JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Krigskuepladsen i Tydskland. Endelig have Østerrigerne ogsaa ved Hüningen opnaaet Maalet for deres Bestræbelser. Det gil for nær til denne Fæstning grændsende Schveitzer=Gebeets Neutralitæt, kunde ei forhindre de Keis. Bomber og Kugler fra, i tusende Tal at flyve over samme, og at medtage det egen sindige Broehoved saa haardt, at det paa Enden maatte føie sig efter Karls Villie. Den Huninger Broeskandse, har den 1ste overgivet sig paa Kapitulation, og Kar(der følgelig ikke, som de tydske Aviser sidst meldte, efter en blot Konferenz med Generalitetet, var afreist til Wien) har den Fornøielse, i egen Person at overbringe Keiseren denne Nyhed. Hane Ankomst ved Broeskandsen den 31 Jan. om Aftenen var Signalet til den frygteligste beskydelse, som varede ved heele Natten igiennem. Om Morgenen forlangte Franzoserne at kapitulere; det blev holdet inde med Skydningen, og endnu samme Dag sluttet følgende Kapitulation mellem Dufour og bestem berg. 1) Franz, rømme Broskandsen den 5 Febr. - Østerr. derimod tage 2) (lige som ved Rehl.) alting i Besiddelse, hvad Republik, maatte have efterladt dert. - 3) Fra høirBredde skal ikke (NB. saa længe den ei beleires, eller angribes fra den venstre Bredde) meere skydes paa Fæstningen selv. 4) Overhovedet høre fra dette Øieblik alle Fiendtligheder paa begge Sider op, og de Keiser, kunne 5) inden 6 Uger frie og uhindrede nedrive Broeskandsens Værker. 6) Endelig blive paa begge Sider givne Gidsler, til den fulde Rømmelse er skeet. - Jfølge dette, bliver Brochovedet, strax efter sammes Rømmelse, ganske for styrret og 2,000 Mr. ere allerede beordrede, til daglige Arbeide, sammesteds. - Kort førend Skandsens Overgivelse havde Franzoserne gjort frygtelige Udfald, som efter Manheimer Breve skulle have kostet dem 6 til 7,000 Mr. (), men efter Baseler=Brev, stedse vare lykkelige for dem, saa at de i samme fordreve Østerrigerne af deres Forskandsninger lige til deres længt borteværende Batterier, erobrede 4 Kan., fornaglede en Snees a. a. -Der stemme alle Efterretninger overeens, at der atter er flydet meget Blod i de sidste Dage af Beleiringen. Saa faldt ogsaa denne, først ved den haardnakkede Forsvar navnkundige, Broeskandse, efter en mere end 30 maanedl. Blokade og Beleiring (fra d. 26 Oct. 1796, som Dagen efter Moreaus ganske Tilbagetog over Rhinen). Den faldt 22 Dage sildigere end Kehl, og just saa megen Tid udkrævedes, for at afholde Østerrigerne ved Overrhigen, fra at forstærk deres italienske Armee for meget; just saa mange Dage behøv. for endnu engang at sikkre den raske Buonaparte Jtaliens Besiddelse. Med denne dyrt kiøbte Skandse vandt de Kris, atter een af de i forrige Aar mistede Punkter tilbage, og nu blive dem kuns endnu to Overgangs Passer paa den høire Bredde tilovers at gien erobre, neml. Neuvild og Dysseldorf ved Nederrhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Moreau var selv ank. 2 Dage tilforn med et talrigt Troppekorps, til at forstærke Broehovedets Besætning med. Det lod til at være ham høist magtpaaliggende, at beholde denne Plads, og han bevilgede ikke sammes Overgivelse, førende han tilforladelig vidste, at man var ganske sikker for alUndsættelse af Mantua
