JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Udenlandske Efterretninger. Hr. v. Pradt (forhen Erkebisp af Mechlen) giver følgende Karakteristik paa Napoleon Bonaparte: Han havde en vidtomfattende, men orientalsk Aand, kom som Østerlænderen ofte i Modsigelse med sig selv og sank altid fra det Store til det Smaae, altid stor i den første Tanke, lille og lave i den næste. Hans Genie, skabt for den store Skueplads eller for et Giøglespil, lignede en Kongekaabe paa en Harkekin. Han var en Mand, som levede i Extremmer, som banede Alperne, giennem svar Simplon, udvidede eller inddæmmede Havet, og tilsidst giver sig tilfange paa et Engelsk Krigsskib. Begavet med et beundringsværdigt Skarpsind og en forig Forstand, skabte han nye Synspunkter, til enhver Gienstand, som han indlod sig i; spillende i sine Udtryk, malerisk og poetisk i sine Vendinger, havde Alt hvad han sagde, selv det Uregelmæssige, Klem. Hans Sprog beholdt stedse noget Fremmed og altsaa noget Originelt. Han var soplistisk og spidssindig, men en god Mathematiker. Hans Vildfarelser vare undslettelige; han bedrog meget; men sig selv meer end Andre. For Sandhed havde han en kiendelig Afskye. Han forkastede den ikke som Sandhed, men som Daarskab, som noget aldeles stridende imod det, han holdt for Sandhed. Blendværk var stærkere hos ham end Falskhed. Foragt og Haan svævede bestandig paa hans Læber. Napoleon var forvirret, ikke paa Aanden, men ved opblæst Jndbildskhed, ved den høie Mening om sig selv, som berøvede ham al Kalkil- og lod ham troe, at han blot behøvede at befale, forat kunde Alt. Den Lydighed Man viiste ham, og den Virak, Man strøde for ham, bragte ham paa den Formodning, at intet var ham umuligt. Hoved-Cvoken i hans Forrykthed var Slaget ved Bra gram eller hans anden Formæling. Fra den Tid syntes Forstanden at have forladt ham, eller meget mere han at have bortkastet den som et ubrugeligt Redskab, og siden overlod han sig uden Tvang til det Galenskab, som styrtede Frankerig i Afgrunden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Præsten Clark i den Engelske Stad Hull havde for noget siden paa eengang fire Ægtevar at kopulere, hvorved følgende latterlige Omstændigheder tildroge sig. Den første Brudsom havde forglemt Trolovelsesringen og maatte laane sig en i Kirken. Hos det andet Par havde Bruden mistet den Finger, man sædvanligen sætter Ringen paa. Vedden 3die Vielse skreeg en Mand af fuld Hals, at han lovlig vilde bevise, at Bruden allerede havde en Mand. Ved det Fierde viskede en Veninde af Bruden Præsten i Øret, endeligen at skynde sig saa meget mueligt, da hun var i Barnsnød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Jndenlandske Efterretninger. J Aftes var den af Hr. Firmenich bebudede Vaurhall i Rosenborghauge. Hovedindgangs=Alleen lige til Rosenborg Slotsbro, og hele Cavalier gangen, var oplyst med smaae Lamper. Den prægtige Hovedindgang i Kronprinssessegaden, Herculestemplet, vare smagfuldt oplyste med couleurte Glaslamper. Ved Enden af Cavaliergangen var anbragt et Slags Transparent, og ved Rosenborg, Slotsbro en stærk Belysning med couleurte Glaslamper. De øvrige Gange i Haugen vare svagere belyste. Paa to forskiellige Steder opførtes Musik af blæsende Jnstrumenter. Midt i Haugen var anbragt et Telt, hvor der bevertedes med Forfriskninger, ligesom i Herculestemplet. Tilskuernes Tal var anseeligt, men her var hverken Dands, Sang eller andet sligt, som kan give et Vauxhall Paa Sorgenfri Slot høitideligholdtes i denne Uge en dobbelt Fest: H. H. Prinds Christians Fødsels Liv. dag d. 18de Septbr. 