JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-01-30
Allg. Zeit. meddeler følgende Skrivelse fra den polske Grændse af 31te Decbr.: "Endeligen synes man at antage en bestemt Gang i Politiken og at ville bringe Afgjørelsen af Polens Skjebne til Endelighed. Siden Keiserens Tilbagekomst til St. Petersborg hører man hyppigt paastaae, at det er mere overeensstemmende med Ruslands Jnteresse, at danne en afsondret Provinds af Polen, dog uden frie Jnstitutioner, end at indlemme det fuldkomment i Riger, og at der altsaa for Fremtiden vel funde komme til at existere et Kongerige Polen af Navn, uden at dette derfor behøvede at have nogen Selvstændighed. Dette er ikke skeet af Hensyn for Udlandet, eller af et Slags Convenients at give Polakkerne er tilsyneladende Uafhængighed, men er en Følge af en allerede til Grundsætning blevet almindeligt System, der saaledes skal fortsættes til Ruslands Fordeel, og tiene de gamle polske Provindser til Advarsel, at de ikke skulle faae Lyst til Uafhængighed. Mange Familier have ogsaa af Frygt for, siden at tvinges til et stedsevarende Ophold i Kongeriget, allerede gjort Skridt, for at erholde Tilladelse til at nedsætte sig i det Jndre af Rusland hvilket imidlertid neppe vil blive dem tilstaaet. Hidtil har der Jntet kunne gjøres for Gjenoprettelsen af Fabriker eller andre Jndustrie-Anstalter; tvertimod søger Enhver at løsrive sig fra Forretninger og Forbindtligheder for at kunne trække sig tilbage og leve i Stilhed. J Øvrigt er ogsaa nu det russiske Cabinets fastere Gang kjendeligt i de ydre Forhold. Det yttrer sig nu klart og bestemt over de store europæiske Spørgsmaal, og tilkjendegiver tydeligt sin Hensigt, igjen at overtage sin forrige Rolle som Voldgiftsmand ved alle forekommende Uenigheder, paa hvilken Rolle det ved det uhyre Omfang af sine Lande og Hjælpemidler kan gjøre Fordring, og som det stedse vil søge at gjøre gjældende. Da Rusland betragter sin politiske Storhed fra dette Synspunct, saa kan Jngen undre sig over, at høre Lovter, der ere blevne gjorte Kongen af Holland, hvis han paa nogen Maade skulde løbe Fare for at see sine Rettigheder bestredne af andre Magter; og at disse Forsættelser ikke løbe ud paa tom Ordbram, derom vidne de usædvanlige militaire Foranstaltninger i det Jndre af Rusland."De til Sibirien forviste Polakker inddeles i trende Classer. Til den Første høre de, som have taget Deel i den oprindelige Opstand den 29de Novbr. 1839. Disse bringes til Nertschinsk i Bjergværterne. Den anden, noget mindre compromitterede Classe er dømt til Zobelfangsten i de nordligere Provindser. Den tredie Classe endeligen til hvilken mange høiere Officierer høre, sættes i Tobolsk og Omegn under Politiets Opsigt uden videre Jnskrænkning. Hvad Fyrst Radziwill og nogle andre anseelige Polakker angaaer, saa hedder det, at de i nogle Aar, indtil de polske Anliggender ere ordnede, skulle tage deres Ophold i Astrachan og de sydligere Provindser. J Ovrigt ere alle de Officierers Eiendomme, der ikke have gjort Brug af Amnestien, inddragne af den provisoriske Regjering. Deres Sønner bringes, uden at man ændser Familiens Indvendinger, i Cadethuset, hvorfra de senere som gemeen Soldater skulle indtræde i Armeen, og tjene i den i 25 Aar.
