JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-25
Forstsagfører. Haarden No. 5 paa Nørrebroe, store Ravnsborg kaldet, med tilliggende Hauge, tilhørende afdøde Major og Handelsgartner J. F. W. Mohrs Stervboe, bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Onsdagen den 15de Mai. om Eftermiddagen den 27de – 2den den 10de Juni,) Kl. imellem 3 og 5, og 3die opbuden til Bortsalg. Auctions-Conditioner tilligemed flere Eiendommen vedkommende Documenter blive forinden til Eftersyn hos Bogholder Rohde, i store Kongensgade No. 237. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 22de April
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Aar 1835. No. 100. Mod Mandagen. den 27de April. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissemeniv, Ande. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Udenlandske Efterretninger. gland. London, den 17de April. – J Underhusets Møde i Gaar spurgte Hr. Sinclair Lord John Russell, hvorledes det egentlig stod med det nye Ministeriums Arrangement, og om det vel vilde være Umagen værdt, at indfinde sig om Løverdagen i Huset? Hver Dag sagde han - siden Parlamentets Sammenkomst, har man fortalt os, at der i Gierningen ingen anden Regjering gaves, end Oppositionens, og at Hs. Majestæts Ministerium ikke havde en Time længer at leve i. Den ædle Lord (Russell havde, efter mange Trudsler, endelig fremlagt sin Motion i Form af en afgjørende Resolution, i det Øjemed, ikke alene at sætte Ministeriet i Forlegenhed, men endog definitivt at styrte det. Men han har fundet det langt lettere, at omstøde den doriske Søjle af en conservativ Administration, end i dens Sted at sætte en Søile af blandet Orden, af en saa mangfoldig Sammensætning, som den, hvoraf dette Huses Opposition bestaaer. Den hæderværdige Sir R. Peels kloge og mandige Tale har gjort et dybt og varigt Jndtryk i Landet, og det engelske Folk vil med langt større Tillid see paa en Opposition, i hvis Spidse han (Peel) staaer, end paa en Regjering, der har den ædle Lord Russell eller en af hans Venner til Formand. - Lord J. Russell tog saaledes til Gjenmæle: For Øjeblikket er det mig ikke muligt, at give et directe Svar paa den hæderlige Herres Spørgsmaal; det vil ligeledes falde mig saare vanskeligt, at gjøre Huset nogen nøjagtig Meddelelse. Dog indrømmer jeg gjerne, at hvis en Afdeling af Huset forlanger Efterretning, vil det være min Pligt, forsaavidt det kan stemme med min Pligt mod Kronen og dette Huus, at give saadanne Forklaringer. De Underhandlinger, Hs. Majestæt har ført med de Herrer GrevMeelbourne og Lansdovne, kunne alene betragtes som foreløbige, og da de endnu ere af en fortrolig Characteer, tør jeg ikke aabenbare deres nøyere Beskaffenhed for Huset. Men under alle Omstændigheder kan jeg underrette om, at Lord Melbourne, efter min Mening, ej før Løverdag vil kunne sige, at han desinitivt er autoriseret til, at forelægge Hs. Majestæt en Fortegnelse paa det nye Ministeriums Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Bordeaux, den 11te April. – J Aarets første tre Maaneder ankom hertil fire danske Skibe nemlig to fra Sverrig med Trælast, et fra Newcastle med Steenkul og et ballastet fra Hull. Af de den 1ste dennes her liggende danske Skibe ere senere tre expederede, saa at her endnu kun ligger Briggen Maria, Skipper Hansen, af Kjøbenhavn, og Galeasen Aurora, Skipper Simoni, af Aalborg; hvilket sidste indtraf her for tre Dage siden. ydskland.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
