JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Undertegnet. Nesselrode. J Bordeaux var Jubelen ved Engellændernes Jndrykning saa stor, at Man strøede Laurbærqviste paa Gaderne, og sendte saavel General Beresford som Hertugen af Angouleme Jilbud imøde. Folkestimmeten var ubeskrivelig stor, og Frydeskriget: "Bourbonnerne leve, Kongen leve!" uden Ophør. Selv Mai een i denne Stad, Hr. Lynch (fordum Parlaments lem) skal længe have ventet paa det gunstige Øieblik til at sadle om, og har i en Proclamation til sine Medborgere opmuntret dem til at blive de første, som give Frankrig Exemplet paa at afkaste Aaget, samt trøstet dem med Haab om den skjønneste Fremtid. Engellænderne, Spanierne og Portugiserne - siger han komme ikke for at lægge Eders Provindser under fremmed Aag; men for at knuse Nationernes Svøbe og indsætte en Monark, der er sit Folks Fader. Paa Bourbonnernes Hænder klæber intet fransk Blod. Alle Jndretninger, som sigte til Forædling, skulle vedligeholdes. Disse betydningsfulde og trøstelige Ord, som Ludvig den 16des Datters Gemal nylig har talt til Eder: "Bort med Tyrannen. - Bort med Krigen! – Bort med alle trykkende Paalæg!" have alt udbredt Munterhed i Eders Familier. &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Besiddelsen af denne berømte Handelsstad er ogsaa af stor Vigtighed for Wellingtons tilkommende Opetationer. J London troede man, at Ludvig den 18de selv vilde begive sig til Bordeaux, og tage Ærkebiskoppen af Rheims med, for at lade sig krone i Rheims. De engelske Ministre skulle endelig have besluttet at understøtte Royalisterne i de sydvestlige Provindser af Frankerig, en Afdeling Jngenieurer og 50,000 Geværer skulle ufortøvet afgaae. J Bordeaux, selv og Omegnen oprettes 2 Jægercorps og 5 Regim. Fodfolk. J Gironde og Pyrenæernes Departementer har Alt erklæret sig for Ludvig den 18de. Den store Stud Toulouse, la Rochelle og Rochefort skulle efter engelske Blade have gjort det samme, da de dristigste af fordums Jnsurgentanførere i Vendeen i flere Maaneder have forberedet en Opstand og havt Deeltagere i sidstmeldte to Søehavne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Mariboe den 18de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
(Af Udgiveren.)¬ J Aaret 1714 var det en god gammel Skik, at Karlene indbød Pigerne til Dands; i Aaret 1814 derimod er det en slem nye Skik, at Pigerne (Skjoldmerne) indbyder Karlene. Dette skal have været Tilfældet Natten imellem afvigte Skier torsdag og Langfredag i Saxen-Gotha. Hvorledes og hvorfra man ved slig en festlig Leilighed blev forsynet med det fornødne Chocolade, Caffebønner, Sukker og Brændeviin, er en Gaade, som ikke kan opløses uden af ovenmeldte Saxen-Gothas Politie Protocol, og det i den Anledning optagne Forhør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
J denne Tid har her i Omegnen tildraget sig tvende høist sørgelige Hændelser. Ved Bandholm er et Barn druknet i en Brønd, som ikke var forsynet med det behørige Bolværk. J Raae har et store Stykke Træe fra et Sauglag forslaaet en Underofficier af Hans Høihed Prinds Christian Frederiks Regiment saaledes, at han døde 24 Timer derefter. 1814 holdes Søesessionen i Stege den 18de og 19de April, i Nyekjøbing paa Falster den 21de, i Mariboe den 23de og i Nakskov den 25de og 26de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Afvigte Søndag confirmerede Sognepræsten Hr. Boeck 25 Børn i Stiftets Domkirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
