JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere: i Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebeltoft, Hr. Toldkasserer Bay. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Fridericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Grenaa, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebro, Hr. Kæmmerkasserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigscommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Lemvig, Hr. Procurator Christensen. Nibe, Hr. Krigsassessor Arntzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Stiftskasserer Andersen. Ringkjøbing, Hr. Søkrigscommissair Bagge. Skagen, Hr. Kjøbmand Christensen. Skanderborg, Hr. Apotheker Seidelin. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Warthoe. Veile, Hr. Overkrigscommissair Binderup. Viborg, Hr. Boghandler Dous. 436te Assurance-Aars Slutning, den 30te September 1832. lefter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv sam Sedler . . . . . . . . . 1,201,871 Rbd. 46 s. Compagniets Risico var den 30te September 1834 . . . . . . 14,108,600 Rbd. - s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige BrandAssurance-Compagni paa Varer og Effecter, det 9de December 1834. Engelhart. Hammerich. Lassen. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Stedet Nr. 396 paa Algaden er til Leie til Paaske Flyttetid, hvorom accorderes med Allerup. Refsnæs Veirmølle kan til 1ste Mai 1835 erholdes i Forpagtning naar man desangaaende henvender sig til Forpagteren af Refsnæs Hovedgaard J. thor=Straten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
For en eenlig Person kan Kost og Logis faaes hos Reebslager J. Kahlsen paa Klosterjordet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Hvor et Par moderne store Speile, 2 1/2 Alen høie, Alen brede, med heelt sleben Glas, kan faaes tilkjøbs for villig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Gode Vatter kan faaes billig hos R. P. Knacher, gaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Chocolade. udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukket Maskine sælges i alle Sorter, og i Partier til videre Forhandling med en passende Rabat, hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Hans Nielsen i Guldager, Vreilev Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Børglum Herreds Contoir i Hjørring, den 13de Decbr. 1834. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Jordegods-Salg. J Anledning af at flere have meldt sig som Liebhabere til Hovedgaarden Ulstrup i Viborg Amt, med underliggende Bøndergods, Teglværk, Tiender og Skove m.v., tilhørende den kongelige Kasse, blive disse Eiendomme, samlede opbudne til Salg ved een eneste Auction, som af holdes paa Hovedgaarden, Mandagen den 26de Januar 11835, om Formiddagen Kl. 10. Ulstrups Hovedgaard har fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Endvidere er bortfæstet, ligeledes fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Td. 1 Fdkr. 1 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. Bøndergodset er 455 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Ager og Eng og 7 Tdr. 1 Skp. 11 Fdkr. Skovskyld. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn i Rentekammerets jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og hos Forvalteren paa Ulstrup. som paa Forlangende foreviser Eiendommene tilligemed Jordebogen derover, og, naar det maatte ønskes, meddeler
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Kjøbenhavn, den 16de Decbr. Hs. H. Biskop Mynsters Tale ved den høisalige Prinds Friedrich Wilhelm af Hessen Philipsthals Bisættelse, var udmærket skjøn. Han indledte sin Udvikling af den Afdødes Vandel og Værd med den Betragtning: at nyligen havde et Sørgetog, i fyrstelig Glands, bevæget sig igjennem Stadens Gader; men ved Graven svinder jordisk Storhed, og da kommer det kun an paa, om den Henslumrede og saa var stor ved sin Siel. Han udviklede derpaa, hvorledes den høie Afsjælede ved sit Hjerte og sin Daad havde visse Sjælehøihed, og især dvælede han længe ved Betragtningen over, at Sorgens Huus ikke alene nu var i Kongen Borg, men ogsaa i den Fattiges ukjendte Vraa, hvorhen den Sallige saa ofte i det Skjulte havde bragt Hielp og Trøst. Ogsaa kastede