JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-05-08
Da det, i Lighed med hvad der er forordnet for de offentlige Kasser, under de nærværende Omstændigheder ikke er fundet rigtigt at have nogen Pengebeholdning henliggende i den herværende Spare= og Laanekasse, og Kassens vigtigere Papirer ere bortsendte. forat kunne være i sikker Forvaring, ere Spare- og Laanekassens Forretninger indtil videre standsede, hvorhos tilføies, at naar Omstændighederne igjen tillade at begynde samme, skal saadant blive bekjendtgjort.
Viborger Samler, 1848-05-08
Directionen for Spare- og Laanekassen i Viborg, den 6te Mai 1848. Damp Chocolade, fra Fabrikken Elisabethsminde ved Kjøbenhavn hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende, Afsætnintilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 a 8 Mk. pr. fuldvægtig H. hos Hr. A. Berbom . . . . . . i Viborg. M. P. Kjærsgaard, i Skive. P. E. Dige . . . . .P. F. Nyeboe. . . . i Ringkjøbing. A. W. Andrup . . . . i Lemvig. F. C. Bruun . . . . i Holstebroe. C. Wium. . . . . . . Consul F. Schade . . i Nykjøbing p. Mors.
Viborger Samler, 1848-05-08
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel. Til Understøttelse. for faldne Krigeres Efterladte. har jeg i Henhold til mine tidligere Annoncer havt den Fornøielse at modtage: fra tidligere Bekjendtgjørelser Transport 12 Td. Rug og 193 Rbd. 3 Mk. Fra Jfr. M. . . Skomager B. Datter Samtlige af Snedkerlauget i Viborg 20 – . . til Dato ialt 12 Td. Rug og 215 Rbd. 3 Mk. Viborg, den 8de Mai 1848. H. Wissing. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af 5 Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-05-09
re. Stifts=Tidende. Vive Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 9 Mai 1848. 76 Aarg. Nr. 78.
Viborger Samler, 1848-05-09
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 29de April. J Overeensstemmelse med en Petition fra Dublin, der skal tilsigte at anmode Ministeriet om at stille Dublin under Undtagelsesloven og afvæbne de Misfornøiede, skal Ministeriet have fattet en lignende Beslutning. Admiral Napier skal nu krydse i Canalen med sin Flaade, der skal forøges til 7 Linieskibe. – De engelske 3 pCt. Fonds 82 1/2 pCt.
Viborger Samler, 1848-05-09
The Standard melder af en god Kilde, at Rusland, har besluttet at stille 1000,000 Md. til Danmarks Disposition, og at de russiske Gardere allerede ere i Riga, beredte til at indskibes. Men Børsenhalle vil vide, at de nyeste Breve fra Riga af 27de April ikke omtale Gardens Ankomst eller dennes Jndskibning.
Viborger Samler, 1848-05-09
The Globe omtaler et i City circulerende Rygte om at en speciel Commissair fra det tydske Forbund skal være ankommen til London med den Erklæring, at det tydske Forbund antager Englands Mægling. Børsenhalle antager, at der hermed vel sigtes til Syndicus Banks Mission at tilstille den engelske Regjering en klar (?) Fremstilling af det slesvig-holsteenske Spørgsmaal. En saadan klar Fremstilling er given af Statsminister Orla Lehmann og Englænderen d'srali.
Viborger Samler, 1848-05-09
En Artikel af the Standard om de Danskes tappre Forsvar af Dannevirke er af Børsenhalle anmeldt i saa utydelige Phraser, at man tør imødesee en paalideligere Meddelelse af den engelske Toryjournals Anskuelser. Frankerig. Frankerigs Landbær, heri Aldersklassen, fra 1847 indbefattet, udgjør 546,3600 Md.
Viborger Samler, 1848-05-09
Paris, den 29de April. Valgene i Paris ere bekjendtgjorte. Hovedstadens 34 Deputerede ere valgte; Lamartine i Spidsen med 259,800 Stemmer, derefter Dupont de Eure, Frang. Arago, Garnier=Pages, Marrast, Marie, Cremieux, – Alle med 200,000 Stemmer og derover – Beranger, Bethmont, Duvivier, Cavaignac. Cormenin, Carnot, Caussidiere, Albert, Ledru-Rollin, Flocon, Louis Blanc (de 4 Sidste ere Medl. af den prov. Reg.) og Abbe de Lamennais. - J Alt have 34 Departements valgt 340 Deputerede, iblandt disse: Herbette, OdilonBarrot, Vivien, Toqueville, Jules de Mornay, Gen. Lamoriciere, Beaumont, Berryer, Mauguin.
