JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn efterfølgende Riddere af Dannebrogen: A. T. v. Lützow, Overst, Chef for Artilleri Corpset. P. A. Wedel, Sognepræst til Skaarup og Tveed, Amtsprovst, Dr. Philos. J. P. v. Wildenrath, Kmhr., Chef for det Jydske Regiment lette Dragoner. P. W. Lykken, Sognepræst til Lumbye, Provst. C. F. Borson, Prof. Sognepræst ved Garnisons Kirke. L. N. Hvidt, Statsraad og Directeur i Nationalbanken. T. G. v. Høegh, Major i det lauenborske Jægercorps. C. H. Plaff, Statsr., Dr. og Prof. J. W. Hornemann, Etatsr. og Prof. P. O. Brøndsted, Geheime=Legationsr. Prof. og Dr. C. F. Callisen, General Superintendent, Overconsistorialraad. Dr. C. H. Carstens Conferentsraad, Justitiarius i den Kgl. Landsoverret samt Hof og Stadsret. F. Hammerich, Etatsr. og Borgermester i Kbhvn. N. N. Falch, Statsr. Dr. og Prof. L. S. Wedel Simonsen, Prof. og Dr. Med. J.C. J. Herzbruch, General Superintendent i Holsteen, Overconsistorialraad, Dr. Theol. P. Paulsen, Sognepræst i Apenrade. J C. T. Castenschold, Stiftamtmand over Fyen. C. L. Stemann, Kmhr., Amtmand overSoro Amt. C. Lund, Statsraad, og Committeret i det Kgl. Rentekammer. S. Johnsen, Biskop i Jsland. D.G. R. Bentley, Etatsr. og Borgermester i Kbhvn. C. G. Rosenørn, Stiltamtmand over Aarb. St. N. Wiborg, Admiralitets=Commissair, Deputeret i det Kal. Admiralitets-Commisariatscollegium. J. C. Greve af Juel Wind Frys til Frysenborg, Kuhr. H. J. Koefod, General=Auditeur ved Søe-Etaten og Høiesterets Assessor. G. J. v. Michaelsen, Oberst, Chef for Kronens Regiment. J. C.H. Reinhardt, Prof. ved Khvns Universitet. D. S. Birch, Sognepræst til Nørreaaby og Jndslev, Provst. L. L. Jacobsen, Prof., Dr. Med. Regimentschirurg ved begge Livgarderne. H. F. H. v. Lewetzau, Kmdr. Oberst, Chef for det Fyenske Regiment lette Dragoner. Med Ridderkorset af Dannebrogen. A. G. Greve af Moltke, Marschal hos Hs. Kongelige Hol hed Prinds Christian Frederik, Kammerherre. A. A. G. Moltke, Kammerherre, General=Krigs=Commissair, Land og Søe=Krigs-Commissair i det første Sjællandske District. W. Kaas, Kammerherre, Commandeur i SøeEtaten. F. W. F. Greve af Ahlefeldt Laurvig, Kammerherre, Stiftamtmand over Viborg Stift og Amtmand over Viborg Amt, Dr. jur. J. C. Greve af Reventlow=Criminil, Kammerherre, Amtmand over Rendsborg Amt, Hofjægermester. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Under 18de October er hidtilværende Legationssecretair i London, Kammerjunker Bille, allernaadigst udnævnt til kgl. Minister-Resident ved Hansestæderne Hamborg, Lübeck og Bremen samt Generalconsul i Hamborg; Kammerjunker og hidtilv. Legationssecretair i Wien, Grev Bille-Brahe, forflyttet i samme Egenskab til London; Kammerjunker og hidtilv. Legationssetretair i Stokholm, Grevenkop Castenschjold, forflyttet i samme Egenskob til Wien; hidtilv. Attechs ved det kgl. Gesandtskab i Paris, Baron v. Brockdorff, allern, udnævnt til Legationssectetair sammesteds; hidtilv. Attachs ved det kgl. Gesandtskab i Paris, Grev v. Rantzau, udnævnt til Legationssecretair i St. Petersborg; og hidtilv. Atlachs ved det kal Gesandtskab i London, Grev v. Plessen, udnævnt til Legationsserretair i Stokholm. (B. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Under 21de Septbr. er udkommen en allerhøieste Placat, hvorved Hs. Majest. Kongen, efter indhentet allerunderdanigst Betænkning fra begge sine tro danske Provindsialstænders Forsamlinger, har befalet: at den Godtgjørelse af 2 s. pr. Td. Hartkorn, som ved Forordn. af 4de Novbr. 