han et Blik hen paa den tung Skjebne, som rammede en kjærlig Broder, der fra Hæderens skjønne, men smertelige Bane, ilede til Broderens Arme, for at finde Glæde, men kun kom for at modtage hans sidste Farvel. Han henvendte de dybt rørte Tilhøreres Opmærksomhed paa den Afdødes huuslige Liv, i hvilket hvert Aar knyttede ham og hans nu dybtsørgende Gemainde tættere sammen, omtalte den Trøst det havde skjænket hende, at hun havde modtaget hans sidste Haandtryk og, selv paa Sygeleiet, bundet den Krands, som smykkede hans Kiste. I Gaar jordedes paa Skibs=Kirkegaarden Hs. Excell. Vice, Admiral Just van Dockum, Stork. af D. Simpel og fordringsløs i det daglige Liv, havde han ved flere Leiligheder viist udmærket Jndsigt og Tapperhed. (Berl. Av.)J Overeensstemmelse med Forord. af 27de Septbr. 179. 6 18 er Redacteuren af Bladet Fædrelandet, Hr. Prof. David, sat under Generalfiscalens Tiltale for Overtrædelse af Trykkefriheds=Lovgivningen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
I Aarhuus Avis Nr. 197 yttres, at nogle sjællandske i Deputerede have paatænkt at holde forberedende Forsamlingers i Anledning af de forestaaende Stænder=Forhandlinger, men det mennes, at ethvert Forsøg paa, ligesom at anticipere disse, se maa falde uheldigt ud. Ligesom, ifølge Lovgivningen, den ud egentlige Stænderforsamling ei kan finde Sted uden at være sammenkaldt af Kongen, saaledes forudsees det let, at en de kelte Deputeredes Sammentræden i det Øiemeed, at foregribe og Forhandlingernes Gienstand og Gang, af sig selv vil udviklelen Opposition, der let torde dele, om ikke lamme den engang stedfindende Stænderforsamlings ædleste Kræfter. Den 1 tilføies, at efter Forlydende skal et Møde af ovenbeskrevne g Natur, som var berammet at afholdes i Kjøbenhavn mod at i Udgangen af denne Maaned være bleven udsat af meget gyler dige Grunde." Vi maae aldeles betvivle, at der af de kjø i benhavnske Deputerede skulde være paatænkt at holde forbeselredende Forsamlinger af den ovenbeskrevne Natur, som skulde have til Hensigt, at antecipere" likke anticipere, de virkelige Stænderforhandlinger; som skulde, foregribe disse Forhandlingers Gienstand og Gang, og som skulde 1, udvikle en Opposition, der torde dele eller lamme disses ædAleste Kræfter. Derimod er det os bekjendt, at de kjøbenskhavnske Deputerede have besluttet, at afholde forberedende Forsamlinger af en modsat Natur, nemlig for at raadslaae med hverandre om de Gienstande, der kunne antages at ville komme under Overveielse ved Provindsialstændernes Sammenkomst; for indbyrdes at gjøre sig bekjendte med hverandres Anskuelser om vigtige nationale Anliggender; for at enes om visse Hovedpunkter, der egne sig til Omhandling, ved de virkelige Forsamlinger; og for saaledes, langtfra at udvikle en Opposition, der skulde dele og lamme Forsamlingens Kræfter, at virke til at fremkalde en Enighed og et Sammenhold, der først vil give Provindsialstænderne deres fulde Kraft og Betydning. Saadanne forberedende Forsamlinger have samtlige de mødende Deputerede for Kjøbenhavn vedtaget at holde, og de ville for Fremtiden finde Sted engang ugentligen. Lignende Forsamlinger have, efter Forlydende, de sjællandske Deputerede af Sædegaardseiernes Klasse, paatænkt at afholde, og det Samme vil forhaabentligen og saa skee paa andre Steder, og naar disse Forsamlinger ledes og styres paa rette Maade, kan det ikke paatvivles, at de ville blive af stor og indgribende Indflydelse paa de virkelige Forhandlinger. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Den 5te December faldt Høiesteretsdom i den tidligere heri Bladet ommeldte Sag, anlagt af Conferentsraad og Geheime-Cabinets=Kasserer Bugge imod Handelscommissionair Richter. Den lyder som følger: "Lands=Over- samt Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betaler Citanten (Bugge) 1 Rbd. - Hof= og Stadsrets=Dommen, af 20de Januar d. A., var følgende: De paaankede, af Jndstævnte, Udgiveren af Bladet Lynstraalen, Johan Christian Richter, i det af Citanten, Conferentsraad og Geheime=Kabinets=Kasserer Frederik Conrad Bugge, R. af D. og Dom., under Litr. K. fremlagte Brev af 11te Marts 1832 om og imod Citanten fremførte fornærmelige Sigtelser og Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste utilbørlige Forhold bøde til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. - 30 Rbd. Sølv, hvorimod han forøvrigt bør for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betalet Jndstævnte til Citanten med - 20 Rbd. Sølv. Det Idømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
