JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Af Maanedstidender for alle Grene af Litteratur og Konst gives der ligeledes en stor Mængde. Af disse ere følgende meest bekjendt udenfor Engelland: det europæiske Magazin, Magazin for den elegante Verden; medicinske physikalsk Journal, maanedlig Kritik, det philosophiske Magazin, og Repertorium for Manufactur og Konster. De to Fjerdingaars Skrifter: Edingbourgh Rewiew og Quarter, Rewien indeholde ikkun critiske men meget udførlige Artikler saavel over de i Engelland som udenfor samme udkommende Skrifter. - Efter denne Tilstand af Journal- og Avisvæsenet i Engelland lader det sig let beregne, at det ikke er Regjeringen, mueligt at skuffe Folket i Henseende til Dagens Hovedbegivenheder, eller for evig sætte Lognen paa Sandhedens Throne. Ligesaa umueligt er det her at sætte saa snævre Grændser, som Tilfældet er i andre monarkiske Stater, for den i Statsvæsenet herskende Skrøbelighed og i de politiske Misforhold indgribende Critik. Engellændernes Frihed og Patriotisme er paa det nøieste forbunden med Avis væsenet og den lovlige Trykkefrihed. En Monark, eller et Ministerium, som vilde regiere uindskrænket, maatte derfor først ødelægge hiint Paladium fra Grunden af, og heraf bliver det ogsaa tydeligt, hvorfor Regjeringen i Engelland umuelig kan dømme over Krig og Fred. Folket har sin offentlige Stemme, og denne Stemme er endogsaa hellig for den despotiske Minister; Proclamationer og Adresser, som vi andensteds ere vante at læse med hemmelig Modbydelighed, vilde derfor i Engelland opvække den lydeligste Afskye, og avle den meest afgjorte offentlige Foragt. (Venturinis Gesch. unserer Zeit, 1811.) Paris, d. 30 Juni 1814. J Dag gjorde Hr. Durbach et mærkeligt Forslag i de Deputeredes Kammer. "Pressefriheden", sagde han: "var den første Ret, som Bonaparte troede at maatte undertrykke for at oprette sit Tyrannie. Havde man i Aaret 1793 frit turdet sige sin Mening, saa havde hele Frankrig erklæret sig for Ludvig den Sextende. Havde man under Bonaparte uforhindret kunne yttre sine Tanker, saa vilde vi ikke blevet et Offer for hans tyranniske Kjæmpe=Foretagender, havde det været tilladt at skrive imod Krigen i Spanien, saa vilde denne evig uretfærdige i sin Anledning saa skammelige Krig, ikke have varet i 6 Aar; havde man kunnet skrive mod Krigen med Rusland, saa vilde Frankrig ikke have været blottet for Mennesker og Penge, saa havde vi ikke seet fremmede Tropper i vor Hovedstad, en egen Følelse for en Franskmand, uagtet de Allieredes Ædelmodighed bortfjernede alt det Forhadte, som Seiren over os kunde givet Anledning til, og vihavde endnu været i Besiddelse af hiin Rhingrændse, som ved tyve Aars Seire var bleven ligesom national. Med Bedrøvelse maa man imidlertid see, at Napoleons Trykkereglement af 5 Februari 1810 endnu er i Kraft. Jeg foreslaaer derfor, at kun Forfatterne og Bogtrykkerne i Fremtiden gjøres ansvarlige for Skrifter, uden at Ministrene tillige derved kunne udøve deres Authoritet." Dette Forslag blev imidlertid ikke taget i Overveielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Madrid, d. 19 Junii. Begge Udgiverne af et af vore Blade, i hvilket paastodes, at Officiererne af den tredie Armee havde erklæret sig for urokkelige Forsvarere af Kortes's Constitution, er blevne dømte, den ene til 6 Aars Arbeide paa Sal leierne, og den anden til i lige lang Tid at opholde sig i et strengt Kloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Engelland. Den 28de Juni gaves den første store Concert af det Kongel. Capel i Whitehall til Understøttelse for de af Tydsklands Beboere, som have lidt ved Krigen. 