1720 er tillagt Birkedommerne paa de kgl. Godser istedetfor Dommerkorn, men som ved senere allerh. Resolutioner for adskillige Jurisdictioner er forhøiet til 4 s. pr. Td. Hartkorn, skal ogsaa i de øvrige Jurisdictioner, paa hvilke Forordningen af 4de Novbr. 1720 finder Anvendelse, for Fremtiden udredes med det sidstnævnte Beløb; dog skal denne Forhøielse ikke anvendes paa den Godtgjørelse for Dommerkornet i de sidstmeldte Jurisdictioner, der endnu i det nærværende Aar bliver at udrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
AVERIISk. Everten Caroline, 4 Aar gammel, en meget god Seiler med godt Jnventarium, er tilkjøbs og kan strax modtages hos Christen Petersen Gram. Ballum 28 Octbr. 1836.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Kjød modtages til Røgning hos Nis Baggesens Enke. En 1 Etage og en 2 Etage Vindovn ønskes tilleie. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Placat. Tirsdagen den 15de dennes om Formiddagen Klokken 11 bliver paa Ribe Raadstue afholdt offentlig Auction til Bortsalg i smaae Partier af det Ribe Cathedralskole tilkommende Tiende og Landgildekorn af Feuling, Læborg, Faaborg, Hjortlund, Østervedsted, Billum m. fl. Sogne, ialt omtrent 94 Td. Rug, 22 Td. Byg og 2 Td. 6 Skp. Havre. Kornet modtages i Ribe directe hos Yderne og sufficante Kjøbere gives Henstand med Betalingen til 1ste Febr. 1837. Lysthavende indbydes. Ribe, den 4de November 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Placat. Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Reqvisit tion, bliver Tirsdagen den 22de November næstkommende Formiddag Kl. 10 enh., paa Ribe Raadstue, ved een eneste offentlig Auction bortsolgt følgende Borgercapitain og Reebslager Jens Dynesen tilhørende Eiendomme, nemlig: 1, Gaarden No. 157 i Sønderportsgade bestaaende 5 Fag Bindingsværk til Gaden, een Etage, med Qvistværelser og 5 Fag Udhuus til Gaarden, lige des een Etage Bindingsværk samt tilhørende Gaard rum og Havejord og tilliggende Udskiitningsjort, paa Sønderportsmærsk i de store Fenner N. 11 og de smaae Fenner No. 17, samt endelig de i Gaarde værende 2de Kakkelovne. en Ager i Galgemarkens vestre Rad Nr. 30. 3, Hvoddumskiftet Nr. 6 paa Ribe Holme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
en Toft ved Gravene med tilhørende Udskiftnings jorder i de store Lodder No. 2, og i de smaae No. 10. Hvilket herved i Henhold til Placaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Lysthaven. de som vedkommende Panthavere. Ribe, den 4de November 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
J Følge dertil meddeelt kongelig allernaadigst Bevilling, af 21de f. M., der er læst ved Ribe Byetingsret og vil blive læst i vedkommende Overret, indkaldes Creditorerne i Kjøbmand her af Staden Nicolai Hansens Falitboe med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii til for undertegnede Skifteforvalter inden den nævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Fallitboe havende Krav. Ribe den 4de November 1836. Tranberg
