JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Collegialtidenden No. 23 s. d. A. meddeler en interessant Fremstilling af de Grunde, der bevægede det Kongel. Danske Cancellie til at foreslaae H. M. Kongen Nedsættelsen af en Commission til at udarbeide Forslag til, hvorledes den indbyrdes Undervisning kan indføres paa Landet i Danmark og i Kjøbstæderne uden for Kjøbenhavn. Ved at overveie de Fordele, den nye Læremethode tilbyder *), og den Besparelse af Udgivter, som ligefrem er Resultatet deraf, har Collegiet især befundet, at der ved denne Undervisningsmaade, i Børnenes første Skoleaar, vil læres mere i 1 eller 1 1/2 Aar, end efter den gamle i 3 til 4 Aar; at det, derved er vundet, især med Hensyn til fattige Forældres Børn, og paa mange Steder til mærkelig Jndskrænkning i Fattigvæsenets Udgivter, er meget betydeligt; at een af de største Hindringer for Almueskolevæsenets Fremgang derved maaskee vilde bortfalde, thi Sommerskolegangen af de mere voxne Børn, endog med de store Jndskrænkninger, som Lovgivningen i den Henseende fastsætter, er paa mange Steder, især i de jydske Egne, hvor de *) Vi henvise vore Læsere til den Oversigt vi allerede for en Tid siden i Skilderiet No. 22 s. d. A. have leveret. voxne Børn saa høiligen behøves til Creaturers Vogtning om Sommeren, funden meget besværlig, at ved den ny Læremethode een Skolelærer kan veilede et større Antal af Børn end i de Skoler, hvor den gamle Methode bruges, at i de større Kjøbstæder derfor nogle Læreres Lønninger og Boliger ville kunne spares, og at der, om det kun maatte være 1/2 Deel, allerede var meget vundet Heraf fremlyser end ydermere Rigtigheden af den Grundsætning, at lade Almuen nyde Nytten af Tidsbesparelsen, og ei anvende Tiden paa at give Undervisning i nogen Lærdom der er over dens Sphære, eller bibringe den Begreber om Gjenstande, der ligge uden for dens Virkekreds, og den ei behøver at kiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Det af Hs. Majestæt, i Følge Cancelliets Jndberetning under 28 April d. A. udstedte Commissorium viser, hvor ganske det er Hans allerhøieste Villie, at see Sagen dreven med Jver og mueligste Hurtighed, ligesom og Jndførelsen af den indbyrdes Underviisning ganske almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Da Gustav Adolph i Aaret 1631 havde besat Mainz, udskrev han en uhyre Brandskat, der paa Borgernes bønligste Begjering blev nedsat til 80,000 Rd. for dem og til 81,000 Rd. for Stadens Geistlighed. Kongen erklærede, at saafremt denne Sum inden en kort Frist ikke blev erlagt, vilde han befale, at Staden skulde forvandles til en Steenhob, med det Tillæg, han vilde være en Skjelm, naar han videre eftergav noget (ich will ein Schelm seyn, venn ich was weiter nachlasse). (See J. F. Bodmanns interessante Skrift: Die Schweden g Maing.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Engellænderen Wallace har beregnet, at en eneste Mands og Qvindes Afkom i 1233 Aar kunne forøge sig til 412,316,860, 416 Personer. Man seer heraf, at det gaaer med Menneskene som med Træerne, hvis Frugter vilde blive mange Tusind Gange flere end de kunne bære, dersom hver Blomst skulde blive til Frugt. Men hvad Stormen og Tørken ere for Træerne, det er Sygdomme og andre physiske Onder for Menneskeslægten. De tilintetgjøre ikke allene i det Enkelte hele Generationer, men de formindske ogsaa de Tilværendes Fremvært paa mangfoldige Maader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Rentekammer er under 4de Mai d. A. udfærdiget en Placat, i hvilken, i Følge allerhøiest Resolution af 1ste f. M., følgende bekjendtgjøres: "Hans Kongelige Majestæt har allernaadigst tilladt: 1) at