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Da nu Krigskuepladsen ved Overrhinen (og maaskee i hele Tydskland), i det mindste for en kort Tid, er at ansee saa got som sluttet, saa drager nu en stor Deel af begge Armeer derhen, hvor man synes at være belavet paa, at udtømme Krigens hele Kunst, saavelsom dens gansk Rasenhed - til Jtalien! - Paa fransk Side ere de 3 Divisioner under Gen. Bernardofte, Grenier og Lefevre, fra Mosel paa Marschen derhen. For at holde Ligevægt med disse, i ogsaa fra østerr. Side 25000 M. fra Rhinen derhen. For disse Tropper, som gaae over Fussen (40 Mile fra Huningen, gjennem Tyrol, ere anordnede lutter forceerte Marscher, dagl. paa 5 Mile uden Rastdag. Fra Egnen ved Maynz opbrød d. 7 Febr. 10 Bataill. Man troer, at ogsaa disse ere bestemte til Jtalien. For igien nogenlunde at bøde paa disse betydelige Huller, og tillige bevirke, at for Fremtiden i af Fald flere Tropper kunne blive detascherede til Jtalien, skulle nu efter Karls sidste Foranstaltn, førend hans Afreise til Vien, Breisgaus Jndvaanere bevæbne sig og staae op i Masse, for i storening med den tilbageblevne Militær at forsvare den høire Rhinbredde. - Baselerne juble og glæde sig nu af alle Livskræfter over, at den saa farlige Krigskueplads, ved hvilken de saa ganske imod deres Villie maatte forestille Tilskuere, ved den Huninger=Broeskandses Overgivelse, endelig er rykket bort fra deres Egne. J Jtalien lade de, trods saa mangfoldige og skrækkelige Explosioner, endnu vedholdende, stedse tiltag. Anstrængelser formode, at denne Jordplet maae være udseet til den Kampplads hvorpaa den almindelige Feide vil blive holdt og hvorpaa det vil afgiøres, hvilket af de stridende Partier der skal triumere eller bukke under. Den utrættelige Buonapart har efter sine sidste Seire strax udkastet en nye Oprationsplan. Han lod Beleiringsarmeen for Mantuforstærke med 8000 Md., skikkede Gen. Joubert med en stærkt Korps imod Roverede, Angerean med 20,000 M. imod Fanza (i Kirkestaten) og Masseng til Bassano, for at true Triest og at afskiere de kris, Korpser, som stode ved Legnano og Roverede. Dog dette sidste Forehavende skal ikke være lykkedes Franzoserne, men de skulle i flere Fægtninger være af Østerrigerne drevne tilbage fra Bas sand til over Vicenza; hvilket alligevel er saa meget usandsynligere, da den Viener Hof=Tidende af 4de de ikke melder et Ord derom, og det meget meere almindelige bekræftes, at de Keiserlige fra alle Sider trække sig tilbage og konzentrere sig i det vestlige Tyrol, for der at oppebie de med Extrapost ankommende Forstærkninger. Al have de forladt de til Jtalien grændsende Tyroler=Provindser og i det Venetianske det stærke Pas ved Bassano og trække sig tilbage i Tyrol mellem Bogen og Brixen og det Venetianske til Udine - (i det første 16 til 24 Mile fra Ala, i det sidste 20 Mile fra Bassano, men paa begge Sider henved 40 geograf. Mile fra Mantna, og altsaa længer, end nogensinde i dette italienske Feldttog er skeet) Bagagen er i Jnspruck og Alvinzys Hovedqvarteer i Botzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
- J Vien veed man nu, at den slagne Armee vil forholde sig blot forsvarsviis til den fulde Ankomst at Forstærknings=Tropperne, ogsaa begynder Troen om, at de Keiserlige kuns alt for vist formode Mantuas Fald, at blive levende, fordi de trække sig saa dybt tilbage. - Franzoserne, som følge Østerrigerne i Hælene, ere ikke, allene indrykkede i Roveredo men endogsaa i Trient og deres Forvoster gaae (ligeledes videre end tilforn) over Lavis til Neumark (en Flekke ved Etsch, 2 Mile fra Botzen). Communicationen mellem Venedig og den keiselige Armee er ganske afskaaren og Korrespondenzen dertil gaaer til Søes over Triest. Venetianerne vente derfor med