JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Dr. Theol. Pastor H. Rordam har udgivet en interessant Undersøgelse om, hvorvidt en almindelig Tilladelse for Landmanden i de Danske Stater at brænde sit fornødne Brændeviin kunde ansees skadelig eller gavnlig for Statscassen, Landbofliden og Landalmuens Moralitet. Forfatteren mener, at Christian den 5tes Hensigt med Forbudet mod Brændeviinsbrænden paa Landet, nemlig umaadelig Brændeviinsdriks Forebyggelse, og Bevaringen af Kjøbstædsmandens Næring, ikke er bleven opnaaet. Statscassen, troer han, tabte og taber aarligen derved, da de færreste af Kjøbstæds indvaanerne benytte Brændeviinsværket som Næringsvei. Forf. anfører som et Exempel, at dersom det contribuable Hartkorn i Sønder og Mols herred imod en Afgivt af 24 s., og det privilegerede Hartkorn imod en Afgivt af 3 Mk. til 1 Rdl. pr. Tønden, fik Tilladelse til at brænde Brændeviin, vilde det indbringe Statscassen aarligen 873 Rdlr. mere end Kjøbstæden Ebeltoft nu indbringer. Derhos vilde Staten endnu spare hvad der med gaaer til at lønne et større Personale ved Told inspectionen, for deels at passe paa Maleværkerne, deels have Opsyn med at Landalmuen ei brænder Brændeviin. Bonden vilde ikke, som nu, være nødt til at bruge saa meget Kierne og Korn til Kreaturers Fedning, da han dertil kunde benytte sig af Spølet. Han vilde tillige kunne faae sit Brændeviin bedre og billigere. Hans Moralitet vilde ogsaa vinde derved, thi ved bestandig at have Brændeviin i Huset vilde han blive mindre lysten derefter, og han vilde ikke, som Tilfælde ofte er nu, saa idelig under eet eller andet Paaskud reise til Kjøbstæderne og Kroerne, for at faae sig en Taar, og medens han sidder og supper lade de Umælende staae hele Dage og sulte, tørste og afkræftes. Overalt vilde Kroen faae mindre Tillokkelse for ham. Klammerier, Slagsmaal og huuslig Uenighed vilde blive sjeldnere. Forf. gjennemgaaer derpaa alle de Jndvendinger, der kunne gjøres mod hans Forslag, og besvarer dem alle paa en temmelig tilfredsstillende Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Dag solgtes paa Børsen bruun Candis for 10 Mk. 10 1/2 s. til 10 Mk. 11 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Kjøbenhavns Vexelcours d. 4 Jan. Tre Maaneder 630. Kort 640 til 650. - Spec. 562 3/5, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 5 Rdlr. 60. D. C. - J Hamborg stode Danske Bancosedler 560.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Udenlandske Efterretninger. J Engelland staaer Daglønnen i intet Forhold til Prisen paa Livets Fornødenheder; Afgivten til de Fattige udgjør hos nogle Privatfolk 3 af deres Jndkomster. Manufacturerne, blive dagligen uvirksommere og miste deres Arbeidere, der af Nød tage Tjeneste til Lands og til Vands. (Allg. Handl. Zeit.) Peberhøsten i Bengalen udgjør aarligen ikke mere end 3 Skibsladninger, medens Prinds Wallis Øen, som siden 1784 hører til Nabobskabet Dnde (vanseet de store Fordele, den yder Skibsfarten), aarligen leverer over 200,000 Tønder Peber. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Virginien har man opdaget en Bæk med mineralsk Vand, der er svangert med meget Svovl Saasnart man løsner et Pistolskud derpaa fænger det Jld og brænder som Brændeviin. Dette varer ofte 2 til 3 Dage, indtil denne lille Bæks hele Leie er fuldt af Aske. Derpaa fremvælder igjen frisk Vand igjennem Jordsprækkerne paa Bunden af Bækken, og efter en halv Times Forløb flyder det igjen som forhen. Man kan gjøre dette Forsøg dermed saa ofte man vil. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Den 20 Aug. f. A. blev den Berlinske Quinelotterie trukket. Kongen vandt alle Gevinsterne paa 50,000, 5000 og 500 Rdlr., thi kun nogle 50,000 Lodder vare afsatte, og de øvrige laae for Kongens Regning. (S. Bl.,J Berlin har Politiet for ikke længe siden gjort en dygtig Fangst. Det attrapperede en Guldsmed, der imod Anordningen smeltede Sølv, hvoraf der ikke var svaret Afgivt. Sølvet, bestaaende af 398 Pd. 10 Lod, blev confisqueret og Guldsmeden endnu desuden dømt til at betale en Mulct af 618 Rdlr. Det Halve af det confisquerede Sølv Værdie tilkiendtes Angiveren og den anden Halvdeel faaer Fattigdirectoriet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Fra Berlin berettes følgende: Formedelst de nuværende Tidsomstændigheder erholde vi alle Russiske Producter, der tilforn kom søvært, med Fragt vogne, der, som bekiendt, bestaae af Karrer med eet Spænd, der gaae i Caravaner. Hvor lang denne Befordring end er, er den dog utrolig billig. Deels sælge Foermændene her deres Vogne og Heste, deels tage de ny Transporter herfra til Frankfurt ander Oder &c. Man seer derfor paa vore Landeveie, det uvante Syn af Russiske Caravaner. (S. Bl.)J Danzig har man i Sommer fanget en Sværdfisk, som veiede henved 400 Pund og som betragtes som et sjeldent Særsyn i de derværende Vande. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Aaret 1809 ere 27607 Skibe, blevne clarerede i Storbritanien. J samme Aar forskkrede Royal Erchange Compagniet for en Sum af 3,905,756 Pd. Sterl. og London Assurancen for 2,250,000 Pund. J hele Storbritanien forsikkredes for 162,638,900 Pd. St. Af Varer, indførtes for 121,063,234 Pd. St., hvoriblandt de fra Ostindien og China indførte Varer ikke ere regnede. Af Convoy Bøgerne paa Lloyd's Caffe huus sees, at fra Julii til Dec. 1809, 1767 Coffardieskibe under Brittiske Krigsfartøiers Convoy ere ankomne fra den Egn. Værdien af samme beløber sig til 28,272,000 Pd. Sterl. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Borgeren Matth. Jerasimod fra Kolg i Russisk Laxland, som vilde med en Ladning Korn seile fra Archangel til Norge, kom paa Høiden af Nordkap d. 19 Aug. (gl. St.) f. A. er Engelsk bevæbnet Skib nær, der sendte 5 Mand ombord paa hans Fartøi. Man tog 4 Matroser fra ham og lod en Engelsk Officier med, Engelske Matroser blive ombord hos ham. Saaledes maatte han følge de fiendtlige Skibe. D. 23 Aug. skilte en Storm ham fra dem. Men medens den Engelske Officier og 6 Matroser sov i Cahyten, stødte Jerasimod den paa Dækket vagthavende Engelske Matros i Søen og fornaglede Cahyldøren. De indelukkede Engellændere gjorde nu forgjeves Allarm paa alle muelige Maader. Efter 3 Dages Forløb bade de om Levnetsmidler, som Jerasimov ogsaa gav dem. Derpaa seilede han med sine Fanger lige til Vardshuus Fæstning, hvor han overleverede Commandanten samme, lod sig give en Attest, paa det der var forefaldet, fik en Læk paa hans Skib udbedret og seilede derpaa igjen med sin havarerede Ladning til Kola. (Hamb. Corres.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Ved Salget af Nationalgodser i Spanien er en saa betydelig Deel Hypothekbeviser og Vales Reales bleven indløst, at den paa denne Maade formindskede Statsgield beløber sig til 16 Mill. Reales og der findes allerede i Jnddragelses Cassen. og i Cassen de desenentos for en Sum af 22 Mill. 343,848 Realer. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
