JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Det romerske Diarium giver ellers om denne afdøde Pave Pius den 8des Levnet følgende allerede ved hans Valg bekjendtgjorte Notitser: FrantsTaver, Greve af Castiglione, var fød 20 Novbr. 1761 i Cingoli i Mark Ancona; blev af Pius den 7de valgt i Aaret 1800 til Biskop af Mont alto, blev formedelst Begivenhederne i Aaret 1808 forviist til Lombardiet, kom 1815 tilbage til sit Bispedømme, blev 1816 Biskop af Cesena og Kardinal; 1821 Stor Pønitentiar og Biskop af Frascati, og kom, ved Valg af 31 Marts 1829. paa den pavelige Stol. Han døde d. 1ste Decbr. om Aftenen Kl. 10, og levede altsaa 69 Aar 10 Dage. Under ham bleve 6 Kardinaler udnævnte. J hans Pavetid døde 8 Kardinaler. Han var, efter den pavelige Regningsmaade, begyndt fra Petrus af, den 253de Pave. Hans to nærmeste Formænd vare: Pius den 7de forhen Gregorio BarnabaChiaramonti, fød i Cesena 14 Aug. 1742, Kardinal 14 Febr. 1785, Pave 14 Marts 1800, død i Rom 20 Aug. 1823. Leo den 12te, forhen Greve Hannibal della Genga, fød 2 Aug. 1760 paa Slottet Gengai det pavelige Gebeet; Kardinal 8 Marts, valgt til Pave 28 Sept., kronet 15 Octbr. 1823. Døde i Rom 10 Febr. 1829. Naar den hellige Stol er ledig, staaer hver Gang Camerlengo di Santa Chiesa, nu Kardinal Galeff - nu anden Gang - i Spidsen for Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Det hellige Kollegium bestaaer for nærværende Tid af 55 Kardinaler, da femten Kardinalhatte ere ledige. Deriblandt hører til Biskoppernes Orden 6, til Præsternes 39, til Diakonernes 10. Kardinal-Biskoppernes Ordens Formand er Kardinal Bartholomæns Pacca, fød i Benevent 25 Decbr. 1756, valgt 23 Febr. 1801, det hellige Kollegiums Dekan, og Biskop af Ostia og Velletti. De fleste Kardinaler ere i Rom, og ellers overalt i Jtalien. Uden for Jtalien ere: Erkehertug Rudolph af Østerrige, Erkebiskop af Olmutz, fød 8 Jan. 1788, valgt 4 Jan. 1819, Peter de Inquanzo-Ribera, Erkebiskop af Toledo, fød 1764, valgt 1824. - Frants Taver Cienfuegos Tocellanos, Erkebiskop af Sevilla. – Patrigia de Silva, Patriark af Lissabon. – Gustav af Croy, og de Rohan Chabot, begge i Sveits Anton de Latil, i Skotland - Alexander von Rudney, Erkebiskop af Gran, og Primas af Ungarn - Joachim Taver d'saard, i Frankrig. Fyrst Milosch af Servien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Storherren har givet Knes Milosch Obrenowisch arvelig Værdighed af Fyrste af Servien for sig og sine Efterkommere. Det for Fyrsten udfærdigede Diplom (Berat) lyder saaledes: Alherren, Beyerskeren af begge Verdener, den ubestikkelige, uopnaaelige og uforlignelige Algode, hvem det i hans evige Almagt af uendelig Naade behagede at indsætte Os som højeste Kalif, til de Troendes ædleste Behersker og Vor ophøiede Keiserlige Port til Tilflugtsted for Monarker og Regenter, saavelsom for alle nødlidende Mennesker og de, som nære utilfredsstillede Ønsker, behagede det ogsaa at paalægge Os blandt andre Hersker pligter, at drage den bedst mulige Omsorg for at alle de, Vore Keiserlige Velgierninger erkjendende Undersaatter, saavel Adelige, som Svage og Ulykkelige, der ere Vor højt ophøiede Keiserlige Port tro undergivne, kunne glæde sig over den fuldkomneste Sikkerhed under Vor Keiserlige Naades Skygge. Følgelig tilkommer det Os, ifølge Vort ophøiede Keiserriges Regjerings Grundsætninger, at indsætte paa alle Steder i Vore Stater Regenter, Overhoveder og øvrige Embedsmænd, som ere due ligge til at regjere Landet, at forvalte sammes Anliggender og at lede Alt til det Maal, at Tyranne og Nyheds=Syge vorder undertrykt og at