JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-01
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtskone Birthe Rasmusdatter af Gyldenbjerg i Dannemarre Sogn under Lollands Sønderherred, Enke efter afgangne Gaardmand Mikkel Mortensen sammesteds, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 20de Februar 1839. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-01
Creditorerne i Snedkermester Wilhelm Møllers og efterlevende Enke Sidsel Magrethe Sørensens Boe; i Dagleier Jørgen Hansens og afdøde Hustrue Kirsten Nielsdatters Boe og i Dagleier Morten Hansen Kølles og Hustrue Christiane Jørgensdatters Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. J fornævnte Boer afholdes Skiftesamling paa Byens Raadstue, Mandagen den 25 Marti d. A. Form. Kl. 10, for at træffe Bestemmelse og Realisationen af disse Boers Eiendele; hvilket herhos bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 21de Februari 1839. Schwensen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Lollands, Falsters Tvende. Stifte No. 26. Søndagen den 3 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Udenlandske Nyheder. England. Efter længere Tids Tanshed indeholde endelig de engelske Blade Meddelelser om Debatterne i Parlamentet, og det endog om den ogsaa for Udlandet vigtige Sag og Kornlovene, Den 18de f. M. fremlagde Lord Brougham i Overhuset nogle Bønskrifter og en Forandring i Kornlovene fra Birmingham, Liverpool og flere vigtige Fabrik= og Handelsteder, hvorhos han tillige i et kraftigt og indholdsrigt Foredrag viste Manglerne ved de nu bestaaende Love. Mod Forslaget talte derimod, foruden Premierministeren, Lord Melbourne, Grev Stanhope samt Hertugerne af Richmand og Wellington, hvorefter Forslaget blev forkastet med en betydelig Majoritet. J Underhuset, hvor Sagen kom under Debatte den 19de f. M., var Kampen vel stærkere, men Resultatet blev dog det samme Hr. Villiers, som her bragte Sagen under Discussion, støttede sig ogsaa paa talrige Petitioner, og søgte ved vidtløftige statistiske Beregninger at godtgjøre, at Udførselen af Fabricata aftog, fordi Kornlovene fordyrede Arbeidslønnen, saa at de engelske Fabriker ikke kunne concurrere med de fremmede Fabriker, hvorfor han foreslog, at Huset skulde afhøre flere sagkyndige Personer for derved at komme til fuldkommen Kundskab om den Skade, de bestaaende Love foraarsagede. Hr. Stout understøttede Andragendet mod hvilket Robert Peel talede meget stærkt, i det han med Bestemthed modsatte sig enhver Forandring i den bestaaende Tingenes Orden. De ministerielle Talere, som yttrede sig mod Forslaget, grundede fornemmelig deres Opposition paa, at den foreslaaede Fremgangsmaade kun vilde medføre et unyttigt Tidspilde. Af Ministrene stemte de 4, John Russell, Howick, Palmerston og Spring Rice mod Forslaget, hvorimod de tre andre Poulett Tompson, John Hobhouse og Morpeth have stemt for det. Ved Afstemningen var der forøvrigt 361 mod Forslaget og kun 172 Stemmer for det. Hvad Virkning dette Udfald har havt paa Folket, derom meddele Aviserne endnu Jntet, men at slutte efter den almindelige Jnteresse, Folket har viist for denne Sag, er det at formode, at man ikke vil blive staaende ved dette mislykkede Forsøg. - Hr. Hult har andraget paa en Ophævelse af den Told, som de engelske Skibe maa betale ved Stade i Hannover, men da Ministrene erklærede, alt at have begyndt Undersøgelser i denne Henseende, blev Sagens videre Behandling overladt til dem. Bladet Courier, som indeholder en historisk Fremstilling af denne Tolds Oprindelse, bemærker tillige, at den nordamericanske Regjering har besluttet, ikke længere at ville betale denne Told.