsregler Deres Majestæt i Naade har vedtaget til at opretholde Rigets Ære og Folkets Velfærd - for alle de store og beundringsværdige Opofrelser Deres Kongel. Majestæt har gjort af egne Hjælpekilder, til at formindske Rigets tryg gende Udgivter, til at udvide nyttige Indretninger, til at stifte velgiørende Barmhiertigheds Anstaltet, og til at vedligeholde saavel den offentlige som private Credit. Allernaadigste Konge! Skiønt det ofte var gode Kongers Lod, til Løn for deres store Velgierninger at modtage Utaknemlighed, saa vove vi dog at haabe, at Deres Kongel. Majestæt stal blive en Undtagelse fra denne Erfaring; og at Folkets Kiærlighed ligge saa visselig skal blive Deres Majestæts Belønning, som den er fortient. Bondestanden, hvis Tænkemaade jeg er overdraget at fremføre, kan aldrig ophøre at agte, elske og beundre sin Konge - som den store Lod blev givet, at være lige saa viis i Fredens rolige Skiød som tapper paa Ærens Vei - den Konge, hvis Godhed og Blidhed har gjort det dybe undslettelige Jndtryk i vore Hierter: at han elsker os som sine Børn og aldrig kan ville andet end vor Lykke. Under de ivrigste og oprigtigste Ønsker for Deres Kongel. Majestæts Velgaaende udbeder Bondestanden sig underdanigst, at den altid maa være indesluttet i Deres Kongel. Majestæts bestandig Naade.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Petersborg, den 10de Juli. Da Frue v. Krudener ankom til den Russiske Grøndse, blev, som bekiendt, hendes af 18 til 20 Personer bestaaende Følge viist tilbage, men saasnart Keiseren, som dengang var paa Reisen, blev underrettet derom, udstædte Allerhøistsamme den befaling, at man ikke maatte forhindre nogen af hendes Følge at komme ind i Rusland og opholde sig der. Frue v. Krudener skal nu opholdt sig paa sin Godser i Lisland, og næsten hele hendes Følge er hos hende.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Kiøbenhavn, den 3die August. Hamborger Bladet "Die Børsenhalle, har i dets No. 1945, under Artiklen Kiøbenhavn, den 24de Juli, urigtigen anmeldt: at den Russiske Minister, Peyron, var ankommen hertil, hvilket bliver at rette derhen: at den forhenværende Svenske Gesandt Hamborg, Hr. v. Peyron, for nogle Dage siden har gjort en Reise hertil fra Sverrig.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Den 2den August kom en Nordamerikansk Orlogsfregat herpaa Rheden fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Idag kom Cadetbriggen Falster, som commanderes af Capitain Wulff, fra Østersøen herpaa Rheden.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
J Overeensstemmelse med det Kongel. aabne Brev af 6te April d. A., vil Bærepengene for de med Brev, sten ankommende løse Breve fra næstkommende Maaneds Begyndelse og indtil videre blive at erlægge med 3 Rbs. i Sølv paa de Steder hvor de i Aaret 1807. bleve oppebaarne med 2 s. d. C., dog saaledes at der for de Breve, for hvilke Postpengene ikke beløbe sig til meere end 3 Rbs. i Sølv og derunder, ei maa tages mere i Bærrpenge end 2 Rbs. i Sølv. Paa de Stationer hvor Bærepengene til fornævnte Tid blev oppebaarne med 1 s. d. C., ere samme bestemte til 2 Rbsk. i Sølv Hvilket saaledes til almindelig Efterretning bekiendtgiøres, med Tilføiende : at bemeldte Bærepenge enten kunne erlægges med de foranførte Beløb i Sølvmyndt eller med Rigsbanktegn efter Qvartalscoursen. Generalpostdirectionen, den 31te Juli 1818.