JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Handels- og Skibsefterretninger, To danske Smuglere fra Helsingør ere, efter Flyvep., i næstforrige Uge paagrebne paa svensk Kyst, i Nærheden af Helsingborg. Deres Baad med indeværende Ladning Smugvarer til flere tusinde Dalers Værdi er confiskeret og de Paagrebne øieblikkelig, efter svensk Lov og Ret, dømte til Fæstningen i 9 Maaneder. En Udløsningssum af 1200 Rbd. kan udiøse dem, og der skal alt ved Subscription i Helsingør være sammenbragt 600 Rbd. til de 2de Synderes Frelse, da de begge ere Familiefædre og bosiddende i sidstnævnte By.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Det var i de sidste Dage af November Maaned at jeg ved, selv Anden, at gjøre en Reise til Frederikshavn, passerede Chausseen; og det jeg da var Vidne til, bedømte jeg ikke efter de flygtige Blikke man, som Reisende, kan henkaste fra Vognen; men vi passerede tilfods det under Arbeide værende vestlige Chausseestykke, og hvad der da strax fore som os paafaldende var, at man havde priisgivet dette ufuldendte Veistykke - der naturligviis allerede maatte lide nok ved det jævnlige Regnveir, hvorunder det bearbeidedes - for Færdsel af alle Reisende, uagtet den gamle jævnsides liggende Vei, endnu i temmelig lang Distance – maaskee med en liden Udbedring ved den østlige Opkjørselsrampe, kunde været benyttet, og at denne Færdsel i Forbindelse med at man maatte lade Gruustransporten gaae over den ufuldendte Steenbane, vel kunde rokke denne, maa for den Sagkyndige være indlysende. De svage Spor, som Kjørselen, efter Hr. Capitainens Forsikkring, kun skulde have bevirket i Rangeringen, kunde ikke være Gjenstand for nogen kritisk Betragtning, imedens min Opmærksomhed netop fængsledes ved Steder, hvor Hjulsporets Dybde gjorde mig det indlysende, at Grundlaget maatte være forrøkket, og derom overbeviste jeg mig ved, med Foden at prøve Bevægeligheden af de Stene, der ved Sporet vare komne tilsyne, men naar Hr. Capitainen, for at ignorere en saadan Sporvirkning, argumenterer med, at det af Regnen opblødte Leerlag gjorde den umulig, da maa det tilgives mig, naar jeg antager, at netop det opblødte Leeriag væsentligen har medvirket til at Steenlægningen maatte lide under Hjulene; thi saa vist som det er, at et fast Leerlag her vilde beskjærme, saa tilforladeligt er det ogsaa, at et opblødt Leersmens deigagtige Masse, under især en voldsom Friction, netop løsner og forskyder de Gjenstande som, uden behørig Modstandskraft, dermed bringes i Amalgamation, ligesom det ogsaa antages, at en Chaussee, hvis Plasterlægning har været udsat for slige Grundrystelser, ikke ved nogen Redressering kan gjenvinde dens oprindelige homogene Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Ved samme Leilighed saae jeg nogle saa af Bordurstenene; de vare ved Kjørselen paa Veien bragte ud af deres Leie og da de forekom mig usædvanlig smaa – ingenlunde over 8 Tommer høie – saa erkyndigede jeg mig paa Herredscomptoiret, hvorhen jeg netop havde et Ærinde, om hvad Overslaget bestemte i Henseende til disse Stenes Høide, og man opgav mig da, efter at have kastet et Øie i Overslaget, at denne Steenhøide var bestemt til 12 Tommer, hvilket jeg ogsaa af Andre havde ladet mig sige. Hr. Capitainen paastaaer nu, at Bestemmelsen er 10 a 12 Tommer, Kan vel være; men det releverer in casu Jntet, thi jeg har al Grund til at antage, at de benyttede