JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-07-04
Natten imellem den 23de og 29de Ju blev fra mig Undertegnede af J Tøiret bortstiaalet en graaeskimle. Hoppe, 3 Aar gammel, henved 10 Qvarteer høi, for Oplysning desangaaende betales en Douceur af Eieren Rasmus Pedersen, Gaardmand i Lillevære, af 10 Rbdlr. Et smukt Landstæd i en behagelig Skovegn, 212 Miil fra Staden, med tilhørende Hauge, Staldrum &c.; anvises til Leie fra Berlings Comptoir. 7 forlanges til Laans enten strax eller til 11te 12000 Rbdlr. N. B. December d. A. paa 1ste Prioritet i en Landciendom ved Frierichs hvortil er 122 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Land geometrisk Maal; nærmere lysning herom faaes hos Prokurator Skou, Gammelstrand Nr. 158, 2den Sal, Hiemme fra Kl. 4 Eftermiddag. Et avlested, beliggende 1 Miil her fra Staden, med en grundmuret I Stuehuus=Bygning og tilliggende fortrinlige gode og veldyrkede Jorder, at Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., er tillige med den i Jorderne nedlagde Sæd, strax underhaanden at faae tilkiøbs, naar Liebhaverne behageligen henvender dem til Procurator Lauritzen, boende i Klædeboderne No. 5 og 6. Verderits=Rødder forlanges tilkjøbs paa store Kiøbmagergade Nr. 2 i T Stuen.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
2 af Holbets Oberformynderies Midler, 733 Rbdlr. 82 s. N. D. er mod anordningsmæssig Sikkerhed, at bekomme til Laans hos Oberformynderne Smitt. Müller.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
En Landeiendom i Siælland med circa 200 Tdr. Land, staaende for næsten 23 Tdr. Hartkorn, anvises tilkjøbs fra Justitsraad Bilsteds Contoir i Kiøbenhavn store Strandstræde No. 79. Under Gaarden hører 9 Huusmændspladser med et Areal af 42 Tdr. Land, og ere Huusmændene forpligtede til, foruden at svare en vis Penge- og Kornafgift, at giøre 658 Arbeids= og Høstvage. J Gaardens egne Jorder ere nedlagde henimod 70 Tdr. Sæd af alle Slags, og kan aarlig høstes 2 a 300 Læs Høe, samt skiæres ligesaamange Læs Tørv. tritabel Knaster 8 Rdlr., fiin Petitknaster 7 Rdlr., bedste Vingin 6 Rdlr., simpel Petitinaster, Portoricco, de Kolleknaster 5 Rdlr., Petui Sprimum 6 Rdlr., sin Liverpool A. A. 6 Rdlr., dito L. C. 3 Rdlr. 3 Mk., faaes i Aabenraae No. 224 i Stuen. J Partier bedre Kiøb. de som endnu ikke have afhentet deres Andeel i Bierglørnen for den under de til 5te December 1810 herpaa Fæstningen strandede Kuff die Gerrehtigtet, ville snarest mueligt enten personligen eller ved Fuldmægtig henvende sig til Undertegnede. Fætningen Christiansøe, den 20de Juni 1814, Rummelhoff, Auditeur. Fra Fabriquen ved Flaskekroen kan stedse erholdes af den for sin saa deles Godhed bekiendte Faxøe=Steenkalk. Prisen er 114 Rbdlr. pr. Læst, frit leveret i Kiøbenhavn. Bestillinger modtages saavel paa Fabriquen, som i Academisgaden No. 281.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
