JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Hvor lidet den slesvigske Middelstand endnu indseer sin egen sande Jnteresse, eller rettere maaskee, hvor let den lader sig paavirke af det schleswigholsteinische Embedsaristokrati, derpaa haves Beviis ikke blot i den durchl. Prindses Gjenvalg af jevne Borgere, ikke blot i den Omstændighed at den dog nogenlunde frisindede Overretsraad Grev Moltke er bleven afløst af en Regjeringsraad, men fremfor Alt i det Særsyn, at den Mand, der netop allerstærkest har opponeret mod dansk Sprog og dansk Nationalitet, just vælges til Repræsentant for den By, hvor enhver Borger ikke blot forstaaer men taler Dansk som sit Modersmaal. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Flensborgs tvende Deputerede: Agent Jensen og Senator Nielsen, der have stemt mod den slesvigske Stænderforsamlings Forening med den holsteenske, ere ved deres Tilbagekomst fra Stænderforsamlingen blevne modtagne med Enthusiasme af deres Medborgere, der bragte dem et Hoch Kgl. Godsforvalter Wulff paa Bjørnsholm bekjendtgjør i Aalborg Avis: "at den nye Pamphlet, hvormed "Liimfjordbeboeren" i Jyllandsposten No 1 for d. A. har besudlet hans Navn, vrimler atter i den Grad af opdigtede Beskyldninger og fordreiede Facta, at han har troet, derfor at burde kalde sin hadefulde Modstander til Ansvar for Retten, hvor det da skal afgjøres, med hvad Ret og Føie han paa saa lav en Maade har angrebet ham, og hvor de da Begge kunne nyde den Løn deres Gierninger tilkomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Horsens, den 19de Jan. Valghandlingen for det 13de Landdistrict, for hvilket Hr. Justitsraad Bernth er Valgdirecteur, foregik her i Byen i Gaar og har givet et sjeldent og efterlignelsesværdigt Exempel paa Eendrægtighed imellem Sognebeboerne i Woer og Nim Herreder, hvortil vi ikke troe, at der saalet vil findes Magen. Thi foruden det, at Valget gik for sig med udmærket Orden og Fasthed, og meget faa Vælgere vare udeblevne, undtagen de syge, valgtes eenstemmigen deres forrige Deputerede Hr. Justitsr. With paa nye. Meningerne og Suppleanten vare deelte i Districtet; men hvert Sogn for sig var her atter eenstemmig i at vælge den Ene eller den Anden. – Bi glæde os over denne Eendrægtighed; vi troe at dette District fortjener med megen Hæder at omtales og stilles til Exempel for andre; thi Enighed gjør stærk i det Store, som i det smaa. Den liberale Sags Venner glæde sig dobbelt; thi disse Mænd, have dog, som det synes, vidst, hvad de ville. Valgene fortsættes i Morgen i Nye, og vi behøve neppe at tvivle om Udfaldet. (Hrs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Skibs=Efterretninger. Nyborgs Havn er nu tilspærret med Iis, og udenfor Corsøer ligger megen Driviis. Posterne overføres med Iisbaade. Ogsaa Callundborg Fjord er tillagt med Iis, saa Smakfarten derfra er standset. Ved Aarhuus er endnu bestandigt aabent Vande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Handels=Efterretninger. J Algier er opstaaet et dansk Handelsetablissement, som forestaaes af een af vore dygtigste Handlende, Consul Wallich. – ConsulLexow i Tonningen er bleven udnævnt til kgl. hannoveransk General-Consul for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. - Ved det for Tiden værende Kieler Omslag, er Rentefoden 3, høist 3 1/2 PC. - Hestemarkedet i Rendsborg den 11te Jan. var ringe besøgt formedelst den overalt der i Egnen høitliggende Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Befordringer og Afgang. Under 16de d. M. har Hs. M. allernaadigst beskikket efternævnte Cancellister under det kgl. danske Cancellie: Capt. i Livcorpset C. Lunn til Chef for Brandforsikkringscontoiret, Cancelliesecretair Meyer til Assessor i Hof= og Stadsretten; Cancelliesecretairerne Soldenfeldt, Fiedler og Simonytil Fuldmægtige i Cancelliets 2det, 3die og 4de Departement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Ved Tallotteriets 1382 Trækning i Altona udkom: No. 7. 81. 80. 39. 