JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Beltpassage. Fra den d. 19de til d. 25de Juli. Til Fyen. Organist Kretschmer; Frøknerne Gliis og Mritzner; Frue Thriege med Son og Datter; Cand. Theol. Hansen; Stud. Falck og Kiøbye, Cand. Phill. Gotsche, Bogbinderm. Falck med 3 Børn; Adjunct Høst; Jomfruerne E. og S. Wulksberg; Stud. von Benzon, Kammerj. Benzon; Geheime-Conferentsraadinde Danneskiold med Contesse; Frøken Kaas og Jfr. Ducket; Adjunct Hansen; Stud. Benzon; Portraitmaler Jung clausen med Kone; Stud. Toft; Hr. Glassing med Kone og 2 Sønner; Student Wilstrup; Cand. Theol. Land; Cand. Phill. Dous; Jfr. Thostrup; Stud. Med. Steenbech, Cand. Chr. Larsen; Mad. Larsen med Sen; Propr. Krag; Fuldm. Olsen; Mad. Münster med Søn og Datter; Stud. Chir. Bierfreundt; Frue Thornam med 2 Døttre og Søn, Jfr. Bierfreundt; Søelieut. Paludan og Thulstrup; Fuldm. Paludan; Art. Captain Fuhrmann, Overl. ved Søetatens Skole, Cand. Theol. Bagger: Landm. Brøndum; Cand. Theol. Sidenius; Jfr. Ramus, Pastor Sidenius med Datter; Skolebest. Praem med Kone og Datter; Secret. Sprechler; Registrator i det Kongl. Geheimearchiv Petersen med Kone; J Jfr. Baumann, Høker Eilskon med Søn; Stud. ChirFenger; Mag. Art., Lektor Methesens; Fuldm. Jürgensen og Buche; Magister, Overlærer Elberling med Frue og Barn, Frue Suhr med 2 Døttre, Stud. Suhr Lieut. Rauthen; Doct. Wiberg; Mad. Raulund; Frøken Blom; Cand. Rordam; Overandit. Birch, Cand. juris Rushorn; Frue Lorentsen; Stud. Hedemann, Halling, Prom og Nielsen; afsk. Major Barner. Til Siæland: Kammerberreinde da Borgo de Primo med Datter og Kammerier, Pastor Zeilner med Kone; Kammerraad, Kgl. Godsinspekteur Binderbøll: Pastor Westengaard; Kbmd. David med Familie, engelsk Consulat Agent Iversen; Jfr. Sørensen og Gottschalk, Skibscapt. Osen: Handelsbet. Philipsen; Amtssecret. Wimpsen; Spekhøker Jacobsen; Jfr. Møller og Meier; Organist Fischer, Pastor Plum; Etatsraadinde Ryberg; Frøken Lütken; Justitsr. Bentzen; Overlærer Dr. Müllertz; Apothekersvend Wichman; Cand. Theol. Wildhagen; Rector Fade; Prof Eckersberg; Guldsmedmester Lachmann, Hr. N. A. Smidt; Stud. Med. Friested; Pastor Knap; Søelieut. Paludan og Thulstrup; Exam. juris Paludan; Mad. Hansen og Soll: Hosekr. Ravn; Cand. Chir. Møller; Stud. Reess; Hr. M. Winther, Jfr. Crone; Fuldm. Jastrau; Forpagter Dahr med Kone og Jfr. Dahr, Volonteur i Rentekammeret Lassen; Jfr. Bomfils og Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Ved Wandsbeks 1204 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
AVERTISSEMENTS. Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: Mar jeg forseet mig imod Mr. Pastor Bengers Prædikten?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Et Spørgsmaal, Bibel og Sandhed helliget, J. Chr. Qvistgaard, Rector. 71 Sider i 8vo, og faaes heftet for 2 Mk. 4 s. P. Magnus. Den Huusmand Hans Hansen og Hustrue Karen Andersdatter af Hyllested, deres til Skiftebehandling op givne Boe tilhørende Huuslod paa Hyllested Mark, af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 23 3/5 Alb., samt en Huus og Haugeplads i Byen, saavelsom Brandhielpen, 76 Rbd. Sølv, som der haves til et Huses Opførelse derpaa, vorder ifølge derom taget Beslutning, indsat til Bortsælgelse ved en 4de Auction, som holdes i Sogne fogdens Gaard i Hyllested, Mandagen den 29de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, og agtes da absolut bortsolgt. Conditionerne for Salget ere, som forhen, til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Slagelse den 18de Juli 1833. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Tirsdagen den 30te Juli førstkommende, om Formid middagen Kl. 10, bliver i Følge Reqvisition af Directionen for Skolevæsenet i Øster og Vester Flakkeberg, Herreder ved offentlig Auction opbuden til Bortfæstelse paa Fæsterens Livstid den forrige Degneboelig i Tiustrup med tilhørende Jordlod, 16 Tdr. 3 Skpr. Land geometrisk Maal. Auctionen afholdes i Tiustrup Bye paa det bortfæstende Sted, og Conditionerne ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Forsløv den 16de Juli 1833. Lening.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Bomforpagtninger. Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre bliver, i Løbet af October Maaned førstkommende, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen af Jndtraderne ved efternævnte Bomme paa Kiøbenhavns Amt fra 1ste Mai 1834, alternative paa 3 a 10 Aar, nemlig: A. paa Fredensborg Veien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Bommen No. 1 ved Vibenshuus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
