JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
De nyligen her indstrandede russiske Landtropper, med hvis Opførsel her man var meget vel fornøiet, synes at være saare uhældige tilsøes, thi paa Overfarten herfra til Pommern, have de atter lidt Skibbrud paa de preussiske Kyster. Forrige Maaned har iblandt andet givet os to mærkelige Strandinger. Det ene Skib, der stødte for Nørreherred, indeholder saa kostbar en Ladning, som nogensinde er seet i Østersøen, nemlig lutter store Ruller af det prægtigste Silketøi, en Mængde af det fineste Dresoner, Porselin, bestaaende af Vaser m. m. og andre udvalgte Sager, hvilket alt skal have været bestemt som Foræringsgods til Petersborg. Det andet Skib stødte her for Rønne om Midnet den 24de f. M. Vi gik just i fuld Dands paa Klubben, da et Kanonskud dundrede, for vore Øren saaledes, at Vinduesruderne dirrede, hvorpaa alt Mandkiøn styrtede ud, og see! faa Bøsseskud fra Selskabet, tæt ved Strandbredden, stod et Brigskib i det allerforfærdeligste Brud. Det var umuligt at foretage noget til Folkenes Bergning før Daggrye, da alle lykkeligen bleve bragte i Land. Ladningen er Trælast, og bestemt til London og Folkene Britter. Endelig fortiener at anmærkes, at man her søger at oprette et Bogtrykkeri og Addressekontoir samt at Landets Dragoner nu faae 500 Sadler tilsendte, da de tilsorn have anskaffet sig selv baade Mundering og Hestetøi. Længe førend den Kunst, ved en lettere Luft at løfte sig op i den atmosphæriske vistes giørlig af: Montgolsier, havde man ved Mekanikens Hielp tænkt paa at efterligne Fuglenes Flyvekunst. Æventyr om saadanne Forsøg ere mange, og nogle ligesaa gamle som Historien. Endnu har man dog ikke hørt om noget som lykkedes. Vi have endog paa Dansk en Bog om den mekaniske Flyvekunst. En dansk Mekanikus, der som Dansk er alt for beskeden til at nævne sig, troer at have udfundet denne Kunst, og kyndige Mænd, dem han har aabnet sine Tanker for, have fundet at de fortiene Møien og Bekostningen af en Prøve. For at tilveiebringe Udgivterne dertil, omgaaer i denne Tid i Hovedstaden en Subskriptionsplan. Dersom denne beskedne Mand faaer Paategninger nok og Prøven altsaa skeer, haaber Udgiveren, at kunne snart give Underretning om den der i øvrigt ikke skal foretages offentlig, men kun i Overværelse af dem, som undertegne sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Aarhuus. Udi Aarhuus Stift ere i afvigte Kirkeaar 1805, Zopulerede 1015 Par, fødte ialt 4506 og døde 374 Personer; der er altsaa 1132 flere Fødte end øde. Dødfødte ere ialt 176, nemlig af Mand ken 104, af Qvindekiøn 72.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Jblandt de Fødte ere 37 Par Tvillinger; i Schive holme Sogn har en Kone født 3 levende Drengebørn og i Besser Sogn en Kone 3 Pigebørn. J Ægteskab ere avlede af Mandkiøn 2186 og af Qvindekiøn2079, samt uden for Ægteskab 241 af begge Kiøn. Af de Døde vare 1770 af Mandkiøn og 1604 af Qvindekiøn, hvoriblandt en Kone i Wium Sogn 101 Aar gammel. De Døde ere bortrykkede udi følgende Alder: Fra 1 til 10 Aar af Mandkiøn 711, af Qvindekiøn 590, 10 til 20 . . 76 . . 62 20 til 30 . . 99 . . 87 30 til 40 . . 86 . . 93 40 til 50 . . 118 . . 136. 50 til 60 . . 155 . . 141 60 til 70 . . 226 . . 184 70 til 80 . . 208 . . 196. 80 til 90 . . 80 . . 103 30 til 100 . . 11 . . 11 100 Aar og derover . . Fundne Døde: i Alling, Hornborg, Ørsted og Nødager Sogne, 8 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Druknede: i Fulstrup, Aarhuus, Hatting, Sinding, Winderslev, Wistoft, Horsens, Malling, Giessing, Onsberg, Wirring, Randers, Tørring og Kattrup Sogne, 16 Personer. Jhielslagne: i Stenderup, Woldum, Almind, Grønbek, Tamdrup, Weggerslev, Hved og Aale Sogne, 8 Personer. Qvalte, i Torsted Sogn en Pige udi en Sandgrav. Af Vaade: i Engom og Besser Sogne, 2de Personer blevne ihielskudte. Jndebrændt: i Karup Sogn et Pigebarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