Viborger Samler, 1832-01-30
J London vilde man vide at de tre Hoffer østen for Rhinen paastaae, at ifølge Wienercongressen, Overopsynet over de belgiske Fæstninger, der ikke fløifes, som forhen skulde overdrages til de allierede Magter. Ligeledes skulle disse Magter have taget den Beslutning, kun at tillade Sløiningen af 3 eller 4 af Fæstningerne, som ikke ere uomgjængelig nødvendige til at sikkre det nordlige Europa og Hjertet af Tydskland mod Franskmændenes "prorogerede Ærgierrighed." Kong Leopold skal ved denne Vedholdenhed, hvormed Frankrig paastaaer Sløifninger, af en større Mængde Fæstninger, have faaet en anden Anskuelse af denne Magts Planer. Om disse Vanskeligheder, hvori det begyndende Kongerige bliver indviklet, torde staae i Forbindelse med Afbrydelsen af Underhandlingerne om Formælingen mellem Ludvig Philips anden Datter og Kong Leopold, kan man for Øieblikket ikke afgiøre. Det synes ganske afgjort, at saavel D. Miguel, som Kongen af Spanien, have udstædt Skrivelser til det østerrigske, preussiske og russiske Hof, for at formaae disse til ved deres Mægling at bevirke, at England modsætter sig Don Pedros Expedition. Paa den anden Side har Tulleriernes Cabinet tilstillet den spanske Regiering en Note med Hensyn paa de portugisiske Anliggender, hvori der ligefrem siges: "England og Frankrig ere fuldkomment enige i at opretholde Jkke=Jnterventions og Neutralitets Grundsætningen i den forestaaende Kamp mellem Don Miguel og Don Pedro, og man vil hverken tillade Spanien eller nogen anden Magt, at understøtte noget af Partierne, men strax gaae offensivt frem mod Enhver, der skulde falde paa at erklære sig mod denne Politik, der ene kan sikkre Varigheden af Europas Rolighed." J denne Note siges fremdeles: "Man vil ufortøvet opstille et Armeecorps ved Pyrenæerne og lade en Escadre krydse paa de spanske Kyster, hvis det spanske Cabinet ikke inden føie Tid giver den bestemte og oprigtige Forsikring, at det i enhver Henseende vil afholde sig fra at begunstige en Prinds, der, sine helligste Eder uagtet, med Vold har bemægtiget sig sin Nieces Throne, i hvis Navn han først styrede Regjeringens Tømme." - Krigsministeren Zambrano er faldet i Unaade; man troer, at Grev d'Espanna vil erholde hans Post. - Overcommandoen over Tropperne paa den portugisiske Grændse er overdragen til General Rodil (i sin Tid Callaos Forsvarer).
Viborger Samler, 1832-01-30
Jfølge Efterretninger fra de italienske Legationer, fra dette Aars Begyndelse syntes der at aabne sig en Udsigt til et Forlig med den pavelige Regjering. Man havde fattet nyt Haab ved den Efterretning, at det franske Cabinet havde overdraget sin Ambassadeur i Rom at bevæge Paven til nye Concessioner, Den 2den Januar skulde Comitierne samles i Bologna, for at vælge Deputerede, der i Forening med de pavelige Autoriteter skulle gjenoprette Roligheden.
Viborger Samler, 1832-01-30
Den engelske Oberst Brereton, der førte Commanden i Bristol under de derværende Uroligheder, og var stillet for en Krigsret i Anledning af sin Opførsel ved denne Leilighed, har skudt sig.
Viborger Samler, 1832-01-30
Franske Blade fortælle nu ogsaa, at Napolcons Moder har erholdt en Coureer fra sin Sønneson, med Efterretning om dennes Forlovelse. Efter Forlydende vil hun efterlade ham den største Deel af sin uhyre Formue. En Mand, der maa have havt for mange, og en Anden, der havde for faa Penge, indgik nylig i Paris et besynderligt Væddemaal. Den Fattige væddede nemlig: at han i en heel Maaned hver Dag fra Kl. 7 om Morgenen til 5 Aftenen, vilde sidde paa Nækværket af pant aus chaul og uophørlig gjore Grimacer. I tre Uger har han allerede trolig siddet paa sin Post men en Ven maa bestandigt være ved hans Side, for at underrette de Forbigaaende om, at det ikke er efter dem men i Følge Væddemaalet, at Manden vrænger Mund. Kan han holde ud en Uge endnu, vinder han 20 Fr. for hver Dag, han saaledes har siddet paa Narresædet.