No. 2 ved Vangede, No. 3 ved Roiels Kroe, B. paa Roeskilde-Veien. Bommen No. 1. ved Damhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
No. 2 ved Vridsløselille No. 3 ved Baldersbrønde. No. 4 ved Roeskilde. C. paa Kiøge-Veien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Bommen No. 3 ved Kildebrønde, No. 4 ved Kagstrup No. 5 ved Ølbye D. paa den gamle Landevei til Kiøge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Bommen ved Flaskekroen. E. Bommen paa Amager. Hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 23de Juli 1833. Frydensberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Tirsdagen den 30te Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Fugleberg Kroe, opbuden til Bortforpagtning paa 3 Aar, Kongetienden af circa 150 Tdr. Hartkorn af Krumma rup, Benslev og Hallagermagle Byer, under Krummerup Sogn, det Kongelige Universitet tilhørende; hvilket herved bekiendtgiøres. Forsløv den 16de Juli 1833. Leuning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Mandagen den 5te August førstkommende om Formiddagen Kl. 11, og efter følgende Dag, om fornødiges, bliver paa Kattrupgaard i Sæby Sogn, i Følge Bestemmelse under Skiftet efter den sammesteds afdøde Major de Mylius, afholdt offentlig Auction over de den Afdødes Stervbo tilhørende Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv og Guld, Sengeklæder, Linned og forskjelligt Ind- og Udboe, samt en betydelig Samling af endeel gode Boger i forskiellige Sprog og Videnskaber, især henhørende til Militairfaget. Hvilket bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Love Herreds-Contoir i Kirkehelsinge den 20de Juli Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
De af Slagelse Kiøbstads Jndvaanere, som ikke have betale de dem for deres Børns eller Pleiebørns Forsommelse paa Slagelse Borgerskole i Juni Maaned dette Aar dicterede Mulcter, advares herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 3 Dage fra Dato at betale bemeldte Mulcter, der i modsat Fald ved Udpantning ville blive inddrevne. Slagelse den 27de Juli 1833. Sylow. Øverste Vinter=Mølle, med dertil hørende Jordlod paa 6 Tdr. Hartkorn, fortrinlig Engbund og Tørvemose, beliggende imellem Roeskilde og Holbek under TrusholmsGods, agter Forpagteren, formedelst anden Bestemmelse, at afstaae den ovrige Forpagtningstid, som er udløben den 1ste Mai 1864, efter nærmere Overeenskomst. Møllen har 3 Qværne, Sigte- og Grubbeværk, samt et Stampeværk, den drives ved Overfalds Vand, som den aldrig mangler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Torsdagen den 1ste August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Svenninge Giestgiversted, hvor Jndskud modtages og Renter udbetales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
For en duelig Huusholderske er Condition ledig til 1ste November 1833 paa Tybierggaard pr. Ringsted. Man henvender sig enten paa Tybierggaard eller paa Krarupgaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Hvor en duelig Væversvend strax kan faae Arbeide, anvises af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Hos Undertegnede faaes som sædvanlig alle Slags revne Olie-Farver og Olie=Fernis til de billigste Priser. Slagelse den 26de Juli 1833. S. W. Cantor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Stude til Salg. Dhrr. Godseiere, Forpagtere, Kiøbmænd og Brændeviinsbrændere her i Siælland, som maatte ønske dem gode, store, jydske magre Stude leverede fra Dato til November Maaneds Udgang d. A., ville behage