1786) og det aarlige Høstgilde. Den 18de Septbr. var Bal paa Slottet, hvis store Sahl i Hovedfagaden var smagfuldt prydet med Guirlander. Næste Dags Aften feiredes Høstgildet. Den romantiske Bokke lige for Slottet var oplyst med Lamper, og en stor Mængde Mennesker af forskiellige Stænder, saavel fra Hovedstaden som Omegnen, havde forsamlet sig til denne landlige Fest. Der opførtes Musik af blæsende Jnstrumenter, og dandsedes i en ualmindelig lang Quadrille under fri Himmel fra Kl. 7 1/2 til Kl. 2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Paa to forskjellige Steder i Haugen uddeeltes Drikkevarer og Forfriskninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Kiøbenhavn, d. 20de Septbr. Den megen Regn, vi have havt, har paa nogle Steder finket Høsten, og, paa andre, endog været til nogen S. de for samme; men i det Hele er, i det mindste i Sielland, en tredie Deel mere indhøstet end i Fior. Det nu indtrufne skiønne Veir har været Landmanden des kierkomnere, da han nu ikke allene lykkelig har endt Høsten, men og desuden bierget meget Hø og Tørv, og Hovedstadens Jndbyggere, have søgt at holde sig skadesløse for det Savn, som det ustadige Veirligt saa levende lod dem fole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Man seer næsten hver Dag Frederiksberg Hauge samt de øvrige Spadseregange i og uden for Staden opfyldte med Mennesker, men især var sidste Søndag Brimmelen talløs. Allerede om Morgegen tidlig faae man Kareter, Chaiser, Wienervogne, Holsteenskevogne, Ryttere paa egne og paa leiede Heste strømme ud til Dyrehaugen og Charlottensund Skov. Men da Vognleiens nærværende Dyrhed ikke er afpasset efter de Flestes Finantser, saa tiltræder den største Mængde Touren til Fods, og uden at skræmmes af Veiens Længde eller Besværlighed, vandrer selv mangen ung Pige og Dame kiekt ved sin Elskers eller Mands Side. J Skoven fornøier man sig paa mangehaande Maader. Naar det ikke lykkes at finde en Plads paa de Bænke og Borde, der ere henigtte i Skoven, og hvoraf der dog ikke findes faa, saa leirer man sig uden Omstændigheder i Græsset. Paa et Sted drikkes nu Caffe, paa et andet Thee. Hist holdes et rigeligt Aftensmaaltid, her spises en tarvelig Vesperkost. Et Steds er der Viin og Punsch, et andet Øl eller Brændeviin, et tredie maastee alle disse Drikke tilsammen, som opliver Giesterne. Først efter Solens Nedgang satte Fodgiængerne, under en munter Sang, sig i Bevægelse hiemad, og den Deel af Strandveien, som er nærmest Hovedstaden, var opfyldt med en uoverseelig Række Mennesker, som havde nydt Dagens Glæde og med kiendelig Fornøielse vendte tilbage til deres Boliger. – Landmanden har lagt Mærke til, at Egerne, Skovmusene og andre smaae Dyr allerede have tilberedt deres Vinterleie og begivet sig til Hvile; hvoraf de, efter en gammel Erfaring, slutte, at vi kunne vente en tidlig og haard Vinter. Disse Prognostica synes især at virke paa Brænde handlere, der allerede have forhøiet Prisen paa Brændet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