J hvor streng end Vinteren har været i Aar, saa kan den dog paa ingen Maade sættes i Ligning med den fra 1708 til 1709. L. Axelson, Provst i Rinds Herred i Viborg Stift, beskriver den saaledes i sin Dagbog: J ovenmeldte Aar var det en umaneerlig streng Vinter, hvis Lige ingen kan mindes; thi den begyndte strax efter Michelsdag og holdt længe ved Den var allerstrængest efter Juul, saa at omsider sidst i Martii og først i April frøs og sultede mange Dyr ihiel, baade vilde og samme. J Paaske Helligdage var det saa koldt som ved Juletider. Jorden var overlagt med idel Jis og Jisslag, saa at intet Creatur, vildt eller tamt, Dyr eller Fugl kunde faae enten Lyng eller Græs. Harer, Aarhøns og Agerhøns bleve næsten allesammen ødelagte, og fandtes i Foraaret døde i Sneedriverne baade i Byerne og Hederne. De smaae Steenugler uddøde reent, Fiskedammene bundfrøs og Fiskene døde, Træerne visnede og gik ud. Rugsæden tog stor Skade, hvorpaa fulgte en meget haard og dyr Tid, thi faae Traver Rug kunde give en Skjeppe, ingen over 2. En Skjeppe Sæderug gjaldt 4 Mk. og mere, var ondt at bekomme og derfor ikke synderligt uden den halve Rugsæd faaet til Vinters. Natten imellem den 17de og 18de denne Maaned faldt en velsignet frugtbor Regn, med en temmelig stærk Torden og Lynild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
J disse Dage ere ved Flækken Rødbye fangne saa stor en Mængde Aal, at de ere blevne solgte for 3 Mk. D. C. et Pund. Her i Mariboe koster et Pund 8 Mk. D. C. Onsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Da det paa denne Tid maa være meget besværlig for alle dem, der skal vandre paa deres Fod til Rødbye, at klæde sig af, for at vade over det broeløse Sædingevaad, saa var det meget at ønske, at Vedkommende vilde som sande Patrioter sørge for at ovenmeldte Baad snarest mueligt igjen blev forsynet med en Broe. Ligeledes var det høiligen at ønske at den lovstridige Uskik med løse Hunde kunde blive hemmet, da en Ridende paa Veien til ovenmeldte Flække blev forleden attaqveret af 2de løse Hunde, der nær havde sat ham i stor Forlegenhed, Spørgsmaale: Bør en Postmester ikke være høflig imod Reisende? Og mon man ei kan være Postmester uden Grovhed, Det ønske besvaret af en Kyndig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Gravskrivt. over et i Livet forfængeligt og unyttigt Fruentimmer. Læser. Her hviler en Heltinde, uden Fortjeneste; Men af Verden belønnet efter Fortjeneste. Hendes Ungdom var en Kjæde af Daarlighed og larmende Forlystelser; Hendes modnere Aar forsvandt under idelig Beskjæftigelse. med Baller, Maskerader, Comoedier og Kortspil; J hendes Alderdom hørte man hendes Suk, hendes ynkelige Jammer og Klage. Unyttig var hendes Skjønhed; Ufordragelig hendes Tale; Bæmmelig hendes Adfærd; Forgiæves hendes Rænker. Hun var ung uden Elskere; Hun blev aldrende, uden Friere; Hun blev gammel, uden Venner. Ubestandighed var hendes Mærke; Giøglerie hendes Ønske; Daarlighed hendes Løsen. Latterlig var hun i Livet; Forladt blev hun i Døden; Forglemt ligger hun i Graven. Læser. Betænk hvad du læste; Vær nyttig i Tiden; Saa kan du være rolig i Døden; Og du vorder lykkelig efter Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
(Af Randers Avis.) Cours. den 12te April 1814 af Rigsbankpenge Navneværdie for Toldstederne i Danmark. 360 Procent mod rede Sølv. 1000 Rbd. i Sølv er altsaa lige med 260 Rbd. N. B. og i mindre Summer. 1 Rbd. i Sølv. 2 Rbd. 58 s. N. V. 1 Rbs. 2 1/2 Rbs. N. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Bekjendtgjørelser. Cirra 100 Tønder rene hvide Ærter, tjenlig til at faaes, kan i smaae Partier (dog ikke under en Tønde) bekommes tilkjøbs, eller ombyttes med Kornvarer, samt Kløver- og Hørfrøe. Ligeledes bekjendtgjøres at jeg kiøber baade Kløver og Hørfrøe. Nakskov den 9de April 1814. J. R. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Auction. Førstkommende Fredag den 22de April lader jeg, formedelst Forandring af Boepæl ved Auction bortsælge: Heste, Vogne, Qvæg, Faar og Sviin, Jndboe af alle Slags, Meierie=Redskaber, en stor Bryggerkjedel, en stor Lud-Gryde, 2 Tønder Korn, samt en stor holsteensk Vogn etc. Ourupgaard den 14de April 1814. Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Mandagen den 25de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Onslow Bye paa Falster foretaget offentlig Auction, over endeel af den paa bemeldte Byes Marker beliggende saakaldte Konge lod, Hans Majestæt tilhørende, hvilken Jord, der indeholdet noget over 24 Lønder Land, bortsælges enten i Parceller, hver til 3 Tønder Lands Størrelse, eller samlet under eet. Dette vorder herved til de Lysthavendes Efterretning kundgjort. Nyekjøbing, i Administrationen for de Kongelige Falsterske Godser, den 5te April 1814. .