JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 28de Julii er den ved det første Smaalehnske Jnfanterie Regimentstaaende Premier=Lieutenant Lorenz Henrich Georg von Waltersdorff bestilt til Capitain-Lieutenant med Capitains Characteer af Jnfanteriet ved det andet Aggershuusiske Regiment. Magnus Hesum Klein forundt allernaadigst Bevilling at være Apotheker udi Sorøe.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 29de Julii er Studiosus H. C. Horn beskikket til Copiist i Rentekammer=Archivet.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 5te Augusti har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt ved Tronhiems Toldsted følgende Personer at beskikke, nemlig: Controlleuren og GeneralSkibsmaaleren Hans Hagerup Luptkis til at være Toldforvalter og Oplagsskriver; Toldskriveren Lorenz Müller sammesteds til igjen at være Controlleur og General=Skibs maaler; Kammerraad og Told=Jnspecteur Gerhard Müller sammesteds til igjen at være Toldskriver, og Abraham Dreyer Mosling til i hans Sted at være Told=Jnspecteur sammesteds.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Jgiennem det Vestindisk Guineiske Rente= og GeneralToldkammeret har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, ved Resolution af 5te Augusti at forbyde Jndførselen af alle Slags tilberedte Fiskebeen fra fremmede Steder til Kiøbenhavn, samt derhos at bestemme, at dette Forbud skal vedvare saa længe, som indenlandske Fabriker ere i Stand til at forsyne Staden med det der fornødne Fiskebeen af behørig Godhed og til billige Priser. Hvilket herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 6te Aug. er Proprietair Erich Wilsbech beskikket at være Justiceraad.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 11te Aug. er Hans Wulf Ølgaard ligesaa beskikket at være virkelig Cancellieraad. Studiosus Mads Lillelund, allernaadigst confirmeret at være residerende Capellan for Kattrup, Tolstrup og Ørritzlew Meenigheder udi Aarhuus Stift. Studiosus Gerhard Kahrs allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Gravens Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Under Dato 11te August 1779 har Hans Majestæt udgivet en nærmere Anordning angaaende Stroe, Lægderne og deres Reserva=Mandskab udi Danmark af følgende Jndhold: Naar en Strøe=Lægd bliver vacant, skal Lægds=Manden strax indkalde dets unge Mandskab ved deres Forældre eller Paarørende, at de fiorten Dage derefter indfinde sig hos ham, for at kaste Lod om, med hvem af de Tienstdygtige Vacancen igien skal besættes, og, om da nogen udebliver, skal deres Forældre eller Paarørende, eller, om disse ikke mødte eller vilde, Lægds=Manden vidnesfast kaste for dem, da, om Lodden faldt paa en fraværende Karl, skal hans Forældre eller Slægt være forbundne strax at indkalde ham at møde med Lægdsmanden til Jnterims Præsentation for Amtmanden, i det seeneste fjorten Dage derefter, men indfandt han sig ikke, skal den af de nærværende Tienstdygtige, som Lodden næst efter ham var falden paa, lade sig præsentere, dog med Forbeholdenhed at udløses af den første, saasnart han kom tilstæde, og skal desuden denne efter Jndkaldelsen udeblevne betale en Mulcefter Sessionens Kiendelse, nemlig 4 Rdlr. for hverFierdingaar, han udebliver, hvilken Mulct skal tilfalde den, som imidlertid gaaer Soldat for ham, og af Faderen eller Hosbonden i den Udeblevnes Sted betales, saa fremt de kunne overbevises om, at de vidste, hvor han var, og at de havde Deel i hans Undvigelse, men i vidrigt Fald bør de være angerløse, saa skal og den Undvigte, uagtet saadan Mulct, naar han igien indfinder sig, alligevel tiene de fulde