JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1786-01-16
Siden den Venetianske Flode forlod vore Kyster, for at overvintre i Malta, Trapani og Corfu, har en ny Begivenhed, en Fornærmelse, som er skeet det russiske Flag, gjort her stor Opsigt, og hvorom følgende ere de sande Omstændigheder. Et Russisk Koefardieskib, kommen fra Levante, ladt med Hvede, og bestemt til Marseille, saae sig formedelst et opkommet Uveir nødt til, at gaae til Ankers. kers i den Tunesiske Havn Galippia. Beyens Commandant sammesteds kiendte ikke det Russiske Flag, og beialede Skibet strax at stryge. Capitainen paa Skibet sendte sin Baad i Land, for at forevise hans Firma fra Porten. Men neppe var den Afskikkede kommen i Land med Passet, førend han blev areteret, og intet videre Svar givet. Da Capitainen saae sig paa denne Maade sit tyrkiske Pas berøvet, gik han til Seils med sit Skib, og ankom i Galetha her, for at reklamere sin Mand og sit Pas, paa det han kunde fortsætte Reisen. Steden for at nyde Ret, blev han fordret ind til Bardo eller Beyens Pallads; 2 Dage herefter hentede man og hans Mandskab fra Skibet, og alle bleve erklærede for Slaver. Den her værende Svenske Consul, som tillige, besørger de Russiske Anliggender, bekom neppe Efterretning derom, før han viiste al muelig Jver, for at forestille Uretfærdigheden i denne Voldsomhed; han begav sig dagligen i egen Person til Beyen, talede af en høi Tone og bragde det endelig efter 8te Dage dertil, at den hele Besætning paa det Russiske Skib blev igien frigiven, som derpaa indskibede sig igien, og venter nu paa den første gunstige Vind, for at forlade disse barbariske Kyster. Nyeheder
Viborger Samler, 1786-01-16
Efter Forlydende er S. T. Hr. Jacob Aagaard, Residerende Capellan til Søndre Sogn her i Byen, allernaadigst naadigst bleven beskikket til Sognepræst for Hammeles Menighed i Haderslev Amt.
Viborger Samler, 1786-01-16
Ulykkelig Hændelse. Efter Rygte skal en Landmaaler være druknet i en Bæk paa Klapagt i Bierre Herred, NB. De her i Egnen eller Byen, som maatte have Lyst til at holde følgende Aviser, nemlig: 1. Aalborgske Jydske Efterretninger 1 Rdlr. 2. Odense Addresse=Contoirs Efterretn. - 1 2 Mrk. 3. Hr. Jversens Avis ibd. og 4. Den Viborger Samler, af indenbyes, 1 Rdlr. af udenbyes, ville behage at lade sig tegne for samme her i Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1786-01-16
Tabel over det Stemplede Papir, indrettet at sættes paa en Dør eller Væg, er i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs for 8 s.
Viborger Samler, 1786-01-16
Alle Avertissementer, som her forlanges indført i Suuleren, bedes venligst tilsendt inden hver Fredags Aften, eller i Seneste inden Løverdag Middag da de ellers maae udeblive til næste Gang Torve=Priserne. i Viborg. Rug a Td. - 4 a. - Smør 112 1 a 48 s. Byg a Td. . 2 - 48 Talg - - 2 Havre Td. - 1 - 40 Oxekiød - . - Boghgryn 1skp. = = 80 fersk Flesk - . - Havregryn = = 80 røget dito - - - . Byggryn. . grøns dito - . - Erter = Ost =
Viborger Samler, 1786-01-16
Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1786-01-23
(Slutningen af No. 3)
Viborger Samler, 1786-01-23
Hr. Etatsraaden giør sig selv for stor en Compliment naar han troer, at fordi hans Plan ikke, som han kalder det, i det væsentlige er imodsagt den da har vundet Publici Yndest og s. v. Nei, Man behøver ikkuns at læse den saa løse lig, for at see, hvorliden Opmærksomhed den er værdig. Der udfordres intet stort Begreb til at fatte Umueligheden og Urimeligheden af den Tanke, at Kornprisene skulle kunne blive maadelige og ringe, naar Afgrøden et Aar slaar sig saa stærk, at der paa og de fleste Steder avles neppe det fornødne Æde= og Sæde-Korn, og da tillige haves stor Mangel af Høe og Straae, saa seer enhver Landmand sig forpligtet, at give sine Bester og Creature meere end dobbelt saa meget Korn som sædvanlig, for paa denne Maade at forekomme Fodertrang. Det er og bekiendt nok, at Danmark i nogle Aar i Rad, (af naturlige Aarsager, saasom: for stærk Sommer Tørke og Vin ternes Langvarighed) ikke har havt Overflødighed af Korn. Enhvers Forraad har været forbrugt saa tillig, at man strax har maattet begynde at tage af det nyelig høstede, som er udrøi.
