JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Hof hafver resideret, er af Hans Kongl. Mayst. af Franckerige blefven hiemkaldet, og strax herfra reyst. Udi hans Stæd er igien ankommen Msr. le Marqvis de Mortangis, som for 6 Aar tilforn, hafver betient samme Character. her ved dette Hoff. Den 6 hujus blef en Soldater Qvinde, formedelst hendis til oc ofte begangne Tyfveri, her for Vester Port i Galgen udi Qvinde-Klæder ophengt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Sverrig. Stockholm. De Franskes Jndfald udi Tydskland, foraarsager, at Hans Mtt. flittigen Raad, holder, oc meenis at Majestæten sin Contingent af Folck til RigsArmeen skal henskicke. Aaa Tydsk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Tydskland. Lüttig. Den Fransøsiske Marechald Humieres ligger i dette Stift oc har Huy oc andre Stæder med Folck besat; Hand fodrer af det gandske Land usigelig stoere Contributioner. Coblentz. Den 26 October kom den Franske Armee, under Mons. de Boufleurs Commando, for denne Bye, oc meente vi at den os formligen skulde beleyre, voris Gouverneur, den Hessiske General, Grefve von der Lippe, som med 4000 Mænd var kommen i Staden, giorte god Anstalt om at værge sig dapper; Men den befrygtede Beleyring blef af de Franske i en usigelig Bombardering forvandelt, paa saadan Maade, at de fra den 26 Octob, indtil den 3 hujus, Dag og Nat continuerlig af Canoner skudt oc Bomber indkaste, saa at den største Deel af Staden blef Ødelagt, oc efterat de fornam, at Staden alligevel icke vilde Capitulere, droge de den 4 her fra. Mand vil forsickre at de ved 6000 Styck-Kugler i Staden hafver indskudt oc ved 4000 Bomber indkastet. Efter deris Aftog hafver Generalen atskillige Parthier udskicket, som med god Bytte kom tilbage. Cølln. Den Keyserl. Feldmarskalck Leutenant Beeck, er her ankommen, for at være voris Gouverneur. Vi hafver nu ved 10000 Mænd her udi Guarnison, hvorofver den befrygtede Bombardering gandske bortfalder. Forbemelte voris Gonverneur begierer at Staden, Neutraliteten med Franckerige icke skal antage; Men derimod de Franske som oc Tilførselen oc Handlingen forbiuder, for Fiender skulde tractere; til hvilcket vi os endnu intet kand forstaae, for Francke rige, af det Rommiske Rige for Fiende blifver forklaret. Samtlige Frantzoser som her i Landet laae indgarteret, hafver sig udi de faste Stæder begifvet. Her i Staden er en Keyserl. Mandat blefven anslaget, udi hvilcken befales ved stoer Straff, at det gandske Land, Printz Clementz som deris rette Chur-Første skulde erkiende. Mayntz. Frantzoserne som her udi Guarnison ligger, ere temmelig stærcke, de meste Huuse oc Gaarde, som ved voris Skib Broe laae, har de nedbrudt, oc der i Stæden stoere BlockBlocke Huser, til bemelle Broes Beskiermelse, opbygt. De hafver ogsaa paa den anden side af Broen i en liden Bye, kaldet Cassel, sig forskantzet. Ved denne Stad bygger de iligemaade Skantzer, oc derfore ødelegger atskillige opperlige Han ver. Franckfurt. Omendskiønt Fransoserne stoere Contributioner af denne Stad har udskrefvet, hafver mand dennem, uragtet deris stoere Truseler, intet betalt: hvorfor de en af voris Lands Byer, kaldet Neder Raad, hafver udplyndret, oc nogle Jndbyggerne Fangen bortført. Frantzoserne hafver Contributionen udi Franckenland udskrefvet, som dennem af en Deel samme Craysis Stænder bleff afslagen, hvorfor de atskillige Lands-Byer har afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Chur-Førsten af Saxen, Hertugen af Hanover oc Landgrefven af Hessen, hafver værit her i Staden, deris Armee ligger heromkring, ChurFørstens Hofvit-Qvarteer er til Vindeck. De hafver alle de Stæder ved den gandske Mayn-Strøm besat. Grefve von der Lippe hafver fra Coblentz den gandske Rhein kau sat i Contribution, derfor siu nis at det Mayntziske Churførstendom temmeligen kommer at lide.