Proclama. Ved Proclama, som er læst i vedkommende Retter, indkalder undertegnede Enke efter afdøde Borger og Brændeviinsbrænder Jens Thaning, i Kjøge, som er forundt Kongelig Bevilling at sidde i uskiftet Bøe, med 12 Ugers Varsel Enhver som anseer sig berettiget til nogen lovlig Fordring. efter bemeldte min afdøde Mand, samme for mig og undertegnede Laugværge inden foreskrevne Tid at anmelde; de i Gaarden prioriterede Fordringer undtagne, da ethvert retmæssigt Krav skal blive foldestgjort. Kiøge, den 30te Juni 1814. Som Laugværge Mariane sal. Thaning. M. P. Kruse, Provst og Sognepræst til Høyelse. og kellinge ved Kiel. Ved 12 Ugers Varsel skaldes herved Credi= og Debitorerne, efter den Vi herpaa Gaarden afdøde Kleinsmed Broqvist at melde sig hos Undertegnede for at beviisliggjøre deres Krav til Boet, og indbetale hvis de dertil maatte være skyldig. Basnæg ved Skielskiør, den 28de Juni 1814. Fane Forvalter ved Godset.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
Tirsdagen den 12te Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, lade Eieren Chirurus Wappenhans ved en eneste Auktion, om antagelig Bud skeer, bortsælge sin eiende Gaard vel hende uden for Consumtions=Contoiret, blandt de saakaldte Nyehuse, ved Frederichsborg. Gau den, som har en særdeles god Beliggenhed, bestaaer til Gaden af 12 Fag, hvori 3de rummelige Værelser samt Kiøkken og Spisekammer; til Gaarden et Baghuus, bestaaende af 12 Fag, indrettet til Stald, Vognremisse, Bryggerhuus og Karlekammer m. v. Jtem et Tørv huus paa 5 Fag, alt af Muur og Bindingsværk. Gaarden kan enten beboes som Lyststed eller være tienlig til Garverie eller Kattuntrykkerie. Til Gaarden er en od Hauge med udsøgte Frugttrier og til Kiøkken Urter. Denne Eiendom kan tiltrædes 14 Dage efter Auktionen. Torsdagen den 14de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver & i det Kongel. Ridehuus ved Christiansborg Slot foretaget Auction over 10 Stykker fra det Kongel. Stutterie udsatte Heste; iblandt disse Heste findes 4 hvide tilkiørte Vallakker; de forevises Dagen forud i de Kongel. Stalde ved Christiansborg. Hvilket herved til Efterretning for Lysthavende bekiendtgiøres. Frederiksborg Ladegaard, den 21de Juni 1814. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
Løverdagen den 16de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver 1 paa Frederiksborg Ladegaard ved offentlig Auction bortsolgt 13 Stykker, aarige Tyrkalve og 10 Stykker frede strax til Slagtning tienlige høveder, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Frederiksborg Ladegaard, den 21de Juni 1814. Nielsen. Vi Schlegel, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction i Hillerød (Friandagen den 18de Juli, om Formiddagen Kl. 9, lader Regimentschirurg deriksborg) Kiøbsteds Mørkegade No. 104, bortsælge et næsten nyt og vel conditioneret Jndboe, bestaaende af Mahanne og andre fine moderne Kobber, Messing, Jern og Træetøi, samt Heste, Køer, Vogne og Avlings Meubler, Sengeklæder, Linned, Glas, Porcelain, og Steentøi, Plet, redskaber, imod Betaling naar paafordres til Fuldmægtig Havner paa Amtstuen. Ovenmeldte Jndboe kan behageligt tages i Øiesyn paa Auctionssteder, 2 Dage forud. Katalogerne erholdes i Frederiksborg paa Auctionsstedet, i Kiøbenhavn hos Bogtrykker Brünnich i Løvstræde No. 123, og i Frederikssund, Frederiksborg og Helsingøer paa Giestgiverstederne.
