JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-11-15
Stævning. Nathias Friderichsen, Over=Auditeur, Borgemester, Byefoged, Bye Vi og Raadstueskriver i Kiøge, Herredsfoged og Skriver i Bleverschow Herred, samt Birkedommer og Skriver til gammel Kiøgegaards Birk; Giør vitterligt: At efter Begiæring af Muurmester Christopher Melan heraf Byen, og i Følge en ham under 2den d. M. allernaadigst forundt Bevilling, indstevnes herved Den eller De, som maatte have ihænde en af Skipper Niels Jensen, Bruun, under 18de Januar 1813, udstædt Obligation til Kiøge Kiøbstæde Overformynderie, for Capital 100 Rdlr. d. C., tilhørende den Umyndige Titel Lauriz Ritzou, omskreven den 1ste Februar 1813, til 100 Rbd. Sølv, med anden Prioritets Panteret i fornævnte Utelaus tilhørende Eiendom, Matr. No. 245 i Kiøge Byegaardsstræde, til at møde inden Kiøge Byetingsret, der holdes paa Kiøge Raadhuus den første Mandag i Marts Maaned 1826 ved sædvanlig Retstid om Formiddagen, for med berørte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da saafremt ingen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, vil meerbemeldte Obligation ved Dom vorde mortificeret, for derefter af Pantebogen at udslettes, alt efter nærmere i Retten fremsættende Demonstration og Paastand. Laugdag eller Forelæggelse gives ikke i Følge Forordningen af 3die Juni Paa Grund af det Muurmester Christopher Melau meddeelte Beneficium paupertatis er denne Stævning udstædt paa ustemplet Papiir. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Kiøge, den 8de November 1824. m. Frederichsen, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1824-11-15
Extract Stævning. Ved Stavning af 1ste November 1824, som i den Danske Statstidende for samme Aar No. 91 in extense er indført, har Borgermester og Byefoged, Overauditeur Mathias Frederichsen i Kiøge, paa Begjæring af Procurator Ruhlman, som befalet Sagfører for Skoemager Niels Hansen, med Aars og Dags Varsel indstævnet til Møde i Kiøge Byetingsret den første Mandag i Marts Maaned 1826, Klokken 10 Formiddag, den eller dem, som maatte være i Besiddelse af en, af fornævnte Niels Hansens Stiffader, afdøde Skoemager Jver Henrichsen, til afgangne Cancellieraad Rasmus Rasmussen, for 680 Rd. d. C. den 21de April 1792 udstædt, og den 23de næstefter tinglæst, Obligation, hvorved er givet anden Prioritets Panteret i Gaarden gl. Matricul No. 26, nye Matricul No. 25, med Inventarium og Tilliggende i bemeldte Kiøge og første Prioritets Panteret i en Deel specificeret Løsøre, saaledes, at den faste Eiendom skulde hæfte for 100 Rd. d. C. og Løsøret for den hele Capital, for med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da den imodsat Fald vil blive ved Dom mortificeret, uden at Langdag eller forelæggelse kan ventes.
Berlingske Tidende, 1824-11-15
Extract af den i No. 91 indførte Stævning. Ved Stævning af Dags Dato, som ordlydende er indrykket i disse Tidenders No. 91 for indeværende Aar, grundet paa en Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 4de Juni d. A., er alle og Enhver, som maatte have i Hænd. en af afgangne Capitain og Brygger Peter Møllers Arvinger her af Staden, G. H. Møller, T. Møller, Balckov og H. A. Scerup, under 14de November 1821 udstædt Obligation til Jomfrue Ane Pallene Margrethe Fransdatter Bay, stor 400 Rbd. Sedler, indkaldte med Aar og Dags Varsel, at møde eller møde lade inden den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, der holdes i Stadens Raad= og Domhuus den første Mandag eller ordentlige Retsdag i Marts Maaned 1826, om Formiddagen Kl. 9, for den og da at fremkomme med, samt beviisliggiøre deres Ret til berørte Obligation; hvilken i modsat Fald ved Rettens Dom forventes mortificeret. Kiøbenhavn, den 30te October 1824. L. Ring.
