JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Naar hvidt Lærret, Cartun eller Bomuldstøi indsendes, betales for 1 Alen fem fierendeel breed 8 Skill. 1 Alen sex fierendeel breed 9 Skill. naar Bunden er blaae med hvide Patroner, hvid i Bunden med blaae, Patroner, 1 Alen sex fierendeel breed enkelt Tryk 10 sk., 2de Gange 16 sk. 3de Gange trykt 20 sk. For et Forklæde, blaae i Bunden 36 Skilling, og uden Fod eller Gang neden om 8 s. mindre, hvid i Bunden 64, uden Gang omkring 4 sk. mindre. Endeel andre Patroner 4 s. per Alen ringere. Og beloves smukke Patroner, naar nogen vil fremsende Lærret til Omhæng, Dækkener, Skiørter, samt smukke Lomme Tørklæder. Om hvilket alt Jacob Boy udi Bragnes kand give videre Efterretning, og endeel hannem tilsendte Prøver forevises.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Som jeg Underskrevne af de Her Directeurer for den Aggershuusiske ved meente Jnteressentskabs Enke-Cassa, stæden for Cassens forrige Forstander 5 Fourage Forvalter Frøylinghuus vorden beskikket; Saa vorder samme her ved, til Vedkommendes behagelige Efterretning, bekiendtgjort, paa det den eller de som noget ved bemeldte Cassa kunde har at afhandle, ville indfinde sig hos mig min iboende Gaard i Dronningens Gad.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Christiania den 13de Maji 1766. Jacob Stub. Madame Salig Lars Ohmes sindet underhaanden at sælge sin i Stoe Gaden beliggende Hauge-Tomt, imeller Feldbereder Weiss og Garver Bruun. hvilken Tomt er ei allerne nyttig og idel brugt til Hauge, men kand og til Gade. meget vel og beqvem blive bebygget. Lihaberne hertil behage at melde sig hos ovennevnte Enke selv, boende hos Jen Cortsen With Snedker, da dem Torten kan blive anviist, og om Prisen af corderes, og muligen endeel af Capitalemod første Prioritet kand blive staaende.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Procurator German vil sælge hans forhen iboende Gaard udi Skipper Gaden, anbyder Kiældere til Leye udi hans nu iboende Gaard i Kirke-Gaden, og har i Commission at sælge en Kareet med Vogn-Seeler.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
En Urte-Hauge beliggende i Grentsen. er underhaanden at faae til Kiøbs hos Madame Sal. Bloches boende i Sto Gaden, ligeledes er der at bekomme alSlags Hauge-Frøe.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Poul Hansen Røyert kand give Anviisning hvor en gammel Halv-Vogn, og een Feldt-Kiære er at faae til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1766-05-28
Av det Engelske Liigtorn Plaster er Portion at bekomme i Bogtrykkeriet for a 48 sk., hvortil følger Sedel, hvorled det bør bruges. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Nordske Jntelligen No. 23. Onsdagen den 4 Junii 1766. Noler.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Fortsættelsen af Comoedien: Scene 4. Madame Jovis, Mylord Bonfil. Herre. Madame Jovis. Mylord. Har Hun seet Bamela, Jovis. Mylord. Jo, men hvad har Herren gjort den lille Stakkel siden Hun græder, En stor Ulykke: Jeg har foræret Hende en Diamantes Ring. Jovis. Saa er det da af Glæde Hun græder; Mylord. Nei, det er lutter Undseelses Taarer. Jovis. Slige Taarer ere dog ikke meget i Brug i disse Tider. Mylord. Hør Madamme, Jeg elsker Bamela. Jovis. O dette er ikke vanskeligt at see, man maatte ellers være blind. Mylord. Troer Hun at Vamela mærker det: Jovis. Jeg veed det ikke vist, men jeg skulle snart troe det. Mylord.