München, den 12te April. – Opførelsen af den nye Ludvigs-Kirke er i det sidste Aar kun gaaet langsomt fremad, da de specielle Fonds til sammes Fuldendelse endnu ikke vare tilvejebragte; af sine egne Midler har Kongen allerede givet betydelige Summer dertil. Man siger nu, at Magistraten her i München vil give en halv Million, for at dette store Værk kan fuldføres, og for at Magistraten kan faae denne betydelige Udgivt dækket, skal Ølpenningen, en Afgivt, der hidindtil kun fandt Sted i Staden og paa dens Grund, nu hæves i en Omkreds af sex Miil omkring samme. - J den nye Karlsgade, i Nærheden af Glypotheket, udgraves allerede en Plads, hvor trende nye Bygninger skulle staae. Den første af disse bliver Kirken Basilica efter Planen at dømme, vil den blive en af Hovedstadens største Kirker; den faaer trende Skibe i det Jndre og 99 Marmorsøiler, hver især forfærdiget af eet Stykke, med Capitaler af hvidt Marmor. Hele Kirken skal smykkes med Fresco=Malerier. Den næste Bygning bliver et Benedictiner=Kloster, der skal staae ligeover for Glyptotheket og slutte sig umiddelbart til Kirken. Den tredie Bygning er bestemt til Udstilling af bajerske Jndustri Gjenstande. Disse trende Bygningers Stiil vil ganske komme til at harmonere med Glyptothekets; de skulle opføres paa Kongens Privat-Omkostning.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Det hedder, at Kronprindsen, efter sin Formæling, skal boe i Nenburg ved Donau. Der arbeides nu med Jver paa Udbedringen af Slottet Hohenschwangau, der har tilhørt den Hohenstanfiske Slægt, men som nu er Kronprindsens Eiendom. Ved dette Arbejde gaaer man frem efter gammel Stiil, og mange berømte Malere ere beskjæftigede dermed. Flere Kunstnere skulle endnu sendes derhen, for i en Række Fresco Malerier at udføre Historien om den ulykkelige Conradin, som fra Hohenschwangau tiltraadte sit Tog til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Den, af Dr. Wolf redigerede bajerske National-Tidende har pludselig i Gaar hørt op med at udgaae; dette skal være en Følge af de bestaaende Censur-Forhold. De bajerske Annaler gaae ligeledes ind. – Rigsraad Dr. Roth overtager Redactionen af det, af det herværende Videnskabernes Academi udgivne Tidsskrivt, hvis første Rummer skal udgaae den 1ste October, under Titel af Bajersk Literatur-Tidende.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Sverrig. Stokholm, den 17de April. Fra i Morgen at regne anlægges fom Ugers Hofsorg for Hs. K. H. Kronprindsessens Broder, den afdøde Prinds Carl August Eugene af Portugal, Hertug af Leuchtenberg og Santa Cruz. I Anledning af et omløbende Rygte, det være nu virkeligt eller foregivet, læses i Aften-Tidenden for afvigte Tirsdaligesom ogsaa i nye Argus for i Onsdags, en i ganske bestemte Udtryk affattet Beretning om det, som efter Beretterens Foregivende, skulde være foregaaet i Kongens Statsraad i Anledning af at Rigets Stænders underdanige Skrivelse, angaaende en forandret Redaction af 5 Cap. 1 § af Lovafdelingen for Misgierninger blev Hs. K. Majestæt foredraget. Hvad begge disse Blade saaledes opgive er i enhver Henseende stridende mod Sandhed; denne Forklaring turde ogsaa være tilstrækkelig for til samme Tid at vise Utilbørligheden af Argus's, i Sammenhæng, med det grundløse Foregivende, fremførte Anmærkninger og Hentydninger.