Berlingske Tidende, 1814-07-04
skibet, Galeasen Sophia Albertina kaldet, omtrent 38 Commercelæster drægafholdes offentlig Auction paa Assens Kiøbstads Raadstue over Priiset bekiendtgiøres herved: at Torsdagen den 21de Julii Formiddag Kl. 10, tig, med dets tilhørende Jnventarium; hvilket Skib er indbragt til Flensborg af Søe Lieutenant og Kiøber Falde, men nu er beliggende ved denne Kiøbstæds Skibbroe. Conditionerne og Inventarii-Listen ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Løverdagen den 30te Julii førstkommende, om Formiddag Kl. 11, lader Assens, den 25de Juni 1814. R. L. Nellemann. opraabe, bemeldte Hollandske Veirmølle, der for 8 Aar siden af nye er op Eieren af Løvegadens Mølle ved Slagelse, formedelst Helbreds Svaghed, din Familie, med de til Møllen hørende 17 Tdr. Land geometrisk Maal af bygget og indrettet med 4 Qværne og med Vaaningshuus for enhver anstæni Slagelse Kiøbstæds bedste Jorder, ved en enede Auktion, til absolut Bort i sælgelse om antagelig Bud skeer. Eiendommens Fortrinlighed, vil ved at tages i Øiesyn, bedst kunde skiønnes, og de særdeles billige Conditioner, hvor lige forinden afhandler om Eiendommen, Salg underhaanden. Auktionen efter Eiendommen bortsælges, erfaaes hos Hr. Byeskriver Stabell, som tilafhvides paa Møllegaarden. Müller, Slagelse, den 30te Junii 1814 Auction. Direkteur.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Udenlandske Efterretninger. Stockholm, den 9de Junii. Anførte af Hs. Excellence Overslatholderen m.m., Hr. Greve Carl Mørner, havde Borgerskabets 50 Ældste den 6te d. M. Audients hos Hs. Majestæt Kongen, og derefter samme Dag hos Hs. 3 Kongel. Høihed Kronprindsen, for i Underdanighed at ansøge om Tilladelse til at anlægge en Bro over Nordstrømmen fra den Kongelige Mynt over Helligaandsholmen til Dronninggaden, som et evigt Minde, om Hs. Kongelige Høiheds forønskede og lykkelige Tilbagekomst. De 50 Ældstes Ordfører, Directeur og Ridder Schwan, holdt ved denne Leilighed følgende underdanige Tale: "Stormægtigste, Allernaadigste Konge Jdet Stockholms troe Borgerskab nu for Deres Kongel. Majestæts Trone frembærer sin underdanige Lykønstning til Hs. Kongel. Høihed, Kronprindsens Tilbagekomst, har det tillige burdet udbede sig Deres Kongel. Majestæts naadige Tilladelse til med et varigere Mindemærke at maatte hellige sin Glæde, saavel derover, som over de store Begivenheder, der have gienskiænket Europas lidende Folkes Rolighed og Fred. Mindre raadspørgende vor Evne end vor gode Villie have vi besluttet at bygge en Bro over Nordstrømmen, fra den Kongel. Mynt over Helligaandsholmen, og derfra igien til Dronninggaden. Paa denne anden Communication mellem Hovedstadens fornemste Deele har der været tænke allerede siden den udødelige Kong Carl den 11tes Tid. Den vil blive en Pryd for Kongeresidentsen, og forskiønne Udsigten fra Deres Kongel. Majestæts Slot. De som Deres Kongel. Majestæt i Naade billiger vort Forslag, vove vi at haabe, at Deres Kongel. Majestæt fremdeles vil behage at bifalde hvad ve underdanigst foreslaae til denne Plans Jværksættelse og Fuldbydelse. Allernaadigste Konge! Forgængeligheds Lod bliver saaet vor; men sikkert skal det Mindemærke, vi nu reise, erindre vore Efterkommere om Deres Kongel. Maj stæts vise og hulde Regiering, samt om de store Egenskaber, der pryde Deres Kongel. Majestæts Hr. Søn, og saa høiligen retfærdiggiøre det lykkelige Valg, som Deres Majestæt og Nationen have gjort af denne Tronfølger.