Viborger Samler, 1786-01-23
Det er ikke ret mange Aar siden, at 1 Td. Rug kostede 11 a 12 Mk., 1 Td. Byg 7 a 8 Mk., og 1 Td. Havre 4 a 5 Mk., samme Priser kan vi med Viished vente, naar Hr. Etatsraaden vil forskaffe os et Himmel-Brev paa, det Vinterne ikke skal vare længere end til medio Martii i det længste, og siden gode varme Sommere, der jevnligen afkiøles med frugtbar Regn, saa kan og skal Danmark ei alene rigelig kunne ernære sine egne Indbyggere, men end- og faae mange 1000de Tønder at afsætte til fremmede, som Holberg der unægtelig kiendte Landet langt bedre end Hr. Etatsraaden) anfører i hans 2 Capitel af Danmarks Beskrivelse saaledes: Man kan med Billighed sige om Dannemark, at det er et Land, som ikke alene kan føde sine Indbyggere, men endog en stor Deel af sine sine Naboer, hvilket blandt andet noksom udviser den store Udførsel af Korn og Qvæg, som derfra aarlig skeer. Han siger ikke, som Hr. Etatsraaden troer sig berettiget, med en besynderlig Frihed, at beskylde 700 Proprietairer, thi saamange beregnes deres Antal at være, at nogle egensindige og et gennyttige Proprietairer, har indskrænket, eller kunnet indskrænke denne Overflødighed, og foraarsaget de høie Kornprise. Statsraaden maa indbilde sig, at Proprietairerne maa have store Beholdninger, som de bevare i formeldte Hensigt. Naar dette ikke var hans Tanker, saa kunne han umueligen beskylde dem for egennyttige. Enhver Proprietair kan med større Føie beskylde ham for uvidende og en Plusmager af ringeste Klasse, da, naar han nøiere havde ladet sig underrette, skulle han have seet, Proprietairerne havde slet ingen Beholdning, og var der nogen, som tænkte saa uædelt og gemeent, kunne Regieringen ved Eftersyn lade Vedkommende tvinge at sælge det overflødige for gangbar Priis, ja endog langt under samme, andre til Advarsel, som overalt ved de saa kaldte Korn-Jøder, er brugeligt. Desuden ere de fleste Proprietairer ikke saa formuende at de kunne taale, at overgiemme deres Korn, Omslags Terminerne lærer dem noget andet, og de formuende lyste ikke efter at lade en vis Capital ligge i et uvis Haab af dyrere Tider.
