JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
Da Broen paa Landeveien imellem Middelfart og Faaborg, i Kieng Bye er under Reparation, saa bekiendtgiøres herved at Passagen saalænge bliver saaledes: fra Middelfart kiøres forbie Præstegaarden i Kiøng ud af Byen; fra Faaborg kiøres igjennem Gummerup og derfra til Kiøng. Neilemann, Assens den 10de Decbr. 1798. Herredsfoged. Torsdagen den 10 Januar er Bal i Klubben i Maarts Garad. Af det mig allernaadigst anfortroede Nyborg Amts 20 Lænd, Haastrup Sogn, er Søelemit Hans Peter Erichsen, fød i Ballen, 18 Aar gammel, 65 Tommer høi, antørt under nye No. 90 uden anbefalet Rigtighed bortgaaet fra sit Opholdsted hos Huusmand Hans Gotfrød Hansen ved bemeldte Haastrup Thi bliver benævnte Søelemit herved efterlyst med tienstligst Anmodning til alle og enhver, at de som maatte være hans Opholdsted bekiendt, derom behagelig ville underrette mig Nyborg og Tranekiær Amts Contoir i Faaborg den 16 Dec. 1798. Schumacher,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
Kammerherre og Amtmand over Nyborg og Tranekjær Amter Hvo som har mistet en sort Han=Puddel med en hvid Plepaa Brystet kan lade samme afhente hos Rasmus Vægter boende i Paaskestræde, imod de paaløbende Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
Hos Giestgiver Patermann anvises en norsk Eenspændertanmed Hestetøi og alt Tilbeher tilkiøbs Hvor 100 Rdlr. er at faae til Laans til førstkommende 1 Junii Termin 1799 imod tilstrækkelig Pant, helst i Jordegods, nvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
Paa Adressecomtoiret modtages Subskription paa i fro. riske Malerier i Fortællinger af N. D. Rie els som et Selskab har udgivet en Prøve af i 4 Bind, trykt i Riga 179698 paa Tydsk, samt paa en dansk Oversættelse at Vicepræsident Herders tydske Skrift: Von Gottes Syhn, der Welt Heiland, nach Johannis Evangelium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
Nye ankomne Væger, som sælges paa Adressekomtoiret 44. Bonsens Veiledning til huustig Lyksalighed. Andet Oplag. 1 Rdlr. 45. Skandinavisk Musæum, 2det Hofte. 3 Mk., paa Skrivp. 8 sk. mere. 46. David Claus, en Sædelære for gode Mennesker i alle Stænder. 2 Mk. 47. Den evige Fred, af Kant. 28 sk. 48. Relisarius, af Marmentel. 2 Mk. 8 s. 49. Rbschen und Hannchen, over der bohmische Musikant. Ein Luftspiel in 5 Atten von Dr. Tøde, 2 Mk. 8 s. 50. Sammes: Die drey Charlotten, oder Geschichte drever Tagen. Ein komischer Roman in 3 Bandchen. 2 Rdlr. 51. Ueber des Meibes Adel und Vorzug vor dem Manne. 2 Mk. 52. Amalie Sekkendorf. En liden Piges Historie, bestemt til Sædernes Dannelse, især hos den qvindelige Ungdom, 20 sk. 53. Beitse=Bog, eller fuldstændig Beskrivelse over adskillige Sorter Træfarverie. 1 Mk. 54. Dr. Man gods Underretning om Frugtsommeliges og Varselkoners Levemaade og Pleie. 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
55. Fieldings Historiske Samling af nogle og tredive Exempler om Mordere a., 10 sk. 56. Hallagers franske Sproglære. 2 Mk. 57. Sammes Kundskabsbog for Ungdommen. 1 Mk. 58. Sammes Kort Begreb af de menneskelige Færdigheder, og Kundskaber. Til Brug for Realskoler. 5 Mk. 59. Sammes Første Underviisning om Mennesket. En Lærebog for Kiøbstæd og Landsbyskoler. 24 sk. 60. Sammes Thiemmes Godmand eller den danske Børneven. 5 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-09
