JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Kopulerede. Den 13 October, Snedkermester Thomas Christian Lunøe Ungkarl og Pigen Marie Knudsdatter. S. D. Vognmand Jørgen Sørensen Nysom Ungkarl og Pigen Zidsel Niels datter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Begravet. Den 12 October, Toldbetient Marcus Andreas Brünniche, 40 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Prædiken paa 20 Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. J Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Stift provst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolphi Kirke - i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Avertissements. At Student og Toldbetient her i Aalborg Marcus Andreas Brünniche, ved en hæftig Nærvefeber om skiftede Tiden med Evigheden den 7 Octbr. 1809. anmeldes herved af den Afdødes VeuP. C. Ravnkilde, Klokker og Graver ved Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Det er som Værge for min stage Froger Agent Hans Christian Hansen og paa hans Vegne at jeg opfylder den sörgelige Pligt at anmelde for Familie og Venner Tabet af hans retskafne Hustrues Frue Anne Cathrine Hansen föd Wedege. I mange Aar bar hun paa et skrøbelig Legeme uden dog at lade sig derved afholde fra den omhygeligste Opfyldelse at alt hvad hun ansaae for en Huusmodets Pligt, indtil hun for henved 5 Uger siden nedlagdes paa det smerteligste Sygeleie, hvor hun mæt af Livets Möje hensov sidste 6te Octbr. i sit 61 Aar. Randers d. 10 Octbr. 1809. J. F. Carøe.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Da intet i mine Aviser vorder indfört, uden at Forfatterens eller Indsenderens Navn er mig bekiendt saa maae Forfatteren, af det ude i Navn mig sidste Løverdag Aften tilsendt Stykke, undskylde at sam ne ei kan vorde indført, for Forfatterens Navn er mig bekiendt. Aalborg den 12 Octbr. 1809. Peder Friis Wandall, Kongel. privilegeret Bogtrykker. Tilkjöbs. Min nu beboende Gaard i Slotsgaden her i Aalborg, er underhaanden til Kiöbs, og kan tiltrædes 1 Mai næstkommende; i Gaarden er meget beqvemme og rummelige Værelser, nogle gibsede, de fleeste betrukne, i alt er 3 Vindovne meest madens og 1 Bielægger, et Leiehuus, Vognremisse Stalderum til 4 Heste &c. &c., en stoer og vel at lagt Heve med 120 Frugttræer af bedste Sort. Roer besee Gaarden, vil den best kunne anbefale i; selv. Bülow, C. N. Maj.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Meget gode Vinterpærer og Æbler, a Skippen i Rdr. er tilkjöbs i min Gaard i Slotsgaden. Bülow.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Ved Auctionen paa Toldboden den 13 October, førstk. bortsælges den ved Hr. Kieldbergs Plan beliggende Kaper Tiøsteren kaldet, samt 5 Stk., Kanoner m. m.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Smaat Salt sælges her i Aalborg for 3 Rig daler Skieppen hos J. G. Galster, Allgaden, Ved Auctionen over Kutterbrigen the MingProviant førstkommende Fredag, bortsælges tillig 6 a 700 12 Fods Drammens furre Bord og 200 8 Fods Dito.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Et anstændig Fruentimmer, som er bevandret Landsbye=Huusholdning, og tillige giver Underviisning i Fruentimmer=Netheder, søger en saadan Condition, enten samlet eller særskildt, strax eller til førstkommende Paaske. Anviisning giver Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Hvor en Seminarist, til førstkommende 1ste November kan erholde en god Condition som Huuslærer; derom giver Bogtrykker Wandail nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
En lang Glastold til en Flaske, er sidste Sønda tabt paa Veien fra Klokstøbergyden til Skolegaden. Finderen kan vente sig en passende Douceur naar han melder sig hos Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Jfølge Kongelig allernaadigst Proclama af 21 August sidst, som er læst inden Hellum i Hindsted Herre, ders Ræt den 29 August, og inden Lands Overretten i Viborg den 11te Sept. d. A., bliver alle og enhver som formene sig at have noget at fordre, efter af Albreth Jørgensen Møller, Forpagter af Hasler gaards Mølle under Aalborg Amt Hindsted Herred, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silenti, med Aar og Dags Varsel at melde sig hos mig som Skifteforvalter med saadanne deres formeentlige Fordringer af hvad Navn nævnes kan, og samme at beviisliggiøre. Og meldes til Efterretning saavel for Credi og Debitorer som Arvinger, at en Skiftesamling er bestemt her paa Gaarden den 13 Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Siegsgaard den 23 Septbr. C. Nissen, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-13
Endnu antages 3 a 4 Drenge af 13 til 15 Aar Alder i Lære enten som Strømpevæver, eller ogsaa som Feldbereder, efter de Conditioner som allerede för i dette Blad er bleven bekiendtgjort, ligemaadantages en 10 a 12 Aars gamm! Pige til at spolhos Fabriqvor Galster i Aalborg. (mere følger i Tillægget.)