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Fra Undertegnede er paa sidste Marked i Ribe bortløbet en lys rødbroget aarig Qvie, mærket ved et Snit i det venstre Øre og et Hul i høire Øre samt et Stykke alklippet, om Halsen havde den et Stykke Reeb, hvorved en Lægne. Tilveiebringeren erholder en Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Obberkjær d. 2den Novbr. 1836. Rasmus Rasmussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Bekjendtgjørelse. Jfølge Kongelig allernaadigst Rescript af 20 Septbr. dette Aar, vil det i Ringkiøbing Kiøbstad til den 20 October fastsatte Marted, herefter ligesom hidtil begynde den 20de Octbr., men istedetfor 1 Dag holdes i 3 Dage med Kram, Heste og Qvæg, og istedetfor det til den 2den Rovdr., bestemte sædvanlige Efteraars marked, som for Fremtiden bortfalder, blive afholdt et Marked den 14de og 15de April med Heste, Qvæg og Trævarer; hvilken Forandring, der først tager sin Begyndelse næste Aar, herved bringes til almindelig Kundskab, da Almanaken for 1837, allerede er trykt. Ringkjøbing Byfogedcontoir den, 13de October 1836. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-08
Ved Proclama, som læses ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg og ved Andst-Slangs Herreders Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter Aftægtsmand Mads Nissen af Atbøll i Leirskou Soan og forhen afdøde Hustru Anne Sørensdatter indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Colding d. 26de Octbr. 1836. Oxenbøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Kongelig. allernaadigst privilegeret. en sig. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 91. Fredagen den 11te November. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paa een og samme Dag, d. 30te Octbr., gjordes paa to forskjellige fra hinanden langtbortliggende Steder, i to høist forskjellige Øiemed, Forsøg paa at fremkalde Militær-Jnsurrectioner. Hvor taabelige nu end disse Forsøg i sig selv vare, og hvor hurtig de end tilintetgjordes, saa ere de dog for saa vidt af Vigtighed, som de synes at vidne om, at heller ikke i Hæren er Tilfredsheden saa almindelig og saa fast grundet, som det lader til man hidtil har troet. Det ene af disse Forsøg gik for sig i Strasburg, hvor en Oberst Vandrey af 4de Artilleri-Regiment lod om Morgenen Kl. 2 Regimentet samle og erklærede, at man maatte udraabe Napoleon d. 2den til Keiser, Omtrent 400 Artillerister lode sig forføre, droge Kl. 6 gjennem Gaderne og vakte Stadens Beboere med Raabet: "Leve Napoleon d. 2den!" Oberst Vandrer gik i Spidsen, og ved hans Side saaes en ung Mand, som siden befandtes at være Prinds Napoleon Ludvig Bonaparte, en Søn af den forrige Konge af Holland. Paa samme Tid droge 20 Artillerister under Anførsel af en Mand, som var kommen fra den anden Eide af Rhinen og har Generallieutenants-Uniform, til Præfectens Bolig og arresterede ham i Napoleon den 2dens Navn. Da imidlertid den øvrige Deel af Garnisonen forblev tro, og de vildedte Artillerister ogsaa snart vendte tilbage til Fornuft, saa endtes den hele Opstand, efter en god Times Forløb, uden Blodsudgydelse. Garnisonen samledes endnu samme Morgen, paa Paradepladsen, og General Voirol, som man under Tumulten vilde have fængslet, men som undslap gjennem en Bagder og derpaa virkede kraftig til Rolighedens Gjenoprettelse, holdt Mønstring over den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Foruden den 28 aarige Prinds Ludvig Napoleon Bonaparte og Oberst Claude Nicolas Vandrey, nævnes endnu blandt de Fængslede: Charles Parquin, Officeer af Æreslegionen og Escadronschef i den Pariser Municipalgade; Raphael, Greve af Grecourt, fra Paris, Ordonnants-Officeer hos Prinds Ludvig; Richard Siegfried Querrelles fra Naney, ligeledes Ordennants-Officeer hos Prinds Ludvig; Frands Armand Laity, Lieutenant ved