Viborger Samler, 1848-05-09
Efter de nyeste Efterretninger fra Paris af 30te April aabnes Nationalforsamlingen den 4de Mai (d. 5te Mai er Napoleons Dødsdag); dog er det muligt at Udsættelsen udsættes indtil den 15de Mai. Alvorlige Uroligheder have forstyrret den offentlige Rolighed i Rouen og Elboeuf. J Rouen maatte flere Barricader beskydes med svært Skyts og stormes af Tropperne og Nationalgarden. Staden er erklæret i Krigs=, ei Beleiringstilstand. Sørgeligt for Frankerigs og hele Europas Rolighed er det, at Uenigheden tiltager imellem Medlemmerne af den provisoriske Regjering. Ledru-Rollins og Louis Blancs Planer frygtes. – Thiers har kun liden Udsigt til at vælges til Deputeret.
Viborger Samler, 1848-05-09
Allg. preuss. Zeit. kalder sig nu Preus. Staats Anzeiger, og den har erklæret sig for Regjeringens officielle Organ. Dens nyeste Numer indeholder et Opraab fra Kongen af Preussen til Hæren, der opfordres til at hellige sig til Tydsklands Tjeneste og stedse komme ihu, at den er des ganzen einigen Deutschlands Beskyttelse og Værn. Til den Forbundshær, der skal opstilles i Baiern, afsender Preussen 25,000 Md. - En Gadetumult i Stettin er hurtig dæmpet. – Ved Tions i det Posenske er det kommet til Kamp imellem de polske Jnsurgenter og de preuss. Tropper, der havde 40 Døde og 55 Saarede: 120 Polakker bleve saarede, 200 toges tilfange. Ogsaa den posenske Stad Grätz er af Preusserne indtaget med stormende Haand. Østerrigerne rykke rask frem i det Venetianske, hvis Republik ikke anerkjendes af England.
Viborger Samler, 1848-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Af den kongl. Proposition angaaende rentebærende Creditbevisers Udstædelse i Anledning af Krigen og Paalæg af Krigsskat til disses Jndløsning, som blev forelagt Stænderne i Tirsdags, sees at den oprørske Regjering i Hertugdømmerne har lagt Beslag paa over 2 Mill. Rbd. Staten tilhørende Contanter. Siden Rustningernes Begyndelse er anviist til Sømilitair-Etaten 262,000 Rbd. og til Landmilitair-Etaten 782,000 Rbd. Statskassens disponible Ressoureer (Beholdningen af kgl. og offentlige Obligationer til et Beløb af c. 6 Mill. Rbd. er for Tiden neppe realisabel) kunne for Øieblikket, iberegnet et i Nationalbanken, paa sikkre under Activerne hørende Effecter, optaget Laan af 500,000 Rbd., anslaaes til noget over 2,500,000 Rbd. Men paa den anden Side paahviler der Statskassen en Gield til Sparekasserne af c. 2 Millioner Rbd., der staaer paa 3 Ugers Opsigelse. Det egentlige Forslag om rentebærende Creditbevisers Udstædelse lyder saaledes: 1) Da det, til at bestride de overordentlige Udgifter, som Statens nuværende Stilling udkræver, er nødvendigt at udskrive en Krigsskat i Kongeriget Danmark, men Beløbet af samme først efterhaanden vil indkomme, vil der, for strax til Statens Behov at kunne disponere over disse Jndtægter, blive at udstede, under Control af en dertil af fornævnte Provindsialstænder udnævnt Comitee, bestaaende af 6 Medlemmer, Halvdelen valgt af hver af de 2 Forsamlinger, rentebærende Creditbeviser paa 4 Millioner Rbd., lydende paa 100, 50 og 5 Rbd., hvilke bære 1 Rbsk. daglig Rente af hvert 100 Rbd., eller 3 1/2 pCt. om Aaret. 