JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
18. Foranlediget af et til Amtet indkommen Andragende fra Veerst Sogn, hvorved det blev anført som overkommeligt for Sognet, at indgrøvte og forsyne med Leer og Gruus Sognets Biveie, fandt en Forhandling Sted mellem Herredsfogden og Sogneforstanderskabet, hvorefter dette foreslog i 1846, 1847 og 1848 at fuldføre Grundforbedringen af de offentlige Biveie, hvilket Forslag Herredsfogden tiltraadte med den Tilføining, at den forrige mindre Landevei, hvert Aar burde paaføres Material og Veiene behørig planeres. Senere har Sogneforstanderskabet udførligere forklaret, at de saaledes til Grundforbedring bestemte Veie holde et Længdemaal af 19,700 Al., hvortil behøves 30 Steenkister, og at man har antaget, at Vei grøvterne kunne være af 1 1/4 til 1 1/2 Alens Vide foroven og 3/4 Alen i Bunden; men da Veiene ikke overalt kunne erholde den af Amtet opgivne Vide af 10 Al. mellem Grøvterne, har Forstanderskabet forbeholdt sig at andrage paa Jndskrænkning heri, hvor Udvidelsen formedelst levende Hegn og Gjerder samt inde i Byen vilde koste for meget. Med Hensyn til Spørgsmaalet og Veienes Brede, indsaae Raadet vel, at der ville være Puncter, hvor man maatte afvige fra hiin Bestemmelse, men selv paa saadanne Puncter bør Veienes Brede dog ikke indskrænkes derunder, at 2 Vogne kunne passere forbi hinanden, og overtog Amtsraadsmedlem M. Brødsgaard i denne Henseende at give Forstanderskabet Veiledning og afgjøre, hvor en saadan Jndskrænkning i Veibreden kan tilstædes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
19. Ved et Andragende fra Møller Termansen, i Veien er det sat under Afgjørelse, om Amtet skal overtage Vedligeholdelsen af den ene Træbro ved Veien Mølle paa Biveien litra e i Veien og litra gl. i Gjesten Sogn. Sogneforstanderskaberne for disse Sogne have været enige i at undslaae sig for Deeltagelse i denne Byrde, men førstnævnte Sogn har, ligesom Herredsfogden, fundet det billigt, at Amtet i de Veifarendes Jnteresse lettede Mølleieren Byrden af den østlige Broes Vedligeholdelse. Amtsraadet kunde ikke finde tilstrækkelig Anledning til at paalægge enten Amtet eller Sognene Vedligeholdelsen af nogen af disse Broer, men da de findes paa en offentlig Bivei, overdrog man Formanden, saafremt Mølleieren skulde ansøge om Tilladelse til at hæve Bropenge, at anbefale en saadan Ansøgning, efterat saavel Politimesteren som Forstanderskaberne for Veien og Gjesten Sogne vare givne Leilighed til at yttre sig med Hensyn til Tarten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Proprietair Lantrup deeltog, paa Grund af Slægtskabsforhold til Møller Termansen ikke i denne Forhandling. 20. Foranlediget ved, at Jordemoderen for det 19. District er bleven understøttet af Fattigvæsenet, er der opstaaet Spørgsmaal, om Districtet, der bestaaer af flere Sogne, eller den ordinaire Forsørgelsescommune, Lunde og Outrup Sogne, hvor hun siden 1832 har være ansat, skal udrede denne Understøttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Da Qvong Sogn (det 3die Sogn i Jordemoder Districtet) ikke har havt Leilighed til at yttre sig i Sagen, kan man kun i Almindelighed udtale den Anskuelse, at i Tilfælde som det nærværende bør, efter Canc. Skr. af 22. April 1817, Jordemoderen og hendes Familie i Trangstilfælde, nærmest understøttes af det District, hvori hun er ansat, men i Tilfælde af Mandens Sygdom naar Bekostningen ved denne ikke falder Amtet til Last efter Fordn. 