snarest mueligt henvende dem i portofrie Breve til Kreatur handler Olsen i Slagelse. Studene kan blive leverede til hvilken Tid Dhrr. Liebhavere maatte ønske det, i ovenanførte Mellemrum. Priserne vil bline fra 65 til 700 Rbd. Parret, efter Studenes Beskaffenhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Den Leilighed i min Gaard paa Bredegaden, som for Tiden beboes af Frue Zachariæ, er at faae tilleie til førstkommende Michaeli Flyttetid. Slagelse den 22de Juli 1833. H. R. Olsen. En beqvem Leilighed med videre, er at faae til først, kommende Flyttetid, Bogtrykker Magnus anviser. Rapfrøe, i større og mindre Partier, kiøbes i Nybro gaden No. 19 paa Sæbefabrique.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
En vel vedligeholdt Arvefæstegaard imellem Ringsted, og Sorøe, med gode Jorder og godt besaaet, kan med eller uden Besætning, formedelst anden Vestemmelse, paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt, at endeel af Kiøbesummen kan blive staaende, erholdes strax tilkiøbs. Liebhaberne kunne erfare det nærmere hos Hr. Kiøbmand P. Bay i Ringsted eller Hr. Thaber Andersen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
i Krummerup Sogn, der staaer Eskemosegaard, for Hartkorn 8 Tde 1 Fdkr. 2. enhalv Alb., med et Areal af circa 72 Tdr. Land gode velbesaaede Jorder, hvortil en god Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden; Nortvedgaarden, i samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 6 Fdkr. 2 1/2 Alb., Sidstnævnte fordeelagtig bortfæstet, agter Eieren paa billige Vilkaar at bortsælge, naar Indhavende henvende sig paa Eskemosegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
En Hovedgaard med underliggende Bøndergods (170 Tdr. Hartkorn), Kro m.m., beliggende 3 enhalv Miil norden for Aalborg, agter Eieren at sælge. Anvises af Høiesteretsadvocat Sthaffer, Ny Kongensgade 233, Kiøbenhavn, og Kammerraad Hospitalsforstander Juul i Aalborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af Undertegne Maat des nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: hos S. T. Hr. Kbmd. O. C. Boserup. i Kiøge L. Hesselberg. i Kallundborg. – – – C. F. Thorsen, i Hillerød. - - - - - O. R. Strande. i Slagelse. - - - Tronier i Sorøe. i Storeheddinge - - - - - S. H. Hoffmeyer, - - - - N. P. Stausholm, i Holbek. - - - - - C. F. Eckardt, i Helsingøer. - - - - Otto Vallentin i Skielskiør - - - - - C. P. Ludvigsen, i Nestved Otto Grum. i Faxøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findet fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1838. P. Chr. Deich mann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-27
Forfatteren af den i den Vestsiellandske Avis No. 58. sidste Side, indrykkede saakaldte: "Kundgjøring, vilde særdeles glæde flere af Avisens Læsere ved at foranstalte samme oversat paa Dansk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Den Vest- 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aarg. No. 61 Tirsdagen den 30. Juli 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Naturhistoriske Efterretninger. J en nye Reise til Nordpolen fortælles et rørende Exempel paa Hun-Jisbiørnens Kiærlighed til sine Unger. Tidlig om Morgenen forkyndte Manden fra Mastkurven, at 3 Bjørne kom i størst Hast løbende over Jisen og op mod vort Skib. Formodentligen havde de lugtet noget SælbundeThran, hvori Mandskabet havde tændt Jld og som brændte paa Jisen. Vi saae at det var en Hunbiørn med to Unger, som dog vare næsten ligesaa store som Moderen. Graadige stormed de løs paa Jlden, reve et Stykke af Kiødet udaf den og slugte det. Mandskabet kastede endnu fleere store Stykker Kiød paa Jisen, som den gamle Biørn har bort og deelte med sine Unger, og efterat Stykkerne vare deelte, gav den hver af dem sin Portion og beholdt selv den mindste Da Hunbiørnen havde baaret det sidste Stykke bort saa grebe Matroserne til deres Gevær, sig tede og skode begge Ungerne ihiel, ogsaa saarede de den Gamle, skiøndt ikke dødeligt. Det stakkels Dyr slæbte sig frem, uagtet fine Saar, hen til Ungerne, lagde