2) Til midlertidig Betryggelse for disse Creditbeviser overleveres der den ovenmeldte Comitee et Beløb af omtrent 4 Mill. Rbd. i Staten tilhørende Panteobligationer og andre gode Forskrivninger som et Depositum, hvilket Hypothek successive tilbageleveres, efterhaanden som Creditbeviserne indfries. 3) Creditbeviserne indløses med deres fulde paalydende Beløb og samtlige til Forfaldstiden forfaldne Renter den 31te Marts og 30te September 1849 samt den 31te Marts 1850, hver Gang med en Trediedeel, alt ved Statsgjældskassen i Kjøbenhavn. Det bestemmes ved Lodtrækning, naar Sedlerne skulle udbetales, til hvilken Ende hver Trediedeel af Beløbet skal forsynes med et særskilt Hovednumer 1, 2 og 3. Denne Jndløsning controlleres af den ovennævnte Comitee. 4) For at lette fornævnte rentebærende Creditbevisers Modtagelse og Omløb, vil Halvdelen af den ovenmeldte Krigsskat blive at erlægge i disse Beviser, ligesom ogsaa den anden Halvdeel kan betales med dem. 5) Den fornødne Anordning bliver om forestaaende Bestemmelser at udfærdige, og Valget af den ovenmeldte Comitees Medlemmer nu at iværksætte.
Viborger Samler, 1848-05-09
Paa Premierministerens derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling har Hs. Majestæt Kongen under 24de Marts d. A. allernaadigst approberet, at Allerhøistsammes Ministre, naar de drages til Ansvar for Regjeringshandlinger eller for de af dem parapherede allerhøieste Resolutioner, blive at tiltale for Høiesteret, indtil Forfatnings loven herom har bestemt det Fornødne. (Berl. Tid.)Et Medlem af Ministeriet, Marineminister Zahrtmann, har gjentagne Gange været udsat for de meest hadefulde Angreb igjennem den kbhavnske Presse, i hvilke man endog ikke har undseet sig for at antaste Mandens Ære, paa Grund af Familieforbindelser, og gribe med skaanselsløs og fræk Haand ind i aldeles private Forhold. Det er carakteristisk for disse Angreb, at de overføre paa Minister Zahrtmann Handlinger, for hvilke ikke han, men Ministeriet i sin Heelhed er ansvarligt. Det er dette, Ministeriet ikke troer at burde lade hengaae ubesvaret. Hvor mange Skibe der skulle udrustes, hvor de skulle anvendes, hvike Staters Skibe der skulle opbringes, og hvilke Havne der skulle blokeres, – Alt dette bestemmes ved Beslutninger, der ikke tages af Marineministeren ene, men af hele Regjeringen, og de Anker, der i nævnte Henseende fremsættes, ramme altsaa ikke Minister Zahrtmann alene, men hele Ministeriet. Enhver fornuftig Mand kan imidlertid let indsee, at der kunne være Grunde, der forhindre Ministeriet i, nu at give Oplysning om Aarsagen til dets Fremgangsmaade. (Dep.-Tid.)
