JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1798-11-26
Paris den 9de Novbr. Arrestanterne som hyppig komme hertil fra Belgien, sættes i Force-Fængslet. Man fortæller at Munkene og andre Geistlige have fabrikeret et nyt Mirakel for at formaae Belgierne til Opstand, som bestaaer i at de med Skedevand have dannet sig et Ar rundt om Halsen og give sig derpaa ud for halshuggede som ere opvakte fra de Døde for at stride mod Franskmændene. Woussens, een af de belgiske Deputerede, foreslog i 5000 Raadet "at bekiendtgiøre almindelig Pardon for Jnsurg. og ellers ved Præmier at bringe Ophavsmærdenne for Lyset; van der Noot skal være arretteret i Bergen op Zoom.
Viborger Samler, 1798-11-26
Forrige Conventslem Julien von Toulouse og nogle af Velfærdsudskudte ere bragte i Arrest til Tempeltaarnet, fordi de ere seete ved Branden i Sulpicekirken, som man meener er anlagt. I Gaar besluttede 5000 Raadet: at de til Deportatation dømte, som snige sig derfra og ej inden 2 Maaneder møde, ved deres Forum, for at deporteres, som og de der forlade det Sted de deporteres til, skal være i Klasse med Emigrantere - altsaa blive hovedløse naar de træffes. Rouchon talte atter med Varme, mod dette Forslag og sagde "Dette Decret indeholder et Mirakel og 500 Raadet kan ingen Mirakler giøre, thi det kan ei lade et Menneske være i Paris og Petersborg paa een Gang. Jeg sætter, at een der er dømt til Deportation forstikker sig i et Hul som tiener ham til Grav og findes der; efter Loven. skal han nu være Emigrant og han emigrerede aldrig. At deporteres, at miste sin Formue, at døe som Emigrant ere de 3 Trapper som de grusomme Love siden 4 Septbr. have fastsat. Betænker, at Turen kan og komme til Eder og at og J engang kan blive styrtede Da Rouchon havde talt forgieves Menneskelighedens Sag, raabte han " der gives ingen Mennesker, meere Rom er ikke meere i Rom, Kiøberne af Kirkerne maae ej rode i Begravelserne uden i Politiets Overværelse, da Ligene skal anstændig omgaaes og begraves.
Viborger Samler, 1798-11-26
En af vore Fregatter har taget en engelsk Ostindiesahrer, som havde en Kiste med 300de Frøe sorter inde for Kongen af Engelland.
Viborger Samler, 1798-11-26
Arrestforvarer Boniface er dømt til 6 Maaneders Fængsel, fordi Sidney Smith slag fra ham - Han har under Sagen forklaret: at han troede langt fra ej den ham viiste Ordre fra Søeministeren var falsk; thi Smith græd og vilde ej følge med de 2 forklædte Officerer, da han sagder man vilde nu tage Livet af ham. Boniface leverede og den falske Befaling til Central bureauet, der protokollerede den; men at hans Undvigelse desuagtet først 8te Dage efter blev opdaget.
Viborger Samler, 1798-11-26
Belgien den 8 Novbr. Blodet flyder endnu her. J Stæderne Willebroeck, Blasveld, Capelle og Boom er Jnsurgenternes Magt samlet. J Capelle, hvor de fyrede græsselig fra Husene paa Franskm., stak disse 13 Huse i Brand. J Willebroeck lede Franskmændene endeel Tab ved Kanalbredderne og kunne, da de vare komne i Byen, ei holde sig der; men retirerede til Wil vorden. 2 Dage derefter rensede de under meget Blodsudgydelse og mange Huses Antændelse Willebroget (Efter Amsterdammerbreve af 13de Novbr. skal disse og vennævnte Steder være ganske roelige, da Jnsurgenterne bleve omringede af franske Tropper hvorved 3000 mistede Livet) J Flandern skal være et Jnsurgentkorps som har lutter engelske Officerer og engelske Vaaben. Franskm. have proklammeret Tilgivelse for de Bønder som nedlægge deres Vaaben, og Død og Ulykke for de andre. J Brussel arresteres mange Præster van der Nootister og andre.
Viborger Samler, 1798-11-26
Constantinopel 18 Octbr. J en Hast udrustes mange lette Fahrtøier og Kanonerslupper som skal sendes til den russisk tyrkiske Flaade. Den franske Skibsbygmester Lebrun er endnu i Storherrens Tieneste og han aflægger tilligemed sine Arbeidere hellere sin republikanske Troe, end flytter.
