Berlingske Tidende, 1788-10-01
Mandagen den 4de August, efterat Byens længselfulde Jndvaanere den ganske Dag havde underholdt sig med Forberedelser til det store Besøg, man ventede, men alle og enhver formedelst en indløben Tidende, at Haabet ikke kunde den Dag blive opfyldt, havde lagt sig til Rolighed, blev manigien uformodentlig opvakt ved et givet Signal. Strax blev fra Byens Batterie hilset med 27 Skud, og ligesaa fra 3de Skibe, i eener hvis dundrende Lyd den hele Bye med bemeldte 3de Skibe, som vare dertil anlagte i Havnen, og Æreporten, med sine coleurte Lamper i et Øieblik blev illumineret. Og nu saae man Rigernes store Haab, hans Kongelige Høihed vor allernadigste Kronprinds bestige vores Strandbred med Deres Durchlautigheder Prinds Carl og Søn, og Arendal at nyde den høie Lykke at modtage disse høie Kongelige og Fyrstelige Personer med høie Følge til Natte=Qvarteer, Klokker, noget over 12 Midnat. Fra Bryggen, hvor Hs. K. H. steeg i Land, gik Touren fra Vand=Trappen igiennem Ære=Porten, som var belagt med rødt Klæde, tvers over Gaden, der var bestrøet med Blomster og Barlin, op til Hr. Kammerraad og Tolder Ebbels Huus, hvis Trappe og var belagt med rød Klæde, for efter Bestemmelsen at tage her Logis. Ved Ære=Porten blev Hs. K. H. modtaget af Byens og Egnens geistlige og civile Betientere, Stedets Repræsentantere til ligemed Borger=Compagniet og de Militaire, som paraderede under Gevær og flyvende Fahne. Hs. K. H., som havde gjort en Søereise fra Scheen herhid af 10 til 11 Norske Mile, ønskede nu intet uden Hvile, og gik strax til Sengs, efterat have afskediget de Militaire og naadigst tilladt Borger Compagniet at afgive Vagt til de høie Personer, som Byen; denne Nat havde den Ære at indqvartere. Om Morgenen, den 5te August paraderede atter de Militaire og Borger=Compagniet imellem Æreporten og Hs. K. H. Logis, da en almindelig Cour blev aabnet, som tog sin Begyndelse hos Hs. Durchlautighed Prinds Carl, som logerte hos Hr. Stads Capitain Thomesen og endte hos Hs. K. H. Selv, hvortil Rangspersoner, geistlige og civile Betientere og Byens Repræsentantere og brave Borgere havde frie Adgang. Da Hs. K. Høihed havde foresat Sig at ville være samme Aften i Christiansand, behagede det Ham strax efter Couren med Deres Durchlauchtigheder og øvrige høie Svitte at tage Byen; allerhøieste Øiesyn. Touren gik først til Kirken, hvor Stedets Præst paa Jndvaanernes Vegne i dybeste Underdanighed vovede at overlevre en til denne høie Andledning forfattet Lykønsknings=Tale, som Hs. K. H. naadigst behagede at modtage. Fra Kirken gik Hs. K. H. til Hospitalet, og lod Sig samme med dets Lemmer forevise. Derfra igiennem Byen til Batteriet, som er anlagt paa et høit Field ved den østre Side af Byen ud imod begge Jndløbene. Derfra igiennem Byen tilbage, hvor Han tog det uden for paraderende smukke Berger=Compagnie i høieste Øiesyn, og bevidnede Sin naadigste Velbehag med samme; ligesom Han og forsikkrede dets nye oprettede Skyde=Selskab, som det allerførste i Norge, Si besynderlige Bevaagenhed og Beskyttelse. Overalt blev Hs. K. H. trænget af Folket, som begierede at see og lykønske Ham med deres glade Hurra, som idelig forøgedes, i det Hs. K. H. naadigst tilkiendegav Sit bifald dertil. Da det naadigst var bleven Byen tilladt, at maatte ansee Hs. K. H. som sin Giest, saa vare til den Ende 3de Taffeler anbragte, Hs. K. H. Taffel paa 30 Couverts, et Marskals Taffel paa 24 og en Rose paa 30 Couverts, foruden andre beqvemme Borde for Herskabernes Betientere og Opvartere. Ve Taffelet lod Hs. K. H. Sig strax efter Spadsere=Farten indfinde, hvor Han bestandig viste en besynderlig Nedladelse og Munterhed, tillod adskillige Skaaler efter gammel god Nor Skik at blive anbragte til Erindring af det Kongelige Huus og Norges Vel, hvorunder Hs. K. H. bevidnede Sit naadigst Velbehag ved Selv at give Anledning til Fryde=Raab og Hu ra, som uden fra blev besvaret ved Folkets Raab under Canners Løsning. De som ikke vare ansagte til Taflerne, havd Tilladelse at gaae deromkring for at see Hs. K. H., hvor iblanandre blev indbragt en 106 Aars gammel Mand, der havde tient under Admiral Tordenskiold, som strax faldt Hs. K. H. i Øinene, blev forsikret og Hans Naade, beskienket med Reise=Daleren og lovet 20 Rdlr. aarlig Pension af Hs. K. H. egen Casse, og den Dag strax nød de første 20 Rdl. Strax efter Taflet opstod Hs. K. H. for at begive Sig paa Reisen til Christiansand, da Sorg og Glæde forenede sig hos alle Tilskuerne fra Fieldene og Bryggerne samt Baadene, Havnene, som med taarefulde Øine og de varmeste Ønsker og Hurrageleidede