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Fra Hanau skrifvis, at et Saxiske Parthi et Frantzssiske ved Darmestat hafver slagen, oc 50 Fangne igiennem samme Stad til HofvetQvarteren henført. Pfaltz. Siden at Philipsburg med Accord er overgangen, hafver Frantzoserne Borgerskabet i Heydelberg befalet, at levere deris Gevæhr paa Raad-Stuen. Mannheim og Franckendal hafver de sig, foruden synderlig Imodstand, bemægtiget, thi Guarnisonen udi begge Festninger, rebellerede imod deris Commendanter, for at de udi 8 Maaneder ingen Penge bekommet hafde, oc efter tvende Dages Beleyring tvang Commendanten at Capitulere; En Deel Soldater af Guarnisonerne, har taget Tieniste under de Franske; Resten, som deres Æd bædre har betragtet, ere med deris Commendanter afmarcherede. Commendanten udi Mannheim var Obrist Seeligercron, oc den i Franckendal Grefve af Wittgenstein. Nu er den gandske Pfalts i Frantzofernis Hænder. Gvarnisonen som af Philipsburg er uddragen, er igiennem Ulm marcheret; hvor General Stahrenberg Aaa 2. berg er bleven Gouverneur. Monseigneur le Dauphin og Monsr. le Marchal de Duras ere igien til Franckerige henreyst, deris Armee er udi VinterQvartererne marcheret. Fra Speyer har Frantzoserne alle Acterne, som de Provintzer angaar, hvilke Kongen fra det Rommerske Rige har taget, til Strassburg ladet henføre. Heylbronn er sterck af de Franske besat, hvorfra de stoere Contributioner udskrifver, oc de som sig veigrer at betale dem, blifver afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Regensburg. Den Keyserl. Principal Commissarius Marggrefve af Baaden, hafver de her paa Rigs-Dagen forsamlede Stænders Afgesandte en Memorial indgifvet, af denne Jndhold: At Kongen af Franckerige, formedelst det gjorte Jndfald udi det Rommerske Rige, af samtlige Stænder for det Rommiske Rigis Fiende skulde forklaris, oc skulde det gandske Rige sig ved ald deris Magt med Keyserren conjungere, oc imodstaa de Franske Progresser. Det Beyriske, Franckiske oc Svabiske Krigs-Folck, som fra Ungern kommer, er mand den 10 i Beyerland forventendis. Chur-Førsten af Beyren, skal Neutraliteten, som hannem af den Franske Envoye Marqvis de Villars, blef tilbuddet, ey hafde vildet antage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Wien. General Caraffa var af Keyseren til Pottendorff henskicket, for at begiere af den Tørckiske Ambassade deris Creditiv-Breff, oc fornemme hvad deris anbringende skulde være; Mende undskyldte sig, at de ved Liffs Straff, ingen bemelte Bref, uden Keyseren self, tordte lefvere; ved hvilcken Forveigring Generalen dennem paa Keyserl. Mayst. Vegne ansagde, at de sig tilbage kunde begifve; paa denne korte Erkiæring, har de resolveret at meddeele Generalen Copia deraf. Jndholdet skal være, at den nye Keyser Solymanhans Opkomst paa Thronen tilkiende gifver, oc at hand var sindet at slutte Freden med de Christne paa raisonable Conditioner. Efterdi nu Keyseren, formedelst Alliantzen med Pohlen oc Venedig, icke for sig allerne kand giøre Fred; Saa hafver Hans Keys. Maj. til begge Jnteressenterne Copia deraff henskicket. Hans Keyserl. Majest. hafver et Svar paa den Fransøsiske Manifest ved Trycken ladet publicere, udi hvilcken Keyseren fornemmelig begierer, at Kongen af Franckerige sin KrigsMagt fra Tydskland skulde affføre, de indtagne Festninger at restituere, oc gotgiøre den foraarsagede Skade. Hvis icke var Hans Keyserl. Mayst. sindet, til det Romiske Riges Beskiermelse, at tage til Vaaben, oc fordrifve Vold med Vold. Hans Keyserl. Mayest. hafver nogle Envoyer til atskillige Tydske Førster henskicket, dennem at forme deris Vaaben med Keyserens at conjungere, oc med gandske Magt imodstaae de Franske Progresser; Iligemaade er en Envoye, til de Svitzerske Cantons henskicket, som om nog nogle 1000 Mænd af deris Nation, imod bare Penges er leggelse, skulde anholde. Grefven af Hof-Kircken, Obrist Lieutenant under det Dynevaldiske Regiment, hafver Hans Keyserl. Mtt. til General Vagtmester declareret, oc hannem det Commando til Semendria ofver en Deel af Landskabet Bulgart anbetroet. General Heuss ler skal i nærværende Vinter udi Ober-Ungern commandere, oc i særdelished Blocqvader for Stoer-Varadein, saa vit muelig, befordre at samme Festning kand blive