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Undertegnede, Mandagen den 25de April førstkommende, Kl. 10 slet Formiddag, ved offentlig Auction bortsælge her paa Schiørringegaard i Falster, endeel Kornsorter, samt Jnd- og Udboe, bestaaende af: Dragkister, Kommoder, Sengestæder Kakkelovne, Mejerie- samt Avlingsredskaber m.v., Heste, Vogne, og mueligt noget Ungvæg, Havre, Erter og Kartofler; hvilke sidste Deele kan bekommes strax i større og mindre Partier. Til bemeldte Tid og Sted vilde Liebhaverne behagelig give Møde. Schiørringegaard den 4de April 1814. Bertelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Formedelst Forpagtnings Fraflyttelse, agter Forpagter Mackeprang paa Rosenlund ved offentlig Auction at bortsælge, Onsdagen den 27de April førstkommende endeel Jndboe og Avlingsredskaber, samt Heste, Faar og endeel store og smaae Sviin, noget Egetømmer m. m. Fredagen den 29de denne Maaned lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel Efferter, bestaaende af: Jnd- og Udboe, saasom Borde, Stole, Speile, Trævahre, et 8te Dages Repeteer=Stueuhr med Qvarteer-Værk, Heste Ungevæg og Sviin, samt en Post, og andre Vogne med videre, hvilket til Liebhabernes Efterretning bekjendtgjøres. Rudbjerggaard den 10de April 1814. Sørensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Capital, som anbydes. 704 Rigsbankdaler 3 Mk. Navneværdie, Umyndiges Penge, under Fuglse Herreds geistlige Overformynderie, er at faae tillaans til førstkommende 11te Junii Termin, imod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvender sig til Undertegnede. Fuglse den 12te April 1814. F. Wichmand, Herredsprovst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Et Huus i Saxkjøbing, beliggende paa Torvet, bestaaende af 13 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus, et Brændeviinstøi paa 2de Tønders Størrelse, en Hauge med endeel gode Frugttræer og et godt Vandsted, i Gaarden; er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Kjøbmand Kølle. Huset er i god Stand og vel indrettet; men især beqvem for en Vertshuus- eller Haandværksmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Hos Kjøbmand Røepstorpff i Nakskov, kan bekommes tilkjøbs, en meget smuk moderne Glas Lysekrone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
J Døllefjelde Præstegaard kan bekommes gode Vikker. Hos Hr. Skovrider Strubberg paa Steenstrupgaard. ved Saxkiøbing ere gode og velsmagende Kartofler at faae tilkjøbs, 50 Rd. D. C. pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Hos Bogbinder Elgstrom ere Lærebøger i den Evangeliske Religion, til Brug i danske Skoler, at faae til 2 Mk. 8 s. Rbd. Navneværdie eller 2 Rd. 3 Mk. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 31. Kongelig privilegerede. ord, Efterretninger, Addresse=Contoirs som forsendes. med Rig --Posten, Fredagen den 22de April 1814. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Udenlandsk. (Af Lübekker Aviser.) Sie transit Gloria mundi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Endelig har da Napoleon selv maattet drikke den Skaal, som han fordum under sin gamle Lykkes Stjerne med bredfuldt Maal iskjænkede for Berlin, Wien, Moscau o. s. v. J de tydske Aviser stadfæstes den høistvigtige Efterretning at de 3 forbundne Monarker have holdt deres Seiersindtog i Paris den 31te Martii, under det Tilraab: Leve vor Konge! Væk med Keiseren, Senatet var kommet dem imøde. Dette Jndtog, var Følgen af en glimrende Seier, som Dagen for tilfægtedes over Mortier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Lüttich, den 6te April. Landgreven af Fyrstenbergforlod Paris den 2den April, og kom herigjennem paa sin Reise til Wien. Han bringer den Efterretning, at 74 Senatorer har den 1ste April under Talleyrands Forsæde, undertegnet den Act, hvorved Bonaparte afsættes fra Regjeringen, og at Ludvig den 18de er udraabt til Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Journal de Paris, 1ste April. Forbundshæren nærmede sig Paris ad Meaurveien om Aftenen den 29de Martii. Højene ved Belleville, St. Chaumont og Montmartre vare besatte med Skyts. De angrebes den 30te om Morgenen Kl. 6. Jlden fortsattes med Heftighed til Kl. 3 1/2 Paa denne Tid bleve Stillingerne omgaaede og tagne. Det Armeecorps, som havde været i Jlden, iværkfatte sit Tilbagetog, og Barriererne bleve besatte af Nationalgarden. Kl. 5 1/2 blev en Vaabenstilstand sluttet. De Forbundne forbleve i deres Stillinger. Jntet Militair trængte indi Staden. Om Morgenen den 31te holdt de Forbundne deres Jndtog gjennem Forstaden St. Martin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Toget gik til de indre nordlige Boulevards, gjennem Kongegaden, over Ludvig den 15des Plads, og til Jndgangen til de elysælske Marker. Fodfolket marscherede 30 og Rytteriet 15 Mand høit, Keiseren af Rusland, Kongen af Preussen, Storfyrste Constantin, Fyrsten af Schwarzenberg vare i Spidsen og kun faae Eskadroner Ryttere denne foran dem. Tropperne defilerede i mere end de imer forbi Deres Majestæter. En anden Trop, olonne drog i Cantonneringsqvarterer i Omegner, i Paris. Paa den hele Vei, som disse Hære lagde tilbage, gav Alt Gjenlyd af Folkets Hurraraab. Men Enthusiasmen naaede sit høieste Maal ved Synet af Keiser Alexander og Kongen af Preussen. Glædesskrig gjennemhvirvlede Luften; man kastede sig paa Knæ for den russiske Keiser, man kyssede hans Hænder og Klæder. Den offentlige Rolighed blev intet Øjeblik afbrudt. Keiser Alexander udnævnte Overgeneral Baron v. Sacken til Militairgouverneur i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
J en Proclamation af Fyrsten af Schwarzenber til Jndvaanerne i Paris loves dem Fritagelse for Jndqvartering. Politiepræfecten, Baron Pasquier, er opfordret til at løslade Varennes og Grimberg, Jndvaanere af Coulommers, som ere blevne heftede i Saint-Pelagio, fordi de have forhindret, at der i deres Sogne blev skudt paa de Allieredes Tropper Ligeledes forlanger H. M. alle de Jndividners Frihed, som har været fængslede formedelst deres Hengivenhed for deres forrige Behersker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Efter Parises Besættelse, lignede om Eftermiddagen, Pladsen ved Palaisroyal, en Rytterbivouar. Den var bedækket af et anseeligt Antal Krigere tilhest, som vare komne for at spise hos Restaurateurerne. Caffehusene vrimlede ligeledes af fremmede Tropper. Mange ilede til Boutikerne for at kjøbe Alt blev betalt. Om Aftenen spadserede det smukke Kjøn i overvættes Mængde med de fremmede Officierer og Soldater. – En Mængde Personer havde fæstet den hvide Cocarde paa Hattene og ladet hvide Faner bære foran sig. En stor Deel Parisere ere færd med at omstyrte Napoleons Billedstøtte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Keiserinden af Frankrig har begivet sig til Orleans med Napoleons Familie. Napoleon, der endnu skal have en Armee paa 60,000 Mand, staaer mellem Melun og Orleans. De sidste Efterretninger fra ham gaae til 28de Marts. Den 27de var han rykket frem mod Dizier, og man saae store Begivenheder imøde ved hans Hær. Keiser Frants ventes hvert Øieblik til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Af Courerer erfares, at det franske Senat har ved Jilbud sendt sin Beslutning af 1ste April, til alle Commandantere for enkelte Armeecorps, saavelsom til alle beleirede eller bloquerede Fæstninger, med Tilføjende, at hvis de endnu længer gjorde Modstand, eller imodtoge befaling af Bonaparte, skulle de ansees for Oprørere og dommes efter de franske Loves Strenghed. Saadant et Jilbud skal og være kom net til Eck muhl i Hamborg. Hun trues med sine Godsers Confiskation, hvis han endnu længere efterkommer sine Jnstructioner med Hensyn til denne ulykkelige Stad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Man vil vide, at Marschal Angerau vil i Fremtiden stride for Bourbonnerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Besætningen i Antwerpen har