Viborger Samler, 1798-11-26
J Persten Hr. at fange sin hidtil lykkelige Modstander Memed Kahn, i en Træfning som Mehmed havde vovet imod formange. Baba endte Mehmeds Lykke ved at lade hans Øine stikke ud, og bliver nu ene Herre over Per sten.
Viborger Samler, 1798-11-26
Nyt om Buonaparte. En fransk Brig er taget med Depescher fra ham, hvoraf man seer, at hans Forfatning er ikke god. Araberne giøre ham saa mange Bryderier, hans Armee maae med Magt skaffe sig Proviant, og Ægypten tør han ei beskatte; hans Armee har Durkløb - Jmellem Alexandrien og Cairo er Veien ham sperret, til Rosette staaer den aaben ved Nilen. Buonapartes Armee ved Cairo skal være 25000 Mk.; han siges at trues med et Slag af Tyrkerne. Fra Rom har man under 27de October den Nyhed "at Buonaparte skal have slaget Pacha Achmeth ved Jean d'Acre og derved indtaget Aleppo i Syrien, men da han, for at faae Aleppo maae giennem det sandede Arabien og Palæstina, saa tviler man paa at denne Nyhed er rigtig.
Viborger Samler, 1798-11-26
Blandede Efterretninger. Den 5te November fik Wiens Garnison Ordre, at holde sig marschfærdig; dog taler man endnu om Fredshaab. Der er sluttet ny Accordt og Kjøbleverancer.
Viborger Samler, 1798-11-26
Portugiserne skal, hedder det, blokere Maltha. J Schweitz udvandre de Unge, for ei at blive Soldater. Man har givet dem 14 Dages Frist og komme de da ej, blive de i satte paa Emigrantlisten og deres Formue konfiskeret.
Viborger Samler, 1798-11-26
Man siger Theaterdigteren Kozebue er arresteret i Berlin. Paa eet af de tydske Universiteter, have 2 Astronommer nylig duelleret over en ny Methode at observere en Fixstierne paa. Den ene blev blodig saaret. For Øen Scio skal den russisk tyrkiske Flaade ligge, 50 Skibe stærk, endeel af dem skal bloqvere Corfu.
Viborger Samler, 1798-11-26
J Brescia har Urforsamlingen forkastet den ny Cisalpinske Constitution med 767 Stemmer imod 3.
Viborger Samler, 1798-11-26
J Neapel er Krigsminister Clirola afsadt fordi Kavalleriet manglede Heste og Magasinerne Proviaut.
Viborger Samler, 1798-11-26
Schveitses Regiering søger at bevæge Frankrig tilat afstaae fra deres Penge-Fordring hos de forhen regierende Familier, da deres Penge staae i Landgodser, som derved ganske ville forfalde, da man desuden er meget svag i Schveitz paa de nodvendige Penge.
Viborger Samler, 1798-11-26
Ved Arlon i det Luxemburgske skal Franskmændene have dræbt 600 Jnsurgentere og fanget 1500de.
Viborger Samler, 1798-11-26
Commandanten i Chrenbreitstein har sperret Skibsfarten paa Rhinen, da Franskm. ei ville lade ham faae Kiød til hans Syge.
Viborger Samler, 1798-11-26
Fra Thurgau have de Franske trukken sig til Schafhausen og et Østerrigsk Regiment er nu trukket ind paa Schafhausens Grandser. J Granbundten skiller kuns en Bæk de tydske og franske Armeers Forposter ad General Staader har faaet Ordre at lade den keiserlige Avantgarde rykke frem til Gantzburg. J Sverrig arbeider man paa en Overdaadigheds Forordning, hvori det hedder Kaffe skal forbydes. Til Fods og til Vogns trække de Franske giennem den Cisalpinske til den romerske Republik. Den tydske Keiser skal have i Sinde selv at commandere den italienske Armee, om der bliver Krig. Er kehertug Johan skal, hedder det, gaae i Krigs-Skole hos Erkehertug Carl og Erkehertug Anton skal practisere hiemme i Cabinettet. Den franske Princesse rejser ej til Mietau før Foraaret.
Viborger Samler, 1798-11-26
Bayern sukker i denne Tid over en Garnison af 40,000 Mand Østerriger; Men den gamle Chur fyrste befinder sig vel.