17. April 1782, maae de paa hans Cuur særlig medgaaede Omkostninger afholdes af hans Forsørgelsescommune. 21. Sogneforstanderskabet for Janderup og Billum Sogne har anholdt om, at Amtets Fattigkasse, maa overtage Omkostningerne ved den sindsvage Jørgen Jensens Ophold i Ribe Hospitals Daareanstatt. Det overlodes Formanden at indgaae med Forestilling til Cancelliet om, at disse Omkostninger, regnet fra 1 Januar afvigte, maae med det Halve udredes af Repartitionsfonden, da det tilstrækkeligt er oplyst, at den Sindssvage hverken eier Formue eller har Paarørende, der ere pligtige til og kunne bære Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Sognefoged P. Jacobsen, der er Medlem af Sogneforstanderskabet, deeltog ikke i denne Sags Behandling. 22. Under 28 Novbr. f. A. har det kongl. Rentekammer paa Raadets Jndstilling om den mod vedkommende Mølleiers Protest besluttede Forlægning af den mindre Landevei forbi Grydvad Mølle, resolveret, at det bifaldes, at Veien gives den foreslaaede Retning sydvest for Møllen, saaledes at ved Veiens Anlæg de af Landvæsenscommissionen opstillede Betingelser blive at iagttage (efr. Mødet den 11. Septbr. f. A. Nr. 47).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Over Omkostningerne ved Landvæsenscommissionsmødet fremlagdes Regninger, hvis Beløb anvistes. 23. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet i Qvong, om at den specielle Skolekasse maa inddrages under den almindelige, blev bevilget under de sædvanlige Vilkaar, nemlig at Skolerne forsynes med det Fornødne af den almindelige Skolekasse, hvilken Jnddragelse regnes fra 1 Januar. 24. En Regning fra Cancellieraad Herredsfoged Brasen for noget paa Landeveien mellem Høyer og Tønder udført Arbeide, anvistes med 24 Rbd. 51 s. 25. En Anmeldelse fremlagdes fra Sogneforstanderskabet for Møgeltønder Sogn om, at der i afvigte Aar, ved Anlæg af en Vei mellem Tønder og Sydvesthorn samt Dagebill gjennem Hvidding Herred, er indtaget et Stykke af Møgeltønder Sogns Grund, omtrent 300 Favne, tilhørende deels Møgeltønder Skolevæsen deels Jakob Pedersen paa Sypskog og Niels Porcksen paa Legan, hvilke Sidste dertil have givet Samtykke, hvorimod Sagen for Skolevæsenets Vedkommende, som ved en Taxation er Tillagt 61 Rbd. 44/5 s., staaer aaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Da Veianlægget er foretaget for Tønder Amts Side uden foregaaende Forhandling med Amtsraadet, og der hermed er forbundet en Henflytning til Amtsskjellet af en meget betydelig Bro, maatte Raadet anmode Formanden at meddele Amtmanden i Tønder, som Overdiggreve, at ligesom Møgeltønder Sogn har været udelukket fra Forhandling om dette Veianlæg, saaledes reserveres ogsaa Sognets Ret til for Fremtiden at fritages for Vedligeholdelse saavel af Broen som Veistykket, hvorhos bemeldte Amtmand maatte anmodes om at afgive en bestemt Erklæring om, at Møgeltønder Sogns Ret til den paastaaede Fritagelse anerkjendes. 26. Nogle Taxationsforretninger, afholdte efter Raadets Circulaire af 6. Januar 1846 for tilføiet Skade ved Arbeide paa mindre Landeveie i 1846, fremlagdes, og forfattede Raadet Beregning over Godtgjørelserne, hvilke derefter anvistes. Formanden bemærkede, at endnu ikke alle Taxations forretninger ere indkomne. 27. Sogneforstanderskabet for Vorbasse Sogn har forespurgt, om der kan ventes Autorisation til Udpantning, hvis fornødent gjøres, for Bidrag paa Hartkornet til dermed at danne en Communalkasse, hvoraf forskjellige Udgivter, som ikke vedkomme Skole eller Fattigvæsen, kunne afholdes. Man maatte i Almindelighed ansee det hensigtsmæssigt, at Sogneforstanderskaberne controllere Anvendelsen af saadanne Pengebidrag, som affordres Beboerne udenfor Skole- og Fattigskatten til Bestridelse af forefaldende uundgaaelige Udgivter i ethvert Sogn, men Spørgsmaalet og saadanne Bidrags Jndfordring ved Udpantning, er en Øvrighedssag, der henhører under Amtet eller vedkommende Collegium. Amtmanden erklærede, at Udpantningsordre ikke fra hans Side vilde blive negtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
