JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
J Rusland stiftet er en Wladiners Orden, Folk bestemt af Keiserinden vorden. Civile Hun har med Dannemark og stiftet Handels-Pagt, Ved hvilken Handelen nye Styrke bliver bragt. Storfyrsten, Hendes Søn, som med sin Storfyrstinde Europa har beseet, har efterladt sit Minde Ved hvert et Hof, hvorhen han ret kierkommen kom, Og paa hvert særskilt Sted, hvor han har seet sig om. Fyrster har i Fior til deres Skare Europas Faaet efterfølgende, som Himmelen bevare, En Sverrigs Arveprinds, en Preussens ligesaa, En i Florenz, og en i Ludvigslyst derpaa. Gild tre Prindsesser Dem til Vederlag og skabde For dobbelt Tal, de saae for Verden blive tabte. Dresden, Sicilien, Asturien, fik hver Den Glæde, at de saae en ung Prindsesse der. Men fiire Prindser har forladt det Timelige. Prinds Alfred af den Flok, der er i Britters Rige, Samt en af Schwartzenborg, saaog af Nassau en, Saavelsom Hertugen af Sachen Meinungen. Dernæst Europa Tab af ser Prindsesser gjorde, Som ei blandt deres Folk forglemt skulde vorde: Frankrig mindes dets Sophia, og i Schwedt J Brandenborg det bliv med Marggrævinden skeet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
J Mecklenborg Strelitz ei dets Prindsesse glemmes Dens Navn, som Würtemberg har tabt, og der vil gjemmes. Ei Enke-Dronningen af Sverrig glemmes der Og aldrig glemmes vor Charlotta blandt og her. Hun, Danmarks Engel før, nu Aand blandt Seraphiner, Opbyggede vor Siel ved hendes Leve=Timer; Hun, Kongestammens Green, paa Kongedyd saa rig, Var her frugtbringende, er uforglemmelig. Du, som tog Hende hiem, og Hende erig satte J fuld Deelagtighed af alle Himlens Skatte, Din Tiener, Kongen, tag udi Din Varetægt, Giør vel mod Ham, Hans Huus, og hele Kongeslægt, Styrk Enke-Dronningen, for Nordens Folk at leve; Men allermeest for Dig, blandt dem, Dig skienkte bleve Veiled vor Kronprinds frem i Den Forsonings Fred At fylde Nordens Haab, sit store Øiemed, Velsign vor Arveprinds, og giør Hans Fryd ublandet, Som Han sig giør fortient hver Dag af Fædrelandet, Lad Ham med Hans Gemal sit Ønske opfyldt see, At see Lyksalighed udbredt i Rigerne! Glæd og Prindsesserne, ved Dennem at bevare, Din Kierlighed til Dem De daglig stor erfare, Lad Kongens Stamme staae med Nordens Hæld i Flor, Og ihukom den Pagt, Du Folkets Fædre svor, Lyksaliggiør hver Siel i Kongens Arve-Riger, At Foskehæld ret høit blandt Nordens Folk opstiger, Alt Landet frygte Dig, som alle Ting formaaer, Og giv enhver for sig et glædeligt Nytaar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Bassora, den 8 Oct. Fra Suratte ere den 3die d. M. skrækkelige Efterretninger ankomne hertil. En Medlem af det der værende Raad melder nemlig under den 26de April om en meget ødelæggende Orkan, som den 21de April har raset sammesteds. Den halve Stad Suratte er indstyrtet, og Mennesker ligge i Tusindtal begravne under Gruset. J en Omkreds af nogle Mile ere de sterkeste Træer oprykte med Rødderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Af de fornemme Engellændere, som opholde sig der, er ingen dræbt eller saaret, men paa deres Formue have de lidt meget, ligesom Handelen overhoved har erholdet et meget haardt Stød. – Den fornemme mohriske Kiøbmand, Lalla Chellaby, har mistet 3 Skibe, af hvilke 2 vare rigt ladne til Bassora, men det 3die just nyelig var ankommet fra China. Ogsaa et arabisk Skib er gaaet til Grunde. Mange andre Skibe have havt samme Skjebne. henved 3000 fattige Mennesker, som af Frygt for Pin dares vare flygtede tilligemed deres Familier og Sager til en liden Øe imellem Suratte og Domus, bleve samtlig drevne af Stormen og Strømmen udi Vandet, og ingen blev reddet. Ulykken og Ødelæggelsen er ubeskrivelig, og de skrækkeligste Følger ere at forvente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