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Stokholm, den 18de April. – Afvigte Onsdag holdt det svenske Bibelselskab et offentligt Møde i den store Børssal, i Hs. K. H. Kronprindsens Overværelse, samt for en talrig Forsamling. Efterat Selskabets Ordfører, Hs. Ex. Justits-StatsMinisteren, Hr. Grev Rosenblad med en kort Tale havde aabnet Mødet, blev af Selskabets Secretair, Sognepræsten Hr. Dr. Peterson oplæst en Beretning om Selskabets Virksomhed i det sidst henvundne Aar; hvoraf erfaredes, at i nævnte Aar ere fra Selskabets Trykkeri udgaaede 30,000 Exemplarer af den Hellige Skrivt, hvilket Antal, lagt til det, som under Selskabets foregaaende tyveaarige Tilværelse blev trykt, udgjør en Totalsum af 410,787 Exemplarer af Biblen, hvoraf 127,187 hele Bibler og 283,600 nye Testamenter. Beholdningen ved Aarets Slutning udgjorde 30,158 Exemplarer af alle Slags Bibel. bøger. Jndkomsterne i dette Aar beløb sig til 10745 Rdr. 9. St. 4. R., hvorimod Udgivterne beløbe sig til 11,849 Rdr. 39. Sk. 8 R. - Ved Omsorg af det brittiske Bibelselskabs herværende Agentskab fuldendtes et Oplag af 5,000 Bibler, samt derhos i Trykken udgivne 5,000 Exemplarer af det nye Testamente paa Svensk, og 5,000 paa Finsk. Med de foregaaende Aar ere i Alt paa samme Selskabs Bekostning, deels her paa Stedet, deels i London, blevne 59390 Exemplarer trykte af de Hellige Skrivter paa Svensk og Finsk; af hvilket Antal 38,857 Exemplarer ere uddeelte. Føjes hertil de af det svenske Bibelselskab under alle Aarene uddeelte 380,744 uddeelte Exemplarer, saa faaer man et Totalbeløb af 419,601; og trækkes herfra 27,300 Exemplarer, som ere gaaede ud af Landet, saa bliver en Sum af 392301 Exemplarer tilbage, som antages at være udbredte i Sverrig. – Det svenske Bibelselskab bestaaer for Ru tiden af 959 Medlemmer. Hr. Oberstlieutenant og Ridder Sturzenbecher, havde med Hensyn til sin høie Alderdom, afsagt Forretningen som Selskabets Skatmester, hvilket Embede nu overdroges Hr. Kammerherre Grev Snoilsky. Derefter meddeeltes i Oversættelse nogle Udtog af Beretningen om det brittiske Bibelselskabs trediveaarige Møde. Efter Lord Tegnmouth, som fra Selskabets Stiftelse til sin Død havde Førelsen af Selskabets Forhandlinger, var Lord Berley blevet valgt til Ordfører, og af hans i Mødet den 7de Mai 1834 holdte Tale erfaredes ogsaa, blandt mange glædelige Oplysninger og Beretninger, at fra Selskabets Oplag af Bibler og særskilte hellige Skrivter vare ikke færre end otte Millioner Exemplarer uddeelte, trykte paa 157 Sprog, af hvilke, før samme Selskabs Stiftelse, 72 endnu ikke havde forkyndt Christendommens Sandheder.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Indenlandske Efterretninger Med den i No. 97 af denne Tidende omtalte Arbejdsanstalt i Svendborg er en Bespiisningsanstalt forenet. Den sidste blev grundlagt den 14de April 1834 og den 9de Februar d. A. har man seet sig istand til at sætte den i Gang. Enhver, der vil arbejde, kan nu erholde et godt Maaltid Mad og 1 Pd. Bred, daglig, for hvilket der dog i Alt afdrages 3 Sk. i den fortjenende Arbejdsløn, med Undtagelse af høie Helligdage, paa hvilke Portioner uddeles gratis. Fra 9de Februar til 18de April ere saaledes uddeelte 878 Portioner og 878 Pd. Brød. Hidtil har man maattet indskrænke Uddelingen alene til de i Anstilten Arbeidende, der dog ogsaa i Sygdoms Tilfælde have erholdt samme Forpleining gratis. Yderne have meget fremmet det Gode ved at overlade Uddelingen aldeles til Bestyrelsen. Vanskelighederne, man endnu har at kæmpe med, ere deels det ringe Antal Arbeidere, som man hidtil har kunne erholde, der gjør Bespiisningsanstalten dobbelt kostbar, og deels den mindre heldige Retning, Godgjørenheden endnu stedse tager, ved hellere at give for Dørrene end at samle Bidragene i eet Punkt, hvorfra der da med større Kraft og Held kunde virkes. Uddelingen forventes imidlertid at vedblive paa den ovennævnte Maade, uden Hensyn til Aarstiden; en god Begyndelse er saaledes skeet, og som alt Nyt skal have Tid til at udvikle sig, staaer det ogsaa til at haabe, at denne Sag efterhaanden vil vinde i Deeltagelse som i Omfang. Svendborgernes Godgjørenhed, Bestyrelsens Uafhængighed, og Stiftets Hovedstads skjønne Exempel ere de Grunde, man tør bygge dette Haab paa Kjøbenhavn, den 27de April.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