Viborger Samler, 1798-11-26
Maynz har i denne Maaned havt 17 franske Generaler inden sine Volde. De tage høire Rhinbred, i Øiesyn og tale om Fæstningsværkers Anlæggelse, og lade stærk Arbeide paa Værkerne i Maynz. J Holland ere mange Gavtyve, Mordere og Røvere. Kongen af Preussen har erklæret de franske Gesandtere i Rastadt, at han maatte tage andre Forholdsregler, ifald Chrenbreitstein kom fra Tydskland, da Neutralitets Armeen i dette Tilfælde exvar stor nok. Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1798-11-26
Etatsraad de Conning, skal være reist til England, i Anledning af de opbragte danske Ostindiefarere ved St. delen, i hvilke han skal have en betydelig Deel.
Viborger Samler, 1798-11-26
Til Sundet er indkommen en engelsk Fregat fra Nordsøen som venter der paa en russisk, for i Samling med denne, at tage de i Sundet liggende Skibe under Convoy Jstedet for de nu kostbare med Oliefarve malede Brandspande af Læder, har man opfunden Brandspande, som koste langt mindre, ere lettere og giøre samme Nytte. De flettes af Straae eller Siv, sammenheftes med Vidier, og tærnes ved at overtiæres med Beeg eller tyk Tiære, som blandes med stødte Muurstene.
Viborger Samler, 1798-11-26
Samtlige Søetatens Chirurger ere paalagte herefter at bære Uniform, bestaaende i blaae Kioler med sorte Fløiels Oplag og Krave, hvidt Foer og Kandt, hvid Vest, blaae Buxer, Ankerknappe og trekantet Hat med Kokarde. De første Chirurger bære Guldkrampe paa Hatten og Guldkandt om Kraven og Opsligene paa Kiolen. Denne Umform maae de selv bekoste.
Viborger Samler, 1798-11-26
Til det anlæggende Amts-Sygehuus i Nachschou forskyder den Kongl. Kasse 2000 Rd., rentefrit, som igen aarligen afbetales med 6 s. pr. Tønde af Amtets Hartkorn.
Viborger Samler, 1798-11-26
En Præst i Sielland har forespurgt sig i Cancelliet, om han for Ære og Samvittigheds Skyld kunde fortie er skarnagtigt Barns Opførsel der har bandet og slaaet sin Forældre, eller om han hurde anmelde det for hans Majestæt. - Cancelliet er af den Formeening at sligt tilkommer Forældrene at paatale, ligesom det tilkommer Præsten at formane den Skyldige til bedre Opførsel.
Viborger Samler, 1798-11-26
J Anledning af en fra Sognemændene i Guulskud indkommen Klage over deres Sognepræsts, H. Geltzers Adfærd med at lyse til Altergang, og derefter at afvise Communicanterne af Mangel paa Brød og Viin, hvilket han vel havde advaret Sognet og selv at anskaffe, men som Klagerne formeente ei at kunne tilkomme Sognet, paa Grund af, at han efter Akkord med Kirkeejeren, nyder Gotgiørelse derfor i et Stykke Kirkejord, har Cancelliet, under 13de Octbr. sidstl. tilskrevet Stiftamtmanden og Biskoppen over Ribe Stift: at bemeldte Hr. Geltzer, for hans heri viiste uanstændige Adfærd, bør tiltales og dømmes.
Viborger Samler, 1798-11-26
Stadsfysicus de Meza i Helsingøer har paaklaget den Uskik, at Slagterne oppuste Kiødet, for at give det Anseelse af mere Fedme, end det virkelig har, da nu baade dette er bedragersk og væmmeligt, ja medfører lettelig Skade, siden den Pustendes Aande ej altid kan ventes at være reen, saa har Cancelliet, under Dags Dato bemyndiget Stiftamtmanden over Siellands Stift, at udvide Politieplacaten for Kiøbenhavn af 12te Maji 1790, denne Gienstand betræffende, til Helsingøer. - Slige Pustere bør enhver Bye frabede sig.
Viborger Samler, 1798-11-26
J Ullerslev Kroe i Fyen døde for nogle Dage den en Koe 8te a 14 Dage førend den skulde kælve, ved det den havde forviklet sig i Baasen, og brød sin Hals. Da den blev opskaaren, fandtes i den 4 fuldbaarne Kalve af sædvanlig Størrelse, nemlig 3 fortbrogede Qvie-Kalve, og 1 dito lidet mindre Tyr Kalv.