61. Arnolds Engelske og danske Grammatik. 5 Mk. 62. Gedickes Engelske Læsebog for Begyndere, tilligemed Ordbog og Sproglære. 4 Mk. 63. Sammes Latinske Læsebog. 2 Mk. 4 s. 64. Sammes Franske Læsebog. 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Den Engelske Fregat, (See S. 11) som den 16 f. M. er bleven taget af en fransk Korvet paa 20 Kanoner, hedte Ambusgade og førte 42 Kanoner. Mesanmasten, som faldt og paa det Engelske Skib, tiente Franzoserne til en Broe, hvorpaa de styrtede over paa det fiendtlige Skib. Korvetten var saaledes tilredt, at den maatte ta god i Slæbetoug af den overvundne Engelske Fregat til Rocheført, og Anføreren, den brave Lieutenant Richer, har faaet sin Arm knuset. - Boulay Patyds Forslag, hvorefter Loven om at alle Skibe, som have Engelske Varer ombord skulle erklæres for Prise, skal gielde fra den Dag, samme blev givet er nu antaget i 5008 Raadet, En af de Deputerede (Pollard) har holdt en meget ivriTalle imod de hyppige Bankerotter, og derved udvirket en Kommissions Nedsættelse, for at undersøge, hvorledes man kan indskrænke dette Onde. Pollard paastod: "at Bankerotter nu var bleven en Spekulation, at de, til Skiænd. sel for Frankerigs Handel og Love, kuns betragtedes som Bagateller og at mangen fræk Bankerotteur ned fra sin høie Phaeton spottede deres Elendighed, som han havde gjort ulykkelig. - Jfølge en Pariser Skrivelse er dernu ankommen en Adjutant fra Toussaint i Ouverture paa St. Domingo med Depescher til Direktoriet. Efter andre Rygter skal denne General være meget hellig og strængelig vaage over sine Negertroppers Andagt. - J Belgien have Skovene nu i lang Tid været Hovedsædet for den lille Krig, som er bleven fortsat af Jnsurgenterne, dog forsvinde de efterhaanden mere og mere. I Gent og andre Steder ere adskillige Personer atter arretterede og General Colland har erklæret: at Brussel fremdeles skal blive i Beleiringsstand. Desuden er paalagt de Huuseiere, af hvis Huse der bliver skudt paa franske Soldater, en Pengestraf paa 12000 Livres, hvorhos de dog beholde deres Ret til at søge Opreisning hos dem, som have skudt, eller deres Medskyldige,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Jtalien. Den 13de Decbr. blev den provisoriske Regiering indsat i Turin. Derimod er man i Majland endnu ikke færdig med den nye Reform, da de som skulle regiere ikke ville, og de som gjerne ville ikke skulle! De fra Rom bortflygtede Konsuler have valgt Perugia til deres Opholdsted og oppebie der Udfaldet paa Striden mellem Frankerig og Neapel. De have derfra udstædt 2 Proklamationer, hvori de formane de flygtede Romere til at vende tilbage, opmuntre dem til at yde Franzoserne den tilbørlige Agt og Taknemmelighed, fordi de udøse deres Blod for dem, og true de Meenigheder, som modsætte sig Franzoserne, med Militair=Exekution og efter Omstændighederne med at lade deres Huse stikke i Brand. - Til de store Krigsrustningers Bestridelse har Storhertugen af Toskana aabnet et Laan hos sine Undersaattere paa 800,000 Daler og opfordret Geistligheden til at give deres undværlige Sølvtøi i Skatkammeret mod 5 Procent Renter af samme. Alle Fremmede i Florenz, Livorno, Siena og Pisa, som ikke kunne forevise gyldige Passer, blive førte over Grændserne Ved Livorno selv laae den 14de kuns en Engelsk Fregat; de øvrige Engelske og Portugisiske Skibe ere alle afseilede, enten til Genna eller Levanten. Til Selladsens Sikker hed ere alle franske Kavere sammesteds afvæbnede og Matroserne indskibede til Genun, 30 paa hvert Skib. Dog ligge Kaperskibene selv under den franske Konsuls Opsyn, saa længe Arresten varer. - J Genua ligger Handelen, ganske stille, og Regieringens Pengetrang er saa stor, at den har maattet aphæve 6 Klostere, for at sælge disses Godser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Tydskland. Den 29de var Rigsdeputationen atter forsamlet og raadslog over et Forslag af det Churtrierske Gesandtskab til at overtale Keiseren og sin Hielp ved Ehrenbreitsteins vedvarede Blokade, som den Keiserlige Plenipotenz havde understøttet i en særskilt Note. Men ved Stemmefleerhed, blev Forslaget forkastet som hinderligt for Freden, og blot besluttet at bringe de franske