i dets Sted Retfærdigheden og Mildhedens Gjerninger maae vorde mangfoldiggjorte og udbredte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Den 5 Dec. holdt Fyrst Milosch, i Spidsen, af 1500 Mand regulære Tropper, under Klokkernes Lyd, og Folkets høje Jublen, sit Jndtog i Belgrad, der fra nu af bliver hans Residents. Jstedetfor den hidtil værende Pascha bliver her nu kun en tyrkisk Aga med 200 Mand Tyrker, hvilke afverlende med serviske Tropper gjøre Fæstnings tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Indenlandske Efterretninger. - J Kjøbenhavns Forstæder, Nørre- og Østerbro skal nu, ifølge kongl. Reskript af 15 Dec. f. A. ansættes Vægtere og anbringes Lygter, ligesom paa Vesterbro allerede for længe siden ifølge Rescr. af 7 Sept. 1813 har været foranstaltet. De aarlige Udgivter, som denne Indretning vil medføre, blive at ligne under et med Udgifterne til Vagthold og Belysning i Staden Kjøbenhavn og paa Vesterbro, saaledes at Kjøbenhavn og samtlige Forstæder i Henseende til Vægter og Lygtevæsenet forenes til en samlet Commune.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Over Kjøbenhavns Brandforsikrings Kasses Status til 30 Sept. 1829 er en Forklaring forfattet og trykt som sædvanligt. Kassens Risko den 30 Sept. 182 var 48685800 Rbdl. Sølv. – Fra Nykjøbing paa Morss skrives under 2 Dec. "Sidste Søndag vare 5 Personer her fra Byen seilede over til Salling, deels for at kjøbe Rug, deels for at fornøje sig med Jagt, og gik atter, ved Aften, fra Salling for at vende tilbage. Da Veiret var haardt, og de ikke hertil vare ankomne, frygtede man for, at der maatte være tilstødt dem en Ulykke, og har man desværre derom i Dag erholdt Vished, i det de til Eftersøgning Udsendte ere vendte tilbage med den Efterretning, at Baaden er funden paa Stranden i Salling som Vrag, ligesom ogsaa fem Hatte der kjendes at være de Forulykkede tilhørende, samt 4 Jagthunde, som de havde med, ere der døde iland drevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Fra Fredericia skrives, at et Guldbryllup er af et almindeligt agtet og æret Ægtepar blevet holdt d. 22 Dec. Det fandt Sted i Brudeparrets, forhenværende Handelsmand A. M. Cohns, og Hustrues Bolig, hvor om Middagen Kl. 2 en talrig Forsamling, bestaaende af Byens Magistrat, samt flere Honoratiores, og Jubelparrets Venner og Bekjendte vare indbudne. Handlingen begyndte med en Tale af Hr. Block, Catechet forden mosaiske Menighed i Ribe- og Aarhuus Stifter, der i et skjønt og rørende Foredrag udviklede en from og retskaffen Familiefaders Lykke, og hvortil Texten var d. 128 Pd. Jubelparret sad, medens Talen holdtes, under en Baldachin, som blev baaren af dets Sønner og Svigersønner, der vare hidkomne fra Varde og Ringkjøbing til denne sjeldne Fest. Det hele til Festen indbudne Selskab deeltog derpaa i Middags- og Aften Spisning, ved hvilke Skaaler bleve udbragte for Landsfaderen, Magistraten, Jubelparret. Under Maaltiderne sad Jubelparret under en Løvhvælving, hvori der om Aftenen brændte et smukt Transparent, under hvilket læstes: "Frænder, Børn, og Børnebørn sig fryde, Hjertets fromme Tak de yde." Det Hele endtes med de bedste Ønsker for Brudeparret. Tre i denne Anledning forfattede Sange bleve afsjungne over Bordet. Om Aftenen var der illumineret paa flere Steder i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Blandede Efterretninger. Der er i China en betydelig Sekt, kaldet det himmelske Broderskab, hvilket, naar det Chineserne fortælle om samme er sandt, har mange indflydelsesrige Mænd iblandt sig, ved hvis Jntriquer allerede mangen Opstand er skeet. Det Cantonske Broderskab bestaaer af Spillere, Røvere, Spitsbuber, overhovedet af det menneskelige Kjøns Udskud, og da der iblandt dem ere modige Karle, byde de ofte Politiet Trods. Deres Hensigt skal være det tartariske Dynasties Omstyrtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Af Kongeriget Norges Statsregnskab for Aaret 1829 er allerede Extrakt bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Kjøbenhavns Børs d. 31 December 1839. