JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
En Anviisning til et Slags Taghedækning af Papir, hvis Brug i Sverrig er omtrent 30 Aar gammel, er meddeelt i Handelstidenden, for om nogen af vore Papirfabrikanter ville forsøge at tilvirke samme. Materialierne bestaaer af visse Dele Papirmasse (af Maculatur og Bogbinder-Afskjering,) Lim, Leerjord, Kalk, og Linolie. Dette Stenpapir eller disse kunstige Skiferplader kunne lægges fire Maaneder i Vand uden i mindste Maade at forandres eller tiltage i Vægt. Fem Minutter udsatte for den stærkeste Hede, forandre de ikke kjendeligen deres Form, men blive til meget haarde Plader. J nyere Tider har man i Sverrig begyndt at bruge et andet Slags Papirstage, der bestaaer af et enkelt LagUdskudsbrædder, hvorpaa fastslaaes et Slags Papir, som er gjennemtrængt med Tjære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Det søsterlige Velgiørenheds Selskab høitideligholdt ogsaa i Aar som sædvanligt H. M. Dronningens høje Fødselsdag. Som bekjendt var dette Selskabs Oprettelses Formaal, at stifte i en god Skole for ævneløse Forældres Pigebørn et værdigt og varigt Minde om vor elskede Konges og Dronnings Formælingsdag; og det var nu 4de Gang det holdt sin aarlige Fest. Selskabets Skole har for Tiden 41 Børn. En af Selskabets Directeurer Hr. Professor og Rector Nissen R. af Dr. har stiftet det Nissenske Brude=Udstyrs Legat for Piger, udgangne af det søsterlige Velgiørenheds Selskabs Skole." Hver Gang de samlede Renter af Legatets Kapital udgjør 200 Rbd. r. S. uddeles en Udstyrs Portion. Denne Gang, tredie Gang, blev en saadan Portion udbetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
J Randers Avis 166 læses følgende: "Af en Recension i dansk Literat. Tid. over nogle afholdte Disputatser for Borchs Collegium i Sept. 1830 seer man, at vi nu ogsaa have unge theologiske Candidater, der for fuld Alvor antage den Fortolkning af Fristelsens Historie, som den eneste rigtige: "at det var Dievelen i egen høie Person, som fristede Cristus." – J denne Anledning læses i samme Avis Nr. 171: "Apostlen Matthæus, en af de troværdigste Historieskrivere, som nogensinde har levet paa vor Jord, har iblandt sine Fortællinger og Jesu Levnet indført den om hans Fristelse af Dievelen i Ørkenen, uden at give mindste Vink eller Anledning til at forstaae det anderledes end ligefrem efter hans Ord ligesom hans øvrige historiske Fortællinger. Hvor der altsaa vil gjøre denne Fortælling til en Fabel eller allegorisk Forestilling, erklærer Matthæus for en Løgner, og forfalsker derved Guds Ord. Hæld Eder, J retskafne Theologer paa Borchs Collegio, som uden at vakle blive Sandheden troe, Falde maae dog engang enhver antichristisk Sammensværgelse. N. Blicher, udtjent Præst."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
J Kieler Correspondenzblatt og derfra i andre Blade læser man en udførlig Skildring af den sørgelige Forfatning i Wiedingherred, og om de store gjennemgribende Forholdsregler, af hvilke Beboernes Vee og Vel afhænger. Paa Steder, hvor man saae for 50 til 60 Oxer græsses, sees nu intet uden et Dusin Faar og nogle Køer til Husholdningen. Der er fremkommen en hemmelig Kamp imellem Oppebørselsbetjenterne og de forgieldede Undersaatter. Disse værge sig ved List og Svig, og hvilken Indflydelse paa et Folks Moralitet et saadant Forhold maa have, behøve vi ej at udvikle. Men selve Grunden bliver, naar en snart hensigtmæssige Forholdsregler gribes saa fordærvet og økonomisk ødelagt, at den ikke i hundrede Aar kommer istand igjen." - Stykket har vist nok en Feil, som kunde behøve Berigtigelse, nemlig at Millioner gaae aarligen fra Hertugdømmene til Danmark, for der at anvendes til offentlige Formaal. Ordsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Et af de ældre Skrifter, som vor savnede elskelige Nyerup syslede med og fik besørget en nye Udgave af, var Peder Syvs Ordsprog, udkommet, med en Fortale indeholdende Bidrag til den danske Ordsprogs Literatur, 1807 paa A. Soldins Forlag. Vi bringe den i Erindring ved at optage et lidet Stykke: "Arbeidsomhed og Ladhed. Derom haves disse Ordsprog; Hvo som spar sine Hænder, spar og sine Tænder. Katten vil vel have Fisken, men han vil ikke væde Kløerne. (Lolle Fol. 65.) Liggende Ulv kommer ikke Lam løbende i Munden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Det sidste staaer hos Saxo (Stephanii Udgave S. 87, hos Vedel S. 101) og siges af den vise Erik, da han blev adspurgt, hvad Kong Frode tog sig til JdrætFremdeles siger man: Sovende Ulv bider ej mange Dyr. Man maa sig for Kage umage. Der flyve Jngen stegte Duer i Munden. Gud giver alt Godt, men en Koen om Hornene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Dette sidste Ordsprog staaer, foruden i Lolles Parabolæ Fol. 31, ogsaa i Blums SpruchworterbuchI. 