Berlingske Tidende, 1824-11-15
Proclama. Enhver, som maatte have noget at fordre i Boerne efter følgende heri Sta E den afdøde Personer, nemlig : 1) Klokker, Organist og Skolelærer Niels Jagt og 2) Dagleier Jess Madsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Krav paa bemeldte Boer. Fridericia, den 9de November 1824. Kabbek. J. C. Dræbye. Ifølge Kongelig naadigst Bevilling af 23de September sidstleden, saa J lydende; i Carl Johan, af Guds Naade Konge til Sverrig og Norge de B. Gothers og Venders, Giøre vitterligt: At Vi, efter Sorenskriver, Hans Peter Ellefsens, som Skifteforvalter i afgangne Kiøbmand Johan Carl Andresens Boe i Drobak, under 23de denne Maaned herom underdanigst giorte Ansøgning og Begiæring naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Sorenskrivet Hans Peter Ellefsen ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel paa lovlig Maade 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have Noget at fordre i afgangne Kiøbmand Johan TarAndresens Boe med deres Paastand at fremkomme og faadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Sorenskriver Hans Peter, Ellefsen at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor naadigste Bevilling læses for vedkommende Værnething, samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter Vedkommende sig underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Christiania, den 28de September 1824.
Berlingske Tidende, 1824-11-15
Bevilling for Anne Cathrine Jensen, Enke efter afg. Grosserer S. Schult; af Kiøbenhavn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes og afgangne Mands Creditorer. J Følge foranstaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre hos mig eller forhen afdøde Mand, Grosserer Georg Schultz, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 14de October 1824. Anne Cathrine Schultz, fød Jensen, gammel Torv No. 4.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
F. 5824112461. - T.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Udenlandske Efterretninger. London, den 8de November. Hs. Majestæt lider af Gigt, som nok vil forhindre ham i at komme til Staden i denne Uge.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Jgaar ankom en Curreer fra de Joniske Øer med Depescher fra Sir Fred. Adam.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
J Wiltshire er der afbrændt et Manufactur=Huus som skaffede henved 1000 Menneskeer Arbeide. Skaden anslaaes til 100,000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Det hertil fra Amerika ankomne Skib, Columbus, er vel udisputerlig det største Skib, som nogensinde er bleven seet i England, men gjør dog, saaledes som det ligger paa Vandet, et meget mindre Jndtryk ved sin Størrelse end een af vore store Ostindiefarere. Dette ligger i dets for et saa stort Skib ganske nye Bygningsmaade. Bunden er slad og to Fod bredere end Dækket; Plankerne og det indvendige Tømmer ere tykke og saa fast sammenarbeidede, at det hele næsten danner en solid Masse. Det er ugrundet, at det Tømmer, som udgjør Ladningen, ved Skibets Bygning skulde være forbundet med det indvendige Tømmer, da det derimod er stuvet sammen ligesom i ethvert andet Skib. Det er eiheller sandt, at Skibet skal ophugges, saasnart det er udlosset. Dets Master, hvoraf det har fire, ere ikke større end paa en lille Fregat. Skibet seilede bedre, end man kunde vente, og vendte godt, hvilket ikke er sædvanligt ved fladbundede Fartøier. Det havde meget daarligt Veir paa sin Reise, og blev saa ofte overskyllet af Søen, at Mandskabet næsten aldrig kunde holde sig tørt paa Dækket. Omtrent en Maaned før dets Ankomst til vore Kyster sprang det læk, og tog en Fod Vand i Timen.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Paris, den 6te November. Den uafbrudte Virksomhed, som man i den sidste Tid bemærker i Krigsdepartementet, lader os ikke længer nære nogen Tvivl angaaende Spaniens forestaaende Rømning.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