J disse Dage er den bebudede poetiske Nytaarsgave for 1835 udkommen. Den har til Titel: "Nytaarsgave fra danske Digtere, udgivet af H. P. Holst, og er (hvad ogsaa det paa Titelbladet tilføiede Første Aargang bebuder) at betragte som den første i Rækken af en Coclus friske og duftende Blomsterkrandse fra Fædrelandets Digterhave. Allerede ved sit særdeles smagfulde Ydre: Lommebogformat med Guldsnit, den smukke typographiske Udstyrelse og isærdeleshed det vellykkede, frappant lignende, Portrait af Christian Winther (tegnet og lithographeret af Monies), som smykker Titelen, vækker denne poetiske Nytaarsgave en Prædilection som, ved nærmere Vekjendtskab, Jndholdet ogsaa fuldkom men retfærdiggjør. - Samlingen indeholder i det Hel meget Fortrinligt, Meget af ægte poetisk Gehalt og varigt Værd, og kun saare Lidet, eller Jntet, man med Føie kunde ønske udeladt; og Valget, forsaavidt som det har staaet til Udg., kan saaledes overhovedet siges at vær gjort med Skjønsomhed og Smag. (S. Bl.) I Ugen fra den 6te til den 13de D. ere heri Staden, copulerede 17 Par, fødte 64 (27 Drenge, 37 Piger, og døde 85 (18 Mænd, 20 Qvinder, 34 Drenge, 13 Piger, altsaa 21 flere døde end fødte. - De angivne Dødsaarsager ere: Alderdom 7, Barselseng 2, Betændelsesfeber 2, Brystkrampe 1. Brystsyge 7, Bylder 1, Druknet 1, Dødfød 3, Feber 1, Forraaadnelsesfeber 1, Guulsoet 1, Host 1. Jndvortes Svaghed 3, Kighoste 1, Koldbrand 1, Kopper 1, Krampe 10, Meslinger 13, Nervesyge 1, Nyfød 1, Skarlagensfeber 4, Skjørbug 1, Slag 1. Slagflod 1, Svindsot 3, Vattersot 6, Uanmeldte Sygdomme 10.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Kiøbenhavns Havnepriser, den 13de Drcember. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Loll. Hvede, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 4 s. Langel. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Lrad. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Byg, brad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Ærter 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Dito 40 Rbd. - Mk. - s. a 84 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 3 Mk. - s. a 11 Rbd. 1 Mk. s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 16de December. 1 Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 206 1/8. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170; R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 88 a 88 1/4 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 1042 a 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.=Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 100 a 101 i Be 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 100 a 101 i r. S. cies 3/4 pCt. bedre. Disconto ikke noteret. Randers, den 18de Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Jgaar afreiste det Müllerske Skuespillerselskab herfra til Aalborg. Man mindes ikke, at noget andet reisende Selskab før det har havt saa stærkt Besøg her. Med Undtagelse af et Par Aftener, havde det hver Gang fuldt Huus; men der var ogsaa kun een Mening om, at dette Selskab, er det bedste danske, som har været her. Da Fremkaldelser, nu eengang høre til Dagens Orden, bemærkes: at Jfr. Andersen blev fremkaldt her efter Udførelsen af Rata plan (ved Stykkets anden Opførelse) og Hr. Hougaard som "Jeremias Lærker. Directeuren, Hr. Müller, blev, ikke mindre fortjent, fremkaldt den Aften, da han, med en Uegennyttighed og Opoffrelse, der gjør ham megen Ære, for fuldt Huus gav en Forestilling til Bedste for en herværende trængende Familie, der uden denne Hjelp maaske vilde have været huusvild. Selskabet er her i Byen bleven forøget med en ny Acteur, og, Hvad der vistnok vil være til betydelig Vinding for det, med en Musik-Directeur, i den erkjendt duelig Musiklærer, Hr. Eggers, fra Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
