JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
For at gotgiøre Ovenanførte om Torvkuls Kierkommenhed i Kbhvn, vover jeg i Tillid til de Høie Herrers Overbærelse eller Bifald at lade følge det væsentlige Jndhold af: a) et Brev fra de Høie Herrer i Admiralitets- og Commissariats=Collegio af Dato 6 Aug. til en Mand, paa Landet som havde givet sig den Friehed at tilbyde, 16 Tønder Tørvkul til Holmens Brug, leveret i en benævnet Havn her i Jylland, af følgende væsentlige Jndhold. "D. V. modtage herved vor Tak for de til Holmens Tieneste tilbudne 16 Tdr. Tørvkul; dette Product er meget anvendeligt i Holmens Smederier. b) et Brev d. d. 30 Julii 1808. Fra Hr. Justitsraad og Borgmæster Bech, af følgende væsentlige Jndhold: Skiønt Kommissionen angaaende Stadens Forsyning med Brændsel, af hvilken jeg har den Ære at være Medlem, har, for saavidt mueligt, at erstatte Manglen her i Staden paa Steenkul, draget Omsorg, for at især til Smedeværkstedernes Forsyning, saa mange Træekul som giørligt blive brændte og førte hertil, vil den dog med megen Erkiendtlighed paaskiønne, om gode Mænd i Jylland kunne og ville foranledige, at Staden ogsaa derfra, saafremt de nærværende Conjuncturer maatte tillade det, blev forsynet med saa mange gode Tørvkul som mueligt, saa meget mere da manikke er vis paa at kunne faae Staden forsynet med et tilstrækkeligt Qvantum Trækul, og kun faae her i Provindsen forstaae at brænde Tørvkul. Kan jeg i øvrigt, for min Person, her paa Stedet, udrette noget til Nogen god Mands Behag i denne saa vigtige som almeennyttige Sag, da anseer jeg det for Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Endnu tilføres: Hr. Landmaaler og Skovrider Wiinholts Anviisning til Kultørvs Brændning i Miler, taaes hos Hr. Klokker og Boghandler Schytte i Aarhuus, for 4 s. Heraf sees da: at Tilbudde for Holmen heraf modtages som hensigtsmæssige Bidrag til Søeværn, og at Kultilførsel til Staden ville vel rimeligen blive godt Handelsvahre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Hvad angaaer Rummet i et Skib som Kul ville optage i Sammenligning med en Favn Brænde, da maatte omtrent kunne rummes 16 Tdr. Kul mod en Favn, Brænde, da en Favn Brænde udgiør 72 Cubikfod, en Tønde Kul ansættes for halvfemte Cubikfod. Rimeligen vil Priserne blive saadanne at der da neppe i Henseende til befragtningen skulle være Tab at befrygte, især for gode Tørvlul. Disse indeholde nemlig mere end dobbelt Heede i sig mod Trækullene, efter Smeddes Forsikkring, som have sagt mig, at man maae i Almindelighed mod en Skieppe Steenkul regne en Tønde Træekul, men Tørvkul 3 a 4 Skpr. Somme mene, endnu mindre, jeg har hørt, den som har troet, at af bedste Tørvkul skulle maaskee neppe behøpes 2 Skpr. mod 1 Skp. Steenkul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Mon ikke nogen Mand eller opmærksom rask Huusmoder vilde uleilige sig med at lade erfare og offentlig bekiendtgiøre, hvor meget i Kul en Favn Brænde kunne give 2 I det smaae synes Forsøget at kunne giøres ved at tage en Niendedeel Favn eller en Qvadratalen Favnebrænde, hugge det smaat til Kiøkkenets Brug, have det i en Kasse ene til Brug paa Skorstenen, saalænge, det kunde vare, slukke smaaeligt Gløderne. Det forstaaer sig, et saadant Forsøg kommer an paa villige og opmærksomme Fruentimmer, dog af saadanne har Jylland ikke Faae. I det større, ved Miilen kunde Sagen foretages under Mandens Bestyrelse selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-27
Endnu et Ord om Honning til Frugtsafters Bevaring: Honning bør ikke kaldes Sukkerets Surrogat, men snarere Sukkeret, et Surogat for den tilsidesatte Honning; Adskillige Huusmødre som enten ved Fleischers Kuber eller af udgangne Stader, havde Honning, have allerede kogt Safte af Bær hen med Honning. Andre i Mangel af Honning, have kogt Bær hen i Flasker at bevares indtil Honningtiden. Saaledes haabes Frugt safterne bevarede for Huusholdninger og for Syge, og dette var jo Sukkerets vigtigste Nytte, at bevare os disse Aaret om, ligesom Saltet, er Bevaringsmidlet for saa stor en Deel af af vor Næring. Formodning