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
forsendes. Trykkes og udgives 2de Gange u
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Udenlandske Efterretninger. London (over Holland. Den Uerighed, som i lang Tid har funden Sted imellem nogle af Regieringslemmerne er nu gaaen over til en aabenbar Krig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Jgaar (den 21 Septbr.) duellerede Krigsministeren Lord Castlereagh og Statssecretairen for de udenlandske Sager, Hr. Canning, med hinanden, efter en Udfordring af den første. Castlereagh havde Lord Yarmouth og Canning Hr. Charles Ellis til Secundanter. Heden ved Pultney var Sammelpladsen. Begge Parter stode 10 Skridt fra hinanden og skiøde løs paa eengang efter et givet Signal. Jngen traf. Da Hr. Canning ei vilde indlade sig i nogen Underhandling, saa skiøde de nok engang, og Canning fik sin Modstanders Kugle ind i det høire Laar. Saaret er stærkt, men dog ikke farligt. - Aarsagen til denne ulykkelige Strid angives forskielligt. Nogle sige, at der ved et Cabinetsmaaltid opkom Disput om Toget til Holland, hvorunder Canning brugte nogle stærke Udtrykke, som Castlereagh tog sig til; andre. at Canning lumskeligen havde søgt at faae ham afsat fra sit Embede, og atter andre, at Canning havde bebreidet Castlereagh visse Ansættelser ved det sidste Tog Om Aftenen for Duellen fandt Canning det for raadeligt at frasige sig sit Embed, og Castlereagh havde allerede nogle Dage tilforn gjort det samme. Kongen har endnu ikke gjort noget Valg, for at besætte de ledigblevne Embeder. Han modtog meget ugierne Hr. Cannings Dimission. Marqvis Wellesley, med ner man, bliver Premierminister.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Grev Charam er kommen hiem fra Holland, og bleven Kongen forestillet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Kongen har befalet, at alle Officerer, som høre og Forlæggeren P. F. Wandal. til Regimenterne paa Den Walcheren, skulle ufortsvet afgaae til samme.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
De fra denne De hiemkomne Syge cureres for det meste straxen, især ved Portviin. Ved Vliessingen var et 74 Kanonskib i Bygning. Dette (ligesom hent ved Kiøbenhavn, skilte man ad og sendte det til England. ter Juntaens Opløsning i Sevilla, venter man at paa Regentskab proclammeret i Cadix. aldels J Philladelphia (i Nerdamerica) døde der daglig 60 Menneskeer af den gule Feber.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Frankrig. Keiser Napoleon har, for at give sin store Armee et Beviis paa sin særdeles Tilfredshed. stiftet en ny Orden, som skal kaldes Ordenen af de tre gyldne Skind (Vliesse), og bestaae af 100 Stor=Riddere, 400 Commandeurer og 1000 Riddere.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Kongen af Spanien har derimod ophævet alle nu værende Ordener i Riget, undtagen den militaire Orden af Spanien og Ordenen af det gyldne Fæt. Den første skal herefter bestaae af 50 Stor korser, 200 Commandeurer og 2000 Riddere.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Moniteuren mener, at ligesom Kongen af England har tillagt Lord Wellington den Titel Vicomte af Tavalera, saa vil han nok ogsaa udnævne Lord Charam til Hertug af Walcheren, og den første endnu til Hertug af Lissabon, naar han i Vinter bliver nødt til at rømme Portugal.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Spanien. General Blake har endnu været saa forvoven, at tilbyde den franske Armee i Catalonien et Slag, for at ophæve Beleiringen af Girona. Men det blev heller ikke til andet end et Tilbud; thi saasnart Overgeneralen St. Cyr havde nærmet sig med et par Divisioner, tog Blake, efter hans Sæd rane Flugten. Jmidlertid havde Spanierne dog indtaget den vigtige Post Anges, som ikke uden med Møi kunde tilbagetages. Besætningen vilde slet ikke overgive sig, og den maatte derfor springe over Klingen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Divisionen Pino har, saa hedder det, i tre Dage været i en evig Haandmænge med Fienden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Østerrig. Efter de seneste Efterretninger fra Mahren, Sachsen, Böhmen a. kunde man med hvert Øieblik vente Fredens Slutning. J Wien vare Statspapirerne stegne og Lodderne i Statslotterierne, som ingen hidtil skiøttede om, søges nu meget stærkt. Generalerne Fyrst Johann og v. Lichtenstein, som og Bubna og Meyer v. Heldenfeld vare ankomne til Wien, og strax derpaa udbredte sig det Rygte, at Freden nu var vis. Jmidlertid skulde den 27 Sept. betales i Wien. Millioner Franker af Contributionerne, og Stadens Gro handlere vare til den Ende forsamlede indtil Kl. 2 om Natten.