London, den 13 og 17 Dec. Vilde man afskrive alt, hvad her bliver talt og skrevet om Fredsbetingelserne, saa vilde man aldrig blive færdig dermed. De ostindiske Anliggender skal giøre mange Vanskeligheder. Efter nogles Mening skal de franske Eiendomme i Ostindien bestemmes saaledes som de vare i Aaret 1755, efter andres blot saaledes som i Aaret 1763. Man siger og, at Frankrig forlanger aldeles de Provindsers Tilbagegivelse, som ere bekiendte under Navn af det nordlige Circar, der i Aaret 1753 er afstaaet til Hr. von Bussy af de indiske Magter, og i forrige Krig blev erobret af Engellænderne. Denne Afstaaelse, ifald den skulde have Sted, kunde i Fremtiden, blive vor Handel i Jndien meget skadelig. Jmidlertiid ere virkelig 2 af det ostindiske Compagnies Directeurer allerede den 14de traadte i Conference med Statssecretairen Townshend, for at afgiøre, hvad for Landstrækninger eller Pladser der kan afstaaes i Jndien til mindst Skade for Compagniet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Fra Vestindien ere 2 Paketbaade ankomne, uden at medbringe Efterretninger af nogen Betydenhed, men Skibet Peggy, som den 2den November forlod Barbados, har bragt den behagelige Efterretning, at de kongel. Skibe, Leander paa 50, og Argo paa 44 Kanoner, have opbragt et fransk Skib paa 64 Kanoner til St. Lucie, som har havt mange Metal=Kanoner, Mørsere, Krigsmunition og 200 Soldater om Bord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Wien, den 16 Dec. En stor Deel af Publicum vil af alle Omstændigheder slutte, at en Krig med Porten er meget nær. Der ere 20000 nye Sadler bestilte, hvilke i Hast skal giøres færdige, og Hof krigsraadet har og ladet forfærdige et stort Antal Jern Hielme, hvilke sikkert ere blot bestemte imod de tyrkiske Sabler. Derforuden varer Kanon- og Krudt-Transporten til Ungarn endnu bestandig ved, ja endog spanske Ryttere blive sendte derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Kiøbenhavn, den 3 Januarii. Den 18 Oct. 1782 er Justitsraad Christian Diderich Schiøtt allernaadigst beskikket at være Etatsraad. Under Dato 9 Dec. har det allernaadigst behaget Hans kongel. Majestæt, at udnævne Doctor Juris, Heinrich Teophilus Christian Hasse, til Landskriver i Widing= og Boking=Herred i Amtet Tøndern. Den 18 Decbr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
er Cancellieraad, Thomas Christian Walther, beskikket at være virkelig Justitsraad. Udi Siellands Stift (Kiøbenhavn og Bornholm undtagen) ere udi næstafvigte Kirkeaar copulerede 1917 Par. Fødte Mandkiøn 3778. Qvindekiøn 3457. Tilsammen fødte 7235. Deriblandt nægte 214. Døde Mandkiøn 3834. Qvindekiøn3597. Tilsammen døde af begge Kiøn 7431. Ere altsaa i hele Stiftet 196 flere døde end fødte. Merkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Døde: En Mand i Øster-Flakkeberg Herred 101 Aar gammel, var rørig til det sidste halve Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Et Qvindemenneske i Horns Herred over 102 Aar gammel, var ved Forstands og Sandsers Brug til det sidste. Et Par Ægtefolk i Faxøe Herred bleve begravne paa een Dag. En Mand i Smørum Herred 87 Aar gammel, sengeliggende af Alderdom og Blindhed, i 7 Aar uden nogen Sygdom, havde levet Ægteskab med sin første Hustrue i 5 og et halvt Aar, og med den sidste over 54 Aar. En Mand i Ods Herred 82 Aar gammel, som har levet i Ægteskab med sin endnu levende Hustrue i 60 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
J Tallotteriets 235te Trækning i Wandsbeck, den 27 Decbr., udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