H. M. Kongen af Sverrig har erklæret Overborgretten, at der i Loven ikke findes nogen grundet Anledning til den Landsforvisning, hvortil den har dømt Livlægen Rossi. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Stockholm blev Stabsadjutanten Grev Fritz Ruth om Aftenen overfaldet paa Gaden af 3 som Sømænd klædte Personer og under Mishandling fraranet 720 Rdlr. i Banco og adskillige Documenter. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Den Svenske Ordensbiskop Murrey er bleven ophøiet i Adelstanden. Neue Zeit.)J Abo trykkes nu en Historie om den sidste Finske Krig, som skal være forfattet og underskreven af tilbagevendte Finske Officierer. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Hos Hof-Juvelererne Michelsson & Bendix i Stockholm ere to meget kostbare brillante OrdensDecorationer og et Guld-Service forfærdiget, som H. M. Kongen af Sverrig har bestemt for Kronprindsen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Den Franske Keiser har udnævnt sin RigsErkeskatmester til Generalgouverneur over Holland. (S. V.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
(Af Børsenhalle.) Fra Constantinopel skrives under d. 23 Nov. at Storherren, trods sine lidte Nederlag ved Donau, bliver sin Beslutning tro, at stille sig i Spidsen for sin Armee, og vægrer sig ved at laane Øre til de gjorte Fredsforslag. Lord Wellington stod d. 1 Dec. i Cartaro, og indtil den Tid havde ingen Forandring fundet Sted ved begge Armeer. Massena har befæstet Santarem. Man troer at han der vil oppebie Forstærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
De Engelske Krigskibe, der laae for Pillau stationerede, have faaet befaling at forlade denne Egn. De ville føre Coffardieskibene med sig; men Capitainerne negtede at følge med, og Skibene ere blevne besatte af Preusserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Magistraten i Hamborg har under 30 Dec. ladet bekjendtgjøre, at i Følge General CompansAnmodning ere alle offentlige Casser blevne modtagne og forseglede, men erindrer derhos, at denne Foranstaltning ingenlunde forandrer den offentlige Eiendoms og Handels Tilstand, men ydermere er en Følge af Hamborgs Forening med det Franske Rige, og at derfor ingen Jndvaaner har noget at befrygte, da saavel den offentlige som private Eiendom bliver ukrænket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Moniteuren af 23 Dec. indeholder Efterretninger fra Armeen i Spanien. Cadix beleires med Eftertryk og man venter snart dets Overgivelse. J Murcia har General Milhand slaaet Blake. Denne mistede 1000 Fanger, 40 Officerer, 4 Canoner og 2 Faner, og forfulgtes forbiCullar. J Leon havde en Bande af 1500 Mand samlet sig, men som blev forjaget af Oberst Pante ville. J Gammel=Castilien havde ogsaa nogle Bander samlet sig igjen. Først efter 20 Dages møisommelig Eftersøgen og Contremarcher bleve de opdagede og forjagede af General Roquet. Ved Pancorvo, Burgo di St. Domingo, Caldasa og Belmonte bleve ligeledes enkelte Jnsurgenthobe opfangede. J Salamanca vilde en Bande af 800 Mand fange den lille Garnison i Fuentel Santo, men blev forjaget. J Arragonien lod Juntaen i Valencia, medens General Suchet der er sysselsat med Tortosas Beleiring, 8000 Mand rykke frem mod Sarragossa, men de bleve slagne og forjagne af General Chlopiski. J Catalonien have Jnsurgenterne adspredt sig i Bjergene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