J Bayonne ere Kornpriserne betydelig stegne; som man mener, ifølge Efterretningen om at Occupationshæren skal forlade Spanien, Som man erfarer, skal de Franske Tropper, der blive tilbage i Cadix, Barcelona, St. Sebastian &c. kuns i alt udgjøre 22,000 Mand, og der skal ikke blive nogen Høistcommanderende eller General=Intendant i Spanien. Da disse Tropper, med Undtagelse at dem, der blive i Cadix, alle skulle ligge i Grændsestæder, saa skulle de forsørges af Krigsdepartementet paa samme Maade, som Trop verne i det Jndre Frankrig, hvorved Omkostningerne betydelig nedsættes.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
J Lyon er der anlagt adskillige Sager mod Personer, som beskyldes for at have hvervet Franske Silke=Manufacturister til England. Vore offentlige Blade ivre imod den Tvang, man vil paa lægge disse Kunstnere, som stridende imod den personlige Frihed, og beraabe sig derhos paa Englands Exempel; da det ogsaa før har været forbudet Engelske Manufacturister og Kunstnere at forlade Landet, men denne Lov er bleven ophævet, baade fordi den var ubillig, og derhos til ingen Nytte, eftersom den var let at overtræde.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Formedelst de hyppige Mord, som gaae i Svang paa Corsica, skal der være udstædt et Forbud imod at bære Vaaben, og for at faae fat paa Morderne er der sluttet en Forening med den Sardinske Regjering, hvorefter de, som flygte til Sardinien, blive udleverede.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Madrid den 28de October. Den unge Greve af Publas Udnævnelse til Kongel. Gesandt ved det Franske Hof skal nu være bestemt, og han vil formeentlig afreise saasnart Overskatmesteren kan tilstille ham de dertil fornødne Fonds.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Hr. Corpas er kommen tilbage fra Paris, for mundtlig at give Hr. Agarte, hvis politiske og financielle Agent han er, de fornødne Oplysninger. Begge have forelagt Conseilet det til Hr. Burgos Paris indkomne Laane-Forslag fra nogle Huse af stor Credit (men som, efter hvad man erfarer, aldeles ikke ville overtage nogen egen Risico derved), hvilket ogsaa er antaget af Ministerne, men mangler endnu Kongens Stadfæstelse. Laanet skulde derefter gjøres med 61 Procent til 5 Procent Rente, og nominelt beløbe sig til 800 Mill. Realer, men da Commissionairerne skulle have 5 Procent af det nominelle Beløb for deres Umage, saa faaer Regjeringen ikkuns 640, Millioner. Den 30te October. Der er i det mindste holdt 5 Conseiller i Escurial i Anledning af den Franske Befaling, at Occupationshærenskal rykke bort, og den 2de holdt Dhrr. Fra Bermudet og Calomarde en lang Conference med deres Colleger og afreiste samme Aften tilbage til St. Lorenzo. De Franske Armee=Bureauer have befaling at holde sig færdige til Opbrud i de første 14 Dage af November. Efterat nogle Regiments Oberster havde gjort Krigsministeren, Americh, Forestillinger over, at den Omstændighed, at Soldaternes Sold ei udbetaltes dem, lod forudsee betænkelige Følger, udgik der en befaling, ifølge hvilken Provindsial=Intendanterne bleve gjorte ansvarlige for alt Ophold med Soldens Betaling til Soldaterne, og herfor skulde de dømmes af de respect. Militair=Commissioner. Jmod denne ikke lidet betænkelige Forholdsregel fremkom Finantsministeren. med den bemærkning, at Jntendanterne ingen Penge fik ind, og altsaa var det umuligt, at de kunde skaffe Sold til Tropperne. Jmidlertid er denne befaling endnu ikke kaldt tilbage. Et Kongeligt Decret befaler, at ingen Officer maa, under Straf af Afsættelse, lade sig see i andet end Uniform. Et andet, at alene i Grenaderer og Jægere maae bære Snurbart. Det skal afsættes mange General=Capitainer, og blandt disse nævner man paa nye den Cataloniske, Marg af Camposagrado, som er en Velsignelse for hiint Land. Det er sandt, at han oftere selv har søgt om sin Afsked, da han har opnaaet Øiemedet af sin Ansættelse, men Hs. Majestæt havde endnu bestandig afslaaet hans Ansøgning.