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Stockholms Borgerskab beder underdanigst, at det stedse maa være indsluttet i Deres Kongel. Majestæts høie Naade og Yndest." Kongen behagede i det naadigste Udtryk at bevidne Borgerskabet sit bifald for ved den ved de 50 Ældste gjorte underdanige Begiering, og tillige naadigen at yttre sin Fornøielse og sit Veldehag over dette nye Kiendetegn paa Stockholms Borgerskabs Kiærlighed og hengivenhed, samt forsikkrede Borgerskabet om det Sindelag, hvormed Hs. Kongel. Majestæt altid har været og bliver som ne bevaagen, Til Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, "Høibaarne Fyrste, Sverrigs Kronprinds, Naadigste Herre! Et Borgerskab, som altid har været sine Konger tro og hengiven, som beundrer Deres Kongel. Høiheds Bedrivter, og elsker Deres høi Person, fremtræder nu forat tolke sin underdanige Glæde og inderlig Fryd over Deres Kongel. Høiheds Tilbagekomst til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
De usædvanlige Handelser, som have tildraget sig under Deres Kongel. Høiheds Fraværelse, og til hvis Udførelse Deres Kongelige Høihed har været det fornemste Redskab, have vistnok stedse været ledsøgede af vor største Opmærksomhed; men tilgiv, naadige Herre, om vi under Krigens Farer alligevel og isærdeleshed dvælede ved Deres Kongel. Høiheds Person, saa at vort første Spørgsmaal, vor eneste Bekymring stedse var henvendt paa Deres Kongel. Høiheds Helsen og Velgaaende. Saadanne ere og saadanne blive altid Virkningerne af den Kiærlighed, som Deres Kongel. Høihed ved alle Deres store Egenskaber ha vundet hos det svenske Folk, - og dette er ikke Smigers, men Hiertets Sprog.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Stockholms Borgerskab har længe været i Tvivl om hvorledes de værdigen skulde forevige Mindet om Tidens store Hændelser, og særdeles om Deres Kongel. Høiheds lysende Bedrivter. Usædvanlige som de ere, havde Mindemærket ogsaa burdet blive; men Villie og Evne stemme ei altid overeens. Vi have fæstet vor Opmærksomhed til Noget, som hos Efterkommerne i det mindste skal vække Tanken om vor velmeente Hensig, Med Kongens naadige Tilladelse have vi besluttet at anlægge en Be over Nordstrømmen, fra den Kongel. Mynt over Helligaandsholms og til Dronninggaden. Den skal pryde Staden og sikkre Communcationen mellem dens vigtigste Dele, samt give Kongens Slot en behageligere Udsigt.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Vi smigre os med, at Deres Kongel. Høihed med Naade og Godhed optage vort Forslag. Dette Mindemærke skal være mindre forgiængeligt end Fester, som glemmes med Dagen; det skal i det mindste vidne om vort Jver og gode Villie. Vore Efterkommere skulle ikke see denne Bro, uden med Taknemmelighed at erindre sig den Konges Regiering, som frelste et nedtrykt Fædreneland, og giengav det Fred og Frihed. De skulle deele vor Tids Beundring for Helten, som befæstede vor Selvstændighed, nedslog Vælden, beredte Europa Ro, og lagde et andet Rige til sit nye Fædrene, land, paa Vilkaar, som for stedse forvisse begge om Lykke og Opkomst. Naadigste Herre! O at vi herefter uafbrudt maatte nyde den Lykke at eie Deres Kongel. Høihed inden vore Mure, alene sysselsat med vort Vel! Men skulde enten en vildledet Nations Tilbageførelse paa rette Vei, eller andet for Riget magt paaliggende Hverv kalde Deres Kongel. Høihed til en kort Fraværelse og nye Farer, da vær overtydet om, at vore Ønsker og Bønner for Deres Kongel. Høiheds Vel og hastige Tilbagekomst, stedse skulle følge Deres Kongel. Høiheds dyrebare Person. Borgerskabet beder underdanigst at indsluttes i Deres Kongel. Høi hids Naade og Velvillie.