Frygt og Bævelse paa de Ting, som skulle komme, og anraabe imidlertid med største Andægtighed deres geistlige Skyts=Patroner - den hellige Markus og hans Løver - om at afvende den Dom, som Buonaparte kunde komme at holde over dem. Denne unge Helt vender imidlertid sin Hovedopmærksomhed paa Triest, for ved denne vigtige Havns Besiddelse, at giøre sig til Mester paa det adriat. Hav; der hersker desaarsag en overordentlig Frygt sammesteds, og man flygter med de beste Eiendomme. E. H. Ferdinand (den forrige Gouverneur i Mayland) er allerede afgaaet derfra til Gratz i Steyer mark. - Paa Garda=Søen har Fregat=Kaptainen Sibille, som kommanderer den franske Flotille sammesteds, erobret 32 østerrigske, med Proviant ladte, Barker, og sendt til Peschiera. Efter de sidste Affairer ere ogsaa fiere keis. Magasiner faldne i Republikanernes Hænder. - øvrigt synes Buonaparte, at have endnu store Projecter for med Jtalien. De lombardiske Nationalgarder har han befalet at bære de 3 italienske Farver, hvidt, grønt og rødt. Med Toskan staaer han i Underhandling formedelst Livornos Rømmelse og et derfor bekommende Pengelaan. Fra Korsikaventer han mange Rekruter a. a. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
De tydske Official Beretninger omtale nu ogsaa Proveras Uheld. De udbrede sig meget over det, som denne General - skulde have gjort, og bevise derhos tydeligt, at han ei var bestemt til - at lade sig fange. Ogsaa har Alvingy ladet ham erindre om dette ved en halv Snees Kourerer; men Buonaparte var ikke saa høflig, at respektere Alvinzys befalinger. - Privat=Breve forsikre, at Provera har desuagtet - ud over Franzos., som befandt sig i Forstaden St. Georg, og altsaa uden Tvivl formedelst Bombe=Mørsere - kaster flere Vogne med de nød vendigste Fornødenheder ind i Mantua. - Endnu er det ikke afgjort om C. H. Joseph med General Mack, eller Kar med sin Bellegarde skal kommandere Armeen i Jtalien. Alvinzy skal tilforladeligt gaae hiem for sit svækkede Helbreds Skyld, og heri gaaer det ham som Forgiængere -De Vins, Argenteau, Beaulien, Davidovich, Provera a., som ogsaa alle tilhøbe - paa Grund af det svækkede Helbred, forlode det usunde Jtalien. - - Paa Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Nu da den Brester=Flaade - paa et Par smaa Skibe, og 1 Linieskib, som man vil have seet at drive ved de engelske Kyster, nær - er igien lykkelig indløbet, saa have de endnu stedse rasende Storme ogsaa jaget Lord Brid ports uimodstaaelige Flaade til Lands. 2 af hans Linieskibe ere ankomne til Plymouth og de øvrige til Torbay (den 31 Jan.) hvor de nu, samt deres Admiral, maae tiene til det Maal, til hvilket Oppositionsbladene afskyde de bitterste Spotte=Piller. Man bebreder ham blant andet, at de franske Kapere, just i den Tid, da han var i Søen, for at beskytte den engelske Handel - have gjort de fleeste Priser. Bebreivelser af et andet Slags og tillige virkelige Bekymringer ere, at Franzoserne nu, da ingen engelsk Flaade er i Søen, kunde giøre Forsøg med deres Dunkircher=Expedition. Virkelig skulle alt 15,000 Md. være indskibede sammesteds, forat lande paa Engelland eller Skotland; 4 Fregatter ere derfor i største Hast beordrede til at løbe ud, for at krydse for Dunkirchen. - Adm. Vandeput har faaet Ordre at afgaae med sin Eskadre fra sin Station til Hallifax (. Nye=Skotland i Nordamerika) for der at krydse i den hiemkomne Adm. Murrans Sted. - Skipper=Efterr. melde, at det 51de (engelske) Regiment er taget paa Farten fra Portoferrajo