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Stuttgart, den 3die November. Ved Oversvømmelsen omkom nylig i Byen Birtigheim tre Mennesker. En ung Mand, der med sin frugtsommelige Kone boede i et lille Huus ved EnzFløden, blev i Tide opfordret til at redde sig paa en ham bragt Baad, men satte Tillid til sin Boeligs Fasthed, og troede, at Faren ikke vilde blive saa betydelig. Vandet afrev imidlertid Stene stykkeviis af Huset, og faa Dage derefter var det umueligt at redde det. Da besluttede to Mænd, Meyer og Hoschele, at redde dem i en Baad, der blev bundet til et langt Toug. Da de lykkeligen vare ankomne til Husets Ruiner, sprang det unge Ægtepar ned i Baaden, men ved dette Stød kantrede den. Man saae fra Broen af dem begge, fast omflyngede, kjæmpe med Bølgerne, og holde sig fast til et Træe, men de bleve snart revne bort, og gik under. Hoschele reddede sig paa Husets Ruiner, og da dette styrtede sammen, paa en enkelt Bielke, hvorfra han siden blev reddet, men Meyer gik under tilligemed Baaden. - Paa et andet Sted blev et Huus saa haardt betrængt af Bølgerne, at 40 Mennesker, der befandt sig i samme, syg tede op paa Taget, hvorfra de saae hele Omegnen begravet af Bølgerne, saa at de tilsidst, efter i flere Timer at have svævet i Dødsfare, havde befæstet Sedler paa sig med deres Navne hver især, for at man, naar deres Liig bleve fundne, ogsaa kunde erfare hvo de Ulykkelige vare, der vare omkomne her. - Ved Frankenbach blev en Postillon indhentet af Strømmen, og maatte redde sig ved at klattre op i et høit Træe, hvorfra han siden blev frelst.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Hamborg, den 13de November. Den Franske Post har i Dag ikke kunnet ankomme deri paa Grund af Oversvømmelse i de Egne, som den skal passere. Alle Blade fra det sydlige Tydskland, Schweitz, Donau Main-Rhin Maas Mosel= og andre Egne ere endnu stedse fulde af Skildringer om den uoverseelige Elendighed som denne Natur Begivenhed har anrettet. Den Hollandske Gaarspost berettede ogsaa fra Admmegen, at Rhinen stod temlig høit, Gud give, at der ikke skinde tomme noget værre efter.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Hannover, den 12te November. I Løbet af Vinterhalvaaret 1825 - 26 skulle Gaderne i den herværende Residentsstad oplyses ved Gas. Man hører, at Gasbelys, ning ogsaa snart vil blive indført i Berlin, og Gen. Congreves Reiser skulle fornemlig have havt Hensyn hertil.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Wien, den 4de November. Jgaar Eftermiddags holdt Hs. Majestæt Dronningen af Bayern 3 tilligemed Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Sophia, Hs. Keiserl. 6 Høihed Erkehertug Frants Carls Brud, og begge de andre Prindsesser, Maria og Louise, deres høitidelige Indtog i denne Hoved og Residentsstad. Toget, som aabnedes af en Piquet af det herværende borgerlige Cavallerie, gik fra det K. K. Therestanske ridderlige Academie, hvorhen de høie Herskaber havde begivet sig fra Schønbruun, under Kanonernes Torden og Paradering af det Militaire, 1 som dannede Spalier paa begge Sider af Veien, igjennem Karnthe, nerporten, Karnthnergaden a., til den K. K. Borg. En umaadelig Folkemængde havde forsamlet sig i de Gader, hvorigjennem Toget i gik, og hilste de høie Ankomme med lydelig Glædesjubel. Den 5te November. Jgaar Aftes fuldbyrdedes Hs. Keiserl. Høihed Erkehertug Frants=Carls Formæling med Hs. K. Høihed i Prindsesse Sophia i Augustiner=Hofkirken, med største Høitidelighed, Den 6te November. Den Østerrigske Jagttager for i Dag indeholder en lang Artikel fra Constantinopel, dateret den 14de October, men hvoraf man ikke erfarer noget Nyt. Correspondenten er endnu i fuldkommen Uvidenhed, om Udfaldet af de sidste Søtræfninger, og vil ikke meere tænke paa historisk Critik med Hensyn til de Græske i andre Aviser meddeelte Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Constantinopel, den 11te October. Efterat den Egyptiske Flaade havde udskibet fine Landgangstropper i Budrun, seilede den i Forening med Capudan=Paschals Flaade, til Mitylene, og derfra brød begge Escadrer den 4de October op, for at angribe Samos. Man erfarer i Dag, at Angrebet er mislykkedes. Grækerne have antændt flere Fregatter; Admiralskibet og to Fregatter ere ankomne til Dardanellerne. Man venter med Utaalmodighed yderligere Beretninger.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Lord Strangford er endnu her.