I Ugen fra den 18de til den 25de April ere der i Staden ægteviede 21 Par, fødte ere 62, deraf 2 Drenge og 33 Piger; døde ere 65, deraf 19 Mænd, 19 Qvinder, 10 Drenge og 17 Piger. Saaledes ere tre flere døde end fødte. De angivne 65 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager; Alderdom 9, Betændelsesfeber 2, Brystkrampe 1. Brystsyge 7, Druknet 1, Dødfød 3, Hoste 1, indvortes Svaghed 3, Kirtel svaghed 1, Koldfeber 1, Kopper 2, Krampe 14, Moersyge 1, Skarlagensfeber 2, Slagflod 2, Sliimfeber 1, Steen 1, Svindsot, 5, Vattersot 6, uanmeldte Sygdomme 2.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Dronningen paa sexten Aar, Drama; og De Uadskillelige, Vaudeville. J Morgen: Corsarerne, original Opera i tre Acter af Hr. H. Hertz, Musikken af Hr. J. C. P. Hartmann. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. Paa Onsdag: Valeria; og De to Savoyarder. Paa Torsdag: Palnatoke. Paa Fredag: Zampa. Paa Løverdag: J Gaar og i Dag (første Gang); og Balletten Tyrolerne.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Kjøbenhavn, den 27de April. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddags og med Posten i Morges Kl. 4 1/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det Vigtigste Debatterne i Paris over den americanske Skadesløsholdelse har antaget en ny Skikkelse, siden Hr. Berrver den 15de dennes i Deputerede Kammeret med hele sit udmærkede Talents Kraft bemægtigede sig denne Gjenstand. Hr. Berryer talde tre Timer, og Kammeret hørte, rigtignok ikke taalmodigt, men opmærksomt paa ham. J en tre Timers Tale søgte Hr. Thiers Dagen efter at gjendrive den mægtige Legitimistes Argumentation; men det lykkedes ham ikke, at holde Kammeret i den vedholdende Spænding, som Hr. Berryer Dagen forud havde vidst at fremkalde. Og da nu Hr. Berryer havde besvaret denne hensynsfulde Gjendrivelse, da var der vel foregaaet en Forvandling med mange Overtydninger i Kammeret: Men om denne Overtydningernes Forvandling ogsaa vil medføre en Forvandling ved Stemmegivningen, det er et andet Spørgsmaal, for hvis Bejaelse Kammerets hidtil havte Handlemaade aldeles ikke giver nogen Garanti. Ministrene skulle imidlertid ikke være uden Bekymring for Udfaldet af denne Debatte, hvis Gjenstand allerede engang i Sessionen i 1834, fik et saa uventet Resultat. Den 17de antog den bekjendte Philantrop, Hr. Tracy, sig den foreslaaede Skadesløsholdelse med stor Varme. Han dadlede kun Ministrene for, at de ikke allerede i den forrige Session vare optraabte med samme Energi, som de nu lægge for Dagen for Tractaten. Han dadlede skarpt Kejsertidens Confiscations Decreter, og søgte at forsvare Nordamericanerne, disse Frankerigs bestandige Venner, mod det, man havde forekastet dem.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Marschal Soult er afreist til sit Landsæde i det sydlige Frankerig. Som Anledning hertil nævnes hans Modbydelighed for Complot Processen. Som bekiendt foreslog han Kongen at udstede Amnesti, da denne havde kaldt ham for at sammensætte et nyt Ministerium.