til Gibraltar af spanske Krigskibe, Jblant de Priser, som Franzoserne toge under Bridports frygtelige Krydsen, befinde sig 8 (Nogle sagde 28) med sal. tet Kiød svært ladte Transportskibe, hvilket saa meget mere beklages af de kiødelskende Engellændere, som Pundet, af denne Artikel strax steeg til 7 og en halv Pencer. - Kaperen Lazar Hoche har opbragt et rigt ladet Engelsk Skib til L. Orient. - Til Riga ere i forrige Aar ankomne 1032 og afgaaede 1025 Skibe; imellem de første befandt sig 173 og imellem de sidste 170 danske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Engelland, anstiller nu en alm. Krigsbededag, hvilken skal holdes Skotland d. 23, i Engelland og Wallis d. 24 Febr. (Maal. te denne kuns bære Omvendelsens værdige Frugter 1) - Jrland føler nu, ved en betydelig Formerelse af sin byrde fulde Gield, de trykkende Efterveer af den (omendskiønt mislykkede) Brester Expedition. Langs med Kysterne blive nu Fæstningsværker anlagte paa slige Pladser, hvor de i Fremtiden maatte kunde indfalde Franzos. at lande. - Den Londoner Magistrat har voteret en Tak=Adresse til Kongen for de afbrudte Fredsunderhandlinger. - Her Pitt (Finanzministeren) og Hr. Spencer (Søeministeren, har yppet giensidig Trætte. Paa den franske Øe Domingo skulle de til Frankerig afstaaede Spanier endnu stedse giøre fælleds Sag med Engellænderne imod Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Den allerede i sidste Nr. i det Væsentlige anmeldte Sammensværgelse i Paris, som, førend den endnu var udbrudt, blev opdaget, er en af de betydeligste saavel formedelst Planens Driftighed, som formedelst dens Udstrækning. Den blev opdaget ved Borgerne Malo, Kapit. ved Dragonerne og Rammel, Kapit. ved det lovg. Korpses Garde, hvilke de Sammensvorne søgte at forføre, og som derfor forstilte sig nogen Tid, for desto bedre at udspeide deres Hemmeligheder. De 3 arretterede Chefer ere: en Abbed, en Kryderiekrammer og en Mastre des Requetes (som tog imod Bønskrifter hos den forrige Regiering. Den forrige Baron von Poly, en Under=Agent, er ligeledes paagreben i sin Boepæl. De ere, efter deres Forhør for Politiet, bragte til Conciergeriet. Nu blive i Paris vedvarende en Mængde Mennesker Emigrerte, Fruentimmer a.) arreterede, hvis Antal af nogle angives til 24 af andre til 60. Over 5,000 Personer skulle være indviklede i Sammen sværgelsen. - Roligheden i Paris er ikke i mindste Maade forstyrret ved denne i sine Følger saa vigtige Opdagelse, dog trækker Frygten for en Explosion, som ved saa stor en Mængde af brændbare Materialier er ligesaa sande synlig som muelig, efterhaanden en stor Armee sammen Nærheden af denne Stad. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Under de nylig tagne Finanz=Forholdsregler er en den mærkværdigste, som drager Mandaternes Død efter sig. De døe, ligesom Assignaterne, vel efter en kortere, men for Republiken ikke mindre nyttig Existenz. Den 21. Marz er sidste Termin for deres aftvungne Kours. - Den hidtil værende Finanzkommission, som nu er bleven besat ved fem nye Lemmer af 500des Raadet, sagde blant andet i deres Afskedsrapport: at i den sidste Maaned vare Jndtægterne i rede Penge større, end man havde seet dem siden 6 Aar. Udgivterne ere alt over halvdeelen ringere end forhen, og man kan endnu svare meere a. . -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Rusland. Paul 1. farer uafladelig sort med sine vise Indretninger. Hensigtsmæssig Oekonomie, Justitspleiens Forbedring, Paalæggenes, Kopskattens