Siglefjorden i Øefiords Syssel i Nord- og Øster Amtet i Jsland maa betragtes som auctoriseret Udliggersted, uagtet dette Sted ikke er anført, som saadant, i Forordningen af 11te September 1816. og 2) at Raudarhavn i Norder=Syssel i fornævnte Amt maa, uden at auctoriseres som Udliggersted, til et Forsøg i en Tid af 2 Aar beseiles, og derpaa i bemeldte Tidsrum drives Handel under de Vilkaar og Betingelser, som nu for Handel paa de auctoriserede Udliggersteder ere foreskrevne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Ved Placat af 6te Mai d. A. har det behaget Hs. Majest. for Kongeriget Danmark allernaadigst at befale saaledes: "Da de Aarsager ere ophørte som fremkaldte Vor, ved Plakat af 4de Junii 1817 bekjendtgjorte, allernaadigste Befaling at alle Vore Undersaatter tilhørende Skibe, som beseilede Farvande paa hiin Side af Dower og Calais eller af Ørkenøerne, skulde være forsynede med algierske Søe-Passe; saa have Vi, forat fritage Vore Undersaatters Skibsfart for de Afgifter, som vare en Følge af denne udvidede Forpligtelse for dem, herved allernaadigst villet ophæve forbemeldte Plakat af 4de Junii 1817, som saaledes sættes aldeles ud af Kraft, saa at for Fremtiden de, før bemeldte Plakats Publication om det algierske Søepasvæsen gieldende, Anordninger ene blive at tage til Følge."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Ligeledes er, under 6te Mai d. A., ved en ligelydende Placat, samme allernaadigste befaling kundgjort for Hertugdommene Schleswig og Holsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Hos Slagtermester C. Neuendam, paa Vesterbro Nr. 20, forevises en Stud, som er 11 Qv. 1 Tom. høi, 4 1/2 Alen lang, og af 119 1/2 Lispds. Vægt. Den er tillagt paa Svanemøllen, ved Kjøbenhavn og 6 Aar gammel. Der paastaaes, at man i en Række af 50 til 60 Aar ikke har seet Mage til denne Stud. Den er af en Størrelse og en Vægt, at den kan maale sig med den største Marskstud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Høstgildet og Peters Bryllup skulle nu gives til Fordeel for Forfatteren for Omarbeidelsen af begge Stykker. Conrad Lange & Comp. forevise deres Færdighed i Glaspusten, og frembringe derved i Tilskuernes Paasyn alle muelige Slags Figurer. Slagelse, d. 8 Maj. Om Morgenen den 29de April sidstleden, fandtes et druknet Menneske i Vandet imellem Postsagten og Boldværket bag Corsøer Fæstning. Af det hos ham forefundne Sessions-Patent, og et Politiepas erfaredes, at han var en Søemand, navnlig Henrich Thomas Hess fra Cappeln. Han var Aftenen tilforn kommet der til Byen fra Skielskiør. Saavidt det kunne skjønnes, havde han ligget nogle Timer i Vandet da han blev fundet. (Slagelse Av)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Mariboe, den 7de Mai. Træerne staae nu ogsaa her i Blomster. - Oldenborrerne have allerede indfunden sig. - Den forhen omtalte Mariboeske Vægter, der paa sin Post gav en Væverdreng saa vældigt et Drag i Hovedet med sin Morgenstjerne, at han døde nogle Dage derefter, er, ifølge Høiesterets Dom, afgaaet til Tugt- og Forbedringshuset paa Møen, hvor han skal arbeide i 8 Maaneder. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Viborg, d. 6 Maj. I Gaar bleve følgende Fanger confirmerede her i Tugthuuskirken af Hr. Pastor Friis: Ole Qvist Knudsen, 20 Aar gl., inddømt paa Livstid. Morten Hansen, 16 Aar gl., inddømt paa 3 Aar. Peder Jessen, 18 Aar gl., inddømt paa 1 Aar. Peder Jensen Sønderlygom, 21 Aar gl., inddømt paa 4 Aar; denne Sidste blev, ifølge Cancellie-Resolution af 4de Marts d. A., døbt i Kirken, da ingen tilstrækkelig Vished kunne erholdes for hans Daab. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Blandede Efterretninger. J Anledning af et i Stockholm paa Slagterhuset begaaet Mord har Justitia-Cantsleren, sammesteds tilskrevet Overstatholderen under 23de April saaledes: "Da det er af yderste Vigtighed for den almene Sikkerhed, at Gierningsmændene til de Mord og de Voldgierninger, som forrige Nat ere udøvede i Stadens Nordre Slagterhuus, opdages og overgives til den Straf, Lovene bestemme, ville Hr. Baronen og tilforordnede Overstatholder ikke undlade, ikke alene selv strax at foretage alle de lovlige Skridt, som kunne tjene til Misgierningsmændenes Opdagelse og Paagribelse, men og tilholde alle Embedsmænd og Vedkommende, som staae under Hr. Baronens og tilforordnede Overstatholders befaling, med Flid og Nøiagtighed at udføre deres Pligter i denne Henseende. Og maa jeg udbede mig, at Efterretning om hvad der maatte foranstaltes og kunde oplyses bliver mig uopholdeligen meddeelt."De mange modsigende Rygter – siger P. Rosenwall i sine interessente Ansichten u. Bemerkungen - som, siden Pressen i nogle Egne af Tydskland igjen er bleven fri, og Tungen løsnet, herske angaaende Kongen af Würtemberg *) og hans Regjering, gave tildeels Anledning til, at *) Nemlig den i Aaret 1816 afdøde. jeg tog tilbage over Stuttgard, for med egne Øine at see, hvad deraf var sandt eller ei. Jeg troer saa temmeligen at have opnaaet min Hensigt, og vil her meddele Efterretning om Resultatet af min Eftergrandskning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Kongen af Würtemberg er, selv efter hvad hans Fiender - og han har saare mange dømme om ham, en klog Mand, der ganske er født til Hersker, og besidder et sjeldent Skarp blik, der trænger ind i fremmede Cabinetters dybeste Hemmeligheder. Han er ogsaa en indsigtefuld Feldtherre, tildeels endnu dannet i Friedriden Stores Skole, og hans Omsigt ialt, hvad der vedkommer Militæret, er bleven beundret, selv af de første franske Hærførere. Denne Fyrste besidder et stort Omfang af velordnede Kundskaber, og er hjemme i enhver Videnskab, der ikke ligger alt for langt borte fra hans egentlige Virkekreds. Han har ogsaa en meget fiin, luttret Smag, en saare rigtig Tact for alt God og Skjønt, og er en stor Elsker og Beskytter af de skjønne Konster. Endeligen har han vel ogsaa som Menneske mange meget svage Sider, men man veed, at fortælle om ham mange gode, ædle og selv store Træk, som røbe en reen menneskelig Følelse og gjøre hans Hjerte Ære. At under en Fyrste af disse Egenskaber, der endnu desuden ikke taaler Yndlingers Jndflydelse, men hersker selv eet af de ædleste og bedste tydske Folkeslag ikke kan føle sig lykkeligt, synes næsten gaadefuldt, og dog er det Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Førend jeg indlader mig paa de Misgreb der have frembragt den ugunstige Folkestemning, maa jeg anføre nogle Kiendsgierninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
D. 28 Jan. d. A. døde i Sonnderhausen, den bekiendte Romanskriver og Satiriker J. K. Wetzel i en høist beklagelig Forfatning. Allerede siden 1784, da han kom tilbage til denne sin Fødestad, var han nedsjunken i dyb Melancholie. Han syntes ikke at kjende mere sine bedste Venner, afviste dem i en barsk Tone, indelukkede sig paa sit eensomme Værelse, nægtede endog den Kone, der med Ømhed pleiede ham, Adgang, og udmærkede sig, naar han engang af og til gik ud, ved Særhed i sin Klædedragt og Adfærd. Mørk og indsluttet i sig selv vandrede han omkring paa stiløse Marker, opsøgte og nød mange raa Mark frugter, og besvarede ikke den Forbigaaendes Hilsen eller Tiltale. J hans stille Bolig blev han nu uforstaaelig, skreg i vilde Toner ud af Vinduet, og hentede selv fra sin Vert og Vertinde sine smaa