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Der er nylig bekjendtgjort et Firman, betræffende Mangelen af Anstændighed ved de Tyrkiske Koners Dragt.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Den 14de October. Lord Strangford er afreist Hr. Minzagi har endnu ikke udviklet sin politiske Characteer. Han er meget opbragt over en Moldauers Henrettelse, som er foregaaet i Jass. Tyrkernes Helttog er slaaet ganske feil, og kan nu ansees som forbi for i Aar.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Mesolongi, den 2de September. Bladet Telegraphen meddeler nu følgende af den Engelske Regiering udvirkede Bekjendtgjørelse fra den Helleniske: Proedros til den fuldbyrdende Magt: Da der ikke ligger den Helleniske Regjering andre Sorger paa Hjerte end Opretholdelsen af Nationen, saavelsom ogsaa Forebyggelse af Alt, hvad der kunde have dens Undergang til følge, saa udstædte den, foranlediget af de indløbne Efterretninger, Bekjendtgjørelsen af 27de Mai angaaende de Europæiske Handelskibe, som blive fragtede i Constantinopel og Alexandrien til at overføre fiendtlige Tropper til Hellas. Men da Regjeringen har erfaret, at de ommeldte Skibe ikke overføre fiendtlige Tropper, men blot Krigs=Munition, Levnetsmidler o. s. v., og da den lader sig det være magtpaaliggende, at Neutralitet i Handel og Folkeretten bliver, saavidt Krigsretten tilstæder det, iagttaget med al muelig Nøiagtighed; saa befaler den: 1. De Europæiske Skibe, som fragtes af Fienden til at overføre Vaaben, Krigs=Munition, Heste, Levnetsmidler og alle andre for Fienden brugelige Ting, ere underkastede Neutralitetens Regler, og skulle blive behandlede af vor Sømagt paa samme Maade, som under samme Omstændigheder gjælder blandt de Europæiske Magter. 2. Denne befaling skal meddeles de Heileniske Navarcher og aftrykkes i Statstidenden, og Afskrifter deraf sendes til alle Consuler, Vice-Consuler og Agenter fra de Europæiske Magter i det Helleniske Archipel. Nauplion, den 15de August 1824.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Lima, den 16de Junii. Denne Stads bedrøvelige Tilstand er ikke til at beskrive. Gaderne ere tomme, man seer neppe Spoer af Byens forrige gode Tilstand, Bolivar forfølger sin Marsch. Den brave General Millar truer Lima. Royalisterne sætte deres Haab til Asiats Ankomst. Rygte, gaaer, at Millar og Bolivar nærme sig hinanden, for at forenes, Kort, Anliggenderne i Peru tage en anden Vending.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Arequipa, den 5te Junii. Vicekongen, la Serna, ventes hertil. Det hedder, at han vil nedlægge Regjeringen og forlade Landet. Al Fransk Eiendom er belagt med Sequester, Aarsagen dertil er, at Skibet Qvintanilla blev taget. Generalerne Valde; og Ferras marschere imod Olaneta, som ikke vil adlyde la Serna. Vi vide ikke noget om det Spanske Skib Asia. Jeg troer ikke at disse Chefer, Civile eller Militaire, ville aftræde deres Pladser til nogen, der maatte komme fra Spanien, hvad enten det var en Vicekonge eller en General.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Panama den 6te August. J Forgaars ankom Skibet Santander paa 22 Kanoner hertil, og Passagererne tilligemed 200,000 Piastre bleve bragte i Land. Samme Aften gjorde Skibsmandskabet Oprør, og bortførte Passagerer nes Tøi samt en betydelige Deel Contanter. Officererne bleve satte ud i en Baad, og ankom næste Morgen hertil. Truillo, den 8de Junii.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