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Hvordan min kiære Madame Jovis, taler Hun da om mig? Jovis. Med en Ærbødighed, som er blandet med saa megen Ømhed. Mylord. Den søde Bammela. Jovis. Men Hun er alt for klog og dydig til at udlade sig videre. Tael til Hende. Mylord. Jovis. Hvorledes: Hvad skal jeg sige Hende, Mylord. Siig at jeg vil Hende vel. Jovis. Er det saa at forstaae, at jeg til Belønning for min troe Tieneste, faaer den Ære, at være min Herres Koplerske. Mylord. Jeg kand ikke leve uden Bamela. Jovis. Vil De da ægte Hende? Mylord. Saa, det var artigt. Ægte Hende. Jovis. Mylord. At Hun vil elske mig ligesaa høyt, som jeg elsker Hende. Jovis. Og hvor høyt elsker De Hende da, maae jeg spørge. Mylord. Jeg har vel ikke nødig at staae og giøre Hende Regnskab derfor. Gaae Hun kun tilVamela og sig Hende, at jeg elsker Hende og vil være elsket igien. Om en Time i det seeneste maae Hun give mig Svar. Jovis. (Hun gaaer.) Om en Time i det seeneste. Min Herre, troer nok, at slige Ting lader sig giøre lige saa let, som at drikke et Glas Vand. Denne Forretning er nok lidt vanskelig. Je veed i Sandhed ikke, hvorledes jeg skal opføre mig - - - Kand jeg vel tale til Mi lords Bedste for Vamela, uden at giøre til intet alle de gode Raad jeg hidindtil har givet Hende, Nei, det er ikke mueligt. Derimod om jeg er min Herre ulydig, saa kom meer jeg maaskee af min Tieneste, og hvis jeg paa den anden Side igien, giør hvad Hand fordrer af mig, saa spiller jeg er meget hæslig Roulle. Jeg vil nu overvej denne Sag nærmere, og maaskee udfinde et Middel til at vedligeholde min Fordeel uden at paaføre mig et slet Rygte. Scene 5. Bamela. Kiere Ring, prægtige Juveel, hvad Fornøyelse vilde du foraarsage mig, hvis jeg ei havde faaet dig af min Herre, men hvem veed, om jeg ikke da vilde sætte mindre Priis paa dig; jo, jo det blev vist no saa. Den Haand, som har skiænket mi dig, giør dig langt kostbarere for mig, en Diamanten som pryder dig. Men hvori nytter du mig, siden den jeg har faaet de af, er min Herre, og den som har modtaget dig, er kun en stakkels Tieneste Pig Jeg er ikke fortrydelig over at have faae dig af Hans Haand; men jeg vilde ikke Han skulde være min Herre. Hvorfor en Han dog ikke af lige saa ringe Herkomsom jeg, eller, hvorfor er jeg ikke Han Jævnlige, Men hvor ubilligt er dog det, Ønske. Jeg kand jo ikke ønske Ham en nu drig Fødsel, uden at fornemme Ham, og ikke mig selv en adelig Herkomst, uden at giøre mig skyldig i Stolthed; men mærke jeg ret hos mig, saa er det ingenlunde Ære. kiærhed, som bringer mig til dette Ønske Ach ney, her er noget andet, hvis Aarsamit Hierte alt for vel kiender---- Men hvor daarlig er jeg dog - - - - Jeg for nøyer mig med Jndbildninger, som en urimeligere end Drømme, og jeg tænke paa slige Ting, som vilde bringe mig, at døe af Skam, hvis nogen kunde indsmine Tanker, men der kommer en, da er nok Madame Jovis. Forsættelsen følger:
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Bekiendtgiørelser. Hos Augustinus Halvorsen, er og lagt til Forhandling bædste Dantzig Rug, Dito Hvede og Jslandsk Plat som alt selges for billige Priser. Mandagen den 14 Julii førstkommende Eftermiddagen Klokken 2 slet bliver Av grøden paa eendeel Ager og Enge-Jorder, for indeværende Aar ved offentlig Auction bortsolt paa Gaarden Aasen ved Aggers Saugene beliggende, hvilke Ager og Enge-Jorder bestaaer i efterfølgende: 1.) Kiering-Jordet kaldet, alt Engeland. 2) Nord-Engen med Ager, hvori er saaet 5 Tønder. 3.) Bænke-Jordet, Eng og Ager hvor er saaet 4 og en halv Tønde. 4.) Øde Gaarden kaldet, som er at mærket i 3 Stykker Jorder, og i det første Stykke Eng og Ager, hvori er saaet 4 Tønder, i det andet Stykke Eng og Agre, hvori er saaet 5 en halv Tønde, i det tredie Stykke mest Agerland hvori er saaet 7 en halv Tønde. Endelig kand og paa ovenmelte Condition Lii-Jordet kaldet, med Enge og Agerland blive bortsolt, hvori er saaet 3 en halv Tønde og af Jndeværende Aars Forpagter bliver overdraget. Paa samme Tiid og Sted bliver og Gaarden Aasen til Højstbydende bortsolt, som for værende Tiid haver 322 Rdlr. av bortleiede Jorder, og Husebygning med Hauge, som til hvert Aars Michaeli bliver betalt, foruden hvad Eieren selv bruger av Engelland og Ager, hvori kand saaes 24 til 30 Tønder, og føder 16 til 20 Kiør og nogle Heste, ligemaade Sommer Havn for 12 til 16 Kiør og nogle Heste.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
J Gaardens Huuse-Bygninger er 5 Kakkelovne, et Bryger=Huus med indmuret Brygger-Pande og Bagerovne, Kielder og andre fornødne Udhuuse i god Stand. Ligeledes følger Køberen Reluctions Retten, til bemelte Gaard og en Saug i følge det Kongelige allernaadigste forundte Skiøde av dato 11 Novemb. 1758, som sælges med samme Ret og Rettighed jeg i følge det ovenmelte Skiøde dertil kand have, hvilke paa Auctions Stædet skal blive oplæst og Kiøberen til sin Nytte bliver overleveret, Jligemaade bliver til samme Tid endeel Gaards Redskab af Harve og Plove med videre bortsolt; videre Efterretning bliver i Placaten bekientgjort.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Den forrige Feltskiær ved Friderich, Gaves Kaabber-Værk udi Foldahlen. er ved Døden afgangen, og da Jnteressenterne behøver en anden i hans Sted, vilde Vedkommende der har Lyst og findes beqvem til denne Tieneste, behage at melde sig hos James Collett.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Udi Frans Hanvigs Gaard her i Staden er til Michaeli Fløtte-Tiid førstkommende, følgende Værelser under et til Leje at bekomme, nemlig 4 Værelser, Kiøkken og Spise-Kammer en Svite ud til Gaden, 2de Værelser oven paa, 2de Kieldere, og (Bryger-Huus til fællig bemægtelse) Vogn-Remise, Stald-Rum og Høe=Loft Det bekiendtgiøres herved, at hos Kiøbmanden i Christiania Sr. Anders Holt, er at faae tilkiøbs bæste Sort Spansk Salt, for billig Priis, udi TøndeMaal 9 Mark 12 sk., og udi Skiepper 20 sk., dog ikke ringere end 2 Skiepper, Hans Frederich Holmboe agter om 10 a 12 Dage at afgaae med sit Skib til Kiøbenhavn directe, dersom nogen derhen haver at sende eller som Passagier at med følge, vilde melde sig hos ham, boende imellem Procurator Gram og Erik Jacobsens Gaarder, eller ved Skibet liggende ved Toldboen, hvorfra de kand blive opviist. mindre. Endeel andre Patroner 4 s. per Alen ringere. Og beloves smukke Patroner, naar nogen vil fremsende Lærret til Omhæng, Dækkener, Skiørter, samt smukke Lomme Tørklæder. Om hvilket alt Jacob Boy ud Bragnes kand give videre Efterretning, og endeel hannem tilsendte Prøver forevises. Erik Blegen er sindet underhaanden at sælge, hans i Fierdingen beliggende Hiørne-Gaard med 3 Jern-Kakkelovne og 2de Skorsteene, i Brand-Cassen forsikkret 10 Aar, for 250 Rdlr. med Gaarden følger en tilsaaed Urte-Hauge. Næst bagen for haver han en Enge-Løkke, hvor paa tilforne har været saaed 7 Qvarteere, Sæd, kand og med paastaaende Græs erholdes til Kiøbs. Liebhaberne behager om Prisen at accordere med ham selv.