Fornødenheder. Den ellers saa reenlige Wetzel blev fra nu af ureenfærdig, vilde ikke skifte Linned, eller taale at hans Værelse skulde luftes eller hans Seng redes. Hele Dage laae han ofte i en gammel Pelts, stundom endog nøgen indsvøbt deri, og tillod ikke, selv i den haardeste Frost, at der lagdes noget i hans Kakkelovn. Han vilde ikke bruge nogen Læge, og paastod stedse, at han var sund. Jndtil 1794 levede han af sin egen medbragte Formue, men fra den Tid af ved Menneskevenners Understøttelse. Et Selskab af udenlandske Lærde foranstaltede ved Sammenskud, at han i en beqvem Vogn blev sendt til Lægen Hanemann i Hamborg, der tilbød sig, om mueligt, at helbrede ham; men han tede sig saa ilde, at han maatte sendes uhelbredet tilbage. Fra 1811 indtraf dog en lysere Periode for ham. Hans forrige Sands for Reenlighed vaagnede igjen, han tillod at man reengjorde hans Værelse, varmede det om Vinteren, og gav ham Linned og Klæder til at skifte. Han gik imellemstunder ud, besøgte Concerter os. v. Men det var umueligt, at bringe ham til en sammenhængende Samtale, og alt hvad hans Velgjørere gjorde imod ham betragtede han som Pligt. Han opnaaede en Alder af 72 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Den engelske Regjering har tilkjendegivet Banken, at i Tilfælde af at der maatte blive gjort et Laan, skulde Skatkammerbeviser blive modtagne med en Præmie af 20 PC.; dog skal kun en Fjerdedeel af Laanet modtages i dette Papir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Den Committee, der er nedsat til at undersøge Bankens Tilstand, har derpaa andraget, at Regjeringen snarest skal tilbagebetale Banken de Summer, den skylder samme, og at den fra 1ste Jan. 1822 af igjen vil begynde at betale med Contanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
J Følge den Tractat, hvorved Spanien afstaaer Floridas til de forenede Stater, paatager America sig at betale 85 Mill. Dollars som Skadeserstatning til dets egne Undersaatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
J de franske Deputeredes Kammer, sagde nyligen Hr. Manuel, i Anledning af Forhandlingerne om Lovudkastet angaaende Presseforseelser: her falder mig Harlekins Ord ind, naar han forærer sine Børn en liden Tromme og Pibe, og raaber: "Mine smaa Venner, søger at fornøie eder dermed som J vil, men værer for Alting smukt stille!" Saaledes siger ogsaa Regjeringen til Forfatterne og Bogtrykkerne: "Skriver, trykker, saa meget J ville, men begaaer J den mindste Feil, saa skulle vi knibe eder saaledes, at Lysten til at skrive og trykke nok skal forgaae eder J Hamborger Correspondent læses en Efterretning for Botannikens Venner angaaende det Japanske Viftetræ (Gingko biloba Linn, og Salisburca adianthifolia Wildenow) der først er beskreven af Kampser og siden af Thunberg. Dette Træ skal vel for 3 Aar siden have blomstret i England; men man er dog ikke fuldkommen underrettet om dets Blomster, ja ei engang om de ere tvekjønnede eller ei. Af dette Træ staaer et Exemplar i den Grevelige Weltheimske Hauge i Harke i det Magdeborgske. Det er 63 Aar gammelt, og altsaa uden Tvivl det ældste i Tydskland, men har dog hidtil aldrig baaret Blomster, før man nu paa een Gang ganske uventet i de sidste Dage af April fandt det bedækket med Blomsterknopper, der tegne til at springe ud om 3 til 4 Uger. Da nu dette Tilfælde er det første i Tydskland, saa har man troet, at denne Efterretning ei vilde være ganske unteressant for Botanikens Venner, der muelig nu ved disse Blomsters Undersøgelse kunne berige denne Videnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
