Jyllandsposten, 1841-02-23
Nyheds Post. Det er meget paafaldende, at der under 23de f. M. er en Placat udgaaet fra General=Toldkammeret angaaende Tiden for Opsynsforretningen ved Lossen og Laden i Kjøbenhavns Hoveddistricter. Og det var virkeligt at ønske, at vedkommende Collegium vilde fremsætte de Principer, hvorefter det antager sig bemyndiget til at lade Placater emanere uden i mindste Maade at lade saadanne forelægge Stænderne, da en ganske ny Lovgivning her for de Handlende er institueret, som endog i det merkantile Liv er af saare megen Væsentlighed. Det er vist ikke at betvivle, at havde denne Sag, forinden den ved Stænderne var bleven drøftet, været forelagt Handelstanden, havde man eenstemmigen andraget paa at Losse- og Ladetiden var bleven ligesom det er bestemt for alle Landets Provinds-Kjøbstæder, tillige for Hovedstaden til fra Solens Opgang til dens Nedgang, da det er saa indlysende, at saadan Bestemmelse alene maa være i Faveur af de Handlende, uden at der kan tages Hensyn til Toldbetjentenes større eller mindre Beqvemmelighed ved at indskrænke Losse- og Ladetiden. Denne nye Placat har imidlertid bestemt, at Expeditionstiden fra 1ste Januar til sidste Februar skal være fra Kl. 8 til Kl. 4. Efterm.; fra 1ste til 31te Marts fra Kl. 7 Form. til Kl. 5 Efterm.; fra 1ste April til 30te September fra Kl. 6 Form. til Kl. 7 Efterm.; fra 1ste Octobr. til 15de Novbr. fra Kl. 7 Form. til Kl. 5 Efterm.; fra 16de Novbr. til 31te Decbr. fra Kl. 8 Form. til Kl. 4 Efterm., dog saaledes at Opsynet har een Fritime om Middagen fra Kl. 12 til 1, og at det er forpligtet til at blive tilstede i Havnen 1/2 Time efter Udløbet af Expeditionstiden ved Contoirerne om Aftenen, for at paasee, at Skibene, saavidt fornødent gjøres, behørigen laases og forsegles m.v. Fordres Opsynsforretninger fortsatte over den ovennævnte Tid, kan det indrømmes efter Reqvisition fra den Klare rende selv hos vedkommende Havnecontrolleur, imod at der betales, om Søgnedage pr. Time for hvert Skib 64 s. rede Sølv til Havnecontrolleuren og ligesaa meget til hver afToldbetjentene, som udfordres til Opsynet, men om Søn og Helligdagene 8 Mk. rede Sølv til de samme Personer. Expedition maa ikke tilstedes paa Søn- og Helligdagene under Gudstjenesteen, og paa Sognedagene ikke forinden Expeditionen paa Contoirerne begynder om Morgenen, ligesom den heller ikke maa fortsættes længer end 1 Time efter dens Udløb om Aftenen. Dog skulle Haveriskibe og de Skibe, der losse og lade udenfor Bommen, kunne imod den reglementerede Betaling forlange Expedition paa Sogne. dagen over een Time efter den almindelige Expeditions tids Udløb om Aftenen. Præsten i Haslund, der, som det lader, for ramme Alvor er bleven vred over al den Constitutionsqvalmhvormed han finder Luften forpestet, udbryder blandt Andet, fordi Folk ikke kunne nøies med den guddommelige Garanti, saaledes i Randers Amtstidende: Jeg skjønner ikke rettere, end at hine oredøvende Garantiskraal fornemmelig fremkomme deraf, at man tænker sig Enevældens mulige Misbrug, og man troer ikke rigtig paa Gud. De, der ikke rigtig troe paa Gud, forlade sig heller ikke paa ham af ganske Hjerte, men forlade sig fast paa deres Forstand. Disse kunne ikke berolige sig ved guddommelig Garanti, saa meget mindre, som sammes udtrykkelige Betingelse: at gjøre alt det, som Gud haver budet, ikke kan tænkes at ligge dem alvorlig paa Hjerte. Ved Skrive- og Talekunst, Sophismer og Næsviished, søge de at drive deres, tildeels af Vantroe udklækkede, Selvklogskabsplaner igjennem. Skiæret af deres politiske Troeslyser stærkt nok til at blænde en af Verdenssind allerede blind slagen Mængde, saa at denne med tillukkede Øine raaber Constitution, Skattebevillingsret, Garantier!", alt i Haal om Formindskelse i Skatter og Forøgelse i politisk Frihed og Velstand, hvorved Udsigt aabnedes til at kunne kildre Forfængeligheden ved at tænke: "Hillemænd, hvilken Karl, jeg er!" Ganen ved andre flere Æde= og Drikkegilder, og Forlystelsessygen ved endnu flere tidspildende Sammenkomster og skamløse Hurraraabs Skraalen af fuldeste Hals. O tempora, o mores! – Slutteligst hedder det: Man seer af det Anførte, at jeg ikke vilde regne mig til Ære, om mit Navn var Lornsen, Balthazar, Giødvad, Drewsen, Orla Lehmann, Brock, Roulund, Schytte og hvad mere den af Verdens Børn lovpriste Skare af Frihedshelte kaldes. Og, har jeg ikke udtalt mig, da har jeg dog sagt nok til at lægge tydelig for Dagen, at jeg ikke ønsker at henregnes blandt de Embedsmænd, om hvilke Schytte i 4de Stændermode har sagt, at de ikke havde udtalt sig imod en friere Forfatning, fordi de ikke have villet udtale sig imod deres Overbeviisning." (Endnu fattes Beviset for denne Paastand.) Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.