28. Sogneforstanderskabet for Thorstrup og Horne Sogne har, i Anledning af det under No. 34 i Mødet d. 26. Novbr. f. A. Vedtagne, tilmældt Amtet, at det er villig til at afholde Omkostningerne for Overkjørseler og for Leer- og Gruusgrave, naar Vei stykket fra Tange til Sig paa den mindre Landevei, mellem Varde og Veile, maa blive grundforbedret for Amtets Bekostning i anstundende Sommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Amtsraadet kunde ikke for indeværende Aar tage Hensyn til dette Tilbud, undtagen forsaavidt at Veiinspecteuren kan anmodes om at udstikke Linien og forfatte Overslag og Nivellement for Arbeidet, hvis Udførelse maa udsættes til en sildigere Tid. 29. Amtmanden underrettede Raadet om, at der under 19. Januar d. A. er udfærdiget Bevilling for Ocke Andersen Jensen til Anlæg af et Farveri og Trykkeri i Tjerreborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
30. Ved Rescript af 28. f. M. er det tilladt, at der i Veien Sogn maa afholdes et Marked med Heste og Qvæg anden Dag efter det Marked i Faaborg, der er ansat til den 17. Junii. 31. En Forestilling fremlagdes til det kgl. danske Cancelli fra Sognefogderne i Gjording Malt Herreder, om Fritagelse for at deeltage i Omkostningerne til Opbyggelse og Vedligeholdelse af Ting- og Arresthuset i Holsted, grundet paa, at Cancelliet under 5. Octbr. 1830 har forundt Sognefoged-Hartkornet i Skanderborg Amt en saadan Begunstigelse. Amtmanden oplyste ved en Attest fra Amtstuen, at Størrelsen af det Hartkorn, som bidrager til Ting- og Arresthuset i Holsted, er 2759 Tdr., samt at Sogne og Budfogedhartkornet tilsammen udgjør 125 Tdr. at det Vederlag Sognefogderne nu nyde for deres Tjeneste ikke længere er saa ganske ubetydeligt, idet de fritages for de forskjellige Udgivter, som afholdes gjennem Repartitionsfonden, for Bidrag til Marschpenge, og for alt Arbeide, som kan henregnes til det Offentlige, samt at de ikke have noget særdeles at varetage med Hensyn til Ting- og Arresthuset, fremfor Jurisdictionens øvrige Beboere. Forinden Sagen forelægges Collegiet, fandt Raadet det nødvendigt at indhente Betænkning fra Sogneforstanderskaberne over Andragendet. 32. Den fra Nr. 55 i Mødet den 11. Sptb. f. A. udsatte Sag om en Vei fra Skodborghuus til Dortheasminde, blev atter foretaget og nu fremlagt saavel Sogneforstanderskabets som Herredsfogdens Betænkning. Raadet fandt ikke Anledning til at gjøre Forandring i Regulativet, ved efter Hagen Andersens Paastand, at optage i dette en ny Vei som offentlig Bivei. 33. Sognefoged Christen Henriksen Hoy i Nebel har ført Klage over at være ansat for høit ved Ligningen over Udgivter til Skolevæsenet, hvorover Sogneforstanderskabet har yttret sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Ved Sagens Forhandling kom man til det Resultat, at den fremkomne Besværing maa ansees ugrundet. 34. Til Eftersyn fremlagde Amtmanden Beretninger og Sandflugtsarbeiderne i det forløbne Aar, og Regnskab over de dertil medgaaede Udgivter, hvorefter der i det nordre Sandflugtdistrict, Lønne, Henne og Ølgod Sogne, er af nyt beplantet 13 Tdr. Land og repareret 56 Tdr. Land med en Arbeidskraft af 985, Spanddage og 1994 Gangdage, og i det søndre District, Aal, Oxby og Ho Sogne er af nyt beplantet 13 Tdr. Land og repareret 53 Tdr. Land med en Arbeidskraft af 1073 Spanddage og 2146 Gangdage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