AVERTISSEMEN A. S. Mandagen d. 2den October førstkommende bliver afholdt 1ste, Fredagen d. 6te nastefter 2den og Mandagen d. 9de f. M. 3die Auction over: En Halvpart i Slupskibet Caroling, drægtigt igten Commerce-Læster. Tilhørende Dannebrogsmand Kiøbmand A. D. Egholms Opbudsboe. Auctionen afholdes hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3 paa Corsøer Raadstue. Sluppen er beliggende ved Byens Skibsbroe, hvor den med staaende og løbende Redskaber forevises. Den anden Halvpart kan ogsaa erholdes til Kiøbs enten for eller efter Auctionen, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Corsøer d. 20de September 1825. Bernth, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn den 24de Juli d. A., samt inden Antvortskov Birkeret den 18de f. M., ere Creditorerne i Sterveboet efter afdøde Sognepræst for Sønderrupnørre og Nordrup Meenigheder Hr. Levardt Christian Bieth med 12 Ugers Varsel indkaldede til for undertegnede som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og bevise deres Fordringer. Slagelse, den 20de September 1815. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Torsdagen d. 5te October førstkommende om Formiddagen Nr. 10, bliver Dannebrogsmand Kiøbmand A. D. Egholms Opbudsboes Meubler og Effecter ved offentlig Auction bortsolgte i Huset No. 153 i Corsøer Byes Bag gade. Corsøer d. 24de September 1815. Bernth, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
En fra Tingjellinge Bye udflyttet Eiendoms-Gaard, der bestaaer af Hartkorn 8 Tdr. 3 Skp. 3 F. 2 Alb., som nu er deelt i 4 Parceller, hvormed et Tillæg af omtrent 19 Tdr. Land, lader undertegnede Eier stille til offentlig Auction, enten Parcelviis eller samlet; Auctionen, herover er berammet at holdes Torsdagen den 12te October førstkommende, i Gaarden, og begynder om Formiddagen Kl. 11 slet. - Hvor da tillige agtes bortsolgt den til Gaarden indhøstede Sæd, Høe, Tørv. Jnventarium m. v. – Conditionerne skal paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og Eiendommen foreviises Vedkommende af Avis=Karten paa Gaarden. Tingjellinge, den 24de Septbr. 1815. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Et anstændigt og moralsk Fruentimmer, som vil paatage sig, med Orden og Troskab at bestyre en stor Huusholdning under en Kones Opsigt, kan erholde en god Jjeneste med en til Tiderne passende Løn og derhos venskabelig Omgang. Man afgiver paa Contoiret en forsegle Billet til 1. S.; men uden bedste Vidnesbyrd kan det ei nytte at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
En gift eller ugift Møllebyggersvend, som tillige forstaaer at male, og kan fremvise paalidelige Beviser for sin Duelighed, kan hos Undertegnede paavises en god og fast Tieneste fra 1ste Nov. d. A. Steinlein. Forvalter paa Nørager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Paa Nørager kan erholdes Sæde=Rug og Hvede Paa Conradineslyst pr. Slagelse kan bekommes Sage Rug, naar man derom betimelig henvender sig til EierenAntvortskov Slots betydelige Kiøkken- og FrugtHauge, med beqvem Bolig, Græsning og Foerintil en ko, fornøden Jldebrændsel, samt dette Aar Afgrøde af Haugen, kan faaes i Forpagtning Strax eller fra 1ste Novbr. d. A. naar Libhaveren desatigaaende henvender sig til Eieren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Reen Saae Hvede, kan bekommes paa Fugleberggaard. Der søges en duelig ugift Avlskarl, enten strax ener Hos Kiøbmand Kierulf i Sla til 1ste November. gelse faaes nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-09-30
Frugt bekommes paa Frederikskilde, ved Sorøe,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
