JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Den 11te Septbr. læste man i Bulletin des lois, end Mængde Ordonnantser, ved hvilke Kongen har udnævnt 30, nye Pairer. Den Omstændighed, at kun en eneste Deputeret befinder sig blandt de Udnævnte, har vakt megen Forhundring, da man dog veed, med hvor meget Jver mange laf de Deputerede have higet efter denne Værdighed. For Størstedelen ere de Udvalgte gamle Tilhængere af Restaurationen. Theater=Censur=Loven har foranlediget Skrivelser til samtlige Theater=Directeurer, ved hvilke Hr. Thiers gjør dem bekjendt med de nye Pligter, de, i saa Henseende, have at iagttage. Iøvrigt har man endnu ikke seet nogen Bekjendtgjørelse om, hvilke Personer denne Censurcommission skal bestaae af. En Hr. Lassathies, som man i Publicum havde nævnet som et af Medlemmerne, fralægger sig dette i de offentlige Blade med følgende Ord: "Jeg modsiger dette bagtaleriske Rygte. Jeg er en altfor ivrig Tilhænger af Chartet for 1830, jeg elsker Videnskaber og Kunster altfor høit, til, at jeg skulde lade mig bruge til slige Functioner."
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
England. For pleiede OConnell, naar Parlamentssessionen var til dende, at vende tilbage til Jrland, for der at hvile paa sine Laurbær. I Almindelighed havde han i Sessionens Løb ladet den engelske Regjering føle sin Magt og ledet den efter sin Villie, med en umaadelig Jubel modtoges han derfor af de taknemmelige Jrlændere. Dennegang har han holdt med Ministrene, som han havde forhjulpet til deres Poster, og har derved nu ogsaa Krav paa Englands og Skotlands Tak. Dennegang gaaer derfor hans Triumphtog igjennem disse to Kongeriger, og de offentlige Blade ere opfyldte med vidtløftige Taler, i hvilke han aflægger sin Troesbekiendelse for de talrige Folkeforsamlinger, som hylde ham. Forinden sin Afreise fra London har han tilskrevet Wellington et langt Brev, af hvis Jndhold, saavelsom af de Taler, vi ovenfor berørte, det synes at være klart, at denne store Folkemand, med sin umaadelige Popularitet, nu vil sætte sig i Spidsen for det Folkeparti, som ivrigst ønsker gen Reform af Overhuset. Det er upaatvivleligt rigtigt, som et engelsk Blad ogsaa bemærker, at en Folketaler, ifølge Sagens Natur, maa tale i overdrevne Udtryk, at hans Roes maa være umaadelig, som hans Dadel paa den anden Side maa være indhyllet i stærke Farver; i en ganske forAskjellig Stiil maa Talleren indklæde sine Tanker, naar han staaer for et dannet Publicum, og det er heri, at dette Parlamentsmedlem kan kaldes uefterlignelig. OConnell for en Forsamling i en Kro er en ganske anden Mand, end OConnell, naar han staaer for det forsamlede Underhuus. Paa hvert Sted især er han aldeles fuldendt Det, han paa hvert Sted, bør være. J sin Tale i Manchester omtalte han ogsaa den nye Municipalreform Bill og tildeelte den sit bifald, især fordi den gjør en Ende paa Communal=Øvrighedernes Hemmelighedsystem. Deres Handlinger, sagde han, blive nu offentlige og jeg tør paastaae, at Offentlighed er et virksommere Middel til at rense Augias's Stald, end om man ledede en heel Flod, som Themsen, igjennem den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Blandede Efterretninger. Jmellem det portugisiske og sardiniske Hof er opstaaet alvorlige Uenigheder, formodentlig paa Grund af de afbrudtes Underhandlinger angaaende Dronning Maria da Glorias, projecterede Formæling med Prindsen af Carignan. Den portugisiske Gesandt, Francisco Jose Rodrigues, havde pludselig faaet Ordre til, inden 24 Timer at forlade Turin, og til Gjengjæld ere i Portugal alle sardiniske Consuler og Viceconsuler blevne suspenderede, det sardiniske Flag indtil videre paa 2 Maaneder) formeent Adgang til Rigets Havne og de sig der opholdende sardiniske Undersaatter satte under de portugisiske Øvrigheders specielle Opsigt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Kongen af Sverrig indtraf den 31te Aug. til Trondhjem. Paganini er død af Cholera, og efterlader sig 7 Mill. Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Blandede Efterretninger. Med Hensyn til det fortrinlige Krav, de med Danmark forenede, men saa langt fraliggende Lande: Færøerne, Jsland og Grønland have paa vore Provindsialstænders Opmærksomhed, har Redactionen af Kjøbenhavnsposten fra samme Haand, som tidligere deri Bladet har berørt flere vigtige Gienstande for Stændernes Virksomhed, modtaget følgende bemærkninger:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Da den danske Orlogsflaade ikke staaer eller kan ventes at komme til at staae i det Forhold til andre Staters Sømagt som i Fortiden, vil det let i Krigstid indtræffe, at hine fraliggende Lande ikke kunne blive forsynede med det Fornødne, især Kornvarer. Skulde det derfor ikke tænkes muligt, at vor Regiering hos de store Sømagter kunde udvirke, at disse Lande altid og under alle Omstændigheder ansaaes og behandledes som neutrale, under et for dem bestemt, særskilt Flag. Jsaafald maatte vel de Magters Undersaatter, der bevilgede dette, ogsaa tillades at befare disse Lande til alle Tider, lige med den danske Stats Undersaatter. Hvorvidt iøvrigt Havnene der da burde være Frihavne eller, ligesom de øvrige danske Havne, underkastes Toldindretninger, maatte underkastes nærmere Bestemmelse Men - kunde saadan Neutralitet ikke forskaffes dem, synes det til Sikkerhed i Krigstilfælde nødvendigt, at der i hine Lande burde haves bestandige Magaziner, som maatte indeholde i det Mindste et Aars Kornforraad, hvilke Magaziner maatte holdes og bestyres af Jndvaanerne selv, kun at dem forskaffe des Laan dertil, som da kunde hæfte paa samtlige derværende faste Eiendomme. Tillige burde tages under Overveielse, om og hvorvidt der i disse fraliggende Lande burde haves passende Selvforsvar, saa at der ikke i Krigstid skulde hændes Katastropher, lig den med Vagabonden Jørgensen; og endelig om ikke disse Lande, der dog ligge hinanden nær, burde høre under neen fælles Bestyrelse hos sig selv, ligesaavel som de vestindiske Øer, for ikke i Krigstid, naar Communicationen med Danmark, ger afbrudt, at sættes i Forlegenhed; hvilken Overbestyrelse synes let at kunne etableres paa Jsland, hvor der er Stifthamtmand, Biskop og Overret. Jo flere Mennesker der kunde komme til at leve paa disse Ølande, og jo bedre de kunne leve, des fordeelagtigere vilde det blive for Danmark, som, uagtet fremmed Fart derpaa tillodes, dog altid vilde finde meget Afsætning dertil af Kornvarer. Hvormeget kunde desuden ikke der haabes fremmet: Fiskerierne i Nærheden kunde udvides, Hval- og Robbefangsten derfra drives lettere end fra andre Steder, da de ere Fiskepladsene nærmere, Trannen lettere udkoges ved de færøiske Steenkul og Grumsen anvendes til Jordgjødning; Faareavlen bedre behandles og Ulden meere forældes, inden den udførtes, de islandske Mineralier afgive Product og et Saltkoger med Fordeel anlægges paa Færøerne, hvilket ved Hielp af Steenkul kunde bringes i desstærkere Drift &c. &c. - Ogsaa med Hensyn til Nikobar eller Frederiks Øerne i Ostinden synes det at burde tages under nøiere Overveielse, hvorvidt sammes Colonisation muligviis maatte kunne bidrage Sit til at oplive og fremme den danske Handel og Søfart."