Aar som Soldat, hvorimod den, som i hans Fraværelse har gaaet Soldat for ham, om Touren atter tilfaldt ham, skal godtgiøres den Tid, han for den anden havde tient, uanseet han havde nydt den forbemeldte Mulct. Paa det og Lægdsmanden altid kan være vidende om, hvor Lægdets Mandskab tiente og opholdte sig, skal de være forbundne, naar de tage Tieneste uden for Herredet, at tage Følge=Seddel af Lægdsmanden med Amtmandens Ratification, til hvilken Ende Amtmanden og fra Amtstuen skal gives en Reierva=Rolle fra Strøe=Godserne, for deri at tegne, hvor slige Karle vare tilladte at tiene.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Dersom en Karl deserterer fra en Bonde i Lægdet, skal denne strax anmelde det for Lægdsmanden, under Straf af 48 Skilling til Herreds=Cassen for hver Dag, han forsømte det, og skal Lægdsmanden under lige Straf strax anmelde det for Amtsforvalteren, som med Hielp af Bønderne i Lægdet ufortøvet har at foranstalte den Undvigte eftersat og paagreben paa Lægdets Bekostning, efter Repartition med Amtmandens Forevidende, og, dersom han paagribes, kan han, efter Omstændighederne, paa visse Aar hensættes til Regimentet, dog med de udtrykkelige Vilkaar, at Regimentet, saafremt det er villigt paa den Maade at antage ham, strax igien skal afgive ham til Lægdet, saasnart hans Tieneste der, som Land=Soldat behøvedes. De, som huser eller hæler en saadan Deserteur, skal paa Grund af Forordningen om Omløbere af 24de September 1708 dens 2det Capitels anden Artikel betale en halv Rigsdaler til Herreds=Cassen for hver Nat de har huset ham. Den Mulct af 100de Rigsdaler, som de JordegodsEvere eller Beneficerede, som ey have samlet Hartkorn, i Følge Placaten af 11te April 1776 dens 4de Artikel, skal betale for hvert Friheds Pas, de udgiver til nogen, at udgaae af Strøe=Lægds Reserva=Rollen, skal, naar derom er nogen Angiver, komme til Deeling imellem samme og Herreds=Cassen. Med de Karle, som til denne Tid have faaet Gaard Fæste, uden som Soldat at have passeret Mynstring een gang, vil Hans Majestæt allernaadigst, at det maae have sit Forblivende, men for den følgende Tid skal forholdes efter Forordningen af 30te Januarii 1777, Artikel 10, for saavidt Gaards Tiltrædelse efter Fæste=Brev angaaer, hvor derimod en Karl enten ved Arv eller Kiøb maatte bekomme en Selveier Gaard, tillades det ham samme at tiltræde, uden at være forbunden til, som en Fæster, forud at gaae Soldat et Aar, alt til saadan Selveier=Gaard Conservation, for hvilken han desuden som Eier i Lægds Byrder concurrerer.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Som det ved Vacance i et Lægd kunde indtræffe, at tvende Brødre eller Karle af een og den samme Gaard ved Lodkastning skulle afløse hverandre, saa, paa det at Byrden i saa Maade ikke skulle falde paa en Gaard meere end en anden, skal den Gaard, som allerede ved Lodkastning eengang havde leveret Soldat, forbigaaes saa længe, indtil de andre Gaarde i Lægdet, hver for sig, ligeledes ved Lodtrækning havde leveret Soldat, dog, naar paa de øvrige til Lægdet inddeelte Steder intet tienstdagtigt Mandskab findes, skal den anden Broder eller Karl gaae som Soldat, imod den anordnede Betaling til Gaard=Eieren, af det øvrige Hartkorn i Lægdet.