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 211 Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 1543, 155 Rbd. Sal. Svenske Sedler. 47 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. - i Banco. Dito Dito. . . . . . 78 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1813 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . 106 1/2 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 194 1100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-01
Bekjendtgjørelse. Paa dette Tidsskrift, som herefter udkommer hver Tirsdag, Torsdag, Løverdag og Søndag, modtages Subskription hos Bogtrykker Jacobsen, store Kjøbmagergade No. 50. Prisen er 2 Rbd. Sedler qvartaliter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Vor hæderværdige og flittige Kunstner Kobberstikker O. O. Bagge har udgivet to vakre smaa Samlinger af Fabler, med illuminerede Kobbere, ret passende til Nytaarsgaver, og for en meget villig Priis, nemlig: 1. Fabler for Børn, frit, metrisk oversatte. Prisen paa 1ste Hefte, som bestaar af 25 Fabler med et illumineret Kobber til hver Fabel, efter originale Tegninger, overlades Subskribenterne for 7 Mk. Rigsb. Tegn, heftet og i Futteral. Skulde dette Foretagende møde Publikums Bifald og Velvillie, og Udgiveren ved et tilstrækkeligt Antal Subskribenter see sig betrygget for Tab, da vil Fortsættelsen af samme følge i trende lignende Hefter, som med første Hefte da ialt vil udgjøre et hundrede Fabler, og udkomme saaledes: 2det Hefte midt i April, 3die Hefte i August og 4de Hefte i December Maaned 1831, sidste Hefte vil desuden ledsages af et allegorisk Tittelkobber og en Navneliste paa de Subskribenter, som understøtte dette Foretagende. Prisen paa de følgende Hefter vil blive, som for nærværende første Hefte, og Subskription modtages her i Staden hos Udgiveren selv, Adelgaden No. 302 i Stuen, saavelsom i de fleste af Byens Boglader, og i Provindserne hos de Herrer Boghandlere. 2. Den anden Samling har Titelen: den lille Fabelbog. Frit oversat tildeels efter det Tydske. Den indeholder 52 korte Fabler, med et illumineret Kobber til hver Fabel, og koster smukt indheftet og i Futteral 9 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-02
Vi optage en af Fablerne: Bjerget og Bakken. Et Bjerg mod Himmelbuen stolt sig hæver, Heelt nogent overalt fra Top til Fod, En lille Bakke ved dets Side stod, Hvis rige Frugtbarhed Beundring kræver, Og fylder Alting med halsammisk Duft; Med Haan seer Bjerget ned fra højen Luft, Paa Bakken, som blot svarer den: Stor er tilvisse Din Krop, men uden Frugt, og skaldet som Din Jsse. - Den hæderlige Olding, forhen Vice-Justitiarius i Høiesteret, Storkors af Dannebrog etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-02