AVERTISSEMENTS. De som maatte have nogen retmæssig Fordring hos min ved Døden afgangne Mand, sal. Grægers Zimmer Røeders, Sognepræst for Kirke Helsinge og Drøsselberg Menigheder, ville behage udi lovlig og betimelig Tid at anmelde det her hos mig hans efterladte Enke, der prømte betaler samme; ligesom og enhver, som kunde være min sal. Mand noget skyldig, ville med første afgiøre samme hos mig. Kirke Helsinge den 21 Dec. 1782. Agnete sal. Roeders, som Laugværge. L. Svitzer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Tirsdagen den 7de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 1 og 3 Slet, bliver ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbuden og til den Høistbydende bortsolgt, afg. Brændeviinsbrænder Gregorius Beldrings og sidst afdøde Hustrue Maren Niels Datters fælleds Stervboes tilhørende og i Printzensgade ved Nyeboder under No. 368 beliggende Gaard og Eiendom, som i Følge Vurderings-Forretningen af 16 December sidstleden befindes saaledes: Huset til Gaden, bestaaer af 16 Fag Muur= og Bindingsværk 2 Etager høit med Qvist over 6 Fag og Kielder af Grundmuur 11 Fag, en Port 2 Fag og 3 Fag indrettet til Brændeviinsværk med 2 Mæskekar og 6 Jernbaands Ankere med videre; et Sidehuus 6 Fag Muur og Vindingsværk gebrokken Halvtag med Qvist paa 1 Fag, nok et Baghuus 10 Fag 2 Etager høit gebrokken Tag og Qvist over 1 Fag, i Gaarden et Brædeskuur, 2de Gaardsrum broelagt, hvorudi 2de Locumer og en Portion fersk Pompevand samt en dito Brøndvand, overalt i Værelserne 11 Jern Kakkelovne med videre Muur og nagelfaste Pertinentier samme Gaard med Rette er tilhørende. Conditionerne, hvorefter Gaarden bortsælges, kan bekommes til Eftersyn hos Proc. Andr. Møller paa Uhlfeldsplads No. 124.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Tirsdagen den 7de Januarii førstkommende, om Middagen Kl. 12. Slet, bliver efter Dom og Executions=Forretning paa Børsen her udi Staden ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbuden og til den Høistbydende bortsolgt. Chaluppen Jomfrue Catharina kaldet, drægtig 20 CommerceLæster, beliggende ved Nyehavn paa Charlottenborg Side, hvor samme forinden kan tages i Øiesyn, men Jnventarii-Listen og Auctions=Conditionerne kan erfares hos Procurator Beyer, boende hos Hr. Brandmajor Platz ved Garnisonskirke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Onsdagen den 8de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imell. 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction Første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, Ober=Equipagemester og Capitain Hr. Jesper Withs Opbuds Boes Huus No. 202 i Dronningens Gade paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, hvilke ellers tilforn kan erfares hos Procurator Beyer, boende i Hr. Major Platzes Gaard lige for Garnisons Kirke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Fredagen den 10de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 1 og 3 Slet, bliver afgangne Skoleholder Andreas Nielsen Braabyes og hans ligeledes afdøde Hustrues Apelone Borges Dotter Smiths deres Stervboes Huus No. 147 i Viingaardstrædet beliggende, 3die og sidste Gang ved offentlig Auction opbuden og til den Høistb. tilslagen, hvilket Huus efter Vurderings Forretning af 13de November sidstleden, bestaaer til Gaden af 4 Fag Bindingsværk 3 Etager høit med grundmuret Kielder under og Spids over heele Huset, dernæst et Baghuus paa 5 Fag 3 Etager høit Muur- og Bindingsværk Halvtag med Qvist over 2 Fag samt muret Kielder under, et Trappehuus anlagt imellem For= og Baghuset, bestaaende af 3 Fag 3 Etager høit, med Trappe til begge Sider, hvorudi er indrettet et Locum og et Sandhuus, til Huset er et maadelig Gaardsrum belagt med deels Muur- og deels Kampesteen, derudi en Portion fersk Pompevand med Opstander og behørig Pomperedskab, er fornødne Brandredskab og overalt i Værelserne 2 Vindovne og 6 Bilægger=Kakkelovne, hvoraf nogle med Messing Knapper og Fødder ere zirede, med videre Muur= og Nagelfast, som Huset med Rette tilhører og Vurderings=Forretningen yderligere beskriver. Løverdagen den 11te Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Meubler og Trævahre, Sengeklæder, Linnet og adskilligt mere, afgangne Skoemager=Mester Johan Peter Nichelmanns Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt udi Stervboets Huus paa Hjørnet af Store og Lillehelliggeiststræde No. 143, imod contant Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Procurator Beyer, hos hvem de trykte Catalogi forud kan bekommes i Hr. Major Platzes Gaard lige for Garnisonskirke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-03