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Dødsfald. Premiermajor ved 2det Livregiment N.v. Heramb, Major Joh. Francois v. Fistaine 160 Aar, gl.), Anna la Motte f. Hjerpe, Urtekræmmer M. Møller, Sophie Amalie Müller (22 Aar gl.), Alle i Khvn. Kjøbmand Niels Benzen i Roeskilde. Jnstitutbestyrer Durloo i Frederiksborg. Mademoiselle Harder i Kiel. Frokon Charlotte Wilhelmine Juel=Brockdorff 25 Aar. gl.) paa Schelenborg. Chr. Ludv. Stabell i Viborg. Huusjomfrue Claudiane Michaelsen i Randers. Kjøbmand Anders Thykiær Yding i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Copulerede. Paa Frederiksværks Gods den 14de Januar: Hr. Cancellisecretair Ludv. Jgn. Meyer og Jfr. Laurence Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Forlangt Jndrykkelse. Communalbestyrelsen i Aarhuus ombedes engang at tage under Overveielse, om det ikke skulde være en vigtig Sag for den hele By, at Hayfisteriet paa en anden og klogere Maade kunde af benyttes end hidindtil, Foren Bestyrelse, der stadigt virker til Byens Vel, maatte det dog være en let Sag, i saa vigtigt et Anliggende at give en Impuls.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Bekjendtgjørelser. At Redacteuren af Bladet "Corsaren, H. Buch, under Dags Dato er sat under Tiltale for Overtrædelse
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads No. 11 indført Artikel; det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 14de Jan. 1841. Min elskede Fader, Jubeloldingen Provst Andreas Hostmark Wibe, Sognepræst for Rise Menighed paa Ærve, fuldendte i sit 85de Aar, efter faa Dages smerteløse Sygeleie, den 14de d. M. sin lange Jordevandring. ved en blid og rolig Død. – Saaledes som i hans sidste Leveaar, hans Øines Lys efterhaanden aldeles udslukkedes, hvilket Kors han har med stille Taalmod og Hengivenhed, saaledes gik hans Livs Lampe ud, da der ikke mere var nogen Olie tilbage. – Dette er det Budskab, som jeg med Veemod paa fraværende Sødskendes og egne Vegne herved maa bringe den Afdødes Slægtninge og Venner, forvisset om, at de ville offre hans Minde en kjærlig Tanke. Rise Præstegaard, den 16de Januar 1841. Marie Magdalene Wibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Det blev mit sørgelige Lod herved for fraværende Slægtninge og Venner at kundgjøre, at min eneste, min kjære Søn, Pruprietair Niels Schmidt til Brandtberg, forhen Kjøbmand i Weile, ved Døden er afgaaet som Følge af et ulykkeligt Fald, i hans Alders 41de Aar. Weile, den 20de Januar 1841. K. sal. Schmidt, fød Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Det behagede det alvise Forsyn den 9de d. M. at bortkalde til det bedre, min inderlig elskede Datter, Marie Christiane, i hendes 19de Aar, efter flere Aars Svagelighed og eet Aars tiltagende Brystsyge; hvilket herved sorgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Weile, den 10de Januar 1841. Christine Magrethe, sal. Schousboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Fredagen den 5te Februar, Eftermiddag Kl. 2. holder den geistlige Forenne for Horsens By og Omegn Møde paa sedvanligt Sted. Horsens, den 19de Januar 1841. P. C. J. Rasmussen, p. t. Secretair. Det Møde, som ifølge Forordningen af 15de Mai. 1834 5 43 behøves til endelig Afgjørelse af Valgene for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 9de Valgdistrict (Hobroe, Mariager, Grenaae og Ebeltoft), er berammet at afholdes paa Raadstuen i Randers den 30te d. M., Formiddag Kl. 9, hvilket herved bekjendtgjøres. Randers, den 20de Januar 1841. W. Lorents, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Da Callundborg Havn er tillagt med Iis, saa kan Færgefarten mellem Aarhuus og Callundborg, indtil videre ikke finde Sted, udenfor saavidt at Vind og Veir gjør det muligt, at ilandsætte saavel Reisende som Creature og Gods i Callundborg Fjord; hvilket herved bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. Aarhuus Færgecontoir, den 22de Januar 1841. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Havre kjøbes i større og mindre Partier til gangbare Priser. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Gode sage Ærter faaes hos S. Cind. Brasiliansk Caffe. Fiin ublandet velsmagende brasiliansk Caffe kan bekommes meget billig i større og mindre Partier hos J C. Tarliong i Aarhuus. Bøgebrænde. Tort, skjært, storslagen Bøgebrænde kan hos Undertegnede erholdes for 4 Rbd. Cour. pr. Favn. Sammesteds kan erholdes nogle Favne halv tør Knippelbrænde. Colding, den 20de Januar 1841. N. W. Bastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Maskin=Hørspinderiet i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Da man til Brug ved det hersteds oprettede MaskinHorspinderie, ønsker at tage fortrinlig Hensyn til god indenlandsk Hør, saa opfordres herved de Landbrugere, eller Andre, som maatte attraae Leverancer heraf til Fabrikken, at ville, i Skrivelser til Repræsentantskabet, anmelde hvilke Qvantiteter, de maatte være i Stand at levere i Løbet af tilstundende Sommer, til hvilke Priser, og under hvilke betingelse, samt saasnart Aarstiden til lader det, at tilstille Repræsentantskabet Prøver af den Hør, hvis Leverance de saaledes maatte paatage dem. Repræsentantskabet for Maskin=Horspinderiet i Kjøbenhavn, den 14de Januar 1841. J Stedet No. 620 paa Vestergade, er en Stue med Sovekammer at faae til Leie strax eller til Paaske=Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. At jeg C. Pontoppidan har afstaaet, og jeg St. Lasson fra Datum har overtaget og fortsætter, den i Gaarden No. 22 hidindtil førte Manufacturhandel, tillade vi os herved at bekjendtgjøre. Horsens, den 20de Januar 1841. C. Pontoppidan. St. Lasson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Kjøbenhavnsposten. Kjøbenhavnspostens" Red, beder dette Blads udenbyes Abonnenter, isærdeleshed i Jylland og Hertugdom merne, velvilligen at undskylde, om de første Nr. af den nye Aargang muligviis skulde komme nogle af dem sildigere hænde, end det, selv af Pakkepostens langsomme Forsendelsesvei, dog altid var muligt. Grunden hertil ligger alene i den Vanskelighed, det har medført, overalt samtidigen at faae truffet det fornødne Arrangement med Bladets Commissionairer, navnligen og Sammes letteste og hurtigste Forsendelse til de fjernere Bistationer. Naar først nogle Forsendelser ere skeete og alle fornødne Oplysninger indløbne, tør man med Sikkerhed love, at den nævnte, ved Berøvelsen af Bladets hidtil nydte Forsendelsesret foranledigede, Uregelmæssighed i Forsendelsen, vil ophøre og Bladet igjen ugentligen og til bestemte Tider hændekomme enhver af dets udenbyes Abonnenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
J Regelen vil Distributionen, som hidtil, overalt skee fra Stedets Postcomptoir, hvor ogsaa fremdeles Abonnement paa Bladet modtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Et Sted i Torring Sogn, under Skanderborg Amt, Marielyst kaldet, agter undertegnede Eier at bortsælge, og kan erholdes til 1ste April d. A. Stedet har en smuk Beliggenhed, omgiven af rindende Vand, Enge og Buske; Bygningen bestaaer af et 8 Fag grundmuret Stuehuus, for faae Aar siden af ny opbygt, og godt indrettet. Tvende Udhuse, det ene 6 Fag, indrettet til Lade og Korn gulve, det andet 6 Fag til Fæehuus m.m. Eiendommen, har Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb og Skovskyld 1 3/4 Alb.; derpaa holdes 2 Heste, 4 Køer, og Udsæden er aarlig 1 1/2 Td. Rug, 4 Skpr. Vinterhvede, 3 Tdr. Byg, 6 a 7 Tdr. Havre, og avles imellem 5 a 6 Læs Høe. Lysthavende behage at henvende dem til undertegnede Eier af Stedet. Marielyst paa Torring Mark, den 11te Januar 1841. Maren Pedersdatter, Enke efter sal. Christen Pedersen, Engagement søger til næste Foraar et videnskabelig dannet ungt Menneske paa 24 Aar, som er det danske og tydske Sprog fuldkommen mægtig, skriver en god Haandskrift og regner med Færdighed, hos en Embedsmand f. Ex. i Toldfaget. Meget gode Vidnesbyrd kunne forevises. Adressecontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
En Handelsbetjent, henhørende til Colonial- og Kornhandelen, ønsker sig anbragt til førstkommende Mai ved ovennævnte Fag. Hans Anbefalinger ere gode. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa dette Blads Contoir mærket : W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