J Beder Sogn et Fruentimmer myrdet af en Krøbling, som strax efter ihelskud sig selv. J Edel toft og Nørresnede Sogne har 2de Personer aflivet sig selv ved Strikken; og i Borup Sogn en Person, udi en Brønd; samt i Hatting Sogn et Fruentimmer ved at overskiære Struben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Copulerede: Paa Demstrup den 27de Decbr. Forpagter Hr. Berg og Jomfrue Else Marie Schade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Udenlandsk. Tydskland. Den store franske Armees 34 og 35te Dagbog, dat. Brünn den 10 og 11 Decbr. "Keiseren lod i Dag Fyrst Repnin, som i Slaget ved Austerlitz, i Spidsen af Garden til Hest, hvis Oberst han var, blev tagen til Fange, komme for sig. Hs Majestæt sagde til ham, at han ikke ville berøve Keiser Alexander saadanne brave Folk, og at han kunde vende hiem til Rusland med alle fangne Gardister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Fyrst Johan af Lichtenstein er den 9de Decbr. ankommen til Brünn med Fuldmagt. Conferencerne mellem ham og Ministeren Talleyrand er i fuld Gang. Den første Adjutant, Junot, som Hs. Majestæt havde sendt til Keiserne af Tydskland og Rusland, har seet den tydske Keiser i Hollitsch, som modtog ham med al Naade og Udmærkelse. Han har ikke kunnet fuldendt sin Sendelse, da Keiser Alexander saavelsom General Kutusow vare afreiste til St. Petersborg. Hs. Majestæt har i Brünn modtaget den preussiske Minister Haugwitz: Han var meget veltilfreds med alt hvad denne Minister sagde, og modtog ham paa den meest udmærkede Maade; denne var det, som ved sine Raad har befordret Preussens Agtelse og Velfærd. Alle Jnsiniuationer vil ikke kunne formaae noget imod Kongen af Preussens høie Visdom og gode Tænkemaade. Jøvrigt er den franske Nation ikke afhængig af noget Menneske, og 150000 Fiender, mere, ville kun have forlænget Krigen. Frankrig og Preusen kan under disse Omstændigheder ikke nok rose Hertugen af Brunsvig, de Herrerne af Møllendorff, Knobelsdorf, Lombard og fortrinlig Kongen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Preussen har ingen solidere og uegennyttigere Ven havt end Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den russiske Armee har sadt sig i Marsch d. 8 Dec., for at vende tilbage til Rusland i 3 Colonner. Den første tager Veien over Cracau og Therespool, den anden over Kaschal Lemberg, og Brody, og den tredie over Tyrkau, Baltska og Usiadin. Keiseren af Ruslund selv er i Spidsen af den første Colonne. Keiser Napoleon har taget det erobrede russiske Artilleriepark med Munitionsvogne af 100 Kan. i Øiesyn. Han gav befaling at føre dem alle til Frankrig. Det er uden Exempel at man i et Slag har erobret 150 til 160 Kanoner. Alle have fyret og gjort Tieneste i Actionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Marschal Bernadottes Adjutant, Eskadronschef Chapolin, er skudt. Obersterne Lacour, Digeon, Bessieres, Gerard, Mares og Profit ere saarede. Bataillonscheferne Perrier, Gruye, Smitter, Abrisot, Rubret og Mobillard samt Eskadronscheferne Grumbot, Didelon, Boudischon, Preville, David, Bayermann, Bohn og Thierry ere ligeledes saarede. Capitain