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Jrlands forrige Vicekonge, Lord Normanby, har ved sin Afreise fra Dublin modtaget mange Beviser, paa Jndvaanernes Taknemmelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Fædrelandet. Efter Meddelelsen af det danske Folkeraads Forhandlinger i Aaret 1838 i Anledning af Andragenderne og Sognebaandets Løsning i Nordisk KirkeTidende, er Udgiveren nu gaaet over til andet Afsnit: Belysning af Forhandlingerne i Folke-Raadet, der begynder med bemærkninger ved Committee-Betænkningen. J en forudskikket Jndledning siges, at den Skjæbne Forslaget denne Gang maatte friste, maa bidrage til, at det fornyet og bedre klaret forelægges Folke=Raadet igjen, naar det samles ad Aare, da Udgiveren (Magister Lindberg) ingenlunde ved Sagens Udfald i Roeskilde har bestemt sig til at opgive den, men meget mere just derved føler sig opfordret til, ikke at lade noget lovligt Middel uforsøgt, for at forberede den et heldigere Udfald næste Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
At vort kunstige Bank- og Pengevæsen overstiger selv Andres end Almuens Fatte=Evne, er en almindelig erkjendt Sandhed. Efter en Bekjendtgjørelse fra Nationalbanken af 20de December 1838, kunne de Eiendomsbesiddere, som førend Nationalbankens Oprettelse have indfriet de 2/3 Dele af Hæftelsen i Jorder og Tiender i Danmark, nu for 3de af disse Sjettedele, for hvis Renter Liqvidationen i Skatterne er ophørt fra 1ste April f. A., ligesom for 2/5 af betalte Afdrag paa Hæftelsen for de 3 Deele, gjøre det ved Octroien af 4de Juli 1818 § 11 N. 2 forbeholdte Valg gjældende: enten de nemlig ville have det Beløb, hvorfor de nu kunne kræve Godtgjørelse, contant tilbagebetalt, eller de vælge derfor at modtage Bankobligationer lydende paa 6 1/2 pCt. Rente, eller og om de for Beløbet ville indtræde som frivillig subscriberende Jnteressenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Da denne Bekjendtgjørelse ikke (som den dog vel fortjente!) vides at være skeet i Stiftsaviserne, er den ei heller ændset af mange Landbrugere. Man bør derfor vide dem Tak, der, som Hr. Blesberg, paa Odense Amtstue, ville paatage sig at veilede Vedkommende til at undgaae mulig Tab og Besvigelse, ved at bringe deres Mellemværende med Banken i behørig Orden. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Det er interessant at læse, hvorlunde en lille Fyrste, Hertugen af Sachsen Meiningen, hvis hele Lands Størrelse er omtrent en Trediedeel af Sjællands, uddeler Ordener heroppe i Norden og lader den germaniske Sol kaste enkelte opvarmende Straa paa nogle af vort Fødelands fortjente Mænd. (Den Fris.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J Tirsdags Aftes har et ungt Menneske 17 a 18 Aar gammel, der var i Guldsmedlære i Kjøbenhavn, skudt sig, som man siger, skal Grunden have været ulykkelig Kjærlighed. Han havde dertil valgt, en befærdet Spadserevei, nemlig Buegangen i Christiansborg Slot, og der gik endnu mange Mennesker, da han, uden at lade sig forstyrre, satte sig paa en Bænk i Portalen og skjød sig med en Rif(Aarh. Av.) lel, ladet med Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J. Linnet Skov, i Vester=Amt, blev forleden skudt een af de største og stærkeste Ørne hertillands. Dens Vingefang maalte 7 Fod og 9 Tommer, fra Næbet til Kløerne holdt den 3 Fod og 3 Tommer, hvert af Laarene 7 1/2 Tomme, og den længste Sving fjær 23 Tommer. Dannevirke.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J Viborg er i disse Dage udkommet fra Pressen: Stænderdeputeret C. H. Hansen tilretteviist i Anledning af hans Angreb paa den danske Geistlighed. Et Sendebrev fra Provst P. W. Stochholm. Forfatterens Hensigt er – siger han der at vise det Skammelige og Taabelige i de Beskyldninger, Hr. Hansen har gjort ikke mod enkelt Mand, som maaskee kunde fortjene det, men mod den hele danske Geistlighed og navnlig Præstestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Blandet. En Rector ved Gymnastet i Kaschau i Ungarn lod nylig en Discipel, for nogle grove Forseelser, faae en corporlig Revselse. De fleste Elever besluttede derpaa at applicere Rectoren samme Straf, som deres Collega nys havde udstaaet. J dette Øiemed bandt de et stort Riis, trængte ind til Rectoren, som dog imidlertid havde gjort sig usynlig, sloge hans Meubler, Vinduer og Dørre istykker, ja spolerede