Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-12-03
Vi begynde atter med a) Melkeveien, som nu viser sig noget mere til Høire, fra den vestlige Horizont, noget nordlig forbi Jssepunktet til Horizonten i Østen. Lavt nede i VS sees endnu Ørnen med den klare Atair. Over den Ræven med Gaasen, Svanen, Hovedet af Öephens i VAV. Lidet Nordlig fra Jssepunktet glimrer Cassiopeia nu i en opret Stilling, under den Perseus, med Medus Hoved, hvori Algol, mærkelig deraf, at dens Størrelse periodisk afvexler for hver 69 Timer. Under Perseus gaaer Melkeveien i O gjennem en Deel af Kudsken med den klare Capella, berører derefter Tvil lingernes Fødder og Orions Kølle og ender ved Eenhjørningens Hoved, som er i Opgaaende. b) Af Dyrekredsen, som paa denne Aarstid staaer temmelig høit over Horizonten om Natten, især paa den østlige Kant af Himmelen, sees til de angivne Klokkeslet Steenbukken at gaae ned i S VV; til Venstre fra den noget høiere følger Vandmanden, og nær ved Horizonten i 88 V funkler endnu Fomhand. Noget opad i 88 V er den sydlige Fisk med smaae Stjerner; i 8 OS bemærkes de to klare Stjerner i Væderen; 1080 kommer Tyren med dens bekjendte Stjerner, derefter Tvillingerne med Castor og Pollux, næsten under hverandre temmelig lavt i ONO, og under dem staaer Krebsen op i NOO. Desuden sees. c) Paa den vestlige Himmel, Noget til Venstre oven forden klare Attair i Ørnen Delphinen, som bestaaer af 5 Stjerner nær ved hverandre. Henimod 8 V glimre de klare Stjerner, i Pegasus, og i VS V sees Føllene, og imellem den langagtige Fiirkant i Pegesus og Caphöus findes det nye Billede, Frederiksære kaldet. d) Paa den sydlige Himmel, Jkke langt fra Horizonten, næsten lige i Meridianen glimrer Deneb Caitos ( Hvalsiskens Hale, hvilket store Stjernebillede strækker sig omkring næsten lige til 8 O, hvor Menkar (?) i Gabet lader sig tilsyne, og til Høire fra den staaer paa Halsen Mira (den Underlige) saakaldet fordi den viser sig forskjellig af Størrelse, og undertiden aldeles forsvinder. Over Hvalsisken findes nogle smaae Stjerner, hørende til Baandet imellem Fiskene, høit, oppe i Meridianen Andromedas klare billede, og sydlig under samme den Nordlige Fisk med smaae Stjerner. e) Paa den østlige Himmel sees nu ganske Orions deilige billede med Betengens paa den østlige og Bellattix paa den vestlige Skulder, Jakobsstaven eller Beltet, og Rigel paa den vestlige Fod. Stjerner af Skjoldet viser sig under Aldebaran. Høit paa Himmelen, lige over Vædderens Hoved, er den store og under den igjen den lille Triangel og østlig derunder Fluen. f) Paa den nordlige Himmel: J VAV glimrer den klare Vega i Liren og under den i Ny vise sig endnu lavt nede nogle Stjerner af Hercules. Til Høire endnu lavere gaaer Kronen ned og i N. V sees endnu nogle Stjerner af den nedgaaende Bontes. Lige i Norden staaer den store Bjørn eller Karlsvognen og under dens Hale: Jagthuus dene med Carl Ildens Hjerte. Over Karlsvognen finder Polarstjernen Cynesura, som for Tiden staaer lige over den virkelige Nordpol i en Afstand af 18 461. J Rummet mellem C stiapein og Polarstjernen staaer Rensdyret og til Venstre fra Polarstjernen opad til Melkeveien høit paa Himmelen Co Jmellem Liren og den lille Bjørn samt mellem Pheus. denne og Karlsvognen snoer Dragen sig.