JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1773-04-19
EPAMINONDAS. Hvilken usel Statskunst! Saa kan jeg let forstaae, at Tænkemaaden og Sæderne maa være fordervede. Naar ingen var overdaadig, var der end- og i det fattigste Land nok til alle; Men naar nogen Overdaadighed tillades, indsniger sig nødvendig meere; Og om den end kunde indskrænkes til Landets Vahre, er det jo Skade nok, at den forderver Borgernes Hierter og Sæder. Den bør gandske udrøddes, thi ellers udrødder den Statens Velstand. BERNSTORFF. Jeg maa næsten give Dem Ret, endskiønt jeg derhos troer, at Handelen og andre Forbindelser, giøre adskillige Ting nødvendige i vore Tider, som ikke vare det hos de gamle. (Resten følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1773-04-19
Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll prædikede Første Paaskedag til Aftensang i Domkirken, og Anden Paaskedag til Høimesse i Sønder=Sogns Kirke, hvor der begge Steder efter Sædvane opførtes Kirke=Musiqve.
Viborger Samler, 1773-04-19
J Gaar blev her i Byens Kirker holdt Confirmation, hvor Antallet af Confirmand var.
Viborger Samler, 1773-04-19
J Domkirken. Drenge. Piger.
Viborger Samler, 1773-04-19
Sønder=Sogn. Nørre=Sogn. Summa. 19 Drenge. 14 Piger.
Viborger Samler, 1773-04-19
Bekiendtgiørelse. Da Fæsteren Jørgen Pedersen Holm i Jordbroe=Mølle paa Taarupgaards Gods sidstafvigte 27 Februari ved Døden er afgangen, og hans efterladte Stervboe ved 30 Dagen befunden af den Beskaffenhed, at den ikke formaaer ordentlig Proclama at udstyre; Saa vorder Dødsfaldet udi Den Viborger Samler, herved 3de Post=Dage i Rad, ikke aleeneste bekientgjort, men Stervboens Debi= og Creditorer, som ikke hidtil have meldet sig, endog indkaldet, behagentlig at møde i Jordbroe=Mølle, hvor Skiftet til 6te uges Dagen den 10 April og 12uges Dagen den 22 Maii førstkommende, foretages, de første deres Gield til Stervboen at betale, og de sidste deres Fordringer lovlig at legitimere, da enhver efter Loven og Boets Omstændigheder Ret skal vederfares. Taarrupgaard den 1 April 1773. A. Petersen. Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1773-04-19
Hvo som haver noget at fordre efter afgangne Sal. Mad. Sophie Cathrine Westerholdt Sal. Hr. Herredsfoged Kolds Enke, som døde i Mønsted næstasvigte 4 Jan. vilde behage at indlevere deres beviislige Fordringer til Velædle og Velbyrdige Hr. Assessor Friis paa Lundgaard inden den 1ste Mai førstkommende, da Betalingen strax skal skee; Efter den Tiid modtages ingen Regning. Mønsted den 15 April 1773. paa egne og Medarvingers vegne. Peter Kold.
Viborger Samler, 1773-04-19
Udi Østervelling Mølle, i Middelsom Herret og Halds Amt, er Selv=Eier Mølleren Thomas Mogensen Møller, og Hustrue Karen Christians datter den 26 og 29 Martii sidstleden afgangne, hvorfore med Skifte=Behandling efter dem allerede er begyndt, og sammes videre Fremme berammet at forretages paa Arvetomten udi bemelte Mølle Tirsdagen den 8 Juni nestanstundende. Hvilket saaledes herved bekiendtgiøres til alle vedkommendes, især Stærvboets Credi= og Debitorers Efterretning. Viborg=Stift=Amts=Comptoir, d. 14 April 1773.