1700 Billetter, hver til 2 Guineer, vare solgte. Dronningen, Prindsesserne Elisabeth og Marie, Hertugerne af Cambringe og Kent, Grev Platow, Førsten Blücher, Lord Wellington med hans Gemahlinde og mange fremmede Ministere beærede denne Concert med deres Nærværelse. Committeen til de Trængendes Understøttelse i Tydskland, som af det Jnd samlede har tildeelt de Preussiske Stater 19,200 Pund Sterl., har Kongen af Preussen i en Skrivelse af 12 Juni bevidnet sin Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Hamborg Correspondent af 12 Juli meddeler følgende fra Bayreuth d. 6 Juli. Franckiske og bayerske Blade indeholde følgende: Man fortæller Napoleon har skrevet til den østerrigske Feldtherre, i Jtalien Greve v. Bellegarde, at han ikke fandt sig behørigen sikker paa Elba for Søerøvere, og derfor ønskede at erholde nogle østerrigske Grenaderbatailloner. Denne Ansøgning bevilgedes vel, men da Grenadeerbataillonerne allerede vare i Begreb med at indskibes i Livorno, var den Efterretning indløbet, at de engelske Befuldmægtigede havde forladt Keiseren paa Elba og bragt ham til Søes og afseilet med ham til Maltha, ifølge andre Efterretninger endog til St. Helena paa den vestlige Occan. Andre Beretninger sige derimod, de har blot ført ham bort fra Elba, og de, dem fra Engelland tilkomne forseglede Ordrer, som de først paa en vis Høide turde aabne, skulde vise dem, hvorhen de havde at bringe ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Fra Mainegnen, d. 6 Juli. Hs. Majestæt Keiseren af Rusland vil efter offentlige Blade ikke for denne finde gaae til Berlin, men den 28 Juli paa Keiserinde Moderens Fødselsdag være i Petersborg, hvor store Anstalter gjøres til Høistsammes Modtagelse, siden vender Keiseren tilbage til Kongressen i Wien. Man paastaaer, at der paa den skulle fastsættes, hvor store de adskillige europæiske Monarkers Armeer skulle være i Fredstider, Haag, d. 1 Juli. J Dag Eftermiddag Kl. 4 havde vor Stad den Lykke at see Hs. Majestæt alle Russers Keiser, ledsaget af Hs. Kal. Høihed Arveprindsen af Nassau Oranien indtræffe hertil under Canonernes Torden og Klokkernes Ringen. Hele Staden er ziret med Guirlander og Flag og i alle Huse og Gaarde gjøres Anstalter til en frivillig Jllumination. - Den 4de besøgte Keiseren Zaardam, og tog det lidet Huus i Øiesyn, hvor Peter den Store boede, da han der lærte Skibstømmer=Haandværket. Dette Huus er, da Eieren tilbød den høie Monark det, blevet den russiske Keisers Eiendom, og Majestæten har keiserligen holdt den forrige Eier skadesløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Constantinopel, d. 26 Maj. J disse Dage begav Storherren sig med sit Harem (qvindelige Selskab) i den skjønne Dal i Bethana. En Bostandgi, der var paa Vagt, understod sig at forfølge med Øinene et ikke tilstørret omkringspadserende Fruentimmer, og blev paa Øieblikket efter Befaling hængt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Paris, d. 30 Junii. Hs. Maj. Kongen af Preussen forbliver her kun 6 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