udhungret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Ungern. Udi Bosnien hafver de Tydske en Stad, kaldet, 3marwick, borttaget, som skal være en god Pas, hvorved en stor Deel af Landet kand blifve bedecket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Franckerige. Kongen hafver ladet forbiude, at ingen af de ny Catoliske maatte hafve Gevehr hos sig, indtil Børnene paa 5 Aar, ved Straf at blive sat paa Galleeren. Herremændene af samme Religion er nu under 3000 Punds Straf ansagt, at de ickun 2 Kaarder 2 Finter, 2 par Pistoler oc 6 Pund Krud med Bly, udi deris Gaarde skulde hafve. Hertugen af Mayne har Marquis de Bordages (som for Philips burg er bleven Regiment bekommen
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Spanien. Madrit. Hendis Mayest. Dronningen hafver værit Siug af Børne-Kaapper; Hans Kongel. Mayest. er nu udi sit 28 Aar indgangen. Af Africa fornem mis, at Mohrerne voris Festning Oran hafver forladt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Holland. Haag. Den 1 huj. imellem 3 oc 4 slet Eftermiddag, er Printzen af Oranien med den gandske Flode gaaen til seigl. Hans Høyhed hafver en Dectaration ved Trycken ladet udgaae, hvorudi Aarsagerne er indført, som hannem hafver beveget, at begifve sig i egen Person til Engelland. Samme Declaration melder allene om de Forandringer som Kongens Raad imod Statuterne i Regimentet oc Kircke-Sagerne hafver foretaget; begierendis derfore, at de tre Riger efter Statuterne udi deris forrige Stand skulde blifve restitueret, oc at et fri Parlament skulde blifve udskrevet og med det forderligste vorde forsamlet. Printzen hafver ocsaa Bref ve til alle Engliske Officerer til Lands og Vands henskicket, at de sig til hanem skulde forføye, der at stride for Fæderne Landets Frihed og Religion. Printzen af Oraniens Flode bestaar udi 6. Krigs-Skibe, 10 Brandere, 500 Fluyter oc 60 Pincker, er tilsammen 635 Skibe. Paa bemelte Skibe skulde sig befinde 20000 Mand, oc mange Volontairs, samt nogle tusinde Franske Flygtinge. Den 2 hujus hafde mand bekommet Brefve fra Ostende, som meldte, at den gandske Flode Canalen var passeret. Den 4 er Printzen med dend gandske Flode ved Wicht ankommen, den følgende Dag hafver hand sin gandske Krigs-Magt ved Dartmouth, Torbay oc ved Revieren af Exon udskibet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Den 7 er hand til Exester ankommen, hvor den ny Magistrat Porten lod til lucke, dog alligevel kom hand ind i Staden. Vi hafver, siden at Hans Høyhed hafver Landet, ingen expresse, bekommet; Alt hvis vi nyt hafver er kommen fra Londen af dato den 9 hujus, og efterdi Printzen ickun faae dage den Tid hafde værit paa Landet, kunde mand ey meere derom skrifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Amsterdam. Formedelst de Franskes store Caperier, ligger Kiøbmandskabet gandske stille. Estaten hafver nogle Krigs-Skibe oc Fregatter ladet udryste, som Søen for Capere skal holde reen. Fra Franckerige fornemmis at de arresterede Hollandske Skibe oc Gods, blifver bortsolt, oc Matroserne tvungen at tiene paa Commiff-Fahrerne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-11-01
Jtalien. Venedig. For Negroponte hafver voris Folck paa Brechen stormet, oc efter stor Blodstyrtning, Brechen erobret, oc sig derpaa forskandset. Tørckerne hafver sig udi et Afsned i Byen retireret. Voris Folck hafver sig ogsaa Skantzen for Carababa bemægtiget. Ved hvilckens Erobring Byen Succursen kand blive forhindret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Føde. Drenge. Piger. Vor Frue Sogn. Hellig Geistis Sogn. St. Nicolai Sogn. St. Peders Sogn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Trinitatis Sogn, Holmens Sogn, Christianshafns Sogn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Frederichshafns Meenigh, Den Reformerede Meenig Hellig Geistis Hospital Børnehuuset . Summa Føde Drenge 116. Piger 1012 Er tilsammen Drenge. oc Piger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Fortegnelse. Paa alle dennem, som her udi Staden ere Føde og Døde, fra Nyt-Aars Dag 1688 til Aarsdagen 1689.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Døde. Vor Frue Sogn. Hellig Geistis Sogn. St. Nicolai Sogn, St. Peders Sogn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Trinitatis Sogn. Holmens Sogn. Christianshafns Sogn. Friederichshafns Meenighed . Den Reformerede Meenighed