En duelig og skikkelig Bødker, som kan malke, kan faae Condition paa Hovedgaarden Rathlousdahl førstkommende Maidag. Man melder sig samme Sted hos Eieren. Øverste Etage i min Gaard Nr. 42 paa Skolegade samt Loft og Kjælderum og tillige godt Pompevand, er at faae til Leie til førstkommende Paaske=Flyttetid. Aarhuus, den 21de Januar 1841. M. E. sal. Vollenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
J denne saavelsom i de 3de næstpaafølgende Uger kan bekommes meget feedt Studekjød hos Aarhuus, den 20de Januar 1841. C. Kleis, Slagtermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-22
Til nedsat Priis faaes: Professor J. L. Heiberge. samlede Skrifter, 8 Dele, (forhen 16 Rbd.) 8 Rbd. De kunne ogsaa erholdes Bindviis a 1 Rbd. mod Forpligtelse at tage det Hele i Aarets Løb. Bestillinger modtages i alle Boglader, i Aarhuus af S. Warberg, og Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
1841 No 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Løverdagen den 23de Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede AarhunStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Blandinger. Følgende Begivenhed skal have tildraget sig i St. Jean d'Acre: Mod Slutningen af 1839 indfandt sig en ung Mand, som kaldte sig Lug i Palestrino- og sagde at være født i Venedig, hos den rige Handelsmand Ben Raiffa og bad ham om en Ansættelse. Den gamle Syrier modtog Europæeren som Commis og fik ham snart kjær, fordi han var flittig og meget ordentlig. Men en Dag indfandt sig i Europæerens Værelse en Pige af himmelsk Skjønhed; Flamina fortalte ham, at hun var bleven pidsket i Haremet, viste ham til Beviis derpaa sine svanehvide Skuldre, paa hvilke Svøben havde efterladt Striber, og fortalte, at Ben Raiffa lod alle sine Slavinder saaledes tugte, og at de vilde overgive sig til Den, som vilde befrie dem fra deres grusomme Herre. Lug blev ligesom fortryllet og lovede at hævne de Skjønne. Den næste Dag myrdede han sin Velgjører. Derpaa begav han sig til Haremet, hvor de Skjønne omringede ham og kappende søgte at vinde hans Kjærlighed. En Tidlang forglemte han saaledes sin Forbrydelse og Straffen, der ventede ham derfor; men snart mindede han sig sin Skjæbne, og Haremets Slavinder søgte at udtænke et Middel til at redde ham. Omsider sagde Flamina, at der bestod en Lov, ifølge hvilken Forbryderen blev ilive, naar en Døende paa Sottesengen bad Paschaen om Naade for ham. De Andre bekræftede dette. Flamina viste dem nu Udkastet til en Ansøgning om Naade og stødte sig, inden man kunde hindre det, af Kjærlighed til den Christne, Dolken i Hjertet. Jmidlertid blev Mordet bekjendt, Lugiblev arresteret og ifølge hiin Ansøgning dømt til at tilbringe sit Liv i en Hulle i Bjerget Carmel og bære Liget af hans Offer Ben Raiffa paa Ryggen. Dommen blev fuldbyrdet den 2den Juli. Da St. Jean d'Acre for kort siden faldt i Englændernes og Østerrigernes Vold, fandt man den ulykkelige Lug i Palestrino, med det forraadnede Liig paa Ryggen, blandt flere andre Fanger i Carmels Huler, og gav ham Friheden. Paa et engelsk Skib vendte han tilbage til Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Man har gyselige Efterretninger fra Buenos Ayres, i Sydamerika. Rosas har befalet at konfiskere Alt hvad Unitarierne (et Parti af Beboerne) eie, til Bedste for Foederalisterne (et andet Parti og hans Tilhængere). Det lader til, at han vil udrydde Landets Adel, for at danne en ny. Selve Hovedstaden er fuld af Jammer og Elendighed. Ligene bort kjøres i Læsseviis fra Retterstedet; alle Unitariernes Huse ere nedrevne; deres Koner blive pidskede, klippede og haanligt bemalede (tatoverede). Officererne foregaae Soldaterne med disse Skjændselsgierninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Boston paadømtes for ikke længe siden en underlig Proces. En stakkels Diævel ved Navn Vinal, som var stærkt plaget af Gigt og Rheumatisme, leiede sig ind i en Helbredelsesanstalt. Her havde han den Ulykke, at mishage en af Sygevogterne; denne beklagede sig