Gesandtere endnu engang denne Sag i Erindring. Preussen siges nu at have givet sit Samtykke til Sækulariseringsplanen. Efter de gjorte Angivelser beløber det Kurpfalziske Tab ved den venstre Rhinbreds Aftrædelse sig til 165 Qvadratmille Land, 470152. Jndvaanere og over 3 Millioner aarlige Jndkomster, Zwey brücken har mistet 36 Qvadratmille, 96000 Jndvaanere og henved 1 Million aarlige Jndkomster. Aarsagen til at det varer saa længe inden de franske Ministre optræde med det nye Projekt, søger man i de Jtalienske Anliggender, som staae i nøie Sammenhæng med Fredsforhandlingerne i Tydskland. Midlertid læser man med Forundring i en Skrivelse fra Regensburg, at de mange vigtige Bevægel. ser af de Keiserlige Tropper i Bayern og Jtalien, hvorom der er talt saa meget offentlig, slet ikke have Sted. Meget meere er Alting roeligt, og i Vien selv paastaaer man vedvarende: at Hoffet ingen Deel vil tage i Neapolitanerkrigen, og at Engellænderne allene have ægget Kongen. af Neapel til dette Forsøg. Saa nægtes det ogsaa paa det bestemteste, at 3000 Østerrigere forleden bleve indskibede. i Venedig, for at føres over til det faste Land (see S. 5.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Blandede Efterretninger. Jtalien. Ved Tabet af alle sine Stater paa det faste Land har Kongen af Sardinien, Emanuel 1, mister henved 3 Millioner Undersaattere, og da en Sardiniens Folkemængde neppe beløber sig til 1/2 Million, saa har han neppe beholdt en slette Deel af sine Besiddelser tilbage. Victor Amadens Il var den første af hans Forfædre, som fik Kongeværdigheden ved Utrechter=Freden 1713, og han selv er den fierde Konge. Det Kongelige Huus nedstammer fra de gamle Grever af Savoyen, af hvilke Amaadens VIII blev 1416 ophøiet til Hertug. Førend den nærværende Krig bestod dette Monarkie af Øen Sardinien, Hertugdommet Savoyen, Grevskabet Nizza, Fyrstendommet Pirmont, Hertugdommet Montferrat og en Deel af Hertugdommet Majland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Antallet af de Piemontesiske Tropper tilligemed de 3 Schweizerregimenter, hvilke stode i Sardinsk Tieneste, som ere forenede med den franske Armee, regnes paa 30,000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Pariser=Blade bemærke, at Veiret var saa taaget den Dag, da Frihedstræet blev plantet i Turin, at man knap kunde see det. Om Natten var hele Staden illumineret a. Engelland *). Den 11te f. M. blev Tiernes forhen meldte Forslag til, at forbyde Ministrene at lægge Hindringer i Veien for en billig og anstændig Fred med Frankerig, uden Stemmesamling forkastet i Underhuset. En anden Motion af Sir Budet, hvori han forlangte en Liste fremlagt over alle de Personer, som vare arretterede følge den Alt, der berettiger Hs. Majestæt til at lade alle mistænkelige Statsforbydere hæfte, blev understøttet af Hr. Pitt selv, og gik derpaa igiennem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Rygtet siger at der i Engelland giøres Anstalter til en Landgang i Holland med 15,000 Md. Infanterie og 10,000 Md. Kavallerie. Prisen paa Hatte, Skoe og Støvler er steget betydeligt, da Regieringen har gjort saa store Bestillinger af disse Artikler, for dermed at betale Subsidierne til Rusland, Neapel a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Frankerig. Poultier ligner i sin Journal den Kongelige Families Reise fra Turin, som skeete i den sorte Named en række af 30 Vogne, ved en Ligbegiængelse. - Skal dette være Jronie, da er den ilde anbragt; thi der er kun liden Ære i at spotte Ulykkelige!