Berlingske Tidende, 1832-11-15
London, den 6te November. I Gaar Eftermiddags indløb hertil H. M. Kongen af Hollands Vægring, at rømme Antverpen efter Englands og Franktiges Forlangende. Denne vigtige Efterretning - som dog ventedes af Enhver, der kjender den Hollandske Monarchs stand, haftige Charakteer og hans Nations Stemning - bragtes hertil ved Dampskibet Lightning, som med stor Fare gjorde Reisen fra Helvotsluis til Woolwich. Paa samme Tid ankom ogsaa Dampskibet Sir Edvard Banks" hertil med Depescher til den Holludske Befuldmægtigede ved Congressen. - The Conie) Dene Daun er en ældender Skib, eller Trykkel i Endet for den 10de November. anmeldte i Gaar hiin Efterretning i den anden Udgave af sit Blad, hvori siges, at de Hollandske Ministre eenstemmigen og uden mindste Betænkning have fattet denne Beslutning; især har Prindsen af Oranien yttret sig med en Varme og Energie, som ikke lader nogen Tvivl tilovers om, at han jo aldeles billiger sin Faders faste Villie. J et Punkt vare det Hollandske Cabinets Meninger deelte. Adskillige af Medlemmerne vilde nemlig, at der skulde tages Repressalier imod Franske og Britiske Skibe, og at det skulde formenes dem, at forlade de Hollandske Havne, men Kong Vilhelm afgjorde Striden ved sin personlige Anskuelse, at det vilde være uretfærdigt, at lade Privatpersoner undgielde for politiske Feider, og ligesom en disciplineret Hær til Lands skaaner Ejendommene, saaledes burde ogsaa under en Krig til Søes Operationerne skee med tilbørlig Agtelse for Privates Eiendom. Denne vise og retfærdige Beslutning af Hollands høimodige Monarch kunne endog de ivrigste af vore Whigblade ikke nægte deres Højagtelse, medens de meddele Breve fra Haag og Rotterdam, som bekræfte den Hollandske Nations Beslutning, uden mindste Hensyn til Følgerne, at modsætte sig en utilbørlig Intervention. Tiden er nu kommen til at anvende de saa lydeligen bebudede Tvangsforanstaltninger, - saafremt ellers vor Regjering og den Franske, ved Alternativet imellem Jnconseqvents og Uretfærdighed, mindre skye den sidste Bebreidelse, end den første. Virkelig har i Forgaars Eftermiddag Kl. 2, med gunstig Vind, den Engelske og Franske Eskadre i Spithead lettet Anker og er gaaet under Seil. En stor Mængde Tilskuere var forsamlet paa Kysten, og betragtede med meget forskjellige Følelser det ganske nye Skuespil: det Britiske Unionsslag i broderlig Forening med den Franske Tricolor. Skibene vare: Donegal, paa 74 Kanoner, med Admiral Malcolm ombord, og af Engelske Krigskibe: Talevera, paa 74 K., Rover, Satellie og Snake, hver paa 18 K.; af Franske. Suffren, paa 9 K., med Contreadmiral Durrest de Villeneuve, Melpomene, paa 60 K., Meden, paa 44, Ariadne, paa 32, og Creole, paa 24 K. Alle disse Skibe ere afseilede til Dünerne, hvor Castor, paa 36 K., Urania, paa 50, og Southampton, paa 52, ligesom og den Franske Fregat Calypso, paa 56, og Resolue, paa 41 Kanoner, i Gaar ere stødte til dem. - Skibsberetningerne fra Portsmouth tale allerede om Afseilingen til den Hollandske Kyst, og mene, at man før Nattens Frembrud allerede vil have kapret et halvt Dosin Hollandske Skibe. Man maa imidlertid lægge Mærke til, at i Forgaars endnu ingen Efterretning kunde være kommen til Portsmouth om Kongen af Hollands Vægring. - Om Flaadens videre Bevægelser har man endnu ikke hørt Noget. At en Demonstration skal og maa finde Sted, er vel aldeles utvivlsomt ; men ligesaa vist er det, at vor Regjering med tungt Hjerte indlader sig paa slige Operationer, uden at vide, hvorvidt de kunne føre. Strax efter Depeschernes Ankomst fra Haag, blev et Cabinetsraad sammenkaldt; Stafetter bleve ufortøvet afsendte til Kongen og alle Ministrene. Hvad der blev besluttet, er endnu en Hemmelighed.