Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-09
Udenlandske Efterretninger. Orienten. En Skrivelse fra Konstantinopel af 15de Febr. beretter, at trende Firmaner ere afsendte til Ægypten. Det første indeholder de Betingelser, under hvilke Mehemed Ali igjen indsættes som Pascha af Ægypten med Arvelighed samt Forholdsregler angaaende Landets Bestyrelse; i det andet bliver Mehemed opfordret til at afsende til Konstantinopel den for Arabien, Candien og Syrien resterende Tribut; ved det tredie blive Provindserne Sennaar, Tazoglu, Rubien og Æthiopien provisorisk stillede under Gouvernøren af Ægypten. Med disse Firmaner ere Justitsministeren Davi Nastri og Sadi Muhib Efendi afgaaede d. 14de til Alexandrien. Porten har dernæst tilkjendegivet de fremmede Gesandter, at de ægyptiske Anliggender nu ere fuldkommen tilendebragte og Blokaden af de ægyptiske Kyster ophævet. Under Konferentserne i Divanet angaaende disse Anliggender var man i de fleste Punkter enig, kun Punkterne angaaende Tributen, Militærvæsenet i Ægypten og angaaende Bestemmelsen og Arvefølgen blandt Mehemeds Efterkommere, fremkaldte nogen Meningsforskjellighed. Man meente, at Porten med Hensyn til det første vilde bestemme sig for en vis Tribut. Resultatet af Forhandlingerne om det andet Punkt synes at være bleven, at Mehemed skulde være berettiget til at holde en Armee paa 20,000 Md. Angaaende det sidste Punkt foreslog Lord Ponsonby, at Sultanen skulde forbeholdes Ret til blandt Mehemeds Arvinger at udnævne hans Efterfølger. - Jfølge "Morning Herald finde for Tiden i London Underhandlinger Sted mellem de store Magter, der have sluttet Juli Traktaten, i Anledning af en ny Traktat, hvori Frankerig skulde tage Deel, og som har til Hensigt at ordne det orientalske Spørgsmaal paa følgende Maade: De store Magter skulle enes om at garantere det ottomaniske Riges Jntegritet og Uafhængighed for Fremtiden, og ligeledes skulle de store Magter i Forening sikkre Mehemed og hans mandlige Efterkommere arvelig besiddelse af Paschaliket Ægypten. Mange Vanskeligheder skulle imidlertid ryddes afveien førend denne Overeenskomst kan komme istand. Det er tvivlsomt om Rusland kan bifalde den og om England vil. Østerrig er Traktaten gunstig, da Frankerig, naar det er udreven af sin isolerede Stilling, maa skride til Afvæbning; Frankerig driver Underhandlingerne med megen Jver for igjen at kunne indtage sin tidligere Stilling. Jndlader Rusland sig herpaa maa man ansee det som et Mesterstykke af det Guizotske Kabinet. De tyrkiske Troppers Jnsubordination i Syrien synes at have gjort stærkt Jndtryk paa den unge Sultan, idet han har ladet Bastonaden, der var afskaffet, igjen indføre ved Armeen. D. 15de Febr. havde man i Konstantinopel Efterretning om, at Linieskibet Mahmudied. 9de havde passeret Dardanellerne med Admiral haver Pascha ombord, og at en Deel af Flaaden, d. 5te var afgaaet fra Marmorizza til Konstantinopel. - Man havde i Alexandrien d. 27de Jan. Efterretning om, at Jbrahims Tropper (der vel altsaa maa have taget Veien gjennem Palæsting) have afbrændt Jericho. Nogle Skud, som bleve affyrede paa Tropperne idet de droge forbi Stadens Mure, skulle have givet Anledning til denne Handling. Ahmed Menikli Pascha skal med et lidet ægyptisk Armeekorps være ankommen til Gaza, hvor General Jochmus, den ottomaniske Armees Anfører, skal have opfordret ham til at give de syriske Soldater Afsked, hvorpaa Paschaen dog ikke vilde indlade sig uden Jbrahims Tilladelse. En Fægtning mellem Tyrkerne og Ægypterne, hvori de sidste leed meget, synes at være gaaet forud fordenne Opfordring. Jbrahim skal da kun have været een Dagmarsch adskilt fra Ahmed Meniklihan befandt sig endnu i Spidsen for et temmelig betydeligt Armeekorps; men dersom han giver sine syriske Soldater Afsked kunde det let være muligt, at han saagodt som ene kommer tilbage til Ægypten. J hans Armee hersker den største Tøilesløshed og Mehemed er fattet paa at modtage de førgeligste Efterretninger. Kommodore Napier skal være afgaaet til Sues i denne Anledning.