JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-04-19
Det ansees som vist, at deres Kongelige Høiheder, Kronprindsen og Gemalinde ville i Maj Maaned reise til Bergen, hvorfor der skal, som man siger, udrustes 1 Linieskib, 3 Fregatter og 2 Kuttere.
Viborger Samler, 1804-04-19
Befordringer og Afgang. Underdet danske Cancellie: Birkedommeren, ved Fousingøe og Skiern Birker under Viborg Amt, C. Hedegaard, udn. til virkelig Cancellieraad. Den første Deputerede i det danske Cancellie, Statsraad H. C. Reiersen, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed, samt udn. til Conferentzraad; den anden Deputerede, Etatsraad Feddersen, udn. til første; tredie Deputeret, Etatsraad Cold til anden; fierde Deputeret, Etatsraad Knudsen, til tredie, femte Deputeret, Kammerherre Bülow, til fierde, og slette Deputeret, sammesteds, Cancellicassessor C. F. Berner, tillige til Secretair og Contoirchef for det 5te Derartement, og Cancellicassessor C. Lassen tillige til Secretair og ContoirChef for det 1ste Derartement; Cancelliesecretair og Cancellist M. Hansen til Secretair og Contoirchef for det 2det Departement; Cancelliesecretair de Cancellist L. H. Schvartzen til Secretair og Contoiraf for det 3die Departement, og Cancelliesecretair og Cancellist S. C. Fischer, til Secretair og Contoirchef for det 4de Departement. (De øvrige følge.)
Viborger Samler, 1804-04-19
Døde. Kbhn, Mad. J. C. Kriger, 83 Aar.
Viborger Samler, 1804-04-19
Premier lieutenant ved det smaalehnske Dragonregiment Christian Anton Müller. Friderichssund Kiøbmand T. B. Hagendorn, 83 A. Ringsted: Forpagter til Conradsborg Mads Schou, 63 A. Odense: Frøken Johanne Caspare de Cicignon. Hammelef: Jomfr. A. Elisabeth Boldich, 84 A. Aalborg: Garver Andersen Venneberg, 52 A. Kokkedahl, Haarskiærer Peder Holms Enke, 56 Aar.
Viborger Samler, 1804-04-19
Copulerede. Viborg, Ungkarl Jens Jensen Borup, og Pigen Bodil Nielsdatter. Confirmerede: i Nørresogns Kirke 16 Drenge og 6 Piger; i Søndresogns Kirke 3 Drenge og 11 Piger, i alt 36.
Viborger Samler, 1804-04-19
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ At Hr. Jversen er en meget interessant og vittig Aviisskriver, derom er kuns een Stemme iblant hans Publikum; men at en Mand af Hr. Jversens Cultur og Talenter kan finde Glæde i at opsnappe og publicere Anecdoter, som kunne tiene til at koste Haan paa en Stand, hvori han dog vist kiender mange værdige Mænd, det er et sørgeligt Beviis paa den menneskelige Aands Ufuldkommenhed; hans Anecdote af Geheime-Justitsraad Moser i No. 41, synes dog, naar den anatomeres, kuns at være skrevet pour anmerle bon ton; at en Landsbypræst søger et andet Kald, kan af mange, ofte skiulte Grunde, være rimeligt; at han søgte at faa et Kald i en Egn hvor Viindruen voxer, det er, som mig synes, intet Beviis for, at Manden gjerne dvælede ved stærk Drik, men ved en menneske kierlig Fortolkning, beviser det allene, at Manden søgte det mildere Clima, ja maaskee ogsaa god Viin, for ved den at flikke paa et svækket Nervesystem, der lige saa ofte er den stillesiddende Studerendes som den udsvævende Libertiners Løn - en ubegribelig Præstemand maae det have været, der vilde flytte allene fordi han i hans Sogn manglede en Fierdemand til en Lhombre, da dette Spil dog lige saa godt drives af trende; og 2 Lihombre=Spillere i et Landsbye Sogn, sandelig det var allerede en stor Lykke for den som elsker slig moersom Adspredelse. J...