Pontonniers-Bataillonen i Strasburg; Anton Marie Boisson, Regimentsqvarteermester ved det 4de Artilleriregiment, og endelig en tvetydig Dame, Madame Brow, som nogle Maaneder tilforn havde givet en Concert i Strasburg, men nu udgav sig for en Lady Gordon, og i hvis Bolig man fandt Vaaben, Krudt og andre mistænkelige Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Paa samme Dag vare i Vendome, i Departementet Loir et Cher, Underofficeren Brupaut og 14 Husarer, forsamlede i et Værtshuus. J denne Forsamling blev besluttet at blæse Allarm i den paafølgende Nat, bemægtige sig Vagterne og Officererne, arrestere Øvrighedspersonerne, proclammere Republikken og derefter marschere til de nærmeste Stæder, for at udbrede Opstanden videre. Men endnu medens de Sammensvorne, vare forsamlede, blev Planen røbet for Regimentets Oberstlieutenant, som lod dem fængsle tilhobe. Forhøret benyttede Brupaut et ubevogtet Øieblik til at trække en Pistol frem og skyde en hosstaaende Qvarteermester. Under den derved opkomne Forvirring lykkedes det Brupaut og en anden af Hovedmændene, Husaren Thierry, at undkomme; dog vendte Førstnævnte om Natten frivillig tildage og blev fængslet. Da disse Oprørsforsøg synes slet ikke at staae i Forbindelse med hinanden, ville de blive særskilt behandlede. Journal des Debats vil ikke tillade sig at fremfore Noget om, hvad den kongelige Viisdom mulig maat. te beslutte om "den unge Daares" (Prinds Ludvigs) Skjebne; men National mener, at, da Hertuginden af Berry, for en lignende Forbrydelse blev uden Videre, transporteret over Grændsen, saa kan ingen anden Forholdsregel i det nærværende Tilfælde lade sig tetfærdiggjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Spanien. D. 24de October bleve de nye Cortes aabnede af Dronning Regentinden med en meget lang Tale, som varede i 3 Qvarteer. Hendes Majestæt ønskede i denne Tale Forsamlingen Lykke og Held til deres høistvigtige Hverv, at revidere en Forfatning, som den spanske Nation har givet sig selv, som den, efter Aarhundreders Despotisme, lykkelig vidste at haandhæve i den meeste mordisk Kamp mod den meest colossale Magt i Verden, og som hendes Majestæt, saasnart hun var overbeviist om Nationens Villie, ilede med selv at beedige og at faae antagen, som Grundlov, i hele Riget. Regentinden omtalede dernæst de fremmede Magters Venskab og Velvillie, især de høie Allieredes, som havde undertegnet Quadruple-Alliance tractaten. Ogsaa de andre europæiske Magter yttrede, et fredeligt Sindelag; dog havde nogle af dem hjem kaldt deres Gesandter, hvorfor ogsaa de spanske Gesandter ved disse Magters Hoffer vare kaldte tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Det neapolitanske Cabinet havde vel givet Grund til nye Besværinger; men ligesom Spanien ikke havde foranlediget noget fiendtligt Sindelag, saa havde det ei heller afbrudt Forbindelsen mellem begge Lande. Regentinden viste fremdeles, hvor vanskeligt, ja næsten umuligt, det var, under Tingenes nærværende Tilstand, at træffe Foranstaltninger, hvorved Almeenvellets og Civilisationens Fremskridt kunde sikkres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Hvad Finantserne angik, da vare alle Renter af den spanske Statsgjæld betalte, og Ministrene vilde foreslaae de passende Midler til at ophjælpe Statens Pengevæsen. Jøvrigt smærtede det hendes Majestæt at have været nødt til at fordre et tvungent Laan af 200 Mill. Realer, som skulde tilbagebetales i 4 Aar. Forat