London, den 1ste Juli. Da Lord Wellington, nu er udnævnt til Ambassadeur i Paris, vil hans Ophold i Engelland ikke være af lang Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Den nuværende Gesandt i Paris Hr. Stuarth gaaer som Gesandt til Haag. Kaptainens Gemalinde paa den engelske Jagt Royal Charlotte, der førte Keiser Alexander fra Dower til Calais, er holdt af Høistsamme en Ring, af 1000 Pd. Sterlings Værdie. For at forebygge Søesyge befandt Monarchen sig paa Overfarten bestandig paa Overdækket, og Matroserne, som han paa Engelsk tillevpel, begavede han rigelig med Penge. sagte et
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
London, den 5te Juli. Bulletin om Kongens Sundhedstilstand. Slottet Windsor d. 2den Juli, Kongen vedbliver at nyde en vedvarende god Sundhed og her i Almindelighed en heel Maaned været i en rolig og munter Sindsstemning." (Undertegnet af 5 Læger).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Downingstreet d. 3die Juli. Jdag ere Depescher indløbne fra Generallieutenant G. Prevost, daterede Montreal d. 18de Maj. De indeholde Beretning om et lykkeligt Angreb, som et Troppecorps under Generallieutenant Drummond har gjort paa den amerikanske Havn og Fæstning Oswego ved Ontariv Søe, og hvoraf allerede en Jndberetning er anmeldt i de americanske Aviser. Følgen af denne Havns Jndtagelse var alle Levnetsmidlers Tilintetgjørelse og at 60 Mand toges til Fanger. Vort Tab, bestod i 18 Dræbte og 73 Saarede. Efter Beretning fra Guernsey er den 28 Maj den americanske Fregat Esser efter en Times Fægtning og derover taget ved de Kongel. Skibe Phobe og Cherub, 2 Mile fra Val-Parraiso. Den mistede 153 Mand, hvoriblandt 4 Officierer. Forrige Fredag modtog Prindsregenten paa Tronen begge Parlamentshusenes Takadresse for Freden. Admiral Sidney Smith er i Løverdags Aftes kommet fra det Middellandske Hav til Plymouth. De fem forhen omtalte russiske Linieskibe ere gangne under Seil. J Gaar foreslog Lord Castlereagh i Underhuset at bestemme Prindsessen af Wallis Jndkomster til 50,000 Pd. St. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
HosekasseEllevte Aargang. No. 58. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 Juli 1814. Horages 1ste Bogs 10de Epistel. Til Facus Aristine. Beg, hvem Lundet er kjørt, Dig bliser bolstene Fuscus; Det er den eneste Ting hvori vor Mening afviger, J alt andet vi som Tvillinger ligne hinanden. Som troe Brødre, hvad een attraaede, ønske den anden, Og paa os to ret hiin Fabel om Duerne passer Du i Reden blier, jeg frydes ved rislende Bække Agere, Engbund, Skov og mosbegroede Fielde. Ja, da først jeg ret, trods Konger lykkelig lever, Naar jeg bag mig har hvad J til Skyerne løfte. Just som Præstens Svend, fra Offerkagerne rendte, Og var gladere selv med Rugbrød end Butterdeis Tærte. Hvis Naturen tro, man vil beqvemmeligt leve, Og først seer sig om en Plads at Vaaningen sætte: Hvilken overgaaer vel en fornøielig Landegn, Hvor vel lunere Ly man har mod Vinterens Kulde? Hvor vel friskere Luft i Hundedagenes Hede, Og naar Solens Brand den rasende Løve opflammer? Hvor forjager vel nidsk Kummer Slummeren mindre, Pranger Libpens Steen med Engens dustende Skiønhed, Er det Vand, som trangt igiennem Renderne tvinges. Renere end det need af Bækken surrende risler, Ja, men Eders Lund kun trives mellem Colonner; Blot det Huus er vart, som knelser ud over Marken. Driv Naturen end ud, hun vender dog stedse tilbage, Og faaer uformærkt Bugt med de daarlige Luner. Hvo der ei forstaaer snu nok at skielne imellem Uægte Rødt, og det saa skiære Sidoniske Purpur, Giør et galere Buk, og svier mere i Skindet, End