Viborger Samler, 1832-01-30
Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-01-30
Kjøbenhavn den 19de Jan. Pastor Ridder Stocksleth fra Finmarken, der har gjort sig saa fortjent ved Forsøg paa at fremme Oplysning blandt det Folk, som i saa Henseende staaer temmelig langt tilbage, er i Forgaars kommen hertil fra Norge, og har i Følge med sig sin Skolelærer, en indfødt Fin. De tvende øvrige Finner, som han havde med sig, ere blevne tilbage i Christiania. Ved virksom Understøttelse, saavel af vor ædle Landsfader, som af Samfundet til den danske Literaturs Fremme, og flere private Velgjørere, er den aandfulde danske Digter (C. Bredahl paa Damsgaard pr. Soro), til hvis Understøttelse der for nogen Tid siden var opfordret i "Dagen og "Literaturtidenden, nu bleven udfriet af den trykkende Næringssorgs tunge Lænke, og seer sig atter istand til at fortsætte de af ham forhen udgivne "dramatiske Scener, hvortil han indbyder til Subscription. Kunstforeningen i Kbhvn, har hos vor aandfulde Landsmand Bissen i Rom bestilt, for den Priis 200 Species, et Basrelif efter en af ham indsendt Skibe, forestillende Hercules, som dræber Slangerne.
Viborger Samler, 1832-01-30
Blandt de Resultater, Hr. Etatsraad, Ridder, Herholdt har forelagt det kgl. danske Videnskabers Selskab af sine Undersøgelser over Snogen, findes ogsaa dette: at af 57 voxne Jndivider, som han lod bringe levende til Kbhvn, fra Herresædet Rosenholm i Jylland, var ikke en eneste af Hankjønnet; men Alle vare de drægtige. Hr. Etatsraaden slutter deraf, at Antallet af qvindelige Snoge langt overstiger Antallet af de mandlige, og bekræfter herved Formodningen, at denne Dyrklasse lever i polygamisk Forbindelse. Middeltallet af de Æg, Snogen hvergang lægger, anslaaer Hr. Etatsraaden til 13 a 14.
Viborger Samler, 1832-01-30
Blandt de udmærkede Kunststykker som det Bach ske Kunstberiderselskab viste ved dets første Forestilling forleden Aften, vandt det især overordentlig Bifald, at En af Kunstnerne forestilte en Hurtigløber, paa den galopperende Hest, og en Anden ved som Jongleur paa Hesten og med en mageløs Behændighed og Sikkerhed udførte Stokke=Kugle- og Kniv spillet, ja endog spillede med Kanonkugler paa 15 til 24 Pund. En engelsk Hest som kaldes Dandserinden udførte alle Toure efter Musiken, og en arabisk Hest af sielden Skjønhed er afrettet saaledes, at den gaaer paa Bagbenene som en Hund. Principaler Hr. de Bach kalder sig Æres-Staldmester hos det hertugelige Huus af Parma, Placenza a.
Viborger Samler, 1832-01-30
Den 17de Januar solgtes ved tredie Auction for 7120 Rbd. Sølv Huset Nr. 170 paa Hjørnet af Sqvaldergaden og Dybensgade, tilhørende afdøde Skræddermester Rasmus U. Wibergs Stervbo. Eiendommen er assureret for 9300 Rbd. Sølv. -
Viborger Samler, 1832-01-30
Den 18de Januar solgtes ved 5te Auction for 10500 Rbd. Sølv Huset Nr. 76 paa Hjørnet af Vognmagergaden og Slippen.