Viborger Samler, 1786-01-23
J Statsraadens Øine ere de fleste Proprietairer egennyttige, men de som ere Thronen nær meest mest, maae af ham ansees for de egensindige, fordi de ikke strax i blinde vil give hans Projecter Biefald. Derfore ivrer han saa hæftig i en selv tillidsfuld Tone, og i hvormeget han end paastaar, hverken at være Enthusiastisk eller Svermerisk, saa troer vi, dog at enhver som læser for indførte Gienpart, ikke kan fraholde sig denne Tanke, især naar man confererer Hr. Etatsraadens Anmodning til Hans Kongel. Høihed, udi hvilken han beder, at hans Forslag maae blive foretaget i det Kongelige Stats=Raad.", Og i Slutningen af Gienparten siger han, At i hans Øine har den berygtede Horia og Kloska, som dræbte over 4000 Mennesker, i deres rasende Optog, ikke været saa farlige, som de ere, der fraraade Hans Kongel. Høihed at følge hans Forslag. Altsaa, approberes hans Plan ikke i Statsraadet, saa seer vi, med hvad for Øine Statsraaden vil ansee dette Høie Raad. Og dog vil han hverken ansees for en Enthusiast eller Svermer, dette er endnu det galeste af alt, da han derved berøver os al Adgang, til at forsvare hans Gienpart. En meere væsentlig Tieneste, end ved at skrive saadanne Forestillinger, kunde han giøre Hans Kongelige Høihed og Publikum, ved nøie at beobagte, om, som Gud forbyde, der skulle komme Jldløs paa Christiansborg, da at ville raabe, som han paa den anden Side af sit trykte Gienpart har lovet, brand, brand, det kan man kalde en reel Tieneste. Hvor Hvorledes han ellers har kunnet knebet 3 Mos. 2 Cap. 13 V. at være passende til denne Forestilling, overgaar langt vores Begreb, med mindre han troer sin Skrive=Maade og Udtrykke saa vel kryderede, at de dermed kan sammenlignes, som overlades Læserens Bedømmelse. Vi seer og der udtrykkelig findes anført, at Forestillingen er indgivet N. B. en Søndag, hvor Evang, handler og Skattens Mynt, for at passe til de herlige Ord i hans Forestilling, saa udstuderet, end og til det Pedantiske, ere Forfatterens Gierninger, thi ellers havde han tøvet til d. 13 November, som og er en Søndag. - Dog dette maa være nok talt om en Gienpart, der er trykt Daarerne i St. Hans Hospital til bedste, det var Synd at misunde dem en saa værdig Gave, som de i Juulen ret kan more sig med, og og ved samme faae en bedre. Lykke.
Viborger Samler, 1786-01-23
Westphalen d. 20 December. Ved den nu overalt udbredte Tollerants, stikker det meget af, naar endnu grove Levninger af den gamle Uforsonlighed hist og her yttrer sig. En Reisende, der for kort siden drog igjennem P. - var sammesteds en Tilskuer ved en Skiveskyden af Borgerne. Den opkomne Latter ved adskillige Skud opvakte hans Nysgierrighed efter, at betragte Sindbilledet paa Skiven, og hvor studsede han ikke, da han saae den gode Doctor Luther i Præsteklæder, med en Foliant, Foliant under Armen, ved venstre Side af en Nonne, og begge med Stegepølser i Haanden afmalede, og det med følgende Omskrivt, som røber den elendigste Dumhed: Martin Luther darfst nicht prahlen, Must zuvor die Wurst bezahlen. 17855. Morten Luther tør ikke ved at prale, han maa først betale Pølsen).Et Brev fra en Holsteensk Geistlig udtrykker sig iblant andet desangaaende saaledes: Meld dog ogsaa for Deres Læsere, at D. Luthers Stegepølse er for mere end 30 Aar siden betalt. Da jeg endnu for omtrent 30 Aar siden var i Sommerhausen, i Franken, kiendte jeg sammesteds en anseelig, meget brav og retskaffen, men cholerisk og haandfast Kiøbmand, ved Navn Adelman, som drev en stor Viineddike=Handel paa Augsburg. Denne fortalde mig og nogle andre gode Venner, da han just kom tilbage fra en Augsburg Reise. J den Giestgivergaard i Augsburg, hvor han sædvanlig tog ind, havde han seet et Par Stegepelse af Træe hengende under Loftet ligeover Bordet, og paa hans Spørgsmaal, hvad det betydede havde Verten, en ivrig Catolik og født Schwaber, svaret: Det er de Stegepølse, som Doct. Luther har spist her i denne Stue, og ikke betalt, den Kiætter og Skielm Adelman havde derpaa spurgt. hvad det par Stegepølse kostede, og, da Verten, fordrede 12 Krenzer, havde han med en Fortrydelse, som som han ikke kunde undertrykke, svaret ham. Der Hat, der har du en Bayersk halv Gylden, og sig nu ikke meere, at Doct. Luthers Stegepølser, ere ikke betalte. Derpaa havde Adelman ogsaa nedrevet Træpølserne, og kastet dem for Vertens Fødder. J øvrigt fortiener endnu til disse Pølses Historie følgende at blive anmeldt: Doctr. Luther vilde selv personlig og absolut bivaane Rigsdagen i Augsburg 1530, og være nærværende ved den offentlige Confession, men blev Natten tilforn, just da han spiste Aftensmad, af mægtige fortrolige Venner, advaret, at, dersom han vilde redde sit Liv, skulde han endnu samme Nat see at undflye Faren og Eftersættelserne af hans Fiender; derover stod han og op fra Bordet, reddede med Herrens Hielp sit dyrebare Liv ved Flugten, og lodStegepølsene i Stikken efter sig, som han just havde ind krævet. Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-01-23
Efter Forlydende er Konsumtions Forvalter Laurs Laurberg i Skaanderborg beskikket til at være Tolder i Svenborg i Fyen, og i hans Sted, beskikket som Konsumtions Forvalter, Overbetient Storm i Skanderborg.