J Senegal var Priiscouranten den 27de Februar følgende: For en voxen Neger 250 til 300 Franker, for Børn 200 til 250 Fr., Pindsvin 60 til 80 Fr., Løver 126 til 150 Fr., Strudser 160 til 200 Fr., og for Heste gaves 6 til 15 Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 215, a viets 218. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 9 Rbdl. Spec. 220. - Specier solgtes fra 13 Rbmk. 3 1/2 s. Obligat. 74. Committees. - Norske Rgsbkl. 16 3/4 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
J Classelotteriets 2den Afdeling, 3die Klasse, ere i Dag (den første Trækningsdag) udkomne følgende Numere: 7. 116. III. 18. 102.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-11
Rettelse. J forrige Numer, P. 583, Lin. 7 fra neden, for, 8000 Spec. læs, 6000 Spec. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Jndenlandske Efterretninger. Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse har, efter dets Jndbydelse af 8de Mai 1818, modtaget 10 Lovtaler over Daniel Rantzau. Den af Hs. Excell. Hr. GeheimeConferenceraad v. Bülow til Sanderumgaard paa ny udsatte Præmie er bleven tilkjendt Jndsenderen af den med Devise: Ander Jahr, ander Glück forsynede Lovtale, hvis Forfatter ved Sed delens Aabning befandtes at være Peter Tetens, Candidat i Theologien. Da der blandt de øvrige Lovtaler vare flere, som ved første Gjennemlæsning syntes at gjøre hinanden den af Selskabet udsatte mindre Præmie stridig, har Selskabet maattet gjøre et Udvalg af disse, for at tage dem i nærmere sammenlignende Overveielse. Udfaldet skal saasnart mueligt vorde bekjendtgjort. Foruden Lovtalerne, var indsendt Daniel Rantzaus Bi- ographie ved Johann Adolph Fibiger, Capitain, Lærer i Mathematik, Fortification og Tactik ved det kongelige Landcadetcorps, hvis Arbeide nu saaledes fyldestgjorde Selskabets Forventning, at det bestemte Honorar tilkiendtes ham. Jfølge Hs. Durchlauchtigheds Hr. General Prinds Frederichs til Hessen Skrivelse til Selskabet for de skjønne Videnskabers Forfremmelse, og Selskabets derpaa grundede Jndbydelse af 16de October 1818, ere til den bestemte Termin 69 Forsøg til en Nationalsang indsendte. Blandt disse er det med Divise. Men naar han kan nævne Moder, skal han nævne Fødeland, befundet, som Sang, baade at have meest æsthetisk Værd, og at komme Opgaven nærmest. Paa Grund heraf blev den ud atte Præmie tilkjendt denne Nationalsang, som man ved Seddelens Aabning saae at være forfattet af Juliane Marie Jessen. Selskabet forbeholder sig, med det første at udsætte den bestemte Præmie for den indenlandske Componist, som til den antagne Sang componerer, den bedste Melodie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse, som er stiftet 1763, har i en Tidspunkt af 66 Aar tilkjendt ialt fem Lovtaler en Præmie, nemlig Jacobis over Absalon (1769),P. Vogelius's over Absalon og Knud den Store (1769), H. Kampmanns over Christian III. 1778) og nu P. Tetens over Daniel Ranzau. J Aaret 1798 udsatte det Kgl. danske Videnskabers Selskab sin store Guldmedaille for en Mindetale over Kherre P. F. Sum. Der indkom adskillige, men ingen fandtes værdig til Prisen. Kampmann skrev een, men som ikke blev indleveret til Selskabet, og findes indført i Minerva 1799. Jøvrigt har i det hele Tidsrum, fra 1790 til nu, ingen forsøgt sig i denne Green af Talekonsten, uden Hr. M. Hagerup, der har udgivet Lovtaler over Tordenskjold, Niels Juul og Daniel Ranzau, Frankrige er ellers de historiske Lovtalers rette Hjem, og hver Gang et af det franske Academies Medlemmer døde, skulde der i dets høitidelige Forsamling holdes en Lovtale over den Afdøde. Berømtest som historisk Lovtaleforfatter er A. Thomas (f. 1732, d. 1785). Hans Taler over berømte Mænd ere i det Hele ypperlige, kun paastaaer man, at hans Stiil er ofte alt for prunkende, men dog hører den ikke til det Slags, som Kant kalder Prosa, der er bleven gal J Tydskland kjender man kun lidet, og i Engelland endnu mindre til den historiske Lovtale, Prof. Engels Tale over Friedrich den 2den er berømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
