JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
J Aaret 1768 viste man Hr. Gosley, under hans Ophold i London, eet af disse stumme Medlemmer, som i 20 Aar ikke havde talt et Ord. En Dag fremtraadte Manden for Skranken; da dette var et saa yderst sieldent Tilfælde, blev hele Huset, ganske taust, for at høre hvad han vilde sige. Men hvad gjorde han, Han fortalte, at een af de Vinduesruder, hvor han var vant til at sidde, allerede i tre Dage havde været itu, og at han befrygtede et Slagflod, naar Huset ikke strax vilde tage Sagen under Overveielse. – Jmidlertid er saadanne stumme Medlemmer vel heller ikke saa sjeldne i andre Lande, og det synes nu engang paa Verdens Skueplads, som paa Theatret, en Nødvendighed, at have ti Statister og Figuranter mod een Skuespiller og Solodanser. (Freimathige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har, under 4 Mai d. A., rescriberet den norske Statsminister, Hs. Exc. P. Anker, følgende: "Ligesom Vi stedse have anseet og ville ansee Ærbødighed for Religionen og Omsorg for dens velgjørende Jndflydelse paa Folkets Tænke= og Handlemaade for en af Vore allervigtigste Regentpligter, saaledes have Vi ogsaa stedse fundet det passende og gavnligt, at den Stand, hvis høie Kald det i Særdeleshed er, at bane Religionen Vei til Medborgeres Hjerter, nyder en hædrende Udmærkelse derved, at dens Formænd, Biskopperne, bestandig bære et Tegn, der baade henleder Tanken paa Religionens Gienstand, og tillige bør ansees som et Vidnesbyrd om og et Pant paa Regjeringens Agtelse for Religionen og dens Lærere. - J Overeensstemmelse hermed, er det Vor naadigste Villie og befaling, at enhver af Norges Biskopper stedse skal bære i en Guldkjæde, om Halsen et paa Brystet nedhængende Guldkors. Thi tilstille Vi Eder herved 5 deslige Kors med Kjæder, for af Eder, tilligemed en Afskrift af denne Vor naadigste Befaling, at oversendes til Vox norske Regjering, der skal bekjendtgjøre Vor naadigste Villie herom, samt uddeele bemeldte Guldkors til Brug for Norges 5 Biskopper."(Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Fortegnelse over de med Kongelige Svenske Ordenstegn belønnede Nordmænd, samt om de Grunde, som have foranlediget denne deres Udmærkelse. (Slutning; see No. 45.) Riddere af Nordstjerne-Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Cancellieraad og Byfoged paa Frederikshald, Dahl. - Hans heldige Bestræbelser for, under vanskelige Omstændigheder, at vedligeholde Orden og Rolighed i den ham betroede Embedskreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Biskop Johan Nordal Brun, Commandeur, af den Kongl. Danske Dannebrog Orden. - Hans erkjendte Værd som Religionslærer, samt hans Rang blandt Norges ypperligste Digtere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Biskop Math. Bonsach Krogh, Ridder af den Kongelige Danske Dannebrogorden. - Hans Fortjenester af Skolevæsenet og Fattigforsørgelsen, i hans Embedsdistrict. Provst Hount, Sognepræst til Berg. - Hans Fædrenelandssind og Fortjenester som Formand for Bergs Præstegields Agerdyrknings- og Jndustrie Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Doctor J. Neumann, Sognepræst til Asker, Ridder af den Kongelige Danske Dannebrogorden. At Norges Storthing valgte denne, ved Medborgeres tillidsfulde Valg allerede hædrede, Mand til at være Medlem af den Deputation, der paa Storthingets Vegne havde det hæderfulde Kald, at overbringe Hans Majestæt Nationens Hylding, har været Allerhøistsamme et kjert Vidnesbyrd om hans udmærkede og erkiendte Borgerværd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Slotspræst i Christiania, C. Pavels, Ridder af den Kongl. Danske Dannebrogorden. - Hans udmærkede Fortjenester som Religionslærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Residerende Capellan i Christianssand, Wergeland. - Den Jndsigt, heldige Flid og de Talenter, han som Skolelærer og Forfatter har viist. Statsraad og Kammerherre Løvenskjold. Hans Duelighed, Virksomhed og Nidkjærhed som Embedmand. Riddere af