Viborger Samler, 1786-01-23
Afsagde Domme udi Høieste Ret. Mandagen den 2 Januarii 1786. No. 95. Sogne Degn Peder Sørensen, contra Kammerherre Frederich Schinkel.
Viborger Samler, 1786-01-23
De ergangne Domme, samt Forbuddet af 14 April 1781 og den derefter under 24 samme Maaned afsaadKiendelse frafaldes, og bør ei komme Sognedegnen Peder Sørensen, hans Søn Søren Pedersen, eller øvrige Sønner til Fornærmelse i nogen Maade, men de bør for Kammerherre Frederich Schinkels ubeføiede Tiltale i denne Sal. Sag fri at være. Udi Processens Omkostninger for alle Retter betaler Kammerherre Schinkel til Citanten 100 Rd. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Kassa 5 Rd., 96. Niels Rindum, c. Knud Hansen Halier. Knud Hansen Halkier bør bøde sine Voldsbøder 3de 40 lod Sølv, samt desuden for Stavshug 3de 6 Lod Sølv. J Henseende til Mortificationen bør Hiemtingsdommen ved Magt at stande. Udi Processens Omkostninger for alle Retter betaler Knud Hansen Halkier til Citanten 100 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kassa 5 Rd., 91. Kammerherre Friderich Christian Tønne v. Lüttichau, c. Mogens Pedersen m. fl. Landstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes, at Kammerherre Friderich Christian Tønne v. Lüttichau end videre bør betale skadesløse Renter 4 Procentum af den idømte Summa 396 Rd. 3 Mk. 9 s. fra Viborg, Snapsting 1784 til Betaling skeer. Saa betaler han og til Contra Citanterne denne Processes Omkostninger med 50, Rd. samt til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Kassa 5 Rd. Tirsdagen den 3 Janv. 101 Sognepræsten Hr. Arild Lassen, c. Kammerraad Nicolai Duus.
Viborger Samler, 1786-01-23
J Henseende til det omtviistede Huuses Besiddelse bør Birketingsdommen; men i det øvrige Landstingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rd. 102 Dito c. Dito. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rd.
Viborger Samler, 1786-01-23
Torve=Priserne. Rug a Td. = 408. - Smør 114 12 48. Byg a Td. . 2 - 48 Talg - - 2 - Havre Td. - 1 - 40 Oxekiød - . - Boghgryn 1skp. = = 80 fersk Flesk - : - Havregryn = = 80 røget dito - - - Byggryn . . grøns, dito - - - Erter = = Ost = 1 -
Viborger Samler, 1786-01-30
Oldsager. En af de fornemste Alderdommens Levninger af den gamle Stad, Syracusa, nu Ortygia, paa Øen Sicilien, er den berygtede Hule, Dionysius's Øre. Den er et Erindringstegn saavel af denne Tyrans Skarpsindighed og Pragt, som af hans Grumhed. Det er en stor, i den haarde Klippe indhugged, Grotte, som har Skikkelse af et Menneske=Øre. Den er omtrent 50 Fod høi, og ikke mindre end 250 Fod lang, Den ne Grotte skal være saaledes anlagt, at ethvert Skrald eller eller Lyd, svag eller stærk, som gives derinde, foreener sig til et vist Sted som i en Brændepunkt. Dette Sted kaldes Trommeskindet, og lige tvert over for samme har Tyrannen ladet giøre en liden Hule, som stoder paa et lidet Kammer, hvori han pleiede at opholde sig hemmelig. Til denne Hule holdt han sit eget Øre og skal saaledes tydelig have hørt ethvert Ord, som blev taled i Hulen der neden under. Saasnart dette Kammer var bleven færdig og en Prøve anstillet dermed, lod han henrette alle dem, som havde arbeidet derpaa. Derpaa lod han alle dem, han mistroede som sine Fiender, indspærre i denne Huule, og, da han der gav Agt paa deres Samtaler, bedømte han deres Skyld, og enten fordømte eller frikiendte dem efter det, som han havde hørt.
