JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Den americanske Flottille paa Søen Ontarie bestaaer af syv Skibe, som ialt føre 107 Canoner, den brittiske derimod af 6 Skibe med 282 Canoner. Blandt de engelske Skibe er et nyt Linieskib, St. Lorenzfloden, paa 102 Canoner. - Den engelske Flotille, 40 Skibe stærk, er igjen ankommet til Chesapeake og seilet op af Potomac. De fra Skibene udsendte Baade have besøgt adskillige Kystpladser i Vestmoreland, Virginien og Northumberland. - General Prevost's Armee er gaaet i Vinterqvarteer. - Den americanske Præsidents Bekjendtgjørelse af Underhandlingsacterne i Gent har givet Anledning til heftige Debatter i begge Parlementshusene. - Man holder sig her overtydet om, at de Depescher, som ere oversendte tilde americanske Befuldmægtigede i Gent indeholde befaling at afbryde Underhandlingerne, og at de americanske Befuldmægtigede skulle reise hjem tilAmerira, i hvilket Tilfælde der ikke bliver andet tilbage for os end at fortsætte Krigen med Eftertryk. - Den Martinique er d. 7de October overleveret til de Franske. - Den neworkske Tidende indeholder den Efterretning, at saasnart det i Merico var bleven bekjendt, at Kong Ferdinand havde opløst Cortes og annulleret deres Constitution, have alle Partier forenet sig, afsat Vicekongen og proclameret de mexicanske Provindser som frie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Det skal være forbudet americanske Capere at løbe ind i franske Havne for at udbedre sig eller forsyne sig med Levnetsmidler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Paris, den 18 Nov. Hertugen af Ragus(Marmont), som er bleven Capitain for Garderne ledsager nu ofte Kongen. Prinds Eugen, der for nærværende Tid er i Wien, skal være bleven tilbudet en Connetables Værdighed af Frankrig, men ikke have taget derimod. Han besøger ofte Schønbruun, Keiserinde Marie Louises Opholdsted, Den 11te dennes sank ved Boulogne Skibet St. Peter, Capitain Dichmann, bestemt fra Mallaga til Hamborg. En Deel af Ladningen i den svenske Goelette Leo, som strandede ved Calais, er bleven bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste kilderie af K. jøbenhavn. s ForregaarEllevte Aargang. No. 98. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 December 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Fortsættelse.) Dagen efter Slaget ved Austerlitz udstedte Napoleon en Kundgjørelse til sin Hær, hvori han berømmede dennes Færd. Han anslog deri sit Udbytte til 40 Faner, 120 Canoner, 20 Generaler, og over 30,000 Fanger, erklærede at den tredie Coalition var opløst og Freden nær, takkede sine Soldater fordi de havde hævdet hans Keiserkrones Ære, og tilintetgjort paa hans Kronningsdag det dumdristige og afsindige Anslag, at sætte den med saa mange Franskes Blod kjøbte Jern krone paa hans bittreste Fiendes Hoved. Saaledes endtes Slaget ved Austerlitz *). En umiddelbar følge deraf var Keiser Franzs Ankomst to Dage derefter til Napoleons Bivouak, ved Saroschatz, hvor dennes Forposter stode. Samtalen imellem begge Keisere varede to Timer. Dens Jndhold kiende vi ikke uden af de franske Bulletins og franske Fremstillinger. Under Omstændigheder som disse, kunde man let lade den tydske Keiser sige hvad man vilde, og lede den offentlilige Menings Dom til sin Fordeel. Samtalen Moniteuren fra den Tidspunct leverer i de franske Bulletins udførlige Efterretninger om dette mærkværdige Slag. Men uden stræng Sammenligning med de østerrigske og russiske Efterretninger, vilman kun kunne uddrage et meget ensidigt Resultat deraf. skal have endt med, at Napoleon lovede at standse sine Colonners Fremskridt og lade Russerne, der, efter hans Paastand vare saaledes indsluttede, at ikke en Mand kunde undkomme, rykke bort, imod at Keiser Franz lovede, at Russerne skulde vende tilbage til Rusland. Alt dette vilde Napoleon, efter den franske Bulletins Forsikkring, gjøre, fordi han ønskede at vise Keiser Alexander en Føielighed. Men hvor fiint man end paa fransk Side søgte her at skildre denne Eftergivenhed, som et Hvimodighedstræk, saa seer man dog aabenbar, at Napoleon, selv efter det vundne Slag ved Austerlitz, endnu frygtede Russerne, og at hans saa udmattede Armee trængte til Hvile. - Den franske General Savary, Napoleons Adjutant, fulgte med Keiser Franz til Keiser Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-03