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Vertshuusholder Daniel Hübert er Natten imellem den 26de og de dennes undvigt fra sin Boepæl No. 76 paa Kiøb u havns Vesterbroe, efterat have voldeligen dræbt et hos ham værende Fruentimmer. Han er middelmaadig af Høide, nemlig imerlem 63 og 64 Tommer, nogle og fyrgetyve Aar gammel, stærk at Leunner, bredskulderet, har et fyldigt Ansigt, bredladen Mund, og kort noget opstaaende Næse, graae eller blaatagtige Øine, blonde Haar og lyse Bakkenbarter. Han er født i det Magdeburgske, har lært Tømmerprofessionen og Møllebyggeriet, og taler Dansk, men Enhver kan høre at han er en født Tydsker. Ved Bortgangen var han sandsynligviis klædt i en guulladen eller Drapklædes Frakke eller en gammel graae Kiøle, og var uden Tvivl da uden Skjorte, men mueligt vel forsynet med Penge. Hvor han træffes, bedes han anholdt og vel bevaret, samt uopholdeligen afleveret til nærmeste Øvrighed, hvorefter alle Omkostninger m. v. herfra skulle vorde erstattede. Kiøbenhavns Politiekammer, den 3die Juli 1818. O. H. Hvidberg.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Bekiendtgiørelse fra Politiet. Politiedirecteuren i Kiøbenhavn giør vitterligt: At da det vedvarende varme Veir kan være en medvirkende Aarsag til Sygdom iblandt Hundene, saa byder den offentlige Sikkerhed Politiet at bekiendtgiøre følgende: 1. Hundene bor holdes inde paa de Tider Varmen er stærkest, især fra Kl. 9 Formiddag til Kl. 5 Eftermiddag. 2. Naar Tegn spores til nogen Sygdom hos en Hund, maa denne strax bringes til Veterinairskolen, hvor Underretning da meddeles om det, der bør skee. 3. Enhver Hund, ver ei er forsynet med Politietegn fastsyet paa Halsbaandet, ansees som Herreløs, og bliver en saadan paa Gaden antruffen Hund foranstaltet opfanget og bragt til Veterinairskolen, samt der dræbt, naar Eieren ikke inden 24 Timers Forløb indfinder sig paa Skolen med Beviis fra Politiet for at den ved Placaten af 4de October 1815 §. 12 befalede Mulct for manglende Politirtegn er erlagt, samt Tegnet anskaffet. 4. Naar en Pund træffes uden Tign, bliver den ommeldte Mulat erlægge, om end Tegnet er i sin Tid anskaffet og i Eierens Værge; thi Tegnet skal altid bæres af Hunden. b. Enhver erindren afvorligen om, at holde sig Placaterne af 26de Febr. 1790 og 2den Mai 1788, samt 18de October 1813 efterrrettelig saaledes: At ingen Hund druknes enten i Stadens Kanaler, Stads= og Castels Gravene, eller Vandforraadssøerne og disses Tilløbe nærmest Staden, ligesom heller ikke i Brønde eller andre Vandbeholdninger i Staden eller paa dens Grund, hvorimod Enhver er pligtig til at lade den Hund, som ønskes dræbt, afgive til Veterinairskolen. Kiøbenhavns Politiekammer, den 29de Juli 1818. O. H. Hvidberg,
Berlingske Tidende, 1818-08-03
At Taxten for Oxekiød fra 1ste August næstkommende er fastsat til 13 Rbs. rede Sølv eller 16 s. i Rigsbanktegn for Pundet at Oxekiød og ligesaa meget for Pundet af Lammekiød kundgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning; hvorhos tilføies: at det ved allerhøieste Resolution af 9de September 1813, bekiendtgjort ved Placat herfra af 11te næstefter, er bestemt: at den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted vel forsynet med Oxekiød, og virkeligen udsælger til Enhver som melder sig for at kiøbe, skal tiltales til at have sit Borgerskab forbrudt, samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekiendtgjorte allerhøieste befaling, ikkuns er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Tillige bringes i Erindring den Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulct for Taxtens Overtrædelse af Slagterne, nemlig første Gang 10 Rbd. rede Sølv, anden Gang 20 Rbd. rede Sølv og tredie Gang Borgerrettighedens Fortabelse. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at den Skorsteensfeierne her i Staden og paa dens Grund tilkommende Betaling for Skor stenes Reengjørelse indtil videre er bestemt til 10 s. rede Sølv eller 13 s. i Rigsbanktegn for hver Etage og ligesaa meget for et gi brokket Tag. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjøres, Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Bagermesterne her i Staden og paa dens Grund udenfor Portene maae indtil videre af Fri bagerne og andre Stadens, samt dens Forstæders Jndvaanere lade sig betale 6 s. rede Sølv eller 8 s. i Rigsbanktegn for hver 24 Pd. ubagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 1 1/2 s. rede Sølv eller 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagermesterne tillægge, hvad der til Brodenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgjøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. under Stadens Segl. (L. S.) Tar. paa Brød af Rug, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig efter den af Vedkommende tagne Beslutning, fra næstkommende 1ste August og indtil videre have at rette: Et Brød til 18 Rbs. rede Sølv eller 60 sk. Rigsbanktegn skal veie 100 Pund. Et Brød til 36 Rbs. rede Sølv eller 15 sk. Rigsbanktegn skal veie 7 Pund 16 Lod. Et Brød til 24 Rbs. rede Sølv eller 30 sk. Rigsbanktegn skal veie 5 Pund. Og et Brød til 12 Rbs. rede Sølv eller 15 sk. Rigsbanktegn, skal veie 2 Pund 16 Lod.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Bagerne i Lauget maae ei mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Brødet bages. Ligesaa tilholdes og befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at der ikke efter Tax tens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have bagt, og dertil bør være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bagerne, at have taget høiere Betaling for Brødet, end denne Tax formelder, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Brødet er gammelt, maae det ei ansees, om samme veie et halv Lod ringere paa hver 12 Lod. De Frie= og Rugbrøds=Bagere, som have erholdet Tilladelse at lade bage og sælge Rug Brød her i Staden, skulle under lige Straf være forbundne at sætte deres Mærke paa Brødene.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juni 1683 §. 18, bestemte Bagepenge, for det Brød Jndvaanerne hos dem lade forbage, da er samme ved Raadstueplacat af Dags Dato bestemt til 6 Rbs. rede Sølv eller 8 sk. Rigsbanktegn for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 1 1/2 Rbs. rede Sølv eller 2 s. Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Betalingen for Gade. kiørselen her i Staden indtil videre bliver saaledes at erlægge: 1) For en Tour i ethvert af de i Taxten af 6 Jan. 1810 for denne Kiørsel nævnte Distrikter, med Kiøbmandsgods eller Vare, betales 64 Rbsk. rede Sølv eller 80 Sk. i Rigsbanktegn, og med Brænde, naar Læsset bestaaer af en heel Favn 54 Rbsk. rede Sølv eller 68 Sk. Rigsbanktegn, samt naar det er en halv Favn 48 Rbsk. rede Sølv eller 60 Sk. Rigsbanktegn. 2) For en Tour i enhver af disse Distrikters Gader, eller derfra til alle umiddelbar paastødende Gader, med Kiøbmandsgods eller Vare, 38 Rbsk. rede Sølv eller 18 Sk. Rigsdanktegn, 3) For en Tour fra et Distrikt til det næstpaafølgende Distrikmed Kiøbmandsgods eller Vare, 5 Mk. rede Sølv eller 1 Rbd. 4 Sk. Sedler eller Rigsbanktegn; og med Brænde, naar Læsset bestaaer af en heel Favn 20 Sk. rede Sølv eller 88 Sk. Rigsbanktegn, samt naar det er en halv Favn 6 Rbsk. rede Sølv eller 80 Sk. Rigsbanktegn. 4) For en Tour fra et Distrikt til det samme modsatte yderste Distrikt, med Kiøbmandsgods eller Vare, 1 Rbd. rede Sølv eller 1 Rbd. 24 Sk. i Sedler eller Tegn, og med Brænde naar Læsset bestaaer af en heel Favn 3 Mk. 6 Sk. rede Sølv eller 1 Rbd. 12 Sk. i Sedler eller Tegn, samt naar det er en halv Favn 5 Mk. rede Sølv eller 1 Rbd. 4 Sk. i Sedler eller Tegn. 5) For en Tour, der gaaer over Knippelsbro, saavel fra som til Christianshavn 6 Rbsk. rede Sølv eller 8 Sk. i Rigsbanktegn, mere, end her er bestemt. 