Viborger Samler, 1786-01-30
Da dette Dionysius's Kammer er meget høit i Klippen og nu ganske utilgiengeligt, er det ingen mueligt at anstille noget Forsøg paa denne Sieldenhed. For nogle Aar siden skal dog, efter Fortælling, en engelsk Skibs=Capitain have havt den Fornøielse at giøre det. Gienlyden i dette Øre er overordentlig stærk, ja vel langt stærkere end i enhver anden Hule. Hullerne i Klippen, hvortil Kiæderne bleve fæstede, ere endnu at see, i nogle af dem findes der endnu det Blye og Jern, hvorpaa de havde hængt. At gjøre forældet og udgaaet Skrivt paa Papiir eller Pergament igjen læselig. Man blander 1/2 Pæl hvid, men gammel, Viin blandt blandt 4 Lod fiin pulveriseret Galæble og 1/2 lod Citronspiritus, i en Flaske. Dette bliver med Eftertryk omrystet hveranden Time en Dag igiennem, hver Gang et heelt Qvarteer. Med denne klart afstede Vædske befugter man noget Bomuld, hvormed man sagte over stryger det forældede Skrivt, og lader det af sig selv tørres. En Maade af tilberede Viin af Rips. Denne Viin kommer Maderaviin temmelig nær En Pæl koster den, som forfærdiger den, omtrent 6 Sols. Man stamper en tilstrækkelig Mængde ret modne Rips i et Træekar, bringer Massen under Presse, trykker Saften ud, og blander samme med to trediedele Vand. Til enhver Pot af denne Blanding sætter man 1 Pd. Puddersukker, rører det om, indtil Sukkeret er smeltet, og helder i en Hast alt det ud i et Fad eller Kar, som er ny, og paa sædvanlig Maade tilberedet; men man tager sig i Agt for at fylde det ganske fuld. Saa meget man derefter aftapper, saameget øser man derpaa igien, paa det Faddet kan altid blive fuld. J Begyndelsen bliver Spundshullet kuns et lidet tildækket, men efter 3 Uger, tilspundset, og omtrent indtil Enden af October, saalænge Viinen endnu giærer, lader man blive en anden liden Aabning, paa det at Giæringen skal ikke forstyrres. Saaledes bliver Viinen, efter fuldendet Giæring, liggende paa sin Bærme indtil Foraaret, eller endnu længere, og ved Tidens Længde forbedrer den sig selv i sin Godhed. Vil man tappe den af, saa borer man et Hul, en Tomme høyt oven for Bærmen, for at tappe den paa Bouteiller. Vil man paa een gang giøre en Mængde af denne Viin, saa tager man til en anseelig Mænge Rips endnu eengang saa meget Vand i Vægt, og ligesaameget Sukker som Ripssaft.
Viborger Samler, 1786-01-30
Det er bekiendt, at alle Frugter af sødagtig Sliim, Sukker i Vand og Honning, blandet med saameget Vand, at et Æg kan svømme derpaa, giver, formedelst Giærningen, Miød eller en Art af sød berusende Viin.
Viborger Samler, 1786-01-30
Danzig den 8de Januarii. J afvigte Aar er herfra bleven udført 14167 Læster Hvede, 21379 Læster Rug, 2554 Læster Byg, 634 Læster Havre, 715 Læster Malt, 227 Læster Boghvedegryn og 307 Læster Erter.
