Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-05
J Aarhuus Stiftstidende No. 57 fortæller en Hr. Jnqversen: "At en Landmand i Haderslev Amt, hvis Navn kan opgives om forlanges, har 2de Plage, faldne efter Fuldblodshingsten i Woiens paa (en god, sund og reen Hoppe, men at han er saa misfornøiet med dette sit Tillæg, at han ærgrer sig over, 3die Gang at have ladet Hoppen bedække ved ( samme Hingst, og gjerne gav bemeldte 2de Plage for en anden af ham betegnet to Aars Hest, avlet efter (!) en dansk Hingst, hvorefter mange gode tre og fire Aars Heste ere faldne, og solgte for 100 a 120 Specier og derover, Stykket. Denne i og for sig selv høist ubetydelige Begivenhed foranlediger Hr. Jnqversen til følgende Slutning: "Det er derfor vist meget at ønske, at Stutteriebesigtigelserne vedblive som hidtil, og ledes af fordomsfrie, upartiske, kyndige og erfarne Mænd, der især ville tage Hensyn til de Hovedfordringer, de Handlende for Tiden gjøre ved den danske Hests Jndkjøb (nemlig: god Bygning, Størrelse, stærke Been, og med godt, kraftfuldt, regelmæssigt Løb." 2) Ved denne Leilighed turde Man maaskee yttre det beskedne Ønske, at Hr. Jnqversen, hvis han i Frem 2) Ved denne Leilighed turde Man maaskee yttre det beskedne Ønske, at Hr. Jnqversen, hvis han i Fremtiden betræder Forfatterbanen for at bidrage Sit til den ægte danske Heste Races Vedligeholdelse, vil stræbe efter at vedligeholde det ægte danske Sprog! Uden at tage Hensyn til den Logik, som ligger i den Paastand, at det vilde være ønskeligt, at Stutteriebesigtigelserne maatte vedblive som hidindtil, fordi een Landmand har to Fol efter en Fuldblodshingst, med hvilke han er utilfreds, vil Jndsenderen indskrænke sig til at drøfte den omhandlende Gjenstand, for at Publicum kan overbevise sig om det Feilagtige, der ligger i hiin Paastand. Jndsenderen, som for kort Tid siden paa en Reise igjennem Amtet Haderslev havde Leilighed til at besee en stor Deel af de Fol og unge Heste, som ere faldne efter Fuldblodshingsten i Woiens, kan forsikkre Hr. Jnqversen, at disse gandske svare til den Beskrivelse, som han selv gjør om en god Hest, nemlig: de ere af god Bygning, Størrelse, stærke Been, og have et godt, kraftfuldt og regelmæssigt Løb. Svare de tvende omtalte Plage nu ikke til denne Beskrivelse, og ere de mindre gode, end de øvrige Fol efter denne Hingst, saa bør Man antage, at Skylden hertil er paa Hoppens og ikke paa Hingstens Side. At ville forlange, at en Hingst, fordi den er Fuldblod, med en daarlig Hoppe skulde tilveiebringe et fortrinligt Fol, er ligesaa urimeligt, som om Man vilde antage, at en Mand, som er hvid, med et sort Fruentimmer skulde tilveiebringe et hvidt Barn, Rigtignok paastaaer Hr. Jngversen, at den omtalte Hoppe skal være god, reen og sund, men da det synes, som om han ikke selv har seet samme, og det desuden er meget vanskeligt for en Anden at bedømme, hvad Begreb han forbinder med det meget vage Udtryk, god, reen og sund, saa vilde det være ønskeligt, om bemeldte Hr. Jnqversen vilde opgive Eierens Navn og Boepæl, for at ogsaa Andre kunne overbevise sig om denne Hoppes Godhed, Reenhed og Sundhed, for deres ter at bedømme den hele Fortællings Værd eller Uværd. Fuldblodshingsten paa Woiens har alt i tre Aar bedækket Hopper i Amtet Haderslev, og over 100 Fol efter den findes der i Egnen. At kun een Landmand har Fol efter denne Hingst, med hvilke han ikke er tilfreds, hvad beviser dette andet, end den omtalte Hingstes store Fortrin frem for enhver Hingst af ægte dansk Race; thi hvor findes en saadan, der iblandt 100 Fol ikke skulde have tilveiebragt et eller andet mindre godt, Naar Man betragter de Fol, som i Almindelighed falde efter de bedste Præmiehingster, saa vil Man i de fleste Tilfælde finde, at der iblandt 100 idet mindste ere 50 daarlige Carricaturer, hvilke det ikke lønner at fodre op, da de ved Salg saa godt som Jntet indbringe. Hvor existerer desuden den Hingst, som aldrig har tilveiebragt et daarligt Fol, Hr. Jnqversen vil indlægge sig en stor Fortjeneste, ved at navngive dette Vidunder, som hidindtil har været ubekjendt i Hippologien. - Dog, fraseet alt dette, tillader Man sig at spørge, hvad der foranlediger Hr. Jng versen til, fra Fortællingen om disse tvende Plage, hovedkulds at gaae over til det Ønske, at Stutteriebesigtigelserne maatte vedblive, som hidtil, og ledes af fordomsfrie, upartiske, kyndige og erfarne Mænd, Man indseer ikke let, hvorledes disse tvende mislykkede Plage, den med dem utilfredse Eier, og den gode, rene og sunde Hoppe staae i nogensomhelst Forbindelse med Stutteriebesigtigelserne og med de fordomsfrie, upartiske, kyndige og erfarne Mænd, der skulde lede samme, Endnu mindre forstaaeligt er dette, naar Man tager Hensyn til, at Stutteriebesigtigelserne endnu slet ikke have ophørt i deres Virksomhed, og at den omtalte gode rene og sunde Hoppe desuagtet og Trods for de bestaaende Stutteriebesigtigelser, har tillagt to daarlige Plage med en Fuldblodshingst, Har nu de bestaaende Stutteriebesigtigelser ikke kunne forebygge en saadan Begivenhed, saa indsees ikke let, hvorledes disse fremdeles skulde kunne forebygge, at en eller anden Mand tillægger tvende Plage, med hvilke han sildigere bliver utilfreds. Man kunde derfor antage, at Hr. Jnqversen af denne ubetydelige Begivenhed kun har villet tage Anledning til paa en fiin Maade at gjøre Vedkommende opmærksom paa, at Stutteriebesigtigelserne hidindtil ikke have været ledede med den Sagkundskab og Upartiskhed, som Sagen fordrer, og dette er saa meget mere at antage, da han tilføier det Ønske: at de maatte ledes af fordomsfrie, upartiske, kyndige og erfarne Mænd, hvorved han synes at tilkjendegive, at dette hidindtil ikke har været Tilfældet. Hr. Jnqversen bedes nærmere at oplyse, hvorvidt dette har været hans Mening, for at Mankan erholde Leilighed til offentligen at drofte en Gjenstand, der er af Jnteresse for en stor Deel af det danske Publicum.