Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-27
Endelig forelagde Justitsministeren et Udkast til en Grundlov for Danmark og Slesvig. Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark og Slesvig. I. § 1. Regeringsformen i Kongeriget Danmark og Slesvig er indskrænket monarkisk. Kongemagten er arvelig. § 2. Den evangelisk-lutherske Kirke er, som den, hvori den overveiende Deel af Folket befinder sig, at ansee som den danske Folkekirke og nyder, som saadan, Understøttelse af Staten. § 3. Den lovgivende Magt er hos Kongen og Rigsdagen i Forening. Den udøvende Magt er hos Kongen. Den dømmende Magt er hos de anordnede Domstole. 11. § 4. Den i Kongeloven fastsatte Arvefølge er fremdeles gjældende. Den kan kun forandres efter Forslag fra Kongen og med den forenede Rigsdags Samtykke, hvortil udfordres 3/4 af de afgivne Stemmer. § 5. Kongen kan ikke uden Rigsdagens Samtykke tillige være Regent i nogen anden Stat end Hertugdømmerne Holsten og Lauenborg. §. 6. Kongen skal høre til den evangelisk-lutherske Kirke. 87. Kongen er myndig, naar han har fyldt sit 18 Aar. § 8. Kongen kan ikke tiltræde Regeringen, forinden han i den forenede Rigsdag har aflagt følgende Eed: "For den almægtige Guds Aasyn lover jeg at holde Grundloven for Kongeriget Danmark og Slesvig." Dog kan denne Eed alt aflægges af Thronfølgeren, naar han har fyldt sit 18. Aar. § 9. Bliver Kongen ude af Stand til at regere, sammenkalder Statsraadet Rigsdagen. Begge dens Afdelinger træde sammen, og naar den saaledes forenede Rigsdag med 3/4 af de afgivne Stemmer anerkjender Nødvendigheden, udnævner den en Regent. § 10. Er der Anlednig til at frygte for at Thronfølgeren ved Kongens Død vil være umyndig eller af anden Grund ude af Stand til selv at regere, bestemmes ved Lov en Regent, og et Formynderskab anordnes af Kongen. Regenten kan ikke deltage i Formynderskabet. J 11. Regenten aflægger den for Kongen foreskrevne Eed og udøver, saalænge Regentskabet varer, i Kongens Navn alle dennes Rettigheder; dog kan han ikke foreslaae Forandring af Arvefølgen. § 12. Er Kongen død og er Thronfølgeren fraværende, eller har han, skjøndt myndig, ikke aflagt Eed paa Grundloven, eller er han, umyndig, uden at Regenten er udnævnt og har aflagt Eed, eller uden at Formynderskabet er ordnet, eller er der ingen Thronfølger, sammentræder Rigsdagen uden Sammenkaldelse 14 Dage efter Kongens Død. J Mellemtiden fores Regeringen af Statsraadet. § 13. Er Kongen umyndig, uden at Regent og Formynderskab er bestemt, udnævner den forenede Rigsdag Regenten og beskikker Formynderskabet. § 14. Er der ingen Thronfølger, udvælger den forenede Rigsdag en Konge og fastsætter den fremtidige Arvefølge. § 15. Kongens Civilliste bestemmes for hans Regeringstid ved Lov. Derved fastsættes tillige, hvilke Slotte og andre Statseiendele skulle henhøre til Civillisten. (Om Civillisten for den nuregerende Konge vil en allerh. Bestemmelse blive meddeelt Rigsforsamlingen). § 16. For Medlemmerne af det kongelige Huus kan der bestemmes Apanager ved Lov. Apanagerne kunne ikke uden Rigsdagens Samtykke nydes udenfor Landet, med mindre alt bestaaende Kontratter, hjemle saadant. III. § 17. Kongen er ansvarsfri hans Person er hellig og ukrænkelig. § 18. Kongen udnævner og afskediger sine Ministre. Kongens Underskrivt under de Lovgivningen og Regeringen vedkommende Beslutninger giver disse Gyldighed, naar den er ledsaget af en Ministers Underskrivt. Den Minister, som har underskrevet, er ansvarlig for Besintningen. § 19. Ministrene kunne drages til Ansvar for de i deres Embede begaaede Forbrydelser og for Handlinger, som ere aabenbart skadelige for Staten. Folkethinget anklager, Rigsretten dømmer. § 20. Statsforretningerne fordeles efter Kongens Bestemmelse mellem Ministrene, som i Forening udgjøre Statsraadet. Forsædet fores af den, som af Kongen er udnævnt til Premierminister. Alle Lovforslag og vigtigere Regeringsforanstaltninger forelægges Statsraadet. § 21. Kongen besætter alle Embeder i samme Omfang som hidtil. Jngen kan beskikkes til Embedsmand, som ikke har Jndfødsret. Kongen kan afskedigede de af ham ansatte Embedsmænd. Disses Berettigelse til Pension vil blive bestemt ved Lov Kongen kan forflytte Embedsmænd uden deres Samtykke, dog saaledes, at de ikke derved tabe i Jndtægter. § 22. Kongen har den høieste Myndighed over Land- og Sømagten. Han erklærer Krig og slutter Fred samt indgaaer og ophæver Forbund og Handelstraktater, dog kan han derved ikke uden Rigsdagens Samtykke afstaae nogen Deel af Landet eller paadrage Staten nogen bebyrdende Forpligtelse. § 23. Kongen sammenkalder Rigsdagen senest til den 1ste Mandag i October Maaned hvert Aar. Uden Kongens Samtykke kan den ikke forblive længere sammen end 2 Maaneder. Forandringer i disse Bestemmelser kunne skee ved Lov. § 24. Kongen kan indkalde Rigsdagen til overordentlige Sammenkomster, hvis Varighed beroer paa hans Bestemmelse. § 25. Kongen kan hæve Rigsdagens ordentlige Sammenkomst, dog uden Rigsdagens Samtykke ikke længere end paa 2 Maaneder og ikke mere end een Gang i Aaret indtil dens næste ordentlige Sammenkomst. § 26. Kongen kan opløse enten hele Rigsdagen eller en af dens Afdelinger; opløses kun et af Thingene, skal det andet hæves, indtil hele Rigsdagen atter kan samles. Dette skal skee inden 2 Maaneders Forløb efter Opløsningen. § 27. Kongen er berettiget til for Rigsdagen at lade fremsætte Forslag til Love og andre Beslutninger. S 28. Naar Kongen har givet sit Samtykke til en Lov, befaler han dens Bekjendtgjørelse og drager Omsorg for dens Fuldbyrdelse. § 29. Kongen kan benaade og give Amnestii, Ministrene kan han kun med Folkethingets Samtykke benaade for de dem af Rigsretten idømte Straffe. (Fortsættes.)¬