Viborger Samler, 1798-11-26
Befordringer. Til Geistlige Embeder: Kand. R. Rasmussen konf. til Personelkapellan for Særskef i Fyen. Til Militaire: Ved Slesv. Holst. Batall. let Jnf. Fændrik v. Holst udn. til Sec. Lieutn. og Underoff. v. Zu low til Fændr. a la suite. Til Civile: Hofmarskal Hauch udn. til Overhofmarstal, Overceremonimester de la Calmette til Overkammerjunker, og Hs. Majestæts daglig opvartende Kammerherre Bracheel, til Overceremonimester; samt Kammerjunker og Auscultant Stemann i Rentekammeret til daglig opvartende Kammerjunker hos Kongen. Til Kammerjunkere ere udnævnte: Hofjunker F. Oldenburg Sefretair i det vest. Rente= og General Toldkammer. Canlellie-Jagt- og Forst. Junker V. C. C. A. von Røepstorff Premierlieutn. ved Livgarden til Fods; C. G. F. von tercke C. F. Baron v. Rantzau Secondlieutn. ved Livgarden til Hest; F. C. v. Holstein, Secondlieutn. ved Fodgaden; C. J. Baron von Rantzau Kornet ved de fyenske lette Dragoner og L. S. v. Rosenkrantz Auscultant i Rentekammeret.
Viborger Samler, 1798-11-26
Døde. Kbhn. Frue Frid. Lovise Volmeister fød Junge, 50 Aar. Mad. Bolene Plato fød Arvidsdatter, 73 Aar. Jomfr. Friderike Softe Bentfeldt, 25 Aar. Peter Agger, 54 Aar. Johannes Ottesen Høyer forden Jslandsk Kiøbmand, 69 A. Bogbindersvend Frid. fenten, 70 A. Jomfr. Joh. Cathr. Conradt, 58 A. Generalmajor Andreas Harbou. Mad. John. Smith, fød Wolling, 36 A. Grønland. Mad. Maren Haldore Falck fød Steensen. Norge. Generalmafor Theodor Christian Krogh. Weyle. Baronesse Christiane Gyldenkrone, 54 A. Hammelev ved Grenaae, Personel Capellanen Niels Blichert, 28 A. Aalborg. Forrige Byefoged Frederich Christian Vormstrup, 75 Aar.
Viborger Samler, 1798-11-26
Circulaire. Promemoria. Da, til Cancelliet er gjort Forestilling om, at den 29de 6 i Forordningen af 3die Junii 1796 maatte udstrække til alle Sager, hvor der, med Aftens Varsel, stevnes til Extra- eller Politie=Ret, saa at enhver, baade Part og Vidne, der boer eller opholder dem længere end 2 Mile fra det Sted, hvor Tinget eller Extra-Retten holdes, skulde have 24 Timers Varsel for hver 2 Mile, deres Boepæle ere fraliggende, saa skulle man i den Anledning, for at forekomme al mislig Fortolkning, herved tienstligst have Hr. Kammerherren tilmeldet: at det samme som bemeldte Forordning fastsætter i dette Stykke i Hensyn til Delinqvent Sager, er at forstaae om alle Sager, som behandles ved Extra eller Politie Ret. Det Kongelige Danske Cancellie d. 3 Novbr. 1798. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1798-11-26
Circulaire. Promemoria. Da det undertiden er indtruffet, at Overretternes Domme i Delinqvent Sager have henhvilet i lang Tid, efterat de ere afsagte, forinden de ere blevne forkyndte for Vedkommende; Saa skulle Man, for i Fremtiden desto lettere at kunne opdage hvem der giør sig skyldig i saadant utilbørlig Ophold, herved tienstligst tilmelde Hr. Kammerherre til behagelig Efterretning og videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende: igjennem hvis Hænder Acterne i Delinqvent Sager maae passere, indtil de indkomme til dette Collegium, bør ved Paategninger at anmærke, naar de have modtaget og naar de have afsendt dem. Det Kongelige Danske Cancellie d. 10de Novbr. 1798. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Kammerherre og Stiftamtmand Sebestedt.
Viborger Samler, 1798-11-26
Designation.