Bordursteen i det Hele taget ingenlunde holde Minimum af dette Maal, imedens det naturligviis altid er practicabelt at anbringe dem dybere end Veiens Steenlag, hvad enten de ere af hensigtsmæssig Størrelse eller ikke, og har Veiens Steenlag den af Hr. Capitainen opgivne Tykkelse af 6 Tommer (foruden Rangeringen og Gruuslaget), saa er det aldeles vist, at Anvendelsen af Bordursteen under 10 Tommer er uhensigtsmæssig. Naar Hr. Capitainen indrømmer, at Gruusleverancen ikke er præsteret contractmæssigen, idet det leverede Gruus unægteligen er blandet med for mange og store Stene, da er min Anke ogsaa i denne Henseende fyldestgjort, og da et velbehandlet Gruusmateriale er et aldeles nødvendigt Reqvisit ved ethvert Veianlæg – og især ved et Anlæg af saamegen Betydning - saa indseer jeg ikke hvorledes Hr. Capitainen har kunnet tage tiltakke med ringere Præstationer; thi det, at man, efter at Gruusmassen er bleven paaført Veien (udjævnet over Rangeringen), maa foretage det Experiment, at sortere den ved Riven, er visselig en lidet anbefalende Methode. Omsider gjorde Entrepreneurerne ogsaa dette Misgreb for grovt, og da var det først – det maa jeg antage – at Opsynet blev opmærksom derpaa. Hr. Capitainen behager jo selv, til min Beroligelse – og jeg er forresten meget rolig – at forsikkre mig om, at han har givet Entrepreneurerne Ordre til at bortskaffe de store Steen af Gruset og derimod at levere et lige saa stort Qvantum godt Gruus. Men hvorfor denne sælsomme Trafie? Hvorfor forudsat at Hr. Capitainen eller Opsynet saa hvad der paaserede paa Veien, hvorfor tog man imod den slette Gruus og hvorfor blev det ikke øieblikkeligen (ligesaagodt først som sidst) betydet Leverandeurerne at bringe bedre Materiale? Dette er sandelig ikke just let at opfatte, med mindre det maa være tilladt at troe, at det ærede Veiopsyn først vel sildigen har faaet Øie paa de store Stene. Maaskee, siger Hr. Capitainen, var det vanskeligt under Frosten at skille disse Stene fra Gruset; men foruden at dette maaskee viser, at Hr. Capitainen er uvis om Tingen, skulde jeg sandelig antage, at en Gruusmasse, i det Moment den tages af Grav eller Dynge, selv under de faa Graders Frost som vi havde i December, vil være langt lettere at harpe eller sortere for end efter at den er paaført Veien, hvor den, bragt i Berørelse med Rangeringen og Leerdækket (under Regn og Vognes Færdsel), umulig kan bringes til hvad den bør være.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Hvis det ved Frederikshavn udførte Chausseearbeide er af en Miils Distance – jeg mener at dette var Bestemmelsen, – saa maa det, naar Godtgjørelsen for Grundafstaaelsen samt Jnspectionens og Opsynets Gagering og Befordringsomkostningerne medregnes, neppe koste mindre end de af mig anslaaede 25,000 Rbd. Dette være mit Forsvar for de af mig imod Chaussee anlæget ved Frederikshavn offentligen fremførte Anker, og da jeg tør antage det i det Væsentlige beviist: 1) at det er gaaet frem med større Langsomhed end man med Grund kunde vente, 2) at Jnspectionen eller Opsynet har ladet sig skuffe af Entrepreneurerne, 3) at Chausseens Kjørebane har, for dens Fuldendelse, været udsat for en Færdsel, der maatte virke forstyrrende paa Grundlaget, 4) at de benyttede Bordurstene for endeel have været af utilstrækkelig Størrelse, 5) at Gruusleverancen har været uhensigtsmæssig samt afvigende fra Conditionernes Bestemmelse, og 6) at man i de anvendte Bekostninger paa Steenkistearbeidet har fjernet sig paafaldende fra det oekonomiske Hensyn, samt at disse Kjendsgierninger staae uafviselige for Sandhedens Dom, saa være ogsaa Sagen fra min Side herved endt paa Offentlighedens Vei. Odden, den 20de Februar 1845. C. Gräbert.