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Adskillige Oppositions-Blade ville vide, at man allerede ved Hove bereder sig paa Dannelsen af et nyt Ministerium, hvis Tractat Projectet forkastes; men deres Forhaabninger turde være alt for sangviniske. "Journal des Debats, melder efter Privatbreve fra Madrid af 8de dennes, at det var afgjort, at General Valde; afgik til Armeen. Rodil vilde midlertidig forrette en Krigs Ministers Tjeneste for ham. Man talde iøvrigt om en Plan, i Følge hvilken 80,000 Borgergardister skulde gjøres mobile, forat støde til Armeen i Navarra og udføre et Hovedslag mod Carlisterne. – Officielt berettes fra Madrid af samme Dato, at Jnsurgent-Chefen Carnicer, som commanderede Carlisterne i det nordlige Valencia og i Reder-Arragonien, var taget til Fange. Dette skeete ved Miranda ved Ebro, formodentlig just som han var i Begreb med at begive sig til Zumalacarregni, for med ham at udkaste fælleds Operations-Planer. En, af Dronningen af Belgiens Læger undertegnet Bulletin af 17de dennes indeholder Følgende: "Dronningen hjemsøgtes i Gaar af betændelsesartige Tilfælde, som gjorde Anvendelsen af Blodigler paa Underlivet nødvendig; Blodtabet frembragte en mærkelig Lettelse. Hendes Majestæt sov nogle Timer, dog adskillige Gange afbrudt. – Kronprindsens Tilstand er bestandig tilfredsstillende.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Hr. James Peel, Sir Roberts Broder og Hertugen af Richmands Svoger, er for nogle Dage siden ankommet til Brussel, og spiste den 17de ved det Kongelige Taffel. Hr. Gendebien med Hr. Robaux, de ivrigste Oppositions-Medlemmer i Deputerede Kammeret i Brüssel, have tilstillet deres Vælgere en Skrivelse, hvori de bede dem at afskedigede dem fra deres Functioner og at beskikke dem Eftermænd, da det efter deres Overbeviisning vilde være et forgjeves Foretagende, nu i Repræsentant-Kammeret at kæmpe mod den indbrydende Dispotisme. Hvori denne Dispotisme yttrer sig, siges ikke.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Porten har for nylig ladet den russiske Gesandt Hr. v. Butenieff udbetale en Sum af fem Millioner tyrkiske Pjaster (omtrent 500,000 Gylden Conv. M.), som Afdrag paa den til 1ste Mai d. A. fællige Contributionsdeel paa 500,000 Ducater.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Den Kongelige franske Minister ved det russiske Hof, Marschal Marquis Maison afreiste den 21de dennes fra Berlin til Paris. Vesuvs Eruptioner vare især den 2den dennes saa stærke, at Jndbyggerne i Torre del Greco begyndte at frygte for deres Sikkerhed. J Neapel gav Vulcanen i fire Timer denne Nat det imposanteste Skuespil, man erindrer sig i lang Tid at have seet.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsessen af Preussen er den 22de dennes reist til Dresden.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
J Paris fortæller man nu, at Kongen vil i denne Sommer foretage den, forrige Aar udsatte Reise til de sydlige Provindser. J Følge en Privatskrivelse fra Pau blev der allerede paa Slottet truffet Foranstaltninger til hans Majestæts Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Fra Madrid meldes, at General Sta. Cruz's Afreise til Malaga, hvorhen han allerede for Efterretningen om de derværende saa betænkelige Uroligheder var bestemt, paa skyndes, omendskjøndt de sidste Efterretninger fremstille hiin Stad som tilsyneladende rolig.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Udgiveren af Charivari, Hr. Simon er for en ophøiet Persons Beretning til Abbs Guignon blevet dømt til ser Maaneders Fængsel og 2000 Frankers Straf.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