Peder Hersleb Graah er død den 14 Decbr. Han var fød den 1 Februar 1750, og blev 1766 demitteret fra den lærde Skole, som da var i Kjøge. Anden Examen tog han i Juni 1767, theologisk Examen med bedste Characteer i Dec. 1768. Det følgende Aar blev anvendt til de levende Sprog og Legems Øvelser, 1770 til det juridiske Studium. Under 20 April 1771 fik han Bestalling som Cancellist i Cancelliet. 1772 i August tog han latinsk juridisk Examen med bedste Characteer. 1774 den 21 October blev han Cancellisecretair, og i Decbr. f. A. Secretair i Commissionen for de lærde Skoler. - 1777 den 21 May blev han Landsdommer, og derefter Landstingsskriver paa Bornholm. Hvorledes han i dette Embede, og siden tillige i Amtmandsforretninger virkede til Landets Bedste og derved erhvervede sig et hædret Navn i Landets Historie er allerede sagt i dette Blad f. A. No. 204. Under 7 Jan. 1784. blev han Høiesterets-Assessor – siden Vice-Justitiarius. 10 Dec. 1802 virkelig Etatsraad, 1 Dec. 1803 Medlem af Justitsdirectionen ved Tallottoet. 1812 den 28 Januar Conferentsraad, 1817, 28 Octbr. Ridder af Dbrog, 1821 6 Decbr. Dom. 1826, 25 Maj Commandeur af Dbrog, 1827, 26, Novbr. Storkors af Dr. Hans Embeders Røgt gav ham saa meget at bestille, at der ikke kunde blive megen Tid tilovers til literairiske Arbeider; dog foretog han sig nogle saadanne i Sommer=Ferierne, saasom: Udtog i Statistiken især Fædrenelandets, til Brug for Skole-Ungdommen, 1798, 2det Oplag 1804. Det blev brugt i adskillige Skoler. - Kort sammendraget historisk Fortælling om Forfædres Tapperhed og Trofasthed i Land- og Søkrige fra de ældste Tider indtil 2den April 1801. - Den vel instruerede Skipper, og Anhang. - Den danske Landsbylovgivning, og Mere, see Literaturlerikonnet, og Dagen f. A. No. 310.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-02
Her bliver den nu hugget, raat forarbeidet og forberedet til Transport, for paa sit Sted som Støtte at fuldendes. Denne Masses Transport fordrer nu ny kæmpemessige Arbeider. Der maa nu opkastes en Dæmning indtil Havet, hvor man uddyber en Art af Havn for det Fartøi, der skal indtage denne Last. Et saadant Fartøi indtager kun to saadanne Blokke. Med overordentlig Møje blive Klippeblokkene førte til Strandbredden; deres Jndskibning fordrer ikke ringere Møie. Fartøiet har en egen Bygningsmaade for denne Transport. Ethvert saadant Fartøi koster 70000 Rubler. De ere 105 Fod lange, 30 Fod brede. Ladningen udgjør en Vægt af 1,520,000 Pund. Reisens Længde er 200 Werster. Saaledes beskrives disse mægtige Massers Frembringelse i Skriftet: Ludemanns Petersburg, wie es ist. Dresden Canning sagde: Mit Bureau staaer aabent, enhver maa læse mine Depescher, thi uden Oprigtighed og Ærlighed kommer man nu ingen Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-03
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. avannaanangaaenUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. No. 20. Torsdagen den 3 Februar 1831. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-03
Samfundet til den danske Literaturs Fremme. anpaagaar Tirsdagen d. 1 Febr. 1830 blev, ifølge Lovene, en Generalforsamling holdt. Samfundets Formand Hs. Ex. Hr. Overkammerherre v. Hauch, Ridd. af Elefanten, St. af D. og Dhrm. etc. etc. aabnede Mødet og indledede Forhandlingerne med nogle faa Ord, der tolkede de fædrenelandske Følelser, som gav Samfundet sin Oprindelse, i det de Medborgere, der indtraadte i samme og siden ere tiltraadte, derved have villet hylde Nationens almindelige Festdag, den elskede Konges høje Fødselsdag, paa den værdige Maade at bidrage til Fædrenelandets Literaturs Fremme. Hs. Exc. overdrog derefter Samfundets Secretær Etatsraad Thaarup at oplæse Beretning om Samfundets Fremskridt, Virksomhed, økonomiske Forfatning. Den meddeles her: "Dette Samfund har nu bestaaet i fire Aar, virket efter dets Hensigt og samlet nogle Kræfter til at virke end mere: De Anledninger Samfundet i denne Henseende i det sidst forløbne Aar har havt til at virke ere: Af Prisafhandlingen, over Opgaven: Hvorledes har af det fælles Modersprog, det islandske, Skriftsproget uddannet sig i de tre nordiske Riger, er anden Deel udkommen. Samfundet har ladet Prisvinderen Hr. Registrator Petersen, som Bidrag til Trykningen betales lige Sum som for første Deel, eller 100 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-03