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Efterlysning. Afvigte Onsdag Aften have efternævnte Fanger fundet Leilighed til undvigelse fra Raadhuusarresterne i Biborg, nemlig: l. Jens Poulsen, født i Viborg, 23 Aar gl., liden af Væxt, middel af Bygning, mørkt Haar, blaae Øine, intet Særkjende. 2 Anders Johansen, Reebslagersvend, 23 Aar gl., født i Odense, middel af Væxt og Bygning, blonde Haar, blaae Øine, intet Særkjende. 3. Smedelærling Jørgen Jensen Skov, født i Rind Sogn, 19 Aar gammel, middel af Væxt og Bygning, blonde Haar, blaa Øine, intet Særkjende med Undtagelse af et Ar ovenfor Haanledet paa den høire Arm. 4. Jens Jørgen Josephsen, 26 Aar gl., født paa Mors, middel af Høide, blonde Haar, blaa Øine, krum Næse, paa høire Arm ved Haanleddet er inddridset med Tusch Bogstaverne I. 1. S. med Krone over, og høiere oppe paa Armen Christus paa Korset. Paa venstre Haandled indridset et Anker og derunder Aarstallet 1840; høiere oppe paa Armen Skroget af et Skib med Bugspryd og derover nogle røde Prikker. Ligeledes paa Brystet et Skib. 5. Niels Christian Larsen, 27 Aar gl., født i Aars i Aalborg Amt, lav og undersætsig, sund og frisk af Ansigtsfarve, blaa Øine, bruunt Haar. Viborg Politikammer, den 22de Februar 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Til Benefice for Madame Fora TriceOnsdagen den 26de Februar gives en stor overordentlig Forestilling i 6 Afdelinger. Første Afdeling: Tableaux. Anden Afdeling: Harlequin og Columbine Slaver, komisk Pantomime af Casorti. Tredie Afdeling: Divertissement af Dands: Pas de deux Kosak, dandses af Julius og Sophie Price. (For første Gang) Matrosdands, udføres af Juliette Price. Fjerde og femte Afdeling: Pygmalion eller Amors Triumph, anakreontisk Ballet med nye Dandse, Forvandlinger, Costumer etc. Sjette Afdeling: Theatralsk Transparent-Fyrværkeri, af A. Price. Brødrene Price.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
En smuk lille Landeiendom, passende for en Familie udenfor Bondestanden, i Nærheden af Aalborg, som staaer for circa 2 1/2 Tønde Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, og hvorved kan holdes 2 a 4 Bæster og 14 a 16 Malkekoer, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes nu til Foraaret. Liebhavere ville behagelig henvende dem enten personlig eller i portofrie Breve til Procurator Dannisde i Aalborg, som derom giver nærmere Oplysninger og afhandler det videre Fornødne paa Eierens Vegne.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
J Anledning af de i Avisen Nr. 33, Fredagen den 13de ds., omtalte Dampmaskiner, hvori anføres, at fire afde her under Arbeide værende Dampmaskiner skulde være bestilte til Randers, bemærkes, at kun det raae Støbegods til samme her er bestilt efter Mechanicus C. J. Smiths Modeller i Randers, hvor selve Maskinerne fabrikeres. Aalborg den 23de Februar 1845. J. C. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Præstekraver, baade Kammerdugs og Jaconets, haves færdige saavelsom Bestillinger modtages af Frederik Missing.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-24