nogle Stykker Kiød for dem men da den saae, at de ikke vilde æde, saa lagte den sine Poter først paa den ene og saa paa den anden og forsøgte paa at reise dem op, hvorved den udstødte et jamrende Skrig. Da den erfarede at dens Bestræbelser vare forgiæves, gik den videre; men saae sig omkring i nogen Afstand og gav sig paanye til at jamre sig, derpaa kom den igien, lugtede til sine Unger og begyndte at slikke deres Saar. Den gik atter nogle Skridt fremad, saae sig igien om og jamrede sig; men Ungerne vilde ikke komme efter den; den krøb tilbage, gik omkring dem begge med Tegn paa den ømmeste Kiærlighed, følte paa dem og klagede sig. Da den endelig indsaae, at Ungerne vare kolde og livløse, saa løftede den Hovedet op imod Skibet. og brummede imod Morderne, som svarede derpaa med en Ladning Flintekugler; den faldt imellem begge sine Unger og slikkede døende endnu deres Saar. - Det koster Hvalfangerne Møie at faae fat paa en Jisbiørn, endskiøndt den nærmer sig til Skibene uden Frygt. En Captain paa et Hvalfangerskib vilde giærne bemægtige sig en Jisbiørn uden at beskadige dens Pels. Han anvendte den List at binde en Slynge til et Toug og lægge den i Sneen, og et Stykke Spek i Slyngen. Lugten deraf lokkede snart en Biørn hertil Stedet; da den havde snappet Spekket, drog man Nettet til sig og een af dens Fødder blev siddende fast deri; men Biørnen viklede sig ud deraf ved Hielp af den anden Pote og trak sig forsigtigt tilbage. Da den havde ædt Stykket saa kom den igien; imidlertid var Slyngen bleven henlagt paanye; den skiød Touget tilside og gik triumpherende bort med Spekket. Man lagde Slyngen tredie Gang; men brugte nu den Forsigtighed at skiule Touget under Sneen og lægge Lokkemaden ned i et dybt Hul. Men ogsaa denne List var forgiæves; den kloge Biørn snusede et Par Øieblikke til Stedet, skrabede Sneen bort med Poten, stødte Touget tilside og undveeg tredie Gang med sit Bytte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
En Tiener hos en Læge, som opholdt sig nogen Tid i Jndien fangede en ung Abe og bragte den ind i sit Telt, hvor den blev pleiet paa det Bedste; men Abens Moder var utrøstelig over Ungens Tab og jamrede sig Dag og Nat i Nærheden af Teltet. Lægen blev kied af denne uophørlige Klynken og lod Moderen faae sin Unge igien. Det arme Dyr blev meget glad; men den Hob af Aber, hvortil hun hørte, vilde ikke have noget med hende at giøre, og gave dem til at bide og forjage, saavel Moderen som Ungen, formodentligen af Afskye over, at de havde opholdet sig blandt Mennesker. Lægen saae derfor til sin store Forbauselse, at Abinden kom efter et Par Dages Forløb, tilligemed Ungen tilbage til hans Telt. Abinden kom ganske udmattet til Teltet, satte Ungen fra sig, begav sig nogle Skridt, bort fra Teltet og døde. Det arme Dyrs Legeme var ganske udpiint, fuldt af Saar og forkraadset, hvoraf man kan slutte sig til, hvorledes hun var bleven mishandlet af sine Kammerater. Hun fandt intet Tilflugtsted for sig og sin Unge og fortroede nu denne i deres Hænder, som vare Skyld i hendes Ulykke. Hunkaninens Omsorg for sine Unger er mærkværdig; den bereder ikke allene et Leie for dem af det blødeste Græs, hvorved den omhyggelig plukker de haardere Deele ud; men river ogsaa de fiinere Haar ud af sit Bryst og strøer dem paa Høet. Den bedækker Ungerne selv med samme Stoffer for at holde dem varme, og tager nu Dækket af, naar de skulle patte den. Derved lægger den nøie Mærke til Veirliget, og indretter Bedækningen efter Veirligets Beskaffenhed og Ungernes Svaghed, saa at de blive stedse tyndere, som at Ungerne blive stærkere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