a. lige Fordeeling ere fortrinlige Hovedgienstænder for Monarkens Omhue. Generalgouvernementerne, som kostede aarl. 50 Mill. Rubler, og ikke langt fra vare saa mange Penge værd, blive nu afskaffede. Den Høie og den Lave skulle nyde lige Retfærdighed a. - Russen, som tilforn var vant til at betragte sin Car som en Vice=Gud, tilbeder nu denne som den sande, levende Gud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Blandede Efterretninger. Spanien skal nu have erklæret Portugal Krigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
I London er d. 1 Febr. om Aftenen den, under Navn af Oberst Frederichs, bekiendte Søn af den ulykkelige Baron Theodor von Neuhoff, fordums Konge paa Korsika, bleven ihielskudt ved Vestmünster=Abbedie, formodentlig af en Stratenrøver, at hvilke denne store Stad nu vrimler. Han var en Mand paa 60 til 70 Aar, levede meget indgetogen og størstedeelen af Andres Understøttelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Den Hollandske Konvent gaaer saa rask til Værks i Dekrete ringen af den nye Konstitution, at af de 775 Artikler i samme, ere alt 200 dekreterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
I det Scharoscher Kommitat i Ungarn, findes nu ny Amazoner. Nogle behiertede Damer have troet, at maatte udgive en Proklamation, hvori de opfordre alle deres fadelfaste Damer, som hverken ere bange for Stød eller Skud, at drage i Masse til Feldts imod Franzoserne, og at bringe det ved deres udholdende Kraft derhen, at disse Forvovne strække Gevær a. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Et stort Hofskal have gjort i Vien en meget eftertrykkelig Erklæring, til Guust for de Fyrster og Rigstænder, hvilke have sluttet Separat Traktater med den franske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Ruslands og Preussens venskabelige Forhold tiltage i mærkelig Grad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
I det Hessen=Kasselske vedvare endnu stedse Krigsrustningerne, for, som det hedder, i Forbindelse med Preussen, at beskytte Demarkationslinien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Efter Forlydende skal den russiske Keiser være findet at stifte Fred Gud signe hans Foretagende Antallet paa de Østerriger, som i 5 Feldttog kuns ere marscheerede gjennem Bayern allene, udgjør 258,000 Md. og 120,000 Heste. (Hvor mange ville vel komme tilbage deraf 1) - Af franske Krigsfanger, som ere transporterte til Østerrig, tæller man 417774 og af Invalider 2, 353. Disse Giernemmarscher koste Kurfyrsten i Mill. 748, 394 Gylden. Der ved er at bemærke, at i de sidste 9 Maaneder have ForstærkningsTransporterne været hyppigst, og dog ere de ikke med indbefattede under ovennævnte Tal. Den bekiendte Tippo Saib er nu bleven Autor, og har i det Hindostanske Sprog skrevet Memoirs under den Titel, Jndien Revolutioner i det 18de Aarhundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
I tydske Aviser findes allerede en meget detailleret Fremsættelse af den bekiendte Vedtægt, at Aaret 1800 intet Skud=Aar bliver, fordi de 11 Min og 12 Sekunder, som ere for mange Aarets almindelige Dagberegning vilde ellers med Tidens Længde, giøre en alt for stor Forskiel, og at ifølge dette bliver i det ny Sekullum 12 istedet for 11 Dages Afvigelse fra den gamle Stil efter den Julianske Kalender. Tillige lover denne Beretning os, at d. 1 Januarii skal blive hvad den er og maae være, neml. d. 1 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Kyse Hovedgaard med underlagde Bøndergods, Tiender, Skove og Mølle er solgt af Hr. Propritair Monrad, til Frue de Poulsen. Belt=Passagen. Fra Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Den 9 Febr.: Vagtmester Cald fra Kiel til Kbh. Skibs capitain Erichsen fra St. Croix til Kbh. Kiøbmand William fra St. Croix til Kbh. William fra Holland til Kbh. Den 10de: General=Gouverneur Røystorph fra Fyen til Sielland. 