JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Mariboe, d. 17de Januarii. J Todderup Præstegaard paa Falster, beed nylig en Bulbider, af de engelske Doggers Art, et 5 Aars Barn i Ansigtet saaledes, at om det slipper derfra med Livet, vil det dog faae et betydeligt Mærke deraf saa længe det lever. Hunden, som tilhørte en i Nabolauget boende Jorddret, og har i Egnen længe været bekiendt og frygtet for sin Lumskhed, og Glubskhed, fulgte did med en Vogn. Den greb den lille vakre Dreng, en Sønnesøn af den agtværdige Hr. Pastor Wulf født i Grønland, hvor hans Fader er Missionair, i Folkestuen om Aftenen i Tusmørket, og skulde strax have gjort det af med Barnet, om en Karl ei havde været tilstæde. Nogle Dage efter følede dens Eier Hundens Skyldighed til Døden og skjød den. Da der gives flere Hunde af denne Art i Falster, maatte man ønske at deres Eiere, ifald de ikke kjende dem desto nøiere og ere overbeviste om deres Fromhed mod Fremmede, kunde have saa megen Menneskelighed og Agtelse for Medborgeres Sikkerhed og Liv, at de enten aldeles bortskaffede dem ved Døden, eller i det mindste holdt dem i forsvarlig Lænke. Den der for sin Person – naar han kjører allene ikke kan være sikker, uden at have et af disse glubende Dyr med sig, er meget at beklage. Maaskee kunde man ogsaa med Grund vente sig af Land politiet – dersom det ikke var for meget forlangt, helst i disse travle Tider – at det holdt Øie med slige, for den almindelige Sikkerhed saa farlige Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Ved den offentlige Faldbydelse paa Søeholt kostede 1 Favn Brænde paa Roden en 20 Rdlr. Et Tylt svenske Bræder koster nu 30 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
For nærværende Tid ere her 12 Brændeviinsbrænderier ret i Drift. Et nyt er i Anlæg, 2de brænder lidet eller intet. – Tirsdagen d. 15 Jan. løb efter foregaaende Dom ved Krigsretten 4 Soldater Spidsord i Østofte. Den ene for at have til Unytte opskudt sine Patroner, den anden forat være udebleven af sit Qvarteer over den lovbefalede Tid og den 3die og 4de for begaaet Tyverie, af hvilke den ene havde frastiaalet sin Vært noget over 1000 Rdlr., som han dog igjen fik tilbage. – Frosten er nu igjen forbi. Jgaar sneede og regnede det af S. V. Jmod Aften fik vi en ryggende Storm. Luften var tyk og taget. Veiene forværres nu igjen daglig. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Følge Telegraph Rapporterne i Christiansandsavis, saaes i de derværende Farvande endnu d. 10 Januarii fiendtlige Krigsfartøier. Fra Flekkerøen øinedes en Fregat, der jagede et Dansk Handelskib til 2 Mile af Landet, men som dog undgik Fienden. J øvrigt seer man tillige af disse Rapporter, at Skibsfarten i hine Farvande endnu er i fuld og rask Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Den 27 Febr. sælges ved Auction i Trondhjem den med Fregatskibet Sophia Magdalena ved Caperen Prinds Christian indbragte Ladning, bestaaende af 3000 Tdr. Archangelsk Linfrø, 500 Stkr. Bastmatter og 1000 Lærreds Sække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Bogtrykker Stephanson foreslaaer i Trondhjemsavisen, at gjenindføre, under Krudets nærværende Dyrhed, Brugen af Bue og Pile, som især vilde være vigtig til Sælhundefangsten. Kon Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