Viborger Samler, 1773-04-19
Een Huusbeboere paa Restrup Gods i Tostrup Sogn og Bye under Halds Amt, navnlig Carl Christian Glarmester, har tilligemed sin Hustrue sidstafvigte Sommer forladt bemelte Huus, og er ikke siden kommen tilstæde eller deres Opholdsted, været at opspørge. Og da de befindes at restere saavel Extra=Skatter som Huus=Penge, foruden hvad endeel Creditorer, allerede have anmeldet hos dem at have tilgode; Saa vorder de, udi Den Viborger Samler (siden det de i Huuset har efterladt sig, som den 18 Novb. 1772 er optegnet og vurderet, neppe skulle kunde betale et ordentlig Proclamas Udstædelse og Publication) 3de gange herved indkaldet, at møde her paa Restrup førstkommende den 23 Junii for at giøre vedbørlig Rigtighed for sig, thi i anden fald, vorder Boet taget under lovlig Behandling og nestfølgende 30 Juni stillet til offentlig Auction, til Gieldens Afbetaling for saavidt tilstrække kan. Ligesom Skafte-Kornet forinden vorder auctioneret, for ikke gandske at blive bedervet. Bemelte Carl Glarmesters Debi= og Creditorer indkaldes og herved besagte Tiid og Sted at møde. Restrup den 14 April 1773. paa Sal. Herretsfoged Testrups. respective Arvingers vegne. N. Petersen.
Viborger Samler, 1773-04-19
Til Kiøbs. Kiendes Liebhaberne til Efterretning, at hos Gallanterie=Kræmer Gotfrid Kesler i Viborg, er alle Slags Frugt-Træer at bekomme, tillige af beste Bonitet Bøhmisk Humle. H. H. Store Vinduer, tienlige til Mist=Bænke kan p. t. faaes tilkiøbs, hos Viinhandler Hans Hald i Viborg.
Viborger Samler, 1773-04-19
Her fra Bogtrykkeriet er udkommet: En Dansk Patriots Betenkning over de ved Trykken udgivne Kommando Ord for den kongelige Danske Armee, og faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Rothe i No. 8 paa Børsen; i Kallundborg hos Hr. Winderslev, i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering, og her i Bogtrykkeriet heftet for 12 Sk.
Viborger Samler, 1773-04-26
Mandagen den 26 April. (Fortsettelse af Nr. 16.) EPAMINONDAS Derom har jeg ingen Kundskab. Men lad nu Overdaadighed være umistelig, saa kan man jo dog ved andre Anstalter søge at udbrede en Patriotisk Tænkemaade. Man kan opdrage og undervise Ungdommen vel, indgive den en ædel Drift til store Handlinger, indplante den sunde Begreber og Ære og Fædrenelandets Tieneste med Opofrelse af egne Fordeele. Dette forsømmes dog vel ikke BERNSTORFF. Jeg kan ikke uden Undseelse besvare dette Spørgsmaal. Alt dette forsømmes næsten overalt. Ved Skoler og Academier læres alle Videnskaber, uden denne, og Almuen lærer alene et Udtog af Religionens Sandheder. Hiertets og Sædernes Dannelse kommer ikke ind i de offentlige Anstalter, men overlades til Forældre og Paarørende.
Viborger Samler, 1773-04-26
EPAMINONDAS. Alting synes at vise, at Menneskene have forværret sig meget, og ere nær ved at naae den høieste Grad i Ondskab. Verden maa nu omstunder være et fortrædeligt Opholds=Sted. BERNSTORFF. Jkke for den Viise, som indseer, at Verden, under sine mange foranderlige Sikkelser er dog altid den samme, og i een Alder ei meget enten værre eller bedre, end i en anden. Den Republikanske Regiering, som var almindelig i de gamle Tider, maatte naturligviis frembringe fleere Helte og udmerkede Patrioter, end den Monarkiske, som nu overalt er brugelig. Men neppe har Verden tabt noget derved. Man er nu frie for de idelige Omveltninger og blodige Optrin, som Adelens og Almuens bestandige Fien skaber foraarsagede. De gamles Patriotisme, og dens Virkninger vare i mange Maader roesværdige, men vanslægtede dog undertiden. Baade Græker og Romere troede sig, for at tiene Fædernelandet, berettigede til alle Midler, baade Vold og Svig mod Fremmede. Jeg forbigaaer den Overtroe og de Fordomme, hvorpaa de gamles Patriotisme saa ofte grundede sig, for Exempel, at have Guder til Landsmænd og Paarørende. Thebanerne have vel ofte brystet sig af Bacchus og Hercules, som vare fødte hos dem, og troede, at disse Guders Landsmænd, burde være Verdens Herrer.