Den franske Bulletin anførte Savarys Samtale med den russiske Keiser, men da man deels paa russisk Side ikke allene officiel har paastaaet, at denne Samtale aldrig har fundet Sted, men endog nægtet, at Savar nogensinde er bleven indladt for Keiseren, deels mange Yttringer i denne foregivne Samtale ere saa overspændte, at man ikke har mindste Grund til at troe, at Ruslands mægtige Monark skulde have udladt sig saaledes for en fiendtlig General *), saa fortjener den ikke at anføres her. En Vaabenstilstand blev nu paa ubestemt Tid d. 6 Dec. 1806 sluttet imellem Østerrige og Frankrig. Den skulde vedvare indtil *) See Anmærkningen næste Side
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
enten en Definitivfred var sluttet eller de Underhandlinger, der skulde aabnes i Nicholsburg, afbrudte. Den franske Hærs Linie blev der bestemt, og den beholdt fremdeles i Besiddelse hele Østerrige, Tyrol, Venedig, Karnthen, Steyermark, Görtz, Jstrien, og i Bøhmen Taborkredsen &c. Den russiske Armee skulde derimod rømme de østerrigske Stater, Mähren og Ungern inden 14 Dage, Gallizien inden en Maaned, og den russiske Armees Marschronte skulde saaledes foreskrives, at man bestandig kunde vide hvor den var. J Ungern skulde holdes inde med enhver Opbydelse eller Opstand (Jnsurrection) i det Store, og i Bøhmen med enhver overordentlig Troppendskrivning eller Troppebevægelse; ingen fremmed Armee maatte rykke ind i de østerrigske Stater. - Allerede næste Dag ankom Talleyrand og Greverne Stadion, og Giulay til Nicholsburg, for at begynde Underhandlingerne. Keiser Alexander reiste allerede d. 6 Dec. tilbage til Petersborg, efter at han i Forveien havde befaler sine Tropper at drage til Rusland, dog uden at have samtykket i den mellem Østerrig og Frankrig sluttede Tractat. J den petersborger Hoftidende hedte det siden, "at Keiseren blot har havt den Hensigt, at komme sin Bundsforvandt til Hjelp, for at afvende de Farer, der truede hans Rige, men at det wienske Hofs ud rømte Kræfter, de tilstødte Uheld, og Mangel paa Levnetsmidler havde tvunget den romerske Keiser til at slutte en Convention, som snart maatte have Freden til Følge. De russiske Tropper syntes derfor ikke videre nødvendige. Af denne det russiske Hofs Erklæring seer man at Gener. Savarys foregivne Samtale for det meste var intet uden Digt . Jmidlertid droge Russerne i 3 J denne Samtale lader man Keiser Alexander sige, at det er Himlens Bestemmelse, at hans Armee endnu behøver hundrede Aar førend den kan maale sig med den franske, der, skjøndt den var ningere i Tallet end hans dog paa alle Angrebspuncter var ham overlegen. Videre hedder det, at Alexander paa Saparys Erklæring: at det var Frugten af 15 Aars Hæder, at det var det 15de Slag Napoleon leverede, svarede: visselig, han er en stor Kriger; hvad mig angaaer, da er det første Gang jeg har været i Jlden; jeg har aldrig fordristet mig til at maale mig med ham, hvorpaa Savary skal have givet ham til Colonner, ikke lige tilbage til Rusland men til preussisk Schlesien. Storfyrste Constantin reiste med Fyrst Dolgoruck til Berlin, for at erklære i Keiserens Navn, at den russiske Armee, paa Grund af det sluttede Forbund, stod til Kongen af Preussens Raadighed. Først i Februari næste Aar droge Russerne fra Schlesien tilbage til Rusland. Et saadant Udfald fik den med saa megen Kraftanstrængelse oprettede Forening imellem Rusland og Østerrig. Til saa liden Nytte havde saa mange Tusinde Østerrigere og Russer opoffret deres Liv og beseiret saa mange Møisommeligheder. Den saa ganske ulige