J begge Districter er udplantet 9960 Traver Helme og udsaaet 38 Tdr. Gyvelfrø. Udgivterne ved Bestyrelsen ere opgivne saaledes: 1, Sandflugtscommissærernes Løn 200 Rbd. - s. 2, Diætpenge til begge, a 1 1/2 Rbd. daglig. . . . . . . 3, Klitfogdernes og Opsynsmændenes Løn samt foreslaaede Gratificationer. . . . . 137 4, Herredsfogdens Diætpenge. . 3 - 58 – 5, Diætpenge og Befordring til de Mænd, der deeltage i Arbeidsplanens Forfattelse. 48 – - 6, Jndkjøbt Gyvelfro for . . . 54 – Jalt 713 Rbd. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
J Bøder er indkommet 32 Rbd. 60 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Amtsraadet fandt, ved det her stedfundne Gjennemsyn, intet at erindre ved disse Regnskaber, men forbeholdt iøvrigt sammes Revision i Rentekammeret, og hvad angaaer det af Formanden til Raadets Betænkning henstillede Andragende fra begge Sandflugtscommissairer, om at tilstaaes den Gratification, hvortil allerhøieste Resolution af 15 Januar 1800 aabner dem Adgang, da vilde man, eftersom Sandflugtscommissairerne ere de Medlemmer af Amtsraadet, der kjende Sandflugterne nøiest, bekjendte som nidkjære og dulige Mænd, intet have imod, at de anbefales til en Gratification af 50 Rbd. hver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Under Behandling af denne Sag henstillede Amtmanden Klitfoged Sonnichsen, som i 25 Aar ene har bestyret Sandflugterne paa Sønderho, til at forundes et Lønningstillæg af 3 Rbd., og Raadet tilstod ham fra Begyndelsen af Aaret 1847 en aarlig Løn af 8 Rbd. 35. Amtmanden underrettede Raadet om, at Udgivterne ved det extraordinaire Valg i Slutningen af 1846 af en Deputeret og Suppleant for det 22de Valgdistrict af de mindre Landeiendomsbesiddere, under 27. f. M. ere anviste paa Fonden med 276 Rbd. 36. Fra Herredsfogden i Skads Herred fremlagdes er Regning paa Udgivter ved en i Anledning af en smitsom Sygdom truffen nødvendig Foranstaltning. Regningens Beløb anvistes, men man forbeholdt sig nærmere at afgjøre, om den Mand, i hvis Huus Sygdommen indtraf, maatte være istand til at refundere enten hele Forskuddet eller endeel deraf. 37. Veibetjent Jacobsen anvistes et Udlæg af 5 Rbd. 80 sk. for et Nivelleringsinstrument, imod at dette bliver Amtets Eiendom, hvorfor Veibetjenten er ansvarlig. 38. a. Ved Circulaire af 28. Jan, sidst har Cancelliet forlangt Amtsraadets Betænkning over et fra Sundhedscollegiet gjort Andragende, om at en Bestemmelse gives for, at offentlige Sygehuse i Provindserne skulle, naar Pladsen tillader det, strax modtage ikke blot Tilskadekomne, men ogsaa andre Patienter, hvis hurtige Jndlæggelse erklæres nødvendig af en Læge, og at en Læge maatte faa Sæde og Stemme i Sogneforstanderskaberne i alle Sager, som vedkomme Sundhedsvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Efterat den af Formanden indhentede Betænkning fra Stiftsphysicus var fremlagt og Sagen overveiet i Raadet, yttrede man sig derhen, at der her i Amtet ikke har viist sig enten Trang eller Nødvendighed til en saadan Foranstaltning for Patienters Jndlæggelse paa et Sygehuus, som den foreslaaede, og at man beragter det som