JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Bevilling for Grosserer Johannes Søbokker til ved Proclama i Aviserne at indkalde hans og forhen førte Firmaes Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præct, S perpetm pitain med Aar og Dags Varsel alle de som formene sig at have noget hos mig eller mit lovlige Han deels Jnteressentskab under Firma Søbøtter & Comp., at fordre i nogen optænkelig Maade, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 29de Januari 1812. Joh. Søbøkker. I Kraft af en mig forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret den 27de Januari sidstleden, og lyder saaledes : i Frederik den Slette af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi, efter Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator Peter Evald Beger, hans for Grosserer Jens Lund af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Grosserer Jens Lund ved Proclama sub pæna prærlagt S perpetui men i med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Addresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indtalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordning af 20de Februari 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclameefter Løven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet ind tykkes i ovennævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 14de Januari 1812. Under Vort Kongelige Segl.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Cold. Knudsen. Billow. Monrad. Berner. Lassen, Hansen.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Bevilling for Grosserer Jens Lund her af Staden til ved Proclama Aviserne at indkalde sine Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui slentii med Aar og Dags Varsel alle de som formene sig at have noget hos mig at fordre, enten hidrørende fra min førte Handel som Silke,, Ulden og Lærredsskræmmer, eller i nogen anden optænkelig Maade, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at an led melde og beviisliggiøre. a. Kiøbenhavn, den 29de Januari 1812. Jens Lund. 2 Følge den mig under 17de d. M. meddeelte allernaadigste Bevilling, sig i saa lydende: i Friderich den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, B de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, sig Ditmarsken og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter Enken efter afgangne Kiøbmand Christian Bendixen, Karen Sophie Bendixen, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclama sub poena præclusi S perpetui ulentii med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Christian sands Stifts Addresse-Avis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i Boet efter fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for hende at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allernaadigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de December 1811. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Kaas. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Schwarsen. Bevilling til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde afg. Kiøbmand Christian Bendixens Creditorer. læst inden Christiansands Byeting den 17de December 1811 i Justits Protocollen, extraheret og udi Brevbogen paa Folio 38 ordlydende indført. Testerer. Van Kroel. Læst og publiceret inden Christiansands Stifts Overret den 18de Decbr. 1811, i Justits=Protocollen extraheret og i Brevbogen Folio 179 ordlydende indført. M. Langberg. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii alle de som formene at have noget at fordre, være sig af Ravn nævnes kan, efter min her i Staden i Marts Maaned d. A. ved Døden afgangne Mand, Kiøbmand Christian Bendixen, med saadant deres Fordring inden Aar og Dag for mig at fremkomme og beviisliggiøre. Chistiansand, den 23de December 1811. Karen Sophie Enke efter afgangne Kiøbmand Christian, Benderen.