Viborger Samler, 1848-05-09
Fædrelandet, modarbeider gjentagende den fra nogle Sider yttrede Utilfredshed med vor fortjente Marineminister, Commandeur Zahrtmann. Marinen yder, har ydet og vil fremdeles yde vore Militairoperationer en ligesaa beredvillig, som kyndig og følgerig Bistand, og Krigsministeren har hos Marineministeren kun fundet Forekommenhed og indsigtsfuld Opfattelse af den udbedte Medvirkning. – Videre hedder det i Hels. A.: "Vor Marineminister er en udmærket begavet Mand, med Hoved og Hjerte paa rette Sted, kundskabsrig og practisk, sin Konge af Hjertet hengiven og beredt til at vove Liv og Blod for sit Fædrelands Ære og Frihed. J Marinen er der saa at sige kun en Stemme om hans Jndsigter og Brugbarhed, og de Enkelte, som ere optraadte imod ham, ere af deres Kammerater viste tilbage med en Kraft og Bestemthed, som vil erindres i Staten. Men Hr. Zahrtmann overseer det Middelmaadige og haver unyttig Snak af den talrige Hær af ørkesløse Philistre, som i vore Dage kun føle Kald til at critisere og rive ned. Med en Sømands Ligefremhed og Ugeneerthed udtaler han sine Tanker og Følelser – vi indrømme det, ofte barskere end han med sin noble Tænkemaade kan meene det, – og han støder derved Mange tilbage, hvoraf Enkelte, for at revangere sig, søge at nedsætte ham hos Mængden, der i en saa bevæget Tid er mere tilbøielig til Mistro end til Tillid." Blandt de fremmede Officierer, som ere hidkomne med det Forsæt at tilbyde den danske Regjering deres Tjeneste, udmærker sig Englænderen Plantagenet=Harrison, en Mand, der af Lyst til Krig og Eventyr fra sin Ungdom af har bereist de forskjellige Verdensdele og deeltaget i en Mængde Frihedskrige i Syrien, Algier og America. Navnlig har han i Peru seierrig været Hærfører i Aaret 1844 og har erhvervet sig den derværende Regjerings offentlige Tak.
Viborger Samler, 1848-05-09
Til Fædrelandet er indsendt følgende Brev, Under historiske Arbeider i Geheimearchivet har Undertegnede truffet paa et Brev eller Reskript – i en uden Tvivl paalidelig Afskrift – fra Kong Frederik den Fjerde, dateret Aachen - hvor Kongen dengang for sin Sundheds Skyld skal have opholdt sig - den 6te Juni 1724 til den daværende danske Gesandt (Generalmajor Løwenørn) ved det preussiske Hof, i hvilket Rescript det iblandt Andet hedder: "At Løwenørn skal underrette det preussiske Hof, som er det vigtigste i den nedersachsiske Kreds, om den Fare, der kunde forestaae angaaende dennes Rolighed, samt forestille Hoffet – det preussiske – at det, efter Tractaten af 1715, var forpligtet til at understøtte Kongen af Danmark i at beholde hele Slesvig."
Viborger Samler, 1848-05-09
Det bemærkes, at den paaberaabte Tractat ikke nævnes i Reeds Repertoire, men at den derfor dog maa antages at existere, da den ovennævnte Afskrift maa ansees forganske authentisk. Kjøbenhavn, den 2den Mai 1848. H. P. Giessing."Man finder dog nu, efterat den tydske Presses Lænker, ere blevne brudte, at en og anden Sandhedsven vover at henlede Publicums Tanker paa, hvorledes Slesvigs Stilling virkelig er beskaffen, og løfter det Slør, som man har kastet derover tidligere, for at lokke Folket til Sympathi med de falske Regjeringers og de exalterede Partiers egistiske og erobrelystne Planer imod Danmarks Rige. Saaledes findes i Tillæget til Voss. Zeit." af 30te April et Optryk af, hvad syvende Udgave af Brock hans Conversationslexicon – der udkom 1827 – Side 796797, siger i Artikelen "Schleswig nemlig: "Slesvig, et dansk Hertugdomme, udgjør den søndre Deel af Jylland. Det var fra Oldtiden af en Bestanddeel af Danmark, og den Paastand, at det skal have været et tydsk Rigslehn, er aldrig historisk heviist. Derimod har Landet næsten bestandig været Appanage for de yngre danske Prindser, og paa forskjellige Tider foranlediget Familie stridigheder, især om Besiddelsens Arvelighed. Først fra 1720 af er Danmark i nomtvistet Besiddelse af Slesvig, dog bleve Huset Holsteens Fordringer ikke ganske udjevnede førend