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Direktor Rewbells Søn har fattet Kierlighed til den guillotinerede General Bouharnis Datter; men hun har svaret, at hun ikke vil bortgive sin Haand, førend hendes Stedfader (Buonaparte) er kommen tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Den Petersburger Hoftidende vil have læst et af Buonapartes opsnappede Breve, hvori han misunder sin Ko. nes Hund dens Lod. Herover giøres sammesteds følgende Udraab: "Buonaparte vil ikke ende sine Dage i Berømmelse men i Sand, og vil efter sin Død blive forvandler til en Mumie. Saa ofte en anseelig Gevinst udkommer i det Pariser. Tallotterie, giver Kollekteuren det tilkiende ved Trommeslag, uden for sin Dør. Uagtet den truende Krig arbeides dog med Iver paa den store Plan til en Kanal ved Orne= og Loire=Departementerne. Batavisk Republik. Jsen er saa tyk paa Maasfloden, at man ved Rotterdam har skiult den med en uhyre Mængde Telte, Kramboder, Stelladser og Vogne. Dog har den bekiendte franske Generaladjutant Disjonval (som af sine Jagttagelser med Edderkoppene i sit Fængsel forudsagde den strænge Vinter 1795, og derved i mange Henseen. der bidrog til Hollands Ernbring) i Aar spaaet os en afvexlende kold og mild Vinter af sine araneologiske Jagttagelser, De Hollandske Skridtskorløbere skulle løbe hele 2 Mile, eet Qvarteer paa Jsen!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Professor Ruhekenius efterladte Enke og to Døttre ere af det lovgivende Korps tilstaaet en aarlig Livrente af 500 Gylden, hvorimod den Afdødes kostbare Bibliothek tilfalder det Leidener Universitet. ) Efterretningerne fra Engelland ere denne Gang øste af Pariser=Blade. Tydskland. Den 27de ankom Keiseren til Brunn, og blev igien ventet tilbage til Vien den 30te. Af de franske Forposter omkring Chrenbreitstein ere 3 Soldater ihielfrosne. Man troer ikke at det har været saa stræng en Kulde i Egnen og Vien siden 1399, som imellem den 23de og 27de Decbr. Mange Mennesker og Dyr ere omkomne i samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
J Rastadt er den selskabelige Tone langt meere utvungen i denne end forrige Vinter, hvortil de mange Damer, som have indfundet sig sammesteds, især bidrage det meste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Da der stedse staaer tre Skildvagter omkring den bestiaalne Kirke i Dresden, saa formoder man at Tyveriet er skeet igjennem en Gang, som løber fra Kirken til Slottet. Boghandler Lagarde i Berlin vil nu besørge en Udgave af den Græske Hommer som heelt igiennem skal være stukket i Kobber (2). Texten bliver gjennemseet af Professor Wolf i Halle. - Det vil blive en kostbar Bog, Preussen. Berlins hele Folkemængde beløb sig ved Slutningen af forrige Aar til 188,044 Siele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Den 30de f. M. døde i Berlin den af sine lærde Skrivter berømte Dr. Oetricks i sit 76de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Tyrkiet. Pachaen af Belgrad er ganske imod fir Villie udnævnt til Beglerberg af Rumelien, da han frygter for at miste sit Hoved ved Krigen mod Paswan, som denne Post forpligter ham til at tage Deel i Paswan Oglu selv skal have bemægtiget sig alle Salt gruber i Moldau og Wallakiet og derved foraarsage dyrTid paa Saltet i Naboelandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Rusland Generalfeldtmarskaal, Fyrst Repnin, som sidst var i Berlin og Vien, har efter egen Ansøgning faaet sin Dimision.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Sverrig. J Stokholm er atter opdaget et Komploaf falske Myntnere, og flere Personer af samme hæftede Stempelmesteren og Medailleuren ved Rigsbanken er ogsaa paa eengang bleven usynlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Jndenlandske Efterretninger. Den sidste Brevpost kom først til Kiøbenhavn i Tirsdags Morges Kl. 4. Den havde et haardt Arbeide med at komme igiennem Jsen paa hiin Side af Sprogøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