Viborger Samler, 1804-04-19
Bekiendtgiørelser. Formedelst Forandring af Bopæl, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, beliggende i Vester Gade, Søndre Side paa Hjørnet af Hjultorv Gyden. Den kan tiltrædes første Juli. At beskrive dens Beliggenhed eller Beqvemmelighed, finder jeg fornødent; de Lysthavende vilde behage at henvende dem til Viborg den 15de April 1804. P. Lyndrup.
Viborger Samler, 1804-04-19
Arvingerne, Credi- og Debitorer i Stervboet efter afdøde Huusfæster Peder Andrup af Dahlhuus, Hostrup Gods, Hiærk Sogn, Viborg Amt, indkaldes herved at møde 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato her paa Gaarden, hvor Skiftet efter bemelte Afdøde foretages og sidste Dato sluttes uden anden Jndkaldelse, som efter Boets ringe Tilstand ei finder Sted. Hostrup d. 5te April 1804. J. Tolstrup.
Viborger Samler, 1804-04-19
J Dag den 17de April 1804 er eet af Kiøbmand Søren Sørensens Fartøjer i Hobroe, lykkeligen og vel hiemkommen med en Ladning fortrinlig god, tørred Rigersk Rug God rød Hollandsk Kløverfrøe er endnu at bekomme hos Christian Givrup.
Viborger Samler, 1804-04-19
Hos undertegnede er tilkiøbs en god, stærk, med Jern beslagen, nye Arbejds=Vogn, ligeledes en nye Plong med Tilbehør, samt andet forfærdiget Jern=Arbejde. Hos samme kan ogsaa Værelser i næstanstundende Snapsking til Leje bekommes. Viborg den 6te April 1804. W. Dollerup.
Viborger Samler, 1804-04-19
Ved holdt Forseglings Forretning den 3die April sidst, efter afgl. Parcellist Chresten Jensen Heilschou, paa Lundgaards Hovedgaards Mark udi Gammelstrup Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, blev af Enken anmeldt, at den afdødes nærmeste Arvinger vare: a) En Halvbroder Peder Jensen, Tømmermand, boende i Odense i Salling. b) En Halvsøster Johanne Jensdatter, gift med Niels Jensen i Romlund, c) En Halvsøster Maren Jensdatter, gift med Søren Nielsen Snabe i bemeldte Romlund. d) En HeelBroder Michel Jensen, forhen boet i Hvam Kroe i Rinds Herred, død og efterladt sig endeel Børn, men deres Navne, hvormange de ere eller hvor de sig opholder, derom kunde hun ingen Oplysning give; thi vorder dette Dødsfald offentlig bekiendtgjort 3de Gange efter hinanden udi den Viborger Samler, da Stervboet ei formaaer anden Proclama at bekoste og at 30te Dagen indfalder den 28de April førstkommende, samt at en Skiftesamling, bliver 12te Ugersdagen den 21de Juli næstpaafølgende i Stervboestædet paa forbemeldte Lundgaards Mark Kl. 10 Slet Formiddag. Til hvilke Tider og Sted ovenbenævnte Arvinger, saavelsom om flere skulde være, herved indkaldes Enker med Laugværge, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig og de Umyndige med Curator og Værge for deres Arveret at iagttage, ligeledes i Følge Plakaten af 26de Octbr. 1792 indvarsles dette Stervboes Credi- og Debitorer saavelsom og enhver anden, der kunde have noget at afhandle dette Stervboe betræffende at møde til bemældte Tider og Sted med fornøden Rigtighed og Beviser. Harrestruplund ved Viborg den 11te April 1804.
Viborger Samler, 1804-04-19
Paa Høivelbaarne Hr. Kammerherre Stiftbefalingsmand og Amtmand de Schestedts Vegne, som committeret. Peder Friiss.
Viborger Samler, 1804-04-19
Paa Lund Hoved=Parcel i Morsøe, kand Græsses 50 Stkr. Stude, fra Medio Maj til Michaeli, naar Liebhaberne derom med allerførste vilde melde sig paa Lund for at accordere med Eieren. O. Thrane.