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de f. M., læst i den I Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 3de d. M., saaledes lydende : i Frederich den Slette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Schlesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Etatsraad og Assessor i Vor Høiesteret Peter Møller og Procurator ved Vog Lands Overret samt Hof= og Stadsret Niels Schiellerup, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de som Execmerer Tetament i afdøde Grosserer og Brygger Jacob Tostrups Boe, ved Proclama Jus perna præclusi 6 perpetm prentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Addresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i dette Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemelte Executores at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling, læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de Januar 1812. Under Vort Kongelige Segl. Kaas. Efter Hs. Majestæts allernaadigste Befaling. Kundsen. Bülow. Monrad. Berner. Laffen. Hansen, Bevilling for Executore Testamenti i afdøde Grosserer og Brygger Tostrups Boe til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Boers Creditorer. Og Proclama, læst i fornævnte Ret samme Dag, blive alle de, som for mene sig at have noget at fordre efter afdøde Grosserer og Brygger Jacob Tostrup, saa poena præcl. 6 perperm blemte med Aar og Dags Varsel herved indkaldede, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os underskrevne som reenere giamem, at anmelde og beviisliggiøre. P. Møller, Schiellerup.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
Etatsraad og Affessor i Høiesteret, Lands Overrets samt Hof= og Kiøbenhavn, den 5te Februari 1812. boende i Raadhuusstræde Nr. 43. Stadsrets Procurator, boende i Gothersgade No. 117. (332 1810 & 11. De som maatte have noget at fordre udi afg. Corporal Jacob Litzenstørtes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Over samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og godtgiøre de res Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1812-02-10
(23, 1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige LandsOver: samt Hof= og Stadsret den 27de dennes, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre udi Kongel. Hof=Tapet, mager afg. Johan Martin Bøllners og hans tilsidst afdøde Enke Anne Cathrine Jøllers fælleds Stervboe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, til udi benævnte Rets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved videre bekiendtgiøres. Den Kongel. Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 30te Januar 1812. Stendrup. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Paris, den 3die Februar. For Messen igaar gav Hs. Majestæt Keiseren det diplomatiske Corps og Andients, ved hvilken den russiske Gesandt Fyrst Kurakin, Storhertugen af Hessens Minister, de Forenede Staters befuldmægtigede Gesandt og Schweizerforbundets Minister havde den Ære at forestille er Hs. Majestæt adskillige Fremmede af deres Nationer. Jfølge Efterretninger fra Toulon gik Flaaden, 14 Linieskibe og 4 til Fregatter samt endeel Corvetter stærk, i Søen den 23de om Morgenen, under Contreadmiral i Hermittes Commando, og kom igien, formedelst et Vindstød, tilbage til Havnen om Aftenen. Den 24de om Morgenen stormede det stærkt, hvorpaa Besan Masterne og Seglstæne i gerne bleve nedtagne.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Fra Amsterdam skrives, at nok en engelsk Fregat er strandet ved Texel; man haabede at redde Mandskabet.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Ved et Decret af 24de Januar har Hs. Majestæt oprettet en Preretairet for Tolden i Hamburg, og 2 ordentlige Toldtribunaler, en i Hamburg og en i Lüneburg. Begge disse sidstnævnte Retter have den Stads Tolddirection, hvor de ere etablerede, til Arondissement og staae under Prevotalretten i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Valencia, den 16de Januar. Ordenen i denne Stad er igien ganske tilveiebragt. Marschal Suchet beskieftiger sig med Bestyrelsernes Organisation, i Spidsen, for hvilke man med Fornøielse seer de dueligste Mænd. J det korte Tidsrum da Byen var beleiret, maatte Jndvaanerne udstaae større Ubehageligheder af de indvortes Tvistigheder end af de franske Bomber. Alle Revolutionsgrusomheder udbrøde i Valencia. Folket havde sønderrevet sine Tøiler, og adløb kun Urostifterne. Dagen efterat General Blake med sin Armee havde kastet sig ind i Velencia, forsamlede det oprørske Folk sig foran den spanske Generals Pallads, tvang ham ved deres Skrig til at komme frem paa Balconen, og befalede ham at forsvare sig til det yderste. Strax derpaa faldt Bom der ned i Staden, og gjorde store Forstyrrelser. Nogen Tid udholdt Folket dette Angreb med det Mod som Fanatisme indgiver; men paa Bombardementets tredie Dag gik dette oprørske Folk over fra Sværmerie til Frygt, og havde ikke Sands for andet end for Stadens Overgivelse. Den samme Hob, der for kort Tid siden havde forlangt at man skulde forsvare sig til det yderste, forsamlede sig igien foran det Pallads som General Blake beboede 2 Munke, bevæbnede, med Pistoler og Sabler, vare dets Anførere; med vildt Skrig fordrede det at man skulde overgive Staden til de Franske. General Blakke befalede et Regiment walloniske Garder at adskille Mængden: men Folket fyrede paa de Militaire, og den skrækkeligste Tumult opfyldte Staden. Endnu den samme Dag antog General Blakke den Capitulation som Marschal Suchet havde foreslaaet ham. Man kan sige, at de Franskes Seir har reddet Staden, der vilde have bleven ødelagt af dens egne Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