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Bayern. Tyrolerne have indtaget Passet Loffer med Storm og marschere nu løs paa Reichenhall. Hofer skal have opfordret Staden Salsburg til at overgive sig. Endeel franske Tropper fra det Østerrigske ventedes igiennem Augsburg først i October for at gaae hiem, hvilket man ansaae som et godt Tegn til en nær Fred Rusland. Keiser Alexander har under 18 Sept. tilskreven Krigsgouverneuren i Petersborg et Brev, hvori ham notificeres den med Sverrig sluttede Fre og de bekiendte Vilkaar derved. Efter dette trykker Keiseren sig saaledes: "Paa saadan Maade er den gjort Ende paa denne Krig, som har forhvervet den russiske Krigshær en uforglemmelig Hæder, og som har indlemmet i Riget et Land, der er berømt af sine arbeidsomme og i Agerdyrkningen langt fremkomne Beboere, og af sine Handelshavne, vigtige Fæstninger og især Sveabarg, samt udvidet Vort Fædrelands Grændser og tillige for stedse sat det i Sikkerhed paa den Side. J det vi takke Gud, som udøser sine Velgierninger over Rusland og velsigne: Vore Vaaben, ile Vi med at underrette Dem om denne glædelige Begivenhed, hvorhos vi ere overbeviiste om, at alle vore troe Undersaatter ville forene med os deres Takkebøn til den Allerhøieste formedelst den saa lykkeligen sluttede Fred.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Admiral Siniavin er lykkelig og vel ankommen fra England til Riga, men uden Flaade. Dennes hele Besætning, som han medbragte, skal beløbe sig til 57700 Mand.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J Riga havde man allerede holdt en Takkefest for Freden med Sverrig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Adskilligt. J Egnen af Coln ere 6 Mænd og 4 Koner, atte under Retfærdighedens Tiltale for at have taget Deel i et Opløb, som fandt Sted ved reSoldaterudskrivning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J Kønigsbergs Krudtabrik have nogle og 4 unge Folk af Artilleriet havt den Ulykke at beskadige sig, ved at antænde en Masse af sammenmængt Beeg og Krudt. Allene til Bristol (i England, ankom i JunioJuli 808 Skibe
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J Slaget ved Tavalera erobrede Englænderne 15 Kanoner, 2 Haubitzer, 2 Krudtkarrer og 10 Standarter, af hvilke sidste Hannoveranerne toge de 9.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Af en Beretning i den münchner Hoftidende omde allierte Troppers Tilbagetog ud af Tyrol i At gust d. A. erfares, hvilken Nød disse Tropper vare bestedte i paa Marschen. Tyrolerne havde gjort Veiene mellem Fieldene ufremkommelige ved at afbryde Broerne og ved at nedstyrte fra Biergene, store Træer og uhyre Steenklumpe. Tømmermand og Arbeidsfolk maatte gaae foran, for, saavidt mueligt, at giøre ryddeligt, imedens Tropperne stændigt maatte udhvide Tyrolernes Angreb paa alle Kanter. Da en Afdeling skulde om Natten passere Broen ved Runseck (den man, som det synes, med Forsæt havde ladet uafbrækket), regnede der, førend man vidste af, en Hagel af Kugter ned paa Broen, og Klipper af 6 a 8 Fod i Giennemsnit rullede ind paa Folkene, knusede Kanonernes Lavetter og Vognene, og styrtede Mand, og Hest ud i Jnfloden. Snart var Desileen opfyldt med Steenmasser, Træer, døde og saarede Soldater og Heste. Omtrent 800 Mand og 100 Heste gik forloren. Man kunde for Forhudninger hverken komme frem eller tilbage. Om Dagen var Heden utaalelig, Forfriskninger og Levnedsmidler mangl de. Biol ved umaadelige Anstrængelser og Uforsagthed slog en stor Deel af Armeer sig ud fra disse saa rædselfulde Egne, m.v.