Aalborg Stiftstidende, 1843-08-11
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 8de August. Nr. 90 af den Frisindede, maatte udgaae uden Begyndelsesdigt, fordi en for strøg det og "Redacteuren kan ikke altid improvisere". Hr. Rosenhoff yttrede i nogle Betragtninger i denne Anledning: at han dog hellere havde seet, at denne Censors Bortstrygning var vederfaret Begyndelsesdigtet i Nr. 87, "Før og Nud, der tydeligt nok behandler Prof. Algreen Ussings Færd og Forhold, da det paa hans (Rosenhoffs) lange og tornefulde Skribentbane endnu er det Eneste, som han ret alvorligt kunde ønske uskrevet. J Anledning af denne Hr. Rosenhoffs Tilbagekaldelse, der vel kan undskyldes med de mangehaande Livets Tryk, ja for Øieblikket endog den personlige Friheds Berøvelse, der maa nedkue hans Sind - lover Fædrelandet, at den af Hr. Ussings Venner, der har forstaaet saaledes at intimidere Hr. Rosenhoff, i Sandhed kun skal have gjort sin Elient en daarlig Tjeneste, idet han tvinger Fædrelandet til at bevise, at den bittre Spot over Hr. Ussings politiske Færd, som hiint Digt indeholder, er fortjent. Og for at lade Handling følge paa Trusel, aftrykker Fædrelandet strax i samme Nr. den Toasttale, som Cancellisecretair Algreen Ussing holdt ved Festen paa Skydebanen 28de Mai 1835, idet han udbragte en Skaal for den størst mulige Offentlighed i Communalvæsenet for alle Danmarks Kjøbstæder og navnligen for Kjøbenhavn!" Man støder derpaa Yttringer, som disse: "Man maa hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning; thi see, der gives mange Mennesker, som ere de største Venner af Offentlighed, saalænge det blot angaaer Andre; men som ikke kunne taale den mindste Offentlighed, saasnart det rører ved dem selv." "Man skal hylde Offentligheden i dens hele Udstrækning; imod sig selv, som imod Andre, i det Smaa, som i det Store o. s. v. -Er Modsigelsen klar nok - spørger Fædrelandet" – eller behøves der nogen Commentar, for at vise, at den Cancellisecretair Ussing, som talede saaledes den 28de Mai 1835, ikke er den Samme som Prof., Ridder Ussing i Borgerrepræsentantmødet Torsdagen den 20de Juli 1843. – Det er derfor Pressens Pligt at gjøre opmærksom paa den Forandring, han har undergaaet, at fremhæve de Modsigelser, han begaaer, for at Folket ikke skal bedrage sig ved fremdeles at ansee ham for sin for Frihedens og Udviklingens uforfærdede, urokkelige Talsmand. Netop derfor er han bleven Gjenstand snart for spottende, snart for alvorlige Angreb, og Jngen, der formaaer at spænde Satirens Bue, behøver at bede om Forladelse, fordi han har truffet Professor Ussing."J "Coll. Tid." hedder det endvidere om Landbrænderierne: Da imidlertid de mange ulovlige Brændeviinsredskabers Aflevering i Jylland lader formode, at der med Held vil kunne anlægges afgiftspligtige Landbrænderier paa adskillige Steder i Provindsen, er det anseet rettest, nu at bringe under Omhandling de omtrent 100 Ansøgninger om at forundes Bevilling paa Landbrænderi, som ere indkomne, siden den almindelige Uddeeling af Landbrænderibevillinger ifølge allerh. Resolution af 26de Febr. 1840 fandt Sted, men hvis Afgjørelse hidtil har beroet efter Resultatet af en paatænkt Forandring i Ordningen af Landbrænderi-Forholdene. De fleste af disse Ansøgninger og de derover afgivne Erklæringer hidrøre imidlertid formedelst den Udsættelse, Sagen saaledes har lidt, fra noget tilbageliggende Tidspuncter, og da det derfor ikke syntes uantageligt, at Vedkommende, navnlig Amtmændene, ved at tilstilles samtlige de hvert særskilt Amt angaaende Ansøgninger, og ved at sammenholde disse deels indbyrdes deels med Ansøgninger fra Supplicanter, som muligen nu, naar Sagen paany kommer i Bevægelse, ville melde sig, kunne finde sig foranledigede til enten at modificere tidligere Yttringer efter de senere indtraadte Omstændigheder eller til dog at gjøre et bestemtere Udvalg imellem de Supplicantet, som for hvert Amts Vedkommende især fortrinsviis formenes at burde komme i Betragtning, maatte man ansee det rettest, forinden disse Ansøgninger komme til endelig Behandling, herom at indlede Brevvexling og bringe Sagen under samlet Omhandling med alle Vedkommende. Efterat General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet i Henhold til det Foranførte havde nedlagt allerunderdanigst Forestilling, og derved allerunderdanigst henstillet til Hs. Maj., hvorvidt flere Bevillinger paa Landbrænderi i Nørrejylland nu skulle meddeles og Collegiets derom indkomne med nærmere allerunderdanigst Forslag, har Hs. Maj., ved allerh. Resolution af 12te Juli d. A., allernaadigst paalagt Samme at indkomme med saadant nærmere Forslag efter forudgaaet Forhandling desangaaende med Vedkommende paa den i Forslag bragte Maade. Det lader virkelig til, at Silkeavlen vil trives heri Landet, og der er da heller ingen Grund til, hvorfor den ikke ligesaavel skulde kunne trives her som i Sverrig. De af det her oprettede Silkeselskab anstillede Forsøg have havt et heldigt Udfald. Man maa saa meget mere glæde sig til den nye Jndustrigreen, som den især egner sig for den qvindelige Befolkning, og for denne er der, som desværre velbekjendt, kun saare saa selvstændige Næringsveie, og dog bliver det en meer og mere paatrængende Nødvendighed at udfinde saadanne. Med den stigende Civilisation og de stigende Fornødenheder vil ogsaa Antallet af de ugifte Fruentimmer stige, og under de nærværende Forhold ere deres Udsigter i Verden meer end sørgelige, og det er derfor tilvisse glædeligt, naar der kan aabnes nye Næringsveie for den. (Dannev.)¬