General Blake er en Mand af 50 til 55 Aar, og nedstammer fra Jrland. Førend Revolutionen var han Oberst i spansk Tieneste. Og alle ere enige om at han er en fortienstfuld Officeer, og at Jnsurgenterne vanskelig ville kunne besætte hans Plads.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Repræsentanternes Huus har formelig erkjendt det sydlige Armerskas Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Den 27de Januar. Skibet Lydia er i Løverdags ankommet fra New=York til Liverpool, og bringer Efterretninger derfra, som gaae til den 1ste d. M. Disse Efterretninger ere vigtige, og man kan ikke tvivle om, at Krigen allerede er udbrudt. Congressen har med den største Stemmefleerhed nogensinde har fundet Sted, antaget alle dens Committees fiendtlige Beslutninger, og befalet, at en paa disse Beslutninger grundet Bill skal forelægges samme. En Hovedanke som blev gjort mod vores Regiering, er: at vi skulle have bragt Jndianerne i Vaaben mod de Forenede Stater, og Hr. Randolph erklærede endog, at dersom dette kunde bevises, saa vilde han selv stille sig i Spidsen for Armeen mød os, for at trænge ind i Canada Det blev besluttet at den executive Magt skulde ufortøvet komme fremmed de Beviser, som den maatte have for at Engelland, eller nogen anden Magt, har opmuntret Jndianerne til Krig imod de Forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Ombord paa Hs. Majestæts Fregat la Surveillante, i Søen den 17de Januar, 43245 n. Brede 11 vestl. L. Min Herre, Jeg sender Dem ved en Kiøbmandskonnert en Afskrivt af min Journal, for at lade Dem vide, at en fiendtlig Eskadre krydser uden for Bugten. Østenvinden hindrer mig fra at seile til Quessant eller Engelland. Jeg er &c. (Til Commandanten over Hs. G. R. Collier, Capitain Majestæts Fregatter og Skibe ved Cork.) Ombord paa Hs. Majestæts Fregat Hamadrygade, i Søen den 18de Januar 1812, 4904 n. Br. 100 10 vestl. L. Min Herre, Jeg har den Ære at melde Dem, at jeg har aabnet indlagte Depesche, og efter de deri meddeelte Efterretninger, vil forene mig med den første Fregat som jeg møder, og giøre Jagt paa den omtalte fiendtlige Eskadre. Jeg har den Ære &c. Th. Stains, Capitain - Den første Følge af en Krig med America vilde blive, at de engelske Flaader maatte tilbagetrækkes fra Frankrigs Kyster, for at afseile til America. Denne Betragtning er virkelig af den høieste Vigtighed, og skulde falde dem i Øinene, som troe at vor Marines Overlegenhed kan lade os betragte en Krig med America med Foragt.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
En fransk Marines Skabelse er i Besynderlighed det, som vil giøre Napoleons Talenter og den Eftertryk farlig for os, hvormed han, som man veed, benytter de uhyre Hielpekilder Seiren sikkrer ham. Han besidder et større Omfang af Kyster, end Frankrig nogensinde, siden Carl den Stores Regiering, har besiddet, og intet er urimeligere end visse Personers Mening, at han, endskiøndt han har Kyster og Skove, dog savner Matroser og Skibsbyggere. Kan man forestille sig, at det kan sattes den paa Matroser, som har Holland i Eie, og hvad Arbeidsfolk angaaer, kan da ikke enhver Tømmermand blive brugelig til at bygge Krigskibe? Den første Følge af en Krig med America vil bestaae i, at Frankrig, befries fra de Baand, som i dette Øieblik modsætte sig dets Marines Gienoprettelse, saasom vi skulde nødes til at sende en stor Deel af vore Flaader til Americas Havne og Farvande. Disse Havne vil snart blive fyldte med Kapere, som forenede kunde udføre Landgange paa vore vestindiske Øer. Skulde vi ikke holde og vaage over disse J Tilfælde af en Krig, maatte dette især forurolige os. Hvorledes kunde vi paa en og samme Tid forsvare Canada og Portugal, Jndvaanerne i Canada ere naturligviis America mere hengivne end Engelland, naar man undtager de derværende fødte Engellændere eller Engellænderes Afkom. Kan man giøre Regning