Kamp, lod, saaledes som den blev ført, heller ikke formode noget bedre Udfald, og Saxrazin laster ikke uden Føje den afdøde Kutusoff, der bestandig havde langt talrigere Tropper imod sig, og alligevel lovede sin Keiser Mueligheden. af en Seir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Vaabenstilstanden beseglede de Franskes Seir ved Austerlitz, og uden hiin havde Napoleon endnu havt mange Vanskeligheder at overvinde. Russerne havde Dagen efter Slaget faaet en Forstærkning af 12,000 Mand, under General Essen Erkehertug Ferdinand havde samlet 20,000 Mand i Bøhmen, tilfegtet sig under Bernadottes Fraværelse, der maatte drage til Storarmeen ved Brünn, en ei ubetydelig Seir over Bayererne (d. 6 Dec.) ikke langt fra Jglau; Erkehertug Carl, som stod med et Armeecorps, der ikke havde lidt meget, i Ungern, havde afsendt Feldtmarschal-Lieutenant Chasteler til Steyermark mod Marmont, der, som han vidste, ikke var saa stærk, Chastelers Fortogt drog allerede d. 8 Dec. ind i Grätz, hvor Marmont Dagen tilforn havde sit Hovedqvarteer; Carl rykkede frem mod Keiserstaden, og hans Patrouiller streifede den 7 Dec. kun 6 Mile derfra, i Ungern vare endnu Udsigter til, at Jnsurrectionen kunde bringes i Stand, i Neapel var det landet 20 til 30,000 Russer og Engellænder fra Corfu, i Overitalien yttrede der sig urolige Bevægelser; ved Weser var der landet Engellændere, og Russer og Svenske syntes virkelig at ville drage Gjensvar: Gire, naar De faaer Erfaring, vilDe maaskee endnu overgaae ham. - Saadanne Krigspuds betjente man sig af, for at blænde det franske Folk og sætte Europas største Monarker i et ufordeelagtigt Lys. mod Hameln, den preussiske Armee var i levende Bevægelse mod Franken. – Man seer heraf, at Østerrigs Stilling, endog efter Slaget ved Austerlitz, endnu ikke havde været saa farlig, og at Napoleon med sine 112,000 Mand ikke i en Tid af to Maaneder havde kunnet opløse den tredie Conlition og lægge Hovedgrundvolden til hele Tydsklands paafølgende Underkuelse, dersom een Aand havde besjelet de mod ham forenede Magter, dersom disses Jnteresse havde været mindre deelt, og alle i rette Tid havde medet til eet Maal. Med Vaabenstilstanden vare imidlertid Frugterne af Erkehertugerne Ferdinands og Carls Anstrængelser tilintetgjorte. Ferdinand havde endog den Ærgrelse, at han, truet af General Wrede efter Napoleons Befaling, maatte udlevere de Dagen førend Vaabenstilstanden tagne Fanger ved JglauCarl, underrettet ved en Haandbillet fra Keiseren om Vaabenstilstanden, saae sig nødsaget til at lade Chasteler standse med Fiendtlighederne, og gjenindrømme de Franske Gorz. Og hermed vare alle Erkehertugens store og herlige Planer til Fædrenelandets Redning spildte. De russiske Tropper broge, som vi have seet, bort, og det med Rette; thi, efter Slaget ved Austerlitz, var der, saaledes som Tingene stode nu, virkelig intet mere at gjøre for dem. Have de ikke kunne udrette noget i Forening med Østerrigerne, hvad skulde de da kunne udrette nu, da disse havde sluttet en Vaabenstilstand og indrømmet de Franske en saa betyvelig Deel af Riget, Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Erklæring i Anledning af den beløvede Fortsættelse af Fragmentet af en Reise i Sielland i Sommeren 1814. Forfatteren havde besluttet efterhaanden at ind lykke i Kjøbenhavns Skilderi nogle af sine Reise iagttagelser. Flere Grunde, der mere vedkomme ham selv end Læserne, og desaarsag ikke anføres her, have bevæget ham til at forandre denne Beslutning; men vist er det, at Totalindtrykket af et Heelt taber i sin Virkning ved den stykkevise Meddelelse; derfor udkommer i næste Foraar under Titel, Skildringer af Sielland, en Bog paa 14 til 16 Ark, som, efter en mere udvidet Plan, skal indeholde disse Reiselagttagelser, forøgede med de Bemærkninger, Forfatteren ved sit Ophold i Siellænds forskjellige Egne fra 1807 til 1815 har havt Leilighed til at gjøre. Communicationen mellem Danmark, ved Beliggenheden