Københavns Adresseavis, 1777-11-26
Fortsættelse af Beskrivelsen over de danske Øer i Vestindien. Af saadanne Vexter, som bruges i Medicin og til andre Fornødenheder, nævner Forfatteren først Ingefær Planten. Den er kommen hertil fra fremmede Stæder, men voxer meget godt, den bliver 2 til 3 Fod høy og har lange røragtige Blade. Rødderne, der udbrede sig i Jorden ligesom Fødder med Tæer, ere det bekiendte Ingefer. Den indianske Jernurt, hvis blaa Blomster sidde rundtom en Stilk, der er en Fod lang, bruges i adskillige Tilfælde, især i langsomme Febere, som her kaldes Benne korts. Alle de mange Arter af Lianer, der ligesom Reeb snoe sig og Træerne, og tildeels voxe paa dem, have en medicinsk Kraft. Nogles Blade bruges imod Hovedpine, andres til at lægge Blærer paa Fødder, andre imod Brok, og Rødderne imod Skiørbug. Orm Urten (Spigelig an th Imia) som er et ypperligt Middel imod Orm, findes i Mængde paa St. Croix. Tobak trives her meget godt, dog planter enhver ikkun saa meget, som han behøver til sit eget Brug Negerne allene drive en liden Handel dermed. Man kan i det mindste 3 Gange og Aaret indsamle Bladene. Naar de ikkun have Tid til at tørre, saa smage de uden videre Tilberedelse som Knaster. Her røges meget Cigarr, hvilken Maade er almindelig hos Spanierne. Cigarr er en tet sammenvunden Rulle af de fineste og best Tobaksblade som er omtrent en halv Fod lang, og indvendig huul, ligesom en Tobakspibe, den tændes ved den ene Ende, og røges saaledes efterhaanden gandske op. Peberplanten (caplicum frutescens) er en Busk, hvis mange Greene ere fulde af Blade og røde Frugter, og meget smuk. Frugten er den spanske Peber. Det hvide Melke træ (plumeria albo, har en hvid melkagtig Saft som er god imod friske Saar, naar den bruges med Forsigtighed, og hvide Blomster som i stort Antal sidde sammen ligesom en Bouquet. Den vilde Jpecacnanha (alclepias curassavica) voxer her i Mængde, og har et smukt gult Blomster. Gammelmandsklæg (tillandsia tennifol.) voxer paa Træer, og bestaaer af lange hvide Traade, der hænge ned som et Skiæg, den bruges til at udstoppe Sadeler og Pude med, og til at indpakke saadanne Sager som let gaae 1tu J Nordamerica findes denne Plante i saadan Mængde, at heele Skove ere ligesom bedekkede med den. Hiortene nære sig af den om Vinteren, og til Nød kan ogsaa Hornquæget behielpe sig dermed. Aløe, som indeholdes den bittre Saft, hvoraf de sorte Piller tilberedes, findes paa nogle Stæder. Bladene ere meget tykke og brekke let, hvorved en Saft flyder ud af dem. Cassia (caslig fistula) voxer paa Nordsiden af St. Thomas og andre Stæder i Haverne. Frugterne see ud som en røget Pølse, og ere fra 1 1/2 til 2 Fod lange. Jndvendig ere smaa Rum, hvori Cassien ligger som en sort Latverge rundt om Frøet. Den spises, er noget syrlig, og aabner Livet. Den koges ogsaa med Meel af den liden Magis i Vand og drikkes. Naar Vinden bevæger de haarde Bælger, hvoraf altid mange hænge ved hinanden, giøre de en stærk Raslen. Sennes Bladene (cassia Senna) voxe paa en lav Busk og findes ligeledes paa Nordsiden af St. Thomas, med fleere Arter af Cassia. Poinciana clata har ey allene smukke Blomster og Blade, men bruges ogsaa i Medicin, især ere dens Blomster, naar de sættes paa Viin, meget tienlige til at