I Hertugdommet Slesvig var i afvigte Aar Antallet paa de Fødde 7622 de Døde 6302, følgelig 1320 flere fødde end døde. Blant de Fødde vare 26 Tvillinger, 2 Misfostere og 281 avlede uden for Ægteskab. Af de Døde vare 328 dødfødte, en Kone paa 101 Aar og en Mand, som havde været givt i 60 Aar og havde 15 Børn og 17 Børnebørn. 4 have dræbt sig selv. Den 27 Decbr. (Gerners Dødsdag) modtog Underofficeeren C. H. L. Donner paa Søekadetakademiet det Gernerske Præmie=Medaille af Hs. K. H. Kronprindsen; Haand, efter en Tale, som blev holdt af Lærer Dichmann. J de Kbhvnske Aviser indbydes endeel overordentlige Chorister som Theatret behøver til Skuespillet paa Hs. Majestæt Kongens Geburtsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
En Ungkarl af Borgerstanden i Kiøbenhavn søger atter efter en smuk ung Jomfrue til Kone i Aviserne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Denne Mode begynder nu at blive meere almindelig! Fra Kiøbenhavn skrives, at der næsten ikke meere Brænde er at faae i Havnen. Et Bondelæs koster paa Torvet 3 Rd. 2 Mk. og et Læs Tørv 2 Rd. 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
J Mandags udbrød Jld paa tvende Steder i Hovedstaden i store Kannikestrædet og Laxegaden, men blev dog uden synderlig Skade slukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Af Kommissionen blev i Fredags afsagt den Dom over Kancellieraad Holm: at han skal miste Ære og Gods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Ved Tallotteriets 651 Trækning i Altona udkom: No. 14, 1, 15, 39, 89.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
AVERTISSEMENTS. Tarten. paa Æde= og Drikke=Vare, sat paa Odense Raadstue den 9de Januar 1799. Kornet koster. 1 Tønde Hvede 5 Rd. 1 Tde Brød=Rug 3 Rd. 1 Tde Byg 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Brødet skal veie. Hvedebrød 6 Lod 3 Qvt. for 1s. Skourogenbrød 10 Lod for 1 s. Simler eller Sigtebrød 9 Lod 3 Qvt. for 1 s. Sigtekauringer 6 Lod 2 Qvt. for 1s. Blødt Brød af got Rugmeel vel baget 35 Lod for 2 s. Kanringbrød eller Rugkauringer 22 Lod for 2 s. Kiød. Oxekiød, nemlig Bryststykket og Høi=Ribenet, 1 Skaalpd. 4 og en halv s. Al Resten af Oxekiød 1 Pund 4 s. Kalvekiød. Brystet og det beste Stykke, 1 Pd. 7 s. Dito ringere, 1 Pd. 6 s. Lammekjød stort og got, Forfierdingen 1 Pd. 4 s. Bag fierdingen 1 Pd. 5 sk. Flæsk Færsk Svinekjød eller Flesk, 1 Pd. 5 s. Røget dito, 1 Pd. Brændeviin. 1 Potte god dansk Brændeviin, som holder 6 Grader, 1 Mk. 2 s. 1 Potte distileret Aavavit, 1 Mk. 10 s. Smør: Gult eller Sommersmør 1 Pd. 2 s. Hvidt eller Vinter smør 1 Pd. 7 s. Ved Kiød Taxten lagttages, at Frieslagtere ere forbundne til at sælge deres Kiød 1 s. ringere Pundet end Slagterne i Lauget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Enhver Vedkommende, især Hvede= og Rugbrødsbagere Slagtere, Brændeviinsbrændere, Høkkere og Frieslagtere, advares at holde sig denne Tart efterrettelig, saafremt de ikke vil vente at vorde anseet og straffet. Odense Raadstue den 9de Januar 1799.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Hvor et Par gode nye Stædetræer af Eeg er at faae til Kiøbs, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Hvo som har mistet en sort Han=Puddel med en hvid Plet paa Brystet kan lade samme afhente hos Rasmus Vægter boende i Paaskestræde, imod de paaløbende Omkostninger. N. B. De her i Byen og paa Landet, som endnu skylde for forrige eller næstforrige Aargang af denne Avis, blive herved atter anmodede om, uopholdelig at tilstille mig den forfaldne Betaling. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Hos Skipper Christian Hempel i Faaborg er at bekommes en Eenspænderkane, god Gaaseduun og gode Spegesild. Sidst i denne eller først i næste Maaned agter jeg at holde den 16de Qvartal=Auction; De derfore som ved samme maatte have noget at bortsælge ville jo før jo hellere til mig indlevere de sædvanlige Fortegnelser. Odense den 7de Januar 1799. L. Mejer, i No. 32 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Nye ankomne Bøger, som sælges paa Adressekomtoiret. 65. Nissens Græske Sproglære. 3 Mk. 66. J. N. Tilemanns Tydske Sproglære for Begyndere. 24 sk. 67. Den oprigtige Almanak mand af Steinbeck. 3 Mk. 68. Det danske Riges Historie ved Dr. G. L. Baden. 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