endog Væggene i den Grad, at Huset blev ubeboeligt. Følgen af disse Optøier blev, at Gymnasiet blev lukket og at en streng Undersøgelse blev indledet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J Aftonbladet af 9de dennes læses følgende Correspondent-Artikel fra Norrbotten: J Arjeplougs Lappmarkssogn, i Norrbottens Lehn, havde tvende laplandske Drenge, den ældre 12, den yngre 8 Aar gammel, længe ruget over den Plan at myrde deres Fader. En Dag under Moderens Fraværelse iværksatte de ogsaa virkelig denne skrækkelige Forbrydelse, paa den Maade, at den yngre slog Faderen med en Øre i Hovedet medens han sov. Derpaa løb de begge ud, forbleve ude Natten over og lod den følgende Morgen en Geed slippe ind i Huset, for derved at erfare, og Faderen endnu var i Live. Da Geden kom alene ud, gik de ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Ved den anstillede Undersøgelse forefandtes intet Beviis for, at Moderen havde havt Deel i Forbrydelsen; hun er imidlertid ogsaa bleven fængslet. Ved sin Tilbagekomst da hun fandt Manden død, havde hun yttret til Børnene: Børn, J skulde vel ikke have taget Livet af Jeres Fader?" For Resten havde de opgivet som Anledning til deres Forbrydelse, at der var saa lidt Mad i Huset, og de haabede, at hvad der fandtes skulde strække bedre til, naar Faderen ikke var med. Den ældre Dreng har i Forveien gjort sig berygtet ved Tyveri og begge ere høist vanartede. Efter det omtalte Experiment med Geden, havde de slagtet denne og fortæret Blodet næsten raat. Begge sidde nu i Pitea Lehnsfængsel. Den Døde var begravet, men blev igjen opgravet, paa Grund af den vakte Mistanke."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J det ny Theater de la renaissance, der nylig er bleven opført i Paris, er i Vinter givet de meest fashionable Maskeballer. Ved den sammesteds sidst afholdte Maskerade gjorde især en Tromme galopade megen Opsigt. Man saae nemlig pludseligt en kæmpemæssig Tambour-Major træde frem, fulgt af 40 Tambourer i den gamle franske Keiser gardes Uniform. Efterat have defileret Salen rundt, opstillede de sig under Orchesteret, og gave nu ved en uhyre Hvirvel, ledsaget af Orchesterets 130 Muficis forskjellige Jnstrumenter, Signal til Galopaden. Salen dirrede ved denne gjennemtrængende Musik, og i hele det vide Rum var der maaskee ikke et eneste Par Been, som jo dandselystne bevægede sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Jfølge officielle Angivelser ere, siden man i England har begyndt at reise paa Jernbaner, kun 10 Personer omkomne paa denne Fart, medens 44 Millioner uskadte have benyttet denne Befordringsmaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Ved Tallotteriets 1349de Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Nykjøbings Torvepriser den 2den Marts. Hvede efter Qvalitet fra 7 til 8 Rbd. 26 - 27 Mk. Rug, Alt pr. Tønde. Byg Havre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Forsaavidt de ærede Herrer have bemærket at det er urigtigt, at vi have underskrevet vort første Stykke, samtlige Sognefogder paa Falster, da maa vi hertil bemærke, at denne Anke forsaavidt er rigtig, som Sognefogden i Virket ikke har deeltaget i det foregaaende Jnserat. For nu at undgaae lignende uvæsentlige Klager, sætte vi denne Gang vore Navne under, og ere vi end ikke nu alle forenede, saa hidrører dette foruden fra nogle tilfældige Omstændigheder derfra, at det har været en enkelt Person magtpaaliggende baade ved Trudsler og Overtalelser at afholde os fra at fremkomme med dette Svar, og vi kunne kun beklage, at det og er lykkedes hos Enkelte. Grunden til at dette Svar først fremkommer saa seent, er tildeels at vi ere temmelig spredte og derfor kun sjælden samles, og deels fordi vi stedse troede at en offentlig Undersøgelse vilde være bleven anstillet, og denne i saa Fald have viist paa hvis Side Retten er, og til denne Troe kunde der vel saa meget mere være Grund, som en Hr. X. i N 149 af Stiftstidenden har erklæret, at det er notorisk, at de af Justitsraad