16 Skippere, Styrmænd og Matroser fra Holsteen til Kbh. Nønvald fra Engelland til Kbh. Skibscapitain Rundsen fra Nordborg til Helsingøer. Den 12te Kiøbm. Fermitz til Kbh. Coffardie Cpt. Møller, fra Kbh. tilbage. Sivers til Kbh. Smalin, Consul, til Sverrig, Fra Corsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Den 8 Febr.: Landinspecteur Faber til Fyen. Kiøbmand Maarslet fra Kbh. til Jydland. Engelske Charged Affairet Arbuthuoht fra Kbh. til Hamborg. Examinatus Juris Brend holdt fra Kbh. til Fyen. Den 9de Kiøbmændene Wulsgang og Glammeyer fra Kbh. til Flensb. Premierlieut. i Søectat. Lillienskjold fra Kbh til Jydl. 2 Den 11te: Hestehandler Wulf med Søn fra Kh. til Jydland. Kammertiener Hamball fra Kbh. til Hamborg. Etatsraad og Borgemester Thor=Straten fra Kbh. til Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Ved Tal=Lotteriets 618 Trækning i Altons udkom: No. 69, 71, 10, 53, 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Et det har behaget den Allerhøieste, denne Dags Morgen ved en rolig og saatte Død at bortkalde min elskelige, kiære Moder, Enke af Cammellieraad Engelsted, i sit 77 Aar. bekiendtgiøres herved paa mine Brødres og enne Venne af Rørbech den 15 Febr. 1797. O. Engelsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Avertissements. Til de sidst averterede Musicalier faaes endnu paa Adressecomtoiret. - - Luartetter. Die Lauberfløte deel Sigre Morart ridotta in Quartetti per due Violini, Violae Basto. 2 Rd. Mk. - Pai föelle : Il Re Theodoro in Veneria p. 2 Violini, Violae Basse, 7 Rd. Pleyel 3 Quatuors p. 2 Violons, Alto e Basse Op. 42. 1 Rd. 3 Mk. - Kone luch 3 Qustuor dito. Op 33. 1 Rd. 4 Mk. - - Jonne 12 Angloisen mit voll. stimmiger Musik und Touren, 1 Rd. 1 Mk. - paa Adressecomtoiret faaes: Buonapartes Portrait i Kobber, 4to, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Samling af Reskripter, Kammer og Collegii=Breve m. m. som angaae Fyens Stift, andet Hefte 1796, hvortil er, efter endeel Embedsmænds Begiering, trykt en Fortegnelse over de i Herrederne og i Birkerne udmeldte Kalde vid ner eller Stævningsmænd og deres Medhielpere, faaes for 3 Mk. hos Bogtrykker Faber. To lysebrune Bester, en Hest og Hoppe, 5 Aar gamle af 10 & Korters Høide, lysebrun Kolleur med hvid Mund og Stiørn, og af en ægte Race, ere underhaanden at faae tilkjøbs i Brobye, værk Mølle. Skifterne efter afdøde Selveier Anders Jørgensen og ligeledes Safdøde Kone Ellen Jørgensdatter og Børn af Werning, samt efter Selveierske Engel Jørgensdatter af bemelte Weninge under Odense samt bliver foretagne paa Stifts og Amts=Contoiret i Odense Løverdagen den 25de i denne Maaned om Formiddagen Kl. 10 Slet. Hvilket herved bekiendtgiøres 3de Gange i begge de Fyenske Aviser dennem til Efterretning, som formene sti disse Skifter at være vedkommende. Osense Stifts og AmtsContoir d. 5 Febr. 1797. J 5 T. Hr. Stiftamtmand Buchwald, Fraværelse underskriver efter Ordre som Fuldmægtig I Dall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-17