En fornem Embedsmand ved det Engelsk Ostindiske Compagnie i Medras fortæller følgende Exempel paa den Maade, hvorpaa man i Ostindien tæmmer en vis Slangeari: En Morgen, hørte jeg ved Frokosten min Palankinbærere skrige og larme høit og erfarede at de havde faaet Øie paa en stor Slange af Klapperflangens Art (CobraCapella) og søgte at dræbe den. Da jeg kom ud til dem saae jeg Dyret krybe op af en temmelig bøi Muur og at tage sin Tilflugt ind i et Hul paa den, hvorfra den gloede paa os med sine glindsende Øine. Da den var undgaaet mine Folk Stokke, saa vilde jeg overbevise mig om der var noget i det Sagn, at Musik virker paa Slanger. Jeg lod hente en Slangesanger fra en Landsbye; denne Mand havde foruden et Klæde om sine Lænder, ingen Klæder paa Kroppen, og førte intet andet med sig end en Pibe, en tom Kurv og en Kurv fuld af tamme Slanger. Han satte Kurven fra sig i en liden Afstand ned paa Jorden og steeg op af Muuren med Piben, nu begyndte han at blæse i den og ved dens Lyd kom Dyret langsomt og efterhaanden ud af sin Huule. Saasnart han kunde naae den greb han fat paa den ved Halen med megen Færdighed og holdt den med stiv Arm saa fast, at Slangen bøiede forgiæves Hovedet i alle Retninger for at angribe sin Overvinder. Manden steeg nu ned af Muuren, puttede Slangen i den tomme Kurv og lukkede Laaget til over den; derpaa begyndte han igjen at spille og løftede derpaa Laaget igien i Veiret. Slangen foer vildt omkring og søgte at slippe ud, hvorpaa han lukkede Laaget til; og blev atter ved at spille. Da dette Forsøg var blevet gientaget 3 til 4 Gange, saa varede det ikke længe inden Slangen sad rolig paa sin Halei Kurven da man lukkede Laaget op, hævede sin Kappe og dandsede ligeledes roeligt som de andre tamme Slanger i den anden Kurv, og forsøgte slet ikke meere paa at undvige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
J Madison i Nordamerika tildrog sig for kort Tid siden følgende mærkværdige Begivenhed: Hr. Benjamin Smith havde paa sin Landeiendom et Baghold hvorfra han lurede paa Rævene for at skyde dem. Da han en Morgen kort efter Dagens Frembrud gik derhen, saae han et stort Dyr i Nærheden deraf. Han meente først at det var een af hans Naboes Hunde, men da han saae nærmere til overbeviiste han sig om, at det var en stor sort Ulv. Han skod sin Bøsse, som var ladt med Hagel løs paa den; Ulven styrtede, Hr. Smith troede at den var død, lagde sin Flint tilside og gik hen til den; men han havde neppe nærmet sig til den paa 10 til 1. Skridt førend Ulven sprang løs paa ham og greb ham fat i Foden. Nu begyndte en haard Kamp enhver af de kæmpende søgte at faae sin Modstander under sig, hvorved Ulven ikke slap Hr. Smiths Fod; endelig lykkedes det denne at kaste Ulven ned til Jorden. J denne Stilling holdt han fast paa den med den ene Haand og Knæet, trak sin Lommekniv ud, som han til Lykke havde hos sig og stak den i Halsen paa sin glubende Fiende, som blev ved at holde fast paa hans Fod, beed og hylede til den havde forblødt sig. Smith var ikke haardt saaret; thi hans tykke Støvle, beskyttede hans Fod mod Ulvens Tænder, saa at Huden var kun noget skrabet. Ulven var fuldkommen voxen og 5 Fod lang fra Snuden til Halen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Captain Basil Hall fortæller i sine nyeste Reise Fragmenter om en fangen Kongetiger, som ikke kunde sættes i en saa stor Skræk over noget, som naar man bragte en Muus ind i dens Buur. Vi pleiede, siger han at binde det lille Dyr paa Enden af en lang Stang og holde det for Næsen af Tigeren, saasnart den fik Øie paa den sprang den hen til den modsatte Side, og lod man Muusen løbe hen imod den, saa krøb den hen i en Krog af Buuret, skiælvede og hylede fuld af en rasende Frygt, saa at vi maatte høre og dermed af Medlidenhed. Undertiden søgte vi at drive den frem over det Sted, hvor det uskyldige Dyr løb frem og tilbage; det varede længe inden vi kunde faae den dertil; endelig satte vi den i Bevægelse ved at løslade en Raket paa den, hvorved den giorde et saa frygteligt Spring overMuusen, at den stødte med Ryggen op mod Loftet i sit Buur. Southey siger i sin Bog om Brasilien, at Myrene er der saa talrige, og den Skade de giøre er saa stor, at Portugiserne kalde dette Jnseet Kongen i Brasilien, men Piso siger, at man kan let fordrive dem ved Vand eller Jld, og den Skade de giøre, godtgiøre de ved at ødelægge alt andet Utøi. J nogle Egne af Sydamerika marschere de til bestemte Tider