Da Hr. Dr. Jur. G. L. Baden hos Samfundet begierte Understyttelse til sit Værk, Danmarks Historie, fandt man sig foranlediget til at vise hans Flid og literaire Arbeider den Opmærksomhed, at bestemme ham d. 5 Jan. 1830 en Udbetaling af 100 Rbd. Siden sendte han Samfundet de tre første Bind af bemeldte historiske Værk, og igjentog Begjeringen om Understyttelse. Skriftkommissionens Betænkning blev givet, og man fandt sig atter foranlediget til at tilstaae ham 100 Rbd. Sedler engang for alle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-03
Fra Registrator Petersen modtog Samfundet Begjering om at understytte Trykningen af et af afdøde Adjunkt Kreidal efterladt Manuskript.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-03
Ifølge Skriftets Natur, hedder det, kan dets Jndhold kun have Interesse for en indskrænket Kreds af Lærde, det vil altsaa ikke kunne udkomme uden Understyttelse, da den Afdødes Familie ikke er saa formuende, at den selv kan bekoste dets Trykning. Den troer sig imidlertid forpligtet til at gjøre hvad der staaer i dens Magt, for at see Skriftet offentliggjort, da dette ikke allene var den Afdødes inderligste Ønske, som endnu under hans sidste Sygeleie stedse stod ham forØje, og bevægede ham til, da han selv manglede Kræfter, ved Andre at lade sit Manuskript med de der gjorte Tillæg afskrive, men ogsaa, da Beviser paa Erkjendelsen af hans Jndsigter, som af Fædrenelandets Lærde og fra Udlandet ere blevne ham til Deel, vække Formodning om, at Resultaterne af hans Grandskning, som indeholdes i dette hans Skrift, ikke ville være uden Vinding for
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Kronprindsen af Sverriges Følge kom han 1814 tilbage til Paris, viste sig nu som en modig Forsvarer af Bourbonnernes Sag, især i Marts 1815. ved hæftige Artikler i Journal des debats. Destomere forundrede man sig da han lod sig i April udnævne af Napoleon til Statsraad og arbeidede med paa det nye Constitutions Udkast, som han ogsaa i flere Skrifter forsvarede med den ham egne Livlighed. Efter Ludvigs anden Tilbagekomst gik han nogen Tid til England, siden til Madame de Staels Opholdsted. J November 1816 fik han Tilladelse at komme tilbage til Par. 1819 blev han valgt til Medlem af de Deputeredes Kammer. - Da han 1824 igjen valgtes maatte han bestaae en stor Kamp, og mange Debatter førtes, førend man vilde erkjende ham at være fransk Borger. Siden har han i hver af Kamrets Sessioner viist sig som en af Oppositionens meest veltalende Udmærkede. – J Julidagene 1830 var han ikke i Paris, men Rygter om Frihedens Seier havde neppe naaet hans Øren, førend han trods sin allerede meget svækkede Sundhedstilstand ilede til, for at ofte den sit Talent, og deeltage i dens Triumph. Han lod sig, som bekjendt, bære omkring i Paris's Gader, og anvendte med sand Patriotisme sin Veltalenhed mod hine Urostiftere, der, da Kamret var samlet for at afhandle Spørgsmaalene om Forandringer ved Chartet, vilde anmasse sig lovstridig Indvirkning paa de Deputeredes Forhandlinger. Med Kraft formanede han til Rolighed og til taalmodigen at oppebie Folke repræsentanternes Beslutninger. – Blandt hans Skrifter nævnes en fransk Oversættelse af