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Kolonialvarers og Engelske Manufacturfrembringelsers Jndførsel i Hamborg er i denne Tid, som bekiendt, meget strængt forbuden, og de Franske Douanierer vaage med største Jver over dette ForbudsOverholdelse. Jmidlertid finde Smughandlere dog her, som allevegne, imellemstunder Leilighed til at skuffe disse Betienteres Opmærksomhed, og betiene sig i dette Øiemed af alle Slags Kunstgreeb, for at indsmugle forbudne Varer. En Mand havde nyligen fundet paa at komme en Deel Kaffebønner i en stor Generalbas, og med denne under Armen at praktisere dem ind i Hamborg, uden at Douanierne, der antoge ham for en Spillemand, mærkede det. Den lykkedes ham saa godt, og han blev tilsidst saa dristig, at han ofte kom fem, sex Gange ind af Porten med sig Bas under Armen. Een af Douaniererne, som ikke kunde faae det i sit Hoved, at Manden bestandig havde travelt med sin Generalbas, fattede Mistanke til ham, og standsede ham en Dag med de Ord: senen, Mosjøl Spiel Ste mik einmal en lustil Stik auf die Brumbas!" For at hielpe sig ud af sin Forlegenhed, begyndte Manden nu at spille by, men i det samme styrtede Kaffebønnerne ud af Bassen, og Enhver indseer nu let hvad Følgen var.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 8 Octbr. Nogle Jagter og Baade gik i Forgaars herfra ander Kutterens Spa lens Convoi. En rostreksk Brig kom ind Nord fra llastet med Sukker og Kaffe og gik til Kiøbenhavn. En Amerikaner bragtes i Dag ind Nord fra; den er kastet og kommen sidst fra Norge. To andre ere i Sigte.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Reisende fra Sverria fortælle, at et engelsk Krigsskib og en Mængde Kiøbmændeskibe skulle være strande ne ved Bornholm.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Den værdige Olding Kammerherre og Oberst Gott berg, hvem Hs. Majestæt sidstleden beærede med sit allernaadigste Besøg, døde den 5te October pludselig sig uden Dødskamp, efterat han kort forhen havde vadsered sin sedvanlige Formiddags Tur. Hans Død stat som et Vinspust Skade dog at dette Dødsfald udtraf saa tidlig, thi Videnskabsmanden havde alle stede Nyborgs Kæstnings Afbildning under Arbeide, er nu blev ufuldendet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Hamborg Korrespondent har den Ære, før noget hansk Blad at kunne melde os den Behagelighed, at Hs. Majestæt har befalet Indretningen af en Befor kring for Reisende mellem Kiøbenhavn og Hamborg i lukkede Vogne eller de saakaldte Deligencer; i Altona har en Kommission alt i nogen Tid bemøiet sig med Vognens beste Jndretning, saa at en stor Deel af det misende Publikum saart kan nyde godt af denne nytiste Foranstaltnig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Kiøbenhavns nyeste Skilderie indeholder en læse færdig Apologie for den paradoxe Sætning: at den neppe i det Aarhundrede, hvori vi leve, gives nogen førre Lyksalighed end den hverken at kunne læse eller skrive, hvorfor det ogsaa hedder i Ordsproget, De skal have det, som hverken kan læse eller skrive. Jntet, som kan geraade vor raffineerte Tidsalder til Ære, bør forties. Saaledes er nu paa sine Stener her i Landet virkelig indført den priselige Skik: at siske i det mindste Vinge= og Hale Fiær af de levende Giæs, for disse afleveres til Kiøbstædboerne, der nabliqviis i dette som i mere maae finde sig i at modsige slettere Varer, jo dyrere de ere.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Hr. Hofpræst Christiani har i Kiøbenhavns Adresseavis No. 385 bekiendtgjort: at Hr. v. Gehrentsom var Præst ved den i Kbhavn værende tydsk reformeerte Meni hed) har aldeles ikke havt ringeste Andeel i de oprørske Bevægelser, hvorved Kongeriget Westpfalen truedes i Begyndelsen af den næværende Fransk-Østerrigske Krig, og at han af sit Landsregiering, efterat denne var blevet overbeviist om hans fuldkomne Uskyldighed, har faaet Tilladelse til at forføie sig hiem fra Mainz hvor han opholdt sig, til sin Menighed og Familie i Felsborg, hvorhan atter selv forretter sit Embed. Samtlige til den 25 Septbr. indb. giennem. Kommissionen skienkede Bidrag til Hollænderbyens Brandlidte udgiøre 13, 123 1/2 Rd.