Københavns Adresseavis, 1766-10-31
Da Hr. Bargums første Plan paa de 130 Actser var anlagt, og han havde bekommet den Kongel. allernaadigste Octroy, søgte han at bekomme Subscribentere. Han traf da paa nogle Mænd her i Staden, hvilke ved lang Erfarenhed vare den Guineike Handel tilfulde bekiendt. Disse foreviiste han Planen, søgende, at overtale dem til at indtræde som Jnteressentere, be giørende tillige, at de vilde give ham deres Meening om dette Anlæg tilkiende. Da de havde igiennemlæst hans Plan, befandt de, at hans Anlæg betreffende Negotien i Guinea ikke gik ud paa andet end den Fordeel for Jnteressenterne, som enhver Kongl. Dansk Undersaat i Følge den ved den Kongl. Jnterims Placat af 30 Augusti 1754 givne Tilladelse, hvilken bestod i, at handle langs ved Kysterne og ved de Kongl. Forter i Guinea Dernæst syntes dem at adskillige Ting kunde forandres og settes paa en sikkrere Fod; Hvorover de, paa Hr. Bargums Anmodning gave deres oprigtige Tanker tilkiende. Samme deres Tanker gik derpaa ud, ved at udsende erkibe til at handle langs Kysten møder disse Vanskeligheder, Capitainerne maae søge alle Pladser langs Kysten, hvortil undertiden bortgaae en Tid af 6 til 7 Maaneder, ja vel længere, for at obtinere deres Slaver, som de er nødsagede til at betale meget dyre (fornemmelig i disse Tider) da hele Kysten er fuld af Franske Engelske og Hollandske Skibe, saa at, hvilken Plads et Dansk Skib kommer til, skal det finde 8, 10 a 12 Stk. fremmede Nationers Skibe; Vore Danske Capitainer nødsages ikke desto mindre at holde lige Priis med andre Nationer, og ere dog neppe i Stand at erholde nogen Negotie; hvorfor de ogsaa tilsidst nødes til at søge Forteresserne for at blive til fulde erpederede om de ey vil Hiembringe den halve Chargaison, hvilket Rehderne ikke kand være tient med; Altsaa bortgaaer en 8 a 9 Maaneder førend de kand tiltræde deres Overreyse. Naar nu betragtes ey allene hvad det koster at holde Skibene i saa lang en Tid paa Kysten, at betale Slaverne saa overmaade dyre, samt de adskillige Omkostninger som af Capitainerne maae giøres for Negotiens skuld; saa kand lettelig begribes, at en Deel af det, der ellers kunde kaldes Gevinst, hensmelter; Men det betydeligste af al Ting er dette: at, ved det Skibene, saa lang Tid opholder sig, bliver Slaverne syge, fulde af Skiørbug og andre Tilfælde, saa en Deel alt er døde, førend de kommer med Skibet ned til Fortresserne; og en Deel døer paa Over reisen, formedelst den lange Liggen inden Skibs=Borde, hvorpaa haves Exempel med Capitain D. Schmidt som i Aaret 1758 var for Hr. Agent Rybergs Reigning paa Kysten. Da endelig disse gode Mænd mærkede, at Hr. Bargum allerede havde sluttet Accord, med en Kiøbmand som nylig var Hiemkommen fra Guinea, at han skulle udgaae der til Landet, og paa Jnteressentskabets veigne anlegge en Loge til deres Nogotie; saa forestillte de ham alle disse og flere Vangeligheder, og hvor stor Fare de kunde løbe ved at anlegge saadant et Factorie; Og at, om de end fik Tilladelse at anlegge det under Fortressernes Skyts, saa kunde de dog let lide Skade; thi om det ey stede om Dagen, kunde det skee om Natten af slette Gemytter; og det, uden at nogen skulle faae Giernings Manden at vide. Altsaa var saadant ikkuns at kaste Pengene bort. Derimod proponerede de for ham, at gjøre en allerunderdanigste Ansøgning, om