(Af Børsenhalle.) Coursseddel. Hamburg, d. 18 Januarii 1811. Amsterdam Cassa 102 3/4 a vista, dito dito 103 1/2 to Maaneder, dito Banco 34 13 a vista, dito dito 341 for M. - Basel 25 1/2 dito. - London 2 M., dito kort Sigt, Madrid eff. 1 1/2 UsoCadix eff. dito. - Paris 26 1/ to M. - Bordeaux 26 1/2 dito. - Lissabon 1 1/2 Uso. - Pocto dito. - Genua 81 3/4 dito. - Livorno 89 dito. - Wien 1400 sex Uger. – Prag dito dito. - Augsburg, 147 dito. - Kjøbenhavn 650 Br. k. S. - Breslau 39 sex Uger. - Holst. Spec. 1/2 PC. Rab. - Alb. Thal. - Seel. dito - - Ducater, nye, dito Al Marco . – Louisd'or 11 Mk. 2 1/2 s. Hamb. Cour. 234 pC. - Dansk grov Cour. 252 Preuss. Cour. PC. - Nye 2 St. 29. C. 66 1/4 pC. - Plastre Mk. s. - Bancosedler, PC. Disconto PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Hertugen af Regio er kommen fra Holland, tilbage til Paris. J Cølln skal der anlægges en Sikkerhedshavn. Staden bestrider Omkostningerne med 750,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Rom ere 135 Kirker, der, foruden Dom og andre Kirker, skulle bruges til Gudstjenestens Udøvelse. Der er udvalgt saadanne Kirker, der i Henseende til Alderdommen og Konsten ere vigtige. 35 af dem skulle istandsættes og Catacomberne vedligeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Genua og Verona sporede man d. 25 Dec. om Natten Kl. 1 et stærkt Stød af et Jordskjelv, der varede 8 til 10 Secunder. Adskillige Huse styrtede ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Præfecten for Donnersberg Departementet har offentlig gjendrevet det Rygte, at der skal lægges en Afgivt paa Olie og olieydende Planter, som falsk og opdigtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Keiserinde Josephine har foræret den Schweizerske Landammans Gemalinde et kostbar Smykke af Brillanter, som hun under sit Ophold i Schweiz forrige Vinter selv har baaren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Wien søges Banco Obligationer i denne Tid mere end nogensinde, og betales med 1 1/2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Agio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
General Buxhøvden gjør en Sundhedsreise fra Wien til Jtalien. Den berømte v. Villers er bleven udnævnt til ordentlig Professor i Philosophien ved Universitetet i Gottingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Kønigsberg d. 28 Dec. Vi have her og i Memels Havn 360 Skibe af den Østersøiske Convoy confisquerede og i vor Magt. Af disse ere 210 ballastede og 180 ladede, og man anslaaer hver Ladning til 250,000 Fr., der udgjør en Værdi af 30 Mill. – J Colberg, Stettin og Svine munde ere Skibe af næsten ligesaa betydelig Værdie. Der er altsaa for 60 Mill. Colonialvarer, som Engellænderne have afsendte, confisquerede i Preussiske Havne. Man forsikkrer, at disse Varer ere blevne overgivne til Frankrige og afdrages fra de Contributioner, som vort Hof skylder, paa de Engelske Varer nær, som anslaaes for 1/2 Deel, d. e. 10 Mill. og som skulle brændes; det øvrige skal sendes til Frankrige, for deels at sælges og deels at brændes i det Jndre af Riget. (Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Kongen af Bayern har ladet tilstille Hofraad Kerner i Stuttgard en stor Guldmedaille, som et Agtelsestegn for et af ham udarbeidet botanisk Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Moniteuren indeholder en Jndberetning til Keiseren fra Ministeren for det Jndre angaaende Fremgangen af Druesukkerets Fabrication. Fra Gerona skrives, at Engellænderne, for at opbrænde tre usle Barker, der ankrede under Palamos Batterier, sendte 6 Engelske Krigskibe ind i denne Havn og udskibede 1000 Soldater. Garnisonen, bestaaende af 300 Mand, drev Engellænderne med Forlis tilbage til deres Skibe. 200 af dem druknede og 1 Capitain og 85 Mand bleve tagne til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Frankrige er udkommen en Keiserl. Anordning angaaende Tobaks Udsalg. Alle Tobaksblade, som for Øieblikket findes hos Jorddyrkere, Kjøbmænd og Fabricantere, skal opkjøbes efter Vurdering. Den Tobak, som er i Arbeide i Fabrikerne, maa ikke sælges, men skal hensættes i Casser og ikke udleveres uden efter befaling. Den, som er færdig maa sælges indtil 1 Julii d. A. imod en Afgivt af 13 Centimmer for Kilogrammet, Kjøbmænd, som ere forsynede med Licenzer, maa sælge Tobak indtil samme Dag imod en Afgivt af 10 Decimer paa Kilogrammet. Fra den Dag af skal Tobak sælges for