39, men han blot sætter det som en Opmuntring til Arbeidsomhed uden at melde noget om Oprindelsen til denne sære Talemaade. Om de stegte Duer handler Blum II. S. 140. "Det nytter intet – siger han medrette – at staae og lægge Hænderne overkors, og vente, til Bordet dækker sig af sig selv, og til Tallerken og Flaske kommer En imøde. - Man maatte jo døe af Kiedsommelighed i en Verden, hvor der løb Strømme med Melk, hvor Posteser vorde op af Jorden, og stegte Fugle fløi i Luften. Der hører mere til Ploven end at sige HolDer hører mere til Dandsen end et Par røde Sko. Begge Dele har Bording S. 55 i hans Skrifter, saaledes: Der skal mere til end Ho naar Ploven ret skal kjøres; Og Dandsen ei med røde Sko allene kan udføres. Jhenseende til det første Ordsprog, da maa man, foruden at sige Ho, tillige have den Umage at lægge Haanden paa Ploven. Og hvad de røde Sko angaaer, da seer det vel godt ud, men til Dands behøves der tillige unge stærke Been, og raske Bevægelser. End groer gangendes Fod, end svelter siddendes Krage. Dette Ordsprog, som henpeger saavel til Flittigheds Løn som til Ladheds naturlige Straf, har man ogsaa i Norsken; Der groer under gangande Fod, der svelter sidiane Kraage. Der er Fisk for Fiskeres Dør og Nap i Naa leie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Det rostgaardske Manuskript No. 422 har det derimod saaledes: Der er Hunger for Hakkerens Dør, og Nep for Naaleie. hvilket forklares saaledes: Huggere og Skræddere, ere ej gjerne rige."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 ½ s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 154, 155 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 87 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 821 i Banco. Dito Dito Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . 108 108 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. og r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-09
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Nyeste derie af K. benhavn. Ski man Syvogtyvende Aargang. No. 91. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 November 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Batavien og Friesland under Romerne. ingopgand¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Fra nu af forsvandt de forbigaaende Lysglimt, der for en kort Tid straalende havde opklaret det bataviske Folks Historie, og dets Tapre fægtede siden igjen som forhen i de romerske Rækker, hvis synkende Magt de endnu i nogen Tid hialp til at understøtte. Ogsaa under Vespasian fægtede bataviske Cohorter i Britannien. Ligeledes tjente de Domitian, Nerva, Hadrian med ligesaa megen Troskab som Held, og under Antoninus Pius og Geta beæredes de igjen med Tillægsnavnet: det romerske Folks Venner og Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Ved samme Tid var Leyden (Lugdunum *) allerede nævnt som en betydelig Stad, og den var sandsynligen Residentsen for Præfecterne eller Consularerne, (virorum consularium, som efter Trajan regjerede Germania citerior. Den for Handelen imellem Britannien, Gallien og Germanien saa beleiligt beliggende Ø vandt i samme Grad Rigdom og Befolkning, som den tabte i Uafhængighed. Fra nu af bliver det *) Prelomæns anfører blor dette Sted og Batarodunum som modets Kongous. Disse Præfecter vare egentligen de Personer, fra hvem Utilfredsheden udsprang hos alle de Rom undergivne germanniske Folkeslag; ved deres Udpresninger og allehaande Uretfærdigheder foranledigedes Folkene til Opstande, hvorfor ogsaa Trajan ophævede disse Poster, og i deres Sted beskikkede Consularer. stedse vanskeligere at kunne med Sikkerhed følge Batavernes Spor i de raske Folkebevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Det