Schillers Wallenstein, i Alexandriner; og en Roman Adolph. En meget interessant Skildring af ham har Le Globe af 9 Decbr. givet; men da den læses i et andet dansk Tidsskrift, Kjøbenhavns Posten No. 301 henvise vi dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Indenlandske Efterretninger. Den Lahnske Stiftelse for hielpeløse Børn i Odense indtager en ærefuld Plads iblandt Rigets milde Stiftelser. Antallet af Bør nen er nu 114, nemlig 44 Drenge og 70 Piger. Blandt disse Børn tælles 9 fader og moderløse, 40 faderløse, 3 moderløse, ialt 52. De øvrige have vel Forældre, men mange af disse kunne kun gjøre lidet eller intet for deres Børn. Ved den velgjørende afdøde Carl Aug. Wilh. v. Driberg's Legat til Fordeel for Stiftelsen er Bestyrelsen sat istand til fra 1. Juli 1830 at understytte 30 af de fattigste og meest trængende Børn i Stiftelsen med Kostpenge fra 24 Sk. til 3 Mk. ugentlig til hver. For det dribergske Legats Regning undervises Børnene i Tegning og Sang ved dertil antagne Lærere, og anskaffede Apparater, ligeledes anvendes 25 Rbdl. Sølv aarlig til Bog samlingens Forøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Tidsskriftet: "Dansk Religionsblad, som udgives af Hr. B. F. Rønne i Lyngbye har sluttet sin 5te Aargang. J Nr. 1 for d. A. beretter Hr. Udgiveren, at Vielbert, den første af Baseler Missions Jnstituts Elever, er død d. 27 Nov. og at Baseler Selskabs Præsident, Hr. Pastor von Brunn ved hans Begravelse d. 30 s. M. talede nogle hjertelige Aar over Ph. 3, 1216 til Trøst, og Opmuntring. Fremdeles at man havde Brev fra Missionæren Hencke paa Kysten Guinea af Sept. 1829, hvorefter han befandt sig vel, men længtes efter Medhielpere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Blandede Efterretninger. Om China har en af de nyere Reisende, Peter Dobell, som i 7 til 8 Aar opholdt sig der, givet interessante Efterretninger. Rigets hele militaire Magt, er, efter hvad der er berettet ham, en Million Mennesker. "Dette kan vel være rigtigt, men jeg er overbeviist om at der ingensinde har været en Armee, af saa stor Styrke i Tallet, der har været mindre skikket til Landets Forsvar og aldeles uvidende i den Kunst at føre Krig. J Provindsen Foklen udbrød en Krig imellem to mægtige Stammer, og den militaire Magt kunde ikke tvinge samme. En Magt af 8 til 10000 Mand vovede ikke at virke noget i en Tvist, der kun var en Familietviist. Naar Militairet faaer at gjøre med en stærkere Modpart, seer det, som ei er med i den blodige Kamp, roligt derpaa, indtil den er endt, og er da tilfreds med at overgive nogle af de Overvundne til Retten. Gouverneuren skikker da en Jndberetning i hæftige Udtryk til Peking, hvori fortælles, at man har havt en Seier over Rebellerne, og hvori udbedes Tilladelse til at lade de Fangnes Hoveder afhugges. Naar nu Svar indløber, altid beggende, blive de arme Dievle straffede, og dermed er den Sag endt."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 Januar 1877. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1543 155 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 84 1/2 85 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler - i Banco. Dito Dito. . .....
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-04
Nationalbank-Obligationer Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 107 107 1/2 i Sedler. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 200 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . 96 1/2 97 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 57 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . - - i Sedler.