ende Borgerkrigen, havde man maattet foretage en ny Udskrivning af 50000 Mk. og mobilisere Nationalgaden. Hærens beundringsværdige Modtroses ogsaa i Talen, og der tales vel høitravende om, hvorledes Fiendens Bander, som havde trængt sig ind i Rigets Jndre, flygtede for Hæren, uden at vove at holde Stand, saa at det kostede meere Møie at indhente dem paa deres tilsomme Flugt, end at overvinde dem. Endelig udtaler Regentinden sit Haab om, at Cortes, ved at revidere Forfatningen, ikke ville indskrænke den constitutionelle Trones Rettigheder. - Efterat Talen var endt, løbe bifaldsraab for Dronningerne og Constitutionen. Jøvrigt beskyldes Ministrene for at have gjort sig skyldige i en grov Usandhed, ved at erklære Statsgjældens Renter for at være betalte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
J det forberedende Møde d. 21de var Hr. Gome, Beccera udnævnt til definitiv Præsident, Hr. Gonzalez til Vicepræsident, og der. Luzan, Barza, Huelves og Salva til Secretærer. Af en senere Efterretning seer man, at Cortes have udnævnt Dronning Marie Christine til Ene=Regentinde i hendes Datters Mindreaarighed. Samme Dag, som Cortes aabnedes, kom to ubehagelige Nyheder til Madrid, den ene, at Gomez havde vendt sig tilbage til Andalusien, var der paa brudt gjennem Defileen ved Despenna Petros og stod i Cindad-Real i La Mancha; den anden, at en ny Opstand var udbrudt i Malaga, at Republiken sammesteds var proclammeret, og mangfoldige Mord begaaede. - Fra det nordlige Spanien hører man, at Eguja havde ophævet Bilbaos Beleiring og var rykket mod Espartero, som kom Staden til Undsætning, samt at Sanz var bleven slaaet i Asturien og havde mistet 2000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Schweitz. D. 29de Octbr. holdt Landdagen er hemmeligt Møde, hvori 3 forskjellige Udkast til at besvare Hertugen af Montebellos Nore af 27de Septbr. fremlagdes. Udkasten ere forfattede af dhrr. Monnard, Maillardoz og Tscharner. For Hr. Monnards Udkast stemte den nedsatte Commissions Fleerhed, med hvilken ogsaa Hr. Maillardoz, som Commissions=Medlem, forenede sig, medens Hr. Tscharner vandt Minoriteten for sit Udkast, som af dem alle er affattet i den meest eftergivende Tone, hvorom derfor ogsaa Journal des Debats haaber, at det vil blive antaget af Landdagen, da Hr. Monnards, efter dens Mening, er aldeles utilstrækkeligt til at tilfredsstille Frankerig. D. 31te October skulde atter holdes et hemmeligt Møde og man haabede da at komme til et Resultat. Jtalien. Reisende, som nylig have besøgt Nedre-Jtalien, berette, at der under deres Ophold i Neapel fandt Fængslinger Sted, som syntes at have deres Grund i opdagede politiske Jntriguer. Jblandt de Fængslede nævnes 2 Advokater og en Læge, som skulle have staaet i Brevvexling med de politiske Flygtninger paa Malta.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Indenlandske Efterretninger J Kbhvnsposten af 8de November læses følgende: Vi kunde i Dag have den store Glæde at melde vore Læsere, at Hof og Stadsretten ved en igaar afsagt Dom ikke blot i eet og alt har frifundet Hr. Overlærer Hage i den mod ham anlagte Trykkefrihedssag, men at den endog har paalagt det Offentlige at udrede alle af Actionen flydende Omkostninger. Hr. Haae - Theologen, Philologen, Historikeren, Botannikeren, Statsoeconommen, Handelsmanden - har selv ført sin Sag for Retten, og har saaledes givet et nyt Beviis paa den Alsidighed, hvortil denne rige og stærke Mand har