Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1803-02-05
Endskiønt man ei bør troe, at Anmærkningen Litr. h, tilføiet et Skrivt: Gammelt og Nyt om Stiftelsen Christi Krybbe, ved J. N. Brun, skulde have Hensigt til at udbrede sorte Skygger over Magistratens Forhold ved Forstander Martens's Forløvelse og Forstander Kruses Antagelie, skylde vi dog os selv og vort Embede denne Pligt, at give Medborgere, den fuldkomne Oplysning om denne Sag: Paa de Grunde fra Hr. Johan Martens, a) Udi 5 Aar at have været Stiftelsens Forstander (da dog Norske Lov ikkun paalægger en Byens Kiemner at være 1 Aar. b) At have udi disse, endog ved Nærings Tab, tilendebragt meget betydelige Reparationer ved denne Stiftelse. c) Selv, med Kone og talrige Børneflok, at være bleven yderlig angreben af et ondartigUdslæt, hvormed Stiftelsens Børn var befænget, og af hvis Klæder Smitten blev foraarsaget. d) Derhos at være paalagt den byrdefulde Post, som Lieutenant ved Vitterlevs Almindingens Borger-Compagnie. Overbeviist om Sandheden af foranførte, syntes det uretfærdigt, at nægte Hr. Martens den ansøgte Forløvelse; Denne paafulgte, og en almindelig bekiendt agtværdig Borger og Skoemager Mester Hr. Kruse blev udvalgt til Eftermand, tillige fordie denne har en saa agtværdig Kone, at man kan være forvisset om, ved hendes høistfornødne Omsorg og fornuftige Overlæg ved Børnenes Klæders Forarbeidelse, vil al muelig Besparelse for Stiftelsen blive en Følge, samt at, uagtet Baqvaskere have søgt at udraabe, denne Mand at mangle den Færdighed en Forstander bør besidde, paatvivle vi dog et, at denne Haandværksmand, ligesom de fleere agtværdige Haandværksmestere i vor Bye, som Forstanderskaber ere anbetroede, vil fortiene Øvrigheds Velbehag over den gode Bestyrelse af det ham anbetroede; Desuden var saavel Hr. Martens's Forløvelse, som og Hr. Kruses Antagel, se, forinden begge Dele bleve besluttede, ei Hr. Stiftsprovsten ubekiendt Hr. Stiftsprovsten tage det ikke ilde op: At da de Herrer Præster, efter Stiftelsens Fundats, ere paalagde idelig Tilsyn med Skolevæsenet, dertil at beskikke ædruelige Lærere, der ei ved lastværdige Exempler besmitte den talrige Børneflok - Følge Fundatsen: Han være Studiosus eller læg Mand, ung eller aldrende Saa har Regieringen ei tillige villet paabyrde dem, at have Stemme til Forstander-Ombudets Besættelse, der, til følge Rescriptet af 27de October 1773, er paalagt Magistraten, der ufeilbar ligesaa, om ei meere fuldkommen som de Herrer Præster, vil kunne paaskiønne de antagne Forstanderes Jndsigt, Tænkemaade og Aand til at virke, og saavel Henseende Vederhæftighed, som især Rescriptet af 6te Julii 1774, der maaskee er de Herrer Præster ubekiendt, iagttage det Fornødne, desuden disses Vala, ei kan være de Herrer Præster saa magtpaaliggende, som og til mindre Ansvar, end om de, efter Embeds Pligt, skulle forsømme at forsyne Stiftelsen med duelige og ædruelige Lærere, som dog bliver det betydeligste Embede ved Christi Krybbes Skole. Bergens Raadstue den 5te Februarii 1803. Endskiønt jeg ikke stælden har anmodet om nogen Forsigtighed med den Parforce-Jagning af Karioler, Slæder og deslige i vore trange Gader og paa de offentlige Veie, synes Gientagelse af ermeldte Anmodning maaskee ikke overflødig, da Veirliget i Dag truer med, at maaskee giøre Gaderne endnu glattere, end de allerede i nogen Tid har været, og Fodgiængere desformedelst lettelig maatte kunne komme til Skade, især paa Engen, Torvet, og deslige Steder, hvor Kariolerne ofte krydse hinanden, og det i farligt Føre ei er saa let at undvige dem; især skeer saadant, hvor Husbonde eller Madmoder, ei selv er i Kariolen, for at tiltale den uforsigtige Kiørende, eller af dem, der har mange Tourer at giøre. Jngen stole paa, at han bliver ubemærket; det kunne maaskee hænde, at man, uagtet Mørket og den hurtige Forbiefart, kunde kiende ham eller hans Eqvipage. Bergens Politiekammer den 11te Febr. 1803. Olsen.