Udmærkede store Fyrkul til Kakkelovnsbrug sælges i Tøndeviis hos J. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
HarborStiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1845. Tirsdagen den 25de Februar. No 41.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Røe og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Gudstjeneste. Paa Onsdag holder Hs. H. Hr. Stiftsprost, Dr. Hald Fasteprædiken i Budolphi Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Paa Fredag holdes Fasteprædiken i Frue Kirke af Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
J Tydskland gjør den nyecatholske Lære bestandig nye Fremskridt og fra Frankfurt forsikkrer man endog, at en af det tydske Forbunds Souverainer, der med Familie hidtil har tilhørt den romersk-catholske Kirke, skal vise stor Sympathie for Johannes Ronges og aandsbeslægtede Catholikers Bestræbelser. Kirkeforbedringen har den samme Souvetains (sandsynligviis den catholske Konge i det protestantiske Sachsen) Forfædre at takke for en stor Deel af dens første heldige Resultater, og en lignende Hæder er maaskee Efterkommeren forbeholdt. Ogsaa i Elberfeldt har constitueret sig en nycatholsk Menighed. Paa hvad Maade forøvrigt den catholske Clerus gaaer frem, og som just ikke skal virke synderligt i dens Faveur, kan sees af følgende Meddelelse fra Gammel-Preussen. – En Gaardeler Bøhm i Poman, en meget agtet Catholik, som lever med sin anden Kone, en Protestantinde, i høist lykkeligt Ægteskab, besøgte den 4de ds. Kirken paa det adelige Gods Liebenau for for Askeonsdag at gaae til Alters. Da han traadte hen til Skriftestolen, tiltalte den Geistlige ham imidlertid paa følgende Maade: "Da Du har taget Dig en Lutheranerinde til Kone, saa maa jeg bortvise Dig fra den hellige Dronning, thi Duhar derved besudlet Kirken og maa først nu igjen give denne et Beviis paa, at Du vil bære Omsorg for denne og gjøre Afbigt for Din Synd. Du maa derfor for det Første, hvis der endnu ere Børn tilstede lade dem døbe romersk catholsk og opdrage i den catholske Religion. Dernæst maa Du søge, at overtale Din Kone til, at antage den romersk catholske Tro, og naar hun ikke vil med Gode, saa – med det Onde (altsaa vel frabadske Troen ind i hendeel. For det Tredie maa Du aldrig læse et politisk Blad eller Skrift; jeg skal derimod sende Dig den catholske Kirketidende og saadanne Bøger, hvoraf Du kan komme til et andet Sind og paa andre Tanker. Den kjære Gud straffede Dig jo allerede dengang da Du vilde ægte en Lutheranerinde. (Den Ulykke, Munken vilde drage sig til Nytte, var nemlig et beklageligt Vanheld, der paa hin Tid var tilstødt Bøhm ved at falde i sin Hakkelsemaskine og aldeles lemlæste sin Arm.) Nu kan du gaae og for ikke, for de Omkringstaaendes Skyld, at forøge Din Skjændsel, vil jeg give Dig Velsignelsen med paa Veien." Med denne Lectie gik den stakkels Mand sin Vei og da han ikke skjøtter om den Slags Troeslærdomme, skal han nu have besluttet at forlade den romerskecatholske Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Spanien har atter gjort et betydeligt Skridt paa Re actionens Bane og til Fornægtelse af dens Revolutions- og Frihedskampe. Finantsministeren Mon har i Senatsmødet den 8de de, erklæret, at Regjeringen troede det passende Øieblik atter var kommet til at tilbagegive Geistligheden den endnu usolgte Deel af dens Godser og at et Lovforslag herom med det Første vilde blive Cortes