Da Auctionen over Bisgaards Bortforpagtning paa Samsøe, holden paa Gisselfelde Kloster den 28de Nov. sidstleden, ikke havde det forønskede Udfald, eftersom Liebhaberne, ved det da værende slette føre og indfaldende Sneeveirlig, mueligt bleve hindrede fra at komme, saa har (S. T.) Frue Geheime-Conferenceraadinde Grævinde af Danneskiold, Samsøe behaget at fastsætte en anden Auction i Callundborg GastgiverGaard, Torsdagen den 30te Januarii førstkommende, over bemeldte Bisgaards Bortforpagtning fra 1ste Maji 1783 til 1ste Maji 1792. Conditionerne kan behageligst tages i Øiesyn paa (S. T.) Hr. Etatsraad og Høiesterets Advocat Bruuns Contoir i Kiøbenhavn, hos Hr. Forpagter Winderslev paa Callundborg Ladegaard, hos Forvalter Boesen paa Samsøe, og endelig hos Jnspecteuren paa Grævskabet Samsøe, Cancellieraad Bing paa Christianslund ved Gisselfelde. Ellers meldes, at Gaardens aarlige Udsæd for nærværende Tid er en 130 til 150 Tdr., til hvis Avlings Drift er henlagt 83 Bønder, som i Fæste haver 141 trefierdendeel Fierdinger Jord, hvoraf aarlig for hver Fierding Jord skal pløies, saaes og høstes 10 Skpr. Land. Foruden Græsningen i Gaardens Jndmarker og Skovdriften, er endnu under Forpagtningen henlagt en Øe, Hjortholm kaldet, hvor aarlig, foruden det i Conditionerne reserverede, kan græsses 70 Stude. en Gaard i Helsingøer, som afdøde Borger og Stads-Capitain Thomas Baildon forhen har beboet, og nu for Tiden beboes af Kiøbmand Hr. Spæth, beliggende paa Strandgaden imellem Sr. Lunds Gaard paa den vestre og Hr. Hallings Gaard paa den østre Side, bliver efter Enkens og Arvingernes Begiering, om muligt, og saafremt antageligt Bud skeer, ved en eneste Auction, som er berammet at holdes udi fornævnte Gaard, Fredagen den 14de Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken imellem 11 og 12 Slet, opraabt og bortsolgt, efter de Conditioner og den derover den 24de December sidsttagne Beskrivelse, der forinden ere til Eftersyn at bekomme i Kiøbenhavn paa Procurator Palles Contoir paa Østergade No. 42, og her udi Helsingøer hos bemeldte Hr. Spæth og Kiøbmand Fersløv, af hvilke sidste Gaarden og dens tilhørende Jnventarium bliver Liebhaberne foreviist. Samme Gaard, der, som bekiendt, ligger meget beleiligt for Handelen, er udi Kiøbstædernes almindelige Brand=Casse asseureret for den Summa 4300 Rdlr., og af Stervboets Midler kan paa første Prioritet derudi blive staaende omtrent 6000 Rdlr., til hvilken Tiid og Sted Liebhaverne sig behagelig vilde indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Fra den spanske Grændse, den 10 Dec. En under den 24de Nov. fra Madrid dateret Skrivelse indeholder saa vigtige Efterretninger for Spaniens indvortes Forfatning, at det er billigt, først at oppebie deres Bekræftelse, førend man kan meddele dem som gandske authentiske. Det Fornemmeste af denne Skrivelse følger her i et Udtog:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Den 3die d. M. var for vor Stad (Madrid) den høitidelige Dag, da Kongen lod bekiendtgiøre Forslaget angaaende de i Statsraadet besluttede Forandringer. Det bestaaer af 10 trykte Sider, og angaaer Provindsernes, Financer nes og National-Opdragelsens indvortes Forvaltning. Efter samme skal de saakaldte Provincial Renter forvandles til en eneste Contribution; Majoraterne blive undervisse Jnskrænkelser ophævede, og alle Fremmede, uden ForskieHenseende til Religionen, skal kunne nedsætte sig i Spanie Endog Jøderne under visse Betingelser. Ungdomens Opdragelse skal ikke meere anfortroes Munkene, og adelige og borgerlige Skoler skal smeltes sammen, for bringe disse