oprette Kræfterne igien efter en Feber. Copaivatræer, hvoraf den bekiendte Balsom kommer, kaldes her Maran og voxer paa St. Croix. Denne Balsom flyder af Barken, naar man skiærer i den. Den er hvid eller gul, flydende, harpixagtig, og har en god Lugt, og skarp bitter Smag. Den bruges ved friske Saar, i Colik, og ved indvortes Skade. Det hvide Canceltræ (Winterantacanella) har under sin udvendige grønne Bark en anden som er hvidagtig, denne ligner Caneel i Smagen, og har dens varmende Kraft. Den sættes paa Rum og bruges i Forkiølelse, Colik og andre Tilfælde. Disse Træer staaer paa St. Thomas ved Søen. Det vilde Canceltræ (myr tus pimenta) voxer saa høyt og tykt, at det kunde bruges til stærkt Tømmer. Paa dette Træ voxer den ypperlige Speceripeber eller Alspeis ligesom smaa Bær af Laurbær, træer, de have en arommatisk Smag og Lugt. Træets brune Bark smager noget af Cancel. Bladene der ere saa seie som Læder og lugte aromatisk, kommes i Maden ligesom Laurbærblade. I store Forsamlinger kan Dampen og Lugten forekommes, naar man strøer disse Blade paa Gulvet, og hænger nogle Greene og ved Væggene, Bla dennes Røg fordriver Muskiterne. Den gule Tidsel (argemone mexicana) har mange smaa Frøekorn i piggede Frøehuus, hvilke Negerne bruge som afførende og Brek Midler, en varm Drik som koges af Bladene stopper derimod. Bladene bruges ved udvortes Saar. Rocutræet Chixa or lana) findes undertiden i Haver. Det er 3 Fod høy. Af dets Frøe kommer den bekiendte røde Farve, som kaldes Orlean. Da Caraberne endnu boede paa disse Eylande, opelskede de mange af disse Træer for Farvens Skyld, hvormed de saavel male deres Kar, som heele Legemet, for derved at beskytte sig imod Solens Hede og Muskiternes Sting. Annona Glabra et stort Træ, har runde Frugter som have en god Lugt, men ere ey spiselige, Træet kan bruges til Propper. Statius Thee (nepeta cataria) er en Urt som drikkes i Febere og foraarsager Sveed. - Et meget nyttigt Træ er Crescentin cujete Calbaschtræet; det bliver saa høyt, som et Æbletræ, har faa, men meget lange og lige Greene, og bærer snart altid Blomster og Frugter tillige. Frugterne kaldes Calbasche, de ere runde; fra 1 til 14 Tommer tykke, og have en tynd haard grønagtig Skal, som med Tiden bliver lysebruun. De sauges midt over, og bruges til Melkeskaaler, Fade, Tallerkener, og Drikkekar, naar det indvendige er taget ud af dem. Disse Kar ere baade lette og stærke, naar de koges førend man bruget dem, holde de sig endnu længere. En Art af Calbascher, som ere lange og tynde, bruges som Flasker og Krukker. De allermindste tiene Negerne til Kopper til at kopsætte med, og af de store giøre de en Art af Guitarrer. Det indvendige af denne Frugt bruges, naar man har brændt sig, at lægge frisk paa Stedet. For at befordre Frugternes Vext, lægger man store Steene imellem Hovedgrene ne, og slaaer Søm i Stammen. Det sidste skeer i samme Hensigt ogsaa ved Cocos= og andre Træer. Calbascherne voxe ey allene paa Greenene, men ogsaa paa Stammen og ofte nær ved Jorden. En anden Art kaldes Grundcalbascher, de blive saa store at de tidt ere over halvanden, Fod tykke, og bruges som Spande og Vandkar. Saften af deres Blade stryges paa friske Saar, samt hovne og forvredne Stæder, og Bladene selv lægges derpaa. Der