tidt over den Syges Luner og Særheder, og svor, at hævne sig føleligt paa ham. Vinal maatte, efter Lægens Forskrift, tage et varmt Bad. Brogden saa heed Sygevogteren – beredte dette Baad, og kom et Par Pund Cajennepeber deri. Den arme Vi nal blev, rød som en Krebs, trukken ud af Badet; Peberen havde ædt Huden af hele hans Legeme. Han sagde, han havde været tilmode, som om han var bleven stegt, og kunde nu ret godt forestille sig, hvorledes der maatte være i Helvede. Retten har dømt Brogden til at betale Vinal 250 Dollars, fordi han, som det hedder i Dommen: "har tilladt sig at fjerne Huden fra Dennes Legeme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Nordamerika er fremstaaet en ny christelig Apostel. Han hedder Smolaikar, og har udgivet et Skrivt, betitlet: "Beviis for, at jeg ved tilstrækkelige Tegn er et overordentligt Christi Sendebud, og Forklaringer over de Hemmeligheder, som jeg paa Guds Aands befaling har udført for at forene alle christelige Partier til een apostolisk Kirke."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Staden Bilbao i Spanien var en Skare ryggesløse Mennesker sidstafvigte Julenat trængt ind i Kirken under Messen, og havde tvunget Organisten til at spille den spanske Nationaldands Fandange", hvorefter de da havde dandset og sunget i Kirken den hele Nat. Den bekjendte Smed i Gretna-Green, hos hvem der sluttedes de saakaldte Fleet Giftermaal, er kommen ulykkeligt af Dage. Den 23de Decbr., just som han vilde gjøre Jld i sin Smedie, skeete en stærk Explosion, og Taget styrtede ned. Den ulykkelige Smed forsloges saaledes, at han døde en Time derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Aarsagen til hiin Explosion var man endnu ikke kommet efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Den engelske Kronprindsesses Vugge, der er forfærdiget i London efter en fransk Kunstners Tegning har, som bekjendt, Formen af en Nautilus, dannet af forgyldte Stænger, belagte med et blødt Hynde, som er betrukket med grønt Silke, hvori er broderet hvide Roser. (En smuk Jdee, at lade Havets Be herskerindes Førstefødte vugges i en Musling!) Det Hele bæres af 4 kostelig udskaarne, forgyldte Leoparder. Baldachinen er ligeledes af grøn Silke med broderede hvide Roser, og over samme anbragt en Kongekrone. Den bekjendte Carter, der tæmmer vilde Dyr, har nylig afgivet et Beviis paa sit uhyre Mod. Da han en Aften havde endt sine Forestillinger paa Theatret i Liverpool, og vilde gaae ud med en Leopard, begyndte pludselig en Løve og en Tiger i et stort Buur en frygtelig Kamp med hinanden. Alle Tilskuerne bleve forfærdede og søgte at komme bort, men Carter traadte modig ind i Buret til de rasende Dyr, kastede Løven til den ene og Tigeren til den anden Side, og begge Dyr krøb frygtsomme hver til sit Hjørne af Buret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Den 15de Decbr., om Morgenen, gik Adrian, Beronell, en gammel Soldat fra Austerlitz, som havde mistet det venstre Been, igjennem Gaden St. Honore, for at bivaane Sørgefesten. Da gled Foden fra ham, han faldt, og hans Træbeen gik itu. Ude af Stand til at fortsætte sin Vandring, græd den tappre Gamle af Fortvivlelse. "Min General! raabte han De Andre skulle see, hvilken Ære man viser Din Aske, men jeg skal ikke være saa lykkelig, skjøndt jeg, i dette Haab, har vandret ti Mile . . . Hvorfor ikke, toge to unge Mænd Ordet: Har Du mistet et af Dine Been for Frankrigs Ære, saa have vi Arme for Dig."Med disse Ord bare de, under alle Tilskueres Jubel, Gubben hen paa den Vei, af hvilken Toget maatte komme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Da Posten f. M. skulde afgaae fra Rouen til Paris, fandtes der 7 Passagerer i Diligenen istedetfor 6. Den Syvende var en kæmpestor Engellænder, som vel ikke havde nogen Billet, men som erklærede, at ingen Magt paa Jorden skulde bringe ham ud af Vognen, da han ikke vidste nogen anden Maade, hvorpaa han kunde komme til Paris og see Napoleons Liigbegjængelse. Politiet anstrengte sig forgiæves, for at trække ham ud; de 6 Reisende tilbøde omsider