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Gode Sætte Carusser ere at bekomme for 1 Mark 8 sk. til 2 Mark 16 sk. hundrede udi Hr. General Auditeur Minche Gaard her i Byen.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Hos Lars Gad, er at faae til Kiøbs bedste Engelsk Hvedemeel udi Sækker og Qvarterer.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Udi det af Sr. Cordt Schriever i Bergen oprettede blaae og hvide eller saa kaldede Porcellains Trykkerie, kand enhver blive betient for følgende Priiser:
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Naar hvidt Lærret, Cartun eller Bomuldstøi indsendes, betales for1 Alen fem fierendeel breed 8 Skill., 1 Alen sex fierendeel breed 9 Skill., naar Bunden er blaae med hvide Patroner, hvid i Bunden med blaae Patroner, 1 Alen sex fierendeel breed, enkelt Tryk 10 sk., 2de Gange 16 sk., 3de Gange trykt 20 sk. For et Forklæde, blaae i Bunden, 36 Skilling, og uden Fod eller Gang, neden om 8 s. mindre, hvid i Bunden 64, uden Gang omkring 4 sk.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Til Efterretning bekiendtgiøres, at Sorenskriver Christian Behmann, lader afgangne Jens Stiers tilhørende Stervboes Bøger ved offentlig Auction bortsælge den 17de Juni, udi AndreaGrubes iboende Gaard paa Grønland; Vedkommende vilde behage at indfinde sig. paa Auctions Stedet.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Procurator German vil sælge hans forhen iboende Gaard udi Skipper Gaden, anbyder Kiældere til Leye udi hans nu iboende Gaard i Kirke-Gaden, og har i Commission at sælge en Kareet med Vogn-Seeler.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-04
Natten til den 23 May, er i min Hauge blevet bortstaalet, et Theebord med Voxdug betrokket, samt en Hauge Spade som J. B. er skaaret paa Skaftet; hvor samme kand opdages skal faae en Resonabel Recompense. Jens Baar. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Nordske Jntelligen, No. 24. Onsdagen den 11. Junii 1766. So Sedler. vigtig. So Fortsættelsen af Comoedien: Scene 6. Bamela, Mylord Boutil. Jeg vil Hende intet. Bamela (for sig selv.) O Himmel, det er min Herre. Mykord ved sig selv. (Jeg døer af Utaalmodighed) Pamela, har Hun seet Madame Jovis. Vamela. Hun havde noget at tale med Hende. Hvad tænker De vel Folk vil sige, Nei, jeg har ikke, siden jeg forloed Dem jeg gik fra Dem. Mylord. Bamela. Det er jo kun et Øyeblik Herre, siden Mylord. Sig hellere, siden Hun tog Flugten, Jeg glemte ellers at sige Hende noget Jovis. Bammela. Tillad mig at jeg kalder paa Madame Mylord. Vamela. 11. Junii 1766 min Tieneste. Mylord. længere i Deres Huus. Hvorfor ikke, Mylord. Hvilket, At jeg ikke kand tale med Huusets Kammer-Jomfrue. Bamela. Ja, det er mig ikke anstændig at blive Bamela.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Fordi her er ingen Dame, som behøver Mylord. Hør Bamela: Myladi Daure min Søster vil tage Hende i Tieneste. Er Hun villig dertil, Vamela. De har at raade over mig. Mylord. Vel nok, men jeg vilde gierne vilde Hendes Meenig herom. Bamela. Jeg tvivler paa Hun vilde blive fornøyet med mig: Myladi Daure Deres Søster er en nøyseende Dame, og jeg er vandt til at tiene en Frue som oversaae med mine Fejl. Mylord. Saa meget som jeg da mærker, saa er Hun ikke for denne Tieneste. Vamela (for sig selv.)