atter gjort adskillige Udfald. Endeel af den har forenet sig med General Maison, som fra Ryssel af har besat Gens, og hvis Hær er ved den Leilighed voxet til 10,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Den 22de Marts om Natten have de Franske rømmet Carouge og alle de Poster, som de havde udstillet ved Arve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Som det hedder, skal i Slaget ved Vitty den 25de kun 30,000 Mand af den franske Armee være undgaaet Død eller Fangenskab. Paa samme Tid har Schwarzenberg personlig slaget Marschallerne Ondinot, Victor og Macdonald med uhyre Tab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Staden Rheims, som den 12te Martii gjenerobredes af General Priest, blev den 13de igjen taget tilbage af Keiser Napoleon selv. Efter nogle Beretninger er den den 19de atter taget tilbage af de Allierede. Er dette rigtigt, saa maa den atter være faldet i de Franskes Hænder; thi den 22de skal den igjen med Storm være taget af de Allierede. Ved alt dette har imidlertid den ulykkelige Stad lidt overordentlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Engelske Blade forsikkre, at Stederne Toulouse og Lyon havde ladet Ludvig den 18de, der nu ofte faaer Depescher fra Frankrig, endog fra Paris, forsikkre om deres Troskab, og at baade Vendee og Bretagne er i Oprør, ja 30,000 Franske fra Bearn og Bordeaux skal i Forening med Engellændere være i Anmarsch mod Vender. Napoleon skal en Hest være skudt under i en Fægtning den 22de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Staden Pau har skikket en Deputation til Hertugen af Angouleme, for at bede ham beboe Henrik den Stores Pallads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Ved Antwerpen ere de franske Tropper, som havde gjort Udfald, slagne tilbage, og de, som have besat Gent, skulde angribes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Den 8de og 9de Martii landede Lord Bentin med 11 Krigs- og 49 Transportskibe ved Livorno, hvor han satte 12000 Mand iland, som modtoges med stor Jubel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Hertugen af Angouleme, Ludvig Anthon, har fra St. Jean de Lux udstedt en Proclamation til den stanske Armee. – Wellingtons Stilling synes endnu at være uforandret, i Slaget ved Orthes vare begge Armeer omtrent 40,000 Mand. – H. K. H. Kronprindsen af Sverrig, ledsaget af nogle Generaler er den 31te Martii uden mindste Ophold reist igjennem Cølln ved Rhinen. Som Grund til denne omvendte Vei til det store Hovedqvarteer foregives den usikkre Passage forbi de endnu ikke indtagne Fæstninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Fredsunderhandlingerne. angaaende, meddeele de tydske Aviser først en Proclamation til de allierede Hære fra Fyrsten af Schwargenberg, hvori han siger, at hverken hele Armeers Tilintetgjørelse eller de franske Provindsers Elendighed kunde bringe den franske Regjering til Maadehold og billighed; og at derfor Underhandlingerne i Chatillon ere ophævede. Ogsaa gaae Lord Castlereaghs Depescher nu ikke meere igjennem Frankerig, men igjennem Holland. Dernæst levere de en af de allierede Magter udstædt Deklaration angaaende Fredsforhandlingerne af følgende Jndhold: "Begivenhederne i sidstafvigte October omstyrtede den uhyre politiske Bygning, som kaldtes det franske Rige, og var grundet paa Ruinerne af fordum uafhængige og lykkelige Stater, forstørret med ældgamle Monarkier, frarevne Provindser, vedligeholdte paa en heel Generations Blods, Lykkes, og Velfærds Bekostning. Af Seieren førte til Rhinen, men besjælede af Lyst til at see Europas Statsbygning gjenoprettet efter en rigtig Maalestok af Magternes Ligevægt, bestemte de allierede Souverainer, ikke at nedlægge Vaaben, førde havde naaet hiint ædle Maal for deres Anstrængelser. Man besluttede at søge Freden paa fransk Grund. Ministeren for de udenlandske Anliggender i Frankrig kom dem imøde, men den franske Regjering viste, kun at have et Øjemed, det: at blænde Folkenes Øine, og kaste paa de Allierede den hadefulde Skyld for en