giøres ogsaa Knappeformer saavel af disse Calbascher, som af dem der voxe paa Træerne. Silkebomuldstræet (dombax godsppinum) bliver meget høyt og tykt. Et af disse Træer som stod paa S. Thomas var det største Træ paa Landet. Det var 11 Fod tykt, og Grenene udbredede sig vel hundrede Fod langt. Af saadanne Stamme giøre Americanerne deres store Canoer eller Baade. Træet bærer ikkun hver fyvende Aar eengang Frugter. Frugten, bestaaer i store Frøehuse, hvori Frøet ligger i et Slags Bomuld, der er graae og som den fineste Silke, men kort i Haarene. Den er meget god til Underdyner og Matratser, i Begyndelsen er den let ligesom Ederduun, med Tiden tager den Fygtighed til sig, bliver tungere og falder sammen, dog aldrig saa meget som Fiær. Den bruges ogsaa med til Hattes Forfærdigelse. Mahotræet er nyttigt, fordi dets Bark kan adskilles i Traade ligesom Hamp og bruges til Fiskegarn og Strikker. Bomuldstræet udgiør efter Sukkerrøret den fornemste Handelsgreen paa disse Eylande. Det er en Busk som bliver omtrent halvanden Alen høy, men vilde voxe meget høyere, naar ikke dens Top blev bortskaaren, hvorved den nødes til at drive fleere Greene og Frugter. Blomsterne ere store og anseelige, paa nogle Buske ere de gule og paa andre kjødfarvede. Bomulden sidder fast ved Frøet i et Frøehuus, der er saa stor som en Valnød. Da Frøehuset er gandske fuld af Bomuld, saa springer det op og aabnes, naar Frøet er gandske modent. Hænger det i denne Tilstand for længe paa Træer, saa falder Bomulden ud og Jorden synes ligesom bedekket med store Sneefog. Bomulden separeres fra Frøet ved en meget simpel Maskine, som kaldes Ginne. Træerne opelskes af Frøe, som lægges i Jorden nogle Skridt, fra hinanden. Det kan skee i hvilken Tid og Aaret man vil, naar ikkun Jorden er sugtig nok; sædvanlig skeer det i Maymaaned, i October og Noven ber blomstre Træerne, og i Januarii og Februarii indsamles Bomulden. J Mai og Junii indhøstes Eftervexten, der er ligesaa god som de første Frugter. Naar Træerne har baaret i to Aar, er det best at tage dem ud, og at saae nye Træer, siden deres Frugtbarhed efter denne Tid aftager. Bomuldsormene opholde undertiden Træernes Vext noget, men der ere sielden saa mange, at de kan ade alle Bladene, og den Skade, som de giøre, erstattes ved Naturens stærke Drift inden kort Tid. De Træer, som bære ret fiin Bomuld, have ogsaa finere Blade, hvis Saft er et tilforladeligt Middel imod den giftige Cassabi=Melk. Paa en Art af Lianer eller Buske=Reeb voxe i smaa Bælger smaa glindsende Frøkorn, der ere saa store som Ærter, ganske haarde. og røde med en sort Plet paa det Sted, hvor de sidde fast ved Bælgen. De kaldes her røde Coraller Cabruus precatorius), og bæres af Negerqvinder og Børn om Halsen. Saadan en Coralle skal være et dødeligt Purgativ, naar den er stødt smaa, Plantens meget føde Blade tygges og spises derimod, naar man har ondt i Halsen. En anden Art af Coraller, der ere fire Gange større, ovale, glindsende, og enten hvide, graa eller mørkeblaa, voxe paa en Plante med Halm og Ax, som ligner Havre, og bæres ligeledes af Negerne om Halsen og Armene. Jndigo voxer, vildt paa disse Eylande, men dyrkes ei meere, saavel fordi der er større Fordeel ved Sukkeret og Bomulden, som forden usunde Damp, der