Statens Regning. Overtrædelser straffes med en Mulct af 1000 Fr. - Staten faaer ved denne Afgivt en Jndtægt af henved 80 Mill. Vi behøve, hedder det blandt andet i nærværende Decret, i Fredstider kun 600 Mill., i en Søkrig 900 Mill. og under vanskelige og overordentlige Omstændigheder, hvor vort Folk har at hævde vort Riges Udelelighed og vor Krones Ære 1,100 Mill. o.s. v., for at naae dette Maal trænge vi hverken til Laan, eller Afhændelser eller ny Paalægs Jndførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J en Engellænders Skrivelse fra Villa Fran ka af 14 Dec. hedder det: at de Franske have taget en stærk Stilling, hvor Engellænderne ikke kunne angribe dem, at disse, naar de Franske rykkefrem mod dem, blive nødsagede til at trække sig tilbage til deres Forskandsninger; at Engellænderne nok ville blive Vinteren over in statu quo, med mindre de Franske, hvilket er usandsynligt, trække sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Danzig, den 7 Jan. J Gaar har man begyndt her at brænde de Engelske Fabrik-Varer, der deels ere blevne fundne paa benævnte Nations Skibe af de bevæbnede Keiserl. Douanierer, deels af Franske Capere erobrede i de sidste Storme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Næste Torsdag og Søndag vil man vedblive at tilintetgjøre paa de offentlige Pladse Resten af disse Varer, hvis Værdie anslaaes til 1 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Sir Charles Cottons Flaade er af en Storm bleven dreven fra Kysterne ved Toulon til Vandene ved Mahon
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Den Engelske Krigsbrig Satellite er paa en Fart til la Hoque forlist med hele Mandskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Kronprindsessen af Sverrig er nu ankommen til Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Stockholm d. 3 Jan. Coursen vedbliver at forværre sig, og paa vor Børs er næsten ingen Hamborger Banco. J Gothenborg sælges Vexler paa Hamborg a 96 til 97 tz. Den derværende Sildefangst synes at være falden aldeles uheldig ud
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Udenlandske Efterretninger. Den berømte Carnet har i forrige Aar udgivet et Værk om Fæstningers Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Forf. siger, at han hidtil ikke har villet bekjendtgjøre sin Opfindelse, paa det den ikke skulde blive afbenyttet af Frankriges Fiender, men da i dette Øieblik, hvor Fienderne næsten aldeles ingen Fæstninger have, enhver Forbedring i Krigskonsten kun kan være Frankrige til Fordeel, saa tager han ikke meer i Betænkning, at offentliggjøre sine Betragtninger. - Dette ny Forsvarsmiddel bestaaer egentlig kun i det simple Forslag, at mangfoldig gjøre Verticalilden paa en hidtil usædvanlig Maade. Forf. foreslaaer, at komme i en tolvpundig Mørser, hvoraf Bomben veier 150 Pund, lutter Jernkugler paa 1/2 Pund hver. 2 Mørsere kunne altsaa ved hvert Skud kaste tilsammen 1200 og følgelig 6 Mørsere fra tre Batterier 8,600 Kugler. Da nu blandt 180 Kugler een maa træffe, saa træffe af 3600 Kugler 20 d. en hvert Skud fra tre Batterier vil sætte 20 Beleirere ud af Stand at fegte. Antager man, at man med hver Mørser kan gjøre 100 Skud om Dagen, som, regnet fra det ene Skud til det andet, udgjør omtrent et Mellemrum af et Qvarteer om Dagen, saa ville i en Tid af 6 Dage, indtil Angrebet af Brechen selv, 20,000 Mand sættes ud af Stand at fegte, og denne Armee vilde altsaa være aldeles ødelagt førend den kan angribe Brechen. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Den i Berlin afdøde berømte Boghandler C.F. Nicolai, er født i denne Stad d. 18 Martii 1733, hvor hans Fader var Bogholder. J Realskolen i Berlin og i Vaisenhuusskolen i Halle lagde han den første Grund til sine Kundskaber. Han blev tidligen sat i Lære hos en Boghandler i Frankfurt an der Oder. J Aaret 1752 kom han tilbage til Berlin til sin Faders Boghandling. Neppe 22 Aar gammel, tog han allerede Deel i Gottschedianernes og Bodmerianernes Stridigheder. Den Gang blev han bekiendt med Mendelsohn og Lessing. Saasnart han (1757) kunde opgive Handelsforretningerne, helligede han sig ganske den lærde Muse, de dannende Konster, Musik, de levende Sprog, og levede fornøiet af sine ringe Jndkomster, indtil hans ældre Broder, Eier af hans Faders Boglade, 1758 døde, og han altsaa igjen maatte paatage sig Forretninger, der saa ganske strede mod hans Tilbøielighed. Boghandlingen var, da han tiltraadte den, i en Gield, som han kun efter 17 Aars Forløb kunde befrie sig fra under Syvaarskrigen og Familiesorger; thi han havde 1760, under trykkende Omstændigheder, giftet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Forening med Mendelsohn udgav han, fra 1767. til 1759 de fire første Bind af "Bibliothek der schönen Wissenschaften. 1759 til 1765 i Forening med denne hans Ven og Lessing: "Briese die neneste Litteratur betreffend 1765 begyndte han allgemeine dentsche Bibliothek, hvortil han søgte at faae Medarbeidere i alle Tydske Lande og Provindser. 1769 udgav han den første meget ufuldstændige) Beskrivelse over Berlin, 1783 den bekiendte Roman Sebaldus Nothanker. Den største Deel af Aaret 1781 anvendte han paa en Reise i Selskab med sin ældste Søn i en stor Deel af Tydskland, som han siden udgav en Beskrivelse over i 10 Bind. - Hans Sandhedskjerlighed og frimodige Yttringer aftvang ham mange Stridsskrifter. Han havde Stridigheder med Wi land, Lavater, Garve, Denina, Starke, Zimmermann, Fichte og fl. 1799 meddeelte Facultetet i Helmstadt ham Diplom som Doctor i Philosophien og Magister i de fri Konster. 1785 nød han den Lykke at have en Samtale med Friedrich den Anden. Han havde i sit hele Liv aldrig været sengeliggende. En heftig Svingelhed og stor Kummer 1791 lod ham, under fuldkommen Bevidsthed, see i en Tid af nogle Uger adskillige Phantasmer, hvilke han siden, da kan kom sig, udførlig beskrev J sit 71de Aar mistede han det høire Øie og en Tidlang næsten Brugen af det venstre, hvorfor han for det meste maatte dictere. Han avlede i sit Ægteskab 8 Børn, som han alle tildeels under høist bedrøvelige Omstændigheder mistede. Han døde efter et kort Sygeleie d. 6 Jan. 1811, af et Nerveslag, berøvet at Bevidsthed, i en Alder af henved 78 Aar. (Hamb. Corres.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Cette, den 30 November. Den nu tilende bragte Viinhøst har i Henseende til Jndavlingens Mængde været af de maadeligste vi i mange Aar have havt. Den naturlige Følge deraf er, at Vinene i Almindelighed holde sig i meget høie Priser. - Fabricationen, af Drue Sirup er i største Virksomhed, og dens heldige Udfald har overtruffet Forventningen. Man regner at allene i Herault Departementet er forfærdiget et Qvantum af 10,000 Centner af denne Sirup, og det kan ventes, at forbrugningen deraf vil i samme Grad tiltage, som Forraaderne af Sukker Sirup formindskes, og Drue-Siruppens Egenskaber og Værd med Tiden bedre bliver paaskjønnet. Denne Sirup betales med 75 Francs pr. Centner mindre Vægt (petit poids de Languedoc) som svarer til 41 Kilogrammes af den nye franske Vægt. Drue Struppens Forvandling til Sukker, har efter de hidtil anstillede Forsøg endnu ikke afgivet saa tilfredsstillende Resultatter; dog fortsættes Forsøgene i Haab om et bedre Udfald. J Handel og Skibsfart er intet Liv, desuagtet ere nogle af de første Fornødenhedsartikler temmelig dyre; Hveden betales med 18 Francs pr. Septier; Olie staaer i 19 a 20 Francs pr. 21 Pd. Gros vægt; Brændevine Hollandsk Prøve 30 Francs og Spiritus 48 Fr. pr. Centner af gammel LanqueHandelstidenden.) does Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Capet. A. Amondsen har solgt det forrige Holsteske Palais i Stormgaden til Grev Knud v. Schack for 70,000 Rdlr. Lieutenant Wimbsin Gaard No. 25 i Frederiksberggaden til F. W. v. Halle for 50,000 Rdlr. Etatsraad Hauser, Gaarden No. 216 i Aabenraa til Capit. Amondsen for 29,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