J Sverrig derimod have Lovtalerne altid været yndede, især i Gustav d. 3dies Tid, hvilken Konge selv var en god Taler. Daniel Rantzaus Lovtalkunde maaskee tjene som Modstykke til Oxenstiernas over Steenbock. Hr. Peter Tetens er født d. 7de Mai 1791 i Gunnerup, Viborg Stift, hvor hans Fader, Amtsprovst Gert Tetens, er Præst. Hans Farbroder er Biskoppen over Riber Stift S. Tetens. J Aaret 1816 udgav han en Tale i Anledning af Freyas Alters Forkastelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Frøken J. M. Jessen er født d. 11 Febr. 1760 i Kjøbenhavn, hvor hendes Fader var Etatsraad og Toldkæmmerer. Fra sit 27de til sit 30te Aar var hun Lectrice hos Høisalig Enkedronning Juliane Marie, fra hvilken Post hun formedelst Svagelighed tog sin Afskeed. Ved hendes Morbroders, Conferenceraad Jacobis Veiledning, fandt hun Leilighed til at uddanne sin levende Sands for det Skjønne. J Aaret 1808 leverede hun ligeledes et skjønt Digt: "Ved Tidenden om min Broder Capitain Jessens Kamp paa Orlogskibet Prinds Christian Frederik. For ikke længe siden udgav hun en Samling af Digte, under Titel af: "Markvioler, plantede i Danmarks Digterhave J Gaar, d. 14de, begave Deres Majestæter, Kongen og Dronningen sig til Sommerresidentsen, Frederiksberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
De falsterske Bønder staae sig meget godt, mange ere velhavende, og der gives de, som i hver Termin kunne udsætte 1000 Rbd. paa Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
J Henseende til Levemaaden er der stor Forskjelpaa den falsterske og den møenske Bonde. Hiin lever tarveligen og indskrænket, og er derfor velhavende; denne derimod giør store Giestebude, lever yppigt, drikker Caffe to Gange om Dagen, er derfor gieldbundet Folk, og drager nu over til Falster for at laane Penge, Qvindfolket er flittigt og vindskibeligt, og udmærker sig meget ved Huusflid. - J Rønne ere Uhrmagerne endnu stedse den talrigeste og meest udmærkede Nærings classe. 1814 udførtes til indenrigske Stæder 215 Stueuhre, 19 Taffeluhre og 2 Seconduhre, til udenrigske Stæder: 27, altsaa tilsammen 299.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Man regner, at hver Uhrmager forfærdiger 2 til 3 Uhrer maanedligen, eller fra 30 til 40 Uhre. Næst Uhrmagerne ere Pottemagerne i Rønne de talrigeste. Deres Fabrication ansloges 1815 til 20,000 Rbdlr. For Krigen udførtes for 7 til 8,000 Rd. Derer nu 14 Pottemagere færre. - Af Hammerhuus Slot ere Ydermurene endnu tilbage, og midt paa Slotsgaarden hæver et fiirkantet Taarn sig, hvor Statsfanger fordum indsluttedes. Mod Norden, er Kirken. De udvendige Mure ere for det meste af Kampestene, men indvendig er det, som overalt kun en Dynge af Muurbrokker og Gruus. Foren Snees Aar siden saae man endnu Altertavlen og Stolene, men paa den Tid nedfaldt Hvelvingen, og derved forflyttedes Commandantens Qvæg, som der havde Stald, til den endnu hvelvede Vagtstue, tæt ved Indgangen til Slotsgaarden. 1747 har Slottets egentlige Ødelæggelse og Nedbrydelse fundet Sted, og nu gaaer det med stærke Skridt sin fuldkomne Undergang i Møde, uagtet den nuværende Commandant saa meget som mueligt søger at forhindre det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Mariboe, d. 10 Maj. J nogle Dage har det her været meget varmt. Regnen er endnu et fromt forgiæves Ønske. Græs og Korn staaer i Stampe.