J Februar Maaned kunne vi igjen vente Selskabet tilbage hertil fra Aalborg. Aalborg Til at bedømme en Foranstaltning fra de rigtige Synspunkter, hører Kundskab om de Motiver, som have fremkaldt den, og den Hensigt, man ved den har villet opnaae.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Naar det staaer i en Redactions Magt at berigtige de Anskuelser af et Factum, som en i dens Blad optagen Artikel, har kunne foranledige hos Læserne, bør Redactionen, vist ikke undlade det. I dette Blads Nr. 197 var optaget Beretning om et ved Kjøbenhavns Universitet stedfundet Optrin af en temmelig alvorlig Natur." - Den egentlige Sammenhæng dermed er, efter de Meddelelser, vi have fra en meget agtbar paalidelig Kilde, følgende: Antallet af theologiske Studenter, ved Kjøbenhavns Universitet er meget stort, og det paaliggenProfessorerne at give de Studerende Attester om deres meer eller mindre flittige Besøg af Forelæsningerne. Det var derfor, baade med Hensyn til Orden, og for at lette den fornødne Control med Jndividernes Møde eller Udeblivelse, foranstaltet, at Pladsen ikke Studenterne, skulde nummereres, og hver Student saaledes have sin bestemte Plads, som i hans Fraværelse altsaa blev ubesat, og hvorved Oversigten lettedes over de Mødte og Jkke=Mødte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
I Politivennen er det Ønske fremsat, at ogsaa Jkke Militaire maatte kunne bivaane de Prøver paa Fremgang, som aflægges af Eleverne i Underviisnings=Anstalterne for Underofficerer og Spillemænd uden for Kjøbenhavn. Dette Blads Redacteur veed ikke, hvorvidt dette Ønske i andret Garnisoner møder nogen Hindring, men han finder det passende her at offentliggjøre, at det her ved Regimentet stedse har været saavel Officeercorpset, som Underviisnings=Anstaltens Lærere og Elever kjært, naar de afholdte Examina bivaanedes af Jkke=Militaire, at dette oftere har været Tilfældet, og at denne Adgang saameget hellere har staaet Enhver aaben, som de aflagte Prøver paa Fremgang stedse have været hæderlige for Anstaltens Bestyrere og Lærere.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Blandede Efterretninger. Hr. v. Graffen i Brebel har i Kieler=Correspondensblaatte bekjendtgjort følgende Meddelelse om tvungen Fattigforsørgelse. Et berømt Fruentimmer see Acterne og Fattigforsørgelse i Dronning Elisabeth af Englands treogfyrgetyvende Regjeringsaar) har efterladt en stor Deel af Europa et Arvegods, som hun kaldte sin Krones skjønneste Juveel "Visheden at de Fattige skulle blive forsørgede. Hvad man i Aaret 1604 kaldte en Juveel, er i 1834 bleven en Torn. Dette stormægtige Fruentimmer var ikke stor nok til at gjennemskue de store Følger, som en saadan Vished drager efter sig. - Der gives, siger Hatcheson, intet mere paafaldende Exempel paa den menneskelige Jndsigts Jndskrænkethed, end Lovgivningen om de Fattiges Underholdning. Jdeen hertil blev fattet i en Periode af den engelske Historie, hvilken Lovgiverne uden Undtagelse viste den høieste Styrke i Overlæg. Gienstanden var et ædelt og dygtigt Folk værdig; thi Hensigten var, at forskaffe og sikkre den svage og hielpeløse Deel af det borgerlige Selskab en vedvarende Fond til dens Understøttelse, og saamegen Vederkvægelse, som menneskelig Hielp kan give. Den yderste Omsorg blev anvendt af Lovgiverne; ingen Partiaand blandede sig i deres Beraadslagninger, der vare rigtige, maadeholdne og overlagte, de betragtede Gienstanden fra ethvert Synspunkt og søgte at forebygge ethvert Onde, som muligviis kunde opstaae derved. Men nu har Erfaringen viist, at alle høie Forventninger, som man nærede om denne Lov, vare ugrundede; Ødselhed Udsvævelser, Usædelighed ere paa en forhausende Maade blevne udbredte blandt de ringere Klasser, og have havt saa rivende Fremgang, at det ved fortsat Udbredelse kunde drage helen Landets Fordærvelse efter sig. Ved upartisk Prøvelse synes følgende Indvendinger at kunne gjøres imod denne Forsørgelse. Tvungen Fattigforsørgelse er en Lov, som tagerne Arbeidets Frugt fra den, som arbeider og, naar det er nødvendigt, hele Frugten), for at give den til den, som ikken arbeider. - Den afhielper ikke Armoden; den frembringer den. Den lærer, letsindig at betragte Fjenden (Mangelen) og Hvo, som gjør det, bliver, efter alle Tiders Erfaring, overvunden. - Den er let fremkaldt, vanskelig bortfjernet."