Fra Hovedqvarteret Tortosa berettes under d. 28 Nov. i Journal de Empire, at Valencierne, under General Bassecour, d. 26 have angrebet den af en Division af 3die Corps besatte Leir, de bleve modtagne i Skudvide og aldeles jagne paa Flugten. De mistede over 3000 Fanger, og over 800 Mand druknede. General Klopesky havde i Alventosa frataget dem et Compagnie ridende Artillerie og 6 Canoner. Adskillige Affairer have gaaet foran for disse Angreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
To Tyve have udplyndret det Førstel. Schwarzenburgske Have Palais i Wien og den derved tilføiede Skade vurderes for 130,000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J et Søeslag, som forefaldt i Vestindien efter Admiral Nelsons Død, naalede Commandeuren paa et engelsk Krigskib Nelsons Portrait fast paa Stormasten, og sagde til Matroserne: "Forestiller Eder, at Han seer paa os." Dette gjorde sin Virkning, og Slaget faldt lykkeligt ud. (Allg. 3.)J Tillægget til Aalborg Avis findes det paa afdøde Provst C. C. Rafns Ligkiste satte Epitaphium, hvoraf sees, at denne Mand, i det mindske efter hans egen Forsikkring, har været et af de lykkeligste, om ikke allerlykkeligste Mennesker paa Jorden. Det lyder saaledes: Hr. Caspar Conrad Rafn, Præpositus, Emerit. for Børglum Herred og Sognepræst for Volstrup og Hørbye Menigheder. Fød 20 Sept. 27, død 7 Decbr. 1810. - Ach! Jorden er en Jammerdal, hvor enkelte Roser kuns blandt Millioner Torner groer. Saa lyder almeen Stemme fra Septermand til ringe Hytteboer. Jeg Caspar Conrad Rafn, som sover her, befandt det anderledes. Som roelig Bæk, der stille slynger sig igjennem blomstrige Dale, saa var mit Liv, Ukjendt med Mangel, Sorg og Sygdom svandt Barndoms Dage umærkt hen - i om meste Forældres Favn. Som Yngling, var min Bane strødt med Roser, mildt smilte Lykken tidligen til mig; ei Ondskabs, Vandhelds Torne qvalte dem. Som Mand mit Liv forsødedes ved bedste Ægtemage, ved gode Børn, Embeds glade Frugter og rigeligt Udkomme. Som Olding Roe og Kraft og Guds og Menigheds Velsignelse mig fulgte indtil jeg mæt af Jordens Gode sank roelig ned i Gravens Skjød til Høstens store Time kommer. - - O Menneske! Din Gud er god, anklag ei derfor Skjebnens Gang, anklag Dig selv, Syrach Viisd. 11 Cap Den 7de Febr. sælges i Fahrsund det dertil af Caperen Veddeløberen opbragte Pintskib Rebeccas Ladning, bestaaende af 309 Fade raa og 9 Fade raffinerede Sukkere, 47 Sække Bomuld, 8 Fade Rom, 82 Fade, 4 Tdr. og 40 Sække Caffe, 80 Sække Allehaande og 34,000 Pd. Farvetræ. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-05
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 5 Rdlr. for Aargangen. Her i Staden, tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 7 Mk. 8 s. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Nyeste øbenhavn. af 8. kilderie Kaskeskee, Ottende Aargang. No. 3. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 8 Januarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Om Kjøbenhavns Dødeliste for Aaret Udgiveren har i No. 27 af dette Blad for Aaret 1809 fremsat nogle Betragtninger over Kjøbenhavns Dødeliste for Aaret 1808, sammenlignet med denne Stads Dødeliste for Aaret 1761. Han paastod den Gang, at Bombardementet havde været en vigtig Medaarsag til den store Dødelighed i Aaret 1808. Det vil neppe være Læseren ubehageligt ved en Sammenligning mellem hiint og afvigte Aars Dødeliske at finde denne Paastand, bekræftet. 1808 vare 4600 Døde og 3486 Fødte, altsaa 1120 flere Døde end Fødre. 1810 vare 3736 Døde og 3624 Fødte, altsaa 112 flere Døde end fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Forholdet imellem de Sygdomme, hvoraf ovennævnte Antal døde, var saaledes: Aar 1808. Brystsyge (Lungesyge) Svindsot (Tæring) Slag, oc * * * * * * Vatersot