Friis ommeldte Uordener finde Sted; men er dette notorisk, da er det vel heller ikke Tvivl underkastet, at Vedkommende herfor burde være dragne til Ansvar og afstraffede. At imidlertid ingen somhelst Undersøgelse er foregaaet, kunne vi nu kun beklage, men stole trygt paa, at de ærede Herrer ikke ville undlade i et Svar at være saa bestemte og nøiagtige som muligt, da vi ikke oftere agte offentlig at afhandle denne Sag. Falster i Februar 1839. P. West. P. Olsen. Hans Rasmussen. Jens Larsen. N. Kragh. H. Boesen. Jens Nielsen. L. Larsen. J. Piil. P. Sværke. Hans Tang. Chr. Rasmussen. B. Skytte. P. Skytte. M. Tønnesen. O. H. Krighaar. Jeppe Larsen. Lars Palle. Jens Loymann. Frederik Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Bekjendtgjørelser. J den danske Hof= og Statscalender for 1839 er ved en Feiltagelse Hr. Grosserer Rentzmann og Hr. Urtekræmmer Øst anførte som borgerlige Raadmænd, istedetfor som tilkomne deputerede Borgere i Kjøbenhavn, hvor ingen borgerlige Raadmænd, ere ansatte, og om hvis Beskikkelse endnu aldeles intet er bestemt. A. F. Smidt, Udgiver af den danske Statscalender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Bedækningen ved den paa Berritzgaardopstaldede forædlede Hingst Gaberlunzi, begynder den 4de dennes, og anmodes de, der i Følge de foretagne Lodtrækninger ere berettigede, saavelsom de, der mod Betaling, 5 Specier, pr. Bedækning, ønske Hopper bedækkede, forud behageligen at ville henvende sig til Hr. Forpagter Fibiger paa Berritzgaard pr. Sarkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
De Hopper, som efter Bedækningen ved denne Hingst i Fior, er ere blevne drægtige, bedækkes frit i dette Foraar. For Staldrum er sørget, som i forrige Aar. Ourebyegaard den 1ste Marts 1839. Rosenørn-Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Fuldblodshingsten Cigar bedækker paa Bierregaard fra 1ste Marts til omtrent medio April, da Hingsten afgaaer til Høibygaard, og forbliver den indtil henimod Slutningen af Mai, hvorefter den kommer tilbage til Falster. Prisen er som ifjor 10 Specier pr. Hoppe. Skriftlige Anmeldelser modtages af Forvalter Jensen paa Bierregaard og Forpagter Mædsen paa Høibygaard. De Herrer, som maatte være i Besiddelse af Committee Anviisninger anmodes om at lade disse medfølge første Gang Hoppen føres til Hingsten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
J Corselitze Have kan i dette Foraar bekommes: Smukke dobbelte Georginer 1 Mk. pr. Stk. 30 Sorter, 4 Rbd. 15 Stkr. 2 Rbd. 50 Sorter smukke perennerende Blomstervexter 6 Rbd. 25 Sorter 4 Rbd. 12 Sorter 2 Rbd. 25 Sorter smukke Landroser 4 Rbd. 12 Sort. 2 Rbd. Pr. Stk. 1 Mk. 8 s. Smukke, Potteplanter til Udplantning i Friland. 20 Sort 5 Rbd. 10 Sort, 3 Rbd. 6 Sort, 2 Rbd. Smukke dobbelte Nelliker, men som først udleveres i Junii, pr. Stk. 1 Mk. 25 Sort. 3 Rbd. 12 Sort. 1 Rbd. 3 Mk. 50 Sorter Blomsterfrø 1 Rbd. 25 Sort, 3 Mk. Rohanske Kartofler, som er meest frugtbringende, 1 Rbd. Skp. eller pr. Pd. 4 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Ogsaa kan bekommes spanske Rips og Stikkelsbærbuske pr. Stk. 4 s. Spanske røde Hinbærbuske pr. Stk. 2 s.H. F. Seidel, Gartner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Fredagen den 22de Marts d. A., Eftermiddag Kl. 5 bliver paa mit Comptoir foretaget Samling i Procurator og Bogtrykker J. C. Larsens Opbudsboe, hvortil samtlige dets Vedkommende, i Henhold til Placaten af 21de April 1824 indkaldes at give Møde. Mariboe Skifteret, den 28de Februar 1839. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Af umyndiges Midler under Baroniet Sønderkarles Overformynderie, kan imod lovbefalet Sikkerhed erholdes til Laans 82 Rbd. 10 1/2 s. Sedler og Tegn. Raahaugegaard, den 27de Februari 1829. Bagger Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Løverdagen den 16de Marti førstkommende, vil, som i de foregaaende Aar, blive afholdt offentlig Auction i Sognefoged Peder Lunds Gaard i Westerborg, hvor de, som maatte ønske bortsolgt Heste, Qvæg, Faar, Sviin, Kornvarer, Kartofler, Hør, Hørfrøe, Avlsredskaber, af Vogne, Plouge, Harver, og Seletøier, kunne faae samme forauctioneret, ligesom ogsaa større Deele af Jndboe. Vedkommende ville forinden Auctionen melde sig til undertegnede Jncassator, og opgive de sælgende Ting, og hvor Conditionerne, hvorefter Auctionen vil blive fremmet, tillige kunne erfares. Auctionen tager sin Begyndelse præcise Kl. 10, hvilket herved saavel for Sælgere som Kjøbere bekjendtgjøres. Pederstrup den 28de Februar 1839. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Da intet antageligt Bud er skeet ved 3die Auction den 19de dennes, paa den Procurator og Bogtrykker J. C. Larsens Opbudsboe tilhørende Gaard N. 81, i denne Kjøbstads Østergade, saa bliver bemeldte Eiendom, saaledes som Samme forhen i denne Tidende findes beskreven, stillet til en 4de Auction, som afholdes i den sælgende Gaard, Onsdagen den 20de Marts d. A. Formiddag Kl. 11. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Comptoir. Mariboe den 28de Februar 1839. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Landeiendom til Salg. Steensgaard, ogsaa Laurentzesminde kaldet, beliggende i Sandbye Sogn, Lollands Nørre-Herred, 1 1/2 Miil fra Nakskov, 1/4 Miil fra Taars Færgebroe, tæt ved Hovedlandeveien, vil med Besætning blive bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagen d. 12te og 19de, samt Onsdagen d. 27de, Marts d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Eiendommen staaer for Hartkorn Ager og Eng: Hovedgaardstaxt 17 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og ufrit 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. samt Skovskyld 3 Fdkr. 2 4/5 Alb.,med et Areal af 200 Tdr. Pløieland, 25 Tdr. Land Græsning, 40 Tdr. Land. Skov og 40 Tdr. Land til 10 Huse hvis Leiere, ugentlig forrette Arbeide paa Gaarden paa egen Kost. Gaardens Agerjord er inddeelt i 11, indgravede og beplantede Sædemarker; Jorderne ere af fortrinlig Bonitet og i god Drivt, Skoven ligeledes i god Væxt. Gaardens Bygninger, der ere gode, vel indrettede og vedligeholdte, paavises tilligemed det Underliggende af Avlsforvalteren paa Stedet og af Kiøbmand Lymann i Nakskov. Af Kiøbesummen vil de 20,000 Rbd., hvoraf de 9,000 Rbd. er Enkekassens, forventes at kunde blive indestaaende i Eiendommen endog hvad de 11,000 angaaer, visse Aar uopsigelig, ligesom ogsaa den øvrige Deel af Kiøbesummen, imod aldeles betryggende Sikkerhed kan afbetales med 1/2 Deel i 11te December Termin d. A., 1/2 Deel 11te December 1840 og en 1/2 Deel 11te December 1841, Alt dog i Overeensstemmelse med de Conditioner som vil blive henlagte paa Postgaarden i Odense, paa Giæstgivergaardene i Mariboe, Nykiøbing paa Falster og i 3 Hjorter i Kiøbenhavn, Hammerich. Nakskov den 24 Februari 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-03
Creditorerne i Dødsboerne efter: Gaardmand Henrik Larsen Grubbes Enke Ane Nielsdatter af Hjelm og Aftægtskone Niels Pedersen Carstensens Enke Grete Jensdatter af Hjelm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer, for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard den 28de Februar 1839. M. Rasmussen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-05
Lollands og Falsters Stifts Trende. No 27. Tirsdagen den 5 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-05
Udenlandske Nyheder. England. Parlamentet har hidtil skuffet alle de Forventninger, man nærede om dets Forhandlinger; thi man havde ventet hæftige Debatter og ingen af disse have endnu fundet Sted, selv Debatterne og Kornlovene, hvoraf man havde ventet saa meget, bleve tilendebragte paa en Maade, der vidner og at Parlamentet anseer denne Sag for et uforanderligt Onde. Den af Lord Morpeth nu fremlagte irske Municipalbill venter man vil fremkalde de saa længe ventede Debatter, men da Billen i det Væsentlige stemmer med den, som Parlamentet ifjor forkastede, vil man vel kun komme til at høre en Gjentagelse af de da brugte Taler. Jrlands forrige Vicekonge Marqvis