haves endnu om en anden Maade, endnu fuldkomnere; i det mindste synes mig for endeel Aar siden at have læst en anden, men mindes ikke hvor, ligesom og jeg ikke erindrer at have Vished om Anmeldelsens Rigtighed. Hvo som er i Besiddelse af Krünitz's Encyclopædie, mon ikke Nogen af dem ville umage sig at see i den, Artiklen Honig. Hvo som har Leilighed, ved Bekiendtskab med dem som kiøbe megen Honning til Mød Blanding at kunne faae af den stive hvide Honning som samler sig paa Bunden, af Karrene, Honningen staaer hensat i, veed nok at dette er den bedste naturlige Honning, især vilde det vel være endnu bedre, dersom Bierne ikke vare æltede og masede deri, saaledes som sædvanligen skeer. For at undgaae denne Biernes Jblanding, dersom Nogen vil kiøbe Honning, eller Bieværk, ville den giøre bedst i at accordere iforveien med Bie Eieren, at han leverer Honningværket for sig og de døde Bier for sig; at disse sidste da betales efter Pottemaal ligesom det første, er uden Tvivl den nemmeste Maade, at gotgiøre Sælgeren det Tab af de iæltede Biers Fyldning i Maalet, hvorover han ellers vil beklage sig. Vivild Præstegaard ved Randers, d. 18 Aug. 1808. C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Indenlandsk. Oberst v. Kardorff har indmeldt, at Commandoet paa Refsnæs den 21de d. M. atter blev foruroliget af Fienden, formedelst at dertil vare ankomne 2de danske Kapere nemlig Admiral Juel, ført af Capit. Laursen, og Orion, ført af Capit. Schmidt, paa hvilke 2 fiendtlige Fregatter gjorde Jagt. Efterat de nærmeste Feldtvagter og Piquetter i en Hast vare sammendragne trak Soldaterne i Forening med Kapernes Mandskab, under vedvarende Jld af 12 og 24 pundige Kanoner fra Fregatterne, Kaperskibene paa Land. Man placerede disses Svinghasser paa Landet og beskiød med samme de fiendtlige Skibe, som bleve trufne af nogle Kugler. Fienden som nok indsaae Umueligheden af at tage Kaperne dreiede af og holdt til Søes. Saaledes fik bemeldte Kapercapitainer ved Hielp af de Militaire deres Skibe frelste, og Mandskabet fortiener Roes for deres udviste Kiækhed i at trodse de fiendtlige Fregatters Kanonild, og for at have med god Virkning betient sig af de fra Kaperskibene erholdte Svingbasser. Hovedqvarteeret Kiøbenhavn, den 24de Julii 1808 F. Bülow, General Adjutant og Chef for General=Adjutantstaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Af en Skrivelse dat. London den 4de Julii, fra Capitain Frahm, førende Skibet Kronprindsesse Marie for det Duntzfeldtske Handelhuus, erfares, at han den 10de Decbr. 1807 forlod Batavia og blev derpaa den 29de Januarii d. A. taget af et engelsk Orlogskib og indbragt til Cap. Skibet er derfra bragt til London, hvor det er bleven condemmeret. Ladningen skal have bestaaet af 400000 Pund Kasse. Af Skibsmandskabet, som bestod af 50 Mand, er kun 2 døde, nemlig Baadsmanden og Boutelleren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Capitainlieutnant Stibelt har i Skrivelse til Commandeur Lorenz Fisker indberettet, at han har Haabom at faae det af Capitainlieutnant Wulff i hæderfuld Kamp tagne Engelske Orlogsbrig Seagull igien lettet fra Grunden og indbragt til Christiansand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Efter Hs. Kgl. Maj. allerhøieste Befaling skal ethvert Dansk Skib være pligtig, til at legitimere sig ved de Danske Søebatterier samme passerer. Hvo som forsømmer dette, bliver tvungen dertil ved Skud fra Batterie erne og maae betale Skuddets Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