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen behagede at svare (paa Fransk) "Mine Herrer: Den Beslutning, De have fattet, er mig saameget behageligere, som den beviser Deres Hengivenhed til Kongen og Deres Kiærlighed, til mig. Den giver Dem nye Fordringer paa min Erkiendtlighed, efterdi den er fattet i et Tidsmon, da Stadens Udgivter ere betydelige. Jeg føler mig rørt ved de Glædesbeviisninger, som Stockholms Jndvaanere lægge for Dagen ved Armeens Tilbagekomst. Den havde forladt sit Hjem forat drage hen at forsvare Nationernes Rettigheder og de Grundsætninger, hvorpaa disse ere byggede. Jeg fører den til bage, stolt af at have bidraget til dette Maals Opnaaelse. Dens Tapperhed, dens Mandstugt efterlade intet som man endnu kunde have ønsket. Forældrene skulle igien see deres Børn, og Ægtefællerne i Gienstanden for deres Kiærlighed. Armeens Kinkhed og Uforfærdet hed vil, om vi nødes dertil, sikkre os Opfyldelsen af de Tractater, som garantere os Norges Forening med Sverrig. Understøttede ved de Magters Bistand, der have garanteret os Foreningen af disse Lande, kan denne Forening ikke være langt bort. Nordmændene skulle erholde Alt hvad Retfærd og Fornuft billige. Kongen er rede til at inddrømme dem Alt hvad Sverrigs Ære og Handelens Flor tillade. Hs. Majestæt har ikke attraaet Norges Forening forat udvide sit Herredømme, men for i Fremtiden at sikkre Freden mellem disse to Lande. Norge har intet at frygte for en Forøgelse i sine Byrder; det kan tvertimod vente af dets Forening med Sverrig, en stor Formindskelse i sine Paalæg, og saamange tusi de Arme, revne fra Ploven forat kiæmpe for en uretmæssig Sag, kunne gives tilbage til deres Sysler. Dersom Nørsmændene tilfulde indsee deres egne Fordeele, ville de laane Øret til Pligtens, Fornuftens og Menneskelighedens Stemme; de ville da undgaae en Krig, hvis Udfald ikke kan andet end vorde ulykkeligt for dem og ikke udsætte sig for at see deres Land ødelagt, forat tilfredsstille enkelte Jndividers Ærgierrighed og Lune. Kongen af Danmark har afstaaet sine Rettigheder til Norge, og aldrig var nogen Afstaaelse høitideligere. Jeg har altid haabet at see og Foreningen iværksat; men ingensinde har jeg havt større Vished om at det vil lykkes, end i denne Stund. Garanteret af hele Europa g, skal den inden kort Tid udføres, om vi ville det med fuldkommen ar Kraft. Vore Midler ere store, vor Armee kjæk og krigsvant, og r. Enigheden mellem Kongen og Folket er beskyttet mod Tid og Hændelser. Om jeg paa nogen Tid skilles fra Eder, bliver det blot forat stride et for Eders Vel, og betrygge Sverrigs Frihed og Selvstændighed. . Værer forsikkrede, mine Herrer, om de Følelser af Taknemmelighed ge, og Kiærlighed, jeg nærer, og værer overtydede om, at jeg altid vil og sætte den fuldkomneste Tillid til Dem.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Dresden, den 20de Junii. Den 11te d. blev den her dannede Landeværnsbataillons Tilbagekomst Jt. fra Kampen for Tydsklands Frihed høitideligholdt paa en hæderfuld ro Maade. Hs. Excellence Generalgoverneuren, Fyrst Repnin, mod en tog selv de tilbagekommende Krigere, ledsaget af Landbevæbningens ni. Generalstab, og begav sig med Tropperne til det nye Torv, hvor Frølgende maarene Man holdt en Tal, hos i han løse Troppernes Kirkhed og gode Villie, takker dem i Reiserens, sin Herres, og de øvrige Allieredes Navn, og mod Slutningen tilføier : Jeg vil sandsynligviis endnu en rum Tid have den Ære at forestaae Landets Forvaltning, og jeg skal i denne Tid efter de Følelsen mit Hierte og min Pligt byde mig at være, stræbe efter at hielpe til at befordre Eders Lykke og være Eder en velgiørende Ven. Derimod opmuntrer jeg Eder til Relighed, Taalmod og hengiven Standhaftighed.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