(Jeg maa holde mig kiæk.)(høyt.) Jo, min Herre, forlad mig, jeg er meget villig dertil. Mylord. Og jeg er meget uvillig dertil. Bamela. Men tør jeg vel spørge af hvad Aarsag, Mylord.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Fordi det er til mig, min Moer har betroet Hende. Bamela. Jeg taber dog vel ikke den Ære af Deres Beskyttelse, hvis jeg giver mig i Tieneste hos Deres Søster. Mylord. Min Søster: Hun er jo ikke ret klog Vamela. Men, med Tilladelse, hvorfor har i da gjort mig dette Forslag. Mylord. For at høre hvad Hun vilde svare. Pamela. Min Herre kunde have været sikkert Forværen paa mit Samtykke. Mylord. Jeg havde dog tænkt at Hun ej havde samtykket det. Vamela. Paa hvad grunder De da denne Tanke, Mylord. Derpaa at Hun læt har kundet mærke, at jeg elsker Hende. Bamela. O, min Herre, er dette sandt, saa bor jeg meere end nogen Tiid tilforn, tænke at forlade Dem. Mylord. Er Hun da grum nok til at ville forlade mig? Bamela. Ach! De taler til mig paa en Maade, som giør mig baade rød og skiælvendes paa eengang. Forsættelsen følger:
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Bekiendtgiørelser. Da Major Lammers er sindet, følge Placaternes Udstædelse, at sætte sin paa boende Gaard Smedstad i Aggers Sogn beliggende til offentlig Auction med Avl og Afgrøde førstkommende den 27de Juni, skulde Liebhaberne været sindet forinden Auctions Tiden samme Gaard forud at besee, saavelsom Skov, Mark, Fæ havn, Ager og Eng med samt Qværnebrug, da staaer samme enhver frit forre.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Skipper Christopher Schiøt, har den 3 Juni tabt en rød Tegne Bog, hvorudi fandtes en 10 Rixdlr. og Tre1 Rdlr. Banco Sedler, samt et Brev og 2de Toldboed Regninger; hvo samme haver fundet ville behage at levere den tilmig mod en billig Douceur. Johan Hermann Kirchhoff. A. Halvorsen sælger bedste Sort Dantziger Rug, for 3 Rdlr. Tønden, hos ham er og Hvede samt Jslandsk Plat-Fisk til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Hvem der haver tabt i forrige Uge, en god enkelt Guld-Ring med 4re Bogstaver, indvendig, og kand den med rette til sig kiende, da kand samme bekommes tilbage, for en billig Finde-Løn hos Sr. Rømer Guldsmed. Hos ham kand og faaes nogle Skippund Høe og Rug-Halm udi Bundter. Den lille Leie Vaaning udi FransHanvigs Gaard, som nu beboes af Madame Ring, bliver til Michaeli FahrDag ledig og kand indrømmes een enkel Familie imod 36 Rdlr. aarlig Leje.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Hos Johan Baltzer Hag boendes i Stor Gaden er til Leie Under-Værelser, med Stue, Kammer og Kiøkken, samt Udhuuser, om de maatte behøves. Al dette er særdeles beqvem for en HandelsMand, som det ligger til Gaden. Ligesaa er til Gaden paa den anden Side af Byningen en Stue og Kammers til Leje.