Viborger Samler, 1798-11-26
Over de Gevinster som i det 45 Lotteries 5te Classe ere faldne i Jnspekteur BaadsgaardsCollection i Viborg nemlig: No. 15477 med 16 Rd. No. 15563 med 16 Rd. No. 15538 med 16 Rd. No. 15623 med 16 Rd. No. 27957 med 16 Rd. No. 35659 med 163.
Viborger Samler, 1798-11-26
Bekiendtgiørelser. Summa 3589 Rdl.
Viborger Samler, 1798-11-26
Dødsfald. Det blev min Lod at tilkiendegive Beslægtede, Fan lie og Venner, at min gode Svigerfader og VelgiørProprietair Nicolai Wissing til Krogsdahl, døde sit afvigte Fredag Nat Kl. 12, i sin Alders 61 Aar. Høyriis den 20 Novbr. 1798. Møller. Landvæsens-Kommissair og Herredsfoge.
Viborger Samler, 1798-11-26
Bekiendtgiørelse. Til end meere Betryggelse for de Søefarende, som seile ind og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skuddet næs, er bleven foranstaltet paa Pynten af bemeldte Næs opsat et nyt Lygtefyr, som begynder at brænde de 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler, som de øvrige Fyrer, nemlig: og Sommeren fra Paaske til Mikkelsdag antændes det 1 Time efter Solens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaske 1/2 Tim. efter Solens Nedgang, og brænder 1/2 Time for den Opgang.
Viborger Samler, 1798-11-26
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende, at dette Lygte For hidse paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken de er bygget et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivl tillige blive meget kiendelig om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Da er bekiendt, at der allerede længe har været et Blusel ler Steenkulsfor paa Hviddingsøerne og et Lygtefor ind ved Høyevarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man og Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind søge Ankerpladsen ved Høyevarden. Naar man komme fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde indi Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med til børlig Opmærksomhed ikke kunne feiltage imellem Skud, desnæs og Hviddingøernes Fyrer, dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul= eller Blusfyr, men det paa Skuddesnæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skin, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er fridt Synden for Skiæret Giætongen, eller, hvilket er det samme, at man haver det i N. O. t. O. retvisende, og i denne Compas=Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøer ne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at se, og for en kort Tid var i Tvivl om, hvilket af dem det ende være, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skudhinæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes uhatvivlelig faae Hviddingsøernes Blusfyr strax derefter at de, det maatte da ellers være besynderlig tykt, taaget per eller Sneefog; faaer man derimod ikke, ved at have tret noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det sigelig være Hviddingsøens man haver i Sigte, og da en man, ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at ta Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, me, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. O. retvisende, være viis paa, at det maae være Hvidsigsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man herfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og haledes holde nær ind under Landet ved Skuddesnæs og ud efter i Carmsundet. Naar man kommer hen imodmorstakken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og haar Skuddesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan han efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seilads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men man ubekiendt, og ikke vil vove at styre Carmsundet ud uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede Jndseilingen, saa kan Fyrene paa Hviddingsøen og Skud næs blive en fortreffelig Underretning for dem, som hae sig nødt til, at holde krydseende her i Bugten Natten rer; men i saa Tilfælde maae man være meget agtpaavende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er diget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Viborger Samler, 1798-11-26
Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for de befarende og andre Vedkommende, baade inden og kenlands.
Viborger Samler, 1798-11-26
Kiøbenhavn, udi det vestindisk guineiske Rente= og neral=Toldkammer, den 30te October 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske Oldenburg.
Viborger Samler, 1798-11-26
Auction. J Følge Dom og Udlæg, bliver næstsommende Onsdag den 28de hujus om Formiddagen Kl. hoslet, paa denne Byes Raadstue foretaget og holdet fentlig Auction over en, Borger og Bager Hr. Jøren Stilling tilhørende og tæt uden for St. Mathis Port liggende Toft, Niels Grauballes Toft kaldet; denne soft, som er tiendefrie og ved Syns- og Vurderingsforretning anslagen til 80 Skpr. Sædeland, bliver ved linne eneste Auction absolute bortsolgt, om antagelig bud skeer. Viborg den 23 Novbr. 1798. Buxlund. Eieren af Kiergaardsholm, S. T. Enkefrue sammerraadinde Hansen har besluttet til næstkomgende 1ste Majidag at bortforpagte Kiergaardsholm med til hiemførte Tiender af 576 Tdr. Hartkorn. Gaar nus sædvanlige Udsæd er 40 Tdr. Byg, 70 Tdr. Rug i over 200 Tdr. Haure. Til Gaarden aules sædvanlig hed Læs Eng=Høe og 60 til 100 Læs Baar-Høe. Paa Gaardens Aul holdes Vinter og Sommer 200 Stald og gode Stude, foruden 30 Køer og andre Fæe=Kreature, 1 til 26 Bæster og 150 Faar. Gaardens Drivt be liges ved hoveriegiørende Bønder. Auctionen over saarden er berammet at holdes den 7de Februari førstkommende i Schibe, i Bager Flindts Huus. Conditionerne til Forpagtningen kan faaes til Eftersyn paa Landting 14 Dage før Auctionen.