Viborger Samler, 1773-04-26
EPAMINONDAS. Gandske rigtig, men viser ikke alt dette, at J Gamle ved et svagt Lys og under mange hindringer, betraadde den Bane, som Efterkommere uforsvarligen forlade? Hvad Under at vi kunde gaae over Grændserne: J øvrigt troer jeg, at den Monarkiske Regiering ei kan tiene til Undskyldning; thi hvor der er borgerlig Friehed og Eiendom, hvor man regieres efter Love uden Despotisme, har Borgerne jo ligestor Aarsag til at elske sit Fædreneland, enten det saabestyrres af Stænderne, af et Raad, eller af en Konge. Det sidste synes at være det roligste og sikkerste. BERNSTORFF. Dog har een af vore største Lærde i Europa villet bevise, at ligesom Dyden er Drivestæren til store Gierninger i Republiker, saa er Æren det samme i Monarkier. Har han Ret, hvorover vi ikke nu ville indlade os, saa synes dog deraf at flyde, at denne Drivefiær kunde miste sin Kraft, naar Æren kunde opnaaes ved andre Midler, end Dyd og Fortienester, hvilket i alle menneskelige Selskaber i det mindste er mueligt. EPAMINONDAS. Det er ynkeligt, at Folket ene ved Ære eller andre Fordeele skal lokkes til at efterkomme deres ligt. Veed De min Historie, saa veed De og, at jeg tænkte langt anderledes. Jeg fægtede villig og tapper under andre Feltherrer, mindre erfarne, end jeg. Ved min Jver for Fædrenelandets Tieneste paadrog jeg mig ofte dets Had, i Stedet for Ære og Belønning. Dog disse smaa Uleiligheder formindskede aldrig min Jver, og langt mindre ophidsede de mig til Vreede. Jeg ansaae ved saadanne Leiligheder Fædrenelandet som en fortørnet Moder, hvis Hidsighed, jeg burde taale med ærbødig Taushed. Ære og Penge ansaae jeg med Ligegyldighed; Jeg indsaae den førstes Forfængelighed, og havde vant mig til at undvære de sidste. Medvidenheden af en opfyldt Pligt, var mig den sødeste Løn, endog naar mine Landsmænd derfor anlagde Livs=Sag imod mig. De mistænke mig ikke for forfængelig Selvroos, som jeg altid har haft Afskye for. BERNTSORFF. Aldeles ikke, min Herre, Men efter disse Grundsætninger vil det være Dem temmelig ligegyldigt at høre, at De endnu beundres og elskes, ja regnes for den største Mand i Grækerland, der dog frembragte saa mange og store Helte. Jeg maa nu forlade Dem, og udbede mig den Fornøielse snart igien at tale med Dem. EPAMINONDAS Det skal være mig kiert, Farvel. Nyheder.
Viborger Samler, 1773-04-26
Randers. Den 22 April var Hr. Stifts-Befalingsmand de Rosenørn her i Byen og besaae Spøiterne, som bleve mynstrede paa Torvet, hvorfra Han begav sig ud til Byens nye optagne Tørve=Moser, og omliggende Markjorder, for at tage samme under høi Øiesyn.
Viborger Samler, 1773-04-26
Hr. Raadmand Johan Friderich Carøe er bleven beskikket til virkelig Borgemester her i Byen, i Borgemester Bredahls Sted, som har resigneret dette sit Embede. Sammes Søn Mons. Dines Bredahl har erholdt Confirmation, paa, at være Veier og Maaler her i Byen, naar Embedet i sin Tiid lovligt ledigt vorder. Saa er og Candidat. S. S. Minist. Peder Hansen Brøchner fra Spendrup allernaadigst confirmeret til at være Capellan pro Persona for Schaarup og Tvilum Menigheder.
Viborger Samler, 1773-04-26
Første Søndag efter Paaske blev af alle 3 Byens Præster høitidelig holdt den hellige Confirmation, i St. Mortens Kirke, hvortil bleve fremstillede 52 unge Mennesker af begge Kiøn.