fremlagt J Ministeriet skal forøvrigt i denne Anledning forestaae en Krisis. At Jesuitismen ogsaa her spinder sine Traade, fremgaaer klart. Efter de sidste Beretninger fra Mexico har det diplomatiske Corps, med den franske Gesandt i Spidsen, brag den provisoriske Præsident, General Herrera, sine Lykønskninger. Ogsaa i Galizien bevæge Sprogforholdene, navnlig betræffende Jndførelsen af det polske Folkesprog i Skolerne og ved Retten, Gemytterne. Af de af Stænderne stillede Andragender i denne Anledning blev det om, at det skulde gjøres Professorerne i Humaniora til Pligt, ogsaa at øve Ungdommen i det polske Sprog, lovet at skulle komme i Betragtning ved en ny Organisation af Gymnasterne, ligesom Regjeringen ogsaa vilde tage Andragendet om, at det polske Sprog bliver Underviisningsprog ved Religionsunderviisningen ved Gymnasterne og de philosophiske Læreanstalter, og at det bliver gjort de Theologie-Studerende ved Universitetet i Lemberg til Pligt at lære det, under Overveielse. Derimod har Østerrigs Keiser afslaaet Andragenderne om at Underviisningen i det polske Sprog maatte blive indført saavel ved det Lemberger Universitet som ved andre philosophiske Jnstituter i Landet, samt Andr. om at alle Philosophie-Studerende, idetmindste de, som ville træde i den galiciske Statstjeneste, skulle godtgjøre Kundskab i det polske eller et andet af de slawiske Sprog, Kongen af Sardinien har af Statskassen anviist 50,000 Lirer til Mindemærket for Genueseren Columbus og anordnet en Commission til Jndsamling af frivillige Bidrag til samme Øiemed. Mindemærket skal fuldendes inden Slutningen af August for at dets Jndvielse kan finde Sted samtidigt med Aabningen af den ottende italienske lærde Congres, der den 15de Septbr. f. A. sammentræder i Genua. Den tyrkiske Sultans sidste Hattischerif om Reformen i sit Riges Forvaltning er nu offentliggjort i den ottomaniske Moniteur, og indeholder ikke blot den udtalte strænge Dadel over de nærværende Ministre, men over alle Ministerier under Abdul Medschids Regjering. Denne kraftige Livsyttring fra det tyrkiske Riges, som man troede, allerede saa tidligt hensygnende Hersker er Gjenstand for almindelig Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
De i Polen iblandt Bønderne opstaaede Uroligheder have havt til Følge, at man har hængt en catholsk Geistlig af Gouvernementet Lublin.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Efterat Kong Oscar ved sin Tale havde aabnet det norske Storthing, reiste han sig og gjentog høitideligt, med fast Stemme og oprakte tre Fingre den ved hans Regjeringstiltrædelse aflagte Eed i følgende Udtryk: "Jeg lover og sværger at ville regjere Norges Rige i Overeensstemmelse med dets Constitution og Love, saa sandt hjælpe mig Gud og hans hellige Ord!" Kongens Tale og Beretningen om Rigets Tilstand bleve derpaa overrakte til Storthingets Præsident, Falsen, som i Storthingets Navn besvarede Thron talen, og smukt sagde: "Sagerne vidne om, at i Norges fjerne Oltid en af dets elskeligste og meest udmærkede Konger, Hakon Athelsteen, da han optraadte paa Norges Throne, aflagde et lignende Løfte og vi formaae ikke paa en bedre og hjerteligere Maade at udtrykke Folkets Følelser, da D. Majestæt henviste til "Ret og Sandhed som Deres Ledestjerne, end at gjøre Skjaldens Ord i Anledning af Hakon Athelsteens Løfte til vore: Frem dem, da fremmer du dit Gavn, Vi hilse dig med Kongenavn."