Viborger Samler, 1832-01-30
Ved Rescript af 10de Januar til Amtmanden over Thisted Amt er det bevilget, at der aarlig maa holdes et Hestemarked i Thisted Torsdag og Fredag i Fastelavns Ugen, hvorimod det Hestemarked, den hidtil har været afholdt sammesteds den 17de Junii, skal bortfalde; og ved Rescript af s. D. til Amtmanden over Skanderborg Amt er bevilget, at det aarligen den 3die Mai maa afholdes et Qvægmarked ved Horsens. Det lykkelige Borgerskab." Under denne Titeanmeldes en Piece i Adresavisen saaledes: "Og det begav sig, at Fyrsten ønskede at see sine Borgere. Og see, de gjorde sig rede, og de droge ud og opstillede sig. Da opledte de Drikke af deres Tasker, og de drak, thi Glæden var stor. Og Heden var svar den Dag, og Borgerne tørstede, og de dra mere. Og Solens Straaler faldt lodrette paa deres Jsser, og de tørstede endmere, og de drak til det Yderste. Og Hovidsmændene saae til, og de glædede sig, og de drak med. Da hændte det sig, at Stadshovidsmanden vilde afmønstre Borgerskabet; men han kunde ikke, og - han lod det være." Raketten No. 2 indeholder blandt Andet: Et godt Raad til Adjutanten ved fyenske Dragoner Lieutn. v. Sælboe. Jkkebetalende Gjæster i Skuespilhuset, m. Anm. til Kammerherinde v. Holstein. Om en Slotsforvalter, som forbyder Ægtefolk at ligge sammen paa Kongens Lagener, &c. &c.
Viborger Samler, 1832-01-30
Blandt Jubilæernes Sieldenhed fortjener vel at nævnes, at Hs. Naade, Priorinde Fuglede ved Støvringaards Kloster i en Alder af 87 Aar. opnaaede sit halvhundredaarige Jubilæum den 10de De. Hun blev Conventualinde i Klosteret den 9de Aug. 1771, og valgtes, formedelst hendes sjeldne Caracteer, allerede i den unge Alder af 37 Aar til Priorinde. Hvad hun i denne lange Aarrække har virket for Stiftelsen, fortjener at bevares i taknemmelig Erindring. Jubelfesten gik af i al Stilhed, da kun Godsets Præster vare til Gratulation. En kort Tale blev holdt, og nogle til Høitideligheden forfattede Sange afsjungne.
Viborger Samler, 1832-01-30
Det Beckerske Skuespillerselskab gjor megen Lykke i Helsingøer, og spiller næsten hver Aften for fuldt Huus, og flere Søndage har det været Tilfælde, at der ikke har været Plads nok. Ved en Benefice for Mad. Rosenbusch, skal Jndtægten have været over halvtrediehundrede Rigsdaler, da Mange, til Beviis paa den almindelige Yndest hun finder blandt Publicum, havde givet over den sædvanlige Priis.
Viborger Samler, 1832-01-30
I den hempelske Avis mener en Hr. R. Knudsen: at da Landmændene nu i flere Aar have nyde en aarlig Eftergivelse af 400,000 Rbd. i Landskat tens Beløb af Jorder og Tiender, skjøndt deres Kaar dog mærkeligt have forbedret sig siden denne Eftergivelse først fandt Sted; saa kunde det vel være paatide, at ogsaa Kjøbstædboerne, hvis Udgivter, ved de høie Priser paa Livets første Fornødenheder og de stedse storre Communalafgivter, Fattigskat og des. aarlig forøges medens Næringen derimod mere og mere tager af, nu fik en lignende Eftergivelse i Bygningsskatten og Bankrenten. Rigtignok vilde den ikke forslaae Meget; men for den, som ingen Jndkomster har, er enhver Besparelse dog høist velkommen. Som Aarsag til de, især i de mindre Kjøbstæder, tiltagende trange Kaar blandt Haandværksklassen, anfører Forfatteren den Omstændighed: at der paa de sidste 12 til 14 Aar er paa Landet bleven saa fuldt af Haandværkere i alle Professioner, at Kjøbstæd haandværkernes Arbeide næsten er indskrænket til Kjøbstaden alene, og den ikke ubetydelige Afsætning, der tidligere havdes ved Markederne, ganske falden bort.
Viborger Samler, 1832-01-30
I Apenrade Ugeblad læses følgende Tirade: "Oberstlieutenant v. Abrahamsons Ansøgning om sin Entledigelse er bleven antaget, hvorfor Samme og en udtraadt af Directionen for den indbyrdes Underviisning. Samtidig hermed er Professoren i Statsbistorien Statsraad Engelstoft udtraadt af Redactionen af det af de meest udmærkede Lærde fortræffelig redigerede "Maanedsskrivt for Litteratur, som ved en med Frimodighed og Klarhed affattet Critik over denne Methode og sammes Jndførelse i Danmark nærmest synes at have foranlediget hiin Udtrædelse.
Viborger Samler, 1832-01-30
Kiel den 16de Januar. Omslaget er gaaet meget roligt af. Alle Forretninger bleve afgjorte inden 2 Gange 24 Timer. De Fremmede reise allerede bort herfra, som om her var Cholera. Penge har der været her i Overflødighed.
Viborger Samler, 1832-01-30
Veile, den 24de Jan. Ved Øvrighedens priselige Omsorg vil et Savn, der længe har været foleligt i denne Tid vorde afhjulpet. Man har nemlig Haab om, at Byen, ved Borgernes godvillige Understøttelse, vil faae flere og en længere Tid brændende Gadelygter, end den hidindtil har havt.
Viborger Samler, 1832-01-30
Fra Directionen for Randers Byes og OmegneSparclasse læser man følgende af Denne tagne exempelværdige Bestemmelser: 1) at Sparekassen for Fremtiden alene kan benyttes af Børn, Tienestefolk, Bønder, Haandværkere, Dagleiere, Lauge, smaa Legater, der ei paa anden Maade kunne gjøres frugtbringende, samt Enker og ugifte Fruentimmer, med Flere, som Directionen skjønner at være qvalificerede til at afbenytte Indretningen; 2) at Sparekassen for Fremtiden udelukkende benyttes af Randers Bye og Amt; 3) at intet Indskud maa overstige 25 Rbdlr. paa Gangen og ingen ny Jnteressent herefter have over 100 Rbd. i Sparekassen.
Viborger Samler, 1832-01-30
J Randers Avis læses følgende Avertissement: Skytten True Sandberg. bringes herved i Kundskab om, at hans Datter Cecilie Sandberg. ikke længere er i Funder, men i Condition hos Degnen Hr. Schalt i Vindum, hvor hun med Længsel venter hendes Fader vil ihukomme hende, og erindre at hendes Moder døde da hun var 14 Dage gammel. Til Dato har hendes Morfader ene maattet sørge for hendes Opdragelse. De fire Livets Stjerner.
Viborger Samler, 1832-01-30
(Af Hr. Consul og Redacteur Lund i Thisted.) Hvad glinter i det dunkte Fjerne, Saa buld, liig Morgenrødens Stjerne, Naar Tvivl vil røve os vor Roe? Troe. Hvad lindrer Afsteds tunge Smerte, Og gyder Balsom i et Hjerte, Naar eensom lyder Mismods Raab, Haabs Hvad giver Kraft - naar Taaren brænder, Naar Slag paa Slag os Skjebnen sender, Naar uden Brøde haardt vi leed? Standhaftighed. Hvad er den Fryd, som salig hæver Den fulde Barm - naar Hjertet hæver Af ukjendt himmelsk Sallighed? Kjerlighed. triotertairectiortriotisserer-
Viborger Samler, 1832-01-30
Bekjendtgjørelser. Frue Oberstlieutenantinde v. Simonsens Gaard kan formedelst Eierindens Bortreise underbaanden erholdes til Kjøbs; Liebhabere behage at melde sig hos F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1832-01-30
Den i Skolebattehuset i Nærheden af Tugthuset, værende Leilighed som Maskinmester Frandsen nu bar ønskes bortleiet til næste Fløttedag.