Viborger Samler, 1773-04-26
Viborg. Mandagen den 19 April blev den offentlige Examen begyndt her i Skolen, efter at alle Stands=Personer, og Kongelige Betiente, baade Verdslige og Geistlige den 17de for ved vare indbudne ved tvende Discipler til at overvære denne Forretning. Vor Høiædle og Høiærværdige Hr. Biskop Rottbøll overhørte Mester=Lectie Mandag og Tirsdag, Onsdag 5 og 4de, Torsdag Formiddag 3 og 2 Lectie, og gav Torsdag Eftermiddag Stiil til alle Klasserne. Om Fredagen blev Stiilen efterseet, og Forflytningen foretaget, hvorpaa Forretningen henimod Aften blev bragt til Ende. Man maatte beundre ei mindre i de øverste Klasser Hans Høiædle Høiærværdigheds Jndsigt og nøiagtige Viished i Skole=Sagerne, som Mænd af saa udbredet Lærdom ofte enten glemme, eller ikke værdige det res Omsorg, end i de nederste Klasser den Tydelighed og Ned ladelse med hvilken Han vidste at rette sig efter de Unges Begreb. Den Maade, paa hvilken høibemældte Hr. Biskoppen ved Disciplernes Svar yttrede enten sit bifald eller Mishag, vil ikke savne sin Virkning, men blive de Unge Mennesker en kraftig Opmuntring til at giøre sig værdige til saa ædelmodig en Dommers Roos og Yndest. De 6 øverste Mr. David Smith, Mr. Vitus Thorlund, Mr. Gravers Wad, Mr. Jacob Ørum, Mr. Laurids Halkiær, og Mr. Lucas Arff sendes i Aar her fra Skolen til Academiet. De ne Afgang i Mester=Lectie erstattes ved et lige Antal, som igjen af 5te Lectie blev sat over i den øverste; Ligeledes bleve 8 forflyttede af 3 i 4de, og 2 af 2d. i 3die Klasse. Endnu bør erindres, at Mr. David Smith ved Begyndelsen af Examen, og Mk. Gravers Wad ved dens Slutning holdte Latinske Taler. Jndholden af den Førstes Tale var. Parentum primo, deinde Præceptorum merita remunerand nullemodo posse compensari. Den Sidste handlede de gratitudiine et caritate præceptoribus debita. Begge havde udarbeidet deres Taler saa vel, og fremsagde dem tillige med saa megen Yndighed og Følelse, at de ei allene fornøiede alle Tilhørerne, men endog havde den Lykke, at S. T. Hr. Biskoppen selv beærede dem med et offentligt og opmuntrende bifald.
Viborger Samler, 1773-04-26
Copulerede. J Randers den 22 hujus, Sign. Niels Hee Cantor her ved Skolen, og Jomfrue Anne Magrethe Fabricius.
Viborger Samler, 1773-04-26
Dødsfald. Randers. Den 13 April Brændeviinsbrænder Niels Efpesen 43 Aar. Samme Dag døde meget hastig Kaaber Smed Laurs Danker 74 Aar. Mange Børn døe og her af Smaaekopper, som ere meget ondartede. Paa Bidstrup døde den 21 hujus Junker Carl de Lichtenberg Hr. Justitsraad Lichtenbergs eeneste Barn i sit Alders 5 Aar af børnekopper. Paa Løvenholm Hr. Cancellieraad Fønses Frue Else Thrane efter langvarig Svaghed. J Haderup Præstegaard Hr. Knud Sadolin, d. 19 hujus, 68 Aar. d. 22 dito Hr. Søren Bidsted i Leuring, henved 70 Aar. Her i Byen, d. 19 hujus Mette Hinge, 84 Aar. d. 20dito, er Søren Jeppesens Søn, Peder Sørensen, 11 Aar. død meget hastig, som man mener af een drik Vand, han i Marken haver drukket; ventelig haver han faaet Gift.
Viborger Samler, 1773-04-26
Bekientgiørelse. Hvo som haver noget at fordre efter afgangne Sal. Mad. Sophie Cathrine Westerholdt Sal. Hr. Herredsfoged Kolds Enke, som døde i Mønsted næstafvigte 4 Jan. vilde behage at indlevere deres beviisligge Fordringer til Velædle og Velbyrdige Hr. Assessor Friis paa Lundgaard inden den 1ste Mai førstkommende, da Betalingen strax skal skee; Efter den Tiid modtages ingen Regning. Mønsted d. 15 April paa egne og Medarvingers vegne Peter Kold.