Hovedfolk, i hvis Stamme det bataviske Navn nu efterhaanden taber sig, var Saal Frankerne (Frankerne ved Saalfloden eller Yssel) hvilke først optrædende i Gallien omtrent Aar 237 efter Christi Fødsel, synes at have ved Aar 244 bemægtiget sig en Deel af Batavien, men igjen ved Aurelian, Probus's Feldtherre, blev uddrevne derfra. Under Keiser Honorius nævnes Bataverne sidste Gang som en særskilt Folkestamme, og eftersom det Merovingiske Rige under Childerich, Søn af Meroveus, fik fastere Begrundelse, flyder Batavernes Historie ganske ind i hine Frankers. Deres Cohorter synes allerede tidligere at være tildeelte Bosteder i Gallien og Rætten, hvor da disse Veteraner grundede ved Sammenflydelsen af Jnn og Donau, Batavi, Patavi eller Passau. I deres egentlige Hjem blev kun en liden Landstrækning tilbage for dem, som endnu forekommer under Navnet Betuwe. Paa lige Maade forsvandt Bructerernes og Cannisaternes Navne, og ikkun Friserne lykkedes det, ikke blot at hævde sig deres gamle Hjemsteder, men endog at gjøre Frankerne deres Erobringer, stridige. Disse Friser er det ogsaa fornemmeligen, fra hvem de forenede Nederlandes nuværende Beboere nedstamme. Frankerne, som nedlode sig langs med Rhinen, have derimod mere befolket denne Flods Bredder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Jmod Begyndelsen af det 5te Aarhundrede synes en Stamme at have nedsat sig paa de Øer, som Romerne indbegrebe under Navnet Taxandrien, og sildigere erholdt Navnet Zeeland; dog ogsaa imod denne Fiende vidste Friserne at staae sig, og i det mindste at holde sig i Besiddelse af nogle af disse Øer, hvorfra de vovede mange kjekke Foretagender til Søes, og bleve de tilgrændsende Kysters Skræk. *) Seeland eller Zeeland, en Gruppe af 15 til 16 større eller mindre Øer, som dannes af Schelde og Maas=Flodernes Udløb i det tydske Hav. Denne Provindses Hoved-Øer hedde nu, Walcheren, Nord og Syd=Beveland, Tholen, og Schonewen. Mere om Liberiedragter. See Nr. 89.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
J Hr. Cancellieraad Hempels Avis læses, Her i Odense synes Angiveriet ikke at ville trives. J det mindste er Personen, en Landsbyvæver i Omegnen, som begyndte at drive denne Næring med at angive formeentlig ulovlige Liberie dragter, sluppet galt fra sit første Forsøg. Beviset bristede ham, og istedet for at fange de lokkende 100 Rbdl. er han ved Underretten dømt til at betale Sagens Omkostninger, og to Rbdl. Sølv i Kost og Tæring til den uforskyldt Angrebne. Han har endnu angivet Flere; men da han, næst sin Jver for Lovens Overholdelse, tillige skal foregive, kun at handle som Redskab for en Anden, vil Udgiveren indtil videre gjemme hans Navn, som maaske ikke vilde vinde ved at foreviges i denne Anledning, og blot ønske, at han for Eftertiden vil foretrække sin Væv for en saa uhældig valgt Industrigreen. Maatte ellers Nogen drage i Tvivl, hvorvidt hin Erindring kunde ansees fornøden, da tillader Udgiveren sig at henvise til Analogien af Forordn. imod Overdaadighed af 20 Jan. 1783, som ogsaa omtaler Liberier, og som i Slutningen tilføjer disse Ord: "Paa det denne Anordning kan efter denne Publication blive ved at være til Undersaatternes Bedste i bestandig Erindring, skal den aarligen i alle Kjøbstæder i de kongel. Riger og Lande oplæses fra alle Prædikestole første Søndag efter Nytaar, og første Søndag i Juli Maaned."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Indenlandske Efterretninger. Almindeligt Varelexicon, indeholdende en Beskrivelse over alle raae og forarbeidede Natur producter, Kunstproducter, Fabrikater, og Manufacturer, for saavidt de ere Gjenstand for Handelen; til Brug for Handlende, Told-Embedsmænd, Mæglere, Fabrikanter, Kunstnere og Haandværkere, fordem, der underkaste sig Examen i de forskjellige Handelslaug, saavelsom for enhver anden, der ønsker at forskaffe sig Kundskab om Varer. Udarbeidet efter Bruun-Juuls Varelexikon, og de bedste nyeste Kilder ved O. J. Rawert, Kammerjunker, og surnumeralt Committeret i det kongel. GeneralToldkammer- og Commerce-Collegium. Af dette Værk, hvis Titel vi fuldstændigen har optaget, fordi dets hele Plan deraf sees, og hvis Udgivers Navn og Stilling borger for, at det er udarbeidet efter de bedste baade paalideligste og nyeste Kilder og Efterretninger, er første Hefte udkommet, som faaes i A. Soldins Boglade, Fortunstræde No. 148, og hos sammes Kommissionærer i Danmark, Norge, og Sverrig for 4 Mk. paa Trp. og 4 Mk. 12 sk. paa Skrp. De udførligste Artikler i dette Hæfte er Bomuld og Bomuldstøi, og denne sidste Artikel vil overgaae til næste Hefte. Hele Værkt er beregnet at ville udgjøre 60 Ark, og vil saaledes hefteviis udkomme i Hefter af 8 Arks Størrelse, tættrykt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