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Ved den borttager man af Naturens Uhrværk den stærkeste Kraft, Hungeren (Fjedren i Uhret), og mangen Statsmand undrer sig dog, at det ikke vil gaae. – Staten berøves ved den en Masse af Kræfter af den unyttigt til Døden fodrede Mængde; altsaa bliver den ogsaa umiddelbart, fattigere. - Til en Mængde maaske mindre behagelige Arbeider, men som dog ere nødvendige til det Heles Vel, findes ikke tilstrækkelig Arbeidskraft, fordi Nøden ei driver. Ved vore Teglovne arbeide mange Tyskere; Kartofler, den Frugt, som Naturen skabte til den Fattiges og Riges Næring, kan ikke dyrkes i forønsket Mængde, fordi der ikke findes Hænder nok, som i Høstens Taage ville udstrække sig efter Velsignelsen. - Den stiller den Velhavende og Fattige fjendtlige ligeover for hinanden. Skaberen, skabte Begge til gjensidig understøttende Piller; Mennesket river den ene om, ogsaa den anden maa synke. - Armod og Rigdom frembragte paa Platos Tid Kjerlighed, nu Had, - Den søndertræder Menneskets skjønneste Følelser: Giveren Glæden af at hielpe, Modtageren Takkens Taare! - Hvorfor skulde man nu være velgjørende? Man giver ikke den Fattige, men blot Menigheden; den Fattige erholder ingen Almisse, men en Løn, for hvilken han troer, at han ikke behøver at takke. Hvo var ikke forhærdet, naar Theemis's Executanter vilde indexeqvere Christenkjerlighed. - Den viser Mistillid, anseer Almeenheden for at være sunken saa dybt, at den kunde lade de virkelig Hielpeløse vansmægte; men hvor der vises Mistillid, opstaaer let, hvad man frygter. - Den adsplitter Staten i mange smaae Stater, Menigheder, som næsten betragte hinanden fjendtlig, og er Moder til utallige Stridigheder, som ofte koste meer end Forsørgelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Det er mærkværdigt, at Mathematiken finder saamange uheldige Dyrkere ved Kbhvns. Universitet. Ved indeværende Aars Examen philologicum have ikke Færre end 40 Candidater erholdt non contemnendus for denne Videnskab og 3, (blandt dem en Baron) endogsaa O, hvilket Ziffer, saa isoleret som det staaer der, spiller en underlig Figur Hovedgaarden Mørup, som tilhører Sorø Akademie, ogsk hvor der, for faa Aar siden, stiftedes et Forst= og Agerdyrknings-Jnstitut, under Kammerraad Giersings Forstanderskab, er nu opraabt til Bortforpagtning. Og Jnstituttet, det med saa store Pengeopoffrelser etablerede Jnstitut, det er til forsvundet af Jordens Overflade. Og dets navnligen af Danmark Smørproduction saa fortjente Forstander, hans privatiserer med en Pension af 12, Nogle sige, 1500 s. Rbd. Og de ved Jnstituttet ansatte Lærere, Forstmanden Sparre og Veterinairen Heigaard, de ere lovligt opsagte, og kunne see sig om efter en anden Emploi. Men Eleverne: der var Ingen. Det vilde være meget interessant om end Sagkyndig vilde oplyse, hvad Mørup har kostet Sorø Aka a dem i de sidste Aar, og hvilke Frugter disse Bekostninger have baaret. Længe hed det, Gaarden var bortforpagtet til ci-devant Forstanderen mod en aarlig Afgift af 1200 Rbd.; nu er der budet 2000 Rbd. Sølv. Morup var engang den berømte Luxdorphs Opholdsted; sildigere ogsaa, for nogen Tid af Aaret, den for ikke længe siden afdøde Statsminister Mallings.