Viborger Samler, 1773-04-26
Udi Østervelling Mølle, i Middelsom Herret og Halds Amt, er Selv-Eier Mølleren Thomas Mogensen Møller og Hustrue Karen Christians datter den 26 og 29 Martii sidstleden afgangne, hvorfore med Skifte=Behandling efter dem allerede er begyndt, og sammes videre Fremme berammet at foretages paa Arvetomten udi bemelte Mølle Tirsdagen den 8 Juni nestanstundende. Hvilket saaledes herved bekiendtgiøres til alle vedkommendes, især Stærvboets Credi= og Debitorers Efterretning. Viborg=Stift=Amts=Comptoir, d. 14 Ap. 1773.
Viborger Samler, 1773-04-26
Een Huusbeboere paa Restrup Gods i Tostrup Sogn og Bye under Halds Amt, navnlig Carl Christian Glarmester, har tilligemed sin Hustrue sidstafvigte Sommer forladt bemelte Huus, og er ikke siden kommen tilstæde eller deres Opholdsted, været at opspørge. Og da de befindes at restere saavel Extra=Skatter som Huus=Penge, foruden hvad endeel Creditorer allerede have anmeldet hos dem at have tilgode; Saa vorder de, udi Den Viborger Samler (siden det de i Huuset har efterladt sig, som den 18 Novb. 1772 er optegnet og vurderet, neppe skulle kunde betale et ordentlig Proclamas Udstædelse og Publication) 3de gange herved indkaldet, at møde her paa Restrup førstkommende den 23 Juni for at giøre vedbørlig Rigtighed for sig, thi i anden fald, vorder Boet taget under lovlig Behandling og nestfølgende 30 Juni stillet til offentlig Auction, til Gieldens Afbetaling for saavidt tilstrække kan. Ligesom Skafte-Kornet forinden vorder auctioneret, for ikke gandske at blive bedervet. Bemelte Carl Glarmesters Debi= og Creditorer indkaldes og herved besagte Tild og Sted at møde. Restrup d. 14 April 1773. paa Sal. Herretsfoged Testrups respective Arvingers vegne N. Petersen.
Viborger Samler, 1773-04-26
Capital som forlanges. En Capital af 3 til 900 Rdlr. forlanges i indeværende Snapsting, imod forsvarlig tredobbelt Pant, bestaaende i en velbe bygt Præstegaard, forsynet med sin tilbørlige Besætning, Ind- og Udboe, samt trende frugtbringende Eiendoms-Huuse med tilliggende Jorder. Hvor samme Penge imod fornævnte Pant, samt gangbar Rente kan udsættes, anviises her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1773-04-26
Til Kiøbs. En Parykmager fra Kiøbenhavn logerer hos Wisti Povelsen Slagter her i Viborg udi Snapstinget, haver medbragt Parykker efter allernyeste Mode, og beder sig ydmygst recommanderet hos de Lysthavende. Der i Bogtrykkeriet er indsat til Forhandling, en Tombaks forgyldt Kaarde, en Messing Kaarde, og en Sørge=Kaarde, som kan faaes for billig Priis.
Viborger Samler, 1773-04-26
Fra Viborg Bogtrykkerie anvises, hvor tilkjøbs er at faae : 1.) Buschings Geographie med tilhørende Magazin, det nyeste Oplag. 2.) Aphelens Oversættelse af Bommares Natur=Historie. 3.) Den Første Deel af Professor Schlegels Historie om de Danske Konger af den Oldenborgske Stamme, med Kaaber. N. B. Hos Kiøbmand, og Frøe=Handler Claus Nissen, fra Odense, som nu udi bekiendt Frøe=Boe udi Nye Torve Gyde i Viborg er at finde, bekommes nu som sedvanlig alle Slags friske og gode artede Sorter Hauge og Blomster=Frøe, ligesom i videre fald bekiendtgiøres, at alt hvad som hos mig er kiøbt, eller endnu i dette Snapsting behagelig maatte kiøbes, alt fra 8 Skl. og større Summa, skal befindes bielagt med mit Navn og hos trykte Signete; deraf i mangel hos mig ikke kiøbt, og følgelig i fremtiden derfor bliver uden Ansvar, til saadan Betiening holder mig recommanderet.
