Berlingske Tidende, 1816-02-26
Den 13de Februar. I Underhusets Møde igaar fremsatte Hr. Vansitart Fornødenhederne for næste Aar i de forskiellige Forvaltningsgrene; dog vilde han, at hvad han sagde ikke maatte ansees som en Bestemmelse for Fredstilstanden. J Fremtiden kunde endnu er mange Besparelser giøres; men nu strax og paa een Gang lade de sig ikke udføre. Ifølge hans Mening skulde 33000 Matroser beholdes, hvis Underholdning vilde koste henved 7 Millioner Pand Sterling. Med Hensyn til Armeen var han udførligere, efterdi Huset ikke endnu saasnart kunde vente detaillerede Meddelelser derom. Han erindrede først, at ved de tidligere Overslag over Fredstilstanden vare de for Jrland holdte Tropper ikke bragte i Beregning med, og foreslog at holde 50000 Mand, den ene Halvdeel for Storbrittannien, Gueensen og Jersey, og den anden Halvdeel for Jrland. Desuden vilde 3000 Mand være nødvendige for uventede Omstændigheder, og til at afløse Besætninger i Udlandet. Disse Tropper skulde ikke stedse blive i Landet, men ogsaa forlægges til Colonierne, hvilket ikke vilde blive uden Følge for Troppernes Dannelse og Aand. Han fordeelte dem paa følgende Maade: 11000 Mand skulde blive liggende i Gibraltar, paa Malta og i de andre Garnisoner i Middelhavet, 10,000 i det brittiske America, Canada, Ny=Skotland, Bermuderne &c. 13000 i de engelsk vestindiske Colonier med Jnbefatning af 4000 Mand for Jamaica. Siden 1792 havde Engelland her gjort mangen nye Erhvervelse, og det Troppetal, han bragte i Anslag, var i Forholmeget ubetydeligt. For det gode Haabs Forbierg og Seylon bestemte han 6000 Mand, 3000 for hver; Besætningen paa St. Helen ansatte han til 1200, Tropperne paa den africanske Kyst til 1000, og de i Ny-Sydvallis til 800 Mand. Altsaa vilde Antallet af Tropperne i de brittiske og illandske Establissementer udgiøre 99,000 Mand Men disse vilde dog, formedelst den bestandige Afgang ved Regimenterne, ikke være fuldtallige. J Frankrig vilde 30000 Mand blive staaende, og Ostindien krævede 20000. De første underholdes af Frankrig, som ogsaa rigtig betaler Contributionerne, og om de sidste end egentlig kunne ansees for tilhørende Kronen, har dog Prindsregenten befalet at anvende den til Statens Tieneste. Den brittiske Armee (Hannoveranerne og Belgierne medtegnede, og den preussiske, vare af de Allierede blevne bevilgede 50,000000 Fr., eller noget over 2 Millioner Pund Sterling. Desuden havde Regieringen 100 Millioner Franker tilgode af Frankrig som Skadeserstatning, og iaar allerede modtaget 800000 Franker. Militairetatens Omkostninger lode sig anslaae til 9,300000 Pund Sterling, foruden Commissariatets overordentlige Fornødenheder, der vilde beløbe sig til henved 2 Millioner. Han regnede i det Hele 12,235000 Pund Sterling for Armeen, 7 Millioner for Marinen, 2 Millioner for Artillerievæsenet, og 2 1/2 Millioner til forskiellige Udgivter. J forrige Aa kostede Artillerievæsenet 4 Millioner. Endvidere havde det ostindiske Compagnie endnu 2 Millioner tilgode for gjorte Udlæg. Banqven havde 1,500,000 Pund Sterling tilgode, og sammenlagde man alt dette, vilde Storbrittanniens og Jrlands Udgivter udgjøre 20, 338,000 Pund Sterling; dog skulde de for begge Lande adskilles. - Derpaa gik Skatkammercantsleren over til at giennemgaae Midlerne til at dække disse Udgivter. Overskudet af den consolideerte Fond vilde udgiøre omtrent 2 1/2 Millioner; de aarlige Skatter lode sig anslaae til 3. og Krigsskatterne (Accise og Told) til 6 Millioner. Eiendomsskatten vilde, efter foregaaende Nedsættelse, give 6 Millioner, Lotterier, 200,000 Pund Sterling. Desuden foreslog han endnu 6 Millioner Banqveforskud. Den bedste Maade at dække Statens Fornødenheder paa, var den, der ikke skadede Statscreditten, og derfor havde han istedetfor et Laan af 12 Millioner, som vilde have været nødvendig naar Eiendomsskatten ikke var bleven afskaffet og Banqven intet havde gjort, holde det for raadeligst, at 21de Jndkomstskatten vedblive under visse Jndskrænkninger, og henholde sig til Banqven om ovenmeldte Forskud. Banqven havde allerede erklæret sig villig til at giør, dette Forskud, og han havde desaarsag lovet, at anmode Parlementet om, at dens Udbetalinger af klingende Mynt endnu maatte udsættes nogen Tid, saameget mere, da han var overbeviist om, at dette Jnstitut til næstkommende 5te Juli, da Restrictionsacten udløber, ikke vilde kunne udrede sine Betalinger i klingende Mynt, og at Landet ikke vilde lide ved dens Fortsættelse. Banqven besidder mange Skatkammerbeviser, og da 16 Millioner ere blevne betalte i sidste Aar, troer han den vil være istand til at giøre Forskudet. Skatkammercantsleren omtalte derpaa endnu de glædelige Udsigter, som dette Aars Regnskab yder imod det forrige Aars, og anbefalede endnu engang sine Forslag, hvorved man vilde undgaae Laan, der nødvendig maatte have en ufordeelagtig Jndflydelse paa Pengevæsenet. Banqven leverer Forskudet af de 6 Millioner paa to Aar imod 4 Procent, og derpaa skal det endnu vedvare i tre Aar, dog med Ret til halvaarlig Opsigelse for begge Parter. Tilsidste mindede han endnu engang høitidelig om, at man ikke maatte ansee de gjorte Forslag som en Bestemmelse for Fredstilstande, og med deelte følgende Oversigt: Fornødenheder for 1816. Armeen. . 9300000 Pd. Sterl. Commissariatet . . . . . 680,000 Baraqver . . . . . . . . 258,000 Overordentlige Udgivter . . . . 2000000 12,238,000 Pd. Sterl.