i uhyre Skarer, saa at deres Marsch lyder som naar Løvet falder. Naar Jndvaanerne høre dette saa forlade de deres Huse, hvorpaa Myrene rense Husene for Slanger, Skorpioner og andre skadelige Dyr, og derpaa drage de bort. Portugisiske Sæder. (Skildrede af en Englænder.) Den selskabelige Omgang i Lissabon, i det mindste i de høiere Classer er kiedelig. J denne Stad gives ingen offentlige Promenader som i Madrid eller Paris, man seer ikke her som i Hyde Park eller Censington en blandet Vimmel af alle Folke classer, som giøre sig ret lystige om Søndagen; et Slags munkeagtig Strenghed synes at have forviist Portugiserne af hver Folkeclasse til det Jndvortes af deres Huuse. Fruentimmerne af de lavere Stænder ere for det meeste smukke; deres Ansigistræk ere fiine og ædle, deres Kinder farvede med en fiin Rødme og deres Hud er meget fiin og blød uagtet det heede Climas Jndflydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Man seer her Fruentimmerne af en høi Væxt, de have smaae Fødder, udentvivl en Følge af deres siddende Levemaade og smaa veldannede Hænder. Hvad de foretage sig inde i deres Huuse er ubekiendt; men de skulle tilbringe meget af deres Tid i Lediggang; ophøiede Charakterer og Siælsstyrke kan man ikke haabe at finde hos dem. Mandfolkene have skarpt markerede, men ikke smukke Ansigtstrak, uhyre mørkerøde Næser ere ikke sjeldne blandt dem. Mandfolkene i de lavere Stænder overgaae dem i de høiere langt med Hensyn til et mandigt Udseende og til en vis Værdighed i deres Forhold. Adelen er for det meeste uden Adel, uden Grundsætninger og uden Dyd; de fleeste Personer af denne Stand tilbringe deres Liv i Usædelighed; deres Stolthed, Fordomme, umoralske Forhold, Ødselhed og krybende Væsen, have saaledes nedværdiget dem, at det selv for en fortreffelig Regiering vil blive vanskeligt at hæve dem paany. Endskiønt de ere meget forarmede, saa vedblive de dog ved Hielp af Laan, af Hofembeder, Pensioner, og ved at vinde i Spil, at holde mange Tienere, som de i en Deel af Aaret underholde med Riis og saltet Fisk. Disse fattige Aristokrater ere de naturlige og uforsonlige Fiender af alle Forbedringer og Reformer, som virkeligen ogsaa strax vilde blive begyndte med at afskaffe deres Privilegier, Blandt alle Lissabons Beboere er det allene behageligt at omgaaes med Kiøbmændene; thi mange af disse udmærke sig ved Dannelse, Kundskaber, opklarede Begreber og Giæstfrihed. J denne Stand finder man alt det forenet, som Landet har at opvise af moralsk Fortieneste, Retskaffenhed, Kundskaber og Virksomhed, naar man er til Giæst hos een af dem, saa er det som man var hiemme. Hos de Store er det ikke saa behageligt at komme; den Luxus som finder Sted ved deres Tafler er ikke tillokkende, sædvanligen bestaae deres Maaltider af følgende Retter: Et Fad med saltet Fisk af guulagtig Farve, som ere ikke nær saa gode, som hos vore Colonister paa Øen Trinidad; Riis tillavet paa en saadan Maade, at det maae betage deres Giæster al Appetit; noget magert Oxekiød, som er udkogt til en Spartansk Suppe med Klumper i, som man har ondt ved at skiære i Stykker, graae og jordagtige Kirtofler med Tunge, eller et Stykke Skinke fra Lamego. Hertil kommer noget Grønt af et mod bydeligt Udseende, og en haard Ost, som man udgiver for en Hollandsk, endelig en elendig Viin knap tilmaalet. Til alle disse Herligheder kan man regne en Hær af røde Myrer, som ere bragte ind i Landet fra Brasilien med det Træe, hvoraf Stolene ere gjorte, og som løbe omkring imellem Maden med deres bekiendte Hurtighed, Himlen bevare os fra at spise hos en Portugisiske Fidalgo. Allene Staden Porto giør en Undtagelse derfra ved sin Reenlighed og den Driftighed, som hersker i den, og hvorved den næsten faaer Udseendet af en engelsk Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-07-30
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæts Kongens Befindelse forholder sig ligesom i Gaar. Formedelst det ugunstige Veir kunde Allerhøistsamme ikke komme ud i frie Luft. Louisenlund, den 26de Juli 1833. Fenger. Maes. Becken.