Viborger Samler, 1832-01-30
En duelig, adruelig, helst ugivt Teglbrænder der selv stryger Tagsteen, og godt forstaaer at brænde kan efter nærmere Aftale og efterat have taget Localet i Vie syn, blive antaget ved et betydeligt Teglværk i Jylland. uden særdeles gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. - Fraværende vilde tilstille Undertegnede disse adresserede pr. Aalborg hvorefter nærmere Underretning skal blive meddeelt. Lindenborg pr. Aalborg den 18de Januari 1832. Kirstein.
Viborger Samler, 1832-01-30
Gods-Jnspecteur.
Viborger Samler, 1832-01-30
Forpagtnings=Auction. over, Bygholms Mølle. Bogholms Mølle ved Horsens, der staaer for frie Hovedgaardstart 18 Tønder 3 Fdlr. Mølleskylds Hartkorn, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 17de i forrige Maaned ved offentlig Auction, som afholdes i selve Møllen den 14de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 stillet til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1832 til 1ste Maji 1842.
Viborger Samler, 1832-01-30
Denne bekjendte udmærkede gode Eiendom der ligger neppe 1/2 Miil fra Horsens Bye, har for samme Byes Jndvaanere, udelukkende Korn- og Maltmaling.
Viborger Samler, 1832-01-30
som Alt, foruden Omegnens Søgning, uden Standsning eller Ophold, overkommes : thi det nu aldeles complet istandsatte Værk, hvorved 6 Qværne sættes i Virksomhed drives uafbrudt ved dets overflødige Vands Tilløb, Møllens Bygninger ere vel vedligeholdte, indrettede for en Familie uden for Bondestanden; har en særdeles skjøn Beliggenhed og afgiver en rummelig og behagelig Boepæl hvorhos fornødne og velindrettede Udhuse. Conditionerne hvorefter Auctionen attraaes afholdt benligge til Eftersyn hos undertegnede constituerede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm den 12te Jan. 1832. Holber.
Viborger Samler, 1832-02-01
at
Viborger Samler, 1832-02-01
Adenlandske Efterretninger. England.
Viborger Samler, 1832-02-01
Den 17de Jan. forsamlede begge Huse sig. Den 19de forelagde Hr. Stanley en Reformbill for Jrland og Lordadvocaten en lignende for Skotland. Den 20de androg Lord John Russel paa Udnævnelsen af en Comito for den engelske Reformbill, som bevilgedes med 152 Stemmer mod 99. - Efterat der i flere Dage var forekommet mistænkelige Sygdomstilfælde i London, døde den 19de Styrmanden paa et fra Sunderland ankommet Skib, inden 3 Timers Forløb, under alle Symptomer af Cholena, hvilket Dødsfald, af flere Læger, efter 6 Timers Undersøgelse, erklæredes foranlediget af Cholera; dog fortsattes Undersøgelserne herover endnu den 21de. – J Glasgow har raset en frygtelig Jldebrand; Skaden anslaaes til 125,000 Pd. St. - De engelske Fonds ere faldne betydeligt.
Viborger Samler, 1832-02-01
Belgien. Troppebevægelserne mod Grændsen have faaet Mod befaling; dog har man truffet Forholdsregler til, inden 24 Timer at kunne sammendrage 50,000 Mand. Mobilisationen af Borgergardens første Opbud vil med det Første gaae for sig. - The Courier melder, at Rusland og Østerrig nu have erklæret deres desimtive Vægring ved at undertegne den belgiskehollandske Fredstractat i sin nuværende Form. Preussens Løvte at ville ratificere, under Betingelse at de tvende andre Hoffer ligeledes ratificerede, har altsaa intet Værd. - I Gent er Redacteuren af den derværende Plessager, Hr. Steven, en ivrig Orangist, der i sit Blad havde tilladt sig de fornærmeligste Udtryk mod Kong Leopold, bleven hæftet, og hans Presse forseglet. En Beslutning af General Niellon, som Høistcommanderende i Flandern forbyder at udgive nogensomhelst offentlig Tidende i Gent, uden at denne i Forveien er leveret ham til Gjennemsyn. Skjondt denne Beslutning nu grunder sig paa, at Gent er erklæret i Belerringsstand, saa har den, som en directe Krænkelse af Constitutionen, dog vakt stor Uvillie. General Niellom forsvarer sig med Opdagelsen af en Sammensværgelse i Gent.