er ved Arbeidet med denne Plante. Dette bestaaer deri, at Planterne lægges i Knippeviis i Vand i store Kar. J 4 eller 5 Dage sætter Farven sig som en Grød fast ved de raadnende Planter; efterat man har ladet Vandet afløbe, tørres den, og bringes i den Form, den skal have. Af disse raadnede Planter, som ofte maa røres, opstiger en saa skadelig og sæl Damp, at Slaverne, som forrette dette Arbeide, maa staae paa et Sted, hvor Vinden gaaer fra dem, for ikke at miste deres Helbred. Af Buske og Urter, hvis Blade ere vellugtende, findes her mange Arter. Mange af saadanne Blade drik kes som Kryderthee, eller bruges til Fodbad. Laxeer=Nødderne voxe paa et lidet Træe eller Busk (Jatropha curcas) Frugtens Kierne er hvid, saa stor som en lombardsk Nød, og med en tynd hvid Hinde omgiven; den bestaaer af to Dele, som let gaae fra hinanden, imellem hvilke ligesaadan en Hinde sidder. Den smager som gode Hasselnødder, men naar den svises med Hinderne, saa ere to eller tre nok til at bræbe et Menneske, saa overmaade sterk vomerer og laxe rer man derefter. Naar Hinderne tages fra dem, kan de uden Skade nydes, dog maa de aldrig spises i Mængde, Dette Træe, kan meget let forplantes, naar man sætter et Stykke af en Green i Jorden, skyder det inden kort Tid. om det ogsaa allerede havde været halv fortørret. Cara bat=Træet (ricinus communis), som i Europa kaldes Undertræer, kaldes urigtig et Træe, og bør regnes hen til Urterne. Det har smukke og store Blade. Nødderne, der voxe paa det, stødes og koges i Vand, hvorpaa en Olie, som tiener til adskillig Brug, sætter sig oven paa En Theekoppe fuld deraf er et lindt og sikkert Purgeermiddel, og i Lamper er den saa god som Bomolie. Trompetertræet (cocropia piltata) har faaet sit Navn deraf, at dets Stamme og Greene ere huule. Det bliver saa tykt som en Arm. Naar det er tørt, kan man let faae Jld ved at gnie det. Af Terpentintræernes (olstacia terebithus; Bark flyder en klar Harpix ligesom Terpentin, som dog ey bruges til noget. Dets bløde Træe bruges til Hæle paa Skoe, og Bladene læde Geederne. De tages gjerne til Grændseskiel, siden de kan staae meget længe, og lade sig, ligesom fleere Træer, let forplante ved Greene. Teyereller Vifte=Palmetræet har ingen egentlige Greene, men ikkun Blade, som sidde paa lange Stilke. Saadant et Blad er 6 Fod langt, og ligner en Viste. Disse Blade, kan bruges som Bast, og adskilles i Traade ligesom Hamp. Negerne og Americanerne giøre stærkt Seylgarn af dem, hvoraf de forfærdige Netterne til Hængemaatter, de flette deraf ligeledes Sigter, Kurve og Sekker til at bære noget i, samt Cassabi=Sekker, hvori Cassabi=Rødderne udpresses. De bruges ogsaa til Fryekoste, og til at tække Tagene med. Spanierne giøre meget smukke og lette Hatte deraf, som de farve sorte. Disse Træer voxe i Mængde paa St. Thomas. Adskillige Planter kaldes her med et almindeligt Navn Bitterstok, siden der extraheres af dem bittre Draaber. En Art af Kat=Ost kaldes engelsk Thee, fordi Englænderne bruge en varm Drik deraf som en Medicin. J kolde Fe bere drikkes Roden af Ruellig strepens som Thee, Negerne kalde den Düvelsbitt, siden den gemeenlig gaaer i Stykker, naar den trækkes ud. Safran voxer i Mængde paa St. Croix, men den er vild og bruges ey. Fortsættelsen følger.)