paa at Canada skal forsvare sig selv, Klogskab tillader ikke at troe dette. For at forsvare dette Land, maae altsaa Engelland didsende en Armee, der kan være den voxen, som America kan lade rykke mod Canada. Jgaar erholdt vi Efterretninger fra Funchal paa Den Madeira, og Santa Cruz paa Øen Teneriffa. Her følger et af Brevene fra Santa Santa Cruz, den 2den Dec. 1811. Hertug del Parque blev igaar indskibet til Cadix. Han tager alle denne Øes redelige Jndvaaneres Had med sig. Regentskabet i Cadix havde alt for rum Tid siden tilbagekaldt ham, for hans tyranniske Adfærds Skyld. En anden Gouverneur er sendt hertil i hans Sted. Da han vægrede sig ved at nedlægge Regieringen, blev man, skiøndt ugierne, nødt til at bruge Magt, for at tvinge ham dertil. Feberen anretter, Himmelen være lovet, ingen Ødelæggelser mere, hverken paa denne eller nogen af de andre Dele af Øen, og vi nyde den bedste Sundhed.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Wien, den 29de Januar. Man vil vide at Underhandlingerne med det Kongl. sachsiske Hof angaaende Saltværkerne ved Wiedlizka i Polen, ere endte, og at det, imod aarlig Udlevering af et bestemt Qvantum Brænde til den sachsiske Krone, gandske er overladt til det mienske Hof at drive samme. Kulden har i nogle Dage taget saaledes til, at flere Mennesker ere fundne ihielfrosne i Omegnen af Hovedstaden. Saaledes fandt man paa Veien, foran den saakaldte Matzelsdorfer Linie, en Mand død af Kulde, der endnu havde en meget betydelig Sum i Papirspenge, tilligemed to Uhre, hos sig.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Den 1ste Februar. Doctor Heinrich, practiserende Læge i Plau i Bøhmen, har af Hs. Majestæt Keiseren erholdet Titel af K. K. Raad, samt en Foræring af 50000 Gylden, for den af ham opfundne Maade at uddrage et den ægte Jndigo ligt Farvestof af Vald 1 planten.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Mayn, den 31te Januar. Den 25de passerede flere Pengevogne giennem Frankfurt til Magdeburg. - Den 28de indtraf i samme Stad en Mængde Krudtvogne, kommende fra Mainz, hvilke den følgende Dag ligeledes skulde afgaae til Magdeburg.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Stutgardt, den 29de Januar. Den 25de dennes ere de Keiserl. franske Cabinetscourerer Eli og Antoni reiste herigiennem, fra Paris til Wien og Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Frankfurt, den 1ste Februar. En fra Berlin kommende fransk Coureer er i Morges passeret herigiennem til Paris.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Cassel, den 6te Februar. Moniteuren for idag indeholder et Kongeligt Decret, ifølge hvilket alle de Westphalere, som føre Vaaben imod Hs. Majestæt Kongen, skulle straffes paa Livet og deres Formue confiskeres.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Fra Østerrig den 29de Januar. J Østerrig ere nu Dalene høit skiulte med Snee; man mindes ikke at der er falden saa megen Snee i mange Tider. Veiene i Mähren ere neppe fremkommelige; dette forsinker Brevvexlingen; Poster og Kurerer kunne kun reise om Dagen, da de om Natten udsætte sig Turin, den 22de Januar.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
J 25 Aar, 1795 undtagen, have vi ikke havt saa heftig Kulde, for Livsfare. som i disse Dage. Den 8de Januar stod det reaumurske Thermometer ved Solens Opgang 13 Grader under Frysepunktet.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Petersburg, den 21de Januar. Den nye Børses Bygning her er nu ganske tilendebragt. Hs. Man jestæt Keiseren har havt den Naade at ansee denne prægtige Bygnings Fuldendelse med udmærket Velvillie, og tilkiendegivet Rigscantsleren, Grev Romanzow, der bestyrede Bygningsarbeidet, sin allerhøieste Tilfredshed og Erkiendtlighed, i følgende Rescript. Grev Nicolay Petrowitsch. Ved Deres Omsorg og Deres vise Foranstaltninger, er Børsbygningen, der tiener til Vor ResidentsstadsZiir, nu bleven fuldbyrdet. Ved Fuldførelsen af dette Mindemærke, hvis Størrelse stemmer overeens med Vort Riges udvidede Handel, og vidner og Ruslands Fremgang i Bygningskunsten, har De fuldkommen retfærdiggjort Vor Tillid ved at overdrage dem samme. J denne Forretning, som De, uagtet Deres mange Arbeider i Statsbestyrelsens øvrige Grene, har paataget Dem, see Vi et Beviis paa Deres exemplariske Jver for Fædrelandets Bedste. J det Vi bevidner Dem Vores sande Erkiendtlighed, overdrage Vi Dem ogsaa at forsikkre alle de Betiente Vores Veltilfredshed, som under Deres Opsyn have aren beidet med Flid ved denne Bygning. Vi forblive Dem stedse bevaalid gen. Alexander. Den 24de Januar. J Onsdags, den 15de d. M., havde at Rigsraadet en almindelig Forsamling, som Hs. Keiserl. Majestæt bivaanede. J dette Møde forelæstes blandt andet Hs. Majestæt Keiserens allerhøieste Befaling, ved hvilken Rigsraadets Præsident, saa Bi velsom de Præsiderende og Medlemmerne i sammes Departementer, R. bleve stadfæstede i deres hidtil havte Poster.