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Vi slutte dette Mødes uforglemmelige Forhandlinger med det inderligste Ønske: "Gud bevare Kongen, Fædrelandet og Broderriget!" De sidste Ord gjentoges med Enthusiasme af Storthingets Medlemmer og de øvrige Tilstedeværende. – Da den kongelige Familie var kjørt til Palaiet, indfandt Storthinget sig in corpore sammesteds for at complimentere D. Majestæter. Paa Præsidentens Tale svarede Kongen: "Mine Herrer, Med uskrømtet Glæde seer jeg mig om given af Norges trofaste Sønner og med tørt Hjerte modtager jeg den Velkomsthilsen, som Nationens Repræsentanter bringe mig og min Familie. Den almindelige Tilfredshed, med hvilken det norske Folk modtog mine Beslutninger betræffende Emblemerne for dets Nationalitet, viser tilfulde, hvormeget Norge fortjener den ærefulde Plads det, som selvstændigt Rige indtager i de europæiske Staters Række, og er en Borgen for at det vil vide at bevare Samme. Den forøgede Tillid til det ædle Folk, med hvilket det Norske for altid forenedes ved min store, ogsaa af Eder saa dybt savnede, Faders Bestræbelser og som ved denne Leilighed saa lydelig udtalte sig, og hiinsides Kjølen saa oprigtigen besvaredes, har end stærkere sammenknyttet Fostbrødrebaandet og paatrykt det trofast Venskabs varige Indsegl. J det norske Folks, under dets Jublen, saa hjerteligt udtrykte Følelser for mig, har jeg allerede høstet en rig og kjær Belønning for mine redelige Hensigter og Bestræbelser for begge de forenede Rigers Hæder og Lykke; osv.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Den 2den Febr. feirede i Amsterdam Hr. Levie Salomon, de Haan sin 103die Fødselsdag. Oldingen læser endnu uden Briller, nyder en god Sundhed og besidder sin fulde Aandskraft. Han har 4 Sønner, 38 Børnebørn og 21 Børnebørns Børn. paa den venstre Rhinbred, indeklemt imellem Floden og det mægtige Galanda, ligger Landsbyen Felsberg, paa en solrig, frugtbar Plet, beboet af 500 arbeidsomme og hidtil lykkelige Mennesker. En skrækkelig Opdagelse har tilintetgjort denne Lykke. Ovenfor Byen hæver sig Galanda i en Skraaning, 2000 Fod høit, derpaa reiser det sig pludselig i en lodret Klippevæg af 500 Fods Høide. Fra denne Væg truer nu en Steenmasse af over 30 Millioner Cubikfod af løse sig; enkelte Blokke af Smaahuses Omfang ere allerede nedstyrtede. Angsten er ubeskrivelig; Befolkningen har maattet forlade Byen og har bygget sig Træhytter paa en Skrænt, høiere oppe ved Floden. Her maae de ulykkelige Mennesker tilbringe Vinteren.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
J Vogeserne ligger Sneen saa dyb, at Malleposterne og Passageervognene maae befordres med Forspænd af 12 a 15 Heste. J det sydlige Tydskland have Sneemasserne paa enkelte Steder endog ganske standset Postforbindelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 17de Februar. Under 29de Januar er udkommen en Forordning, der endvidere for indeværende Aar bevilger den sædvanlige Eftergivelse for Landboskatten for 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst skjænket Brødrene Price fri Byggeplads til et nyt Theater lige udenfor Nørreport paa Fæstningens Glacis. Disse Kjøbenhavnernes Yndlinge have desuden Haab om at blive hjulpne til Opførelsen af et nyt og smagfuldt Morskabstheater. (Flyvep.