Viborger Samler, 1773-04-26
Her fra Bogtrykkeriet er udkommet: En Dansk Patriots Betenkning over de ved Trykken udgivne Kom mands-Ord for den kongelige Danske Armee, Skriftet, viser en Deel betydelige Feil i den Danske Oversættelse af de forhen brugte Tydske Kommando Ord, og tillige hvorledes de beqvemmere kan oversættes. Samme faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Rothe i No. 8 paa Børsen; i Kallundborg hos Hr. Winderslev, i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering, og her i Bogtrykkeriet heftet for 12 Sk.
Viborger Samler, 1773-05-03
Mandagen den 3 Mai. Fortælinger om gode og nylige Jndretninger, som sigte til det almindelige Beste at befordre, bør og efter Selskabets Øiemerke forundes Sted i vor Blade. Naar Selskabet hører Rygtet om saadanne søger det at erhverve sig nærmere Kundskab derom baade fordi det troer, at de Mænds Navne, som er Stiftere deraf, fortiene at bekiendtgiøres in publico saa og fordi det maaskee kunde give andre Anlednintil Eftertanke og Efterfølgelse. J den Henseende have vi søgt at erholde nærmere Efterrætning om den Anstalt, som er gjort paa Allinggaards Gods i Aarhuus Stift, i Anledning af det fra det Danske Cancellie fremsatte Spørgsmaal af 28 November i afvigte Aar. Saa snart dette Spørgsmaal var udkommet, lod Godsets retsindige Eiere Velb. Hr. Christian Fischer forbyde, at ingen fremmede Betlere paa hans Gods maatte indfinde sig. Til den Ende blev og de af hans Bønder, som boede paa de yderste Grændser af Godset, tilsagt at advare de ankommende Betlere at vende tilbage. Skeede det imidlertid, at nogle indsneg sig paa Godset, havde Bønderne Befaling i en hver Bye tour efter tour at bringe disse hiem til deres Hosbond, mod Beviis for at have afleveret dem, saafremt bemt. Hosbond var afde nærmeste angrændsende; Men, i Fald de enten ikke ville angive deres rette Hiem, eller og de hørte hiemme langt borte, da maatte det i slige Tilfælde meldes Hosbonden, som derefter ville giøre Anstalt. til deres Bortførelse. Som han da ikke tillod nogen fremmet Betler at komme ind paa sit Gods, saa lod han og sine egne forbyde at betle uden for det Sogn, hvor de hiemmehørte. Det almindelige Klagemaal, som de friske Betlere sædvanligviis førte i Munde, nemlig: at de ville gierne, men kunde ikke faae Arbeide, søgte han at hemme og betage Betlerne paa sit Gods. Uden saaledes at forsyne dem med Arbeide, hvorved de kunde fortiene, om ikke alt, saa dog det meeste og fornødenste til deres Underholdning, saae han, at saadant Forbud ville være baade unyttigt og ubilligt. Han lod derfore strax et anseeligt, Qvantum af Hør kiøbe hiem fra Kiøbstæder, for derved at forsyne Qvindekiønnet med Arbeide. Mandfolkene kunde desuden faae Træe at arbeide paa til Hjul, Træskoe, c. hvortil de fleste fra Ungdommen af skal være opvante. Da Hørret var kommet hiem, blev det bekiendtgjort, at enhver kunde faae deraf at spinde, saa lidet eller meget, som de ville. Virkningen deraf blev denne, man spaaede, at en stor Deel Arbeidere indfandt sig. Naar Garnet er spunden, staaer det dem frit for at sælge det selv og bringe det ud til det høieste, de kan; J anden Fald afleveres det paa Allinggaard, da de nyde derfor en Spindeløn, som i Henseende til det, der sædvanligviis gives, kan kaldes raisonabel. Andre blive derpaa, naar Garnet er kaagt, sat i Arbeide med at vinde og væve. Og for desto meere at opvække Lyst hos dem til Fliid og Stræbsomhed, saa blev der endnu udlovet en Premie af 4 Mrk. Danske eller 1/2sp. Hør til den, som til Paaske viiste sig at have været den beste og flittigste Spinderske.