desværre alt for isolerede, Provindser, har i den senere Tid været saare ubetydelig, den venskabelige Brevvexling er, ved den særdeles høie Brevporto, næsten ganske forspunden; Provindsialaviserne ere mere uden end indenlandske, medens man fortæller os hvad der foregaaer i Japan og Peru, vide vi ikke hvad der skeer i næste Amt. Uagtet den acceleverende Hurtighed, hvormed vor Moralitet er synket, har Fædrenelandet endnu jevnligen gode og ædle Handlinger at fremvise, som offentliggjorte, ville anspore til Efterligning. - En ædel Daad, som døer maalløs, dræber tusinde andre, siger Shakespeare. - Paa den anden Side vilde det meget Onde, som Svaghed, Dumhed og den fule Egennytte avle, naar det blev stillet frem for offentlig Haan og Foragt, afskrække og forbedre. Efter disse Grundsætninger og lige langt fra ussel Menneskefrygt og lavt Hyklerie har Forfatteren arbejdet; derfor tør han love, at hans Skildringer skulle blive sande, om de end ikke altid blive skjønne. Kjøbenhavn, den 26 Mov. 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Jndenlandske Efterretninger. J den nordiske Tilskuer No. 4 læses følgende Ønske for den nordiske Litteratur. "Det er nu netop tyve Aar siden nogle danske Venner af den svenske Litteratur forsøgte paa ved et Maanedskrifts Udgivelse at fremme en nærmere litterarisk Forbindelse imellem de skandinaviske Nationer. At dette Foretagende kun bidrog Lidet, og det et Par Aar derefter stiftede Selskab ikke meget mere, til Hensigtens Opfyldelse, det havde adskillige Aarsager. J Henseende til disse er jeg vel ikke enig med Sverriges Franzen, naar han i de til første Bind af hans Skaldestycken føiede Noter, om hiin litterære Forening, siger: "den lykkedes ei bedre end Calmarunionen og af næsten lige Aarsager, ogsaa i Videnskabernes og i Særdeleshed de skiønne Talekunsters Verden gielder den stolte Følelse af Nationalselvstændighed; thi hvo i al Verden gjorde vel nogensinde Mine til at berøve den svenske Litteratur dens Selvstændighed – mere end for Exempel den berømte Mægler imellem den tydske og franske Litteratur, Villers, stræbte at gjøre den ene blandt disse afhængige af den anden, "Meget, bliver Franzen ved, bidrog til Skilsmissen maaskee netop det, der skulde grunde Foreningen, nemlig Sprogenes altfor store Lighed, som foraarsager, at den ene Nation anseer den andens Tungemaal blot for en Dialet (en brytning) af sit eget. Men den af saadan Lighed flydende Lethed i at lære at forstaae det andet Sprog, maatte fremme Forbindelsen, naar først den Fordom var udryddet, at selv hiin mindre Vanskeligheds Overvindelse ikke lønnede sig. - Des sikkrere kan vel Boghandelens Stilling i de skandinaviske Riger betragtes som Enaf Hovedhindringerne for det gjensidige Bekjendtskab med hinandens Frembringelser i det Videnskabelige og det Skjønne. Det virksomste Middel til denne Hindrings Bortskaffelse synes en skandinavisk Bogmesse at ville være. Naar Boghandlere fra Sverrige, Norge og Danmark engang om Aaret kom sammen paa et beqvemt Sted, maaskee i Göteborg, kunde de stifte en Byttehandel, der, selv med den nuværende lille Afsætning af svenske Bøger i Danmark og omvendt, vilde være fordeelagtig. Nogle Enkelte kunde begynde, Rom blev ikke bygget paa een Dag. Og, om en saadan Messe end aldrig skulde kunne maale sig med den i Leipzig; herlige Frugter for Oplysning og Videnskabelighed vilde den dog vist bære. O maatte dog den Tid ikke være langt borte, da vi Nordboer knytte hiint, det sikkreste blandt alle Forbund. fast af vettet mellan frig siklar, Som samfallt verk for alle sant og godt. O at vi Alle ville istemme hiin ovennævnte elskelige Digters: Allt gammalle groll maskakas ur vare sine; Hvar blodig strimma planas ur vor hand; Och vara Krigs og segrars hele minne Forga som røken af en slocknad brand." Nu stridom blott, om hvilkens pyramider Statyngre opp med nyg tegars skord; Hvars snilles fackla ofver Norden sprider Mer djupt sit sken, med mera viser ford!