Hans Majestet vilde bevise den Naade imod Jnteressentskabet, og overlade dem de Kongl. Fortresser og Loger paa Kysten Guinea til Privat=Brug, for derved at sette deres Negotie paa en fastere og sikkrere Fod. Samme Raad blev af Hr. Bargum sulgt; og af samtl. da værende Jnteressentere blev gjort allerunderdanigst Ansøgning om Fortressernes Overladelse, hvilket ogsaa paa den Fod som den allernaadigste Concession udviser, blev accorderet. Herved vandt Jnteressentskabet en Deel Fordeele, først, at de kand udsende deres Skibe directe til Fortresserne, og derfra paa 10 høyt 14 Uger vente at faae dem expederede med fuldt Antal af Slaver; og har da Capit. ey nødig at tage Slaverne om Bord uden 2 a 3 Dage førend de tiltræder deres Overreyse. 2) Faaer de Slaverne lettere naar der haves faste Stæder i Landet, end ved at handle langs Kysten, orpaa gierne differerer 30 a 40 pro Cento i Prisen paa en Mand=Slave. 3) Kand paa saadanne faste Stæder haves Oplag og Magaziner; saa at naar et Compagnie herfra vil aarlig udsende 2de Skibe dirette til Forterne med de rette Cargaisons af Vare, og naar der haves gode Betientere, Forterne ey kunne være til nogen Bekostning; thi hvad det koster at underholde og lønne Betienterne, bør og kand gjerne fortienes ved at handle med de fremmede Nationer i den Mellemtid, da Jnteressentskab bets Skibe ey selv ere ved Forterne; thi NB. enhver Nation har Frihed at handle langs Kysten, men naar de kommer ned til de Danske Stæder er dem ey tilladt at handle ved de Pladser uden med Betienterne paa de Danske Fortresser og Loger, og maae de da betale Slaverne ligesaa dyre som paa Boven Kysteen; hvoraf sees lettelig at paa saadan Handel kand qvanceres, naar den bliver drevet paa den rette Fod, og Betienterne herfra bliver Assisteret med nogle faa Artieler som ere begierlige for at sortere dem med, altsaa er en stor Fordeel for dem der vil drive den Handel i Guinea at have Fortresserne, saa vel i Freds som i Krigs Tider, allerhelst paa den Fod som de nu ere overladte og 4) ifald det endog skulle skee at Fortresserne kom til at koster Jnteressentskabet noget om Aaret, saa er dog deres Sager paa en fastere og bedre Fod, og kunde dog aldrig koste saa meget som de Skike allene vilde koste, naar de skal reyse langs ved Landet lene for at erholde Slaver. Da Fortresserne vare overdragne til Jnteressenterne, søgte Hr. Bargum at faae de Mænd, som havde givet ham Oplysning om de Guineiske Affaires, til at træde ind som Jnteressentere, men de at ey dertil at formaae, uden paa visse Conditioner, som be lode derudi, De forlængte at der i en General=Forsamling nøye re maatte bestemmes og afgiøres adskilligt til samtlige Jnteressen, deres Garn og Nytte; saa og, at der maatte blive en Direction sat, bestaaende af 4 eller 5 Directeurer, for at i fald Hr. Bargum noget skulde tilstaaes, de andre kunde være Tingene bekiendt paa at ikke Værket skulde standse, og paa det at Værket maatte forøges med flere Actier, efterdi de 130 Actier efter den første Plan ey vilde blive tilstrækkelige, med videre. Og var da tillige disse Mænds Paastand, at, som de ved lang Erfarenhed der Landet havde lært at kiende Regotiens og Landets Beskaffenhed, med videre, saa, i fald der blev gjort saadan Jndretning som ved andre Compagnier, forlangte de at være Directeurer derved bestandig i de 20 octroyerede Aar, for