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Dersom paa en Selveier=Gaard eller Grund maatte befindes noget Mandskab fordulgt, og altsaa ikke anført i Reserva-Rollen, da skal Vedkommende første Gang ansees med en Mulct fra 4 til 10 Rdlr., efter Omstændighederne og Sessionens Eragtning, hvilken Mulct bør komme til lige Deeling imellem Angiveren og Herreds=Cassen, Skeer det anden Gang, da Mulcten efter Omstændighederne at forhøyes fra 10 til 30 Rdlr., eller i Mangel deraf den Skyldige at hensættes paa Vand og Brød, li som og en saadan fordulgt Karl strax derefter i ReservaRellen skal anføres. J øvrigt skal enhver, naar det forlanges, med nøyeste Rigtighed angive for Lægdsmanden, hvad Mandskab der var eller i Lægdet burde at være paa hans Grund eller Hartkorn, paa det Amtstuen derefter tilforladelige Reserva-Roller kunde forfatte, ligesom og Amtsforvalteren aarlig til Sessionen skal indsende en ReservaRolle efter de Angivelser, han dertil fra hvert Lægterholder.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
J øvrigt vil Hans Majestæt allernaadigst, at det skal forblive ved Forordningen af 14de September 1774, samt Placaterne af 11te April 1776, og 5te Nov. 1777.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 13de Aug. er Capellan Herr Peter Johan Arnet allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Jngvidens Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 19de Aug. er Huusfoged i Amtet Rendsborg og Sognefoged i Raumohrt Krigs=Commissaire Caspar Bern. hard Weise allernaadigst beskikket tillige at være Sognefoged i Jevenstedt. Peder Nissen Halch allernaadigst bestilt til at være Amtsforvalter over Nyborg og TranckierAmter.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 25de August er Candidatus Theologiæ J. G. Fock allernaadigst beskikket til Rector Scholæ i Neumünster. Studiosus Niels Windfeld ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Duurup og Tøndring Meenigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 26de Aug. har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt a. confirmere Cancellieraad og Borgemester Hans Junghans i Colding at være Controlleur sammesteds.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 28de Aug. ere Raadmændene Gerhard Hofgaard og Andreas Storp allernaadigst beskikkede til at være virkelige Justiceraader.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 1ste September har Stadens Magistrat beskikket Politie=Controlleur Sr. Niels Christian Elkiær til at være Justeermester her i Staden. Veyer og Maaler Daniel Bræmer at være Postmester i Friderichstad. Studiosus Henrich Peter Kattrup confirmeret at være Sognepræst for Schiødstrup og Elsted Meenigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 2den Sept. er Peder Hornbech og Arvinger allernaadigst forundt Privilegium til at anlægge en Fabrique, for derpaa at forfærdige alle Slags trykkede, farvede, skildrede Cattuner og Sirtzer, samt Silke, uldene og linnede Tøyer, med videre i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 8de Sept. er Kammerraad og Amtsforvalter Detlef Veers paa Fehmern beskikket til virkelig Justiceraad. Procurator Bendix Hinchelden confirmeret at være Birkedommer til Herlufsholms og Gaunøe Birker i Sielland.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Studiosus Christopher Ferslew beskikket at være residerende Capellan ved Nørte Sogns Meenigheder i Wiborg, samt Annexerne Asmild og Tapdrup.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 9de Sept. er Material=Forvalteren ved det daglige Udgifts=Magazin paa Holmen Poul Bagge efter allerunderdanigst Ansøgning i Naade entlediget fra sin Betiening, og Jørgen Eschemos i hans Sted allernaadigst bestilt til Material=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Den 15de Sept. er Studiosus Niels Falch Gløersen, beskikket at være Præst paa St. Thomas og St. Jan i Vestindien. Sognepræst Herr Hans Bøye ligesaa at være Consistorialraad.