Norske Intelligenssedler, 1808-04-26
En sund og nærig Føde og Drik, Det vilde til alle Tider være et saare anpriseligt, herligt Hielpemiddel, naar enhver Husmoder vilde lade omhyggeligen opbevare ethvert Been, være sig af færskt eller saltet Kiød, der falder af i Husholdningen, tilbørligen vogte disse for Mug og da til beleilig Tid skienke dem til Fattige og især den Fattige som godtgiør, at ville anvende dem som Tilsætning for de mindre føderige Sorter. Har man end ikke Leilighed til, efter de af de Herrer Justitsraad Raffn og Professor Wiborg anstille de Forsøg og gjorte Forslag, at faae Benene knusede ved Pukmaskine og malede, saa have dog de fleste Leilighed til, at knuse dem med Hammer og i en vel tillukket Gryde eller Potte, hvor Dampen holdes ved indsluttet, at koge dem, da de gaae over til den kraftigste Kjødsuppe, der, ved at afkjøles, bliver til Gelee og ved at opskives, omtrent som man opskiver Smør, og tørres, afgiver fortreffelige Gelekager. Ved anstillede Forsøg er det noksom godtgjordt, hvor betydelig Kraft saadan Beensuppe indeholder og hvor fortreffelig vilde den altsaa være, naar den blev anvendt, til det i sidste Ugeblad af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Bech foreslagne Barkemeel eller til det herneden anførte Meel af Halm, da jeg forestiller mig, at den, saa concentrerede, større Kraft, som Suppen indeholder, vilde saaledes passe til det større Material, som det mavrere Meel afgiver, at derved vilde fremkomme et saare anpriseligt Fødemiddeel. Har man Leilighed til at faae Benene malede til Meel, saa maae agtes paa, at med al den Fittighed, som Benene indeholde, ere de ikke strax skikkede til Formaling, da de ikke godt lade sig tørre og saaledes vil kline sig under Møllen; det er derfor baade nødvendigt og nyttigt, at man først koger Kiødsuppe af dem, forinden man knuser, tørrer og maler dem, Et udmærket godt Fødemiddel ere de i saa betydelig Mængde, paa vore Agre, nu ved forestaaende Pløietid faldende Qveke-Rødder, disse sammenrages i store Dynger, vaskes, udspredes for at luftes, hugges i smaa Stykker, tørres i Badstue, Bagerovn eller paa hvilkensomhelst Maade og males. De afgive et fortrinligt Meel, endog tjenligt at tilsætte som Forbedring for de mavrere Sorter og meget vilde det være at ønske, at enhver Jordbruger vilde lade samle denne i saa betydelig Mængde og saa vigtige Herrens Velsignelse, da Bekostningen ved Jndsamlingen er lige med intet, men Fordelene uberegneligen vigtige. Paa mangfoldige Steder anvendes Halm, især Rughalm, til Meel. Omgangsmaaden er denne man opskiær Halmen til Hakkels, jo finere jo bedre, tørrer den med tilbørlig Forsigtighed enten paa en Badstue eller i en Bagerovn (om man vil naar Brødet deraf er udtaget) og maler den som almindeligt Meel. Naar man dertil er istand at sætte en tredie- eller fjerdedel Meel af vore almindelige Kornsorter, er det tjenligt til Grød, til Ovnsbrød, til Fladbrød, som ikke maae være for tyndt og til Suppe, som ikke maa henstaae, da Melet derved adskiller sig og giver Bundfald. Vilde man tage mindre Meel af Kjerne og var istand at tilsætte Beenmeel eller Qvekemeel, som ovenanført, vilde det afgive en kraftig Føde uden ringeste Afsmag. Næsten skulde jeg troe, at Byghalm og fornemmelegen Havrehalm vare end tjenligere, men de ere vanskeligere at faae fuldkommen tørrede og vil derfore kline sig under Møllestenen, naar den ikke er desto sværere. Sikkerligen vilde det og være tjenligt, paa denne Tid at samle et godt Forraad af Karvekaalrødder, som, naar man tager dem betimelig, inden de blive trenede, overskjærer og tørrer dem, vilde, især kogte i ovenanførte Beensuppe, godt erstatte mangt et velsmagende Maaltid og betydeligen forøge vore Føde midler. Naar de ikke længere kan tages ved Byen eller nede i Bøigderne, faaes de i betydelig Mængde til Fields i Sætrene paa de fede Sæter-Løkker; ikke at tale om, at man derved skaffede mange Fattige Arbeide og Fortjeneste strax og Fødde siden. Til fortrinlig godt Øll og Vin, skal vi i denne Tid lade vore Birketræer give os det nødvendige Material. Omgangsmaaden er den man borer Huller i Birken, om man vil lige til Midten, 2 til 6, høiere og lavere og rundt om, alt efter Træets Størrelse; i ethvert Hul indsætter man en almindelig Tap og under Tappen et Kar, til Hullet samler sig Saften, der igjennem Tappen udflyder i Karet og man har saaledes uden Bekostning en vigtig Skat. Af en sund stor Birk, voxende god Grund, kan man almindeligen faae henimod et Anker Saft og den kan saaledes med Maade tappes Aar efter Aar, uden allerringeste Skade. Denne Birkesaft anvendes til Øl paa den Maade: at Saften koges og udgiør, hvad man ellers kalder Vortret (Qvintessentzen af Maltet), da dertil sættes Giær (Gang) og Humle og anvendes netop den samme Fremgangsmaade, som ved anden almindelig Ølbrygning, og man har en velsmagende og sund Drik, der holder sig godt. Fremgangsmaaden med at lave Vin af Birkesaften er jeg villig at anskaffe fra en god Haand Til Øl anvendes med megen Fordeel Enebær, der i vort Land voxer i saa betydelig Mængde og indeholder saa megen Styrke, at 8 Potter Enebær, vel knusede, give, med tilbørlig Tilsætning af Humle et Anker godt Øl. Til Øl anvendes endeligen den paa vore Fielde hyppigen voxende Pors eller Post (Liin. Myrica Gale Fl. Dan. No. 327. Strøm Sundm. 1. 108.), der ophakkes og afgiver Sucrogot for Maltet og i øvrig ikke fordrer anden Fremgangsmaade end ved almindelig Ølbrygning, Fortrinlig Vin faaes af vore almindelige, i saa hyppig Mængde voxende Rips efter den af Hr. Professor Saxtorph givne Anviisning, som kan meddeles til hvem som behøver den. Den findes indført i det Kgl. Landhusholdnings Selskabs Skrifter, nye Samlings 1ste Binds 1ste Hefte. Jmidlertid vil jeg tilraade for dette Foraar, ikke at beklippe Ripshækkerne, men derimod, om man kan afsee det, at give dem noget gammel Gjødsel eller imangel deraf ved Hakning at opfriske Jorden omkring Træerne og paa fylde noget Grøndsværford eller og Myhrjord, om den end er ganske ny, da det vil meget forøge Frugtbarheden.