Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-11-02
Krigen i det Spanske Amerika. Provindsen Texas i Nye Mexico har nu erklæret sig uafhængig, Proklamationerne desangaaende ere daterede fra Regodochet den 23de Juni, og underskrevet af James Long, som Præsident for det øverste Raad; det hedder deri, alle Regieringsformer ere fremkomne ved Folkets Villie, og indførte til dets fælleds Vel. Borgerne i Texashave længe smigret sig med det Haab, at de ved Bestemmelserne af Grændserne af de Spanske Besiddelser i Amerika og af de forenede Staters Distrikt, skulle blive indlemmede i disse sidste. De mange og paatrængende Reclamationer fra de Forenede Staters Side havde næret deres Haab; men den sidste Tractat imellem disse Magter have ganske berøvet dem det og vakt dem op af Drømmen. Nu have de besluttet under Guds Bistand at blive frie. For Udførelsen af denne Plan sætte de deres Liv, Velstand og hele Lykke i Pant; de ville forskaffe sig et repræsentativt Gouvernement ved Valg; de ville besidde lige Love, en redelig Retspleie, Samvittigheds-, Religions- og Trykkefrihed, en uindskrænket Handel med hele Verden, og sørge for at Ungdommen bliver opdraget paa en liberal Maade. Stolende paa deres Sags Retfærdighed og tilskyndede af Vigtigheden af det Formaal, som derved kan opnaaes, have de forenet sig til at staae faste, og udholde den Kamp, hvori denne Deklaration kan indvikle dom (det er let at indsee hvorpaa denne Plan er anlagt og hvorledes hele Mexico kan paa den Maade efterhaanden komme til at udgiøre en Deel af de forenede Stater) – Jfølge en Officeers Skrivelse fra Natchitoches af 12te Juli ere en Mængde Amerikanske Tropper gaaede over Sabine Floden og flere gaae hver Dag derover, hele det Spanske Distrikt er i fuld Opstand og beredt til at udbrede Revolutionen videre. En Søerøver ved Navn Mitchel har med 150 Mand sat sig fast paa Halvøen Barataria. – Mac Gregors Expedition er aldeles opløst, nogle af de Englændere som bleve fangne i Portobello af General Høre, havde fattet den Plan at bemægtige sig et Batterie og et Krudtmagasin ved Panama, imedens nogle andre skulle søge at faae den spanske Brig Venturosa, som laae i Havnen, i deres Magt, for med den at støde til Lord Cochrane; men Planen blev opdaget, to af Oprørstifterne bleve henrettede og alle Udlændinger forviste fra Panama. – Den Amerikanske Commodore Perry, som var Chef for den Amerikanske Escadre paa Kysterne af Venezuela, er død. Det første Regiment Jrlændere, som General Devereur har hvervet til denne Republiks Tieneste, er ankommen til Barbados. – Saare vigtige Efterretninger ere indløbne og Bolivars Helketog tilNyegranada; man havden Bulletin under Titel, fra den seierrige Befrielses Hær i Nyegranada, dateret en Hovedqvarterat paa Høiene af Vargas og underskrevet af Generaladjutanten Manuel Mauri qve, ifølge samme er et Slag imellem Bolivar og Spanierne forefaldet ved Floden Sagamesa ved Tuniald. 25de Juli, det var lyderst blodigt, Jndevendenterne vare den Tid lang omringede, men Spanierne blevet tilsidst aldeles slagne, mistede mere end 1500 Mand tilligemed mange Vaaben og Forraad. Seieren tilskrives især de Engelske Troppers Tapperhed og Bolivar har skiænket flere at dem Ordenen de los libertaderes. Bicekongen, Samang skal derpaa have rømmet Hovedstaden St. Fr, som Jndependenterne toge i Besiddelse, og disse lave sig til at bryde op mod Chartagena, for at beleire den Spanske Gen. la Tørre, som fører Commanden i denne Stad, og bereder sig til Forsvar. - Spanske Efterretninger paastaae at det har lykkedes La Torre itide fra Chartagena af at komme St. Fe til Hielp; det rette Sammenhæng og Følgerne af disse store Begivenheder ville i Fremtiden blive opklarede.