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Natten til den 11te Junii er bleven i Opsloe fra Lieutenant Koss, bortstaalet, 3de Sølv-Skeer, paa den ene stod C.H. B., og K. O. D. L., og et Trek ovenpaa, de 2de andre var en nye og en lidt tyndere uden Navn, 2de store Tin-Koxser, en med flade Øren og en med runde Øren paa, 6 dybe Tin-Tallerkener, og 2de Tin-stage diverse Sort, 4re Traae- og 8te Garn-Hespeler, 2de Skiørter som tilhørte Pigerne og et blaat Lærrets Forklæde, nogle Par sorte Strømper. Saa ombedes Guldsmedene, om nogen skulle indfinde sig til at sælge Sølv-Skeerne, de da maatte blive anholdet, da den som om samme kand give nogen Efterretning, loves en convonabel Douceur for sin Umage af C. v. Koss.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Hermed bekiendtgiøres, at hvem som har noget Pandt hos mig staaende, maa inden en Maaned fra underskrevne Dato indfinde sig med Betaling for at indløse sit hos mig pantsatte Gods.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Ligeledes bekiendtgiøres at hos mig er til kiøbs mod reede Betaling strax for ringeste. Priis, en graae udskaaren Fløyels Klædning af Kiol, Væst og Buxer, med blaae Silke-Taftes Foer under med Sølv-Knap per i og Sølv Galons Knæbaand, samt endeel Boeskab, bestaaende af Bænke, Stoler, Borde og Skaber, Jern Gryder, ØlTønder, med videre. Ole Olsen Rebech. En assurered Gaard i Fierdingen, hvoraf, foruden Bygningen til Gaden, Huusene. ind i Gaarden ved Elven ere af nye opbyggede, tienlige til Garverie, Karduanberederie eller Huus-Værelser, er til Kiøbs for 600 Rdlr. hvoraf de 500 kand blive staaende, og nærmere accorderes med Eieren Doctor Sundius.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
De Stockholmske Lærde-Tidender fra deres Begyndelse 1745, til med 1765. et Exemplar er hos ham indsat til Forhandling. Ligeledes ville hos ham melde sig den som kand have en Probeer-Ovn at sælge.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Hos Maler Jens Edberg er Værelser til Leje til førstkommende Michaeli for en Familie, enten Over- eller Under-Værelser.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Mandagen den 14 Julii førstkommende Eftermiddagen Klokken 2 slet bliver Av grøden paa eendeel Ager og Enge-Jorder, for indeværende Aar ved offentlig Auction bortsolt paa Gaarden Aasen ved Aggers Saugene beliggende, hvilke Ager og Enge-Jorder bestaaer i efterfølgende 1.) Kiering Jordet kaldet, alt Engeland. 2.) Nord-Engen med Ager, hvori er saaet 5 Tønder. 3.) Bænke-Jordet, Eng og Ager hvori er saaet 4 og en halv Tønde. 4.) Øde Gaarden kaldet, som er at mærket i 3 Stykker Jorder, og i det første Stykke Eng og Ager, hvori er saaet 4 Tønder, i det andet Stykke Eng og Agre, hvori er saaet 5 en halv Tønde i det tredie Stykke meest Agerland hvor er saaet 7 en halv Tønde. Endelig kand og paa ovenmelte Condition Lii-Jordet kaldet, med Enge og Agerland blive bortsolt, hvori er saaet 3 en halv Tønde og af Jndeværende Aars Forpagter blive overdraget. Paa samme Tid og Sted bliver og Gaarden Aasen til Højstbydende bortsolt, som for værende Tiid haver 322 Rdlr. av bortleiede Jorder, og Husebygning med Hauge, som til hvert Aars Michaeli bliver betalt, foruden hvad Ejeren selv bruger av Engeland og Ager, hvori kand saaes 24 til 30 Tønder, og føder 16 til 20 Kiør og nogle Heste, ligemaade Sommer Havn for 12 til 16 Kiør og nogle Heste.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