tvende Stænder hinanden nærmere. Tallet paa spanske Universiteter bliver ansat for 12, og de forhen være de erholde en gandske nye Jndretning. De gamle SproLæsning, Historien, Jordbeskrivelsen og Moralen bli forenede, Forelæsninger i Mineralogien, Botaniken, M. thematiken, Physiken og Lægekunsten foranstaltede, og Henseende til Handels Videnskaberne en Kiøbmands-Professor anstillet ved hvert Universitet, saavelsom og en Profesfor i Fædrenelandets Historie. J alle store Stæder skal Academier oprettes, hvis Lemmer skal bestaae af Konger, gets lærdeste Mænd, under hvis Direction Universiteterne og Skolerne skal staae. Fremspirende Talenter skal opmuntres ved Guld- og Æresbelønninger. Med disse nye Jndretninger kunde Jnquisitionen ikke bestaae. Hans Majestæt meddeelte derfor den følgende Da Stor-Jaquisitoren, Don Louis Bertrand, og sammes samt lige Underbetiente, befaling, den første at begive sig til si Bispedømme Salamanca, og de sidste til de fraliggende Stader i Kongeriget, og derhos ikke meere herefter at føre Titeaf Jnquisitorer. Alle Capitler skal og anvises, at svare de Summer, som de tilforn have betalt til Jnquisitionen, til Academierne, til hvis Underholdning ogsaa adskillige rige Kartheuser og Benedictiner=Klostere skal ophæves, og derforuden giver Kongen 10 Millioner Realer aarlig dertil, hvilke han vil spare ved Jndskrænkelse i Jagt-Departementet og Tyresegningernes Ophævelse, som ellers kostede 6 Milioner Realer. Paa denne Maade vil bemeldte nye Jndretninger ikke foraarsage noget nyt Paalæg, men der vil endda blive en tilstrækkelig Fond tilovers, til aarlig at lade 50 unge haabefulde Spaniere reise til fremmede Lande, og derhos at kalde fremmede Lærde til Spanien, og at lade samme reise igiennem Kongerigets Provindser, for at anstille nyttige Jagttagelser for vor Handel og Kunster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Dublin, den 14 Dec. Doctor Franklin har i forrige Maaned i Paris gjort en anseelig irlandsk Herre den Erklæring: Congressen har beluttet, strax efter Fredens Slutning imellem Amerika og Engelland at anstille Consuler i Dublin, Cork, Liverpool, og de øvrige Søe- og Handelsteder i Jrland, for at føre de samtlige Handelsagers Direction imellem de forenede Staters Undersaatter og Folket i Jrland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Wien, den 19 Dec. J vore Tøihuse bliver Dag og Nat arbeidet, og Forsendelserne af alle Slags Krigsredskaber vedvare endnu bestandig. Bassen af Belgrad har sendt nogle og 40 Menneskehoveder over Grændsen, til Fyldestgiørelse for de ved det tyr liske Røverpak paa det keiserlige District udøvede Voldsomheder, men man troer ikke, at dette er tilstrækkelgt. A. Teiserens Reise til Jtalien om kort Tiid skal gaae forsig, uden Tvivl, alting er ogsaa færdig til denne Afreise, men dens egentlige Dag er endnu ikke bestemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Paris, den 20 Dec. De meest haardnakkede Tvivlere begynde nu at troe, at Enden paa Krigen er meget nær. De fornemmeste Fredsbetingelser imellem Storbrittannien og Huset Bourbon ere berigtigede, og Kongen selv skal allerede have erklæret offentlig ved Hoffet, at de ere undertegnede. De meest underrettede Personer forsikkre, at, siden de største Hindringer ere ryddede af Veien, Freds-Tractatens høitidelige Undertegnelse nu snart skal kunne gaae for sig, til hvilken Ende Betingelserne selv. Lord North skal komme hertil. - ere endnu ikke bekiendte; men man veed, at de giøre Kongens Beskedenhed og Ædelmodighed meget Ære. Frankrig har den uskatteerlige Fordeel, at det har gjort Amerikanerne til uafhængige Folk, og aabnet sin Handel nye Veie, hvorved man i Fremtiden kan bruge vel 800 Skibe meere til Jnd og Udførselen. Man forsikkrer, at Hyder Aly's Seier over Eyre Coote ikke har bidraget lidet til Fredens Befordring. Man havde ikke uden Grund troet, at denne Dags Gazette de France