begrundet i Forholdets Natur, at naar enten Districtslægen eller Prysicus erklærer en Sygdom af den Beskaffenhed, at Patienten ikke kan behandles i Hjemmet, og der hverken af ham selv eller fra Sognets Side skeer nogen antagelig Remonstration mod hans Henbringelse til et Sygehuus, da maa dette uden videre kunne foranstaltes; men en saadan Foranstaltning kan dog kun træffes, hvor det er det Offentlige, enten i det Hele eller for endeel, der betaler Curen. At optage i Sogneforstanderskaberne Districtslæger, og kun om disse – altsaa ikke om de practiserende Læger, finder man der kan være Tale, bør formeentligen kun finde Sted, naar Førstnævnte ønske det, eller vedkommende Amt i et specielt Tilfælde maatte finde Anledning til at gjøre en saadan Anmodning til Lægen, og hvor da Meningslighed maatte opstaae mellem Forstanderskab og Læge, om en Patient bor indlægges paa et Sygehuus eller ikke, der maatte Amtmanden, i alFald i Forening med Physikus, afgjøre Spørgsmaalet. b. Ved et Circulaire af 28 Januar d. A. har Cancelliet ligeledes forlangt Betænkning over et fra Sundhedscollegiet skeet Forslag, om Modificationer i Pl. af 13 Januar 1832 om Liigsyn, og om Midler mod Skinddødes Begravelse, saaledes at hvor den Døde har været under Lægebehandling bør Lægen udstæde Attest om Døden og oppebære den bestemte Betaling herfor, ligesom og at Lægerne ikke bør forbigaaes, naar de ville paatage sig Liigsyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Ligesom Stiftsphysicus i sin over Sagen afgivne Erklæring har antaget, at dette Forslag hverken i det Hele eller for endeel lader sig iværksætte paa Jyllands Vestegn, og at det er rigtigere at beholde de ikke lægekyndige Mænd til at syne Liig, da det dog har viist sig, at de i Almindelighed opfylde deres Pligter, saaledes formeente Raadet ogsaa Forslaget practisk und forligt, og at Bestemmelserne i Pl. af 13 Januar 1832 fortjene Fortrin, ligesom den ved Forslaget til ligge tilsigtede Forbedring i Lægernes Kaar kun kan tilveiebringes paa de Vedkommendes Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Naar en Læge maatte ønske at overtage Liigbesigtigelsen i det Sogn, hvori han boer, vil Ansættelse af Liigsynsmænd der være overflødig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Da det imidlertid er Raadet bekjendt, at Liigsynene ikke overalt foretages med den Omhyggelighed, som Lovgiveren har tilsigtet, vilde man ansee det ønskeligt, at Liigsynsmændenes Pligter indskjærpedes dem ved et almindeligt Circulaire, og at der gaves dem et Schema for derefter at udstede Dødsattesten. 39. Raadet anviste den kongl. Kasse Beløbet af 2 Regninger for Befordring ved Syn i Aaret 1846, af Hovedlandeveien og de mindre Landeveie i Amtet, med 57 Rbd. 67 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
40. Fra Sognefogden i Grene er indløben Anmeldelse om, at Sognet i 1846 har paaført Landeveien, mellem Varde og Veile 100 Traver Lyng, hvorfor Betaling anvistes med 8 s. pr. Trave. 41. Den kongl. Jernbanecommission har under 27 f. M. anmodet Amtet om, at forelægge Amtsraadet til Betænkning forskjellige Spørgsmaal, vedkommende den af Agent Renck i Neumünster indgivne Ansøgning om Concession til Anlæg af en Jernbane gjennem Hertugdømmet Slesvig og gjennem Nørrejylland til et Punct ved Liimfjorden, og derhos henviist til Nørrejyllands Provindsialstænders Petition i samme Anledning. Til at tage denne Sag under Overveielse og til at afgive Betænkning, som derefter kan circulere blandt Medlemmerne, udnævntes Proprietair Mussmann og Sognefoged P. Jacobsen. 