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
I Kieler Corresponden bl." skrives under 7de Dennes, Ogsaa i Amtet Rendsborg have flere Sammenkomster af Vælgere og Jndsiddere fundet Sted, for at gjøre de Deputerede af det 13de Landdistrict bekjendte med dette Districts Ønsker og Trang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
J f. Bl. læses Følgende: Under 13de Juli d. A. har den kongl. Regjering paa Gottorv foreløbigen paa tre Aar bevilget et Regulativ for Fattigvæsenet i Kirkesognene af Provstiet Eiderstedt. Ved dette Regulativ er Forvaltningen af Fattigvæsenet fordeelt efter Sognene. Særdeles mærkværdig er følgende 6. For bestandig at have Leilighed til forskaffe de Fattige Arbeide, skal der, hvor ikke allerede Arbeidsanstalter ere indrettede og Omstændighederne ellers tillade det, for Fattigkassens Regning anskaffes et Forraad af Hør, Hamp, Uld o. s. v., for at lade samme, mod halvgaarig fastsat Arbeidsløn, forarbeide for Fattigkassens Regning. En saadan Lov udkom allerede i England under Dronning Elisabeth, og sammesteds begynder man nu igjen at bygge og indrette talrige Arbeidshuse, hvilket maa koster Millioner. Saasnart Arbeidshusene ere fulde, vil der udenfor dem snart igjen være ligesaamange Fattige, som nu uden de nye Arbeidshuse. Hos os fremskynder Alt til industrielFabrication, men vi kunne ikke troe, at Communerne nogensinde ville sætte gode og vedvarende Fabriker og Manufacturer i Gang. Fuldkommen Laugsfrihed og Ophævelsen, af de Fattiges Ret til at turde fordre Understøttelse, ere de vigtigste Midler, Staten kan anvende, for vedvarende at fremme den industrielle Fabrication til Folkevelstandens Nytte. Laugsfriheden fremkalder Entrepreneurer, Ophævelsen af Tvangen til at yde Understøttelse tilveiebringer Arbeidere og billige Arbeidere, som stedse er bedre, end arbeidsdygtige, offentligen understøttede Fattige. - Den nu saa yndede Idee med offentlige Arbeidsanstalter i alle Communer er, efter vort ringe Omdømme, fuldkommen forseilet og vilde, hvis den kom til Udførelse, styrte Communerne i stedse større Gjæld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Kieler Correspondensblatt" indeholder følgende Oversigt lover den danske Stats Jndtægter og Udgivter i et enkelt Aar, nemlig i Aaret 1816. Jndtægten var 8,850, 146 Rbd. i Sølv=Værdi og 6,150361 Rbd. i rede Sølv, altsaa tilsammen: 15,000,507 Rbd.; Udgiften 6,095,057 Rbd. i Sølv=Værdi og 3,287,223 Rbd. i rede Sølv; Overskudet, dog Renterne af Statsgjælden fraregnede, 2,755,09. Rbd. i Sølv=Værdi og 2863,138 Rbd. i rede Sølv. Et skjændigt Overfald er for nogen Tid siden forøvet paa Ole Andersen, Eier af Gjeddehuset, et eensomt liggende Sted, vesten for Kaarup Aal, ved den til Ringkjøbing førende Landevei. Efter hans Opgivende til sin Øvrighed blev han Natten mellem den 21de og 22de f. M. vækket af en Person, der bankede paa og bad ham følge sig hen til en noget derfra væltet Vogn og hjælpe ham at reise denne. Efterat have fulgt den Fremmede et Stykke Vei, erholdt han af denne et Slag med en Knippel over den venstre Armen anden Person kom pludselig til og begge disse Røvere overmandede og bandt ham efter nogen Modstand. De aftvang ham ved Trudsler og Mishandlinger den urigtig Tilstaaelse, at han paa eet opgivet Sted i Huset havde 50 Rbd. liggende, berøvede ham hans Nøgler og begave sig til Huset, som de truede med at ville antænde. Den Bundne saae nu, hvorledes der i Huset tændtes Lys og dette bragtes frem og tilbage, for at randsage overalt. Først efter en rum Tids Forløb, og efterat Lyset temmelig længe havde staaet stille paa samme Sted, vovede Manden, der nu sluttede, at Røverne havde begivet sig bort, at raabe om Hjælp, hvorpaa hans Tjenestedreng kom til og løste ham fra hans Baand. Ved Hjemkomsten fandt Ole Andersen, at et Uhr, en stor Mængde Klæder og Andet meere var bortstjaalet. Besynderligt nok, at hverken den over de stiaalne Sager til Øvrigheden indgivne Fortegnelse, eller Forbryderens Signalement, saavidt den Overfaldne i Mørket har kunnet, mærke sig og igjen betegnet dette, er bleven offentliggjort.