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Den 29 Septbr. viedes i St. Maria Kirke i Helsingøer et Par Folk, en Enkemand og Enke, hvis Alder tilsammenlagt udgiør 137 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J den nordlige Deel af Siælland har Kulden indfunden sig meget tidlig. Allerede under det naade Veir, som herskede hele September igiennem og gjorde Haverne især megen Skade, men ogsaa vanskeliggjorde Agerdyrkerens Gierning, havdes Nattefrost og samme har flere Nætter været igientaget i Octbr., som ellers endnu har havt Oventørre. Skovene gules altHavef. ugten er næsten allevegne afplukket. Færskenerne bleve overraskede af Kulden saavelsom Andet mere og dog har Kulden endnu ikke kunner kralle den Mængde Kaalorme, som næsten i alle Haver have aspillet og tildeels ødelagt Kaalen. Af de i Aviserne anmeldte Priser, hvortil Frugt falholdes, sees at 1809 maae for Siælland antegnes som et rigt Frugtaar, om en Ormen i Foraaret hist og her gjorde endeel Skade. Man har derfor ogsaa hørt Frugthandlerinden sige: Nei iaar er det dog rent galt med Frugten, der er saadan en strækkelig Mængde deraf.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Den 6 October 1809 var Coursen falden til 327 1/2 Procent.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
No. 90. Sagen, betreffende det af Kaperfører, Conrad Sødring til Aalborg opbragte svenske Brig, skib Wilhelmine Friderick af Gottenborg, paadømt den 12 Octbr. d. A.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Den interimiske Regierings Kommission i Norge, bør til Kiøbmand Peter Sødring i Aal. borg betale i Erstatning for Opbringelsen af
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Briggen Wilhelmine Fridericke af Gottenborg, den Summa 748 Rd. 2 Mk. 7 s. dansk Courant. J Salarium til Branddirecteur, Procurator Thorsøe betaler Kiøbmand Peter Sødring 8 Rd. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under videre lovlig Adfærd.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Prædiken paa Onsdag i Budolphi Kirke Hr. Aspach Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klau en. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Tallotterie. Ved 833 Trækning i Altona udkom følgende Rumre:
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Til 839 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 23 October Middag. Da Rideposten, nu her for afgaaer om Mandagen, maae Lotteriesedlerne tages inden Mandag Middag præcice, thi efter den Tid kan ingen faaes Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Avertissements. Efter 8te Dages Sygdom af Skarlagens Feber, behagede det alvise Forsyn at bortkalde fra dette Timelige min elskte Søn Peder Stigaard, i hans Alders giøres dette. Om deres Deeltagelse i min Sorg, er 30 Aar; For fraværende Familie og Venner bekiendte jeg forsikkret uden skriftlig Bevidnelse. Peland d. 7 Octbr. 1809. M. L. Wadum, sal. Stigaard. En kort men dog fuldstændig Afhandling om Kartofler, samlet af en Mand, som af mange Aars Erfaring, best kan bedømme denne Plante Gavn og Nytte for det Almindelige; udkommer om en føie Tid paa Undertegnedes Forlag. Dette bliver herved foreløbigen anmeldt, for om fleere end de som allerede have meldt sig) ønskede at eie ovenmeldte Afhandling de da behagentlig kunde lade sig antegne hos mig for hvormange Exemplarer de ville have, og jeg derefter kan bestemme Oplagets Størrelse. Aalborg den 16 Octbr. 1809. Peder Friis Wandall, Kongel. privilegeret Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Det morsomme Gravspil, oplyst ved de sædvanlige Figurer, og med Underretning om den almindeligste og retteste Spillemaade, faaes hos Bogtrykker Wandall, for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Hos Klokker Milling bekommes daglig følgende Bøger: Bagholms Taler over Evangel. 