1. Aarg. Av i 5 No. 79. ti for tæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Hr. Pastor og Ridder Vastholms Fraværelse, redigeret, trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 3die October 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Udenlandske Efterretninger. London, d. 28de Sept. Lidt efter lidt begynde vore Blade at fremkomme med vort Ministeriums Tanker over Freds-Traktaten med Frankrig, forat bearbeide den offentlige Mening. London Chronicle indeholder saaledes i Dag følgende Artikel: Hvad Freds-Traktaten med Frankrig angaaer, da forekommer en Artikel os meget retfærdig, nemlig den, i Følge hvilken Frankerigs Jntegritet skal blive respecteret. J Sandhed, siger dette Blad videre, saa forladt og afhængig Ludvig den 18de ender, med Hensyn til de Allierede, kan vi dog ikke troe, at han nogentid vil give sit Minde til Aftrædelsen af nogen Deel af Kongeriget, da han, ved en saadan Eftergivenhed, ganske vilde tabe sine Undersaatters Hengivenhed. Overalt vilde det Franske Folk ugierne see en saadan Aftrædelse, og Enropas Rolighed vilde derved blive truet. Dette Blad siger videre. De Allierede grebe til Vaaben for at sikkre Europas Rolighed, og vriste Magten udaf Hænderne paa den, der saa længe havde gjort et fordærveligt Brug af samme. Men nu er Napoleon igien afsat og politisk død. De fleste af hans Tilhængere ere afvæbnede og adsplittede. Nu at ville afvæbne og svække Frankrig, var at føre Krig imod Nationen, da Magterne selv erklære, at man ikkun vil bekrige Rebellerne, der understøttede Usurpatoren. De have derfor ikke engang Ret til at besætte nogen af de franske Fæstninger, thi i dette Tilfælde vilde Ludvig synes ligesom at have solgt en Deel af sit Kongerige, for ved Udlændinge at ville lægge sine Undersaattere Lænker paa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Vore Blade yttre megen Misfornøielse over den Asiatiske Pragt, med hvilken Lord Moira i Selskab med Lady London bereiser Grændserne af vore Ostindiske Besiddelser. Hans Følge er overordentlig talrigt og glimrende, 200 Elephanter og 1000 Kammeler med Silke og andre Ting, følge Toget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
De Amerikanske Kapere understøtte Jnsurgenrerne i Carthagena.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
J Spanien ventede man i Følge de seneste Efterretninger hvert Øieblik Fregatten Puebla's Ankomst fra Vera-Crux, med omtrent 6 Millioner Piaster ombord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Efter Forlydende skal Lord Melville ansættes i Lord Morals Sted, som General Gouverneur i Bengalen, og i Admiralitetet afløses af Hr. Canning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Captainen paa Bellerophon Maitland indtraf i London i Fredags, og overleverede til Sir Hudson Lowe, den nye Gouverneur paa St. Helena, de 4000 Napoleonsdor, som bleve fratagne Napoleon ved hans Afreise, for at forebygge deres muelige Anvendelse til Flugt. Gouverneuren skal tilbagebetale Bonaparte Pengene Tid efter anden i smaa Summer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Den 10de August har i Følge Loyds Listen for i Dag, Guadeloupe overgivet sig til den Brittiske Magt under Contra Admiral Durham og Gen. Lieut. James Leith. Hele Erobringen kostede kun 15 Døde 45 Saarede. Det er paafaldende, at Guadeloupe ikke blev taget i Besiddelse i Kong Ludv. 18des Navn, men i Kongen af Storbritannens, og det Brittiske Flag opstukket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Efter Forlydende skal et Engelsk Troppe-Korp fra Genua være afgaaet til Corsika for at stifte Fred Hans Majestæt, vor elskede Konges Kronning, mellem Bourbonister og Bonapartister Værdien af Jamaika Floden, der bestod af 95 Skibe, anslaaes med Ladningen for 3 Millioner og 200,000 Pd. Sterling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