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Forraadnelsesseber. - Nervefeber - Krampe - 2 - * *** Tænder – – . Kopper *** Feber hidsig, Flodseber) Dürkløb ere re Alderdom 176 Slagstod (Apoplexie) . 20 Barselseng : - J Blodstyrtning = = 22 Brok, 2 oc * *** * Frisler. - - 1 ingen Gigt - - - - 87 Guulsot . . . 9 Halssyge, 9 Mavepiner 2 16 Meslinger er 19 – ingen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Paa Dødelisten for 1810 findes blandt andre følgende Sygdomme, som savnes paa Listen for 1808. Afsindighed, Raserie, urolige Tanker (7). Betændelsesfeber, Jnflamation (4), Benskade (21), Brystkrampe, Astma (8), Dødfødte (148), Forstoppelse (8), Galdefeber (23), Hastig Død (38). Jndvortes Svaghed (36), Kighoste (42), Kirtelsvaghed (14), Nervesygdom (109), Nyfødte 184). Vi see af ovennævnte Sammenligning, at der i Aaret 1808 var 1120 flere Døde end fødte; i Aaret 1810 derimod kun 112 flere Døde end Fødte. Dette store Antal af 998 Døde kommer altsaa ganske paa Bombardementets, følgelig paa den Engelske Regjerings Regning, ikke at tale om, at mange, under og efter Bombardementet, i og uden for Kjøbenhavn, ere faldne som Offere for den brittiske Politik, uden engang at være anførte paa Dødelisten. Vi see her derhos, ved hvilke Sygdomme, Bombardementet yttrede sine Virkninger paa Constitutionerne. Det var især deels ved at lægge Grunden til Sygdomme, deels ved at forøge det Farlige ved de allerede existerende, at det største Antal bortrykkedes. Saaledes er det meget naturligt, at Mennesker, der enten havde Brystsvaghed, Vatersot og Nervesvaghed eller hos hvilke Anlæg dertil fandtes, nødvendig ved den Angest, Skræk, Forkjølelse, som Bombardementet medførte, maatte falde for Dødens Lee. Af Svindsot døde i Aaret 1808 152 flere end i Aaret 1810, af Slag 55, af Vatersot 95, af Nervefeber 38, af Krampe 13, af Kopper 40, af Feber 36, af Durkløb 53, af Mavepine 10 o. s. v. Det er naturligt, at den Brystsvage, som, forfulgt af Bomber, maatte forlade sit Sygeleie og paa den farligste Tid af Aaret, i et fugtig Veir, søge sin Tilflugt i mindre farlige Gader o. s. v., nødvendig maatte see sin Tilstand forværret og sin Død fremskyndet. Det samme har været Tilfældet med dem, som enten for eller efter Bombardementet havde faaet Vatersot, Nervefeber eller Krampe. At der i Aaret 1808 saa mange flere døde af Kopper, Feber og Durkiøb, end i Aaret 1810, er let at indsee. Deels kunde de Syge ikke under Bombardementets Rædsler faae den Pleie, de behøvede, deels var Veiret ulykkeligviis meget fugtigt i hine Dage, og Aarsagen til Forkjølelse altsaa saa meget større. Men tilføier man de 998 tilfældige Offere der faldt for Bombardementets Rædsler, saa finder man, at Dødeligheden ikke har været synderlig større i Aaret 1810 end i Aaret 1808. Saaledes gaaer det Hjul, der driver Verdens store Uhrværk, rolig sin Gang, ubekymret om Menneskenes Daarligheder, Udskeielser, Misbrug og Vildfarelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Gjennemgaaer man Kjøbenhavns Dødelister i en Række af 30 Aar, saa seer man, at Forholdet mellem Dødeligheden, især naar man tager Hensyn til en paa forskjellige Tider tiltagende og aftagende Befolkning, og mindre eller større Grad af Sygelighed, der ene afhænge