Viborger Samler, 1804-04-19
Subskriptions=Plan. Fra det Øieblik da Undertegnede blev Eier af Forlagsretten til vor udødelige Holbergs Skuespil, følte han den Forpligtelse at tilveiebringe en anstændigere Udgave af dette Mestervær, og forenede sig herom med sin mangeaarige Ven Hr. Prof. Rabbek, der allerede adskillige Aar tilforn, efter at have tilhandlet sig Ret dertil af den forrige Forlægger, havde anmeldt en saadan Udgave. Deels de, saavel efter Jldebranden, som under de rigeriske Conjuncturer ved Aarhundredets Begyndelse, for deslige Foretagender ikke gunstige Aspecter, deels og Udgiverens personlige Stilling, der lod ham befrygte, ikke at kunne hellige dette Arbeide den fornødne Tid og Flid, have ikke tilladt dem at lægge Haand paa dette Foretagende før nu.
Viborger Samler, 1804-04-19
Jmidlertid haabe de, at Holbergs 3: Smagens og Fædrenelandets Venner, ikke vilde findes uvillige at tilgive dem denne Udsættelse, saafremt de ellers ere saa heldige, at kunne give denne Udgave al den feilfrie Nøiagtighed, de ønske; ligesom og Prof. Rahbek smigrer sig med, ikke frugtesløst at have anvendt den lange Mellemtid paa at sanke saadanne historiske, critiske og litterariske Noticer, som man ved Udgaven af vor ypperste Skribents Mesterværker med Føie vil troe sig berettiget at fordre. De haabe tillige, at det ikke vil være uvelkommet, naar de fremdeles anmælde, at de efter Skuespillene agte, i Følge vedkommende Forlæggeres Tilladelse, at udgive denne Digters øvrige udvalgte Vittighedsværker, samt de af hans historiske og philosophiske Skrivter, hvis almene og stedsevarende Jntresse nu meere end et halvt Aarhundrede, har afgjort.
Viborger Samler, 1804-04-19
Denne Samling, der under Titel af: Holbergs udvalgte Skrivter, vil udkomme i Hæfter paa henimod 30 Arks Størrelse, overlades Subskribentere for 3 s. Arket paa Trykp. og 4 s. Skrivp., som tilbringes Subskribenterne hæftede i conleurt Omslag, og Trykpapiirs Exemplarerne planerede. Kiøbenhavn, d. 17 Marts 1804. Joh. Fr. Schultz, paa nye Amagertorv Nr. 64.
Viborger Samler, 1804-04-19
J Viborg modtages Subskription hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-04-19
Formedelst Skaungaardsoverflødige Tørveskiær, kan enhver af Viborg Jndvaanere, som maatte finde sin Regning ved selv at lade skiære og afhente Torv, erholde Læsset for 1 Mk. saa stort, som kan føres med 2 Heste. Gorm.
Viborger Samler, 1804-04-19
Tirsdagen den 1ste Mai næst, Kl. 9 Formiddag, bliver paa Tviis Closter holdet offentlig Auction over Tviis Closters Hovedgaards Mark, omtrent 25 Tdr. Hartkorn, fri Hovedgaards Taxt, som kan faaes samlet i smaa eller større Parseller, og kan tiltrædes enten strax til næste Mikkelsdag eller næste Aars Majdag, ligesom Liebhaberne ønske. Det er bekiendt nok, at der er en skiøn Bopæl for et Herskab. En fortrinlig smuk og stor Hauge, meget gode Eiendomme, skiønne Enge, herlig Fiskerie og overflødig got Jldebrand. Skulle dertil ikke findes antagelige Liebhabere, saa bliver Korn- og GræsAnlen og Haugen samme Tid bortforpagtet paa et eller fleere Aar. De Lysthavende ville behagelig indfinde sig. Holstebroe d. 2den April 1804. J. Tranberg. Nyssensteens Hovedgaard, endeel Kirkers og Præstegaardes Giesterie, Beusling Sogns Konge Korn-Tiende, Dito Sogns Kirke Korn- og Qvægtiende Nee Sogns Konge Qvæg-Tiende og omtrent 160 Tdr. dertil hørende Bøndergods, item Cronheden i Lomborg Sogn og Forstrands Rettigheden fra Mindestrømmen til Pæle=Diget ved Vestervig, bliver separat og samlet opraabt samt til den eller de høistbydende bortsolgt ved offentlig Auction som foretages paa Raadstuen i Lemvig den 25de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 11 efter de paa Auctionsstædet fremlæggende Conditioner som for Liebhaberne skal befindes følelige. Eiendommenes Frugtbarhed og Herligheder kan best erfares ved at tages i Øiesyn, de anvises af Hr. Birkeskriver Varelmann paa Rammegaard.