Viborger Samler, 1773-05-03
Vi slutte denne Fortælling med Ønske, at mange ville efterfølge denne brave Mands Exempel, og at saadanne eller deslige andre nyttige Indretninger maatte blive almindelige iblandt os; og vi have saa meget meere Grund til dette Ønske, som vi troe, at kuns saare faae iblandt de Hr. Jordegods=Eiere, skulle i Sandhed kunde undskylde sig med Mangel paa Ævne, naar de kuns havde en god Villie, thi lad end og være, at der maatte tabes nogle faae Procento paa de forarbeidede Vare ved denne Indretning, saa meene vi dog, at dette Tab var intet at regne imod den Fordeel, der i Tiden kunde ventes af at have Godset og Landet opfyldt med flittige, vindskibelige og nyttige Arbeidere. Mange af de Vare, som fremmede nu tilsende os, kunde da med Tiden forarbeides i Landet, og Pengene, som nu gaae ud af Riget, derimod blive hiemme. Men endnu maatte Tabet være langt mindre for de Hr. Jordegods=Eiere, naar de betænke, hvad de selv og deres Bønder aarlig tilforn, ofte af Frygt, har maattet udgive til uværdige, liderlige og lade Betlere, der stiele Almissen saavel fra den flittige Arbeidere, som og fra den rette nødlidende. Nyheder.
Viborger Samler, 1773-05-03
Viborg. Lands=Tings Orden. Onsdagen den 5 Mai 1773.
Viborger Samler, 1773-05-03
Jndstevnte Sager. 1. Procurator Christian Friis af Aalborg, som anordnet Actor mod Delinqventen Jørgen Larsen, siddende i Arrest udi Viborg Tugthuus, for begangne Tyverie hos Kroemanden Christen Blichfeldt i Store Bindrup den 23 Sep. 1772. indstævner til Confirmation en Dom, afsagt paa Rinds Gislum Herreders Ret den 18 Februarii sidst, af den Constituerede Sætte=Dommer Nicolai Petersen og tiltagne Meddoms=Mænd, hvorved bemelte Delinqvent er dømt, efter Forordningen af 27 April 1771 og 29 Junii 1764, at kagstryges, have Tyvsmerke paa sin Pande, og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livs Tiid, med videre. 2. Lars Jensen Norge Skoleholder i Beistrup udi Øster=Hann Herret, ved anordnet Forsvar Procurator Friis, af Aalborg, lader som høistaarsaget, indstævne til aldeles Underkiendelse, samt bedre Rettes Nydelse, een af Herredsfoged Kraft paa Øster og Wester=Hann Herreders Ting den 13 Martii sidst, afsagt Dom, udi en Sag imellem Velædle og Velbyrdige Frue Cancellieraadinde Speitzer paa Aggersborggaard paa den ene og Citanten paa den anden Side, anlangende at da Citanten ikke kunde beqvemme sig til at giøre saa mange Hove og Arbeids=Dage, foruden Kongelige Skatter og Landgilde, af et Huus i Manstrup han over 15 Aar har haft i Fæste (dog ei derpaa har kunde erholde noget Fæste=Brev) har Hun ladet ham som Leiere opsige, og af Huuset udsette: ja endog er han ved bemelte Dom som Leiere dømt at betale sine Voldsbøder, med meere som Stævningen omformelder.
Viborger Samler, 1773-05-10
Mandagen den 10 Mai. Der er vel neppe noget, man mere bort stræbeste, end at søge at bevare sine Medborgere; Deres Formerelse udgjør Statens Styrke og bidrager endog til hver enkelt Borgers Fordeel, følgelig ere alle de Aarsager, som formindske deres Tal, Staten høistskadelige. Krig og Hunger bortrive mange, men Sygdomme dræbe langt flere, og hvor var det ikke at ønske, at Borgerens Liv og Helbred ikke saa ofte var overladt saa vaklende en Skjebne og saa slette Anstalter.