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Fra den 21de Aug. til den 18de Sept. ere her i Staden copulerede 57 Par, fødde 109 Drenge og 115 Piger, tilsammen 224; døde 55 Mænd, 48 Qvinder, 69 Dreng ge, 65 Piger, tilsammen 237, ere altsaa 13 fleere døde end fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 17, Apoplexie 1, Barselseng 3, Blodgang 5, Brok 1, Brystsyge 11. Colica 1, druknet 2, Durchløb 3, dødfød 1, Feber 7, Forraadnelses=Feber 5, Frisler 1, Gicht 1, Guulsot 1, Halsyge 1, Hævelse 2, hængt sig 1, hastig død 1, hidsig Feber 1, Hoste 1, Kighoste 3, Kopper 22, Melancholie 1, myrdet sig selv 1, nyefød 2, Obstruction 1, Pleuris 3, Skiørbug, 2, Slag 84, Sprinkler 1, Stikflod 2, Svindsoet 6. Tænder 4, Tærende Syge 16, Trøske 1, uangivne Svagheder 14, Udslæt 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 12. Værk 1.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 29de Aug. til den 25de Sept. af Patienter indkomne 132, udgaaet 97, døde 17, af Barselqvinder indkomne 62, udgaaet 57. døde 1, af Børn fødde 47.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Endnu befindes i Lautern en meget vigtig SiamoisFabriqve, som forfærdiger alle Sorter af Bomulds- og halve Bomulds=Tøyer. Den blev anlagt i Aaret 1771. af det occonomiske Societet i den patriotiske Hensigt, at skaffe de fattige Undersaatter i denne Egn Arbeyde og Underholdning: en Hensigt, hvilken det fuldkommen har opnaaet. Denne Fabriqve har allerede 72 Stole, og sætter i Arbeyde med Væven og Spinden næsten 1300 Mennesker, baade i Staden og paa Landet. Hver Uge forarbeyder den omtrent 6000 Pund Bomuld. Under den duelige Herr Professor Succows Opsigt forfærdiger Farveren ved denne denne Fabriqve meget godt Tyrke=Rødt; deres Vahr have almindelig Fortrinet for alle andre i denne Egn, som jeg har seet, og finde derover stærk Afsætning. Overh vedet, synes mig, skulde man i de Tydske Lande, hvor Manufacturer endnu skal anskaffes, ikke før begynde med nogen, ikke understøtte nogen omhyggeligere, de naturlige undtagne, hvortil Landet selv leverer de raa Producter, hvilke altid have den første Rang) end Fabriqverne til de sæd. vanlige Bomulds= og halve Bomulds=Tøyer. Disse give strax i Begyndelsen en stor Mængde Menneskeer Arbeyde, forudsætte tildeels ingen anden Kundskab, (ved Spinden, og i mange Lande og hos mange Personer, ogsaa ved Væven) end den Bonden allerede har, vænne og Børnene til Flid og Arbendsomhed; give os (hvilket vi i de fleeste Lande behøve) Flid og Arbeyde i Fri=Timerne og om Vinteren for Landmanden. Og da udfordrer disse Fabriqvers Anlæg ikke strax i Begyndelsen en meget stor Capital; de kunde begyndes med lidet, og siden efterhaanden udbrede sig; Afsætningen er, naar der fabriqveres gode Vahre, hastig, varende og sikker, og Gevinsten af denne Afsætning fordeeles igiennem mange Hænder, og kan paa eengang give en heel Egn Næring. Til alle disse Fordeele kommer endnu denne, at Materien til disse Fabriqver, nemlig Bomuld, er ved den store Handel næsten altid at bekomme i Mængde og for lette Priser. Jeg har og paa fleere Steder gjort den Anmærkning, at disse Fabriqver vare i god Stand, endskiønt andre Fabriqver paa samme Sted ey komme saa godt fort. - Har altsaa Afgerdyrkningen og Fæeavlingen i et Land opnaaet den muelige Fuldkommenhed, eller bliver i det ringeste endnu i Hænder og Tid nok tilovers for Manufacturerne, saa synes det, at man først skulde tænke paa at forarbeyde LandsProducterne, paa Mineraliernes Forarbeydning i de Lande, som have Bergværker; i de fleeste andre paa Linned, og naar det er mueligt, paa grove Uld=Manufacturer.