udviklet sig. Hans eclatante Frifindelse er en af de betydningsfuldeste Seire, den danske Presse har vundet gjennem en af sine datigste Taldsmænd, en af sine ædleste Repræsentanter; den vil derfor vække almindelig Glæde blandt alle Trykkefrihedens Tilhængere, og, hvad der vel næsten vil sige det samme, blandt alle Venner af denne Mands dybe Retsindighed og omfattende Talent Vi ville imorgen have den Farnøielse at meddele vore Læsere selve Dommen in extenso, i hvilken man ikke vil finde et eneste Ord, der kunde lade sig bruge ved Motiveringen af en ny Trykkefrihedsindskrænkningsplacat, og skulle her derfor indskrænke os til foreløbigen at bemærke, at Retten ikke med et eneste Ord har undersøgt, om Skriftet kunde ansees at indeholde "politiske Nyheder og Efterretninger", saa at det Princip altsaa nu har erholdt ogsaa Domstolenes Sauction, at der Jntet kan være til Hinder for disses Meddelelse i særskilte Skrifter - noget som rigtignok synes ligefrem at følge af Lovgivningens klare Bestemmelser, og som i den allerseneste Tid ogsaa er blevet anerkjendt af det konal danske Cancelli Aften skriftlig Meddelelse har Redact. af Helsingøes Efterretninger benyttet følgende bemærkninger om
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Festlighederne i Kbhvn. "Saameget end Gaderne mylrede af Folk ved Processionen første Dag til FrueKirke, mærkede man dog næsten Jntet til den Støien, Huien og utaalelig Trængsel, som eller pleier at finde Sted ved slige Optog. Paa Gaden saae man Processionen med lige Mag og Ro som i Husene, hvis Vinduer fra øverst til nederst vare besatte med Mennesker. Jkke nær saa opfyldte vare Gaderne ved Processionen til Universitetsbygningen Festens anden Dag, og om Tirsdagen sporede man overalt en særdeles høitidelig Stilhed. - Til de kgl. Tafler og Tirsdagen vare c. 300 Personer indbudne, deriblandt samtlige Professorer ved Kbhvns. Universitet saavel som alle Hovedstadens Sognepræst ere, Capellaner og Catecheter. Ved Kongens eget Taffel lad Rector Magnisicus, Faculteternes fireDecani samt de fra udenlandske Universiteter hertil in viserede Professorer. - Af Overhofmarschallatets Secretair blev enhver af dem, som vare tilstede ved Taflerne, overrakte tvende i Anledning af Reformationsfesten prægede Medailler. - Onsdag Aften var en Soupre artangeret paa den kgl. Skydebane, og dertil indbudne samtlige de nye creerede Doctorer." Kbhvn, anker iøvrigt over nogle skarpe Klingehug, som Husarer paa Festdagene have bibragt en Embedsmand og en Bonde, samt over - hvad der rigtignok maa vække stor Forundring - at paa Festens første Dag var Kbhvns Porte endog lukkede for Fodgængere! Følgen var at Forstædernes Beboere vare udelukkede fra Gudstjenesteen, og at Kbhvn. lignede en beleiret Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
J et Skrift, som Hr. Pastor Giessing i Torkildstrup paa Falster nylig har udgivet under Titel "En der for Tiden Grund til at ønske, at de Baand, som i Danmark forene et Kirkesogn med dets Præst, gjøres løsere?" gjennemgaaer Forfatteren med Grundighed de forskjellige Betænkeligheder ved Sognebaandets Løsning og kommer til det Resultat, at en saadan Løsning maa ansees aldeles utilraadelig, og at den i Særbeleshed for den christelige Troes Frugter i Livet - det, hvorfor Christendommen er Os given - efter Forfatterens fulde Overbeviisning, vil virke fordærveligt. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Af en udstædt Jndbydelse fra Hr. Prof. Ridder, Smidth i Moseby erfares, at han har paatænkt, i Anledning af Reformationsfesten at oprette for Lolland-Falsters Stift ket Selskab til forsømte og hielpeløse Børns Opdragelse og Anbringelse i Fremtiden. Midt under en Skylregn d. 5ds om Aftenen omtrent Kl. 6 viste sig i Sydvest fra Odense en kegleformig lys Støtte paa Firmamentet, som varede over 1/2 Time inden den forsvandt. Et lignende Phoenomen bemærkedes i Oldenborg d. 15de Octbr. om Aftenen mellem Kl. 8 og 9 paa den vestlige Himmel. Man saae nemlig ogsaa der en Jldføile, som nedentil var bred og løb spids opad, lig en Pyramide, og stod ligeledes i meere end en halv Time uforandret paa samme Plet. Lignende Luftsyn har man i dette Efteraar seet i flere Egne af Tydskland, Belgien og det nordlige Frankerig. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Paa Klasselotteriets 5te Klasses 1ste Trækningsdag udkom følgende Bagtaal: 108, 116, 139, 161, 169, 222, 313, 327, 338, 347, 367, 378, 399. Den høieste Gevinst. 20000 Rbd., faldt denne Gang hos Jfr. B. et C. Bie i Kbhvn.; den næsthøieste, 5000 Rbd. tilfaldt Lotteriet; 2000 Rbd. udkom i Gethers Collection i Kbhvn; 3000 kom til Aalborg. Af de 12 Gevinster, hver paa 1000 Rbd., faldt de i forskjellige Collectioner i Kbhvn.; 1 tilfaldt Lotteriet; i kom til Svendborg; 1 til Ringkjøbing, og i til Nykjøbing i Sjælland. Til Aalborg kom 1 Gevinst paa 500 Rbd., 3 paa 100 og 2 paa 50. Til Hiørring 1 Gevinst paa 500; til Hobroe i paa 100; til Skive 1 paa 200; til Viborg 1 paa 200, 1 paa 100 og 3 paa 50; til Aarhuus 2 paa 50; til Horsens i paa 100; til Colding 1 paa 50, og til Ribe 1 paa 100 og 1 paa 500 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Ved Tallotteriets 1309 Trækning i Altona udkom: No. 44. 41. 16. 87. 21.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
Ribe. Kathedralskolens Disciple bragte om Aftenen d. 9de d. M. Hr. Professor Dr. Thorup, som ved Reformationsfesten har, efter Jndbydelse, erhvervet den philosophiske Doctorgrad og af Hs. Majestæt er bleven hædret med Dannebrogordenens Ridderkors, et festligt Fakkeltog, hvorved en i denne Anledning forfattet Sang blev aflungen og et "Længe leve, udbragt for den elskede Læret, som med hjærtelig Tak modtog dette Beviis paa sine Disciples kjærlige Hengivenhed. - Den Dissertation, som af Hr. Profesforen er indleveret, indeholdet: Locialiquet in Ciceronis libris de finibus bonorum et malorum, par tim explicati, partim a suspicionihuus emendandique conatibus non necessariis vindicati.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-11-11
24de Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. VERISSEES. Underhaanden agter Eieren at bortsælge sin udi en Hovedgade i Ribe beliggende Gaard, det bestaaer af 12 Fag 2 Etage og 13 Fag 1 Etage Bygning, med Gaardsrum, og en have, stor 500 Alen, som med Siden støder til Nebs=Aae; samt de Gaarden efter Grundtaxt 104 Rd. tillagte Jorder, ifølge Udskiftningsforretning af 1771. Ei allene kan Gaarden være tjenlig for Enhver, som behøver mere end almindelig Locale, men, saa nær NebsAar, især til Anlæg af Farveri, Brændeviinsbrænder, eller Garveri; da udi Baghuset, som ligger 20 Alen fra Nebs=Aar, kan Vandet blive indledet. Gaarden kan tiltrædes naar Kjøberen ønsker det, og af Kjøbesummen kan den halve Deel blive indestaaende paa 1ste Prioritet i samme. Lysthavende vilde henvende sig til Adresse-Contoiret i Ribe, som anviser med hvem der kan afhandles det Fornødne.