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Hellig Geistis Hospital Børnehusets Kirckegaard Pæsthuset oc dets Kirckegaard 11 Skibs Kirckegaard. Garnisonen oc dends Kirckeg. 4. Ny Kirckegaard Summa 137. Ere saa 802 føde meere end dede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned ere 7 Kongl. Forordninger publiceret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
1. Forordning om Magistratens Jndkomsters Deeling i Kiøbstæderne, dat. den 15 Sept.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
2. Forordning om Dragone-Hesters Udreedelse i Danmarck, dateret den 23 Novemb.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
3. Forordning om Landtings-Pengis Jnd fordring ved Bye-Herrets og Bircke-Fogderne, dateret den 4 Decembr. 4 Forordning om Jagten, dat. den 8 dito.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
5. Forordning om Contributionernis Opførsel, oc det øde Godses Afhændelse ved Amptstuerne, dat. den 11 Dito.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
6. Forord om insolentziers Afskaffelse udi Vervingen, dat. den 18 Dito.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
7. Forord om Skatternis Paabud af Jordegods udi Danmarck for Aar 1689. Dateret den 21 Dito.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Den 1 December Er Mest. Peder Kro forige Provst paa Samsøe oc Sognepræst til Betzer oc Onsberg Sogner sammesteds, blefven Superintendent over Trundhiems Stift.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Den 8. December Er Herr Peter Jespersen forige Provst i Lunde-Herret oc Sognepræst til Lunden oc Steenstrup Sogner, bestilt til at være Hans Majetz. Confessionarius oc Hoff-Prædikant.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Tydskland. Münster: Hans Førstl. Naade voris Biscop hafver resolveret at lade 5 nye Regimenter hverfve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Rhin-Strømmen: Fra atskillige Stæder som ligger ved denne Strøm, skrifvis; At et stoer Søe-Monstrum sig paa bemelte Strøm hafver ladet see, i Lignelse som en Søe-Hest, oc tog sin Gang mod Strømmen. Nogle melder, at førend den stoere Tydske Krig Anno 1618 som, hafver ocsaa saadan et Monstrum sig paa Rhin-Strømmen ladet tilsiune. Cølln. De Hessiske Regimenter som laae udi Coblentz ere derfra marcheret: derimod ere 4 Hannoveriske der igien ankommen. Der gandske Chur-Trieriske Førstendom blifver moxen Ødelagt. Gvarnisonen udi Bonn hafver det gandske Bergiske oc Gyliske Land sat udi Contribution oc alle de smaa Kiøbstæder med Guarnison belagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Franckfurt: Dend Franske Obrist Lieutenant som laae udi Høchst ved Mayn-Strømmen, hafver godvilligen samme Stad til de Allierede ofvergifvet: Aschaffenburg, liggendes ved bemelte Strøm, er med 1000 Saxer besat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
De Franske hafver begieret at Chur Førsten af Maynz dennem den Festning Köningstein (som med Hessisk Folck er besat) vilde overgifve; hvorpaa hand sig undskyldte at samme Plagen var meere under hans Magt: Derpaa lod de bemelte Chur-Første, Krigen forkynde; De handler nu med Mayntz (u-anseet Capitulationen) efter egen Behag, oc hafver Borgerskabet sig ladet hyldige; Alle Bygninger som ere ved Strømmen, har de nedbrudt, oc anlagt Blockhuse udi dets stæd. Et Fransk Parthi har denne Stads LadeGaard afbrændt. Pfaltz. Heydelberg blifver af de store Skatter gandske ruineret. Mann heims oc Franckendals Fortification lader de Franske ruinere. Fran Francken. Ved Rothenburg hafver de Franske 19 skiønne Lands Byer afbrændt. Rothenburg meente de ogsaa i en hast at ofverrumple ; men efterdi Marggrefven af Barcith sig i egen Person derudi befandt; maatte de med 50. Mænds