For omtrent 50 Aar siden lod en letsindig Spøgefugl i Viborg Samler indføre et Rim, hvori han gjorde sig lystig over Kundskabstræets Frugt, og opfordrede de lærde Theologer til at undersøge, om Adam havde spist Æblet uskrællet eller havde brugt en Kniv til at skrælle det med J næste Nr. af det Viborgske Ugeblad. "Samleren, lod sal. Biskop Astrup - da Sognepræst til Nørresogns Menighed – indføre i samme Versart, som Spotteren havde brugt, følgende Gjenmæle. Hør, Du, som med Dit falske Vid Drev Spot med Adams Æblebid Hvad vinder Du ved dette? En Daare leer – en Christen troer, Din Christendom er ikke stor Og uden Tvivl med Rette. (R. A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
J Hadersleb sidde elleve Landsenerer arresterede for at have mishandlet Skrædersvenden, ved deres Laugshuus. En Kommission er nedsat til paa det strængeste at undersøge Sagen. Den Skrædersvend, som blev skammeligst mishandlet, er en Preusser, og havde følgelig ogsaa staaet i Militairtjeneste. (Det var fordi Skrædersvendene bare Knebelsbarter Landsenererne vare blevne opbragte.) Næste Nat, efterat Slagsmaalet var forefaldet, patrouillerede Borgervæbningen i Gaderne; men Roligheden har ikke siden været afbrudt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Blandede Efterretninger. Kirkeskatten i Loretto. Kirkestaten har, efter Pontifikatets, Gjenoprettelse i Santa Casa offentligen bekjendtgjort de dertil tilvejebragte Gaver. Det sees deraf, at denne Kirkes Diamanter og øvrige Kostbarheder, førend Pius VII Fangenskab, beløb sig til 15 Millioner romerske Daler (omtrent 80 Millioner Franker, og har tiltager efter bemeldte Paves Tilbagekomst og under hans Efterfølgere, med et Beløb af 300,000 Piaster (1 1/2 Millioner Franker) i Diamanter, Ædelstene, og hellige Kar. Blandt de til Gudstjenesten bestemte Gjenstande udmærker sig især et af Guld, hundrede Unzer vægtigt, med Stene smykket og herlig cisileret Bæger, hvilket blev skjænket den hellige Jomfrue af den nuværende Pave, Pius VIII. Blandt de udenlandske Givere indtager Vicomtesse Chateaubriand den første Plads. Chorherren af Lorette udspredte et Rygte, i Haab om at erholde af Lætitia Bonaparte en Deel af det rige Juveel Kabinet, som denne Dame var i Besiddelse af, nemlig at hun skulde i hendes nyelig overstandne Sygdom, have skienket Jomfruen af Loretto alle de Digmanter som vare bleven berøvede bemeldte Kirke af hendes Søn eller hendes Svigersønner. Ogsaa gjorde de paa Grund af Cardinal Fesch's svær kede Helbred Regning paa, at nogle Malerier i hans Gallerie og flere værdifulde Gjenstande i hans Museum, engang skulde komme tilbage blandt de Skatte, som forhen havde tilhørt dem. Dette Rygte – bemærkede et fransk Blad – grunder sig paa en fuldkommen Usandhed; aldrig har Keiseren eller noget Lem af hans Familie plyndret Kirkeskatten i Loretto; Madame Bonaparte saavelsom Kardinal Fesch besidde blot en lovlig erhvervet Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Den berømte Pater Hyacinth, hvis interessante Efterretninger om Peking vi forhen have omnævnt, er i April dette Aar ankommen til Krasnoyark i Siberien, for at begive sig til det sydligt for Balkal ved Gousinoi-Ostro-Søen liggende Land, der beboes af de Rusland underliggende Mongoler. Man paastaaer, at hans Reises Formaal er at forberede en nye Mission, som i dette Efteraar skulde afgaae til Peking.