J Følge Pariser Efterretninger, blev Lord Castlereagh af det Saar, han havde faaet, nødt til at betiene sig af Krykker. Jmidlertid vedbliver han sine Forretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Paris den 18de September. De spanske Tropper have ganske trukket sig tilbage fra vort Gebeet, men erholde dog stedse nye Forstærkninger af Mandskab, Artillerie og Munition. Hoffet i Madriindseer Ludvig den 18des farlige Stilling i Frankerige under Tingenes nuværende Gang, hvorfor det Kongelige Spanske Hof er beredt til ufortøvet at yde ham al mulig Bistand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Efter Monarkernes Afreise fra Paris, vil Statsministrene forblive der endnu i nogen Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Det synes afgjort at Souverainerne vil forlade Paris først efter Kammernes Sammenkomst, og at Freden da bliver publiceret, ligesom det ogsaa bekræftes, at Hertugen af Otranto vil forlade Ministeriet. Alting raader til at troe, siger Gazette de France, at Fredsunderhandlingerne med de Allierede ere tilendebragte, og alle store Besværligheder hævede. Ligeledes tales om en Handelstractat med Engelland. Murat blev ved Storm nødt til at lande paa Hertugen af Otranto, Fouche, har igaar overrakt Kongen sin Dimission. Man nævner flere Personer der skulle besærte hans Plads, iblandt andre de Herrer, Anglos, Bourienne, de Caze og de Vitrolles. Corsika. J Toulon havde han fragtet et Skib for 7000 Franker. Skibet hvorpaa han befandt sig, forulykkedes, og han blev med Nød og Neppe reddet af et Corsikansk Fartøi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Hans Keiserlige Høihed, Storfyrst Constantin, der er ankommen hertil, aflagde i Gaar et Besøg hos Hans Kongel. Majestæt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Den Psends Bonaparte, der har viist sig i det sydlige Frankerige, hedder Felix. Han er 45 Aar gammel, født i Piemont og skilt fra Konen. Hans Vært, Figur og Stemme har Lighed med den virkelige Alle indsaae strax at Karlen var en Nar, Maren Original, han vil forestille. Da han kom til Stedet, hvor han blev arresteret, sagde han, at han var Bonaparte, at 4 Generaler ufortøvet ville indfinde sig, med disse vilde han sætte sig i Spidsen for 4 Armeecorps, for at angribe og omringe de Allierede i Frankerige. lod ham arrestere, og nu befinder han sig i Fængsel i Vienne, i Jsere Departementet. For Eftertid en vil der sandsynlig forefalde flere lignende Optrin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Brüssel, d. 23de Sept. J Forgaars fandt Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Ved Kronningen har Hans Majestæt de forrige Brabantiske Souverainers pragtfulde Kaabe. Hs. Majestæt holdt en skiøn Tale til Generalstaterne, hvori han sagde iblandt andet: allerede for 3 Aarhundreder siden var disse Provindsers Forening Karl d. 5tes Hensigt, dog kunde han ikke anvende længere hen i Tiden paafulgte Adskillelse, var en ulykkelig Begivenhed, og de bedrøvelige Følger her sin hele Opmærksomhed paa dette Land. Den af have især viist sig i de nyere Tider. Den høieste Magt var i fremmede Hænder, selv selve Navnet Belgien var ei mere til. Dog vare vi kiendelige ved vor Retfærdighed, og i Følge de vor politiske Existentses sidste Skygge forsvandt, og mærkværdigste Begivenheder er denne gamle nedbrudte Bygning igien istandsat. Mine Undersaattere kan igien overlade dem til deres fordums Jndustrie. Handelen blomstrer og vil end mere blomstre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Haag den 23de Septemger. Fæstnings Krigen fortsættes paa de Franske Grændser paa det ivrigste af Preusserne. En betydelig Deel af Montmedy er