af Omstændighederne, bestandig har været temmelig lige. Men dette er kun Tilfældet, naar man overskuer Dødeligheden i det Hele, der, paa faa Undtagelser nær, ene er Naturens Værk. Ganske anderledes er det, naar man i det enkelte seer hen til Sygdommenes forandrede Skikkelser og Hyppighed, der for det meste maa betragtes som Menneskenes Værk. Brystsyge, som man næsten kunde kalde Kjøbenhavns Arvesyge, har i en Række af 60 Aar, eller saa vidt vore trykte Dødelister naae, altid spillet den vigtigste Rolle paa disse Optegnelser. Allerede i Aaret 1759 døde 770 af denne Syge, og 1762, 784. Aldrig har deres Tal, som døde deraf, været under 226, saaledes som i Aaret 1774. Det har bestandig afvexlet mellem 3, 4 og 500. Men fra 1807 til 1810 har det staaer omtrent imellem 7 og 800. Der er ingen Tvivl om, at vort kolde foranderlige Clima bidrager me ger til denne Syges Hyppighed, efterdi vil see, at den ogsaa i ældre Tider bortrev mange af Hovedstadens Jndbyggere; men der er ikke mindre Tvivl om at Levemaaden og Klædedragten ei allene bidrager til at forøge Offernes Tal, men ogsaa til at bortrykke dem i en tidligere Alder end det under andre Omstændigheder vilde skee eller vore Fædre og Mødre, selv de, der lede af en ulægelig Brystsvaghed, døde. Erfaringen lærer, at man, endog beladt med denne Sygdom, kan opnaae Livets høieste Maal 80 Aar og derover. Det er altsaa ikke blot Sygdommen, men snarere Levemaaden, Klædedragten, Moderaseriet, Forlystelsessygen, der ved Hielp af den, lægger saa mangen en blomstrende Yngling og Mo paa Baaren, og altsaa gjor den tidligere dræbende end den eller maaskee vilde være. Ethvert Clima har sine Sygdomme, som det er vanskelig ganske at undgaae, men det staaer i Menneskenes Magt at standse deres alt for store Udbredelse, og i det mindste forekomme, at deres ødelæggende Virkninger ikke indtraffe i en alt for tidlig Alder. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
hvad bryde Menneskene i vore Dage sig vel herom Fruentimmerne glemme, at de leve i Kjøbenhavn under 34 Sr. N. B., og antage Sjælland, for et Arcadien. De betænke ikke, at Aftenluften, selv paa de varmeste Sommerdage, er kold og fugtig. Naar de kun kunne klæde sig som Gratier og Nympher og græske Hyrdinder, saa er det dem ligemeget, om den usle Fornøielse, at kunne glimre i transparente Klæder i Dyrehaven eller Frederiksberg Have om Sommeren og paa Maskerader og Baller om Vinteren, drager en ulæggelig Brystsvaghed efter sig, og at stundom det Foster, de være under deres Hierte, bliver et uskyldigt Offer for deres Forfængelighed og Letsindighed. Deres hele Liv er intet uden Modsigelser. Naar de omVinteren skulle ud i den fri Luft, kunne de ikke bepantsere dem nok med Peltse, Palatiner, Bjørneskinds Støvler, udforede med laaddent Skind, mod Vinterens forfriskende Kulde, ja endog i den varme Stue forsyne de sig med Handsker, flettede Tøfler, Shawler &c., og ryste som et Espeløv ved det mindste Luftpust. Men komme de paa Bal eller i Comoedien eller Assemblee, saa ere de saa haardføre, saa raske som Skjoldmøer. Tynde Silke= eller Bomuldstrømper, fine Musselins Klæder, der ikke betage Legemets Form det mindste af sin naturlige og unaturlige Skjønhed og Trindhed, maa de have paa, om de end var nok saa svage af Legemsconstitution, og saaledes danse og valtse de lele Nætter igjennem. Kan en saadan Levemaade andet end befordre Brystsygdommens Hyppighed. Mandfolkene ere i de fleste Henseender ikke bedre end Fruentimmerne. Saalænge