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Den afbrændte St. Nicolai Kirke, der nu i 19 Aar, til saa manges Forundring, har staaet som Ruin, forestaaer nu endelig en Forandring. Stakitværket omkring Kirkegaarden og endeel af de sammesteds, staaende Træer skulde ved offentlig Auction d. 8 Dec. sælges til Nedbrydelse og Oprydning. Efter Aarstallet 1596, som sees paa Taarnet, er denne Kirke nu henved 220 Aar gammel. Paa sin Reise igjennem Corsøer i Aaret 1800 fortalte daværende Sognepræst, nuværende Biskop, Plum Digteren Baggesen, at han for nogen Tid siden høvde døbt en fattig Skrædders Barn, der, efter Faderens Begjering, fik i Daaben Navn af Jens Napoleon, da Skræderen ønskede at der maatte blive noget af hans Søn. Denne Napoleontiisme hos en Skrædder beggeistrede Digteren til et meget vittigt Riimbrev, under Titel Jens Napoleon eller Fadder-Herlighed og Navneværdie, som findes i hans nylig udkomne Epistler. – A tydske Blade sees nu, at en protestantisk Geistlig i Tydskland har havt samme Skrædderider, at lade sin Søn opkalde efter Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Mariboe, d. 2 Dec. En ung Recrut i Kierlighedsgadens Rige, en Haandværksdreng i Nykjøbing paa Falster, havde i denne Tid været heldig nok til at erobre en ung Piges Hjerte, men faae sig med et skuffet i sit søde Haab, da det imidlertid lykkedes en Karl sammesteds at gjøre Knosen Rangen stridig. For at hævne sig over en i vore Dage saa uhørt Troløshed, væbner han sig med en flettet Tyrepidsk, som var befæstet i Enden med en Blyeklump af 1 1/2 Punds Vægt. Da nu bemeldte Dreng støder en Søndag Aften paa Gaden, paa et streifende Partie, hvoriblandt han troede at hans lykkelige Medbeiler var, og stolende paa sin Reserve, gjør han for det første med de blotte Næver et kjækt Angreb, men da han mærkede at den fiendtlige Colonne havde ogsaa Næver paa Skaftet, griber han til sit Mordervaaben, som dog Fienden tilsidst lykkeligen og vel erobrede, Knosen selv blev taget til Fange og overleveret i Rettens Hænder, som dømte ham til at drikke Vand og spise Brød i 4 Dage, som det virksomste Middel til at slukke Elskovsbranden paa hans Hjertes Skorsteen. - Endnu for kort Tid siden vreed en Bonde sig gudsjammerligen over en af hans gamle gode 1000 Rdlrs. Sedler, som han havde forsømt at faae omvexlet imens det var Tid. Andre derimod have i deres Raritets Cabinetter henlagt en 1 Rdlrs., en 6 og en 10 Rdlrs. Seddel, formodentlig til en Erindring om Pengevæsenets forhenværende Tilstand. (Mariboe Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Kjøbenhavns Børs den 6te December. Cours. Hamb. 2 M. 550, a vista 658 1/2. Amsterdam a vitta 633 1/2. London 2 M. 21 Rbdlr. Spec. 660. - Specier solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 pr. 100; Oblig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Mark. og Lab. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
De to i forrige No. omtalte unge uforsigtige Herrer, vare en Lærredshandlers Sønner, i hvis Gaard Storhertugen af Baden logerer. Storhertugen skulde just kjøre til Forsamlingen, i hvilken Anledning Kudsken undskyldte sig og bad dem at bie. Men de unge Kæmmersønner tillede sig adskillige uanstændige Udtryk. Da Keiser Franz erfarede dette, befalede han strax, at de paa Knæ skulde bede om Forladelse og dernæst tjene 10 Aar som Gemeen uden Avancement. De vare allerede afhentede af Grenaderer og indførte i Regiments rollerne, da Storhertugen selv bad for dem, og han skal allerede have udvirket deres Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Enhver af de i Wien forsamlede Monarker, arbeider daglig med sin Minister. Keiser Alexander vælger hertil sædvanlig Middagsstunden fra 12 til 2. Kongerne af Preussen og Danmark foretrække Aftenstunden, og anvende Dagen til at tage de offentlige Anstalter og Mærkværdigheder; Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Paa en Mark i Wilmington oppløiedes nylig en vel bevaret Rosenobel af Edvard den Tredie. Det er den anden af dette Slags, som man har fundet i denne Egn. Ligeledes opdagede man for ganske kort Tid siden i Perington ved Howden tre smaa ufuldkomne Mynter ved at opkaste en Vei, og derpaa en romersk Urne, hvori fandtes over 100 saadanne Mynter, alle, paa een nær, meget godt vedligeholdte. Disse Mynter ere fra forskjellige Keiseres Tid, lige fra Nero til Commodus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