En Coureer fra Madrid skal have bragt til Paris den Efterretning, at General Mina var tilbagekaldt og at General Valdes havde faaet hans Plads.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Den americanske Fregat laverer endnu bestandig for Rheden ved Havre; Commodore Elliot er endnu ikke kommet tilbage fra Paris.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
En anden Bulletin om Dronningen af Belgiens Tilstand, fra den 17de de om Aftenen melder: "Dronningens Tilstand, er bedre; Dagen er rolig forløbet, dog ere Underlivs-Smerterne endnu ikke ganske forbi. Mustapha-Reschid-Bey-Effendi og hans Gesandtskabs secretair Nuri-Effende ere den 12te dennes afreiste fra Vien til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Efter Beretninger fra Grækenland vil Kongen lade sig krone den 21de Juni i Athenen.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Bulletine over Dronningen af Belgiens Befindende fra den 18de dennes om Formiddagen indeholder, at hun havde havt en god Nat, at hendes Bedring skred mærkelig fremad og at Smerterne vare næsten ganske ophørte.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Det engelske Ministerium er omsider disinitivt sammensat og bestaaer af følgende Medlemmer: Cabinetsministre. Lord Melbourne, Premierminister og første Lord af Skatkamret; Lord John Russell, Statssecretair for det Jndre; Lord Palmerston, Statssecretair for de udenlandske Anliggender Hr. Charles Grant, Statssecretair i Coloni-Departementet; Lord Howick, Statssecretair i Krigs-Departementet: Hr. Spring-Rice, Skatkammer-Cantsler; Lord Auckland, første Admiralitets-Lord; Marg. Lansdovne, Geheimeraads-Præsi bent; Hr. Ch. Paulet Thomson, Handels-Bureauets Præsident; Sir J. C. Hobhouse, Præsident for det ostindiske Bureau. Lord Duncannon, Geheime-Seglbevarer, Over Commissair i Forst- og Skov-Departementet; Lord Holland, Hertugdømmet Landcasters Cantsler. De følgende ny udnævnte Stats=Embedsmænd have hverken Sæde eller Stemme i Cabinettet: Marq. Conyngham, General-Postmester; Grev Mulgrave, Lord Statholder af Jrland: Visc. Morpeth, Over-Secretair for Jrland; Lord Plunkett, Cantsler af Jrland; Sir Henry Parnell, Marinens Betalings- og Skatmester; C. J. Stanley og F. Baring, Skatkamrets Secretairer; C. Wood, Admiralitets-Secretair, For Maule, Under-Secretair i Departementet for det Jndre; Labouchere, Myntmester, VicePræsident i Handels=Bureauet: Lord Seymour, R. Stevart, og W. H. Ord, Skatkammer=Lorder; Sir W. Parker, Capt. Elliot og Lord Dalmeny, Admiralitets Lorder; Oberst Leith Hav, General-Feldttøimester; Perrin, General-Procureur og OLoughlen, General-Advocat for Jrland; Lord Murrey, Advocat for Scottland; Sir J. Campbell, General-Procureur, og Rolse, Generalfiscal. – Disse Udnævnelser bleve den 18de d. M. om Aftenen meddeelte Overhuset af Lord Melbourne, og Underhuset af Hr. Baring, hvorpaa begge Huses Møder udsattes til den 12te Maj.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Med Londoner Posten af 21de d. M. bringes den Efterretning, at det franske Deputerede-Kammer i Slutningen af Mødet den 18de har antaget Regjerings-Projectet angaaende den americanske Skadesløsholdelses=Tractat, med 289 Stemmer mod 137. Et Amendement af General Valaze var dog forinden blevet antaget, med Ministrenes Jndvilligelse, saaledes, at Skadesløsholdelses-Summens Betaling først da skal finde Sted, naar tilfredsstillende Erklæringer, med Hensyn til Jndholdet af Præstdent Jacksons Budskab, ere indløbne. – "Journal des Debarsaf 19de troede ikke, at Hr. Livingston vilde bibeholde sin diplomatiske Egenskab i Paris; man maa snarere antage, at han personlig vil overbringe Resultatet af de sidste Begivenheder til Washington, for ikke atter at see sig udsat for den Ubehagelighed, at hans Correspondents offentliggjøres.