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Kiøbenhavns Vexelcours, den 14de Februar. Hamburg 754 Procent L. S. - 757 - K. S. Paris 1 Rd. 32 s. . L. S. Species 763. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Blandede Efterretninger. Man veed at Transporten af store Pontoner er til meget Besvær ved en Armee. Hr. Ranson, Bygningssinspecteur i Passau, har nu opfunden en liden Baad, som ikke er mere end 5 Fod lang og veier blo23 Pd. Denne lille Baad kan let tages fra hinanden, og en Vogn med 3 Par Heste kan uden Møie transportere 150 Stkr. Et offentlig anstillet Forsøg har viist, at en af disse Barqver kan overføre en Soldat med en Byrde af 100 Pd., i ikke fuldt 4 Minutter, fra en Donaubred til den anden, og det endda i Modvind. Den gik tilbage paa 3 Minutter. Donau er, paa det Sted hvor Forsøget skeete, 800 Fod bred.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Udenlandske Efterretninger. Christiansand, den 2den Febr. J afvigte Kirkeaar 1811 ere i her i Stiftet copulerede 1155 Par, fødte 4239, dødfødte 116, døde og 3418; altsaa 821 flere fødte end døde. Jblandt de sidste havde 2 opnaaet en Alder fra 90 til 100 Aar. Anmeldte ere 1 Trilling og 23 Tvillingfødseler. Jblandt de Dødfødte var et Misfoster. Af de i Døde var 38 druknede, 2 indebrændte, 3 ihielslagne ved at falde ned i fra Field, 3 ved at fælde Træer i Skoven, en ved at nedstyrte fra et i Træe, en ved at en Steen løsnedes af et Field og faldt paa ham, en er omkommen i Fieldet, en ved Selvmord, et Barn død ved at falde i 1 et Kar kogende Vand, 3 Børn døde i Sengen hos deres Forældre.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Corsøer, den 10de Febr. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Kiøbenhavn, den 14de Februar. Placat. Hs. Majestæt har under 31te f. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have det i Placaten af 25de September 1807 indeholdne Forbud mod Krudts Udsalg indskrænket derhen, at det skal være Jsenkræmmerne og andre forhen dertil Berettigede tilladt at udsælge Krud, dog ikke i større Partier, end eet Pund a Gangen; hvorhos det tillige bliver at paasee, at bemældte Handlende nøie holde sig Langsartiklerne og Anordningerne efterrettelige i Henseende til det Forraad af Krudt, hvormed de ere berettigede til at være forsynede.
Berlingske Tidende, 1812-02-14
Mandagen den 6te Januar ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede : Parykmager H. Olsens Huus No. 226 i nye Kongens eller Prindsensgade bag Slottet til Juveleer M. A. Eybeschuz for 5500 Rd., og af denne til Skoemager H. J. Svendsen for 9500 Rd., og af denne igien til Copiist C. Børgesen for 11000 Rd. D. Martins Enkes Huus No. 242 i Aabenraae til Boghandler C. Malling for 10000 Rdlr. Hørkræmmer J.G. Plenges Gaard No. 168 i Løngangsstrædet til Cattun=Fabriqveur, J. Hitzing for 14000 Rdlr. og af denne til Snedker C. Blach for 18750 Rdlr. Bager L. Dreiers Enkes Huus No. 265 i Dronningensgade til Høker C. P. Lodberg for 3500 Rdlr. Snedker J. G. Jensens Huus Nr. 42 paa Hiørnet af Compagnie= og Raadhuusstrædet til Madame J. M. Bay for 16000 Rdlr., og af denne til Madm. C. Mortensen for 21000 Rdlr. Strømpehandler T. C. Lassens Huus No. 107 i lille Brøndstrædet til G. A. Hundemeer for 10000 Rdlr., og af denne til Fuldmægtig F. L. Høy og Copiist O. S. Rusdolf for 12000 Rdlr., og af disse til Skoemager C. F. Danielsen for 13300 Rdlr. Stolemager R. Holms Gaard Nr. 73 i Skidenstrædet til Statsraad og Assessor H. Heger og Kongelig Skuespiller S. Heger for 20500 Rdlr., og af disse til Assessor D. Blechingberg for 24000 Rdlr. Grosserer J. S. Meyers Gaard Nr. 4 paa Gammeltorv til Kiøbmand G. H. Schulz for 80000 Rdlr. Lysestøber J. Møllers Huus No. 97 i store Kongensgade paa Christianshavn til Skibs-Capitain N. J. Hammer for 12500 Rdlr. Juveleer M. A. Eybeschas's Huus No. 342 i Gottersgaden til Skomager H. J Svendsen for 20000 Rdlr. Meelhandler Møllers efterlevende Enkes Huus No. 185 i Borgergaden til Møller J. Christensen for 20970 Rdlr.