69. Prof. Abildgaards danske Heste= og Qvæg=Læge. En nyttig Haandbog for Bondestanden. 24 sk. 70. Pien=Raad, eller om nogle vigtige Pligter mod Øine ue, ved Dr. Tode 1 Mk. gl. Odicrots mærkværdige Liv og Levnet. 14 sk. 72. Nye Spillebog, indeholdende rigtig og tydelig Underviisning i de brugeligste Kortspil, Billard og Schack=Spil m. m. fl. 2 Mk. 8 s. 73. Den magiske Skrivekonstner. 24 sk. 74 Nymodens Kortspil, indeholdende sathrisk politiske Spørgsmaale og Svar. 20 sk. 15. Dansk Farvebog, til almindelig Nytte for Farvere. 76. Bøttichers Vink til Forældre, Opdragere og Ynglinge om Selvbesmittelse. 1 Mk. 77. Det tyrkiske Riges politiske og militaire Forfatning af Niebuhr. 2 Mk. 4 s. 78. Carl von Carlsborg, eller om den menneskelige Elendighed af Salmann. 6 Dele, 3 Rdlr. 79. Berger om Nationalopdragelsen. 12 s. 80 Repertorium for Fædrelandets Religionslærere. 4de og 5te Hefte. 4 Mk. 4 s. 81. Linds Forsøg om at bevare Søefolkenes Helbred. 3 Mk. 8 s. 82. Sammung kleiner Schriften von C. G. v. Gehren. 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
83. Ere Religionsstridigheder farlige for Kristnes Rolighed og Dyd, 1 Mk. 84. Den Kongel. danske Ene volds Regierings Begyndelse, og Fuldkommenhed. 12 s. 85. Erfaringer og Midler, ved hvilke man kan avle skiønne og sunde Børn. 24 s. 86. Todes Forsøg til en Sundheds=Katekismus. 1 Mk. 87. Sammes En fornuftig Lægmands Erfaringer i en haard. nakken Gigt og Hypokondrie. 1 Mk. 4 s. 88. Kirkens Lære og Jesu Værdskyld, af Dr. Løffler. 2 Mk. 89. En kort Maade at forhandle Lidelses=Historien, paa. 4 s. 90. Beytrage zur Veredlang der Menschheit, von Christiani, 1ster und 2te Band. 2 Rd. 4 Mk. 91. Birkner uber die Presfreyheit. 4 Mk. 8 s. 92. Tvende Breve fra Riegels til Heiberg om Vinkelskrivere a. 8 s. 93. Sammes: Noget til Oplysning for General=Prokureur, C. Colbiørnsen. 4 s. 94. Anviisning til at helbrede en Dryppert. 1 Mk. 95. Wolsteins Anviisning til Føllenes Behandling. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-11
Ved Fyenboe Landsting Onsdagen den 19de Decbr. 1798 bleve følgende Domme afsagte: 1) Nr. 1 af 26de Septbr. 1798, Mads Haastrup af Mil linge paa sin Datters Vegne, contra Herredsfogden Anditeur Deolau af Faaborg med flere. Paa Mads Haastrups Vegne havde Prot. Petersen af Faaborg indstævnet Jndsidder Anders Nielsen af Østerbye og Tienestekarten Rasmus Nielsen af Millinge, at høre Vidner inden Salling Herredsting den 20de Aug. d. A. angaaende nogle Ord, som vare talte, Citantens Datter til Fornærmelse. Herredsskriveren Auditeur Clausens Fuldmægtig, Nicolai Jversen, mødte efter Amt mandens Constitution, paa Anders Nielsens og Hustrues Vegne. Petersen paa Grund af den 409 i Fr. af 3die Junii 1796, protesterede imod Jversens Møde som Forsvar for Anders Nielsen, saa meget meere, som han ved Retten førte Protocollen paa Herredsskriverens Vegne, og ingen Sætte skriver var beskikket. Paa Grund af Constitutionen antog Tommeren den constituerede Jversen til Forsvar for Anders Nielsen, og i øvrigt overlod til Prof. Petersen, om han fandt fornøden, at ansøge en Sætteskriver, siden den virkelige Herredsskriver, hvis Fuldmægtig er beskikket til Forsvar under denne Sag, nemlig Jversen, førte Protocollen. Denne Kiendelse er paaanket til Landstinget.