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Efterretninger fra Madrid af 12te d. M. melde, at General Valde den 9de f. M. var afgaaet fra Madrid til NordArmeen, for som Generalissimus, med uindskrænket Fuldmagt, at overtage sammes Commando. - Mina laae syg i Pamplona. - Conseil Præsidenten, Martinez de la Rosa, havde i Procuradores-Kamret erklæret, at 820 Klostre skulde inddrages, og at man vilde benytte Udbyttet til National-Gjeldens Afbetaling.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Morning Herald, melder fra Lissabon af 3die d. M.,at der samme Dag havde fundet Uroligheder Sted. Folket var ved Muurplacater blevet ophidset mod den, desuden upopulaire Hertug af Palmella. J Placaterne beskyldte man ham for, at have foranlediget Hertugen af Leuchtenbergs Død, for derved at undgaae, 1) Ansvaret for en af ham forødt Sum paa to Millioner, 2) for at formæle sin Søn med Dronningen, og 3) for, i Følge en, med Hertugen af Wellington truffet Overeenskomst, at omstyrte Forfatningen. Store Folkemasser samlede sig foran hans Pallads, og kun Hertugen af Terceiras, Grev Villa Reals og Visc. de Sarres Aandsnærværelse havde reddet hans Liv. Den første stillede sig de indtrængende Tumultuanter i Veien, tiltalde dem, og blottede tilsidst sit Bryst og raabte: "Her er jeg, dræber mig, jeg har fortjent det, fordi jeg frigjorde et saadant Folk, som J. Hoben trak sig endelig tilbage; senere ankom nogle Afdelinger af Linietropperne og gjenoprettede Roligheden. Ogsaa paa andre Steder bleve høiere Embedsmænd, som man ansaae for Venner af Palmella, anholdte og indsulterede. Hele Bevægelsen var iøvrigt rettet mod Primier-Ministeren, og slet ikke mod Dronningen. – Den 3die d. M. delibererede Kamrene i et hemmeligt Møde om Tronfølgen, for det Tilfælde, at Dronningen, skulde døe uden Arving. Hertugen af Leuchtenberg skal paa sit Dødsleie have bedet Dronnin en om, at formæle sig med hans yngre Broder, Prinds Max. Resultatet af Debatterne herover var endnu ikke bekjendt. Efterretningerne om Dronningens Svangerskab gjendrives nu aldeles.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Efterretninger fra Alexandrien af 2den Marts melde at denne Stad er nedsænket i den dybeste Elendighed. Pesten bortriver saa mange Mennesker, at man ikke længer kan hold Regning med dens Offere. Sundheds-Cordonen var som unyttig, ophævet, og de Pestsyge havde tildeels forladt Husene, saa at Gaderne laae fulde af Liig.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 23de April Privat-Secretair Kruse fra Gisselfeld, Dreiermester Wetterholtz fra Malm, Kiøbmand Gaarder fra Helfingøer, Exam. Juris Marcusen fra Veile, Skovrider Ridevald fra Frederiksværk, Fuldmægtig Borregaard og Major Recke fra Frederiksborg, Apotheker Langsted fra Nestved.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Dampskibet Dronning Maria ankom den 23de April, Kl. 1, fra Stetttin, med følgende Passagerer. Hr. Edzardi, Grosserer Schmidt, Tømmermand Richter, Dhrr. Staddov og Smith, Tømmersvendene Bracke og Pantzer.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Samme Dampskib afgik den 24de April Kl. 12 til Stettin, med følgende Passagerer: Secretair Kruse, Kiøbmand Christiansen, Dr. Thaulow, og Smedesvend Schmidt.
Berlingske Tidende, 1835-04-27
Kjøbenhavns Havnepriser, den 25de April 1835. - Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s.