forliis, bortmarchere. Svabenland. Hvorledis de Franske med os siden den Philipsborgiske Beleyring, udi denne Krayss handlet hafver, er icke at beskrifve, alle stoere oc smaa Stæder udi det Hertugdom Virtenberg oc andre Herskaber i Kræyset, ere gandske ud-skattet af de paalagde haarde Contributioner; En deel af de faste Stæder er af dennem besat. Esslingen, som er en smuck liden Rigs Stad, hafver de afbrændt, oc alt Artilleriet med Munitionen bortført. Gvarnisonen af Ulm har gjort et Parthi imod de Franske Brændere, oc dennem med 63 Mænds forliis oc 50 fangne, fra deris Grund bortdrefvet. Dog hafver de Franske dennem siden nogle tilhørende Lands Byer afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Mynchen. Den 11 hujus er dend Churførstl. Printzessinde, paa den Tøscaniske Arfve Prinssis vegne med Envoye extraordinaire Marqvis Corsini, bleven copuleret. Den 15 er Hendis Durchl. Bruden herfra reyset. Chur Førsten hafver den af Kongen af Franckerige tilbudne Neutralitet afslaget; derefter er den Franske Envoye Marqvis de Villars bortreyst. Regensburg. Printz Clementz af Beyren, som Chur-Første af Cølln, har ladet tage Session ved sin Deputerede, her udi Rigs-Forsamlingen. Dagligen indleveris Memorialer af de betrængte Stænder i Pfaltz, Schwaben og Francken. Keyserens Plenipotentiarius, Hans Durchl. Marggrefve af Baaden, hafver udi Keyserens Nafn, den Franske Envoye Comte de Crecyladet befale, at begifve sig herfra inden 3 Dagis forløb; Hvorfore samme Envoye efter bemeldte Tid maatte reyse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Hans Keyserl. Mayest. har samtlig Rigs-Stænder ladet forsickre at hand dennem udi nestkommende Feldt-Tog med 30000 Mænd vil komme til Hielp.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Wienn. Den Hollandiske Envoye, Extraordinaire Hoppe, som nyligen her er ankommen, hafver Hans Kæyserl. Mayst. Mediationen imellem Kæyseren oc Tørcken tilbudet, ved formelding at Hans høye Principaler af den Tørckiske Kæyser derom var blefven ansøgt. Kæyseren hafver Feldmarskalck Leutenant Grefve af Souches beskicket til at være General Feldt-Tygmester, oc dermed beordret at commandere ved den Kæyserl. Armee, som imod Franckerige skal agere. Ober Krigs Commissarius Falckenhahn er herfra til den Franckiske oc Svabiske Cræyss henreyset, for at bestille Magazinerne til den Kayserl. Armee. Fra Wallachiet er et stort Gesandskab an kommet, som beretter, at deris forrige Første var ved Døden afgangen, udi hvilCoc 2 hvilcken Stæd Stænderne deris Cantzler ved Nafn Branckovan hafver væl get til Første, hvad ellers deris anbringende maa være kand mand icke vide.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Den Franske Envoye Monsr. le Marqvis de Lusignan er herfra reyset, fordi Kæyseren hannem lod befale inden 3. Dags Tid at forlade Staden, oc inden tre Uger det Rommerske Rige qvitere Hertugen af Lothringen er nu igien ved til Pas. Udi Ungarn er det nu saa stille, som der var gandske ingen Krig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Hertugen af Croy er af Kæyseren bestillet til at være Feld-Marskalck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Franckerige. i Paris. Hans Mayst hafver Mons. le Dauphiu ved hans tilbagekomst af Pfaltz, meget ven ig imodtaget; alle de stoere hafver siden Hans Mayt. Høyhed ofver hans lyckelige Expedition, complementeret. Den 26 Nov. hafver Kongen Krigen imod Holland ladet forkynde; Aarsagen er denne, at Hollænderne Cardinalen af Fyrstenberg imod Majestætens Forbud og Begiæring, paa alle Maade alligevel hafver været hinderlig. Kongen hafver OberRentmester Monsr. Pellerier befalet inden; Maaneders forlød 25 Millioner udi Cassen at forskaffe. Den Tid at Hans Mayst. forn um at Kongen af Engelland et fri Parlament hafde udskrefvit: Sagde hand at være nu allerne imod alle sine Fiender. Dronningen af Engelland er med Printzen af Wallis til Calais ankommen; oc er med det første her forventendis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Spanien. Sølf-Floden er lyckeligen til Cadir ankommet. Deris Charg