12. En Ansøgning fra Proprietair Nielsen, om Anlæg af et Landbrænderi paa Hovedgaarden Endrupholm blev forsynet med Erklæring af Amtsraadet. 43. Under Fremlæggelse af en fra Amtstuerne modtagen Opgjørelse af Repartitionsfondens Status de 21. Januar sidst, paa hvilken Tid Fondens Beholdning, indbefattet Restancerne, var 821 Rbd. 62 s., anmeldte Formanden, at han til paaløbende Udgivters Bestridelse har maatte anholde hos Finantserne om et Forskud af 2000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Foruden de sædvanlige Udgivter vil Fonden i første Halvaar 1847 have at afholde Betaling for den at Sognene i det afvigte Aar ydede Fribefordring, og for indeværende Halvaar den samme Udgivt til Embedsmændene, samt derhos Omkostninger ved Stændervalgene og Tilbagebetaling af Forskuddene fra Finantsserne, nu tilsammen 8000 Rbd. Som Følge heraf, og da det Bidrag, der udskrives for 2det Halvaar, først begynder at indkomme hen i October og November Maaneder, formeente Formanden, at det var rigtigst for det 1ste Halvaar at paaligne, til Amtets ordinaire Udgivter, 1 Rbd. 64 s. pr. Tønde Hartkorn, og hvis Raadet herfor bestemmer sig, og Rentekammeret, hvortil Sagen efter § 32 i Frdn. af 13. August 1841 bliver at indstille, samtykker saavel denne, som den under Nr. 34 i Mødet den 26. Novbr. f. A. vedtagne Udskrivning, vil denne andrage, for 1ste Halvaar pr. Tønde Hartkorn, a, til Amtets ordinaire Udgivter 1 Rbd. 64 s. b, til den almindelige Veikasse = 20 e, til Grundforbedringsarbeider og de grund forbedrede Strækningers Vedligeholdelse - - 36 -Er 2 Rbd. 24 s. Raadets øvrige Medlemmer maatte dog antage, at 1 Rbd. 32 s., vilde være tilstrækkeligt til Dækning af de under litra a nævnte Udgivter, og anmodede Formanden om, i Overeensstemmelse hermed, at foredrage Rentekammeret Sagen. 44. Til at revidere Amtsrepartitionsfondens og Amtsfattigkassens Regnskaber for Aaret 1846, valgte Raadet Proprietair Lautrup og Sognefoged Brodsgaard for det første, og Provst Koch for det sidste Regnskab. 45. Den fra Nr. 30 i Mødet den 26. November f. A. udsatte Sag om Træplantning paa et Sted i Sandene, blev atter foretaget og Amtsraadsmedlem Jens Nielsens Betænkning fremlagt, efter hvilken Raadet til et Forsøg fandt Anledning til at indrømme 10 Rbd. aarlig i 3 Aar, til Plantning af vilde Træer paa det opgivne Terrain, om ikke saameget for selve Nytten som for Exemplet, der gives Andre til Plantning paa lignende Steder. 46. En Skrivelse fremlagdes fra Veiinspekteuren, hvorved han indberetter en ved Løgelbro, paa Landeveien mellem Varde og Veile, foraarsaget Skade ved Vandflod, hvilken Skade han foreløbig har foranstaltet afhjulpen, hvorhos han fremsender Overslag paa en ny Bro.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Udgivterne ved den af Veiinspecteuren trufne Foranstaltning ville være at anvise ham med 46 Rbd. 32. s., og ligeledes hans Udlæg til en ogsaa ved Vandflod beskadiget Steenkiste paa Varde-Hjerting-Veien, naar Regning herfor indkommer. Dernæst vil en Licitation være at afholde over Opførelse af en ny Bro ved Løgelbro efter det fremkomne Overslag. 47. Fra Aal Sogn er et Overslag indsendt over Reparation af Billumvad Bro, paa den forrige mindre Landevei Nr. 1, anslaaet til 51 Rbd. 24 s. S., og for Broen østenfor Aal Præstegaard paa den forrige mindre Landevei Nr. 5, anslaaet til 29 Rbd. 83 1/2 s. J Lighed med hvad der tidligere er skeet, overdrages det Amtet at foranstalte Licitation afholdt over disse Broers Reparation efter de indkomne Overslag, dog imod at Sognet befordrer Materialierne i 2 Miils Afstand, og ere Broerne efter deres Jstandsættelse afgivne for Fremtiden til Sognet. 