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Ved Hr. Mertens er Videnskabernes Akademie i St. Petersburg meddelt, at den berømmeligst bekjendte Capitain Litke, med en Eskadre. af to Fregatter og en Korvette skulde efter Keiserens Befaling gaae til det nordlige af det atlantiske Hav, og at nøjagtige Undersøgelser over Jslands Beliggenhed, hvor Kapitainen agter at anstille en Række af Jagttagelser over Magnetnaalens Misviisning og Pendulen, skulde fornemligen være Gjenstanden for denne Expedition. Hr. Mer tens troede at kunne love Akademiet, endog om Opholdet paa hin Ø kun blev kort, mangen Berigelse for dets Samlinger, især i det botaniske Fag, naar det maatte behage Akademiet at med skikke en Naturforsker, der desuden kunde drage de forskjellige Arter Acephaler og Mollusker, som de russiske Søfarere ellers sjelden støde paa, ind i hans Forskningers Kreds. Hr. Mertens tilbød sin Tjeneste, som med Glæde blev modtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Kjøbenhavns Børs d. 18 November 1830. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 ½ s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1543 155 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 86 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler Dito Dito. . 80 1/2 81 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Nationalbank=Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 Nr. 6.6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved L. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 58 1/2 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer, 58 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-13
Asiatiske Compagnies Actier .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Nyeste Skilderie a Kjøbenhavn. AnnanannanonSyvogtyvende Aargang. No. 92. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 November 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Capitain Parry's Nordpols Reise i Aaret 1827. nopnaag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Om Diæten og om Kogekunsten med Hensyn paa diætetiske Regler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
Dr. Paris's Afhandling om Diæten"*)er i Udlandet særdeles berømt, og kyndige Læger hos os sætte ligeledes høi Priis derpaa. Endskjøndt det heller ikke i den senere Tid, for dette Værk fremkom, havde manglet paa Skrivter henhørende til Diætetiken, saa havde denne Videnskab, saa almeengavnlig og vigtig den endog i sig selv er, dog ikke længer den Popularitet, der engang skienkedes den. Grunden hertil var, at de fleste af hine Skrivter ikke indeholde meget andet end en Masse af ubeviiste, ved Tradition fra Slægt til Slægt overleverede, løse Sætninger, hvis fuldkomne Mangel paa et videnskabeligt Fundament ikke kunde undgaae den tænkende Læsers Opmærksomhed. Denne Bebreidelse træffer derimod aldeles ikke bemeldte Skrift af Dr. Paris. Forfatteren har foretrukket at give faa Forskrivter, men disse grundede paa en nøjagtig Analyse af Digestionsprocessen (Maaden, hvorpaa Fordøielsen foregaaer) paa den ene Side, og Fødemidlernes Natur paa den anden. De Regler, han giver for Sundhedens Vedligeholdelse, have derfor intet af den Vilkaarlighed, som i Almindelighed forekastes diætetiske Forskrivter; de ere Naturlove, hvis Bud man villigen underkaster sig, fordi man selv indseer deres Nødvendighed, og hvilke man ikke let uden selv at føle Straffen, overtræder. Paris har deelt sit Værk, der i England i det første Aar oplevede tvende Oplag, og siden oftere har været trykt, i tre Afdelinger, af hvilke den første giver en let fattelig, men derfor ikke mindre grundig, Fremstilling af den hele Lære, *) A Treatise og Diet: with a Wiew to establis, on practical Grounds, a System of Rules for the Prevention and Cure of the digestive Functions, by J. A. Paris, M. D. &c. 2d. Ed. Londen 1827. (Om Diæten, eller Forsøg til et paa practiske Grunde bygget System, indbefattende Regler til at forekomme og helbrede de Sygdomme, der almindeligst opstaae af Uorden i Fordøjelses Functionerne. om Fordøielsen Fordøielsens Physiologie, oplyst med Resultaterne af de nyeste Vivisectioner - den anden behandler Fødemidlernes Natur, og deres Tjenlighed eller Skadelighed for Fordøielsen, og den tredie beskriver den Sygdom, som er den hyppigste Følge af Fødemidlernes Misbrug; Jndigestion (svækket Fordøielse, og giver Forskrivter for dens medicinske og diætetiske Behandling. Forfatteren har skienket Behandlingen af de forskjellige Indigestions-Tilfælde en særegen Opmærksomhed, fornemmelig de Tilfælde, der have deres Sæde i Tolvfingertarmen.