hvo ei formaaer fra Falskt at skille det Sande. Den som Medgang giør for overmodig vil Uheld Nedslaae reent. Alt hvad beundres savnes ugierne. Søg ei Høihed; tidt den Lykke i Hytterne findes Som Monarker og Monarkers Yndlinger savne. Bedre bevæbnet drev fra fælledes Græsgange Hiorten. Hesten bort, til den, i Kampen svagere, søgte Menneskets Bistand, og frivillig Bidselet paatog. Det stiivsindede Dyr holdt nu vel Fienden i Ave Men ei Rytteren meer fra Ryggen end Tøilen af Munden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
For det læsende Publicum være det mig til ladt herved at modsige hvad Rygtet fortæller, at jeg, ved at forfatte de i Maanedsskriftet Athen mod S. T. Hr. Justitsraad Baggesen indførte Epistler, har Deel i den af ham fremkaldte Strid. Hverken har jeg kunnet skrive disse Epistler, da jeg for mit Otium bør aflægge Regnskab, heller ikke havde jeg villet, thi jeg ønsker ikke at blande mig i en Strid, hvor selv de Dødes Ære i Gravene bler ikke sparet. Man viste mig nyligt den sidste Side af et i denne Strid udkommet Skrift, hvor jeg med Smerte seer min ædle henfarne Ven Sal. Birkners Navn efterskrevet, og efterskrevet under en Opsats, der noget nær er det uartigste Skriverproduct i vor og maaskee i alle cultiveerre Nationers Literatur i ældre og nyere Tider. Jeg skjøtter ikke om at vide hvo Forfatteren er til denne Opsats. Jeg vil troe han ikke veed at Birkners Enke lever, og lever i Ægteskab med en høist agtværdig Embedsmand i Staten. Jeg vil ogsaa troe at havde Forfatteren kjendt den fromme Birkner, saa havde han ikke nænnet at efterskrive denne Mands Navn, hvis Smag, Lærdom og Hjerte var saa ganske forskjellig fra Concipiskens. Dette har jeg skrevet af Pligt saavel mod den fromme Birkner (hvis Lige i Venskab jeg endnu søger) som mod mig selv, der ikke vil have Ord for at spilde Tiden i en Strid, hvis eneste Nytte er at more den Deel af Publicum, hvis Smag maae være fordærvet. Concipisten kan spare at tage til Gjenmæle. Thi jeg skal vel vogte mig for at læse mere denne Strid vedkommende; og heller ikke vil jeg enten ved Svar eller ved Raad og Daad bidrage til at forlænge et Skriverie hvis sidste Øjemed dog er at gjøre Andre Livet bittert. Joh. Boye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Jndenlandske Efterretninger. Saare stor var den Menneskemængde der Natten mellem Fredag og Løverdag strømmede til Roeskilde, for at bivaane høiselig Kong Christianden Syvendes høitidelige Bisættelse i Domkirken. Gaaende, Ridende og Kjørende gjennemkrydsede Veien. Henimod Morgenstunden saae man den Kongelige Ligvogn ankomme fra Kjøgeveien med det Kongelige Liig, escorteret af Husarer lige til Bommen ved Roeskilde, hvor Hs. Majestæts Liig blev modtaget af Garden til Hest. Klokken 11 begyndte Processionen med 1 Escadron af Garden til Hest, derefter den Høisaliges Livtjener og Sørgevognene; dernæst Overkammerjunkeren til Hest, fulgt af den prægtige Ligvogn, hvorpaa den høisalige Konges Liig i en meget brillant Kiste. ForanLigvognen de høie Militaire, der skulde bære; og omkring Ligvognen 4 Cavallierer, der siden i Kirken bare Himlen over Kisten. J Gaderne paraderede Livgarden til Fods og Byens Borgerskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