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Capitain T. Gundersen med Galeasen, den gode Henriette har paa Hjemtouren fra Hull til Christianssand, den 9de August under Jylland i en frygtelig Storm omtrent, to Mile Vest for Robberskud, passeret et Vrag, hvorpaa otte levende Mennesker befandt sig; det var uden Master, laae lige til Dækket under Vand og havde gule Sider, Stykporte og Gallion. Da Veiret var saa skrækkeligt, og Gundersens Skib selv var i stærk Fare, saasom Ballasten, havde forskudt sig, var det ham, uagtet flere Forsøg, umuligt at redde de Ulykkelige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Reisende. fra Aarhuus t. Kallundb.: Kammerherre, Major N. v. Juel; Md. Erhardt m. 2 Døttre; Provstinde Laurberg med Datter, Skolediscipel H. M. Th. Herz; Forpagter Lindberg; Jfrr. S. Petersen, P. Blicher og K. Hoffmann, Proprietair M. Riisl. Kammercopiist F. Berg; Exam. juris S. Brendstrup, Skue=Allispiller Grumstrup; Landmand D. F. Gramskau; Fru Wulff m. Datter; Snedkersv. Irmischer, Gjordemoder C. Fürst; Kjøbmændene Berthelsen, Faartoft og L. D. Lauritzen; Bagersv. Hansen, Procurator Caludanz Forvalter Giedde; Cand. jur so H. E. v. Holstein; Kreaturhandler A. Michelsen. - Med Dagvognen fra Aalborg idag. Til Randers : Jfr. Mørch, Farver Wibroe; Hr. Eggert.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Hals Skibsliste. Uhr Jndk. D. 19de Sptbr. B. Geneske f. Rand. m. Brændes J. C. Johansen f. Aarhuus, ball. D. 20de : N. Willadsen f. Rudkjøb. m. Hvede. F. Sand f. Kbh. m. Stykg. D. 21de: P. Larsen f. Rudk. og J. Hansen f. Odense m. Frugt. - Udg D. 19de J. Jespersen t. Tonsb. m. Korn. P. T. Madsen t. Christiania m. Byg og Smør. A. Gunnuldsen t. Østerr., ball. A. G. Clausen t. Læss m. Stykg. D. 21de: A. M. Schønning t. Kbh. m. Kridt. L. C. Bage t. Korsør, ball. I. Clausen til Mariager og C. Christensen t. Asaa m. Salt. L. Cortzen t. 1 Aar. og N. Nissen t. Kbh. m. Muurst. J. Theilmann t. Kbh. m. Raps. J. P. Hansen t. Flensb., ball. H. F. Petersen t. Petersborg m. Bomuld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Bekjendtgjørelser. At det har behaget den Alvise igaar Aftes ved Døden at bortkalde min elskede Søster, Frederikke Lovise Møller, i en Alder af 23 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 23de September 1835. P. Weile.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Førstkommende Mandag, den 28de Dennes, tager Dandseunderviisningen sin Begyndelse, med de Mindre fra Kl. 6 til 8 og med de Voxne fra Kl. 8 til 10 om Aftenen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Skulle Flere ønske Underviisning ville de behage snarest muligt at melde sig. Aalborg, den 24de September 1833. Ærbødigst. C. F. Behrends.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Med høie Vedkommendes Tilladelse giver det 3die jydske Infanteri-Regiments Musikcorps en Concert, Søndagen den 27de September, i det dramatiske Selskabs Locale, af følgende Inhold: Første Afdeling. Duverture af den hvide Dame. Solo for Fløite. Qvartet af Rode.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Harmoni. Anden Afdeling. Symphoni af Fesca. Potpourri med Variationer for Vion. Variationer for Pianoforte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Harmoni. Chor af Elverhøi. Billetter, a 2 Mk. Stykket, erholdes hos Klubvært Bor bregaard, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6, Begyndelsen Kl. 7 præcis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Syltede Kirsebær i Krukker - og i större og mindre Dele, samt store Bamberger törrede dito, sælges billig hos Vorm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Gode Furrebjelker af 20 til 40 Fod Længde og 10 til 13 Tommers Tykkelse ere nylig arriverede og sælges billig af P. J. Hallengren.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
N. Bomulds Lysegarn af bekjendte gode Sort faaes som sædvanlig paa gammel Torv hos B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Extra god gammel Mjød a 20 sk. pr. Potte kan faaes hos A. F. Torm. Førfrø kjøbs af Albert Kaffel ved 3 Skipper P. Baadsgaard afgaaer paa næstkommende Søndag Morgen og medtager Passagerer og Fragtgods til Kjøbenhavn. Fartøiet ligger ved Kjeldbergs Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Fiin Bomuld faaes hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Auction. Mandagen den 5te October dette Aar, Formiddag Klokken 9, paabegyndes Auction i Ulsted Præstegaard, og, om Auctionen ikke tilendebringes denne Dag, fortsættes hermed næste Dag, hvorved bortsælges samtlige Boet, efter den sammesteds afdøde Pastor Rostrup, tilhørende Løsøre, bestaaende af Jndbo Sengeklæder, Borde, Stole, Kakkelovne, Kjøkkenredskaber med mere, og af Udbo: 4 Heste, Fækreature, Arbeidsvogne, Hestetøi, Plouge og Harver, med mere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Ved samme Auction bliver som Appendix bortsolgt, endeel Tin og noget Træ. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 22de Septbr. 1835. Lange. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Placat. Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, Pastor Aagaard i Skive, bliver den Hospitalsforstander Falsen tilhørende og paa Nykjøbing Kjøbstæds Adelgade under Brand-Nr. 54 beliggende, af Nyt opbygte Gaard med tilhørende Grund og Have, udlagte Lod i bemeldte Byes Kjær= og Grønmark, en Leerpotager i Jndmarken, nogle Smaaskifter ved Veirmøllehøi sammesteds, fire Agre i Torsdal, en Ager i Nørrevang, 4 Ditto i Mellem vang og 6 Skpr. Sæde ibidem, ved 3de Auctioner, der afholdes: Mandagen den 2den November førstkommende, om Formiddag Kl. 10, paa Raadstuen, i Nykjøbing paa Morsø.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Mandagen den 16de samme Maaned, Kl. 10 Formiddag, sammesteds, og Mandagen den 30te næstefter, om Formiddagen Kl. 10, paa den sælgende Eiendom, opraabt til absolut Bortsælgelse. - Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Byfoged-Contoiret i Nykjøbing, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Tirsdagen den 1ste Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction over en stor Deel Ind- og Udbo paa samme Eiendom, efter Reqvisition af samme Udlægshaver. Winthers Mølle ved Thisted, den 21de September 1835. Sørensen, constitueret Auctionsdirecteur i dette Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Auction. Mandagen den 28de Dennes, Formiddag Klokken 9, afholdes Auction hos Gaardmand Søren Andersen i Trudslev i Ingstrup Sogn, efter dennes og Kones Begjæring, over deres eiende og iboende Gaard i bemeldte Trudslev med Jorder, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb., samt en tilkjøbt Parcel fra Vestermark, ligeledes i Jngstrup Sogn, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 11 1/2 Alb. Naar Auction er afholdt over disse Eiendomme og de gjorte Bud approberede, vil Auction samme Dag og følgende Dag blive afholdt over Løsøre, Boet tilhørende, bestaaende af Heste, Fækreature, Faar, Vogne, Plou lige, Harver og øvrige Avlsredskaber, samt endeel Jndbo Gaardens Bygninger ere solide og Jorderne af god Bonitet, og med Hensyn til Hartkornet er meget betydeligt i Areal. Paa Eiendommen holdes 8 Heste, 40 Fækreature og 20 Faar, hvilken Besætning betydelig kan forøges. Af Kjøbesummen for de faste Eiendomme kunne 2000 Rbd. Sedler blive indestaaende hos Kjøberen uopsagte i 4 Aar, mod Sikkerhedsstillelse i Eiendommene. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn paa undertegnede Herreders Contoir i Nørre-Sundby, og Ejendommen forevises af Søren Andersen, som tillige giver Lysthavende Underretning om Betingelserne, for Salget. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 12te September 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
J Onsdagen den 30te i d. M., Formiddag Kl. 10, bliver, ved Auction i Schelund Præstegaard, solgt en Deel Jndbo, tilhørende afdøde Provst Wagaards Bo, hvori i blandt noget Linned, Dækketøi, nogle Sengeklæder, Ankere, Borde, saa og 2 gamle Hopper, en Hingstplag, 20 Stykker Stude, 2 Sviin og noget ungt Qvæg. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørgaard, den 14de September 1835. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver det forhenværende Fattigforstander og Kasserer BrønnumsFallitbo tilhørende Sted, Nr. 661 Litra A i Peder Barkes Gyde sammesteds, stillet til Salg ved 3de Auctioner: der ere berammede at afholdes hver Dags Formiddag Kl. 110, saaledes : første Auction paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 31te Dennes; anden Auction sammesteds, Mandagen den 14de September førstkommende, og tredie Auction i Stedet selv, Tirsdagen den 29de September førstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Onsdagen den 30te Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Eieren, afholdt en eneste Auction udi og over Gaarden Nr. 54 paa Vestergade her i Byen, med deri værende 10 Stykker Kakkelovne, samt øvrige muur og nagelfaste Ting. Conditioner for Salget, samt øvrige, Eiendommen vedkommende, Documenter, blive henlagte til Enhvers Eftersyn 8 Dage forinden Auctionen paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 18de September 1833. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Onsdagen den 30te Dennes, Kl. 11 slet, i Gaarden Nr. 54 paa Vestergade offentlig Auction afholdt over en Deel sig der befindende Løsøre af alle Slags, hvortil Lysthavende indbydes. Aalborg, den 18de Septbr. 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-24
J Auctionsdirecteurens Fraværelse Davidsen,
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-26
Man ventede den 16de Septbr., igjennem Journal det Paris, en Kundgjørelse fra Regjeringen om de Grunde, som have formaaet den til at afvise de gientagne Anmodninger fra Cabinettet i Madrid om en directe Intervention fra franske Side. Gazette de France angiver foreløbig disse Motiver i følgende Fremstilling. Ludvig Philips Regjerings Afslag paa de gjentagne Begjæringer og Jnterventionen i Spanien er grundet paa, at det jo aldeles ikke endnu er beviist, om ikke de af Frankrig og England allerede gjorte Skridt til en indirecte Intervention ere tilstrækkelige; at en directe Jntervention nu vilde støde paa langt større Vanskeligheder, end det vilde have været Tilfældet for 6 Maaneder siden, at det endnu aldeles ikke er afgjort, at Cordovas Armee ikke alen kan byde Prætendenten Spidsen; at Prætendenten endnu ikke har bemægtiget sig en eneste fast Plads; at de Utilfredse i Barcellona og i de øvrige Stæder aldeles ikke have ophørt med at anerkjende Jsabelle den 2dens Autoritet; at den spanske Regjering hidtil endnu ikke engang har forsøgt at dæmp hiin Utilfredshed og den deraf opstaaede Opposition; at fremdeles en fransk Jnterventions=Armee nu vilde faae at gjøre med begge de to imod hinanden staaende Partier, og formodentlig kun inddirecte komme til at bidrage til at berøve Regjeringen i Madrid den sidste Rest af Agtelse og aldeles at styrte den; at altsaa sluttelig en Jntervention kun medført Farer og ingen Fordele, idet den ikkun vilde forøge alle indre og ydre Forviklinger. Kun da, naar den uundgaaelige Nødvendighed fordrer det, vil en Jntervention altsaa blive iværksat.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-26
Med Hensyn til Efterretningerne om Tilstanden i Spanien selv, har Posten endnu ikke bragt noget Lys i det Mørke, hvori Begivenhederne, som det synes, af politiske Grunde, vedblive at være indhyllede. Efter Beretninger fra Pyrenæer=Grændsen skulle Saragossas og Barcellonas Jndvaanere, paa disse Stæders offentlige Pladse, have opbrænde det sidste Decret fra Madrid, ved hvilket Provindsial=Jun terne erklæredes for ulovlige og oprørske og opfordredes til at skilles ad. Denne Scene ledsagedes af sværmeriske Udraab for Friheden, uden at man i disse, som hidtil havde være Tilfældet, blandede noget Vivat for Jsabella densk 2den. Constitutions=Stenene fra 1812 vare ved denne Leilighed paany opreiste i begge benævnte Stæder. Hertil have vel især Efterretningerne fra Andalusien medvirket, thi Stæderne Malaga, Cadix og Granada have ikke først oppebiet hiint Decret fra Madrid, forinden de proclammerede hiin Constitution fra 1812 og opreiste de berygtede Constitutions Stene, hvis Betydning i Spanien aldeles svarer til den, man i sin Tid tillagde Frihedstræet i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-26
Blandede Efterretninger. . Jmellem den landflygtige franske Kongeslægt skal ikke heran ske indbyrdes god Forstaaelse; Hertugen af Bordeaux og ad hans Soster faae af den gamle Konge kun sjelden Tilladelse ske at see deres Moder, og hvo der er i Ungade hos ham, kan ere være viis paa god Modtagelse hos Hertuginden af Berry for Hendes Søn bliver opdraget i den stadige Tro, at han med get Tiden skal bestige den franske Trone, og taler ofte om hvad den der vil skee, naar han bliver Konge!" Søsteren Mademoiselle røber megen Forstand og Sielstyrke, og vil saaledes nok med Tiden erstatte Hertuginden af Angouleme, hvem selv Bonaparte gav det Vidnesbyrd at hun var den eneste Mandi Familien!