48. Ved det sidste Møde anmodede Raadet under Nr. 21 Amtet om, at foranstalte Project til Chaussering af det Stykke af Ribe-Veile=Veien, hvorpaa endeel Jordarbeide er udfort, men Veiinspecteuren har endnu ikke indsendt dette Arbeide, hvori Vinteren formodes at have hindret ham. Derimod fremlagdes fra ham Forslag til Forlægning og Ombygning af Broen ved Hulvad og til Udgravning af Aaløbet sammesteds Efterat dette Forslag specielt er gjennemgaaet af Landvæsenscommissair Lautrup, vedtog man, at ligesom man vedbliver Beslutningen om Udførelse af Chausseearbeidet og om Afholdelse af Licitation herover, saaledes vil man ogsaa lade Brobygningsarbeidet bortlicitere, men efter et af Hr. Lantrup forfattet Overslag, hvori Broen er ansat til 3 Fag og med noget sværere Tømmer, og hvorefter den anbringes saaledes for den nye Chaussee, at den (Broen) kommer til at staa omtrent 1 a 2 Favne nordligere, hvorved Aaaløbets Forlægning undgaaes. Hr. Lautrup overtog nærmere at paavise Veiinspecteuren Stedet, hvor Broen skal opføres. 49. En Tegning til Raadstubygningen for Lo og Møgeltønder Herreder fremlagdes, efterat have været forelagt de 3de Medlemmer af Raadet, der boe i Jurisdictionen, og hvorefter den nu sættes i Circulation blandt de øvrige Medlemmer, for at prøves af dem. I Anledning af denne Sag fandt Formanden Opfordring til at forelægge en Skrivelse fra Cancelliet af 24. Decbr. sidst, som affordrer Amtet Betænkning over en Ansøgning til Hs. M. Kongen fra endeel Beboere, i Møgeltønder med flere Sogne, om at der igjen maa ansættes 2 Embedsmænd i fornævnte, under een Embedsmand ved allerhøieste Resolution af 25 Mai 1844. forenede Herreder, og at de nuværende Ting- og Arresthuse i Bredebro og Møgeltønder maae bibeholdes, hvilken Betænkning Amtet har afgivet den 21 Januar sidst, efterat have modtaget Cancellieraad Brasens Yttringer og tidligere et Andragende i tildeels modsat Retning af hiint fra Visby og flere Sogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-02-04
Naar Rentekammeret i fornævnte Skrivelse har erkjendt de derom enige Parter, nemlig Amtsraadet og den Skadelidte paa den ene og Taxationsmændene paa den anden Side, deres Ret til en Forandring med Hensyn til Taxatorernes Udnævnelse, Beedigelse og Betaling, i den allerhøieste Resolution af 24. Decbr. 1834, forekommer det Raadet, at den samme Ret til Forandring kunde tilkomme de herom enige Paagieldende, ogsaa med Hensyn til de Regler de ønske fulgte af Taxationsmændene under Forretningen, især naar, som i det tilstedeværende Tilfælde, Hensigten med den givne Forskrivt kun er den at give de ofte i deres Behandling af Sagen ukyndige Taratorer en høist nødvendig Veiledning og at fremkalde en ligelig Behandling overalt i Amtet af disse Sager, naar forøvrigt denne Forskrivt ikke er stridende mod noget almindeligt Lovbud eller mod den paaberaabte kgl. Resolution, hvis Forstaaelse og bekostelige Anvendelse paa Taxationer over ubetydelige Skades tilfælde, indtrufne i forskiellige Sogne, har fremkaldt Ønsket og en Veiledning, man har al Grund til at antage har fundet almindeligt bifald i Amtet. 2. Fra Prysse i Bekke var der andraget om nogen Godtgjørelse, fordi Vandet i Løbet af sidste Vinter havde overskyllet og bortført endeel af den Opfyld ning han som Entreprenneur havde paaført Landeveien over Bekke Mark.