J Kirken modtoges Liget af Hs. Majestæt Kongen, H. H. Prinds Ferdinand og H. D. Prinds Wilhelm, Ministrene og øvrige høie Herrer, som skulle følge. Foran Liget gik Omegnens Præster og de tvende Biskopper. Efter Liget aabnedes Ligfølget af Hs. Excell. Overhofmarschallen med Marschalsstaven. Saalænge Processionen varede blev i Kirken afsjunget en Chor af Sangerne fra det Kal Theater, ledsaget af det Kongelige Capels blæsende Jnstrumenter. – Aftenen i Forveien var et stort Marschalstaffel paa Palaiet; om Morgenen anrettedes en Frokost sammesteds og om Middagen Kl. 1. var stort Taffel, som Hs. Majestæt bivaanede. (Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
J Handels-Tidenden læses følgende om den
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Jndenlandske Konstflids Udstilling i Aar: Den femte aarlige offentlige Udstilling af Kunst og Flidsfrembringelser, som foranstaltes af Selskabet for indenlandsk Kunstflid, tog sin Begyndelse Søndagen den 2 Juli. 93 forskjellige Kunstnere, Manufacturister, Fabrikanter og Haandværkere have indleveret 850 forskjellige Stykker Arbeide. At Udstillingen i Aar ikke er saa stor, heller ikke saa rig paa egentlig Manufactur= og Fabrik Arbeider, som den har været i de to foregaaende Aaringer, maa formodentlig tilskrives den Standsning, som der har været ved alt hertil hørende Arbeide, siden Pengene begyndte at bedres, og Landet erholdt Fred, Her findes imidlertid Arbeider, som vidne om til hvilken Grad af Fuldkommenhed vore Manufacturister og Haandværkere have bragt deres Flids Frembringelser. - Det i Catalogen under No. 32. anførte Chatol af Jern, forfærdiget til Mesterstykke af Kleinsmedmester D. Behrens, er saare fortreffeligt. Den kunstige Laas, den skjønne Lakering, det fortrinlige sølvplaterede Arbeide, særdeles den paa Laaget hvilende Løve, fortjener udmærket Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Jmellem Priserne paa Høks og Poulsens Arbeider findes dog en temmelig Forskjel. Af Cataloget sees, at hiin tager 30 Rbdlr. for Parret, denne tager ikkun 26 Rbdlr., skjøndt hans Arbeider synes, formedelst det dobbelte Antal af Stifter, at have mere Slid. Det synes og at være et Fortrin ved Capt. Barrons Patent-Støvler, at de forfærdiges over en jernbeslagen Læst, derved opnaaes, at de i Støvlefoden opstaaende Stifter kan nedbankes, ved Høks Patent-Støvler tildækkes de derimod allene af et løst Stykke Læder. - Et nyt Slags Fabricat, som ikke før har været ved Udstillingen ere de under No. 144 af C. F. Kierstrup fremlagte Prøver af Jernkjedler og Kasseroller forfærdigede af smeddet Jern. Fra Sundhedens Side ere de paa bedste Maade anbefalede af Stadsphysicus Professor Lund. Jkke mindre udmærke de sig ved godt Arbeide. - Vore Strømpefabriker have altid, endog medens andre Fabriker og Manufacturer førte et kummerligt Tilvær, havt god Afsætning og udmærket sig ved deres Varer. De ved Udstillingen værende Prøver bære Vidne om, at de ikke ere vanslægtede. – Strømpestolene have de altid forskrevet fra Engelland eller Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Nu er her opstaaet flere Strømpestolsmede, iblandt disse er William Benford den, der driver sit Værksted meest i det Store. Under No. 207 er fremsat en Prøve paa hans Arbeide. At denne saa vanskelige og af saa uendelig mange Dele sammensatte Maskine er godt forarbeidet, kan enhver, uagtet ikke indlemmet i Kunstens Hemmeligheder, see, men at man tillige kan forfærdige gode Varer paa den, derfor have Dhr. Strømpefabrikører Hamme og Hasmann sørget at oplyse Publicum om, ved under No. 268 at fremlægge Strømper vævede paa ovennævnte Stol. – Da det er en