Viborger Samler, 1804-04-19
Forpagtning og Salg, Da nærværende Forpagter paa Jsgaard i Jylland, Aarhuus Stift, i Mols Herret, Randers Amt, Hr. Kaisen, formedelst en Handel med Gjeren om Tveds Veirmølle, qvitterer til 1ste Mai 1805, faa er Eieren Kammerraad Marcus sen findet, underhaanden, ikke allene paa nye at bortforpagte Gaarden, hvis Hovedgaards Taxt er Hartk., Ager og Eng 37 Td. 2 Skp. 1 Alb. og Skovskyld 4 Skpr. 1 Fdkr. med underliggende Tveds Kirke KornTiende, af 303 Td. Tiendeydende Hartk., i god Jord; men endog, om Liebhavere melde sig, at sælge ongefæhr 16 Tdr. Hartkorn af bemelte Hovedgaards=Taxt, som i nogle Aar har været inddeelt og drevet for sig selv, tilligemed den nye Forpagter Gaard, bestaaende af 3 Rad Huus, og nogle af Jsgaard Ladegaards Bygninger, ligesom og Tveds Kirke=Korn- og Qvægtiende kan følge samme Parcell. Til Jsgaard faaes det ene Aar imod det andet, 604 70 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 20 Tdr. Erter og 24de Tdr. Boghvede, og græsses 80 til 100 Stkr. Kjør og Qvier, samt 60 Faar og Beeder, foruden fornødne Beester til Avlingens Drivt. Ligesaa foeres og samme Antal Creaturer og undertiden flere. Gaardens Korn og feede Vahre befordres beqvemmelig Søeværts til Aarhuus, da Jsgaard er beliggende til Udkandten imod Havet, imellem Knebel og Helgenes Hav Vige, lige over for Aarhuus, og neppe have 1/4 Miil til Udskibnings Stederne. Ongefæhr 1/4 Deel af Jsgaards Avling drives endnu ved Hoverie. Skulle Jsgaards Hovedgaard med underliggende Tiende ikke blive bortforpagtet, eller bemelte Hovedgaards Parcell med Bygning bortsolgt underhaanden, kommer samme til offentlig Auction paa Jsgaard, Tirsdagen den 5te Juni førstkommende, Kl. 10 slet Formiddag, da endeel af Hovedgaardens Mark først opraabes til Salg i smaae Parceller uden Bygning, afsadt til 3, 4, 5, 6 a 8 Skiepper Hartkorn, dernæst Parcellerne, sammenlagt til 4, 6 a 8 Tdr. Hartkorn, efter Liebhavernes Ønske, med Bygning, og endelig bemelte Parcell 16 Tdr. Hartkorn, frie Hovedgaards Taxt, med den nye Forpagter Gaard og tillagde Bygninger af Ladegaarden, tillige med Tved Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende. Skeer da ikke saa fordeelagtig Bud, at Eeren dermed kan være tjent, kommer først heele Jsgaard Hovedgaards Avling, med Tveds Sogns Kirke=Korn-Tiende til Forpagtning paa 10 Aar, dernæst endeel deraf, nemlig bemelte Hovedgaards Parcell 16 Tdr. Hartk., og tillagde Jord, en nu 4 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaards Taxt, med ongefer den halve Deel af Tved Sogns Kirke-KornTiende, paa ligesaa lang Tid, alt paa Eierens nærmere Approbation, efter nogle Timers Betænkning. Lysthavende indbades da herved, for derom behagelig at handle med Eeren Kammerraad Marcussen paa Jsgaard, da, i Fald Handel skeer underhaanden, Auctionen betimmelig skal blive afvarslet.
