Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-09
Parlaments=Forhandlingerne have i de senere Dage været meget vigtige og afgiørende for Kriger. - Den 25de Maii forebrog Lord Castlereagh følgende i Underhuset: "Med den Keiserl. østerrigske Ambassadeur har jeg - sagde han - idag Morges udvexlet Ratificationerne paa Traktaten af 25de Marts. Derved er den Indvending ryddet afveien, at Østerrige skulde have unddraget sig for nogen endelig Afgiørelse. Keiseren har erklæret sig bestemt for, i fuldkommen Overeensstemmelse med sine Allierede, at arbeide imod Napoteons Administration; men at ogsaa Hs. Majestæt har i seet det fornødent at erklære, at hvor gjerne han end ønskede Hs. allerkristelige Majestæt Kong Ludvig igien paa Frankrigs Trone, saa kan han dog ikke med dette i til Formaal tage Deel i Krigen. Det første Spørgsmaal er nu Om vi, efterat vi nu saa godt som er i Krigstilling, skulle og kunne knytte Underhandlinger med den nærværende Regent i Frankrig. Jeg mener, at dersom vi ønske Sikkerhed maae vi ere tabe hans i Karakteer af Sigte. J hans Hænder er nu hele den franske Armees Magt. Hans hele Liv er en sammenhængende Kiæde af Forstillelse, og hvis hans Talenter i ere saaledes for at give Nationen Kraft, da er det en saameget stærkere Grund til at sætte Grændser for hans Hensigter. - Det andet Spørgsmaal er: Om vi kunne stole paa Vaabnenes lykkelige Fremgang mod Frankrige, Dertil svares: Der hersker den fuldkomneste Overeensstemmelse blandt alle Europa's Magter, og alle besieles af den Overbeviisning, at Freden kun ved Krig kan vorde sikret." - Lord Grey erklærede sig derimod, og paastod det at være utilraadeligt og uretfærdigt at føre Krig mod en Nation, fordi man misbilligede dens Behersker. Lord Cavendis, Burdett og Tierny erklærede det samme, og foreslog at der maatte anbefales fornyede Underhandlinger med den franske Regiering. Dette Forslag blev forkastet ved 156 Stemmer mod 44, og den omhandlede Adresse til Prindsregenten, angaaende Krigens Begyndelse, billiget. Nu traadte Hr. Whitbread op og gjorde følgende Spørgsmaal. Jeg ønskede gierne at erfarStørrelsen af det Komingent som Sverrig og Portugal vil stille mod halve Frankrige, som den ædle Lord behagede at udtrykke sig. Har ogsaa Danmar, tiltraadt Traktaten. - Herpaa svarede Lord Castlereagh. Jeg har erholdet de bestemteste Forsikringer af disse Magter, og de have undertegnet Deklarationen af 13de Marts. Hvor stor en Magt Sverrig vil stille i Feldten kan jeg endnu ikke opgive men neppe vil det kunne erholde den Bistand af os som i forrige Krig, og uden denne befrygter jeg, at det ikke vil kunne stille noget stort Kontingent. Dersom ellers den ærede Taler synes at nære nogen Tvivl angaaende det Partie som Sverrig vil tage, faa kan jeg sige ham, at jeg ligesaalidet tvivler om Sverrigs, som om Østerriges Politik. - Endeligen opsted ogsaa det Spørgsmaal. Hvad Subsidier de øvrige mindre med allierede Stater erholde. Derpaa svaredes blandt andet: "Som bekiendt er Storbrittanien forpligtet til ligesom de tre andre store Magter at stille 150,000 Mand. Men da vi nu kun stille 50,000 Mand, saa have vi til de mindre Magter at betale for 100,000 Md.; og denne Summa beløber sig til 2 1/2 Mill. Pd. Sterl., beregnet omtrent til 11 Pund 2 Sh. for hverMand. - Man spurgte, hvorfore Engelland ikke selv stillede flere Tropper i Feldten, hvorpaa der svaredes, at det saaledes som Tropperne vare fordeelte, for Tiden var umuelig. - Subsidierne bleve bevilgede Fra Lord Burghersch i Rom havde man i London, Efterretning om, at den franske Fregat Melpomenpaa 44 Kanoner var bleven tagen af det engelske Linieskib Rivoli paa 80 Kanoner hvilket man kan betragte som Fiendtlighedernes Begyndelse. Admiral Hotham er afseilet med en Eskadre til Vestindien for, som man troer, at tage Derne Guadeloupe og Martinique i Besiddelse for Bourkonnerne. Fregatterne Eupbrates og Amphion ere afseilede fra Portsmouth med forseglede Ordrer. - Alle engelske Krigskibe skulle have erholdt befaling til, at anholde alle Franske Skibe, enten de saa føre det trefarvede eller det hvide Flag.