Kjøbenhavns Vexelcours d. 22 Jan. kort 695, tre Maaneder 688. - Spec. 607, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 6 Rdlr. 7 s. D. C. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-22
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden, tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Re Ottende Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 26 Januarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
J Anledning af Skilderiets No. 1 om vore Bispestoles Nedlæggelse. Der skeer ikke sjeldent nuomstunder, at en Stemme offentligt høres uden at modsiges, og det skjøndt en saare stor Deel af tænkende Mænd ere af en modsat Mening og have vigtige Grunde for at være det. Jmidlertid læser man misbilliger det Læste og tier. Er det Magelighed, eller, er det Frygt for at være offentlig bekjendt, at man har anden Mening, eller troer man, det nytter ikke at modsige, eller er man saa overlæsset med Arbeide og især med Skriverie, at man trækker sig tilbage for ethvert Skriverie, som kan undgaaes Hvad Grunden er, veed jeg ikke. Maaskee er det hos Nogle een, hos Andre en anden. Rimeligviis er det i vore Skrivetider, som oftest den sidste Grund, der hindrer Mængden i at yttre sig; men det være nu som det vil Godt er det vist ikke, at et Parti, eller maaskee et eneste Jndividuum saaledes bemægtiger sig den offentlige Mening saaledes kommer til at passere for Publicum saaledes omsider, ligesom med en Trylleqvist, frembringer de forunderligste Virkninger, tvertimod de flestes Mening og Ønske Audlatur et altera pars var stedse den retfærdige Lovgivers og Dommers ubrødelige Regl. Denne altera pars vover jeg hermed at være, i det jeg fremsætter een og anden Erindring imod hiint Forslag om vore Bispe stoles Nedlæggelse. Jeg kan desto mere ufortænkt gjøre saadant, som jeg aldrig har afpireret, ei heller af dem, der kjende mig, lettelig kan troes, at ville aspirere nogen Bispestol. Altsaa – jeg taler ikke for Bispestolenes Vedligeholdelse, fordi jeg ugjerne seer en Post forsvinde, som jeg tidlig eller sildig haabede selv at naae. Jntet mindre Og dog har jeg meget at indvende imod deres Tilintetgjørelse og imod det af Hr. Landsdommer Baden anførte. Jeg vil følge Forfatteren og derefter tilføie noget Lidet: Allerførst nævner han, at der ere hierarchiske, med Tiderne upassende Levninger forbundne med dette Embede. Hvilke disse ere, har Forfatteren ikke sagt, og ei eengang nævnt Bladet, hvori de skulle søges – og jeg veed sandeligen ikke hvilke de ere. At Bisperne som Foresatte have Opsigt over underordnede Geistlige, er dog vel intet Hierarchie, er dog vel ikke farligt, skadeligt eller upassende. - Men andet Herredømme, veed jeg dog ikke, at de enten have eller udøve; dog - det er saa langt fra, at Hierarchie findes i Danmark, at man ei behøver at modsige denne Yttring; men - var det og saaledes; saa var det jo Misbrug, som kunde afskaffes – Embedet selv behøvede derfor ei, at tilintetgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
At Amts-Provsterne, som Forfatteren paastaaer, fordi de leve paa Landet, lettere skulde vinde Præsternes Fortrolighed, end den, som Standsperson i Stiftsstaden levende Biskop – er ret en underlig Sætning; - thi det eneste, som kunde gjøre denne Sætning rimelig, maatte være, at Landsbye=Præsten havde kortere Vei til Landsbye Amtsprovsten end til Biskoppen, men deels er dette ikke overalt Tilfældet – deels have de fleste Præster Ærinder til Stiftsstaden, hvilket giver dem hyppigere Leilighed, til at besøge Biskoppen, end Amtsprovsten. - Forresten kan Opholdet paa Landet ikke gjøre Amts-Provsten mere skikket til at erhverve sig Fortrolighed; – thi