Viborger Samler, 1804-04-23
No. 3.
Viborger Samler, 1804-04-23
Paris den 9de April. Det er anmeldt den offentlige Anklager ved Crimiualretten over de Sammensoerne "at Carl Pichegru har qvalt sig Natten til den 6te April i Arresten i Templet. 3 Tribuner indfandt sig strax i Tempeltaarnet, for at erkyndige sig om dette Mord og man fandt da at Pichegru laae i Sengen og havde om bragt sig ved Hielp af en Pind som han havde omdreiet sit sorte Silkehalstørklæde med, indtil han var qvalt. Man fandt alle Tegn paa Halsen, Tungen, Fingrene, Musklerne og Kinderne til, at hans Dødsmaade var foraarsaget derved. Pinden havde han listet fra den, der lagde i hans Kakkelovn og da han bestandig havde forsikret, at han ei ville ombringe sig selv, havde man ingen Skildvagt givet ham inde i sit Kammer; Skildvagten udenfor hørte om Natten Kl. 3, at han hostede stærk; men da det strax efter blev stille, troede han ei han behøvede at vække nogen. Han havde om Aftenen før spiist et got Maaltid. Arrestforvareren, forlod ham om Aftenen Kl. 10 og tog Nøglen med sig til hans Kammer, og da han kom Kl. 7 om Morgenen for at lægge i hans Kakkelovn, fandt han ham død. 8 Læger og Kirurger holdte Synsforretning over ham, og aarelod ham; 10 Personer, der havde kiendt ham personlig, bevidnede at det var hans Liig og man op skar Legemet i manges Nærværelse i Conciergeriet. Alle de indvendige Dele vare meget sunde og i Underlivet var meget Fidt. Derpaa blev Legemet, efter Regierings kommissair Gerards Paastand under et stærk Detaschement Artill ri begravet paa Templets sædvanlige Begravelsesplads.
Viborger Samler, 1804-04-23
Staden Brest er sat i Beleiringsstand og alle Borgerne maae forsyne sig med Sikkerhedskart. Det skal være foranlediget af et hemmelig Anslag paa, at overlevere Staden til Englænderne eller stikke dens vigtige Tøihuse i Brand. For 4 Aar siden opdagedes det, at en Søeofficeer Rivoire havde Deel i dette skammelige Complot. Han blev dømt til at deporteres, men Krigen hindrede Dommens Udførelse og han blev arresteret paa Slottet Lourdes. Der har han nu sat i 3 Aar og han har nylig skrevet til Justitsministeren, at han og vidste Anslaget med Helvedmaskinen; men at han havde raadet derfra m.v.
Viborger Samler, 1804-04-23
Monitøren siger den berømte engelske Expedition paa 23 Skibe der skulle kaste Steen i Boulognes Havn, har vel været der; men holdt sig i en Afstand af 2 1/2 Miil og gik bort igien næste Morgen uden at losse Stene. Havde det virkelig været deres Hensigt at kaste Stene i Havnen, havde de gjort os en sand Tieneste, da det længe har været i Plan, at bygge et Fort ude i Havnen og de kunne da have tient til Grundvold; men maae snarere troe, at slig en urimelig Plan var opdigtet; thi Lord Vincent har formeget Forstand til at opofre Mennesker til saa daarlige Foretagender.
Viborger Samler, 1804-04-23
5 Kanonerslupper have gjort Jagt paa nogle engelske Krydsere; 2 engelske Fregatter ville forhindre dem at løbe ind til Calais; men de franske Kugler nødte dem til at søge Søen. Ved Cuba i Vestindien har en fransk Goelette den 31de Decbr., efter en blodig Fægtning i 14 Minuter, entret et engelsk Skib paa 7 Kanoner og 80 Md. Fjenden mistede 32 Døde og 26 Saarede, vort Tab var 20 Døde og Saarede. Man veed af en Beretning fra den hollandske Commandant paa Cap af 17de Januar, at den hollandske Admiral Hartfink kom med sin Eskadre fra Rio Janeiro dertil, indtog en Batallion Jnfanteri og seilede derpaa til Batavia.
