Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-26
Den 23de maatte et Jnfanterieregiment fra Ostalrich atter kæmpe med dem; men blev slaget, hvorpaa Banden brandskattede Byen Sansalon. Garnisonen fra Girona og Ostalrich, og Nationalgarden fra Vich Olotte o. s. v. ere udmarscherede imod denne Bande, hvilken den berygtede Guerilleanfører Juan Sacrestan skal commandere. – Man har forundret sig over, at General Empecinado er bleven sendt imod Merino, da disse tilforn have været meget gode Venner og fægtet i Forening med hinanden imod de Franske, imidlertid har dog Generalen udstædet en meget truende Proclamation imod Jnsurgenterne. Men nu hører man, at en af Merinos Gueriller har imellem Lerma og Covarabiar slaget Forposterne af Empecinados constitutionelle Armee, og dræbt dem alle eller taget dem til Fange. Man udbreder det Rygte fra Burgos, endskiøndt det maaskee er overdrevent, at Merino har 10000 Mand under sin Commando og har organiseret en Junta. Den 30te April er General Espinosa brudt og fra Valladolid med 100 Jnfanteri ster og 30 Ryttere for at forfølge Merinos Bande. – Jblandt de Fanger, som man har gjort i Salvatierra talte man 61 Præster og Munke. En Jnsurgent-Bande, som havde dannet sig i Navarra blev slaget af General=Gouverneuren, General Bagnos, hvorpaa den 600 Mand stærk tog sin Tilflugt til denne Stad og forskandføde sig der. General Bognos opfordrede Rebellerne til at overgive sig. De vilde ikke beqvemme sig dertil. Der paafulgte en nye Opfordring af det Jndhold: At naar man ikke aabnede Portene inden 15 Minutter saa skulde Staden tages med Storm og alle Jnsurgenterne og selv Jndvaanerne springe over Klingen. Ogsaa denne Opfordring var forgiæves. Generalen beredte sig derfore til at angribe, da nogle Jndvaanere som vare blevne satte i Skræk aabnede Portene med Øxer. Tropperne rykkede ind. 5 Personer hvoriblandt en Præst faldt ved det første Flinteskud, Jusurgenterne trak sig tilbage i Husene, ud af hvilke de skode paa Tropperne; imidlertid overgave desig snart paa Naade og Unaade. 4 af de fornemmeste Oprørstiftere skulle være blevne henrettede paa Stedet, 500 af Fangerne ere bragte til Pampelona. Dersom ikke en Afdeeling Catalonier havde viist saamegen Mod, saa var Staden Vittoria bleven indtaget samme Aften, til hvilken Stad der just vare ankomne 3 Millioner Franker. Geistligheden søger overalt at oprøre Folket; en Præst har endog dristet sig til at præke paa Gaderne i Madrid imod Constitutionen; men han blev i Øieblikket arresteret. Nu har derfore ogsaa en speciel Commission gjort et Forslag paa 11 Artikler, som er bleven antaget og har til Formaal at stille den høiere og lavere Geistlighed for de samme Domstole som andre Borgere og at gjøre den høie Geistlighed, ansvarlig for den ringeste Skiødesløshed med Hensyn til dens Opsyn med dens Undermænd. Erkebiskopperne og Biskopperne skulle strax indsende Jndberetning om hvad de have foranstaltet for at forhindre anticonstitutionelle Foretagender. - Til Enden af Februari dette Aar ere 1197 Munke og 46 Nonner blevne sekulariserede. Disse seculariserede Munke have for nyelig indgivet en gandske besynderlig Forestilling til de Cortes, hvori de besvære sig over, at man har indrykket det Ord seculariaados i deres Sekularisationspatenter, ligesom man derved vilde brændemærke dem; de synes selv at skamme sig over at de have forlangt og erholdet Fritagelsen fra deres Løfter. De besvære sig over den Nød hvori de befinde sig, da man hverken vil bruge dem i borgerlige eller militaire Embeder, de foreslaae derfore, at man skulde oprette en geistlig Junta, som kunde være det nye System fuldkomment hengiven, og som kunde reformere Klerus og bortgive Embederne og da der nu ikke gives nogen større. Tilhængere af Constitutionen end de og ingen som vil ivrigere forklare den for deres Menighed, saa vilde det være meget passende at danne den constitutionelle Clerus af dem, og det saameget meere, som man dog er holst misfornøiet med Biskopperne og Præsterne (man skulde troe, at de gode Munke have ifinde at giøre Nar af de Cortes.) – Den bekiendte General Morillo er bleven udnævnt til Generalcapitain for nye Castilien. - Generalcapitainen i Gallizien Mina har udstædet en Proclamation til Jndvaanerne, endnu er det roelig i denne Provins. - Kongen har completteret Statsraadet; men ikke optaget de afskedigede Ministre deri. . Endnu forhandles Loven om Lehnsrettighederne under de heftigste Debatter; det er bleven befalet at Godseierne skulle fremlægge Documenter paa deres Rettigheder.