skulde udbrede noget Lys over dette vigtige Anliggende, men den lagttager i Henseende til samme en dyb Taushed, og melder meget mere Krigs-Efterretninger, nemlig: At den Division, som den 12te Sept. var udlødet fra Brest under Ridder af Borda, er den 25de Oct. ankommet til Port-Royal fra Martinique, hvor Marquisen af Bouille allerede den 18de var indløbet paa en Fregatte. Strax, efterat Tropperne af bemeldte Division Skibe vare satte i Land, gik Ridderen af Borda igien under Seil fra Martinique, og indhentede den Flaade, som den 2den Sept. havde forladt Øen Aix. Denne traf han ved Marie Galante, og bragte den lykkelig den 5te Nov. til Martinique, uden at lide noget af Engellænderne, som den 7de Nov. gik tilbage igien til St. Lucie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
London, den 20 Dec. Vor Uvished i Henseende til Freds-Anliggenderne varer endnu bestandig ved; dog har man paa nogle Dage villet paastaae, at Fredsverket er meget befordret. Derhos blive Udrustningerne fortsatte med Jver. Admiral Howe skal have faaet et Vink af det kongel. Kabinet, at holde sig færdig hver Dag, for at gaae under Seil til en hemmelig Expedition, hvortil man bestemmer 21 Linieskibe, nemlig 2 paa 100, 2 paa 98, 2 paa 80, 9 paa 74, og 6 paa 64 Kanoner, tilligemed adskillige Fregatter. Derforuden blive til en lang Reise Skibene, Egmont paa 74, Asia paa 64, Artois og Hede paa 46 Kanoner og 2 Fregatter i mueligste Hurtighed udrustede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Directeurerne for det ostindiske Compagnie have været hos Premier-Ministeren, Græve Shelburne, og bedet, at de franske Fordringer angaaende Afstaaelsen i Ostindien ikke maatte høres, efterdi Compagnies Sager derved truedes med Undergang. Det Territorium, Kronen Frankrig forlanger i Jndien, er stort, frugtbart, og grændser til vort Compagnies Eiendomme, hvis Sikkerhed ved saadan Afstaaelse turde blive meget mislig. Man regner, at vi i dette Aar have mistet ved den fiendtlige Jld og ulykkelige Tilfælde 9000 Matroser, hvoriblandt de ikke ere medregnede, som ere døde en naturlig Død paa det tørre Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
De nyeste Beretninger fra Vestindien, som gaae til den 7de Nov., tale alle om en Expedition, som under General Matthews skulde giøres mod en af de fiendtlige Øer. En Deel af den Pigotske Flaade var i Følge et Rygte ankommet til Barbados, Man paastaaer endnu bestandig, at der tilligemed en Forsterkning af Linieskibe ogsaa skal sendes et Corps af 4000 Mand til Vestindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
Memel, den 20 Dec. For nogen Tid siden strandede et Skib i en heftig Storm lige for denne Stad. Den af 8 Mand bestaaende Besætning gav sin Nød paa alle Maader tilkiende. Søen var imidlertid uroelig, saa at det var umueligt at kome dem til Hielp, og Stormen vedvarede bestandig. Den 4de Dag kom en ved et Toug fastgjort Tønde svømmende fra Skibet til Strandbreden. Man fyldte den med frisk Proviant, men den var endnu ikke trukket Halvveien til Skibet, da Touget, hvorved den var gjort fast, gik i Stykker, og den hele Eqvipage befandt sig følgelig i Fare for at omkomme af Hunger nær ved en Havn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
J tre Dage behialp disse 8 Mand sig med 2 Pund raae Kaffebønner, en Høne og en halv Stokfisk. En Hund, hvilken de den følgende Dag, som var den 7de Nødsdag, vilde fortære, var det eneste, som endnu var tilbage for dem. En endelig til Hielp ilende Baad fandt alle 8 Mand siddende i Mastkurven, som ved dens Annærmelse kastede sig som Sække ned i samme. Hvor lidet Jndtryk en saadan Begivenhed kan giøre paa en Matroses Siel, kan man see deraf, at 2 Mand af den ulykkelige Besætning bleve den følgende Dag arresterede for Slagsmaal i et berygtet Huus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-01-06
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)