ved Bombardement lagt i Aske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Oversigt, af Dagens indenlandske Nyeheder. For at udbrede Jndsigt i de skiønne Konsters Natur holder Justitsraad Weinwick, bekiendt af sit Værk over de skiønne Konsters Historie i Dannemark, paa nærværende Tid Forelæsninger over de skiønne Konster hver Søndag fra Kl. 12 til 1, i det Moltkiske Malerie cabinet i Thotts Palais i Kiøbenhavn; han har mange Tilhørere, hvoriblandt adskillige af Konstacademiets Medlemmer; hans Forelæsninger ere meget interressante, han forestiller mange Ting fra nye Synspunkter og giver mange ypperlige Vink, især for unge Konstnere vil hans Foredrag være nyttigt. Fra det fornøielige vil vi henvende os til det velgiørende. En Kone ved Navn Jacobine Rasmussen, født Haslel i Svendborg 67. Aar gammel, melder, at hun, efter at have været i 5 Aar sit Syn berøvet, har faaet det igien ved at blive opereret af den berømte Doct. Ewald i bemeldte Bye; Operationen varede kun i 10 Minuter, afgik ganske uden Smerte og efterlod hverken Rød hed eller nogen Jnkommodation i Øinene. Hr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Stadsphysikus og Professor Lund har i de offentlige Tidender anført følgende Raad mod Bid af gare Hunde, skulde En eller Anden paa Broerne eller i længere Frastand, ei strax kunde faae en Læge, bør de bidte Saar vaskes med Edike og en Opløsning af Salt i Vand, eller Søevand, hvor dette kan haves. Det Blod, som under Vaskningen udflyder af Saarene, bør ei strax at standses, da dette er at ansee som en Renselse for Saaret, derefter gnides Saaret med grøn Sæbe, eller hos de mindre. Ømfindtlige overstryges med Lap. infernal. Det herviske, men aldeles sikkre Middel, Anbringelsen, af et gloende Jern strax paa Saaret, forekommer alle videre Følger i Fremtiden. Raadet bør saameget mere bringes i Erindring, som at et Fruentimmer endnu i Søndags døde paa det almindelige Hospital af Vandskræk, hun var bidt af en gal Hund for en Maaned siden og troede sig allerede belbredet, da de skrækkelige Tilfælde, som bragte hendes Død, paa nye udbrød. A. Ebsen har nyelig udgivet et lille Srift angaaende Hundegalskaben, som sælges i den Gyldendalske Boghandling for 32 Rbsk. – Fra 29 April til 2 Juni ere i Kiøbenhavn i alt 91 flere Fødte end Døde, af 302 Døde ere 60 døde af Brystsyge, 22 af Svindsot, 34 af Slag og 48 Nyefødte, fra 2den til 30te Juni, ere 71 flere fødte end døde; af 251 døde, ere døde 45 af Brystsyge 21 af Svindsot 22 af Slag, 12 af Vattersot og 41 Nyefødte, fra 1ste Juli til 4de August ere 12 flere døde end fødte; af 331 Døde ere 27 døde i Barselseng, 48 af Brystsyge, 58 Nyefødte, 40 af Slag, 17 af Svindsot og 19 af Vattersot. Fra 4de Aug. til 1ste Sept. ere 407 flere fødte end døde, af 186 Døde ere 23 døde af Brystsyge, 30 Nyefødte og 22 af Slag (man seer deraf hvilke Aarsager til Døden der ere de hyppigste nemlig Fødselens Besværlighed, den spæde Alders Skrøbelighed og Brystets Svaghed. Haabet om sit eget Livs Varighed og Forventningen af andres Død har givet Livrente Societeterne deres Oprindelse, for det Fyenske Livrente=Societet er nyelig aflagt Regnskab for Aaret fra 3die Julii 1814 til 3die Juli 1815; dets Jndtægt var 1326 Rbdlr. Mk. 4 2 s. med Beholdning og 600 Rbdlr. paa Rente i alt 2667 Rbdlr. 4 Mk. 11 3/4 s. og 1000 Rbdlr. er bleven paa nye udsatte paa Rente til 11te Januarii d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Torvepriserne i Kjøbenhavn vare d. 29de Septbr. følgende: Rug, Tdn. 17 Rbdlr. Mk. a 18 Rbdlr. Mk. Hvede, Tdn. 25 Rbdlr. Mk. a 27 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Tdn. 7 Rbdlr. 