Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-22
Hvad Hr. Gruithuisen vil see i Maanen. Disse nye Beskuelser ere blevne meget omtalte; i det første Bind 2 Th. af Archiv für die gesamme Naturlehre har Forfatteren i en Afhandling paa 150 Sider gjort Regnskab for disse sine Opdagelser. Afhandlingen har følgende Titel, Opdagelse af en Mængde af tydelige Spor paa at Maanen er beboet, og især af et collosalsk Monument paa dette Himmellegeme. – Hovedsagen af denne Opdagelse bestaaer i følgende: Forfatteren begynder med at undersøge Udstrækningen af Vegetationen, paa Maanens Overflade. Visse Pletter paa den have brune eller guulagtig graae Skatteringer; nogle Pletter see graae ud ved Solens Opgang og fortagtige ved Middagslyset, hvilket opvækker Formodningen om Skove af Naaletræer. Forfatteren vil have opdaget, at een af disse Pletter er en Bierg egn, hvoraf en Deel er bleven omdannet til et collosalsk Konstværk. (Men hvormange Biergformationer gives ikke som have Liighed med et Konstprodukt, uagtet de ere Naturens Værker; f Ex. Kæmpe Denne Plet muren i Jrland af Basaltstøtter). blev først opdaget af Astronomen Schrøter under 16 østlig Længde og " nordlig Bredde, en an ligesaadan Ølet sees under 8 vestlig Længde og 100 nordlig Bredde. Forfatteren har opdaget, at de ere to Biergkieder bøiede mod hinanden, som ligne vore lavere Alver, hvilke ere bedækkede med Fyrretræer. Det andet Slags Pletter er meget talrigt, hvortil høre de som paa Maanekarterne kaldes Zoroaster, Timæus og flere. Det 3die Slags Pletter er det, hvor Pletterne ere meget blege, og som man hidindtil har antaget for at være Have og Bugter; men Forfatteren troer, at alle disse Pletter komme af de forskiellige Arter af Vegetation efter Climaternes Forskiellighed. Han antager Grændsen for Vegetationen, Maanen at være imellem 550 mod Sønden og 65 mod Norden. – J en anden Artikel beskiæftiger Forfatteren sig med de organiserede Væsner paa Maanen. Ved Hielp af det Franenhoferske Teleskop med en Apertur af 4 Tommer har Forfatteren kunnet see i Maanen, foruden Have, Søer og Moradser, ogsaa Furer. Nogle af disse ere Bække eller rindende Vande, andre ere Revner; men der gives et tredie, og meget talrigt, Slags, som er sandsynligen Alleer eller Veie i Skovene, da de føre fra et Hav til et andet, eller fra et Bierg til et andet. Der maae derfor være organiske Væsneer, eller i det mindste store plantedende Dyr i Maanen. Forfatteren forklarer Beliggenheden af disse forskiellige Furer, og antager Grændsen for den levende Natur i Maanen imellem 500 Nord og 32 eller 470 Syd saaledes skulde da ogsaa i Maanen som paa Jorden Kulden være stærkest mod Sydpolen. – J en tredie Artikel handler Forfatteren om Konstprodukterne i Maanen. Han troer, at kunne skielne Landeveie, som ere opførte for at bringe frugtbare Distrikter og Byer i Forbindelse med hinanden; disse Veie maae have kostet megen Umage og give en Jdee om Maanebeboernes Civilisation. Forfatteren haaber ikke at kunne faae enkelte Mennesker at see; men vel mueligen hele Caravaner, som kunde bevæge sig paa disse Veie. Han taler endog om Byer i Maanen og om Opdagelsen af et kjæmpemæssigt Konstværk i den Deel af Maanen, som han fra sin Ungdom af har holdet forat være stærkest beboet; han beskriver det omstændeligt og leverer Aftegninger af det; det har et Giennemsnit af 5 geographiske Mile; det findes i den mørkeste og følgelig i den laveste og frugtbareste Deel af Maanen; det er opført i de fire Verdens Hiørner, har uhyre Mure i en Retning fra Sydost til Nordvest og er derved meget skikket til at dække mod Sydvestvinden (altsaa at ligne med vore Diger) det har en regelmæssig Form, er aabent mod Østen og mod Sydost; i Norden er der en Muur, som foreener to Høie. Forfatteren vil have seet et Tempel i Skikkelse af en Stierne og maaskee helliget Stiernernes Tieneste. Nærved det sees Sletter og Fordybninger omgivne med Mure, Synet af dem varierer og det kan være Prommenader eller Haver. Forfatteren veed ikke om han tør forklare visse Phoenomener som Kirke tage eller som Røgen fra Husene. (Hr. Gruithuisen er ellers bekiendt som en god Observateur og forstandig Mand, og hans Jnstrument skal være ypperligt; men det er Redacteuren ubekiendt om nogen anden Astronom har giendrevet eller berræftet nogen af disse Observationer, erfares det eene eller det andet, saa skal det blive meddeelt).