Efter den geistlige Skifterets Begiering i Baaa Herred bliver Tirsdagen den 28de Februarii førstkommendeholder offentlig Auction i Brenderup Bye over et Huus No. 10 sammesteds, der beboes af Fæsteren Peder Hartvigsen. Huset tilhører salig Consistorialraad Gryners Stervboe; til samme er foruden 2 Tor Sædeland, en Tort af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fkr., der alle bortsælges til den Høistbydende efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte hvorfor de Lysthavende bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 vilde indfinde sig i bemeldte Huus. Brahesholm den 6te Febr. 1797. H. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-20
Denne unge Helt skal nu efter Frankfurter Breve) ved sin Aand og sin Nærværelse igien giøre got, hvad Skiebnen (Bunaparte - har fordærvet for Østerrigerne i Jtalien. Tiden vil lære, om ikke Østerrigerne ogsaa her forde vige, naar en Karl er i Spidsen for dem Den ulykkelige Provera skal i Vien være bleven meget ilde modtagen. Hans Adfærd bliver undersøgt, og han skal bøde for sit Uheld og den fatale Omstændighed, at Buonaparte havde meere Lykke, eller, om man vil, mere Duelighed, end han, eller fordi dennes Planer vare bedre, end de, hvis Udførelse man havde overdraget ham. Paa Søen. Alles Øine vogte nu paa den Dunkicher, som forhen paa den Brester=Expedition Der skal i de franske Havne, fra Brest til Dunkirchen (efter andre endog til Texelen), være bleven lagt en Embargo paa alle Skibe, og dete anseer man som et Beviis for, at det nye franske Søetog snart er moedent. Engellænderne ere denne gang meget paa deres Post, 12 Liniesk., næst lige saa mange Fregatter skulle dække de skot landske Kyster, Paa Rheden for Parmouth paa Engellands østlige Kyster) er ligeledes alt vaagent, for at afværge et fiendtligt Overfald. Den tilbagekomne Adm. BridportFlaade bliver i Hast istandsat paa nye, for snart igien at kunne lade sig see i Kanalen. Jndtil dette skeer ere 5 Linieskibe beordrede til Brest, hvor 20 Linieskibe meget hurtig blive igien udrustede, for at lagttage disse - og des som uden borttage de Skibe, som man forventer med franske Eiendomme fra Batavia, Jøle de France a under neutralt Flag. Et udbredt Rygte, som om 15 spanske Liniesk. var indløbne til Brest, har ikke stadfæstet sig. - Franzos ved blive stedse at kapre rigtladt Handelskibe, Loydslisten fra d. 7 d. angiver allene sammes Tal til over 20, og mell. disse befinde sig atter et ostindisk Skib paa 350 Tdr., hvilket var bestemt fra London til Calcutta, og et andet paa 6 Kanon hvilket havde bragt Tropper til Gibraltar. Ogsaa bekrætes den sidstmeldte Erobring af 8 Transportskibe, omende skiønt flere have modsagt samme og paastaaet, at det vare kuns to. - Engellænd, trøste sig imidlertid med den lykkelige Ankomst af 17 rigt ladte Skibe fra Bengalen og China. det ostind. Komp. tilhørende. - Den franske Regiering skal have udgivet bestemt befaling til at opbringe alle fra engl. Havne kommende eller derhen gaaende amerikanske Skibe. - Fra Lille vil man have Efterr., at 8,000 Md. af Tropper, som endnu skulde indskibes i Dunkirchen, have faaet Befaling, at marschere til Rhinen; men denne Efterr. mang ler i enhver Henseende Troeværdighed. - Ved den mislykkede Brester=Expedition have Franzos., som nu er tilforladelig bekiendt, mistet i alt 3 Liniesk., 2 Freg., 2 Korv og 3 Flutskibe, hvoraf Engellænd, ei have taget meere end 1 Freg., 1 Korvet og 3 i utskibe. - - Ved den engelske Marine befinde sig nu 97 Admiraler, 494 Kapitainer, 289, Mastere a. og 1960 Leutnanter, i alt 2840 Officerer, Frankerig.