ved Tractaten af 1773. - Jøvrigt staaer Landet endnu i en vis Forbindelse med Holsteen."J Børssalen i Christiania blev den 1ste Mai, om Eftermiddagen, efter Opfordring fra en Comitee, holdt en ganske overordentlig talrig Forsamling, som under Ledelse af Rigsarchivar Lange bl. A. eenstemmig vedtog at erklære: at Norge ikke kan være ligegyldig ved de Jndgreb, som Tydskland for Øieblikket tillader sig imod Danmark, at Norge saavelsom Sverrig maa erkjende, at deres egen Nationalitet er angreben ved Tydskernes Fordring paa Slesvig, der siden de nordiske Rigers og det tydske Riges Stiftelse har været et dansk Land, beboet af en Deel af det danske Folk, at det er for hele Nordens fremtidige Selvstændighed, at Danmark nu saa heeltemodigt bløder; at det norske Folk derfor ikke bør undslaae sig for at deele de Anstrængelser og Opoffrelser, som Øieblikkets Krav medfører, og at disse Beslutninger skulle tilstilles Kongen og Storthinget. Forsamlingen erklærede endvidere, at den vilde anvende de Kræfter, som staae til dens Raadighed, tilBedste for de Danskes retfærdige Kamp, og opfordre sine Landsmænd til at slutte sig til den i disse Bestræbelser. En Comitee af 12 Medlemmer udnævntes til at virke i den af Forsamlingen udtalte Aand. Under Forsamlingen, hvorved der viste sig en saadan Eenstemmighed og Enthusiasme, som man neppe tør har seet Mage til, var ikke alene selve Børssalen, men ogsaa de tilstødende Værelser, og Vestibulen aldeles opfyldt med Mennesker, og store Skarer, maatte endda begive sig bort, af Mangel paa Plads. Jnden man skiltes ad, udbragtes et tredobbelt Hurra for Norden. Som vi erfare, have nu flere norske Officierer erholdt Tilladelse af deres Regjering til at gaae i dansk Tjeneste og kæmpe mod Tydskerne. (Flopst.)
Viborger Samler, 1848-05-09
I Holbek har i forrige Uge været nogen Tumult, foranlediget ved, at de danske Haandværkssvende havde forlangt, at de tydske Svende, der arbeidede der i Byen, skulde fortrække, da der, som andetsteds, kun er lidet Arbeide. Byfogden, Justitsraad Petersen, noksom bekjendt fra Bondebevægelsen i Holbek Amt, forsøgte først flere Gange at besværge Stormen ved Hjælp af Stokken, men da dette Middel ikke viste sig tilstrækkeligt, betydede han omsider de tydske Svende, at de maatte indlevere deres Vandrebøger og forlade Byen, hvilket de ogsaa efterkom.
Viborger Samler, 1848-05-09
J Løverdags indbragtes til Odense som Fanger Over førster Kherre Krogh. Hof= og Jagtjunker Schrader samt Overførsterens Jæger. De toges i Fredags Morges tilfange ved en dristig Recognoscering, som Capit. Milsted, Frivillig ved de ridende Skarpskytter, foretog fra en Kanon baad med 6 Matroser til Jagtjunkerens Bolig i Stenderup Skov, uagtet det i Nærheden vrimlede af Preussere. Ved samme Leilighed gjordes ogsaa et Bytte af 6 toløbede Bøsser. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-09
Faaborg, den 4de Mai. Major Knap, som var givet Function ved Lazarethet her, døde forleden og hans Liig er imorges, efter en Slægtnings Begjæring, sendt til Assens for der at jordes. – Nogle, som iaftes kom fra Sønderborg, fortælle, at Dybbel Mølle af Vore er nedskudt og at en af de Fjendtlige Natten forud opkastet Forskandsning blev i samme Øieblik at de derpaa vilde anbringe den første Kanon aldeles ødelagt. Jdag bragte Dampbaaden "Glückstadt en Ladning Fødemidler for Armeen hertil fra Als. (Hemp. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-05-09
Der erfares af "Børsenhalle, at Koffardiskibene Geiser og Thorvaldsen, ere blevne opbragte, det ene paa Elben, det andet ved Glückstadt. Dampskibet "Guttenberg, har opbragt det sidstnævnte Skib, der tilhører Grosserer Smitzer i Kbhvn; "Geiser tilhører Grosserer Levysohn. Det er at vente, at vore Krigskibe ville hente de nævnte Skibe ud af Havnene. (Flvp.) Hverken "Alt. Mercur, Kieler Corrsp. Blatte eller noget andet Blad, som udkommer i Hertugdømmerne, afsendes mere hertil, ifølge Forbud fra den provisoriske Regjering.