Viborger Samler, 1798-11-26
Tirsdagen den 4 December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver holdt og foretaget offentlig Auction udi min iboende Gaard i Schive. Ved hvilken Auction bortsælges bemeldte min Gaard, beliggende lige for Torvet og er indrettet til Kiøbmandsbrug, Giæstgiverie og andre Haandteringer; ved samme Auction bortsælges og nogle mig tilhørende Markjorder og Eng. Skulle bemelte Eiendomme forinden Auctionsdagen underhaanden blive bortsolgte, da skal samme offentlig blive bekiendtgjort. Schive d. 1ste Novbr. 98. Hans Guldberg. Hobroc. Afgangne Kiøbmand Peder Kiercheterpes der fradøde Gaard, er hans Enke findet til, underhaanden at sælge og fraflytte, naar en convenabel Liebhaver dertil som Kiøber maatte melde sig. Det er bekiendt, at denne Gaard er smuk og for faa Aar siden af nye opbygget fra Grunden af, og at den stedse er vel vedlige holdet, dens 4re Fløiehuse indelukker et stort Gaardsrum, i hvis Midte er et herlig Springvand, der er og en Baggaard og en Tømmerplads, begge gaaende til Fiorden; en smuk Hauge og een tet ved Gaarden liggende Enghauge, hvorpaa aarlig kan avles 5 a 6 Borger=Læs Høe. Gaardens Bygninger ere asseurerede i Kiøbstædernes Brandkasse for 6000 Rdr., den kan med Sandhed, kaldes en stor beqvem og velindrettet Gaard, for enhver der attraaer et smuk og convenabel Boested i en Kiøbstæd, den har overflødig Rum og Leilighed for en Kiøbmand og til et stor Brændeviins Brænderie, er den sieldne Herlighed, at Vandet springer i Bryggehuuset, tæt ved Skorsteenen, der er og et Kongelig Privilegium paa et Garveries Anlæg og Drift og dertil den bedste Lejlighed. Sønder Onsild Kirke, 3 Fierding Vei fra Hobroe i Randers Amt, kan og, om forlanges, faaes med bemeldte Gaard tilkiøbs, dens tiendeydende Hartkorn er 113 Tdr. i en god og frugtbar Kornegn, Tienden kan oppebæres en Natura og af de Ydende leveres i Hobroe. Hvem her til maatte være Liebhaber, ville behage om Kiøbet at henvende dem enten til Enken Madame Kiercheterne som beboer Gaarden i Hobroe eller til hendes Broder, Kiøbmand Welling i Randers eller til Enkens Langværger Tolder Hasselbach i Mariager inden næste Paaske. Hobroe d. 16 Octbr. 1798.
Viborger Samler, 1798-11-26
Paa Schiern Gods i Viborg Amt er ved Døden afgangen Huusfæster Christen Christensen i Jlsøe, som nogle Aar har handlet med og indkjøbt Toe eller Uld og Skind m.m. Ved Boets lovlige Behandling er 30te Dagen erfaret at den Hendøde skal være i megen Gield, i følge Placaten af 26de October 1792, bliver derfor enhver der maatte have tilgode udi eller være skyldig til Stervboet, herved indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel at indfinde sig, og de første ved lovgyldige Beviser at bevise deres Krav, ved de i Stervboet foretagende Skiftesamlinger næste 28 Decbr. og den 12te Febr. 1799. begge Dages Formiddag Kl. 10, da deres og Boets Mellemværende paa lovlig Maade skal blive behandlet. Schiern ved Randers den 5 Novbr. 1798. A. Svendsen, Fuldmægtig.