Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-01-10
Fra Petersborg vendte Cagliostro sig nu til Warschau. Her holdte han sig ikke længe op, da det ikke her syntes at ville lykkes ham. Han etablerede sig derpaa, i Begyndelsen aanske stille, i Strasborg. Det syntes, som han havde selv indseet, at Crediten af hans Charlatanerie var nærved sin Høide, thi han søgte blandt Præster og Betlere, som han omsonst curerede, at forskaffe sig Tilhængere. Aviser og Journaler skrege mod ham, og hans Kone havde nok at gjøre med at giøre visse vigtige Personer i Strasborg døve mod dette Skrig. - J denne Tid forefaldt Cardinal Rohans første Bekiendtskab med denne Bedrager. Cardinalen synes og, at have havt nogen Andeel i hans Beslutning at nedsette sig i Paris. Cardinalen blev gjort opmerksom paa Cagliostros Urgennyttighed, da han curerede omsonst, naar andre dræbte for Penge. Mandens selsomme Caracteer, det Blændende i hans Beredvillighed, den listige Maade, paa hvilken han vidste at give sine Under curer og sine Hemmeligheder et Skin af en forborgen Viisdom, bragte ham i saadan en Agt hos denne høie Prelat, at han fuldkommen troede ham. Og med den yderste Forundring, saae man Cardinalen, da han var sat fast i Bastillien, endnu at indtage et Pulver af Cagliostro's Kunst, for at helbrede sig af en vis Sygdom. - Paris var det Sted, hvor Cagliostro skulde træde op i sin fulde Glands. Han kom, og gjorde sig bekiendt som Opretter, paa ny af det egyptiske Frimurerie, og som Præst over Jsis og Annubis Hemmeligheder. Man faldt i Forundring over denne store Mand, og i kort Tid havde han halve Legioner af Tilhængere. Hvor forskrækkedes endelig alle Brødre og Chymici, da deres Præster anbetroede dem hans Kunst hemmelighed, at kalde Døde tilbage fra Forraadnelsens Huler. - Jmidlertid gjorde Madame Cagliostro's Skiønhed ligesaa stor Jndtryk paa dem, som al hendes Mands egyptiske Troldom og Hemmeligheder. Blandt alle hendes Tilbedere havde dog en vis Chevalier de Olsemont Fortrinnet. Paa samme Tid gjorde hun Bekiendtskab med Madame la Motte-Valois. De talte engang med hverandre om en vis Cicisbrat, og Madame la Motte recommenderede Grevinde Cagliostro et vist anseeligt Subject, men hun besvarede det behagelige Venskab med dette haarde Giensvar, at hendes Gem kunde giøre sig usynlig, og paa meere end eet Sted tillige være usynlig nærværende. - Imedens Greve Cagliostro vilde lade de Døde spise med de Levende, og drev slige Narrestreger, foranstaltede hans Frue et andet Blændverk. Damerne i Paris vare misundelige over, at de ei kunne blive indlemmede til de nye Hemmeligheder, og vendte sig med Bøn og Nøden til Madame Cagliostro at antage dem. Hun lod sig røre, og fastsatte 3 Puncter, efter hvis Opfyldelse og Forsikring hun vilde begynde deres Jndvielse. Der skulde være 36 Damer, enhver af dem betale 100 Louis Nors, og love i 9 Dage at opholde sig fra al naturlig Omgang, med deres Mænd, og giøre alt, hvad dem blev befalet for Antagelsen. Damernes Antal var paa een Dag fuldt, og Løierne gik virkelig for sig den 7de Augusti. Madame Cagliostro havde sørget for, at alle Ting bleve udførte saa høitideligen og hemmeligen som mueligt. Damerne vare klædte i en simpel Klædning, og havde for Indtrædelsen i det Allerhelligste maattet aflegge al deres Stads. Hun selv sad paa en ophøiet Trone, commanderede Genierne, og tiltalede dem med en høi og hemmelighedsfuld Viisdom, lod de giøre forskiellige Grimazer og Ceremonier, og tilsidst efter Adami ternes Maade ganske afklæde. Derpaa bleve de fordeelte i adskillige Kamre, og deres Uskyldighed og Ære sat paa Prøve af forskjellige Mandfolk, men de vare standhaftige nok til at afvende Fristelsen. Endelig nærmede sig Enden. Enhver af Damerne tog igien sine Klæder paa, man lod sig give Lys og satte sig ned ved et kostbart Taffel. Paa eengang fremkom 36 Sandheds Genier. Efter nogen Tid blev Masquen dem aftaget, og Damerne saae til deres Forundring deres Elskere. Madame Cagliostro talede længe over den saakaldte Liighed, og sluttede dermed, at det var slet ikke noget Overordentligt at see 36 Mænd og 36 Damer hos hinanden, og at det var den store Cagliostro's Grundsetning at giøre Uligheden af Selskabet ved sin Philosophie og Hexerie igien lige. (Slutningen neste Gang.)