Københavns Adresseavis, 1765-08-09
J Jndostan findes og Paafugle, Agerhøns, Vagteller, Giæs, Ænder, Høns, Duer, og adskillige andre gode Fugle. De skiær og castrerer ingen Unger, og derfor har ey heller nogen Caponer der, undtagen iblandt Menneskene; Thi Jndbyggerne ere ikke nær saa ømme overMenneskener, som de ere over deres andre Dyr. Ager Hønsene der, er mindre end vores, iblandt Hønsene er der en liden Art, hvis Hund over alt er sort, men Kiødet er meget hvidt og velsmagende. Duerne forskieller ikke noget fra vores, undtagen i Farven, i det de ere gandske grønne. Disse og Papegoyerne bliver fangne paa følgende Maade: Fugle=Fængerne gaaer bag ved en Skierm eller Væg hen, hvor Fuglene opholder sig, hvilke, efterdi de seer ingen, bliver de siddende stille, og saaledes fanger han dem med en tynd Stok, som er overstrøgen med Fugle Liim. Jndianerne ere ikke mindre behændige i at fange Vand=Fugle; thi de svømmer ud med en Potte paa Hovedet som er bedækket med Fiær, bag efter dennem, og naar de naaer nogen af dem, da trækker de dem ved Fødderne under Vandet, og da de andre ey mærker dette Bedragerie, men treer, at deres Cammerater af sig selv har dukket under, saa bliver de alle en efter anden fangne. Der ere tvende Slags Flager=Muus i Landet. Det ene Slags er ligesom de i Europa, men de andre ere af en gandske besynderlig Art. De ere 8 Tommer lange, og bedækket med guulagtige Haar. Kroppen er rund og saa tyk som paa en And. Den har Hoved og Øyen som en Kat, og en spids Snude som en stor Rotte, Ørene som ere spidse ere sorte og uden Haar. Vingerne ere næsten 2 Fod lange og 7 til 8 Tommer brede, de ere faste ved Kroppen langs nedad begge Siderne. De bestaaer af en sort Hund, som ligner vaadt Pergament. Den har fire Been eller Arme, som synes ligesom de vare liimede ind i Vingerne, et hvert er saa tyk som Beenet paa en Kat, og op imod Leedet er det næsten saa fast som en Mands Arm. De tvende forreste ere fra Skuldrene af og til Vingerne 9 eller 10 Tommer lange, de ere voxne ind i Vingerne; og løber lige med Legemet, er bedækket med Haar, og i Enden forsynet med fem Fingre, som seer snart ud som en Haand. Disse Fingre som ere sorte og uden Haar, har lige saadanne Led som paa et Menneske, og dette Dyr bruger dem ogsaa til at udstrække sine Vinger dermed, naar det har Lyst til at flyve. Et hvert Bagdeen eller Arm er ikkun en halv Fod lang, som sidder fast ved Vingen, og langs med Kroppen i lige Linie ført, naaer ud til den yderste Ende af Vingen, hvor en liden Haand er tilsyne, som er et Menneskes Haand meget liig, allene at den har Kløer i Steden for Negle. Bagbenene ere sorte og fulde af Haar ligesom de forreste men lidt tyndere. Disse Flagermuus haver ingen Rumper, men man seer under Vingerne to Vorter, hvoraf enhver er saa tyk som Enden af en liden Finger. De holder sig paa Grenene af Træerne fast med deres Kløer, og flyer saa høyt, at man neppe kand see og kiende dem. Nogle, som har spist af dem, siger, at de ere ret gode at æde. Jblandt de Fugle som opholder sig i Skovene, findes en Art som ere endnu mindre end en Gierdsmutte. De ere meget skiønne, og nydelig dannede, med fortreffelige brogede Fiære bedækkede, og ziirede med mange smaa Plætter. De fornøyer ikke alleneste Øyet med deres Skikkelse, men endog Øret med mangfoldige angenemme Melodier. Naturen har lært dem at bygge deres Reder paa de yderste Qviste som findes ved Enden af Grenene paa Træerne, hvor de hænger ligesom smaa Canine=Net, og der kand Mare=Katten i hvor behændig han end er ikke naae eller komme til dem. Endelig, hvad Fiskene er angaaende, da findes der Crocodiller som giør mange Floder usikkere, men ellers er der mange Slags rare Fiske, hvoriblandt ere to, som ligner meget vores Gieder og Karper. Fisk og Kiød er overalt i Jnden for meget got Kiøb at bekomme, hvilket til største Deel kommer deraf at hinduerne æder ingen Dyr.