Viborger Samler, 1804-04-23
En af de grebne Mordere, St. Vincent, som fik et Skud i Siden, er død deraf i Pontoises Hospital. Man har udgivet et lidet Skrivt, hvori en, siden af Directoreit benaadet, Emigrant Montaillard har anbenbaret adskillige af Prindsen af Condes Underhandlinger med Pichegru i Republ. 3, 4 og 5te Aar.
Viborger Samler, 1804-04-23
J Saverdun og Mazeres havde man sidst i Marts stærk Hede, hvorpaa fulgte Torden og stærk Hagel, der fordærvede Viinbierge og Kornmarker. J disse Dage har man her i Paris stærk Regn, saa Seinen stiger betydelig.
Viborger Samler, 1804-04-23
Ved Marseille ligge 52 neutrale Skibe med Korn, Olie, Bomuld, Sukker og Kaffe. Sukkerpriserne ere stærk faldne ved deres Ankomst.
Viborger Samler, 1804-04-23
Blandt adskillige engelske Priser franske Kapere have opbragt til Calais, nævner Monitøren een med 10000 Pd. Krudt.
Viborger Samler, 1804-04-23
En umenneskelig 22 Aars Opdragerske, har i Arrighed pidsket et 6 Aars Pigebarn saa længe, at det døde 4 Dage derefter, hun er dømt 1 Aar i Tugthuset og i en Mulct af 200 Fr. Til Barnets Forældre maae hun betale 600 Fr.
Viborger Samler, 1804-04-23
Om den til Førstekonsulen sendte Adresses Jndhold, har man endnu ingen tilforladelig Kundskab.
Viborger Samler, 1804-04-23
London den 3die April. Kongen undertegner vel alle Expeditioner, som Ministrene forelægge ham; men endnu har han ikke Kræfter til at beskjæftige sig længe med nogen Gienstand og det vil vel ikke saa snart skee.
Viborger Samler, 1804-04-23
Rustningerne til Lands og Vands vedvare. Der er givet Ordre til, saa hastig muligt, at bygge 20 nye Linieskibe.
Viborger Samler, 1804-04-23
Førend Parlementet tog de sædvanlige Paaskeferier, forelæstes Volontorlovene anden Gang. Seatssekretæren paastod, at Kongen havde Ret til, i Tilfælde af fiendtlig Jndfald, at opbyde alle til Vaaben. Et Par Lorder paastode, at denne Ret gav Anledning til det grusomste Tyranni, naar enhver kunne efter Kongens Behag befales, at staae under Vaaben; men Storkantsleren forsvarede denne Kongens Ret paa Grund af, at denne Tjeneste kun ville vaere en kort Tid, da man burde troe, at Fienden kun for at ødelægge og ej for at beholde Landet, ville komme, og Kongen, naar Parlamentet var fraværende, i Farens Øjeblik, maatte kunne afværge et uberegneligt Tab for Landet, som ville ramme det, om ingen i Mængde Væbnede modsatte sig dem.
Viborger Samler, 1804-04-23
Det nye Laan for dette Aar, siger man bliver 15 Millioner Pd. General For afløser Trigge, som Gouvernør i Gibraltar.
Viborger Samler, 1804-04-23
Semlin den 24de Marts. De bevæbnede Kristne i Servien ere nu 14000 Mk. stærke og formeres daglig. Efter een af dem indsend Klage til Storherren over de belgradske Deyers Undetrykkelser, have de faaet en Tilladelse af ham til at befeide disse; men Ordre til at spare Pachaen, derimolover han dem Skattefrihed i 9 Aar. Deierne, sige han i sit Firman, have ikke betalt ham Skat siden for rige Pacha blev myrdet. Disse 5 Deyer eller Janit skaroberster have kuns 1000 Mand Tropper og Servierne omringe nu Belgrad og ville bestorme den: de have tillge truet Deyerne, at der ikke skal spares Børn i Moders Liv, om de myrde Pachaen. Valiana, Red nik og Usitza have Servierne inde; de fandt der en Mængde Munition og nedsablede 200 Tyrker. Deres Anfører er Czerni Georg, som i forrige Tyrkekrig var østerrigsk Feldvedel, han er en modig bestemt Mand og holder god Mandstugt.