6) For Kiørsel, som forlanges udenfor Staden, med 38 Rbsk. rede Sølv eller 18 Sk. Rigsbanktegn meere end det her bestemte, naar Touren gaaer ud paa de nye Tømmerpladse, til Frederiksberg Alle og Blegdammen udenfor Nørre= og Øster porte, samt endvidere med 38 Sk. rede Sølv eller 48 Sk. Rigsbanktegn, naar Touren skeer forbi Indgangen til Frederiksberg Allee, saa langt Stadens Grund gaaer paa den Side, og ind paa fornævnte Blegdamme; og 7) At der, naar Vogne opholdes over den i Taxten af 6te Januar, 1810 bestemte Tid, skal for ethvert Qvarteer betales 10 Rbsk., rede Sølv eller 14 Sk. Rigsbanktegn, foruden den her fastsatte Betaling. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Overpræsident Borgemestere og Raad i den Kongelige Restdentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: At Taxten for Korndrager, ne herved indtil videre bliver bestemt saaledes, at de for hver Tønde Korn de bære, erholde i Betaling 1 enhalv Rbs. rede Sølv eller 2 s. Rigsbanktegn. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (J. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: at Taxten for Kornmaalingen herved indtil videre bliver bestemt saaledes, at der betales 1 1/2 Rbs. rede Sølv eller 2 s. Rigsbanktegn for hver Tønde Korn der maales heri Staden eller dens Havne. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: gt Taxten for Tømmer= og Muur=Arbeide indtil videre er fastsat saaledes: at Daglønnen for en Svend i Sommer=Maanederne erlægges med 1 Rbd. rede Sølveller 1 Rbd. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn, og i Vintermaane. derne med 4 Mk. rede Sølv eller 5 Mk. i Rigsbanktegn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: At Taxten for Stadsmusikanten her i Staden indtil videre er fastsat saaledes, at han for hver Musikant, som bruges om Søn, og Helligdagene til Bal, skal betales 4 Rbd. rede Sølv eller 5 Rbd. i Rigsbanksedler, samt for hver Musikant som bruges om Sognedagene 3 Rbd. rede Sølveller 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. i Rigsbanksedler eller Tegn, saafremt Musiken forlanges her i Staden eller dens Forstæder, men en Fierdedeel meere, naar Musiken forlanges paa andre længere fraliggende Steder under Stadens Jurisdiction. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekientgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt, at Betalingen for Afholdelsen af Taxations=Forretninger over faste Eiendomme, bliver indtil videre herved bestemt saaledes, at enhver til disse Forretninger udmeldte Mester erholder: Naar Taxations=Summen er under 1000 Rbd. rede Sølv, 1 Rbd. rede Sølv eller 1 Rbd. 24 s. i Rigsbanksedler eller Tegn, naar Summen er fra 1000 til 2000 Rbd. rede Sølv, 1 Rbd. 2 Mk. rede Sølv, eller 1 Rbd. 61 s. i Rigsbanksedler eller Tegn; naar Summen er fra 20 til 5000 Rbd. rede Sølv, 2 Rbd. rede Sølv, eller 2 Rbd. 48 s. i Rigsbanksedler eller Tegn, naar den er fulde 5000 til 10,000 Rbd. rede Sølv, 4 Rbd. rede Sølv eller 5 Rbd. i Rigsbanksedler; naar den er fulde 10,000 Rbd. rede Sølv og hvor høi den maatte være, 5 Rbd. rede Sølv, eller 6 Rbd. 24 s. i Rigsbanksedler eller Tegn, til hvilken Betaling der altid bliver at erlægge 1 Rbd. rede Sølv eller 1 Rbd. 21 s. i Rigsbanksedler eller Tegn, for hver Mester, naar Forretningerne foretages udenfor Porten. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Overpræsident Borgemestere og Raad udi den Kungelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at efter Forordningen af 5te Mai 1633 og Reskript af 23de Januar 1810, bliver Betalingen for Vragningen ved Stadens Vragerbod at erlægge med 700 Rbs. rede Sølv eller 8 sk. Riisbankstegn for hver Læst; hvoraf Vrageren erholder 2 Femtedele, Bødkeren 2 Femtedele og Arbeidskarlene ved bemeldte Vragerbod den øvrige 1 Femtedeel. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Julii 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: at Taxten for Steenmaalerne her i Staden indtil videre er bestemt saaledes : at de for hver Kubikfavn Steen maae lade sig betale 28 s. rede Sølv eller 60 sk. Rigsbanktegn, for hver halve Cubikfavn 24 s. rede Sølv eller s. i Rigsbanktegn, og for hvert enkelt Læs Steen 8 s. rede Sølv eller 10 s. i Rigsbanktegn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres, Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Overpræsident, Borgmestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Taxten for Møllerlaugets Jnteressentere her i Staden og paa dens Grund uden for Porten er indtil videre fastsat saaledes: For at male og sigte en Tønde Rug, Byg eller Hvede 4 Mk. 12 s. rede Sølv eller 5 Mk. 15 s. Rigsbanktegn, for at male Kornvare til grovt Meel eller Skraae pr. Tønde 2 Mk. rede Sølv eller 2 Mk. 8 s. Rigsbanktegn, samt i Kiøreløn pr. Tønde 8 s. rede Sølv eller 10 s. Rigsbanktegn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgjøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Bogholderen ved Natte renovations-Contoiret her i Staden, Jacob Henrich Arfag, maa indtil videre oppebære 4 s. rede Sølv eller 5 s. Rigsbanktegn i Skriverpenge for hvert Læs Natterenovation der udføres herfra Staden, og Christianshavn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Overpræsident, Borgemester og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Jnteressenterne i det lille Vognmandslang, som udføre Natterenovation, ere for Udførselen af denne Renovation indtil videre tilstaaet følgende Betaling, nemlig : for hvert Læs, som udføres fra Kiøbenhavn, 1 Rbd. rede Sølv eller 1 Rbd. 24 s. i Sedler eller Rigsbanktegn. og for hvert Læs, som udføres fra Christianshavn, 80 Rbs. rede Sølv eller 1 Rbd. 4 s. i Sedler eller Rigsbanktegn. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at de ved Forordningen af 5te Mai 1683 og Reskriptet af 31te Mai 1814 bestemte Vippe penge m. v., blive indtil videre at erlægge saaledes: 1) At de ved Forordningen af 5te Mai 1681 3die Afdeling, §. 11, bestemte Vippepenge erlægges med 3 Rbs. rede Sølv eller 4 s. Rigsbanktegn pr. Læst; de ved samme Afdelings H. 9 bestemte Vippepenge med 5 Rbmk. rede Sølv, eller 1 Rbd. 4 s. Sedler eller Rigsbanktegn pr. Læst, og den ved H. 13 bestemte Betaling for Nattevagt, med 3 Rbmk. rede Sølv eller, 3 Mk. 12 s. Rigsbanktegn. 2) At de ved bemældte allerhøieste Forordning af 5te Mai 1683, i 2den Afdeling, C. 6, bestemte Veierpenge blive at erlægge med 5 Rbs. rede Sølv eller 6 s. Rigsbanktegn pr. Skpd. af tunge Vare og med 9 Rbs. rede Sølv eller 11 s. Rigsbanktegn pr. Skpd. af lette Vare. og 3) at den ved Placaten af 4de Nov. 1761 bestemte Betaling for Ankeres Provning erlægges med 12 Rbs. rede Sølv eller 15 Rbs. Rigsbanktegn for hvert Anker. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgjøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Juli 1818. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1818-08-03
Barom. Therm. Vinden. 26 Juli 28, 2, 8 20, 2 Varme. 28 28, 3, 1 21, 6 - O. S. O. N. O. 3 - 28, 2, 4 17, 0 - V. N. V. 1 August 27, 11, 1 11. 8 - S. O.S. T. Frue General=Majorinde v. Gedde, fød Fisker, paa hendes Fødselsdag den 5te August 1818. Som ædel Mage, var kuns Faa Din Lige, Som Moder, sielden øm, og god Du er. Dit ømme Venskab bød mig dette sige, Du bør derfor, erkiendes af Enhver; Din hele Vandel er saa læreriig, Olev, Du Ædle, derfor stedse lykkelig.
Berlingske Tidende, 1818-08-03
AVERTISSEMENT. Det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab.