Aalborg Stiftstidende, 1845-01-09
Forlangt Jndrykkelse. J en fra Frederikshavn dateret og i Hjørring Avis Nr. 96 optagen Anmeldelse, forkyndes den imellem disse Kjøbstæder paabegyndte Chaussee, som et Anlæg der, næst at afgive en behagelig Kjørsel, efter Kienderes Dom, vidner og Jnspectionens Flid og Duelighed; og da denne Sag saaledes, med en Art af Berømmelse, er traadt ind paa Publicitetens Gebeet, saa har dette givet mig en Opfordring til med nogle faa bemærkninger at imodegaae Annoncen, Jeg indrømmer, at den ærede Jnspection kan have lagt Flid og Duelighed for Dagen; men dette, der, som alt andet Hæderligt har sin meer eller mindre udmærkede Grad, er saa relativt, at allerede af den Grund en saa vaklende Roes, uanseet de os ubekjendte Kienderes Dom, maae, i en Sag som denne, være af lige saa liden Betydning, som det, at en ny anlagt Chaussee kan, ved strax at afgive en behagelig Kjørsel, være os en Borgen, enten for Soliditeten, af dens Fundamenter eller i det Hele for Anlægets techniske Værd. Hvad Fliden angaaer, da tør jeg, i den Omstændighed, at der endnu i Vinterens Hjerte arbeides paa Chausseen, tre Maaneder efter den Tid, da den efter Bestemmelsen skulde været færdig, ikke ligefrem tilregne Veibestyrelsen Ene skylden; men, det forekommer mig dog, at det, med de materielle Kræfter, som stode til dens Disposition, maatte have været muligt paa 5 a 6 Maaneder, i en steenrig Egn, at fuldende en lille Miils Chaussee over et letjordet og kun lidet couperet Terrain, og der vilde da ikke have existeret et, idetmindste tilsyneladende, Beviis meere for den Langsomhed, der ei sjeldent imputeredes Danskheden, naar Spørgsmaaler var og grandiose Foretagender. Man bør antage, at Planen til Arbeidet er lagt og beregnet med den Jndsigt, som maa forudsættes hos Jngenieurerne i et Land, hvor Chaussee-Anlæg i et halvt Aarhundrede have været en af deres væsentligste Metiers; men imedens det da ikke kan forudsættes, at der er calculeret høit i Henseende til Tidsbestemmelsen for Arbeidets Fuldendelse, indsees det dog ikke, hvilke de Hindringer kunne være, som man ei har formaaet at overvinde. Det skulde da være, at man, efter hvad der er bekjendt, har maattet omgjøre endeel af Arbeidet, forsaavidt som der blev paaført Plaster eller Grundstenene, ikke reen eller harpet, men sandblandet Gruus, der da igjen, med megen Besværlighed, maatte bort skaffes. Men, hvorledes det iøvrigt var muligt at en saadan Mislighed fra Entrepreneurernes Side har kunne lade sig praktisere, det være sig end kun med et eneste Læs, end sige en heel Dag, ja hvad meer er, i en Række af Dage, det er uforklarligt saafremt man ikke skal være berettiget til at imputere Veibestyrelsen Mangel af Flid eller Aarvaagenhed ved Tilsynet, og at der, uagtet en Redressering af Feilen, maae efterlades noget Svækkende i Chausseens Fundament, det tør man, uden at besidde technisk Jndsigt, vistnok paastaae; thi om end den sandholdige Gruus afførtes, saa ville dog Aabningerne mellem Grundstenene have optaget en Mængde Sanddele, som, uagtet al den anvendte Opkradsen, for en Deel maae blive tilbage. Og komme vi til den Duelighed, hvormed Arbeidet udføres, da har jeg ikke kunnet dølge min Forundring over det Jaskeri, som jeg, ved at passere Arbeidslinien, har været Vidne til; thi – hvad der er notorisk – paa den ufuldendte Deel af Chausseen, og navnlig noget vesten for Knivholt, fandt jeg paa flere Steder ei alene saavel Plaster som Bordurstenent ved den stedfundne Kjørsel forrykkede i og fra deres Leie, saaledes at flere af dem laae blandede mellem Rangeerstenene i det af Regnen opblødte Leer- og Jordsmon; men, der frembød sig endog en Mængde vandfyldte Hjuulspor og Huller saa dybe, at Kjørebanens Steengrund paa disse Steder øiensynlig var gjennembrudt og derved maa have tabt i det egale Lag, der er en af Betingelserne for Varigheden af en Veibygning; og hvorledes nu dette, uden en total Omgjøren af Arbeidet, har kunne ladet sig redressere, for at gjengive Grunden den fulde Styrke, det begriber jeg lige saa lidet, som jeg kan erkjende det svarende til Hensigten, at der anvendes Bordurstene under en saadan Diameter, at de kunne anbringes noget dybere end Anlægets øvrige Steengrund; thi de af disse Stene, som jeg saae, havde ikke denne, iøvrigt ved Overslaget til en Høide af 12, foreskrevne Størrelse; ligesom det ogsaa forekom mig, at den paaførte Gruus, der indeholdt en Mængde Stene af langt over en Cubiktommes Størrelse, ikke kan, især under de foranførte mislige Forhold, afgive nogen consolideret Veibane.