Viborger Samler, 1786-01-30
Londen den 10 Januarii. Et af vore Ministerial=Blade tilkiendegav den 2den dennes det gamle og nye Aars Afvexling med følgende Ord. J Løverdags Nat præcise Kl. 12, og ikke før, døde Eettusindesyvhundredeogfemogfirefindstive, efter en Sygdom af tolv Maaneder, som han har med stor Standhaftighed. Følgende ere nogle faa Particularier af hans sidste Villie og Testament: Jndvaanerne i London og Westmünster, har han efterladt 5000 Karle, som ere bevæbnede med Pistoler, Knive og andre til Jndbrud, Stratenrøverier og de øvrige i denne Hovedstad i Svang gaaende hemmelige Næringsgrene. Den ringere Geistlighed har han skienket en stor Deel Armod, ligesaa mange Em Embedsforretninger, og en rigelig Mangel paa Venner og Jndkomster. Til Brug for de unge Herrer i Hovedstaden har han efterladt imellem 50 og 60000 Glædes Piger, af hvilke nogle kjøre i Kareter og blive understøttede af Adelen, men de øvrige maa crepere, saa got, som de kunne. Politikerne har han efterladt den samme Qvantitet Ærlighed, som han fandt hos dem, og haaber, de ville ikke forsmaae denne Bagatelle. Øens Skytsgeist har han efterladt en Mængde af feilslagne Haab, for at anvende dem til sin tilkommende Fordeel. Kundskab og Erfaringer ere unævnede til Exsecutores Testamentii, for at see til, at ovenmeldte bliver nøie fulgt.
Viborger Samler, 1786-01-30
Wien den 11 Januarii. En fattig Skriver tabte ved forrige Aars Ende en Paqve med 4000 Gylden Bankosedler, og blev derfor, som mistænkt for Tyveriet, arresteret. J Øieblikket bragte en Tienestepige Paqven, som hun havde funden, frem i Retten. Man tilbud hende først 100 Gylden til Findeløn, men hun afslog dem, ja vilde ikke engang modtage 30, ikke engang 5 Gylden; men sagde, hun havde blot gjort hendes Skyldighed, og fortiente ingen Belønning. Keiseren erfarede denne ædle Tænkemaade, og da Tienestepigen vilde aldeles ingen Penge tage imod, saa har han tilsendt hende, til hendes forestaaende Bryllup, med en Fahnesmed, en heel Udstyre, som bliver skatteret 300 Dukater, og som med Glæde er bleven modtaget.
Viborger Samler, 1786-01-30
Nye Nyeheder. a) denne Maaned er Hr. Byefoged, Thomas Wissing, i Viborg, allernaadigst beskikket til at være Raadmand og Herredsfoged Jens Berring sammesteds, som Herredsfoged og Skriver i Fiends Nørlyng, Herreder adjungeret m.v. Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1786-01-30
J denne Tid bliver holdet en Undersøgelses=Commission af Politiekammeret over et voxent Menneske, som mestendeels nøgen er fundet i et lille mørk Hul under en Trappe, hvor han ikke engang kunde sidde opret, og har der tilbragt 3 Aar i de jammerligste Omstændigheder. Anledningen til dette besynderlige Ophold, og Maaden til hans Underholdning, er endnu en ubekiendt Sag, som man ved anstilte Forhør søger at komme efter.
Viborger Samler, 1786-01-30
Paa de privilegerede Gaarde i Halds Amt ere udi denne Vinter til Staldning opsatte følgende Øxne: Paa Randrup. 70 Stkr. Himmestrup. Lynderupgaard : Asmild-Closter Hald Windumovergaard. Lerchenfeldt = Soedahl. Tilsammen 630 Stk.