Herve er siden død af sine Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 12te Decbr. kom Keiseren fra Brünn giennem Wien til Schønbrun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 16de Decbr. er den preussiske Cabinetsminister Grev Haugnitz afreist fra Wien til Paris, efterat han først havde en Audience hos Keiseren i Schønbrunn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Under hans Ophold i Wien nød han den største Agtelse. For hans Palais havde han en fransk Vagt af 50 Mand, samt en borgerlig af den Wienske Bevæbning. Keiser Napoleon modtog ham i Schønbruun, med de synligste Tegn paa Glæde og Bevaagenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Alle Vexelhuse og Grosserere i Wien, bleve den 11te Decbr. kaldte sammen, for at beraadslaae over en forlangt Summa. Dagen derpaa har Franskmændene modtagen i rede Penge og Bancosedler 800,000 Gylden, som skal bruges til at betale de Tropper som afgaae herfra, deres tilgodehavende Sold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Marschal Bernadotte har skreven Prinds Ferdinand til den 6te Dec., og erklæret hans Angreb paa General Wrede ved Jglau den 5te og Eftermiddagen, for en Fornærmelse mod Vaabenstilstanden, og forlangt de bayerske Fangers Udlevering inden 24 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Keiser Napoleon har den 14de Dec. i en Dagbefaling, hvori han giver Armeen Efterretning om Vaabenstilstanden og Fredsunderhandlingerne, formanet enhver til, ikke at lade sig heraf indslumre, men ansee Vaabenstilstanden, til virkelig paafølgende Fred, som et Øiebliks Rolighed og et Middel til at forberede sig til nye Fegtninger. Under denne skal Tiden benyttes til at anskaffe sig alle muelige Krigsfornødenheder, som Kapper, Skoe, Heste, Artillerieredskaber &c. og overhovedet anskaffe alt, at man paa Øieblikket kan være beredt til Angred. Fredsunderhandlingen er forlagt fra Nicolsburg til Brünn. Det hedder at Olmütz skal have halv fransk og halv østerrigsk Besætning, til Freden er sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Gesandterne fra de 3 med Frankrig forbundne Chur hoffer, ere inviterede til Fredsunderhandlingerne i Brünn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 18de Dec. kom Rigsmarschal Lannes med sin Gemahlinde paa sin Reise fra Mühren til Paris, til Augsburg og den 19de ventede man der Prindsesse Murat, som kommer fra Paris og vil til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Keiser Napoleon forventedes til Studtgard den 25de Dec. for den 27de at reise videre til Paris. Saaledes ventede man ham og den 24de Dec. i München. Efter offentlige Blade erholder Churfyrsten af Würtemberg Kongekronen og Titel, Konge af Schwaben. Rigerosterne i Bayern og Würtemberg ere erklarede forTerritorial, Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 22de Dec. blev Rigsstaden Augsburgs Skjebne afgjort. Om Eftermiddagen rykkede 300 Mand chur bayerske Troper uventet derind, og den med disse Tropper ankomne churbayerske Raad von Widemann overleverede Magistraten en Skrivelse fra Churfyrsten, af Jndhold: At Hs. churfyrstelige Durchlauchtighed var ifølge de nuværende Fredsunderhandlinger, bleven authoriseret til, provisorisk at lade besætte Staden Augsburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Samme Dag har de Bayerske Tropper og besadt Fyrstendømmet Eichstadt, Markgrevskabet Burgau samt Staden Güntzburg. Det hedder, at Courbayern og erholder det Voralbergske og Staden Lindau. Over Aftrædelsen af det nordlige Tyrol til Bayern og det sydlige til Kongeriget Jtalien bliver der endnu underhandlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