I Dannefeldts Tallotteriekollection i Khavn udkom i 769de Trækning i Wandsbeck en 2 Sk. Qvaterne paa Tallene 4, 6, 11 13. Hele Seddelen var kun besat med 30 Skilling. Deraf kan idet mindste sluttes, at denne Qvaterne ikke er falden nogen af de store Spillere til Deel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Man paastaaer, at de til preussiske Havne indløbne Skibe af de giennem Sundet gangne Konvoyflaader, ere lagte under Beslag paa de Franske Konsulers Forlangende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Helsingøer den 24de Julii. En svensk Baad, lastet med Steenkul fra Høgenes, er taget af Kapercapitain Wulffsen. Den blev taget lige under svensk Land i Aasynet af de der posterede Krigsfolk. Den svenske Galet skal i Fegtningen den 22de være bleven truffen og havt nogle Saarede. Ved den svenske Kyst ligge endnu de 2de Linieskibe en Kutterbrig og en Koffardiebrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Den Høistkommanderende paa Kanonbaadene, Hr. døde i Forgaars Morges i sine bedste Aar. Den al Lieutnant Lütken, een af Landets ædle og kiekke Sønner, umiskiendelig Beviis paa denne Braves Værd og det mindelige Deeltagelse i dette sørgelige Dødsfald er et Et meget smerteligt Tab for den Afdødes og efterladte Haab, Staten havde til hans Kyndighed og Tienesteiver. Enkes saa yndede Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Aalborg den 29de Julii. Den 25de Julii om Aftenen Kl. 9 slet giorde Fienden et Angreb paa Løkken, ved at kaste 9 Stkr. 15 opds. Bomber i Land, og udsætte Skuddene saa vel anbragte, at Fienden maatte vige med men saavel fra det faste som det bevægelige Batterie, blev 2 Barcasser for at borttage 3 med Korn ladte Skibe, berne, men ikke af Betydenhed; af Commandoet har uforrettet Sag, nogle Huse skal være beskadiget af Bom en Mand ved et Stykke af en Bombe faaet sit Been i Stykker. Den commanderende Officeer Lieutnant v. Gluds megen Activite og vore brave Jyders Uforsagthed, har nok skræmmet Fienden fra at giøre nyt Angreb, thi endskiøndt at den 26de viiste sig 2 Fregatter, har de dog indtil den 28de om Morgenen endnu ikke vovet noget Foretagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Fra Søelieutnant C. Wulff er kommen følgende behagelige private Skrivelse dat. Svendborg, den 26de Julii 1808. til at skrive, men jeg maae dog lade Dem vide, at jeg Jeg har kun meget faa Øieblikke, at kunde anvende i Forening med Capit. Schønheiters og Svendsens Di svensk Convoy, 3 Galiaser og en Brig, ladet med Træe vision Kanoneerchalupper, har afskaaret 4 Skibe af en last, Tiære, Beeg og Kalk. Havde det bleven stille, var den hele Convoy bleven vores, men man maae være fornøiet. Vi gaaer nu alle igien ud, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Aarhuus. Paa Torsdag præker Hr. Studsgaard i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Udenlandsk. Spanien. Man har nu følgende Efterretning om Kongens Reise: Den 9de Julii Kl. 7 gik Kongen over Bidasso. taget af en talrig Deputation fra Kongeriget Navarra. J Yrun, den første Stad i hans Rige, blev han mod Efterat han havde givet Deputationen og Stadens Emnerne havde deres Søndagsklæder paa og, efter Landets bedsmænd Audience fortsatte han sin Reise.. JndvaaGrændsen af Biscana, befandt sig og en Deputation af : Skik, fulgte Vognen dandsende. J Oyersun, paa denne Provindses=Stænder, som ledsagede ham til St. Sebastian, hvor han drog ind under en utallig Mængde Folks Jubel. Her besøgte H. M. Havnen, Værkerne og Citadellet. Om Aftenen var Byen illumineret og Jndvaanerne bragte, efter Landets Skikke ved store Høitideligheder, hele Natten til syngende under Palatets Vinduer, som de ledsagede med Guitaren. Dagen der paa hørte han Messe i Hovedkirken og Kl. 10 reiste han fra denne Stad, hvor han havde tilvundet sig alles Hierter. Samme Dag kom han til Tolosa, hvor han blev modtaget af en Deputation af Stænderne fra Guipuscoa. Her lod han sig underrette om Vaabenmanufacturets Tilstand, som under Uroelighederne har lagt stille, og befalede at det strax skulle sættes i Arbeide. Den 12te holdt han Jndtog i Vittoria, hvor Stænderne af Alava modtog ham. Her besluttede Hs. M. at forblive nogen Tid, og først den 15de at reise videre til Miranda. J Madrit venter man paa Hs. Majest. Ankomst, med den største Utaalmodighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J den 12 Samling af Juntaen den 7de Julii hvor Kongen selv var tilstæde, gik hele Juntaen ham i Møde, og, da man atter havde taget Sæde, holdt H. M. en Tale i det Spanske Sprog af følgende Hovedindhold: Ved en af de overordentlige Begivenheder, som alle Nationer Tid efter anden have været underkastede, og