Vasa-Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Amtmand over Buskeruds Amt, John Collett. - Hans Virksomhed, Nidkjærhed og Duelighed som Embedmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Amtmand over Christians Amt, O. H. Sommerfeldt. - Hans lange og redelige Tjeneste som Embedmand, og hans gavnlige Bestræbelser, for at udbrede Vindskibelighed i de ham betroede Embedsdistricter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Justitsraad Poul Thrane, Kjøbmand i Christiania. Constitueret Politiemester i Christiania, Stifts Overrets Advocat Arentzen. W. Egeberg, Kjøbmand i Christiania. - Den af disse Mænd viste Kyndighed og Nidkierhed i de offentlige Forretninger, hvis Udførelse har været dem overdraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Professor Medicinæ og Stabschirurg M. A. Thulstrup. - Hans Fortjenester som Læge i Almindelighed, og hans viste udmærkede Nidkjærhed, i Udførelsen af de ham som Stabschirurg paaliggende Pligter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Doctor Medicinæ og Physicus i Smaalehnene, H. Munck. - Hans Nidkjærhed i Udførelsen af Embedspligter, samt hans Bestræbelser for Medicinal-Anstalternes Forbedring. Assessor Mathiesen, Kjøbmand i Christiania. Hans Kundskab i og Fortjenester af Norges Agerbrug og Jndustrie. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-13
Den nye Speciebanks Sedler udgives i samme Forhold, som Actier tages, og Jndskud i Sedler samt ædle Metaller gjøres: Saaledes at, naar 100,000 Rdlr. Spec. i ædle Metaller tilligemed 1,500,000 Rbdlr. N. V. i Sedler ere indkomne, anvendes 200,000 Rdlr. Spec. til Udlaan og Discontering. Naar 200, 900 Rd. Sp. i ædle Metaller, tilligemed 3,000,000 Rbdlr. N. V. i Sedler ere indkomne, anvendes 400,000 Rd. Sp. til Udlaan og Discontering o. s. v. Anm. Det er nødvendigt, at den nye BankSedler sættes i Omløb i samme Forhold, som de gamle Penge-Repræsentativer indtrækkes, paa det at Midlerne til Circulationens Vedligeholdelse ikke skulle savnes; men den nye Bank bør ikke omvexle sine Sedler med klingende Mynt, førend Jndskuddet til Banken er sluttet, paa det at man ikke, ved at tilvexle sig Species=Sedler, skal kunne skaffe sig det til Jndskud i Banken fornødne Sølv, som paa anden Maade bør tilveiebringes. Den 1ste Juli 1816 skulle alle Jndskud være gjorte. Fra den Dag tages de nu circulerende Sedler ikke i nogen Betaling. Fra den Dag er Banken pligtig, paa Anfordring, at indløse sine Sedler med klingende Mynt. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Vonas Na Tolvte Aargang. No. 48. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 Juni 1816. Forskjellen imellem Lapser og Petitmaitres. Man har for en rum Tid siden villet bevise, at vore Dages Lapser ere den samme Menneskerace, som Holberg i sin Tid har villet betegne ved Petitmaitres. Men begge disse Slags Væsener ere saa aldeles forskjellige, at det ikke synes upassende, at fremsætte her deres væsentlige Særkjender. Af sande Petitmaitres gives der kun faa nuomstunder, derimod er Lapsernes Tal, som bekjendt, Legio. En Petitmaitre besidder næsten ingen af Lap sens Egenskaber; thi han er fiin, beleven, peen, og fornærmer aldrig nogen, en Laps derimod er grov, uopdragen, skjødesløs, og fornærmer enhver, ofte endog det Kjøn, som fortrinligst kan gjøre Fordring paa at behandles med Agtelse. En Petitmaitre agter Kundskaber og Videnskabelighed, fordi han som oftest gjerne vil have Navn for at være et dannet Menneske, en Laps derimod foragter, haaner og bespotter Kundskaber og Videnskabelighed, fordi han gjerne vil være en rask Fyr eller Fandens Karl, hvilket han ikke kan blive, uden ved at udmærke sig ved Raahed, Uforskammenhed og Kaadhed. En Petitmaitre er meget forsigtig i sine Udtryk, sin Adfærd og sin Omgang, thi hans Æresfølelse er saa fiin, at han snarere udsætter sig for at faae en Kugle i Siden, eller en Skramme over Næsen i en Duel, end taaler den mindste Plet paa sin Ære, der maa være ligesaa reen som hans Kalvekrøs og Mansketter, en Laps derimod gaaer ligesom en Bulbider løs