Angrebskrig. De allierede Magter kunde haabe, at Fortidens Erfaring vilde blive af Jndflydelse paa en Erobrer, som udsat for en stor Nations Bebreidelser var Vidne til dens Lidelser i hans egen Hovedstad. Denne Erfaring maatte frembringe den Følelse, at hans Thrones Vedligeholdelse væsentlig afhængte af hans Maadehold og Retfærdighed. Man kunde derfor heller ikke standse de militaire Overationer. Engelland, den eneste Magt, der var kaldet til i Fredens Vægtskaal, at lægge Frankerigs Skadeserstatninger, kunde nøie betegne de Offere, som det var beredt til at bringe den almindelige Fred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Mariboe den 21de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
(Af Udgiveren.) Den 7de dennes er Ratificationerne af Hs. Maj. Fredstractat med Storbrittannien, blevne udvexlede i Lüttich. (Statstid.)Man vil vide, at et engelsk Skib skal allerede være ankommen til Lübeck med en Ladning Steenkul og 22 til Tønningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
J den senere Tid har Jomfrue Marie her optaget 3de nye ægte Kjøbmænd i sit Skjød. Hun har altsaa fornærværende Tid 16 ægte Kiøbmænd at ernære. Naar nu den Ene undersælger den Anden, kan man snart vente godt Kjøb paa alle Ting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Jgaar steeg et Pund Raffinade Sukker her med et 2 Rd. D. C. i Prisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Jfølge Resolution af 11te April svares af Dannemarre og Tillige Sognekald i Lolland (400 Rbd.) efter Raadseensaarets Udløb en aarlig Afgivt til Seminariifonden af 25 Tønder Hvede og 25 Tønder Byg, der betales med Penge efter Copitelstaxten for det Aar, for hvilket Afgivten erlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Under 23de d. M. har det allernaadigst behaget H. M. at resolvere "at de Districtsgjordemødrene ved Reglementet af 21de November 1810 tilstaaede Betalinger skulle gaae over til Rbp. S. V. Daler for Daler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Efter Skrivelse fra Kjøbenhavn af 19de April kom en Tydsker der igjennem igaar, som med et Berlinerblad vilde bevise, at Napoleon var af Senatet reent afsadt fra Alt. Efter samme Skrivelse koster et Pund Sollelæder der fra 8 til 10 Rd. D. C., og som det er til, noget mere; Jøvrigt er det faldet betydeligt i Prisen. J Mariboe derimod koster 1 Pund hos en ægte Kjøbmand 16 Rd. D. C. og hos en anden i forrige Uge 36 Rd. D. C.J Aalborg har Kjøbmand og Viinhandler Bock anlagt et Straahattefabrik, Jgaar havde vi 15 1/2 Graders Varme. Klover og Græs staaer paa sine Steder i saa frodig en Vext, som man i Mands Minde ikke kan erindre i April Maaned. J Aftes lynede det. Jdag om Formiddagen noget Torden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Ved Høiesterets Dom den 15de December 1813 er Gaardmand Hans Hansen eller Jespersen i Taars i Lolland for tyrannisk Behandling imod sin Hustrue, samt begaaet Hoer, tildømt at arbeide i Kjøbenhavns Fæstning i 3 Maaneder, samt bøde dobbelte Leiermaalsbøder, 48 Lod Sølv og straffes paa yderste Formue, saa bør han og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder i Salario til Defensor, Procurator og Forvalter Kastrup paa Bremmersvold, 6 Rbd. S. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Paa Børsen i Kjøbenhavn bleve Specier solgte for 25 til 29 Rbmk. For Committeesedler blev givet 68 1/2 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Under 15de April d. A. har Toldcoursen siden sidste Postdag forbedet sig 10 Prorent 250 Procent mod rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Bekiendtgjørelser. Jfølge det Kongel Rentekammers Befaling bekjendtgjøres, at Qvæg kan modtages paa Fælandene ved Rødbye, for denne Sommer paa Græs, imod 6 Rbd. pr. Hoved og Noget til Vægterløn, som erlægges, ved Jndbrændingen. Vedkommende behage at melde sig her mellem 26de og 30te dennes, da Dagen og Stedet til Jndbrændingen, samt hvorvidt alle de anmeldte Creature kunne modtages, skal blive bestemt. Lollands Amtstue den 21de April 1814. Lunddahl.