Berlingske Tidende, 1785-08-05
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske Materier: 1. J Følge Hans Majestæts Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager Allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier: For den beste Efterretning om Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyen, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne, tilforn udsat Premie for, maae indsendes til Selskabet for 31te October dette Aar. 2. Videre bliver efter Kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Dannemark, saavel i Henseende til Statens som til Eiernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndernes Størrelse har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvext, Qvægsyge o. d. Der maatte tillige at gode Grunde vises: om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaar dennes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier= eller Fæste=Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke; om de ere i Fælledskab eller haver sine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder, om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug Spænd, efter Kreaturers Antal o. d.; men der maae tillig vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; har maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som vel ikke havde al den, til at vinde Hoved=Premien, udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne, hvorfor Premier i forrige Aaringer er udsat, indsendes til Selskabet inden 31te October 1785. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premie for den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høeavl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jordebrug var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter, foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Jndretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes hertil Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jor bundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings=Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrekkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krax og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at iagttage ved en eller anden Brugsmaade især, maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne, hvortil i forrige Aar er gjort Jndbydelse, maaae indsendes til Selskabet inden 31te October 1785. 4. Korn-Tiendens beste Erleggelses=Maade har hidindtil været et Problem i Staterne. Uden Tvivl har Menneskets Bihensigter ved denne af Gud selv befalede Natur=Afgift mere gjort Spørsmaalet vanskeligt at opløse. end Sagens egen Natur. Har man den første Hoved=Hensigt med Tienden altid for Øie; betragter man Naturens og Tidernes ulige Evner og Lejligheder, at kunne svare til denne Hensigt, og Fornødenheden, at den dog i en vis muelig Orden paa den beqvemmeste Maade, saavel for den som yder, som for den der tager Tiende, maae opnaaes, overveier man derhos, at Vilkaar og Bestemmelser, som i en tilfældig Henseende kan synes vigtige, bliver ofte i en væsentlig ubetydelige, men at denne dog, især hvor det gjelder Kirkens og Statens Bedste, altid vil vælges; erindrer man, at det, som kan være en sand Viisdom i en Svite af Aaringer, kan en ugrændset Tiid være en stor Daarlighed; kort: at Tingens Natur allene skal bestemme det hele i dette som saa mange andre Tilfælde: saa vil man let finde, at denne hidtil vanskelige Sag kan sættes i et meget klart Lys. (Fortsættelsen følger).¬