paa enhver; leer, fniser, prænger af enhver paa alle offentlige Steder, hvad enten han som Smagsdommer viser sig i Skuespilhuset eller som Friskfyr paa offentlige Spadseresteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Jngen Tidsalder har været mere skikket til at danne Lapser end netop den, hvori vi leve. Fra den Tid af, alle Forældre skulle have deres Drenge dannede til noget ganske andet end de selv ere, da man begyndte med at lade den opvoxende Ungdom, saa at sige, nippe af alle Kundskabskilder, og Peblingen allerede troede at have opsluget al Visdom, fra den Tid af begyndte ogsaa Lapsevæsenet at blive ret almindeligt. Lykkelige maatte mange Forældre prise sig, dersom deres Lapser af Drenge vare Petitmaitres! (Sidestykke til Skilderiets No. 46. Pag. 727729.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
(Jndsendt.) For Enhver sand Patriot, der kjender Danmarks Trang til ikke at indkjøbe Luxus Vare fra Udlandet, er det sørgeligt at see i Kjøbenhavns Adresseavis No. 129, et Shawl, ægte ostindisk - averteret til Forhandling for den uhyre Priis af 1620 Rbdlr. - altsaa skulle over 200 Sølvspecier vandre ud af Landet for et eneste Exemplar af et saa undværligt Damebetræk og man tænke sig nu de mange 1000de Shawler til mindre Priser, som dagligen sees paa Gaderne og i Boutikerne - alt udenlandsk Manufactur. Kan ikke Synet heraf lade befrygte, at det patriotiske Sindelav, vor hedenfarne Rafns kraftfulde Opfordring til en Tid opvakte, allerede for eendeel igjen er forsvunden, Og hvo vil undres over, at den nuværende Tids beklagede Pengemangel, indfinder sig, naar saameget rede Sølv skal gaae ud af Landet, allene for een Luxus=Artikel, som gjerne kunde afløses og erstattes af indenlandsk Manufactur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Indenlandske Efterretninger. Jfølge en ny Plan for Collegial-Tidenden, agter man i Fremtiden at forøge dette Blads Jnteresse, ved at meddele udførlig Fremstilling af de Bevæggrunde, som have fremkaldt de Love og offentlige Foranstaltninger, hvorom der, gjennem Samme, gives Underretning. Man vil herved stundom endog gaae tilbage til ældre mærkværdige Anordninger og Foranstaltninger, som forud ere meddeelte, men med Hensyn til hvilke man har sporet, at deres Betydning og de Motiver, hvorved de ere fremvirkede, ikke overalt retteligen forstaaes og indsees.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Biskop og Ridder Hjort i Ribe agter at udgive en Samling af Taler og Prædikener, under Titel af Festprædikener og Leilighedstaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Hr. Pastor Zimmer har i Aalborg Avis ladet bekjendtgjøre følgende: "Ved at læse vor lærde G. L. Badens Bemærkninger i Jversens Avis Nr. 72 dette Aar, bød mig Tidens Tarv og Hjertets Følelser at tale til Fædrenelandets Ære, og en ulykkelig Folkestammes Forening med Staten; jeg mener hine saakaldte Natmændsfolk, der hvert Aar tiltage, og i talrige, frygtelige Hobe gjennemstreife vore Egne. At see disse karavan mæssig at gjennemtrække hele Landet, uden Pas, uden nogen Vedkjendelse af Landets Love, som frie Zigennere at leire sig baade her og der, og overalt at indtage enhver boende Familie Skræk, maa for Statens Borgere vare et tungt Syn; at see disse Flokke, der for det meste bestaae af stærke og velskabte Mennesker, paa eensømme Veie, maa for den fremmede Reisende ikke allene være et imponerende Syn, men tillige fremstille et imponerende Skrækkebillede. Jeg har nu fra Mai Maaneds Begyndelse og til Dato seet over 12 forskjellige Familier, af dette Slags Frifolk gjennemvandre min isolerede Gaard og i en Uge et Personale af næsten 30 Personer af begge Kjøn og af enhver Alder. At give disse Omløbere, og strax jage dem paa Døren, for ikke at udspeide Husets Leilighed, byder Selvforsvar, saa meget mere, da Erfaring lærer, at saadannes Opbringelse intet nytter. Vel kiendes Reglementet for Fattigvæsenet fra 1803 og hvad det saare viseligen byder i Henseende til Betlere og Løsgjængere; men, hvor skjønt var det ikke, om