godvillig at tage den Syvende med, og saaledes kom han virkeligen til Paris. Begge de Versailler Jernbaner, havde i hine Dage befordret over 20,000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Paris er nys paadømt en Sag af gandske særdeles Beskaffenhed. To unge, ugifte Damer, Desgardis og Denusse, forsøgte at gjøre deres Moderret gjældende til eet og samme Barn. Undersøgelsen godtgjorde, at Dem. Denusse var Barnets sande Moder, og der kjendtes for Ret, at det skulde gives hende tilbage. Men Dommen kunde ikke fuldbyrdes, thi under Sagen var Dem. Desardis rømt med Barnet til Belgien, og reiser nu omkring i Jtalien med en ung Mand, som hun har bildt ind, at han er Fader til Barnet. Louis Charles Jansen, Madame Vestris's Onkel, som i lang Tid glimrede i den musikalske Verden, er nys død i et engelsk Fattighuus, 66 Aar gl. Denne Mand, som tidt havde havt den Ære, at spise til Middag med Georg IV, da Denne endnu kun var Prinds af Wales, henlevede sine sidste Dage som Almisselem. J det franske Justitsministerium er der en graahærdet Expeditionschef, som har været ansat siden 1784 og oplevet en Omskiftning af 49 Justitsministerier. J f. M. installeredes med den største Høitidelighed Hr. Flourens, som man har foretrukket alle Frankrigs poetiske og politiske Jllustrationer, der endnu ikke have Sæde i Academiet, fordi han har skrevet en lærd Afhandling om Ændernes Sygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Hr. Gannal, en i Paris levende Læge, som paastaaer, at have opfundet en ny, meget fuldkommen Maade at indbalsamere Døde paa, har henvendt sig til den danske Kongefamilie med en Fordring, som i det mindste er original nok. J en Skrivelse, hvori han er sin egen Opfindelses Herold og Panegyriker, siger han: "Doctor Jbsen har forsikkret den danske Kongefamilie, at han har indbalsameret den høisalige Konge, som jeg vilde have gjort det, altsaa gandske efter min Methode. Er det sandt, at Doctor Jbsen har tilladt sig dette, saa holder jeg mig forpligtet til, høit og offentligt at erklære, at han har skuffet Publikum, idet han har lovet at indbalsamere det kongelige Liig paa en Maade, som ikke staaer i hans Magt. Jeg forlanger, at Liget skal opgraves, for paa den eclatanteste Maade at bevise Sandheden af min Beskyldning. (Europa.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Væddelysten strækker sig nu ogsaa til de Pariser Damer. Som Aviserne fortælle har en anseet Dame væddet at gaae rundt om Paris paa de yderste Boulevarder, uden at spise, drikke eller seile. Tre af hendes Venner have pareret med hende, og den Ene vil følge hende tilfods, den Anden tilhest, og den Tredie i en Cabriolet, for at være paa rede Haand til at staae hende bi hvis det gjøres nødig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
Den Katafalk som nu omgiver Napoleons Liigkiste, skal oplyses med evigtbrændende Lamper, og bevogtes Dag og Nat af en Præst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Clydey (Wales) lever, eftersom der fortælles i engelske Aviser, en Pige paa 2 Aar, som lider af en gandske usædvanlig Sygdom. J et Aarstid ligner hun de 23 Timer i Døgnet et Liig, men hver Aften, præcis Kl. 10, vaagner hun af sin Lethargi, taler en Snees Minuter med sin Familie, og henfalder derpaa i en fuldkommen Bevidst= og Følesløshed, i hvilken hun forbliver indtil den næste Dag ved samme Tid. Under de faa Minuter af hendes daglige Liv spiser og drikker hun næsten intet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-23
J Castellamare ved Neapel lever endnu den foren Snees Aar siden saa berømte Sangerinde Fabri, der senere blev Stormogulens Svigerdatter, idet hun paa en Søreise til Caleutta kastedes af en Storm ind paa den indiske Kyst (hvor just Stormogulens Søn befandt sig med en Hær, for at bekrige Englænderne) og saaledes fortryllede Prindsen, især ved hendes Sang, at han tog hende til sin Favoritemalinde. Siden forlod hun og hendes Gemal Ostindien, med store Rigdomme, og boe nu i Neapel. Vistnok er ingen Theaterkunstnerinde steget høiere i det virkelige Liv end hun.