De gode og forstandige Sachsere ville indsee, at kun Forholdene i det Store udsætte Afgiørelsen af Eders Fædrenelands Bestemmelse, og være overbeviste om, at den paafølgende Bestemmelse vil sætte Sachsens Velfærd og Ære paa den fasteste og hensigtsmæssigste Grundvold. De ville erindre, hvad jeg tidligere har sagt dem, at det er Keiserens, min Herre, oprigtige Ønske at vedligeholde Sachsens Grændser og Løve urørte. Men de ville tillige betænke at nærværende Tid er en Prøvelsestid, at høiere Hensigter ofte modstaae den bedste Villie, og at af denne samme Prøvelsestid maa og vil udspringe nyt Liv, ny Velstand, hvis herlige Blomster dog let kunne qvæles ved eensidig Villie og utidige Indgreb. Jeg venter fremdeles Beviser paa Kjærlighed og Tillid af Sachser, ne, og jeg skal stedse vide at sætte Priis derpaa og tiene at giøre mig fortient dertil.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Den 28de Junii. Generalgovernementet i Sachsen finder sig, forat man ikke skal fæste Tro til falske og foruroligende Rygter om en Krudtexplesion, som fandt Sted den 27de d. i Dresden, foranlediget til at bringe Følgende til offentlig Kundskab; Denne Explosion skeete bemeldte Dags Formiddag Kl. 9, uden at man endnu har kunnet opdage den virkelige Aarsag dertil, i Bastion Imperiale uden for den sorte Port, hvor det Krudt, som var bleven frataget de Franske, forvaredes. Antallet af de derved deels dræbte, deels saarede Personer af Civilstanden beløber sig til 144, og ligesaamange af Militairstanden. Jngen Bygning i Nabolaget har tagen Skade derved; kun ere Vinduesruderne sprungne itu i adskillige Huse. Den Uforsagthed og Aandsnærværelse, som det strax tilkiende russiske og sachsiske Militair udviste, forebyggede iøvrigt strax efter Explosionen, og da Luerne endnu rasede heftig, en stor Ulykke, ved at forhindre at et Forraad af 300 Fade Krudt, som endnu giemtes sammesteds, ikke kom til at springe i Luften.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Af en anden Skrivelse fra Dreden af 27de f. M. sees, at omtalte Bastion Jmperiale, eller Keiserskandsen, blev anlagt af de Franske under og efter Vaabenstilstanden i Aaret 1813. J denne Skandse var et meget stort Blokhuus og rummelige Hvælvinger. Her havde de Franske er betydeligt Krudtmagasin og et Laboratoriin, som ogsaa blev overgivet ved Capitulationen. Krudtforraader ansloges til over 10,000 Centner. Russisk Militair havde stedse Vagt derved. Den 27de om Morgenen skulde noget Krudt føres bort af fachsiske Artillerister, og endeel Bønder vare beordrede derhen deels til Arbeide deels til Transport. Klokken 9 fløi en Deel af Blokhuset, med et forskrækkeligt Knald i Luften. Hele Explosionen varede i to Minuter. Ubeskrivelig var Frygten, da man erfarede, at den største Deel af Krudtet endnu laae i Blokhuset, som stod i lys Lue. Man maatte befrygte en ny og større Explosion, og sendte Folk hen at forebygge denne Ulykke. En Hofraad fra Dresden havde den Uforsagthed at udtage en brændende Bielke, der alene havde været istand til at bringe Nøden til det høieste. Man tildækkede de Hvælvinger, hvori Krudtet laae, med Jord. Selv Naturen kom de Virksomme til Hielp; thi fra Klokken 8 regnede det stærkere og stærkere, saa at det tilsidst blev til et Vandskyl, der varede den hele Dag. En stor Lykke var det at Vinden bar fra Staden. J Pirna, over fire Miil fra Stedet, følte man Explosionen saa stærkt, at adskillige Vinduer sprang itu. Generalgourerneuren, FyrRepnin, var just i Pirna; men saasnart han ved Courerer havde modtaget den sørgelige Efterretning ilede han til Dresden. Mærkeligt er det, at adskillige Mennesker, som opholdt sig ganske nær Blokhuset, aldeles ikke kom til Skade. Hvormange der ellers tilsatte Livet, kan ikke bestemt angives endnu. En Bielke, 8 Alen lang og 3 Alen i Omfang, var kastet 300 Skridt bort.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Minden, den 25de Junii. Det 4de preussiske, under General Tauenzion staaende Armeecorps, som bestaaer af 66000 Mand, hvoraf den største Deel er Landeværn, og havde besat Weser, gaaer igien tilbage til Magdeburg til sine gamle Standqvarterer. Jdag har Generalmajor v. Lindenans Division, omtrent 11000 Mand stærk, som stod her i Egnen, forladt os, foraagiøre Plads for det 3die Armeecorps, under General Bülow, der forlader Brabant.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Mayn, den 25de Junii. Storherren af Warburgs Familie relser over Wien til Toscana. - Paa bayersk Side skal Grev v. Montelas begive sig til Congressen i Wien.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