En fra den franske Gesandt i Berlin, Hr. Laforest afsendt Coureer, bragte den 19de Dec. om Aftenen den Efterretning til den franske Gesandt i Regensburg, at Hs. Majestæt Kongen af Preussen, alt havde beordret hans fremrykkende Troppers Tilbagemarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 25de Dec. kom Cabinetsminister Grev Haugwitz fra Wien til Berlin og begav sig 2 Timer efter sin Ankomst til Kongen og derefter til Frieherren von Hardenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Frankrig. Tre engelske Transportskibe, Jenny, Ariadne og Atalante, som den 10de Decbr. vare udløbne fra Dünerne, ere i en heftig Storm strandede paa de franske Kyster. Skibet Ariadne strandede ved Calais. Det havde 300 Soldater ombord, hvoriblandt 2 Oberster, 11 Officerer, 20 Koner og 12 Børn, samt Monderinger for 1000 Mand og Proviant paa 6 Uger, Skibsbesætningen og Passagererne er reddede. Skibet. Jenny strandede ved Gravelines og havde 115 Soldater, inde hvoriblant 4 Officerer, 12 Koner og 6 Børn, som og alle bleve reddede. Skibet Atalante, som havde 28 Mand Cavallerie, 34 Heste og 12 Matroser ombord, saae man fra Calais at gaae under, uden at kunne redde det. Af 4 Matroser som ville redde sig i en Baad bleve kunde 2 reddede, da Baaden kantrede. Et 4de Skib paa 500 Tons saae man og fra Calais at synke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den 21de Dec. modtog Senatet i en overordentlig Forsamling, de af Keiseren oversendte Fahner, og vorterte Napoleon den Store, ved hans Tilbagekomst til Hovedstaden, Æren af en Triumph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
J Følge en udstædt Beslutning af Krigsministeren i Austerlitz, kommer der til Staden Nanty 6000, til Luneville 4000, til Bar 4000, til Vantuleurs 2000, til Ligny 2000, Mirecourt 1500, Reusschatran 1500 Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Franskmændene har paalagt Staden Triest en Krigsstyr paa 6 Millioner Franken, og alt der sig befindende, engelsk Eiendom bliver confisceret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
J den 905te Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummer : 54. 20. 68. 69. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 3de d. M. om Eftermiddagen Kl. 5 bliver Gieneralforsamling i Kronprindsens Klub, hvortil samtlige Herrer Medlemmer indbydes at mode. Aarhuus, den 4de Jan. 1806. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Mandagen den 6te Januari Kl. 5, opfore i det foreenede dramatiske Selskab, her i Byen, Pebersvendene eller Höhösten, Comoedie i 4re Acter af Island. Selskabet höitideligholder da tillige sin Stiftelsesdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Efter Skuespillet bliver Spiisning og Ball. paa Raadstuesalen. Directionen. Udi Opsynsmanden for Befordrings-Væsenet, Hr. Giestgiver Bruns Gaard paa Vestergade her i Aarhuus vorder fra næstkommende 18de denne Maaned og indtil videre, til enkelte trængende og Fattige overladt Rug i smaae Partier fra 1 til 3 Skpr. for 1 Rdr. 10 s. Skpn., naar man desangaaende melder sig sammesteds om Mandagen og Løverdagen Formiddag fra Kl. 9 til 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Til førstkommende Paaske kan faaes til Leie eller Kiøbs, min Gaard beliggende for Enden af Badstuegade nye Paradis kaldet, af nye opbygt tienlig til Beboelse af en honet Familie, bestaaende af 11 Fag 2etage Grundmuur til Gaden, et Sidehuus 11 Fag 2etage Bindingsværk, tvende Halvtage til Vognremise, et Baghuus 12, Fag 2etage, en stor rummelig Gaard med bedste Pompevand, samt en stor Urte og Frugthauge. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Eieren hvor nærmere Efterretning kan faaes om Gaardens Jndretning. Poul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Alle mine Forlagsskrivter faaes tilkjöbs hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus til sedvanlig Priis. A. F. Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Alle og enhver advares herved om, er at betroe min Søn Søren Gissel i Glæsborg, noget paa mit Navn, da de i saa Fald kan vente at tage Skade, saasom intet saaledes af mig vorder betalt. Glæsborg, den 29de Dec. 1805. Maren Gissel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Forpagtning. Tidselholt Hovedgaard i Fyen, Svendborg Amt, med tilhørende Ove og Weystrup Sogners Kirke-Korn- og Qvægtiender, vil vorde bortforpagtet ved offentlig Auction i Begyndelsen af Martii Maaned førstkommende; dog vil Dagen naar, og Stedet hvor Auctionen skal holdes samt Stedet hvor Conditionerne forinden kan erfares, nærmere i denne Avis vorde bekiendtgjort. Forløbig erindres: at en god Besætning af Hollænderie Køer og Redskaber, samt Sædekorn, vil følge Forpagtningen. Jndsidder Peder Rasmusen Mosses Hustrue Mette Jensdatter i Weilbye, her under Baroniet, er død uden Livsarvinger, og Boet taget under Behandling, hvorved den Afdødes Arvinger blev angivet at være a) En Søster Ane Jensdatter givt med Regimentsbøssemager Jep Erichsen i Horsens. b) En dito Karen Jensdatter været gift med Gaardmand Niels Andersen, i Kasted, men er død og efterladt sig Børn, hvormange vides ikke. c) En dito Kiersten Jensdatter, været gift med Regimentsbøssemager Henrich Cadovius ved Arveprindsens Regiment i Kiøbenhavn, men er død og efterladt en Datter, hvis Navn og Alder er ubekiendt. d) En dito Sidsel Jensdatter, gift med Huusmand Rasmus Geisler i Weilbye. Thi bliver disse Arvinger, saavelsom Stervboets Creditorer og Debitorer, herved indkaldede at møde i Stervboet ved de holdende Skiftesamlinger, som skeer den 20de Januarii og 1ste Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Marselisborg, den 2den Jan. 1806. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Ved Gerild Bugt er opsisket et Anker med 6 a 7 Favne Boie Reeb og Bøie af Jens Michelsen Fiil, som Eieren kan erholde imod dette Avertissements Omkostninger og en billig Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde og forhen værende Gartner Christian Schou og Hustrue Jngeborg Pedersdatter af Wilhelmsborg, bliver herved ifølge Placaten af 26de October, 1792, indkaldet med 12 Agers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede. Mariendal, den 28de Dec. 1805. Paa høie Skifteforvalteren. S. T. Hr. Kammerherre, og Stiftamtmand Baron Guldencrones Vegne. Niels Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Hos Lauriz Jørgensen haves for bestandig Oplag af heglet Hør. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Af= og Tilgangslister a Bogen . 2 Mk. Hovedmantalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis 1 enhalv s. Markedspasser, a Bog 3 Mk. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Bekiendtgiørelser. Fra Bogtrykkeriet er udkommen et Udtog af Aarhuus Byes Fattigvæsens Regnskab for Aar 1804, med Bielagerne, hvoraf sees, at Kassens Jndtægt for dette Aar har været 3362 Rdr. 2 Mk. 14 s. og Udgivterne 3363 Rdr. 5 Mk. 15 s. Man kan ikke ofte nok igientage dette Ønske: at Publicitet af alle deslige Regnskaber var almindelig; men da Publicitet ikke kan have ringere Hensigt end, at Tingene skal undersøges for derved at komme til Overbeviisning, saa troer Anmelderen at det ikke vil mishage Fattigcommissionen, her at finde nogle Anmærkninger over det Udkomne. Udtoget er af 1804 Aars Regnskab, men Bielagerne derimod henhører til Regnskabet 1805, altsaa heri ingen Overeensstemmelse som kan lede til rigtig Oplysning om de anførte Jndtægter og Udgivter. Paa Pag. 5 er beregnet for en bortsolgt Fattigvaaning 281 Rdr.; men paa. 11 melder om 191 Rdr., som indkomne, for en bortsolgt Vaaning. Disse 191 Rdr. findes ikke beregnede og naar dette ikke er Tilfældet, at der er solgt 2de forskiellige Vaaninger, saa er Summen paa et af Stæderne urigtig opgivet. Pag. 11 og 35 hedder det: at af Contingenterne har Commissionen seet sig berøvet Capital 101 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
formedelst nogle Familiers Bortflyttelse og nogles Dødsfald og derfor har seet sig nodsaget til at paalægge de Fleste Forhøielse i Contingenterne. At der er skeet Forhøielse for 1805 af 174 Rdr., sees af Tabel No. 2, som og at andre Contribuentere ere nedsadte ialt 14 Rdr. 3 Mk. Af 440 Contribuentere er det allene 77, og ingenlunde de Fleste, der ere paalagde den ommeldte Forhøielse, og da Contingenterne for Aaret 1504, efter Udtoget beløb 2100 Rdr. 8 s. og nu, efter den skeete Forandring for Aaret 1805 er angiven til 2219 Rdr. 5 Mk. 8 s., men som rigtig sammen: regnet beløber 2227 Rdr. 5 Mk. 8 s.; saa kan Anmelderen ikke udfinde, hvorudi den paaberaabte Afgang af 101 Rdr. bestaaer, da Forskiellen, efter ovenanførte (Forhøielsen og Nedsættelsen følgeligen uberegnet) blive allene 31 Rdr. 4 Mk. Overveies endvidere, at de til Spinderie og Klædefabriqves Anlæg i Aaret 1804, at Kassen forskudte 1144 Rdr. 10 s. langt fra ikke aarligen udfordres; thi end ikke dette første Forskud, efter paa. 12 og 13, kan ansees som ganske tabt; og da Kassen, istæden for den solgte Vaaning og de i Aaret 1804, af dens Capital optagne 130 Rdr., har, efter Rdr., samt 9 Leievaaninger; saa indsees ikke, at Commissionen af den anførte Aarsag, har været beføiet til at skride til Contingenternes Forhøielse. Det nægtes ikke: at forsørgelses og Understøttelses Planen for 1805. udfordrer en Deel mere end hvad der i Aaret 1804 er medgaaet, hvor ellers i den summariske Beregning for alle Klasser paa 32, er beregnet 8 s. for meget ugentlig, eller for hele Aaret 4 Rdr. 2 Mk. Men Anmelderen har troet, at Udgivterne ufravigeligen bør bestemmes og indrettes efter Jndtægterne. Pag. 9 er anmeldt at der i afvigte Aar (1804) er betalt til Fattigkommissionen efter Jens Antonsens Testamente 500 Rdr., hvoraf de 300 Rdr. til Kassens almindelige Udgivters Bestridelse. Disse findes ikke tagne til Jndtægt, men muelig de alle ere inddragne, under de ovenfor, paa samme Side anmeldte 6800 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
som den Capital, der er under Fattigkommissionens Bestyrelse men om hvis Renters Anvendelse man ikkun finder liden Oplysning. Anmelderen er langt fra den Meening: at Commissionen skulle aflægge Regnskab for løbende Jndtægter af ædelmodige Gaver, som til hastig Anvendelse tilflyder Kassen, hvor Giverne enten selv have gjort Bestemmelse - eller overladt samme til Commissionens egen Godtbefindende; men kan derhos ikke tilbageholde det Ønske, at der for alle faste Legata -de være bestemte til nogen særdeles Anvendelse eller ikke, maatte aflægges offentlig