Viborger Samler, 1786-01-30
Landsting. Onsdagen den 25 Januarii Jndstevnte Sager. No. 1. Prok. Tørslev, som anordnet Actor, indstævner en paa Bølling Herreders Ting den 20 September sidst af Hr. Raadmand og Byefoged Montagne og meddoms Mænd afsagt Dom over Maleficanterne Ole Hansen og hans saa kaldede Hustroe Maren Andersdatter, samt Laust, Pedersen og hans saa kaldede Hustrue, Anne Malene Dorthea, saavel for deres førte liderlige løsagtige Levnet og Bet Betlerie, som og i Særdeleshed, for deres, Natten i mellem den 16 og 17 Junii sidst, i Borris Sogn begangne store Tyverie. 2. Skipper Niels Christian og Anders Jensen Rev dahl m. fl. af Fladstrand, indstævne til Underkiendelse, en Dom, afsagt paa Horns Veneberg=Herreders Ret d. 3 Octob. sidst af Hr. Bye= og Herredsfoged Brychmann, udi en Sag, betreffende, at Appellanterne udi Januarii Maaned d. A. udi aaben Søe og uden for noget landfast Jord, skal have fundet en ege Planke i Søen drivende, hvilken de ved at komme denne Vei gaaende biergede, og den paafølgende Dags Morgen oplagde paa den Kongelige Toldbod, i Fladstrand; men derefter derfor skal være bleven saggivet af Hr. Major og Commendant Leth paa Knivholt, ligesom for Ran eller anden utilbørlig Omgang, uden at der efter derfor igientagne Stevnemaale er bleven fremmet nogen Sag; hvorfore Appellanterne ved ovenbenævnte Ret anlagte Sag mod Hr. Major Leth og Forvalter Hr. Seideliin til Satisfaction for foraarsagede Omkostninger. 3. S. T. Hr. Kammerherre Christian Benzon til Chatrineborg, Tyrsbech m. fl. Gaarde, paaanker til Underkiendelse og lovlig Rettes Nydelse, en paa Elboe, Brusch, og Holmanns Herreders Ting af Herredsfogden, Borgemester og Byefoged Hans Buhl den 14 September sidst afsagt Dom i en Sag Hr. Appellanten havde anlagt mod Huusmand Jes Schmidt i Jsbech for formeentlig begangen Krybe=Skytterie paa Hr. Appellantens Jagt-District &c. 4 Hr. Proc. Lund til Kyøe, som anordnet Forsvar for Colding Hospital, indstævner paa sammes Vegne til Underkiendelse en Skifte Decision, afsagt paa Amthuset i Fridericia den 15 Martii 1783, af S. T. Hr. Conference, Raad og Amtmand de Hofmann under Skifte=Behandling gen efter afgangne Nicolai Primon og Hustrue, med de foregaaende og efterfølgende Kiendelser, imellem bemeldte Hospital paa den ene og Jeppe Johansen Kuurberg paa den anden Side, angaaende Hospitals Lem Fridericia Amalia Primons tilfaldne fædrene og mødrene Arv, hvilken bemeldte meldte Kuurberg paa Grund af en Contract imellem ham, og denne Hospitals-Lems Fader, hvorved den sidste, ligesom haver fledført sig og sin eneste Arving og Datter, søger at tilvende sig m.v. 5. Bemeldte Proc. Lund indstevner, som anordnet Actor mod Arrestanten Frederich Troulsen forhen Raadstu tiener i Colding, en paa Colding Byeting d. 19 Octob. sidst af Hr. Borgemester og Byefoged Bang afsagt Dom over bemeldte Arrestant, fordi han med et Søm skal have opbrækket Studiosus Nellemanns Kuffert og deraf udtaget endeel Guld- og Sølv=Mønter m. v. ham tilhørende.
Viborger Samler, 1786-01-30
Torve=Priserne. Rug a Td. 240, 48, Smør 114 1 48. Byg a Td. . 2 - 48 Talg - - 2. Havre Td. - 1 - 40 Oxekiød - . - Boghgryn 1skp. = = 80 fersk Flesk - 1 - Havregryn = = 80 røget dito - - - Byggryn : = grøns dito - . - Erter = = Ost - - 1 -N. B. Sidste Løverdag d. 28 hujus kom ingen Kiøbenhavns Post.
Viborger Samler, 1786-01-30
AVETSMNT. Paa Birkelse og Reskiergaard udi Aabye Sogn i Vensyssel to og en halv Miil fra Aalborg, staaer 1000 Stykker meget gode Stald=Stude usolgte. Om Kiøbet ville Liebhaberne henvende sig til S. T. Hr. Kammerherre, Scheel paa Mullerup pr. Nyborg i Fyhn, eller mig som Fuldmægtig ved bemeldte Gaarde, hvor Studene kan tages i Øiesyn. R. Thaarup.