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Pastor Lund til Torværd, som ved Døden afgik kort efter at have vundet de 50000 Rbd. i Lotteriet, har forinden betænkt Kjøbenhavns Universitet med et Legat af 7000 Rbd., som skal anvendes til Understøttelse for trængende Studerende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Den 5te Dennes, mellem 6 og 7 om Aftenen, blev en Foermand fra Kiel, paa Chauseen ved Eidelstedt, anholdt at 2 Mennesker, som han ansaae for Røvere og paa hvilke han, efter hans Forsikkring, upaatvivlelig vilde have skudt, som han havde været i Besiddelse af noget Fyrvaaben. Paa hans Spørgsmaal, hvorledes de turde understaae sig at anholde ham, udgave de sig for Told=Controlleurer fra Niendorff. Foermanden, som havde passeret Toldstedet ved Langenfelde og der var bleven visiteret, lod sig nu rolig visitere paa ny, men Anmelderen af dette Factum i Kieler=Correpondents-Blad yttrer den Formening, at han uden Tvivl maatte have havt Ret til at tilbagevise de Angribende, og i alt Fald at fordrive Magt med Magt, da de foregivne Controlleurer, i det fuldkomne Bælmørke ikke vare istand til at legitimere sig som saadanne. Samme Aften blev ogsaa Pakke=Posten anholdt af Controlleurer paa Landeveien, og den til Bedækning paa Postvognen sig befindende Sol agt var i Vegreb med at fyre paa de anholdende Personer, hvilket dog heldigviis blev afværget. J Nærheden af Piden har tildraget sig en sjelden Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
En Gjæstgiver i Dodau, ved Navn Bleck, kjørte om Aftenen sildig hjem fra Fegetasche og var rimeligviis noget bestænket. Han var en meget corpulent Mand. Underveis brast begge de bageste Remme i hans Agestol, saa at han staldt tilbage, og, da han ikke selv kunde hielpe sig op igien, andtes han i denne Stilling død i Vognen, da den holdt for hans Hjem. Han efterlader Kone og Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Det er rimeligviis den store Ulykke, som nylig tildrog sig i Havnen ved Kiel, der har foranlediget, at der nu i Flensborg, paa det Offentliges Bekostning, er indrettet 2 Localer, som ere forsynede med alt det Fornødne, der udfordres til at forsøge paa at bringe Skindøde til Live. De til Redning og Transport af forulykkede Personer tjenlige Aparater lere strax tillede for Enhver, den Første, den Bedste, som biler til Hjelp.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
Værtshuuset i Gottorf, imellem Eckernforde og Kiel, der nylig afbrændt. Næsten til samme Tid afbrændte ogsaa Værtshuset Bilschau, 3/4 Mile fra Flensborg. Paa det Sidste menes Jlden at være paasat; i det Mindste er en Person i Arrest, som er mistænkt for denne Udaad. Alle Meteorologer have været enige i, at spaae os en tidlig og streng Vinter. Den første Deel af Spaadommen, har ikke holdt Stik. Vildtet er i Vinter overordentlig fedt, og alle Jægere af Profession ere enige i, deri at see Bebudelsen af en meget streng Vinter. Barometrets Stand er for Øieblikket særdeles høi. Communitetet har afgivet over 90,000 Rbd. til den nye Universitetsbygning. Men bemeldte Stiftelse eiede ogsaa ved forrige Aars Udløb, en Capitalmasse af over halvfjerde Tønde Guld. - Sorø Academi eier, om vi ikke feile, over dobbelt saa meget. Lad saa Nogen sige, her er ingen Penge i Landet!
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-20
J Gage og Lønninger til samtlige lærde Skolers faste Lærere og Timelærere medgaaer i Aar over 80,000 Rbd. J bemeldte Skoler undervises 1000 Disciple. Altsaa kosters, den blotte Underviisning 80 Rbd. for hver.