2 Mk. a 3 Rbdlr. Mk. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 2 Mk. a 6 Rbdlr. 4 Mk. Ærter, Tdn. 10 Rbdlr. Mk. a 11 Rbdlr. Mk. Røget Flesk, Lødt 11 Rbdlr. Mk. a 12 Rbd. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 7 Rbdlr. 4 Mk. a 8 Rbdl. 2 Mark. Smør, Fierdingen 46 a 58 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Kjøbenhavns Børs, den 29de Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 627, a vista 635. Amsterdam 2 M. 590 a vista London 2 M. 25 1/2 Rbdlr.,a vista 25 1/2. - Spec. 625. - Specier solgtes til Rbmark. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 964 pr. 100; Obligat. 300. - Norske Sedler 57 a 57 1/2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Døde: Den 23de Aug. Sognepræst Coldings Hustrue, E. C. Colding, fød Hansen, 44 Aar, i Blære Præstegaard; Mad. M. M. Bordom, f. Jenssen, d. 3 Sept. paa Tessøe. Sognepræst G. P. Floor til Soelberg og Søndre paa Assøe, 54 Aar; Amtsprovst Stochholms Hustrue, K. 9. Stochholm, f. Friberg, 35 Aar, i Vammen Præstegaard; Oberstlieut. Jørgen v. Bruun for 1ste Batall. af 2det Jydske Jnf. Reg., 53 Aar, død paa Hospitalet i Bremen, Pastor Bolle Frederik Brammer i Stroe, 44 Aar, d. 16de Sept.; Slotsforvalter Boigt paa Frederiksberg; Søren Hetting i Klovend.; Consumptionsbetjent Otto Høyer, den 17de Sept. i Nyekiøbing i Sielland; C. Chr. Mich. Abo, i Kiøbenh.; Brændeviinsbr. Erich Buch, i Nestved, 46 A., b. 7de Sept.; C. C. Hoppe, 14 Aar, paa Sæbyegaard, og Mad. Linde i Kjøbenhavn, bekiendt af sit Opdragelsesinstitut, d. 18de Septbr.; d. 25de Sept. Grosserer O. B. Suhr, 54 Aar, i Kiøbenhavn; d. 27de Septbr. Rodemester J. H. Sohnwaldt, 80 Aar, sammesteds, Kiøbmand J. G. Døcker, i Odense, 45 Aar; d. 26de Septbr. Justitsraad Peter Hovinghost, Revisor i det K. D. Cancellie, 67 Aar, i Kiøbenhavn; d. 19de Septbr. Sognepræst Otto Grundtvig, til Haraldsted og Allindemagle, 57 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Ledige Embeder. Alsted og Biergebye Sognekald i Aalborg Stift; Byeskriver-Embedet i Thisted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
Embeds Besættelser: Cancellieraad P. Møller er bleven Raadmand i Kiøbenh.: Capit. M. J. P. Bille er bleven beskikket til Lods-Jnspecteur i Helsingøer; Fuldmægtig i Brand, Commissionens Sekretariat M. M. Lund, (en Søn af Hr. Klokker Lund i Slagelse) er beskikket til Secretair og Contoirchef i bemeldte Commission samt Kasserer ved Lygte- og Brandvæsenet; Rector Hasselbach i Roeskilde er bleven Rector i Viberg; Professor H. C. Schumacher er udnævnt til Prof. ordinarius i Astronomien Kiøbenhavn; Rectoren i Helsingøer J. B. Møller (en Slagtosiner, er, tillige med Rectorerne, Bloch, nu i Roeskilde, Lund i Randers og Stougaard i Aarhuus, forundt Rang, med Professorer; Rector Trojel i Friderits er bleven Rector i Nyekiøbing og Overlærer Arnesen i Slagelse igien Rector i Friderits. – Viceadmiral Lütken har faaet Commando over alle Matrosdivisioner i Land. – J Anledning af en Reduction i Marinen har to Admiraler, Riegelsen, og Risbrich og desuden 47 andre Søeofficerer faaet deres Afsked i Naade med deres fulde Gage i Pension og 6 uden Pension; Command. Cap. C. A. Rothe er ansat til Eqvipagemester paa Gammelholm; forresten ere mangfoldige Forfremmelser skeete i Søetaten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-10-03
AVERTISSEMENTS. Søndagen d. 8de October bliver føste Gang Assemblee i Slagelse Klub, som begynder præcise Kl. 8. Directionen.