J Gaardens Huuse-Bygninger er 5 Kakkelovne, et Bryger=Huus med indmuret Bryger=Pande og Bagerovne, Kielder og andre fornødne Udhuuse i god Stand. A. geledes følger Køberen Reluctions Retten. til bemelte Gaard og en Saug i følge de Kongelige allernaadigste forundte Skiød av dato 11 Novemb. 1758, som sælge med samme Ret og Rettighed jeg i følgede ovenmelte Skiøde dertil kand have, hvil paa Auctions Stædet skal blive oplæst og Kiøberen til sin Nytte bliver overlevere, Jligemaade bliver til samme Tid ende i Gaards Redskab av Harve og Plove med videre bortsolt; videre Efterretning bliver Placaten bekientgjort.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Hos Jørgen Lassen er got Høe af bekomme for 2 Rigsdaler Skippundet.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Paa det Frederichshaldske Sokken Raffinaderies udsalls Magazin her i Byen. er for nærværende Tiid alle Sorter af TopCandi- og Puder-Sokkere og Strup Qvantitet og Priiser som sædvanlig at bekomme hos Frans Gottlieb Wolff.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
Procurator German vil sælge han forhen iboende Gaard udi Skipper Gaden, anbyder Kiældere til Leye udi hans nu iboende Gaard i Kirke-Gaden, og har i Commission at sælge en Kareet med Vogn-Seeler.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-11
J Bogtrykkeriet sælges: Empfindungen bey dem Tode des Kl. niges, 2te Auflage. Følelser ved Kongens Død, oversadt efter den tydske Original med den hos Forfatters Tilladelse. F. W. Wivets Sørge-Tale over høist salig Kong Frederich den Femte. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Nor tellier, No. 25. Onsdagen den 18 Junii 1766. Sorter, faler. min Ære. Ulykkelig. Haand.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Bekiendtgiørelser. Efter udstæde Placat, bliver Artillerie Capitain Kroghs Forpagtnings og Brugs Rettighed til 2de opryddet og indhægnede Jorder paa Tøyen Gaards Mark, med paastaaende Avgrøde, Lade og Stue Bygning a. efter Placatens videre fore mæld, sadt til offentlig Auction udi bemeldte Stue Bygning førstkommende 25de Junii.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Hos Mogens Larsen Monsen er nedlagt til Forhandling, eendeel beste Sort Norsk Havre, samt Byg for billige Priser. Til næst anstundene Michaeli Faredag, da kand Leie Værelser bekommes i SlotsGaden, næst ved Bogtrykkeriet hos Even Sang. Jens Pedersen Blomendahl er sindet underhaanden at sælge sin iboende Gaard, beliggende i Pebervigen lige for og nærmest ved Bryggen; de Lysthavende behage med ham selv derom at accordere og tage Gaarden og een lide Frugt-Hauge i Øyesyn.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Hos Morten Erichsen i Vatter land, er at bekomme beste Hollandsk Ost, for billig Pris.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Skipper Morten Jensen agter om 3 a 4 Dage, at afseyle herfra til Kiøbenhavn directe, dersom nogen haver noget at sende, eller Passagers at med følge, vilde melde sig hos hannem, beliggende ved Toldboden.
Norske Intelligenssedler, 1766-06-18
Bekiendtgiøres herved, at paa Holmen strax uden for Christiania, er paa det der anlagde Tegl-Verk at bekomme, nemlig Muursteene og Kalk, og inden 2 a 3 Uger gode Tagsteene. Liebhaberne behage at addressere sig hos Mesteren paa Verket Christopher Hieronymus Schultz. Hos Christian Nielsen Muurmester boende i Vatterland, er nedlagt til Forhandling, 4 a 5 Skippd. godt Vold-Høe, Sorte hvide og samt alle andre couleurer Allonger, med to og tre Rader, saavelsom flettede, Parret 1 Mark 8 sk., er at bekomme i Niels Mørkes Huus, Nedre Vold-Gaden.