Viborger Samler, 1832-02-01
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-02-01
Da Civillisten nu er bestemt, saa beskjæftige Ministrene sig med at udnævne en Commission til dens Forvaltning; man nævner Ministeren Montaliver og Dhrr. v. Schonen og Duvergier de Hauranne. - I dette Øieblik, da Frankrig har rettet sine Øine paa Discussionen over Budgettet, opkastes det Spørgsmaal, hvad der er blevet af de i Algieforefundne Summer. De Deputeredes Kammer torde let trænge paa en alvorlig Undersøgelse af denne Gienstand, da hiine Summer skulle have været anseelige og endog tilstrækkelige til at dække hele Expeditionens Omkostninger. - Enden paa Kamrenes Session nærmer sig; Mange troe, at de Deputeredes Kammer vil blive opløst, hvilket man sluttet deraf, at der træffes Forholdsregler til at sikkre nye Valg, og at mange Deputerede, der ikke trolig have efterkommet deres Mandat, trænge paa, at faae Deel i den forestaaende Pairscreation i Masse. - Man har som bekjendt længe frygtet for carlistiske Uroligheder den 21de Jan. De sidste Beretninger fra Paris naae til denne Dags Morgen, da Alt endnu var roligt. Ministeriet har vidst at trække Forhandlingen om den paa denne Dag paabudne Sorgefests Afskaffelse i Langdrag. J Øvrigt staaer Pairskammeret i aabenbar Opposition mod de Deputeredes, saasnart Sidstnævnte antager et Lovforslag, underkastes det strax Modstand og Forandringer hos Førstnævnte. - Fra alle Sider reise sig Klager over vilkaarlige Hæftelser, uden at der i Tilfælde af Frikjendelse finder nogen Skadesløsholdelse Sted. For at afhjælpe dette Onde fordrer man Jndførelsen af det britiske Cautionssystem, som en væsentlig betingelse for den personlige Frihed. - Grev Schastiani, der igjen er fuldkommen helbredet, skal paa høiere Sted have gjort sig megen Umage for, igjen at kunne tiltræde sine Functioner; men Conseilspræsidenten synes ikke at ønske dette, fordi han personligen har knyttet flere diplomatiske Underhandlinger, som han selv ønsker at tilendebringe. - Ved Debatterne over Civillisten forlangte, som bekjendt, Oppositionen Regnskab for Anvendelsen af de maanedlige Summer paa halvanden Million som Kongen havde oppebaaret at Statens Casse. Ved denne Leilighed tydedes den dunkelt hen paa, at en Deel heraf var anvendt som Skadesløsholdelse for udmærkede Borgere, der havde opoffret den største Deel af deres Formue for Revolutionen, hvilket bidrog til at bestemme Kammeret, til intet nyt Regnskab at fordre for deres Anvendelse. Nu erklærer Hr. Audri de Puiraveau i offentlige Blade at han, skjøndt han i Julidagene har opoffret 1 1/2 Mill. og næsten ruineret sig, dog kun har faaet Tilbud om 100,000 Fr. i Erstatning, og at paa en senere Begjæring om et Laan af 300,000 Fr. mod Hypothek ere kun 100,000 blevne ham tilstaaede mod hans Kones Caution. Ligeledes har Hr. Mauguin fralagt sig at have modtaget det Mindste af Civillistens Gaver.