(Af en privat Skrivelse.)Med Skibet Montezumma tilskrev jeg Dem angaaende den virkelige Tilstand i Pern, hvis Stilling hver Dag bliver bedre. Den 1ste d. M. fortsatte Avantgarden, omtrent 4000 Mand stærk, sin Marsch til Reyes. Langsmed Bjergstrækningen bemærkede man en Bevægelse af Armeen henimod Jauja, men det er sandsynligt, at denne ikke medfører noget Afgjørende, førend de forventede 1500 Mand have forenet sig med Reserve=Divisionen. Man har i disse Dage for sikret, at Stridighederne imellem la Serna og Olaneta vare endt, men der er imidlertid ikke noget bestemt derom. Saa meget vide vil dog med Vished, at der hersker stor Uenighed imellem alle Cheferne vedden Kgl. Armee. Det gaaer Valdes meget slet i Arequipa; Espartero indskibede sig til Spanien; Loriga har duelleret med Canterac- og har nu i Sinde at indskibe sig i Callao. Rodil og Ramiret udsvede det skrækkeligste Despotie i Lima. Alle de Familier, der komme derfra, sige, at denne Pladses Tilstand er sørgelig. Enhver Spanier er Politie=Commissair. Vi vente Skibene fra Spanien, men hidindtil vide vi ikke noget om dem. Det vilde ikke have meget at betyde, naar Patrioterne kuns vare forenede. Gen. Millar har erholdt Overcommanden over Cavalleriet i Peru, og Sta. Cruz er Næstcommanderende over Infanteriet. Sucre er General ved den forenede Armee, Lamar er Chef for Armeen i Peru. Lara, Cordobo- og Urdaneta commandere Brigader og General Norochea commanderer hele Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Udenlandske Efterretninger. Vids Kloster i Jsland, den 28de September. J Conferenceraad og Justitiarius Dr. M. Stephensens Klosterpostfor i Aar No. 10 læses følgende Anmeldelse : Ved Gaarden Kollafjardarnes i Strande Syssel i Is land opdrev i Aar, den 19de April, en rar Fisk. Dens Længde imellem Hoved og Hale var omtrent 5 Alen. Dens Dannelse rund og fra det forreste til Halen aftagende i Tykkelse, ligesom andre smaa Hvaler. Dens Hoved kort, med en tyk Pukkel af Spæk omkring samme. Gabet lidet i Forhold til Fiskens Størrelse, smukt og venligt. Kjæverne, især den underste, meget smaa og nette, men ligeud fra den øverste Snude eller Tryne gik en tre Alen lang Snabel, overst saa tyk, at en Haand netop kunde omfatte samme, men fra Midten af blev den stedse smallere, og i Enden som et Knivskaft, dog noget omdreiet til Siden. Denne Snabel synes at bestaae at det fineste Been, eller være en Tand af bleghvidt Udseende. Den største Part af hele Fisken var ligesaa hvid, som Porcelain, og syntes mest at ligne dette; men Hjerneskallen var foroven bedækket af et ravnsort Skjold, fra hvilket smaa sorte Pletter saaes som tegnede langs Ryggen agter og Brystfinnerne henimod Halen og ned paa Siderne, og endelig at tabe sig i smaa Draabe=Pletter. Brystfinerne smaa, som paa en Hay=Hvalp, der er kun af Størrelse, som en Langes (Brofmes, gadus molva). Halefinnen stod tværk, (horizontal) som paa Hvaler, men var af formig Fiskens Spæk gav vel 2 fulde Tønder af den allerklareste og bedste Tran. Dens meget behagelige Kjød 1 1/2 Tønde.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
J Følge Eierens ovenanførte Beskrivelse, der iøvrigt intet melde i om Tænder, synes det neppe Tvivl underkastet, at jo denne Fisk har været en Sværdfisk (Tiphias Gladius), som Cuvier anfører til Fiskene Ildie Orden, blandt Apodes, eller de bar bugede den Vilde Art. Den ligner vel noget Aftegningen No. e 2, Tab. IV, i Johnstoni Histor natural. de Picibur & Cetis ved S. 16, denne synes dog at afbilde Hale=Finnen, J lodret og give Fisken saavel Bug, som Rygfinner, der ei passe til denne Orden. Men deels formodes Sværdfiskens nøiagtige Afbildninger og Beskrivelser at være rare, mange derimod høist upaalidelige, som en Andersons i hans Nachrichten von Jsland, Grønland und der Strasse Davids 1747, S. 114 og 255 e deels formodes havet i sit Skjød vel at kunne gjemme flere end de hidtil beskrevne Arter af Sværdfisken.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Nyborg, den 15de August. Natten imellem afvigte Løverdag og Søndag var det en meget haard Storm af Nordvest. Søndag Morgen Klokken 5 ½ ville endog Nogle have mærket en Jordrystelse.
Berlingske Tidende, 1824-11-19
Uagtet det haarde Veir var Ageposten fra Sielland dog saa heldig at komme over Søndag Eftermiddag; men Brevposten savne vi, og det vil nok blive umueligt for den at komme over, saalænge dette Veir staaer, da Stormen idag er strængere end igaar Odense, den 16de November. Først i Aftes begyndte Veiret at sagtnes. Alligevel var den sjellandske Brevpost indtruffet hertil og Nat Kl. 2. Hele Søndag og Natten derpaa var Stormen saa frygtelig, at Husene rystede, hvor Vinden har paa Barometret var ikke langt fra Orkanpunktet.