Hs. K. H. saa længe Han var at see, og gi taus tilbage hver i sine Huse, for aldrig at ville glemme denne Dags Høitidelighed og dens høie Anledning. - Æreporten, som Arendals Borgerskab havde ladet bekoste for at bevidne sin allerunderdanigste hengivenhed for Konge=Huset, var opreist paa Hr. Kammerraad og Tolder Ebbels Brygge i saadan Afstand fra Hs. K. H. Logie, at Borger=Compagniet paa de ene Side og de Millitaire paa den anden Side kunde giør deres fornødne Maneuvres og Salutationer imellem den og Logiet. Æreportens Bygning var af en meget antigSmag, dens Grund Farve forestillede en graa Qvadre Steen, som formerede en Obelighve af en besynderlig Jde med 3 Etager, hvoraf hver forestillede en Colonnade, der i alt udgjorde 36 til 38 Fods Høide. Den nederste, største og bredeste Colonnade bestod af 16 Colonner, alle af Corinthisk Orden. Jmellem hver af disse Colonner vare anbragte fuldkomne Niches, hvorudi viste sig smukke Piedestaller, hvorpaa vare anbragte adskillige Dyders Sindbilleder i fuld Colori J Facaden ud til Søen saaes Fred og Kierlighed. Paa Siden ind til Byen saaes Oprigtighed, Styrke og Flittighed. De modsatte Sider vare stedse hinanden lige i Forestillingerne. Alle Nicherne vare prydede imellem Kronerrne af Colonnerne med smukke Festons, som syntes udhugne i Stenen. Ovenpaa denne Colonnade, hvorigiennem Jndgangen til Æreporten viste sig, hvilede en Hvelving, som udvendig har et smuk Gallerie, hvorfra Musiken blev anbragt, og i hvis Midt paa Facaden til Havet saaes et Skib for fulde Seil, som Aren dals Vaaben. Over Buen af Hvelvingen under Gallerier saaes 2de Engle, som holdte et Skilt, hvorudi fandtes over Indgangen: Kom, dyrebare Prinds, besiel Normandens Glæde, Tillad, at deres Haab maae til Din Naade træde. De Klippe Borgere nedbøie sig for Dig; Selv Klippen havde Knæe, den vilde bøie sig. Paa begge Sider, hvor Buen dalede, saaes 2de kronede Pyramider opreiste over Colonnerne, hvor der var anbragt et forgyldt F paa hver. Fra Kronerne vayede tvende blaa Baand; paa det høire stod. See, milde Prinds til Norges Tarv, Det bliver dog Din egen Arv. Paa det venstre stod. Lyksaligt blir det Folk og Rige, Hvis Throne Frederich skal bestige. Paa Siden indtil Byen var Hvelvingen udvendig prydet med et Sindbillede, som forestillede Danmark og Norges forenede Magt, hvor uden omkring var anbragt smukke Guirlandens og Blomsterværk. Den inderste Deel af denne Hvelving var prydet med en stor Krands af Korn-Baand, som alle 4 Hiørner holdtes af flyvende Engle, der forestillede Norges nylig forundte frie Kornhandel. Neden under, inde Æreporten, saaes 12 frugtbringende Stammetræer, hvorover fandtes i behørig Orden Portraits af de 12 afdøde gior værdige Oldenborgske Konger, 6 ved hver Side, med deres Symbola over sig. Oven over denne Etage reiste sig en anden Colonnade, som var bygt midt i Galleriet af den første. Denne bestod af 12 Colonner og 6 Nicher. J de 2de Niche af Facaden til Søen stod paa venstre Side Viisdom, paa høire Retfærdighed; paa Siden ind til Byen saaes en At lante, bærende en Globum terrestrem, hvorpaa var tegnet Danmark og Norge med Overskrivt: Folket Kongen billig ærer, Thi han Rigets Byrde bærer. Paa den anden Side lige over for stod samme Malerie med Overskrivt: Thronens Arving understytte. Kongens Arm til Rigets Nytte. Det Jnderste af denne Colonnade frem iste en Aabning hvor det Kongelige Danske og Norske Vaaben i fuld Colorie var anbragt med sine 2de Skjoldholdere i fuld Størrelse, og 2de flyvende Engle saaes at sammenholde de 3 øvrige Kongel. Regalier over Kronen af Vaabnet. Oven over denne reiste sig endnu den 3die Colonnade saa meget smallere end den anden, at Mars paa den ene og Apollo paa den anden Side saaes siddende med alle Videnskabers, Kunsters og Krigens behørige Jnstrumenter omringede. Denne formerede ligeledes en Samling af 12 mindre Colonner. J Nicherne til Søen stod Forsigtighed og Bestandighed. Paa Siden til Byen Mercurius med Overskrivt: Par salusqve sit, Frinkier! tibi Denne Colonnade var anbragt for at bevare Hs. Majestæts høie Cifte, som blev holdt af 2de Norske Løver, alt stærkt forgyldt og giennemsigtigt. Over Kronen saaes Kongens Symbolum: Gloria er amore Patria. Frontespicen, som hævede sig over denne Colonnade, var ved Siderne prydet med 2de spøgende Tritoner, men selv fremviste den en opstigende Sol, som brød frem fra et høit Field. Paa Spidsen saaes en ligesom i Luften svævende Fama, holdende i den ene Haand et forgyldt 1, men i den anden en blæsende Trompete, bebundet med et blaat Baand, hvorpaa syntes ligesom broderet: Virat Princeps!