Viborger Samler, 1804-04-23
Schweits den 6te April. En Skomager Willi, der forhen har tjent i den franske Armee, er Anfører for de oprørske i de 4 Biergbyer, der forstærke sig mere og mere fra andre Sogne. J Træfningen ved Horgen den 27de Marts vare de 6000 Mand stærke. Tabet var paa begge Sider 36 Døde og endeel Saarede. Schweitserkorpset under Oberst Ziegler mistede 9 Døde og havde 15 Saarede. (Nogle sige der faldt flere paa begge Sider.) Skomagerarmeen har trukket sig til høire Side af ZuricherSøen og man samler fra alle Kanter Nationaisoldater, sammen, for om muligt, at standse denne ødelæggende Borgerkrig.
Viborger Samler, 1804-04-23
Blandede Efterretninger. Den i Leiden arresterede Klædefabrikør Dumoulliner atter frikiendt.
Viborger Samler, 1804-04-23
J Holland hverves nu de ved Handelens Standsning Forarmede, for, imod gode Haandpenge, at tiene til Havnenes og Kysternes Forsvar i Zeeland.
Viborger Samler, 1804-04-23
Gesandten Drake har nu pakket ind i München og er reist over Augsburg.
Viborger Samler, 1804-04-23
Da man bestandig taler om, at de Franske ville indi Neapel; saa har Keiseren i Wien ladet 2 Kammer, fruer reise derhen, for at ledsage Neapels Dronning til Østerrig, om hun vil forlade Landet.
Viborger Samler, 1804-04-23
De Franske have faaet at vide, at man den 15de Januar i London har fra Skatkammeret bevilget Pengeunderstøttelse for franske Emigrantere ved Rhinen, neml. for en General daglig 5 Schelling, Oberster, Oberstlieutenanter og Capitainer 3 Sch., Subalterner, 1 1/2 Sch. og Adelige 1 Sch.
Viborger Samler, 1804-04-23
Den italienske Republiks Jndtægter for i Aar er 90 Mill. Lire.
Viborger Samler, 1804-04-23
Da den offentlige Rolighed i Kirkestatten snorksover, opretter Paven et Korps, der skal vaage over den. Fra Hannover ere 26 Kanoner bragte til Holland. Gouvernør Ali Pacha i Ægypten er myrdet (som man meener af Beyerne) paa Reisen fra Alexandrien, til Cairo. Storherren har nu udnævnt den bekiendte Shezzar Pacha til Gouvernør i Ægypten og man venter denne Buderbasse skal kunne ydmyge dem. Louis har udgivet sin kritiske Journal for Marts. Han drøfter der Preussens Politik under nærværende Krig og er af den Mening, at den ikke bør eller vil blande sig i Europas nærværende Tvist. Det er en nødvendig Politik for Preussen, siger han, at have Frankrig til Ven, for at afværge de Stød Østerrig eller Rusland muligt ville tilføje det; men Regenten stole dog ikke saameget paa de, saa ofte mislige, Alliancer, der ofte lede til Afhængighed og derfor vedligeholder han sin veløvede Armee; han forstørrer den derimod ikke, fordi han fik et Stykke af Polen; thi de svære Skatter til dens Underhold kunne nu bæres af Undersaatterne, fordi Flid og Tarvelighed frembringer det Meget der maae ydes Staten; men dette ville ikke strax være Tilfældet med de pohlske Provindser førend de først forbedres og omdannes paa den preussiske Fod.
Viborger Samler, 1804-04-23
Preussens Krigsmagt er derfor allene til for at beholde Fred og for at giøre sine Underhandlinger og Fordele gieldende hos de europæiske Magter naar det gielder om, at udvide sit Territorium.