de ere unge ansee de sig for Herkulesser. De storme med Magt løs paa deres Sundhed. Udsvævelse og Nattevaagen lægger hos dem allerede i en tidlig Alder Spiren til Brystsvaghed, og naar de, ubekymrede for følgerne, saaledes have henlevet deres Ungdom, og de som Mænd og Fædre skulle opfylde Huuslivets Pligter, ere de allerede i Forveien svækkede. Huuslige Bekymringer, som Tidsomstændighederne fremavle saa mange af, store Fornødenheder, som kræve store og vovelige Anstrængelser, Krænkelser, og Drillerier fra Under- og Overmænds Side, alt dette virker da saa skrækkelig paa den i Ungdommen allerede nedbrudte Helbred, at der kun behøves lidet til at fremskynde en tidlig Død. Næst Brystsyge er Slag (Krampeslag) den Sygdom, hvoraf det største Antal (382) døde i afvigte Aar. Mærkeligt er det imidlertid, at denne Sygdom, især blandt Børn, i de senere Aar har aftaget meget. Fra 1749 indtil 1790 døde i Gjennemsnidt imellem 6, 7, 8 og 900, ja endog 1000 Børn aarligen af Krampeslag; men fra Aaret 1790 af oversteg dette Antal sjelden 500 og var størst 1805, da det var 630. Om man end vilde antage, at man af Forseelse paa de gamle Dødelister, har tildeels henregnet Krampeslag under andre Sygdomme, f. Ex. Tænder, saa er det dog vist, at Børns bedre physiske Opdragelse og Børnesygdommenes rigtigere Behandling har bidraget meget til at formindske Krampeslags Hyppighed og Dødelighed. Svindsot har næst efter Slag og Brystsyge dræbt de fleste Mennesker i afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Denne Sygdom har siden Aaret 1802 tiltaget hos os i en høi Grad. Fra 1749 til 1758 døde 1621 deraf, fra 1769 til 1768 kun 1605, fra 1769 til 1778 kun 1039, fra 1779 til 1788 kun 923, fra 1789 til 1798 kun 685, men derimod fra 1799 til 1808 det skrækkelige Antal 2105, Lad nu end være, at Kjøbenhavns Befolkning i de sidste ti Aar har tiltaget noget, saa er Forholdet dog alt for ulige imod de øvrige Aar til at man ikke skulde troe, at denne skrækkelige Sygdom, under dens forskjellige Skikkelser, mere er en Følge af en fordærvet Levemaade og Tidernes mange Ubehageligheder, end af Climatet, som vistnok bidrager en stor Deel dertil. Den, som kjender den Ligegyldighed, hvormed de fleste Mennesker hos os behandle catharralisk Hoste, og tillige veed, hvor let en saadan Hoste ved skjødesløs Behandling kan lægge Grunden til Tæring og Svindsot, undres ikke over, at næsten en Fjerdedeel af dem, der døe i Hovedstaden, bortrykkes af Svindsot og Lungesyge. Tydeligst mærker man i Skuespilhuset med hvilke ligegyldige Øine Forkjølelseshoste betragtes hos os. Om Vinteren og Foraaret, naar østlige Vinde herske, hører man der, til største Ubehagelighed for det ikke hostende Publicum, en Hosten og Harken, som noksom viser, hvor mange Mennesker der gives, som hellere ville plage sig selv og andre, end give Slip paa en Aftens Fornøielse. J Skuespilhuset hente overalt saare mange deres Helsot, og den smilende Thalia forvandles ofte ved Hjemkomsten til en grædende Melpomene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-08
Betænke vi iøvrigt, at der i afvigte Aar kun døde, skjønt vi havde Krig, 3736 Mennesker, medens der i Aaret 1806 døde 3529, uagtet viden Gang nøde Freden med alle dens Velgierninger, saa have vi Aarsag til at prise os lykkelige, og see heraf, at Krigens Følger i medicinsk Henseende virkelig ikke ere saa skrækkelige som de under mindre Opmærksomhed paa den offentlige Sundhedspleie og i mangt et andet Land vilde været.