efter Keiserens vor ophøiede Broders Villie her forenede, ere vore Meninger vores Aarhundredes. Resultatet af samme ville De finde i den Konstitutionsact, man strax skal forelægge Dem. Naar Folket erfarer, at Religionen, Statens Uafhængighed og alle dets kostbareste Rettigheder sikkres det, skulle de Giæringer, der endnu herske i nogle Provindser, af sig selv ophøre. Vare alle Spanier her tilstæde, saa vilde en Jnteresse snart forene alle Meninger, og vi skulde ikke have deres Ulykke at begræde, som ophidsede ved fremmed Jndflydelse, først med Vaabens Magt maae overvindes. Her bringe vi den Akt, der fastsætter Kongens og Folkets Rettigheder og giensidige Pligter. Ved den Guds Fødder, der læser i Menneskenes Hierter, bestemmer deres Skjebne efter sin Viisdom, og aldrig forlader den, som elsker sit Fædreland, og ingen anden Frygt kiender, end sin Samvittighed, paatage vi os tillidsfulde disse Forbindtligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Nu forelæste Præsidenten den konstitutionelle Art med høi og lydelig Røst, og spurgte Juntaens Medlemmer om de antoge denne Statsforfatning? De svarede eenstemmig, de antoge samme. Hvorpaa Præsidenten i en Tale til Kongen skildrede den forrige Regierings Svaghed, under hvilken Partiskhed og Egensind ledede Sagernes Gang, samt Juntaens Haab, at see alle disse Onder afhiulpne, naar Spanierne først faae deres Konge iblant sig, og lærte at kiende Konstitutionen, denne uforanderlige Grundvold for deres tilkommende Lykke. Han sluttede med det Ønske, at alle Børnene af den store Familie maatte være tilstede ved denne høitidelige AtVistevilde der da aller istemme med Juntaen: Lykkelig regiere Joseph Napoleon, da han kuns vil regiere ved Loven, saa sværge vi ham med Glæde den Lydighed, han forlanger! Derpaa fremtraade Erkebiskoppen af Burgos, og harden hellige Evangeliebog fra Alteret til Thronen. H.M. lagde sin Haand paa samme, og svor den konstitutionsmæssige Eed at holde den hellige Religion i Ære; at iagttage og overholde Koustitutionen; at forsvare Spaniens Uafhængighed og Jntegritet, samt hvert Jndivids Friehed og Eiendom. Tildsidst vore ogsaa samtlige Juntaens Medlemmer Troskab og Lydighed mod Kongen, Konstitutionen og Lovene, og skildtes ad, da dens Arbeide nu efter 12 Samlinger ved Konstitutionen var tilendebragt. Dog besluttede den først in corpore at begive sig til Keiseren, forat takke H. M. for hans Omhu for Spaniens Vel. Frankrig. J Paris troer man, at Keiseren med det første vil forlade Bayonne, og tiltræde sin Reise i de vestlige Provindser. Den Danske overordentlige Gesandt, Kammerherre Rosencrantz har i en Audience, hos Hs. K. K. M. overrakt Høistsamme i sin Souverains Navn, Elephantordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Efter Breve fra Washington af 11te Mai, har Congressen førend den adskildtes, beføiet Præsidenten, ifølge indtrufne Omstændigheder, igien, at ophæve den paa Havnene lagde Embargo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J den 817de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere: 87. 56. 12. 9. 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 1ste August om Eftermiddagen Kl. 4 slet vorder ved offentlig Auction bortsolgt Afgrøden af 4re Gaardsavlinger beliggende paa denne Byes Mark i Leergravsfaldet og i Woergaards Vangen, og tilhørende afdøde Hr. Kiøbmand Søren Hasles og efterlevende Enkes Boe efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Liebhaberne ville behage at tage Møde ved Studsgadesporten. Aarhuus, den 30te Julii 1808. Petersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Førstkommende Tirsdag den 2den August om Formiddagen Kl. 10 slet foretages offentlig Auction paa Stoe ring Præstegaards Mark over en Deel taxeret Korn bestaaende af Rug, Byg, Havre, Vinterhvede, Ærter og Vikker, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere vorder bekiendtgjorte. Aarhuus, den 29 Julii 1808. Petersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Et Huus for en liden honet Familie, er at faae tilkjøbs; Stedet, samt Conditionerne kan erfares paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Mandagen den 1ste August og Onsdagen den 3de dito om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver den forhen averterede 22 Bindingsboer paa Broberg No. 292. ved anden og 3die Auction bortsolgt, om antagelig Bud skeer. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres af Byens Fattigcommission. Aarhuus, den 29de Julii 1808. Borum Broe, paa Landeveien imellem Randers og Skanderborg, som har været under Reparation, er nu istandsat, og uden Hinder kon passeres. Dyrhuset den 28de Julii 1808. S. Stilling, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Den 21 Julii er paa Veien fra Hovedtroe til Har sens tabt en rød Saffians Tegnebog, den indeholdt foruden nogle Bankosedler, adskillige Papirer, der for Eieren ere af største Vigtighed, men derimod ikke kunne være Finderen til nogen Nytte. Desuden fandtes deri en Lotterieseddel under No. 31719, som hos Collecteuren er anmeldt som bortkommen. Skulde nogen retsindig have fundet bemeldte Tegnebog ombedes han at beholde som Findeløn enten en Deel af Pengene eller dem alle, og derimod indlevere Papirerne paa det nærmeste Postcontoir under Adresse C. F. til Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
I Wosnesgaards Skov, kan duelige Brændeskiærere faae Arbeide næste Efteraar og Vinter, naar de melde sig hos Skovrideren paa Wosnesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Da jeg for Fremtiden, agter at tage mod Fremmede Reisende, som agter at tage ind i Hobroe, og tillige vil have Nattelogie, saa vil jeg herved have mig recommenderet hos de honette Reisende, da jeg forsikrer at De skal nyde god Beværtning, og Betalingen saa billig som mueligt. Hobroe, den 27de Julii 1808. J. Kircketerp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Jomfrue Anne Kirstine Marie Roede, der i endeeliAar har conditioneret paa Stamhuset Mattrup, er ved Døden afgaaet den 16de Junii dette Aar, hendes Eftterladenskaber bemeldte Dag taget under Forsegling og 30te Dagen aabnet, registeret og vurderet, ved hvilken : Forretning fandtes et af den afdøde oprettet Testamente, hvorudi er indsat som Arving, til alt hendes eiende, Søsteren Jomfrue Øllegaard Roede paa Natlousdall, imod at udbetale til Brodersønnen Joachim Roede in Kiøbenhavn Et Hundrede Rigsdaler og til en afdøde Søsters ældste Datter som skal være giftemed en Smed ved Randers, men hvis Navn Testatrix dog ei har vidst, 50 Rdr. Efter den Kundskab Skifteretten har kundet erholde under Skiftet skulle bemeldte Søsterdatster hedde Mette Jørgensdatter og være Enket aftemSmed i Tebbelstrup ved Randers, men tilforladelig Vished har dog derom ikke været at faae, af hvilken Aars sag enhver især af de nævnte trende Personer, og ellers enhver anden, der som Arvinger, efter de opgivne Omstændigheder, kunde have Prætentionere uder Skiftetæt ter bemeldte afdøde, Jndsigelser mod eller i Anledning af Testamentet at giøre, herved indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde sig paa Mattrup Skriverstue for undertegnede befuldmægtiget Skifteforvalter, deres Arveret, at ligitimere. De Umyndige møde ved fødte eller beskikkede Værger, de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtiger. Med det samme Varsel indkaldes Stervboets Credi og Debitorer, de første at bevise deres Fordringer og de sidste at erlægge deres Skyld. Denne Jndkaldelse indrykkes snarest mueligt 3de Gange efter hinanden i de Berlingske Tidender og Aarhuus StiftsAvis. Mattrup, den 25 Julii 1808. Lindenpalm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Forrige Borger og Brændeviinsbrænder Christian Mi helsen Lærche, er i afvigte Maaned ved Døden afg. og hans Boe af os taget under lovlig Skiftebehandling. Ved et imellem den Afdøde og hans forhen afdøde Hustrue Birte Olesdatter oprettet og af Kongen confirmeret Testamente, er det fastsadt, at deres Boe, efter begges Død skal deeles i 2de lige Deele imellem deres Arvinger efter Loven; og ved Boets Aabning 30te Dagen den 22de dennes, bleve bemeldte Afdødes Arvinger, af de nærværende, opgivne saaledes: at paa Mandens Side: 1) en Broder Søren Lærche her i Byen, død og efterladt: a) en Søn Anders Lærche, og b) en Dito Christen Lærche. 