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Siden iblandt alle Fabriqver, som forarbeyde fremmede Producter, maae man først og fornemmelig tænke paa Bomulds=Fabriquerne; og da, dersom man, endnu har flere Folk tilovers, og holder fleere Arbeydsmidler for nødvendige, saa tænker paa Spansk Klæde=Manufacturer, Porcellains=Fabriquer o. s. v. Dette var den naturlige Orden og Følge i Maaden at opmuntre de Tydske Landes Vindskibelighed. Vender Nationen sig af sig selv, uden given Anledning, til et eller andet Slags Vindskibelighed, saa lad den kuns gaae roelig og uhindret fort. Men vil Regieringen blande sig i dette Foretagende, vil den sætte Vindskibeligheden i Drift, saa rette den sig efter Materiaalet, den forefinder, og følge den Orden, som ethvert Lands Natur foreskriver den. Den begynde ikke først paa at lade forarbeyde Levantisk Silke, Segovisk Uld og Pas sauer Jord, og endelig, siden engang at udgive et Edict, om at optage Hør=Avling og Lerreds=Manufacturer. Først besaae man Agrene med Byg, Rug og Hvede; siden plante man Moerbær-Træer deromkring. Dette eenfoldige Raad vilde jeg give mange Regieringer, som i vor Tid ere saa beskiættigede med Fabrik=Væsenet, dersom jeg havde Credit nok til at turde raade noget. At jeg har uddraget denne Fabriquernes Rang Forordning af de visest iblandt vore Tydske Regieringer, deres Forhold, behøver intet videre Beviis.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Fra Pressen er paa nogen Tid udkommet hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller følgende Skrifter: 1) Det Kongel. Danske Landhuusholdings Selskabs Skrifter. Første Deel; med Kobbere. Foruden endeel belønnede Priismaterier samme indeholder, findes i Fortalen beskreven Selskabets Oprindelse, Fremgang og øvrige Historie for de trende første Aar. Sælges paa fiin Papiir for 10 Mk. og Trykpapiir 8 Mk. 2) Samlinger til de Danske Gers Laalands og Falsters 6 storie, af P. Rhode. 1ste Bind. Jndeholdende en fuldstændig Efterretning om Laalands Beliggenhed og Frugtbarhed, ældgamle og nu værende Herregaarde tilligemed dets Eyere, Kongel. Embedsmænd, saavel Geistlige som Verdslige, med videre. Sælges paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 3) Samlinger til den Danske Historie, Lovkyndighed og andre Materier. Samlede af J. J. Weber. Første Hæfte. Jndeholdende endeel gamle vare Manuscripter, som findes paa Universitetets Bibliothek, og som man agter at fortsætte, naar de anvendte Bekostninger ved Liebhabere kan bestrides. Sælges heftet paa Postpapiir for 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. 4) Endelig er og et nyt Oplag udkommet af den saa kaldede liden Billed=Bibel, der indeholder 252 udvalde og med 800 Billeder udlagde Bibelske Hoved Sprog. Sælges paa Postpapfor 2 Mk. 8 s. og Trykpapiir 24 s. Samtlige bekommes hos Forlæggeren i Frederichsberggaden Nr. 230, saavel som paa Børsens Boglader og hos Hr. Gyldendal, paa Hiørnet Høge elliggeist=Stræderne.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Priis=Courant. Korn. Klipfisk Skpd. Rug Holsteensk Td. 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Dansk Vaar-Sild Td. 15 a 16 Rdlr. Pommersk Bog 4 Rd. 2 Mk. 3 Rdlr. Holsteensk Bøg 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Dansk Td. Holsteensk Hvede Td. 2 Rd. 2 a 3 Mk. s. Host-Sild Td. 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. Jydsk enkelt 3 Rd. 2 a 3 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Fyensk. 4 Rd. 1 a 2 Mk. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Lollandsk Td. 2 Rd. 5 Mk. - s. Tran Tønden, 15 a 17 Rdlr. Elle - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Siellandsk Td. Byg Td. Gryn Td. 3 Rd. 2 Mk. - s. 1 Rd. 4 a 5 Mk. s. Norsk Tønden, Salt. 3 Rdlr. - Mk. Birk, 4 Rd. - Mk. Malt Tønden, 5 Rd. - Mk. - s. 2 Rd. 1 Mk. Spansk Td. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Kiøbenhavns Havre Td. Gryn 3.1 Rd. a 1 Rd. 1 Mk. 4 s. 6 Rd. 4 Mk. Engelsk 3 Rd. 2 Mk. 2 Rd. 4 Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Boghvede Gryn Td. Erter Td.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Fede Vahre. 5 Rd. 4 Mk. 2 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Viine. En Ahme Rhinsk Viin. Et Bonde=Læs. 55 a 60 Rdlr. Et Læs Tørv. 5 a 7 Mk. 81. 5 a 6 Mk. - s. Fransk Brænde. Jslands salted Lammekjød Td. - : Rd. Flesk røget Lispd. 7 Mk. - s. uden Rigs Et Oxchov. rød Viin. 35 a 40 Rdlr. Kul Tønden. 60 a 70 Rdlr. Forring. 2 Mk. - s. Oste Fyenske Skpd. . - Rd. - Mk. Holsteenske Skpd. 9 a 10 Rd. - Mk. uden Rigs Et Oxehov. Fransk Viin. 40 a 500 Rdlr. Høe et stort Læs. 40 a 44 Rdlr. Dito mindre 2 Rd. 4 Mk. 2 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Smør Fyensk Td. 20 a 24 Rd. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin. 20 a 24 Rdlr. i Halm et Læs 9 a 12 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Tælle Lispd. Siellandsk Td. Holsteensk Td. 24 227 Rd. 26 a 28 Rd. 1 Rd. 3 Mk. uden Rigs 73 a 80 Rdlr. 38 a 400 Rdlr. Huus og Flederværk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret = Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Brunsviger) Skpd. 52 a 56 Rdlr. Capuner fæde et Par- unge Parret. Rd. 5 Mk. 8 s. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Bergens Fisk Skpd. 15 a 16 Rd. Garleb. 40 a 44 Rdlr. mavre et Par - Mk. - s. Graasen salted Td. tor Skpd. Klipfisk Skpd. 7 a 8 Rd. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Høns gamle Parret. - unge Parret. 2 Mk. 8 Mk. : sk.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Kyllinger et Par Rd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. 5 a 6 Rd. Ænder et Par = 1 Mk. 4 a 8.1 Mk. 8 a 12 s. Brænde. Favnen Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1779-09-01
Islandsk tør Fisk Skpd. 13 a 24 Rd. Pommersk Fyr = 3 Rd. 3 a 4 M. Æg en Snees =
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Portsmouth, den 19de Augusti. I Gaar overbragte en Expresser fra Plymouth vor Gouverneur, General Monkton, og Admiral Pye den Efterretning, at den forenede fiendtlige Flode havde i Gaar Morges ladet sig see 4 Miile fra Plymouth. Krigskibet Marlborougt, og Jsis bleve efterjagede af samme, og have havt Møye for, Jsis at komme til Plymouth, og Marborugh til Mountsbay. Man er i stor Frygt for Ramillies og Floden fra Quebeck. Her giøres mange Anstalter til et modigt Forsvar. - J Spithead ligge Fahrtøier færdige til at kappe alle Mærker og Tønder, saasnart de faae Fienden at see, og i Morges afseylede et gammelt Orlogskib og nogle Transportskibe fra Spithead til Needles, for at blive der nedsenkede, saasnart Fienden lod sig see.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Madrit, den 5te Augusti. Foruden adskillige Krigskibe, som dække Blocquaden, ligge nu for Gibraltar over 20 Fregatter, Skebekker og Bombardeer Galioter, tilligemed et anseeligt Tal af platte Fahrtøyer, af hvilke ethvert fører en 24 pundig Kanon. Medens disse Fahrtøyer søgte at beskyde Fæstningsverkerne fra Vand siden, og Artilleriet Linierne i St. Philipp fra Landsiden, skulle de store Skibe ved deres Krydsning i Strædet afholde eller optage al Tilførsel og Hielp.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Der forsikres nu for vist, at 3de Krigskibe ere afseylede til Falklands=Øerne, for at fratage Engelænderne samme, og befæste dem saaledes, at denne naturlige Nøgel til Sydsøen, bestandig maatte blive bevaret i Spaniens Hænder.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