samme ogsaa efterlevedes, hvor skjønt, om lærde, dristige og formuende Mænd ville sammentræde, for at berede en lykkeligere Eftertid for en halvvildt Folkestamme, der nu vandrer midt i vor Stat, uden at erkjende Statens Love, lever sig selv til Besvær, den Fremmede til Forargelse og Landmanden til Skræk, At fratage disse Folk deres talrige Afkom i Børnenes 6te Aar, og siden hensætte dem til Opdragelse paa det Offentliges Bekostning, vilde, om ikke strax, dog omsider føre til det forønskede Maal. Forrige Aar døde i Rendsborg i Slaveriet en uærlig Slave, som i 30 Aar, han havde tilbragt i denne Tilstand, havde erhvervet en rede Formue af 6000 Rdlr. S. H. C. ved - Smaaehandel. Han forstod at drage Nytte af sine Medslavers Bisysler, vidste at drive sin liden Handel med Fordeel, og havde endnu bedre lært den Konst, at holde paa sin Gevinst. Saaledes retfærdiggjorte han Overskrivten; Ved Sparsomhed bliver man rig. Men ligesaa fuldt bekræftede han Sandheden; "De, som ville vorde rige, falde i Strikker og Snarer." Da han i den senere Tid, uagtet alsin Forsigtighed gjorde et uafvendeligt Tab af sin halve Formue, hængte han sig i Fortvivlelse. For et begaaet Drab skal han have været dømt til Slaveriet. Hans Efterladenskab var forfalden; men vor milde Regjering afstod, paa gjort forestilling, de 4800 Rbd. S., som det bestod af, til Selvmorderens Broder, der har et Embede ved Toldvæsenet. (Dagen.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
J Anledning af Spørgsmaalet i Skilderiets No. 46, P. 726, angaaende Fabrication af Papir i Danmark, læses følgende i Jversens Avis: "Exempler derpaa fattes ikke; kun fine Klude dertil fattes; thi saalænge det er tilladt at udføre Klude og Liim, og Coursen er saa slet som den er, betjener enhver Handlende sig af at udføre de Producter, der kunne erstatte Savnet af Sølv, og den udenlandske Handlende kan altid taale at betale de raae Producter dyrere end den indenlandske Fabrikant, fordi han betaler med Varer, og vi kjøbe da siden det hollandske, franske og tydske Papir til langt høiere Priser, end vi kunne forarbeide det selv. - Feil og Mangel paa rigtig Handels- og Fabrik=Aand er, at de fleste af vore Fabrikantere sætte deres Priser saa høie, som de kunne udregne: at Cours, og Told kunne beløbe sig til, mod Udlandets Jndkjøbspriser, hvorved altsaa den Kjøbende intet vinder uden Uleiligheden at forskrive det og Risikp ved Skibsfarten, og Patriotismen kommer da ikke mere i Betragtning. Jmidlertid bliver man dog hellere ved Hjemmet, saalænge den indenlandske Fabrikant behandler os redelig som han bør o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Den Afdeling af den kongelige Theater=Stat som i Sommer ville forlyste Jyderne og Fyenboerne er nu indtruffen til Aalborg, og agtede som i Gaar Aftes at begynde sine Forestillinger med en Prolog af Digteren Jngemann og Syngestykket: Axe mia. Orchestret dirigeres af Hofviolon Funk, der gjør Reisen med Selskabet. - En tredie Afdeling af Theater=Etaten, nemlig af den dramatiske Skoles Elever, agter efter Forlydende, ligeledes i Sommer at gjøre en Reise paa Kunstens Vegne til Øerne, Møen, Falster, Laaland og Langeland. Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Aarhuus Avis har følgende Hilsen TilKongen, ved Hans Majestæts Hjemkomst fra Wien: Hil være Dig, velkommen vær vor Konge. Hør trofast Søn fra Hjertet bær paa Tunge: velkommen vær vor Konge! Hil være Dig, nyd Fred med Fryd, vær Fader. for Sandheds Ven, af Smigrens Lyd vær Hader! beed selv med os Landsfader: Gud signe Kongens Lyst og Jld Sit Folkes sande Vel at fremme; "at ikke Tyngder qvæle Fliid og Hyrder Hjordens Trivning hemme; "at Han, der i sit Ansigts Sveed skal Landets Kræfters Kilde dyrke, beholder Løn for Flittighed, belastes ei til Tab af Styrke; at fiernet være, hvo ei gier, men gridsk paa Statens Marv vil tære; "at Folkets Velstand stedse bliver "det første Maal for Kongens Ære. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Viborg, d. 12te Junii. Det skjønne, vel dunkle, men tillige for Vextriget meget velgjørende Veir har nu i nogle Dage vedvaret og udslettet Jndtrykket af den foregaaende Kulde og Nattefrost. Korn og Græs staaer moget godt. Jordlopperne derimod agte i Aar hverken Kulde eller Regn; men afæde endog de udplantede Hvidkaal o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
(Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Kjøbenhavns Børs den 16 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 638, a vista 648. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 22 Rbdlr. Spec. 650. - Specier solgtes til 39 7/5 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. - , Norske Sedler 63 a 64.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Trykfeil. P. 743, Lin. 12: 60 Rbd. S. V. læs: 80 Rbd. S. V. - Samme P., L. 29, uden for læs, inden for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Blandede Efterretninger. Efterfølgende Oversigt over den franske Armees øverste Anførere, især de franske Marschaller, vil i dette Øieblik neppe læses uden Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Grev Morand udnævnte Bonaparte til Anfører, for Garde Chasseurerne og til sin Alde de Camp. Samme Post fik hos ham den til Marschal udnævnte Oberst la Broyere, den første Troppeanfører, der forenede sig med ham. J Spidsen for sit Regiment brød han op fra Chambery, forstærkede Bonapartes endnu ringe Magt, og gav det første Exempel paa Frafald. Ganske anderledes handlede Den udmærkede Generallieutenant Grev Maison, Gouverneur over den første Militairdivision, og i denne Egenskab Overanfører for alle Tropper i og omkring Paris. Da han ikke kunde forhindre sine Troppers Frafald, forlod han Paris, og trak sig tilbage paa sit Gods ved Rhinen. Efter polit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Journal for Mai d. A.) Bjerget Montmartre, tæt uden for Paris. som Bonaparte i denne Tid saa stærkt lader befæste, hæver sig 289 Fod over Seine. Kommer man derop seer det ud som Frankerlandets mægtige Hovedstad ligesom ligger ved dets Fod. Paa Bierget ligger endeel Huse og en Kirke, hvilke danner en Flek. Om Søndagen bliver det stærkt besøgt af Parisere af den ringere Classe for at dandse og tømme en Flaske Viin; thi Druesaften er billigere her end i Paris. Navnet Montmartre skal hidrøre fra et Marstempel som stod her i Oldtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Jfølge et Sagn er den hellige Dionysius og hans Staldbrødre døde Martyrdøden ved Foden af dette Bjerg. Henrik den Fjerde opslog sit Hovedqvarteer her da han beleirede Paris. Bonaparte leverede forrige Aar et Slag her. J det forrige Abbedie Montmartre ved Bjergets Fod befandt sig tredsindstyve Nonner, men som viste at de holdte mere med Kjødet end med Aanden, og gjorde derved bemeldte Kloster meget berygtet. Her lærte Henrik den Fjerde i sin Tid at kjende Marie de Beauvillies og forelskede sig i hende. Den lille syttenaars Nonne lod den elskværdige Konge ikke vansmægte længe, thi Fyrster og Konger faae hurtigt Fremme i Elskov, og fulgte med ham. - Bemeldte Konge stod engang paa dette Bjerg og saae imellem Benene paa sig hen til Paris. Pludseligen udbrød han leende: "Hvor jeg seer mange Hanreireder!" – En Hofnar, Gallet, tog strax den samme Stilling og raabte: "Sire, jeg seer Louvre!" - Denne Spøg morede Kongen meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
- Her er opreist en Telegraph, som bestandigen corresponderer med den 18 Timers Vei bortliggende Telegraph paa Brüsselveien, og den i Paris paa St. Salpicekirken. Bonaparte rider i denne Tid meget ofte derud, for selv at dirigere Forsvars arbeiderne. (Aarhuus Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Forslag fra Finants=Committeen, betræffende Oprettelsen af en ny Bank og Jnddragelsen af de nu circulerende Papiirpenge i Norge, bestemt at fremlægges ved næste Storthing. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Fra den Dag betales alle Capitaler, Renter, Skatter, Afgifter &c. med Species Bankens Sedler, eller med klingende Mynt saaledes, at 2 Rbdlr. S. V. regnes for 1/2 Rdlr. Spec., og 1 Rbdlr. N. V. for 1/2 Rdlr. Sp. Jndtil den 1ste Juni 1816 kunne, ligesom hidtil, alle Betalinger skee med Rigsbanksedler. Aum. Det kunde ved første Øiekast synes haardt, at Creditor skal i denne Mellemtid være forbunden til at modtage sin Fordring i Rigsbankpenge; men ved Sagens nøiere Betragtning vil man finde, at Creditor ikke derved fornærmes, da han har Anledning til at gjøre sine Sedler frugtbringende paa en solid Maade ved Jndskud i Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Fra 1ste Juni til 1ste Juli 1816 kan ingen Debitor tvinges til at betale Capital eller Renter, ligesom ingen Creditor er forbunden til i dette Tidsrum at modtage sit Tilgodehavende, med mindre Debitor vil betale med Species=Sedler eller klingende Mynt efter det Forhold imod Rigsbankpenge, som bliver gjældende efter 1ste Juli Anm. 7. Et saadant almindeligt Moratorium synes nødvendigt, paa det at Jngen skal savne den fornødne Tid til at omsætte sine ihændehavende Rigsbanksedler imod Bank=Actier. Til den nye Speciebank overdrages: a) Rigsbankens Hæftelser af 6 pC. i alle faste Eiendomme, i Overeensstemmelse med Rigsbankens Octroy af 5te Januar, som antages at udgjøre omtrent 4,200,000 Rigsbankdaler rede Sølv, eller 2, 100,000 Rigsdaler Species, hvoraf svares 6 1/2 Procent Rente, der udgjør omtrent 136,500 Rd. Sp. b) Den Norske Stats=Casses Fordringer hos Private, som have deres Oprindelse fra Deposito Cassen, Dansk Norske Species=Bank, Laane=Indretningerne &c. &c., og som ere omskrevne til Rbdlr. S. V., hvilke Fordringer anslaaes til omtrent 1,400,000 Rbd. S. V., eller 700,000 Rdlr. Sp., som a 4 pC. aaarlig giver Renten. 28,000 - . Tilsammen 164,500 Rd. Sp. aarlig Jndtægt, der flyder af en Capital, stor 2,800,000 Rdlr. Species. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
J Lübecker Avis af 13 Maj læses følgende: er dette Øjeblik indløber fra gode Kilder den Efterretning: at Bonaparte har erklæret Stæderne Bordeaux, Marseille og Dunkirchen uden for Lovene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-17
Torsdagen den 1ste Juni fandt Høitideligheden paa Maimarken i Paris Sted. Bonaparte, ankom i et fæsteligt Optog, og holdt ved denne Leilighed, siddende paa Tronen, følgende Tale: Jelaherrer af Departements og Arrondissementscolle ierne, Mine Herrer Deputerede af Land- og Sømagten, som her ere forsamlede paa Maimarken Som Keiser, Consul og Soldat skyldte jeg Folket Alt. J Lykke og Ulykke, paa Valpladsen, i Conseilet, paa Tronen og i Landflygtigheden var Frankrig den eneste Gienstand for mine Tanker, mine Handlinger. Liig Kongen af Athenen har jeg opoffret mig for mit Folk, i Haab om at see det smertelige Løvte gaae i Opfyldelse, at bevare Frankrig dets naturlige Jntegritet, dets Ære og dets Rettigheder. Uvillie over at see disse hellige Rettigheder, som vare tilkjæmpede ved 25 Aars Seire, miskjendte og for evig tabte, Frankrigsskjændede Æres Skrig og Nationens Ønske have ført mig tilbage til den Trone, der er mig dyrebar, fordi den er Folkets Uafhængigheds, Æres og Rettigheders Palladium. - Franske, da jeg under almindelig Jubel drog igjennem Rigets forskjellige Provindser, for at vende tilbage til min Hovedstad, maatte jeg regne paa en lang Fred. Nationerne ere bundne ved Tractater, som sluttes af deres Regjeringer, disse være end hvilke de ville. Mine Tanker vare derfor blot henvendte paa Midlerne til at grundfæste vor Frihed paa en med Folkets Villie og Vel overeensstemmende Constitution. Derfor har jeg sammmkaldet Maimarken. - Jeg erfarede snaxt, at Fyrsterne, som have miskjendt alle Grundsætninger, ikke agtet saamange Folkeslags Villie og Jnteresse, vilde paaføre os Krig. De agte at udvide Kongeriget de Forenede Nederlande ved at forene alle Fæstninger i det nordlige Frankrig med samme, og ved Delingen af Lothringen og Elsas at bilægge deres Uenigheder. Vi maatte ruste os til Krig. Da je, imidlertid personligen vilde deele Slagenes Farer, gik min første Omhu ud paa fremfor Alt først at constituere Nationen.