umodsigelig Sandhed, at man, for at forfærdige gode Varer, maa have gode Redskaber, saa er det glædeligt at vide, at Danmark nu ikke mere behøver, for at forsynes med gode Strømpestole, at være afhængig af Udlander. - Endeel Damer have igjen denne Gang fremlagt Prøver paa deres hjemmegjorte saavel uldne, som Bomulds Tøier. - Nogle af disse Prøver ere, som Huusmanufact, ret brave, noget man neppe kan sige om de af en vis Fabrikant til Skue lagte Provestykker. – Et de manufacturerende Damer kjert Arbeide maa Dreiermester Volgemuths Spinderok og Talhaspe være (No. 314 og 316). - Frederiksværk Fabrik har i Aar igjen udstillet af dets Arbeider. De ere for bekjendte til her at behøve at omtales. Fra Raadvad Dams Fabrik savnes denne Gang Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Uagtet Selskabet for indenlandsk Kunstflid ved flere Leiligheder har tilkjendegivet, at dets Kunst Udstillinger ene ere for indenlandske Arbeider, skal Handels=Speculation dog have prøvet paa at lade udenlandsk Arbeide fremstille som Dansk. Man maa være dette Selskabs Udstillings Committee takskyldig, at de vaage over at denne Misbrug ikke skal finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Mariboe, d. 15 Juli. Jfølge Kongelig allernaadigst befaling skal der her i Stiftet, Søndagen den 24de i denne Maaned, fra samtlige Prædikestole holdes Sørgetale over høisalig Kong Christian den Syvende i Anledning af hans Bisættelse i Roeskilde Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Ved Landemodet den 6te Julii var Lollands Falsters Stifts geistlige Enkekasses Tilstand saaledes: Kassens paa Rente udestaaende og til S. V. omskrevne Capitaler, udgjorde til sidste Termin den Summa 27338 Rbdlr. 69 1/2 s. - Enkernes Antal, som nyde Pension, 37, nemlig 33 af første Klasse, som have hver 28 Rbd. 32 s. N. V. 170 Rd. D., 1 af anden Klasse, som faaer 18 Rbd. 86 1/2 s. - 113 Rd. 32 s.; 3 af tredie Klasse, som faaer hver 14 Rbd. 16 s. - 85 Rd. D. C. - Mandagen den 11te dennes mønstrede Borgerskabet heri Mariboe sidste Gang for Hs. H.V. Hr. Kammerherre, Stiftamtmand og Ridder Cederfeld de Simonsen. Saavel med Over og Underofficierernes samt Borgerskabets Øvelse var Hs. H. V. særdeles vel fornøiet. Til Slutning holdt Hs. H. V. en saare skjøn, kort og rørende Afskedstale, hvorudi han paa det hjerteligste ja - rørt indtil Taarer takkede Øvrigheden og Borgerskabet for deres Hengivenhed, Flid, Troeskab og ægte Borgersind imod Konge og Fødeland, som igjen fra Borgerskabets Side blev besvaret med gjentagne Hurraraab. - - Held, Lykke og Hæder følge stedse som hidtil denne liberale, retskafne, og virksomme Embedmand, der staaer i Begreb med at forlade os, i sin nye udvidede Virkekreds, – Samme Dag om Eftermiddagen bleve Byens Brandanstalter efterseete, som alle bleve befundne i god og brugbar Stand. - Mandagen den 11 Juli, Klokken imellem 8 og 9, begyndte det først at lyne i Nordvest og strax efter kunde man høre Tordenen tiltage. Nu begyndte det ligeledes at lyne stærkt i Sønder i Horizonten, dog uden at man kunde høre Torden. Begge disse Tordenskyer trak nu efter hinanden, og samledes i Sydvest imellem Klokken 10 og 11. Samme Øieblik opstod en rasende Orcan fra samme Kant, med nedstyrtende Regn, Hagel og skrækkelig Lyn og Torden, som rasede grueligen en Time, især over Maglemer Merritzskov. Hos Udflytter-Gaardmand Christen Hansen slog den ned og splittede en Sparre, gik derfra ned igjennem Loftet af