skal ofver 20 Millioner Rixdaler udi bar Sølf sig beløbe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Holland. De Herrer Staater udgifver nu ocsaa Commissioner til at Cape imod de Franske. Voris Søe-Folck som udi Franckerige blef arresteret, ere mesten alle paa de Gallerer udi den Midde landske Hafn henskicket. Efterdi Hans Mayst. udi Franckerige os Krigen har ladet declarere, oc siden voris Ambassadeur en Hoff-Juncker hafver tilforordnet, som ofver alt (under Prætext af Sickerhed) hannem skulde følge. Staa terne hafver den Franske Ambassadeur en Capitain tilskikket som opvarteede hannem paa den samme Maade, indtil hand bortreyste. Den 7 hujus er General Staaternis Raad, Pensionarius oc store Seigl bevarer Hr. Fagel ved Døden afgangen. Udi disse Provintzer betees stoer Glæde for Printzens lyckelig Fremgang udi Engelland. Derimod er mand nogenledis udi Fryct forde Franske, thi de truer sterck at vil indfalde, naar Frosten paakommer oc Ødelegge alt de kunde ofverkomme: Dog forhaabis ved den gjordte gode Anstalt, at de skulde blifve holdet tilbage, fra deris slemme Forhafvende. Chur-Førsten af Brandenburg er med hans Gemal udi Haag ankommet. De Franske hafver udi voris Deel af Brabandt, ved Hertogenbusk, skiønne Lands-Byer afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-12-01
Jtalien. Venedig. Dette Aars Campagne, blef icke med nogen Seyervinding besluttet. Thi voris Capitain General maatte Negropontes Beleyring udaf mangel for Folck ophæfve: Dog har hand Byen førend hand der fra tog til en Steenhaab giort. Udi tilkommende Feldtog, vil hand der igien komme, førend Tørckerne den reparerer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-01-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-01-01
Et strenge Vinter-Veyr, som ned stor Frost oc Snee tog sin begyndelse for Jule hellige Dage, har i denne Maaned saaledis tillagd Strømmene, at mand med Kiøren og Riden kunde gandske sicker imellem Sielland oc Skaane Sundet ofverfare; hvilcket continuerede indtil den 28 hujus, da det udi et mildt Tøe Veyr sig forandrede. Ellers er alting (Gud være lofvet,) her i Landene udi een god oc ønskelig Tilstand, oc intet synderligt at være passeret, uden alleniste at Voris Høye Herskab ved denne Tids beqvemme Slædefart, sig med Ringkiøren oc anden slig Lystighed har diverteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-01-01
Sverrig. Rigsdagen er til den 4 Februarii udskrefvit. Militzen bekommer mesten No. 49. deel ny Mundering. Til Hoffve kommer adskillige Couriers fra Tydskland oc Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-01-01
Tydskland. Mecklenburg. General Major, Hr. Baron von Merheim, er forleden Jule Dag Sal. udi Herren hensofvet. Den Sal. Herre var 68 Aar gammel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-01-01
Hamburg. Her omkring er Frosten ofveralt mægtig stærck, som er at see paa Elb-Strømmen, hvor de største Fragt Vogne dend ofverkiører. Af det Lyneburgiske. Chur-Førsten af Brandenborg er fra Holland her ankommen, oc hafver holdet conferent med voris høy Førstlige Herrskab oc Landgrefven af Hessen-Cassel, derefter strax hiemreyst. De Franske Envoyer er herfra bortreyst. Cølln. Jndtil dato holder denne Stad Neutraliteten med Franckerige. CoeCar Cardinalen af Fyrstenberg hafver de Juliske oc Bergiske Hertugdomme sat udi Contribution, oc begierer saa store Summer at Undersatterne dem u-muelig kand oppebærge; alle de Kiøbstæder, som icke ere faste, ere med Franske Folck besat. Cardinalen begierer ocsaa af de Brandenburgiske Undersaatter i det Cleviske 240000 Rixdlr; hvor imod Chur Førsten af Brandenborg lige saa meget af det Cølniske fordrer. Mastrick. Denne Festnings Gouverneur hafver det Ercke-Biscopdom Cølln sat udi Contribution, oc begierer 230000 Rixdlr. Partierne af Voris Guarnison gaar dagligen sterck ud, oc kommer de fleeste med got Bytte tilbage. Lyttig. Et Fransk Parthi af de som ligger udi Høy, hafver her i Forstaden, kaldet St. Margareta ved 72. store oc smaa Huuse afbrændt, Skaden bedrager sig over 100000 Rixdlr.