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Menneskevennen Capt. Tuxen bekjendtgjør at have uddeelt de ham med Posten tilsendte 50 Rbd. til 8 meget trængende Familier, iblandt hvilke han nævner een, som ingen Varme havde havt i 8 Dage, hvorpaa Konen var staaet op af sit Sygeleie, for i den strængeste Kulde, bedækket med en gammel tynd Sirtses Trøie og Skjørt (hendes eneste Kjole stod i Pant for Brød, at slæbe sig fra sin Bolig længst ude paa Christianshavn til Tuxens Bopæl, for at klage sin Nød. Hun døde 4 Dage derefter. Manden har efterhaanden begravet, foruden sin Kone, alle sine Børn paa eet eneste nær. J Torsdag Eftermiddag gik, fortæller Flyvep., en velklædt Herre ved Frederiksholmscanal, da en halvnøgen, af Kulde zittrende Dreng, kom løbende efter ham og spurgte, om den gode Herre ikke havde tabt en Tegnebog. Manden blev baade forskrækket og glad paa eengang, thi den indeholdt foruden endeel værdifulde Papirer: 320 Rbd. Jnden han havde sagt Ja, var allerede Tegnebegen i sin rette Eiers Hænder. Manden tog nu et Par Sedler og vilde give den ærlige Finder; men hvor studsede han ikke, da den fattige Stakkel takkende svarede, at han ikke turde tage mod Gaven, uden den gode Herre, selv vilde give hans syge Moder den, da han frygtede, hun ikke vilde troe, at han havde faaet saamange Penge foræret. Den velklædte Mand seer paa Drengen og forundres over at høre Sligt af Armodens Mund. Han følger med. J en af Christianshavns smudsigste Gader laae det Huus, hvori den lille Ærliges Moder befandt sig, sengeliggende, hentæret af Kummer og Sygdom. Den hele Bolig har Armodens Præg. To Stole, et skrøbeligt Bord og et paa Gulvet redet Leie var det hele Bohave.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Da den Fremmede havde fortalt den fattige Moder om hendes Søns Ærlighed, og lagt 20 Rbd. paa hendes Leie, fulgte en Scene, som neppe lader sig beskrive. Fædrelandet ønsker, at det maatte oplyses, om det Rygte, der gaaer, skulde være sandt, at nemlig en i Straffe anstaltens Bestyrelse virksom Mand oftere har dicteret og ladet exeqvere den saakaldte "Minutkat 9: Kat med eet Minut imellem hvert Slag. Skulde dette virkelig være Tilfældet, haaber Bladet, at det ikke vil vare mange Dage inden Hs. Majestæt entlediger denne Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Af Trykkefrihedsselskabet forberedes Udgivelsen af et Skrift af Major Blom om Englændernes Tog til Sjælland i Aaret 1807. – Selskabets Medlemsantal er fortiden 3754.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Oldestoer Ugeblad vil efter et, som det forsikkrer, af troværdig Kilde fremgaaet Rygte, vide, at Hs. K. Høihed Kronprindsessen befinder sig i velsignede Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Som det hedder, agter Hs. K. H. Kronprindsen i længere Tid at opholde sig paa Slottet i Odense. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Schlesvig-Holsteinerne samle i denne Tid Penge ind til den Mindesøile, der i Detmold skal reises for Tydsklands Fader Hermann den Cherusker. J en Østerskjælder i Flensborg spiller man endog, efter Flensb. Av., "Gav til Jndtægt for Hermannssøllen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Ved en Jldebrand, som den 17de ds. lagde en Borgers Huus i Altona i Aske, omkom ulykkeligviis et Barn, hvilket ikke er det første Tilfælde af dette Slags i indeværende af Jldebrande hjemsøgte Vinter, (Dannev.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Den af Cancelliet ogsaa mod Horsens Avises Udgiver anlagte Sag for at have optaget Extracten af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotocol" (og for hvilken Sættedommeren, Justitsraad Bernth, idømte 100 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur), er i Mandags bleven paadømt ved Landsoverretten i Viborg, hvorved Tiltalte blev frifunden for Actors Tiltale, mod at betale Sagens Omkostninger. (Horf. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-25
Det Müller-Orlamundtske Selskab aabnede den 17de ds. sine Forestillinger i Flensborg og bleve ved Slutningen hele Forestillingens Personale fremkaldt. – Hr. Qui rin Müller, som ogsaa giver Forestillinger i denne Tid i Flensborg, fik nylig en heel Deel billetter tilbagesendte, fordi de vare – danske. (Eft. Flensb. Av.)