1ste og 2den Udgave. Dito Viisdoms og Lyksaligheds Lære. Salmanns Huspostil. Pavels Taler over Evangel. Sanders Odeum. Guldbergs Breve om vigtige Sandheder. Niemeiers Lærebog. Dito Anmærkninger. Rafns Natur=Historie med Kobber. Helmuths Natur=Historie. Mandix Landvæsenets Ret. Anviisning til selv at gaae i Rette. Wiborg om Svinene med Kobber. Kield sens Annecdoter og Dyrene. Almanakker i Hundredeviis, og Connossementer i Bogviin.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J Anledning af Forandringen med Postens Afgang herfra bekiendtgiøres: At Breven, til udenlands Steder og til de indenlands Steder, som efter allernaadigst befaling skal læses og forsegle af Øvrigheden, blive indtil videre exvederede fra henved Kl. 5 til 6 Slet hver Mandag og Tor dag Aften af Gleerup, Raadmand.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Jmellem sidste Torsdag og Løverdag Morgen er af en Kaag beliggende i Vesteraa lige ud for 6 Hærskinds, Longet af Faaret i Alen fra Kaagen, og samme med et Dræg med 4 Flæne, Mærket As bortstiaalet; hvem om samme kan give nogen Oplysning kan vente sig en passende Doucer, naar han melde det til undertegnede som Eier af Kaagen. Aalborg den 15 Octbr. 1809. Christen Jacobsen, boendes i Svingelen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Onsdagen den 18de October næstkommende, bliver den ædvanlige Husleiehielp for det andet Have Aar udbetalt her i Skolegadens Fattighuus om Eftermiddagen Kl. 3 Slet; Enhver som som me er tildeelt ville derfor møde samme Tid, for at imodtage sin Andeel imod Qvittering. Aalborg den 14 Octbr. 1809. SEmmichsen. Meget gode nedplukkede Vinter Frugter, saasomPigioner, Løg=Æbler, Røde Rostokker, Vin Æbler, Buttedler og Hasenkopfer er at saa for 1 Rd. Skieppen hos Kollecteur. Sveistrup J Gandrup Præstegaard kan faaes til Kiøb 80 a 100 Tdr. gode Kartofler for 14 Mk. Tønden naar de afhentes paa Stedet, og 16 Mk. naar de forlanges ført til Aalborg. Kiøbenhavns Viin-Edike 30 a 32 Rd. pr. O. hovd, dito Øl=Edike 22 a 24 Rd. dito, er at fra til Kiøbs hos Casper Chr. Schmidt, paa Brødregaden i Randers.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
J Søndags Aften den 15 October, er tabt en Teke Patent og et Brev til en Controlleur; Findere nebog, mærket uden paa O. A. T., derudi var et Stil af samme kan melde sig i No. 525 paa Frisenborg. hvor han erholder en passende Donfør.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Hvor en god og magelig Tieneste for en Landsbypige, der før har tient i Aalborg, kan erholdes; de om giver Hr. Bogtrykker Wandall Efterretning Krave om Halsen og mærket i Grerne, er fra mig N. B Et lidet hvid Dæge=Lam, med et Stykke rø eller bekiendtgiør det, skal erholde en behagelig De Dag bortløben; Den som giver mig derom OplysniH. Bech. ceur. Linn. 223. er, læsere; leveret, læs leverede Rettelse. J No. 80 stod paa 7 Spal. (Mere følger i Tillægger.)
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Indenlandske Efterretninger. J offentlige Blade læses nu følgende mærkværdige Skrivelse fra H. D. Prindsen af Schlesv. Holst. Sønderborg=Augustenborg til Statsraad Baron Adlersparre, af 15 Aug. 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Aalborg Stifts Landemodes Act for Aaret 1809. gestet 12 s. En kort Anviisning til Tobaks=Plantning, af F. Becher, Candidat i Theologien, heftet 6 s. Danske Conossementer, Bogviis 1 Rd., Arkviis, Taxt for Færgeløbet imellem Aalborg og Nørresundbye, heftet 4 s.
Jyske Efterretninger, 1809-10-17
Omenskjøndt jeg ikke formoder, at der hæfter vidre Giæld, paa Fælleds Boet, efter min afdøde Mand Kiøbmand Christen Overgaard her i Aalborg, enden som findes prioriteret, og hvad mig allerede en bekiendt, saa bliver dog til meere Sikkerhed for mig Fremtiden; herved indkaldet, alle og enhver, som kunde formeene sig, at have nogen Fordring, til min af døde Mand og mig, saadant for mig selv eller undertegnede Langværge behørig at anmelde og legitimere inden 12 Uger fra Dato, da jeg efter denne Tids Forløb ingen anmeldt Giæld antager eller betaler. Aalborg den 4 Octbr. 1809. Talcke Aaboe, sal. Overgaard. som Laugværge Carl Akkermann.