Biskoppens høiere Rang - eller smukkere Bolig- eller hans daglige Omgang med Stiftsstadens Jndbyggere skulde dog vel ikke bortskræmme Præsten, Saa gandske rusticerede eller nedværdigede kunne vi dog vel ikke forestille os Mængden af Landets Præster - og vare de det, saa vilde vel Amtsprovstens Rang være stor nok, til ogsaa at fjerne dem fra hans Omgang. Men – jeg kan jo lade Erfaring tale: Vor uforglemmelige Balle, skjøndt beklædt med høiere Rang, end de øvrige Bisper, boende i Kongestaden, og ældre end Mængden af Stiftets Præster, vandt dog en Fortrolighed, som vel fra Amtsprovster ville komme til at rose sig af. Og saa kan da vel ikke nægtes, at een saadan Biskops Jndflydelse strækker sig til mange flere, ved 2 eller 3 Amts-Provsters - og det af den Grund, at han forestaaer et Stift, medens hver af disse ikkun forestaae et Amt Da det altsaa slet ikke er beviist, at Biskopperne ere overflødige eller unyttige, saa er det heller ingen Grund for deres Embeders Ophævelse om Staten derved kunde spare en Tønde Guld eller 10 Gange saa meget; thi dersom den kunde og vilde ophæve alle sine Embeder, saa kunde den og spare omtrent alle sine Udgivter, men - hvad den vandt eller tabte derved, behøver vist ingen Forklaring. Vel vilde jeg, med Forfatteren, ønske, at Amtsprovsternes Lønning kunde tilveiebringes, uden andre Embeders Beklippelse; men derfor kan jeg dog ikke istemme det Ønske, at see Bispestolene nedlagte. Ligesaa ugjerne seer jeg Agerens nyttige Vexter udryddede, som undertrykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Foruden det allerede anførte tilføier jeg endnu følgende: Bispestolene ere, selv ved deres Ælde, hæderværdige og bør derfor ikke nedlægges, med mindre det tydeligen bevises, at de ere aldeles unyttige, overflødige og tildeels skadelige. En ældgammel Indretning bør aldrig, uden trængende Aarsager, tilintetgjøres, thi ved unødvendig Ned riven og Kuldkastelse indfører man Ustadigheds, Nedrivelses- og Kuldkastelses Aand i Gemytterne og - hvo kan beregne Følgerne; Ogsaa skeer det alt for ofte, at man ved Erfaring lærer hvor overilet man handlede – det gjorte Skridt angres, gjøres paa en Maade om igjen - og hvo seer ikke følgerne! Jndeholde da ikke de henrundne Tiders Tildragelser saa mange Viisdoms regler, at vi vel aldrig, uden efter det allermodneste Overlæg, skulde skride til at gjøre vigtige Forandringer:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Bispestolenes Ælde er og ingen uvigtig Grund for deres Vedligeholdelse, saalænge de, som jeg haaber beviist, ere ikke overflødige, unyttige eller skadelige, og selv en taknemmelig Erindring om Souverainitetens Jndførelse hos os, synes at tale for deres Vedbliven i de danske Stater. Jkke troer jeg hermed at have saa alt, hvor der med Grund kunde siges for Bispestolenes Vedligeholdelse; det var deels ikke min Hensigt at skrive en Bog (dertil har jeg ingen Leilighed og den vilde vel paa en Tid, som nuværende, ikke kjøbes eller læses af Mange), deels veed jeg, at Andre have langt mere Kald, end jeg, til at skrive over dette Emne – og dertil vover jeg hermed at opfordre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
At jeg forresten, skjøndt af anden Mening end Forfatteren, ikke har skrevet i nogen ubeskeden Tone, haaber jeg, som jeg og ønskede saadant - og jeg kan saa meget mindre frygte, for at have feilet i dette Stykke, som intet personligt kunde flyde fra min Pen, efterdi jeg aldrig har seet Forfatteren eller staaet i noget somhelst Embedsforhold til Manden. Jkkuns hans fremsatte Yttring har jeg søgt at bestride – imod Hr. Landsdommeren, selv har jeg intet og kan jeg intet have Vil han overbevise mig, om at jeg feiler, skal jeg med Fornøielse læse, veie og, om min Tid tillader det, besvare ham. Lyngbye, den 20de Januarii 1811. B. F. Rønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.