Viborger Samler, 1848-05-09
Blandt de for Øieblikket i Lazarethet paa Augustenborg henliggende Saarede fra Affairen ved Slesvig befinder sig Ædlingen, Christen Willemoes, Frivillig ved 2den Linie=Jnfanteri=Bataillon. Denne unge Mand har uagtet sin mindre physiske Styrke og sin vitterlig ugunstige Helbredsforfatning, følt et, ethvert andet Hensyn beseirende Kald til at stille sig i vore Stridsmænds Rækker, og for at værne om det betrængte elskede Fødeland, har han midlertidig opgivet en Embedstilling i Hovedstaden. Hans Blod er nu flydt som Offer til Fædrelandet, og, efter Beretning af et Øienvidne, er nu hans eneste Higen paa Sygeleiet, atter at kunne indtage sin Plads i Hæren, et Ønske, der snart turde gaae i Opfyldelse, da hans Saar er paa bedste Vei til at blive lægt, uden at opvække Frygt for at efterlade nogen blivende Meen. Han er et kjødeligt Sødskendebarn til Landsforræderen Frits Willemoes=Suhm; begge ere Brodersønner, af 2den Aprils-Helten Peter Willemoes. Den Skjændsel, Landsforræderen har bragt 2 fordum høithædrede Navne har Christen Willemoes afvadsket for sit Familie navns Vedkommende og gjort sig værdig til ikke mindre at mindes uvisnelig i en erkjendtlig Æts, end i Fødelandets Annaler. Ja i Sandhed: "Den Verdienste seine Krone - Untergang der Lügenbrut!"(Flopst.)¬
Viborger Samler, 1848-05-09
Et tydsk Blad giver en Skildring af 134 faldne Danskes og Preusseres Begravelse ved Slesvig. Heri hedder det: De afskyelige Liigplyndrere have ranet det sidste Stykke fra mange Døde, en høi, udmærket smuk dansk Officier havde man ladet beholde Uniformsfrakken, men dog afrevet Epauletterne; en Kanonkugle havde afrevet den venstre Arm, og Stumpen hang endnu sammen med Dragten. Denne arme unge Mand, maaskee endnu knap 25 Aar gammel, havde et blidt, næsten pigeagtigt Ansigt, blondt Haar og en lille Suurbart. Vor Hjemmelsmand saa dette interessante Lig ved Sprøitehuuset, hvorfra han med de andre bragtes til Begravelsespladsen. - Det erfares iøvrigt, at 14 Jndivider af det Pak, der plyndrede Ligene ved Slesvig, ere blevne arresterede af Preusserne. Det Linned, de har, vidnede noksom om deres Forbrydelse. J Aalborg er der givet Ordre til at standse med Opkrævningen af alle kgl. Skatter og Communeafgifter. (Ah. Av.
Viborger Samler, 1848-05-09
En som Spion betegnet Ribe=Kræmmer blev i Søndags neglet og indbragt til Aalborg af nogle Dragoner og bliver nu transporteret herfra til Fyen. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-09
Aarhuus, den 8de Mai. Udsendinge fra den Øverste commanderende over de fjendtlige Tropper i Veile have i Nat anmeldt, at en Afdeling Cavalleri paa 1000 Mand og noget Jnfanteri, idag (Mandag) vil rykke ind i Horsens. – Efter en i Middags fra Horsens modtagen Estafette, ventedes de fjendtlige Troppers Fortrop dertil i Aften. – Efter Rygte, som skal være paalideligt, er General Wrangels Hovedqvarteer, der senest har været paa Sønderbygaard pr. Fredericia, rykket tilbage til Haderslev. Ligeledes skulle de frivillige fjendtlige Tropper være dragne tilbage fra Veile, hvor der har været Strid imellem dem og de regulaire Tropper. – Amtmand Lindholm er bleven suspenderet og Landsoverrets=Procurator Dahl her i Byen constitueret i hans Sted; Sidstnævnte er allerede afreist til Skanderborg. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-09
Thisted, den 6te Mai. Fra paalidelig Kilde have vi idag modtaget nedenstaaende Skrivelse: Det Londoner, Cattle Convoyance Compagnies nye og smukke Dampskib "Eider ankom den 1ste De paa Rheden ved Hjerting efter 57 Timers Reise fra London. Skibet er afgaaet fra Hjerting den 4de De, til London med en Ladning af 220 a 230 Stude, foruden andre Varer, og vil atter indtræffe ved Hjerting den 12te D., for at fortsætte med denne Fart. Fuld Ladning til 2 paafølgende Reiser var allerede sikkret Skibet, som fra London vil medbringe forskjellige engelske Varer. (Thist. Av.) Viborg. Det er os en sand Glæde at kunne berette at der med Dagsposten er hertil indløbet Brev der paa det Bestemteste godtgjør at den heeltemodige Capt. v. Mecklenburg, der endog i den officielle Rapport fra Krigsministeriet var anført som død, er ilive og, efter Omstændighederne, i god Bedring. Forudenet Skud i det høire Been, der har havt sammes Amputation til Følge, fik Captainen tillige i samme Affaire et Skudsaar i den ene Skulder Captainen skal meget rose den Forpleining der ydes de fangne danske saarede Officierer i Slesvig.