London, den 17de og 20de Augusti. Den 18de huj. kom Kongen Kl. 11 om Formiddagen til St. James, hvilket var 2 Timer tiligere, end sædvanligt, og strax derpaa confererte Hs. Majestæt med Secretairen i Krigs=Departementet og Lorderne North og Sandwich, indtil Kl. 4, da en Ædelmand, der var kommen fra Berlin som Expres, havde en privat Audience hos Monarken. - Den 19de huj. om Morgenen ankom en Officeer fra Plymouth med den Efterretning, at Fienderne vare der for Havnen 100 tremastede Skibe stærk, iblandt hvilke vare 60 Skibe af Linien; de laae saa tætte tilsammen, at man igiennem en Kikkert kunde tælle dem fra Ramshead. Dette gav strax Anledning til adskillige Rygter, ja endog, at Plymouth allerede var erobret og afbrændt. Dog veed man endnu ikke engang, om Fienden har Transportskibe med sig for at kunde foretage en Landgang. - Saa meget er vist, at Fiendens nærværende Posttion hindrer alle vore Krigskibe, som endnu maatte være færdige, fra at føye sig til Admiral Hardys Flode; og derfore have de og faaet Ordre til at vende tilbage, naar de ikke med Sikkerhed kunde komme til samme. Bemeldte vores Hardy ske Flode er endnu ikke stærkere end 38 Linieskibe. J dette Tal ere Malborough, Ramillies og Ardent ikke indbefattede, eftersom det endnu er tvivlsomt, om samme have kundet opnaae Floden. Der ere fra alle Sider blevne afsendte Fahrtøyer, for at lade Admiral Hardy vide, at den fiendtlige Flode befandt sig i Kanalen. Fregatten Milford, som den 16de ankom til Plymouth, har seet denne Admiral med sin Flode den 14de hujus, 15 Mille Vesten for de Sorlingiske Øer.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Samme Aften saae denne Fregat den fiendtlige Flode i Sydvest fra Landsende. - Denne Efterretning blev bekræftet ved den Lissabonske Paketbaad, som den 16de hujus ankom til Falmouth, og Capitainen siger, at han har givet vor AdmiraUnderretning om Fiendens Nærværelse i Kanalen. - Til alle Søe=Havnene er afsendt Ordre til at tage sig nøye i agt. Man hører og at voxe Campementer i Winchester og Corheath ere færdige til at brække op til den vestlige Deel af Kongeriget. -
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Dersom Vinden i Dag vedbliver at blæse af Østen og Nordost, haaber man, at Fienden allene derved skulde blive nødt til, at vende tilbage til sine Kyster. - J Dag har der igien været Raadsforsamling i St. James i Kongens Nærværelse, og en Coureer er bleven affærdiget til Haag, Berlin og Petersborg.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Da den sidste Expresse afgik fra Plymouth, ventede man og der tilforladelig, at Fienden igien skulde gaae i Søen. Det heder imidlertid, at han var bleven forstærket med adskillige Transportskibe fra Morlaix og andre Franske Havne. - Admiral Hardy skal ved Landsende være bleven hindret af NordOst Vinden fra at komme i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
Havre, den 17de Augusti. Endelig er her ankommen Ordre til at indskibe Tropperne den 23de hujus, paa det samme den 25de kunne gaae under Seyl. Troppernes Utaalmodighed og Drift til dette Foretagende, er uden Exempel. Samme tænke endnu førend denne Maaneds Udgang at opslaae deres Telte i det fiendtlige Land.
Berlingske Tidende, 1779-09-03
St. Malo, den 17de Augusti. Vore Tropper vende daglig med megen Utaalmodighed de res Øyne til Søen, for at faae Hr. d'Orvilliers Flode at see Alting er paa det første Tegn færdig til Jndskibning, de 20000 Mand skulde afseile fra vor Havn.