J Genfersøen, ikke langt fra Lausanne, har man fundet Skulderbladet af et til Cetteernes Slægt, hørende Dyr af overordentlig Størrelse. Leddebulingens Omfang udgjør 2 Pariser Fod og 9 Tøm ner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
J Lyon har man den 6te f. M. sporet to temmelig heftige Jordstød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
J adskillige franske Departementer, og selv i Seine og Ose gives nu Røverbander paa 30 til 40 Personer, der udbrede sig omkring paa Landet, og overfalde og plyndre enkelte Gaarde og Godser. Man kalder det noget, som er almindeligt efter enhver Krig. I een Nat ombragtes nyligen 2 Mennesker i Paris, den ene af disse i en Tvekamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
I Paris tænker man først nu paa at oprette Brandassurancer, og i Wien har man udsat aarlig 6 Præmier for de Læger, der vaccinere det største Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Det er næsten utroligt hved Sachsen, der kun har et Fladeindhold af 736 Mile, har havt for Krigsbyrder i Aaret 1813. De russiske, østerrigske og preussiske Tropper saavelsom den franske Armee har kostet det at underholde 30,161,266 Rdlr. Krigsskaden i Aaret 1813 har man beregnet til 13, 167,981, men dette skal neppe være det Halve af det virkelige Beløb. Ligesaa forhadt som Ministeren Pier tilforn var hist og her, endog i Engelland, saa yndet er han nu, fordi Tingenes Udfald - hedder det – viste, at han saae langt dybere end alle Skraalere. Men hvor dybt han end saae, kunde han dog umueligen see, at Napoleon vilde gaae til Rusland, at hans Armee vilde fordrives ved Luer fra Moscau og ødelægges siden ved Frosten, lutter Omstændigheder, uden hvilke alt hvad der siden paafulgte neppe havde fundet Sted. Skjønt man iøvrigt med store Grund bør haabe, at Kongressen i Wien vil lede til en Almeenfred, saa synes det dog at være alt for overilet, at ville tale i en bestemt Tone om endelige Udfald i Henseende til Gjenstanden for saa vigtige Undersøgelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Brygger Meaux i London, hos hvem nylig det store Ølfad sprang, holder 220 Heste, og 90 Karle, som kjøre Øllet omkring i London og dets Omegn. Ligesom Meaux er den første blandt Brygge re, saaledes var v. Trattner i Men den første blandt Bogtrykkere. Fra et fattigt Barn havde han saaledes arbeidet sig i Veiret, at han havde 34 Presser, 6 Bogtrykkerier, foruden hans egentlige, 8 Boglader og 18 Boemagaziner. Han opførte den Officinbygning i Josephstaden, hvori han forenede alle disse forskjellige Indretninger, og som almindelig kaldes det Trattnerske Hotel Om Orchisplantens Afbenyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
Spanien. Alle Franske, som opholde sig i Kongeriget Valencia, have maattet forlade Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-12-06
De i Arragonien arresterede sidde endnu bestandig i Fængsel, og overalt vente de Franske i Spanien med Længsel den franske Gesandts Ankomst, for at finde Beskyttelse mod Forfølgelser. J Madrid, vedvare Heftelserne, og de meest udmærkede Generaler straffes paa det strængeste, uden at deres tidligere Fortjenester komme i Betragtning. Minas Partie forfølges stærkt, den gamle General Alava sidder endnu i Fængsel. Blake skal være sat under Politiets Opsigt. Den spanske Ambassadeur ved Kongressen i Wien skal have bedet det spanske Ministerium, at forlade det hidtil fulgte strænge, System. - Fra adskillige spanske Havne afgaae Expeditioner til Vestindien.