tillige med de andre at bestyre alle Ting, og at giøre saadanne Jndretninger, som de vidste vare til sand Nytte og Gavn for samtlige Jnteressentere; hvorved de aparte tillige forbandt dem, imod en Kiendelse af Compagmet, at have Opsigt og Tilsyn saavel ved Eqviperingen, Cargarsonernes Jndretning og Anskaffelse, samt ved det her i Staden, anleggende Raffinaderie, som og Revisionen over Regnskaberne fra Guinea a. Altsaa blev der i en General=Forsamling den 19 Febr. 1766. forfattet en Convention, hvorudi Hr. Bargum, som den der først havde lagt Haand paa Værket, blev udvalgt som Hoved=Directeur, og beholdt adskillige Fordeele til Erstattelse for saa vidt havte Umage til Værkets første Anlæg, til Med=Directeurer bleve udvalgte 3de, nemlig: De Herrer Kammer=Raader Engman og Reindorph og Hr. Capitain With, paa de Conditioner, som bemeldte Convention nærmere formelder. Tillige blev en Casse indrettet med 4re Laase, hvortil enhver Directeur haver sin Nøgel, og ellers adskilligt reguleret og fastsat, da intet maae passere uden i det mindste de 3de af Directeurerne skal have underskrevet. Deres Forsamling holdes i Hr. Bargums Gaard paa Amalienborg, 2de Gange ugentlig, da det staaer enhver Jnteressent frit for naar de lyster, at komme ind i deres Forsamling, for at blive underrettede og Compagniets Tilstand, og har dette Compagnie alt den 8 Julii indeværende Aar afsendt et Fregat=Skib Christiansborg kaldet, med en anseelig Cargaison, samt en Deel Betientere til Guinea, hvoriblandt en Kongelig confirmeret Gouverneur, en Fiskal, en Bogholder med andre flere Betientere, for at imodtage Fortresserne og Logerne med videre, der i Landet, efter Concetionens Formeldning. Disse Betientere ere alle bleven forsynede med nye Jnstruxer fra Compagniet. Desuden agter Compagniet om nogle Dage at afsende det andet af deres Skibe Eleonora kaldet, med en Cargaison til Fortresserne, hvilket Skib alt i disse Dage er udlagt paa Rehden, for med første føyelige Vind at afsegle. Det 3die Compagniets tilhørende Skib Kron Prinz Christian ligger paa Mester Gads Plads, og er bleven sat i behørig Stand, for at udsendes til Sommer. Compagniet har og allerede kiøbt af det almindelige Handels=Compagnie det Jslandske og Finmarkske Pakhuus bag Børsen; hvilket de førstkommende Junii fuldkommen tiltræder, og hvorudi de alt haver begyndt at anlægge et Sukker=Raffinaderie i Følge den dem allernaadigst forundte Frihed, og vil samme Sted blive Compagnier meget fordeelagtig, da de baade kand have deres Raffinaderie, samt Plads og Løfter til alle deres Vare, som udsendes og hiem bringes, saa og tillige Kiøn Leylighed for deres Skibe, til at Lade og Løsse, samt til at forvare Skibs=Redskab; og desuden kand den dog trækkes en Deel i Pakhuus=Leye om Aaret, af de Pak=Lofte som Compagniet er selv bruger, saa at man haaber, at, om Gud giver Lykke og Velsignelse i Værkets første Anlæg, saa vel som fremdeles, og Alting dirigeret paa en fornuftig, redelig og vindskibelig Maade; Jnteressenterne i Tiden skal kunde blive fornøye, de: og om Gevinsten ikke just kand blive saa stor, som der omtales i No. 159 af Adresse Contoirets Efterretninger, saa til dog med Guds Hielp, saa reel de nu værende Jnteressentere, som og saa de; som efter den nye Subscribtion, kunde faae Lyst, i dette Compagnie at indtræde, i Tiden finde sig fornøyede og vel holdne.