Regnskab: thi hvor skiønt for det Almindelige og hvor opmuntrende for Efterkommere at kunde see hvor redelig og hvor overeensstemmende med Givernes Villie, saadanne gode Forfædres Gaver, bleve bestyrede. Ved en beqvem Jndretning skulle dette Regnskab godt kunde have fra et anbragt paa Forsørgelses Tabellen, uden at have foraarsaget synderlig Vidtløftighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Den under No. 4 anførte Udgivt af 236 Adr. 2 Mk. 15 s. til Fattige Syges Pleie i Byens Sygehuus, Afdødes Begravelses Bekostning m.v., synes efter Omstændighederne meget stor Det var at ønske at Commissionens ufortrødne Bestræbelser for Eftertiden kunde udfinde Midler til en modereret Bestemmelse af deslige Udgivter, som nu medtage saa meget af de Fattiges Mund Portioner. Det samme gielder og i Henseende de til Medicin for de Syge anvendte 162 Rdr. 4 Mk. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
J Udtoget paa. 14 og 15 yttres ellers billig udi Maade. Anmelderen er heri fuldkommen af Forfatterens Meening, og troer endog at de 2de Fattigfogder, eller i det mindste den Ene, burde afskaffes; thi hvortil disse, De fortære for de Fattige omtrent 100 Rd. aarlig og ere desforuden Byens Jndvaanere ofte til Besvær. Commissionens virksomme Bestræbelser ved at have fremskyndet og iværksadt de herlige Anlæg af Spinderie og Klædefabrik, hvorover Udtoget giver saa skiønne Udsigter, fortiener ellers almindelig Tak; thi som det er en sand Glæde at understøtte vindskibelige Fattige, saa er det derimod en tung Pligt at skal føde og underholde dovne arbeidsføre Leddiggængere. B. Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
Formedelst Forflyttelse til andet Embede, er min paa Middelgade under No. 105 beliggende Gaard tilkiøbs. Liebhaberne ville behage at henvende sig til mig, eller i min Fraværelse til Hr. Kiøbmand Meulengracht, P. Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-04
J Kraft af Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilling dat. d. 13de d. M. som er læst ved LandsOverretten den 16de og ved Randers Byetingsret den 23de næstefter, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender og den Altonaiske Mercur, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Handelsmændene Oppenheim et Hennemans Opbudsboe heri Byen, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde saadant for undertegnede Skifteforvaltere. Ligesaa indkaldes Opbudsboets Debitorer, uden Henstand at betale deres Skyld til Boet, til mig Bendirsen, efter de dem tilstillede Regninger. Randers den 24de December 1805. Stadfeldt. Bendixsen. Doctorjuris og Borgmæster. Cancellieraad og Byefoged Stædet paa Rosensgade, som for Tiden beboes af Herr Søren Buchtrup er tilkjøbs eller leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Liebhaberne behager at hen rende dem til R. Holbech, Da jeg formedelst indløbende Omstændigheder, efter min Alder og tiltagne Skrøbelighed, behøvede en paalidelig Mand, som kunde gaae mig til Haande med Raad og Daad; har jeg formaaet min gode Ven og Naboe Sr. Peder Christian Møller i Kiellerup Mølle, i Alt at varetage og besørge mine Anliggender, saaledes som han for mig, naar paakræves, vil være ansvarlig: thi ombedes Alle og Enhver, som maatte have noget med mig at afgiøre, at de derom til velbemeldte Sr. Peder Christian Møller sig ville henvende, da alt hvad han paa mine Vegne foretager, afhandler eller samtykker, stedse af mig og Arvinger, skal erkiendes gieldende. Qvottrupgaard den 28 Novbr. 1805. Søren Lausen Qvottrup.