- Den tilbagevendende Keiserl. russiske Armee skal, ifølge offentlige Blade, først for Størstedelen gaae i Cantonneringsqvarterer ved Oder og i Hertugdømmet Warschau, - Allerede den 11ted havde man deelt Maynz ved en Demarcationslinie i to Dele, hvoraf Østerrigerne besætte den ene, Preusserne den anden. Mannz skal ansees for at høre til høire Rhinbred, indtil den endelige Bestemmelse bliver truffet paa Congressen i Wien. - Den tydskrøsterrigske Ligion skal opløses i Constang. Det østerrigske Hovedqvarteer var ankommen til Basel. Lausanne, den 22de Junii.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Ludvig Napoleon har ladet følgende Erklæring indrykke i de her udkommende Tidende :
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Da den forrige Konge af Holland, som siden Juli 1810 føres, Navn af St. Leu, har i Lausannertidenden af 17de d. M. læst en Overeenskomst, hvori han finder sig indbefattet (Parisertractaten af 11te April ), saa erklærer han hermed, at han frasiger sig hvad den i denne Acts 6te Artikel maatte angaae ham. Han erklærer desuden, at, da Jngen har Ret til at antage, eller uden hans Samtykke at stipulere særegne Fordeele for hans Børn, saa frasiger han sig dem i deres Navn, og misbilliger alt det, der enten allerede er skeet eller endnu maatte skee under hans Fraværelse fra dem. Skeet og underskrevet i Lausenne, den 17de Juni 1814. Ludvig af St. Leu.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Paris, den 24de Junii. Den 20de d. døde her den Kongel. danske Legationssecretair Hr. Guillaumo. Hans tidlige Tab bliver meget beklaget, da han under sit lange Ophold i Paris havde erhvervet sig almindelig Høiagtelse. Den Kongelige danske Regiering taber i ham en meget ivrig og tro Tiener. - Prinds Engen har taget Afskeed fra Kongen, og er i Begredmed at afreise til München. Man troer, at han ved Bestemmelser i Kongressen til Wien skal ophøies til tydsk Rigsfyrste med en Soverainitet. Han beholder Malmaison som Eiendom.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Man forsikkrer, at Hs. Kongel. Høihed Monsteur vil afreise til Baden i Vichn.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Hertugen af Angouleme er bleven Forstander for og Æresmedlem af det Kongel. Videnskabernes Selskab (det forrige Nationalinstitut, i Paris.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Man forsikkrer, at Marschal Jourdan skal have Commandoen i Normandler, Marschal Massen i Provence, Marschal Augereau i Lyon, Hertugen af Albusera i Bordeaux, og Hertugen af Tareni Berry.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Den 25de Junii. Man forsikkren, at den forrige Dronning af Holland er udnævnt til Hertuginde af Leu. Hendes ældste Søn faaer Titel af Hertug; den ynaste har Navn af Greve. - Man siger, at Paven skal indbydes til at krone Kongen. - Rygtet om en Formæling mellem Hertugen af Berry og en nordisk Prindsesse vedligeholder sig endnu.
Berlingske Tidende, 1814-07-08
Mayland, den 15de Junii. Fra Øen Elba og navnlig fra Porto=Ferrajo berettes under 6te d. at der Dagen iforveien mærkedes en heftig Jordrystelse, som dog ikke foraarsagde nogen Skade. Napoleons Bøster, Mad. Pauline, er ankommen til Elda, og boen hos sin Broder, som befinder sig overmaade vel, og giør ofte smaae Spaseretoure, deels tillands deels tilsøes. J Farvandene krydse endnu to engelske Krigskibe.