en Dørstolpe i Stuen, slog lidt Kalk af og huggede smaae svedne Huller i Stolpen, kastede nogle Klæder af en tæt ved staaende jernbeslagen Kiste op paa Bordet og slukkede Lyset. Manden og Konen vare gaaede ud i Forstuen, men ilede ind ved Pigens Skrig, som saa ved Kakkelovnen og vuggede et Barn. Stuen var da opfyldt med en Lugt, liig den af et affyret Gevæhr, og Pigens Been vare og bleve lamme en Timestid efter. En 80 Skridt, fra Gaarden spaltedes en Eg og flere Steder slog det ned ikke langt derfra; dog uden at gjøre videre Skade. - Ved Universitetet i Kjøbenhavn er forAaret 1814 udsat følgende Priisspørgsmaal i Historien: "Af Middelalderens historiske Mindesværker at meddele en geographisk Beskrivelse over Øerne Lolland, Falster og Møen, samt hvorledes disse Øers Naturbeskaffenhed have været i det 11te og følgende Aarhundrede lige indtil Udgangen af det 14de Aarhundrede." (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Odense, d. 12 Juli. Onsdagen den 29de Juni holdtes dette Stifts Landemode. Det begyndte med Gudstjeneste i St. Knuds Kirke, hvor Stiftsprovst Dr. Tetens, Ridder af Dannebrog, prædikede over Matth. 24, 25. De litteraire Forhandlinger foretoges om Aftenen og følgende Formiddag. Hr. Professor Andresen, Sognepræst i Vissenberg, forelæste, om Grækernes Fremskridt i Sang og Musik ved den offentlige Gudstjeneste. - Hr. Paludan Müller, Sognepræst i Kjerteminde, Ridder af Dannebrog, om Præstens Trøste-Embede hos Syge og Døende. - Hr. Knap, Sognepræst til Brahetrolleborg, Ridder af Dannebrog, om Aarsagerne hvorfor den religiøse Varme, der har fremmelsket saa meget stort og ædelt i Menneskesamfundet, nu har tabt sig. Hr. Brolund, Sognepræst i Langaae, om de forskjellige Arter af offentligt Religions Foredrag. Hr. Amtsprovst Saxtorph fra Langeland, fem smaae i Anledning af adskillige af Amtsprovsten i det Langelandske Convent fremsatte Spørgsmaale, af nogle Conventets Medlemmer forfattede, Afhandlinger. - Hr. Møller, Sognepræst til Bjerre bye paa Thorseng: Forsøg til Bestemmelse af Begrebet Almeenoplysning og dens Grændser. - Hr. Seidelin, Sognepræst til Dreslette: hvorledes Skolelæreren kan forebygge, at Ungdommen ei sværger letsindig eller i en modnere Alder fristes til Meneed. Hr. Amtsprovst Holm oplæste Afhandlingen i Forfatterens Fraværelse. - Hr. H. H. Laurberg, Candidat i Theologien, om Aarsagen til Munkelevnets Oprindelse og Udbredelse, indtil Benedict fra Nurcia. Afhandlingen blev formedelst Forfatterens Forfald, oplæst af Hr. Overlærer Bjørn. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Viborg, den 13 Juli. J Løverdags, Søndags og Mandags havde vi her stærkt Tordenveir som oftest om Morgen og Formiddag, hvormed dog ikke fulgte Regn - skjøndt den faldt stærk andre Steder. Varmen var derfor meget trykkende, men fra i Gaar Morges og til Middag fik vi en stærk Regn, der oplivede Marker og Enge Rugen, som har afblomstret, vil denne og den i Dag blæsende Nordvest, være meget tjenlig. Med Tordenen i Mandags Morges kom en Kastevind, som slog meget Frugt af Frugttræerne. - Saare mærkeligt er det, at Oldenborrerne endnu kan findes levende her, efterat have været her saa usædvanlig længe og døiet saameget Kuld og Regn, der pleier strax at dræde dem. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Jndtil den 13de er i denne Maaned klareret gjennem Øresunds Toldkammer 372 Skibe, af disse vare 11 til indenrigske Stæder, 5 til Jsland. (Haand. Tid.)