Viborger Samler, 1848-05-09
Udnævnelser. Armeen. Under 21de f. M. ere Cadetterne i Afgangsklassen, ved det Kongelige Landcadetcorps: P. R. v. Müller, S. W. W. v. Paff, W. C. v. Bruhn, C. M. W. v. Tvermoes, AC. v. Volquartz, C. B. M. v. Hansen, F. F. L. C. N. v. Wernich, W. v. Hastrup, F. C. v. Schiøtt, F. W. v. Ravn og J. P. v. Behrens allerhøist udnævnte til Secondlieutenanter med Anciennetet fra 1ste November 1847. Under 24de f.M. ere efternævnte 22 Cadetter, som ere afgaaede fra de kgl. Landcadetcorps, nemlig: P. T. J. C. v. Friederichsen, We v. Føns, H. P. T. F. v. Jensen, J. P. S. v. Nellemann, C. F. O. Hr. v. Aschenfeldt, W. O. v. Orlamundt, C. C. v. Zahlmann, H. J. W. v. Hansen, H. F. v. Andresen, C. H. Baron v. Adeler, J. W. Baron v. Gyldencrone, C. A. A. J. v. Moltke, C. G. v. Gottschalck, G. A. v. Fahrner, P. C. C.v. Hammerich, H. C. C. v. Dumreicher, B. C. M. v. Aarøe, F. D. W. v. Petersen, C. C. v. Freiesleben, L. J. T. v. Berg, J. M. H. v. Kirchhoff og W. v. Møller, samt efternævnte 7 Cadetter, der forblive som Repetenter ved Corpset, nemlig: F. F. A. v. Hunnæus, A. W. v. Staggemeier, O. C. F. v. Staggemeier, J. W. P. L. Hornemann, F. G. H.v. Jahn, W. C. A. v. Clausen og F. G. H. O. v. Gandil allerhøist udnævnt til Secondlieutenanter med Anciennetet fra 1ste November 1847. Under 25de f. M. er dimitteret Secondlieutenant H. M. v. Degen, som er kaldet til Tjeneste saalænge, Krigen varer, allerhøist tillagt Capitains Characteer. Under 26de f. M. er Premierlut, paa Vartpenge C. R. v. Meinung, som er kaldet til Tjeneste saalænge Krigen varer, tillagt Capitains Characteer. Under f. D. er Mineurmester af det kgl. Jngenieurcorps, Nielsen, allerhøist udnævnt til Secondlut. ved Corpset paa nærmere fastsættende Betingelser. Under 30te f.M. ere de ved den kgl. militaire Høiskole Admitterede: C. G. J. Schmidt, M. Hyrup, J. A. P. Møller, U. A. T. W. Falbe og H. C. Hertel udnævnte til Secondlieutenanter uden Anciennetet, a la suite i Artilleriet fra 1ste Mai d. A. at regne.
Viborger Samler, 1848-05-09
Under f. D. er Commandeersergeant Knodt og Frivillig i 1ste Bat. danske Frivillige Bergmann allerhøist udnævnte til Secondlieutenanter i Krigsreserven.