Normanby, blev i Overhuset opfordret til at meddele Oplysninger om det paa Grev Norbury begaaede Mord, der skulde være fremkaldt ved en Sammensværgelse modLoyalisternes Liv og Eiendom. Marqvisen nægtede imidlertid at der var Grund til at antage, at Mordet var en Følge af en Sammensværgelse, eller at der i det Hele bestod en saadan. De jevnlige Klager, som oftere ere blevne fremsatte om at den engelske Flaade blev forsømt, bevægede Lord Colchester til at andrage paa at en Committee blev nedsat for at undersøge denne Sag. Den første Admiralitets-Lord, Minho, erklærede de i denne Henseende udspredte Rygter for aldeles falske, og Premierministeren, Lord Melbourne, yttrede, at han havde fuld Tillid til de Forsikkringer, han fra Rusland fik om dette Lands fredelige Stemning, saa at man ikke i denne Henseende havde Grund til at nære nogen Frygt, hvortil Lord Colchester bemærkede, at om man end kunde være rolig med Hensyn til Rusland, burde man dog søge at erholde nøiagtig Oplysning om, i hvilken Henseende Rusland, sammentrak sin Flaade i Østersøen. Ogsaa de spanske Anliggender kom til Omtale og Udenrigsministeren, Londondery, lovede, at fremlægge de Documenter, som angik Englands Deeltagelse i disse Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-05
Frankrig. De mexicanske Anliggender vedblive endnu at være Hovedgjenstanden for Bladenes Meddelelser, og man begynder nu atter at smigre sig med at disse Anliggender snart ville blive tilendebragte, især da England ogsaa har besluttet at fordre Fyldestgjørelse af Mexico for de Englænderne tilføiede Fornærmelser, og, naar denne bliver nægtet, da at handle i Forening med Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-05
En engelsk Flaade bestaaende af 12 Krigskibe er samlet ved Mexico Kyster, og den derværende engelske Minister er traadt i Underhandlinger, saavel med den mexicanske Præsident, Bustamente, som med den franske Admiral Baudin. Paa Grund af disse bedre Udsigter, er der kommen Ordre til at ophøre med videre Rustninger. – Forberedelserne til Valgene vedblive at drives med uforstyrret Jver, og foruden de enkelte Afskedigelser, som have fundet Sted, er det tillige tilkjendegivet alle dem, der arbeide for Kongehuset, at man ikke længer vilde lade arbeide for dem, dersom de stemme mod Ministrene ved Valgene. - Paa Martinique har den 11te Jan. fundet et meget stærkt Jordskjælv Sted, hvorved 800 Mennesker skulle være omkomme. Ministrene have alt givet Anviisning paa betydelige Pengeunderstøttelser for Øen. - Odilon Barrot har nu ogsaa udstædt sit Manifest mod Ministrene, hvori han gjentager de mod dem oftere fremsatte Klager, og mener, at de, uagtet den Lære Juli-Revolutionen indeholder, dog ikke have taget i Betænkning at skyde dem ind under Kronen, og derfor nu søge at gjøre den Anskuelse gjældende, at der handles om en Kamp mellem Kronen og Deputeretkammeret, medens det egentlig kun er Ministeriet, Kammeret er misfornøiet med. For at undgaae Debatterne om Svarsadressen skulle Ministrene have besluttet at aabne Deputeretkammerets Møde uden Trontale, og strax forelægge det Budgettet: Oppositionsbladenne mene imidlertid, at Kammeret desuagtet ikke vil savne Leilighed til at tilbyde Ministrene en Kamp, der vil ende med deres Resignation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-05
Belgien. Bladene meddele nu Efterretning om de Debatter, som fandt Sted i Deputeretkammeret, efter at Ministeren havde endt sit Foredrag, og som man kunde vente det, have disse Debatter, været temmelig stormende, da kun Ordførerne fordem, der ønske Modstanden, have yttret sig. Noget endeligt Resultat fremgik dog ikke af Debatten, da Kammeret besluttede at henvise Afgjørelsen af Spørgsmaalet om det var competent til at give den forlangte Jndvilligelse til Sectionerne, der den paafølgende Dag kom til det Resultat, at Kammeret var competent. Almindeligt antager man, at Kammeret nu vil bemyndige Kongen til at underskrive de 24 Artikler, og Belgiens Skjæbne derved blive endelig afgjort.