2) en Broder Michel Stoubye i Kiøbenhavn, som skal være død og have efterladt sig 2de Døttre, hvoraf den ene har været gift med Viinhandler Barfred, og den anden med en Kiøbmand Brundsted i Kiøbenhavn, men begge skal være døde, og have efterladt sig Børn, hvis Navne ikke vides. b. Paa Konens Side: 1) en Broder Ole Olesen i Randers. 2) en Dito Mads Olesen Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, død og efterladt sig: a) en Søn Ole Madsen i Kiøbenhavn. b) en Dater Maren givt med en Dreielsvæver i Gientofte, hvis Navn ikke vides. c) en Dito Bodild, og ) begge ugifte og opholdende d) en Dito Birte. ) sig i Kiøbenhavn. 3) en Søster Kiersten Olesdatter, som har været gift, med Brændeviinsbrænder Hans Mortensen i Kiøbenhavn, men skal være død og have efterladt sig en Søn Martin Hansen, Student opholdende sig ibid. Disse Arvinger, og om flere maatte være til, de Myndige selv eller ved Befuldmægtigede, Enker med Laugværge, og de Umyndige ved deres Værger, bliver herved indkaldede til Møde ved Skiftet 6te Ugersdagen den 2den Septbr. og 12te Ugersdagen den 14de Octbr. næstkommende, for paa lovlig Maade at bevise deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Til samme Tid indkaldes ogsaa alle de, som imod Formodning, maatte have nogen retmæssig Fordring paa Boet, at anmelde og beviisliggiøre saadant for os, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers Raadstue, den 29de Julii 1808. Stadfeldt. Bendixsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Doctor juris og Borge. Cancellieraad og Byefoged, mæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Mandagen den 26de Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver Skiftet efter afg. SletheNielsdatter og forhen afdøde Mand Laurs Jacobsen af Alstrup, foretaget til endelig Slutning paa Trudsholm, Hovedgaard; J hvilken Anledning samtlige Arvinger til ligemed Credi og Debitorer indkaldes at give Møde den bestemte Tid og Sted. Trudsholm den 26 Julii 1808. Paa Skifteforvalterens Vegne. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J Overeensstemmelse med Forordningen af 26de Octbr. 1792, og i Henhold til forhen skeet Bekiendtgiørelse, bliver herved samtlige Credi og Debitorer samt Arvinger efter afg. Gartner Niels Nielsen af Trudsholm, indkaldet at møde paa bemeldte Trudsholm Mandagen den 26de Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9, hvor bemeldte Skifte foretages til endelig Slutning. Trudsholm, den 26de Julii 1808. Paa den competente Skifteforvalters Vegne. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Hos F. Fulling kan bekommes Indenlandske Viinædike for 28 s. Potten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Gaarden No. 7 paa Cannikegaden her i Byen, som for nærværende Tid beboes af S. T. Hr. Oberstlieutenant v. Schiern, kan til første Michaelie Fløttetid, bekommes til Leie, naar man derom henvender sig til Kiøbmand H. Raae, eller undertegnede. Aarhuus, d. 19de Julii 1808. F. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Det bekiendtgiøres herved, at Fredagen den 5te Aug. førstkommende, bliver efter det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegie Ordre og paa dets nærmere Approbation, holdt offentlig Auction i Aalborg paa Blokskibet Aalborgs Værn og dets Jnventarium af Anker, Tønder med Jernbaand, Tougværk, 2de store Kobberkiedler m. m. som nærmere paa Auctionsstedet bliver at erfare. Nærmere Conditioner bliver ligeledes sammesteds bekiendtgjort. Aarhuus, den 25de Julii 1808. Wulff, Enrol. Chef og Oberlods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
At Skiftet efter afg. Johanne Marie Jørgensdatter, der i Følge Forliig var skilt ved hendes Mand Borger, Olesen i Aarhuus, som døde hos hendes Søster i et Huus paa Fillerup Mark under Stamhuuset Rathlous dal, vorder foretaget til endelig Slutning her paa Lundhoff, den 5 August førstkommende, dette bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning. Lundhoff, den 15de Julii 1808. J. Lier.