JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Naar Ræven i Faarepelsen med Æselsørene ikke kan finde paa andre Udveie, for at rede for sig, saa bruger han Pøbelens - han udskjælder da - og troer derved at seire, men i sit formeente Skjul sidder han dog, dybt i Moradset, og hans Uformuenhed til at skade, vil kun træffe ham selv, fordi Friemodighed og Offentlighed synes at være ham en Pest. Skulde jeg tage Feil i min Tanke om min Modstanders Evne, og tillægge ham Rævens, som ere udmærkede, i Stedet for at han maaske blot er en Muus, saa beder jeg ham om Undskyldning for den ufortjente Ære, jeg da beviser ham. Døm og see, Læser, hvem af os der har havt Ret! Dette er mit sidste og eneste Svar til denne svage Modstander. Fred over ham i sit Skjul; thi dette synes at være ham bedst tjenligt. L. A. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Studenter-Høitideligheden paa Wartburg, den 18de October 1817. (Tildeels efter en Beretning i det tydske Morgenblatr.) Omtrent 450 Studenter vare forsamlede i Eisenach da den høitidelige 18de October frembrød. De vare komne fra Kiel, Rostock, Berlin, Götttingen, Marburg, Giesen, Erlangen, Heidelberg, Tübingen, Jena o. fl. Universiteter; men Jena havde sendt de fleste og med dem vare Fries, Oken, Kieser. Storhertugen havde ladet alle Huuseiere i Eisenach opfordre til at laane de Ankommende Huus, forsaavidt Giæstgiverstederne ei kunde rumme dem. Denne Opfordring fulgtes gjerne, og de mere Formuende og Dannede viste dem tillige enhver anden Gjæstfrihed. Ved Porteene anmodedes de Studerende ved opslagne Placater at melde sig hos den udvalgte Committee, og her underskrev de paa deres Æresord det Løvte, hverken at mindes gamle eller at vække nye Tvistigheder, hvilket de ogsaa helligen have opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Da det om Morgenen den 18de ringede tredie Gang, forsamlede alle Studenterne sig paa det rummelige Torv, Veiret var skjønt og efterat en af Forstanderne havde oplæst Dagens Love, og med broderligt Alvor opfordret til værdigen at efterleve dem, satte Toget til Wartburg sig i Bevægelse. Foran gik den udvalgte Borgfoged med sex Borgmænd og Herolden, derpaa fulgte et Chor af Musici, derpaa en Fanefører med en smuk af Medlemmerne i det jenaske Fruentimmer-Samfund broderet og de derværende Studenter foræret Fane, paa begge Sider gik en Fanevagt af sex Mand og derpaa de øvrige parviis, næsten alle klædte i den tydske Dragt en kort Frak eller Overkjole) og smykkede med Egeløv. Skaren drog ind i den gamle Borg, over hvilken meer end syv Aarhundrede vare henrundne, inden hvis Mure stolte Fyrster engang holdt et glimrende Hof, herlige Sangere digtede, og den Udødelige, hvis Minde idag skulde feires, oversatte de hellige Skrifter i sit Fædrelands Sprog. Ogsaa andre tilstededes ved uddeelte Billetter Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
J Riddersalen, hundrede og tyve Fod lang og over tredive Fod bred, forsamledes alle. Her istemtes Psalmen: Vor Gud han er saa fast en Borg. Ved dens næstsidste Strophe fremtraadte en Yngling, een af Forstanderne - Riemann, fra Ratzeborg - i en simpel sort Kjole, men prydet med Jernkorset, staaende ved et med Egeløv krandset Alter, gienkaldte han i en Tale Mindet om Luther og hans Kamp for Troe og Frihed, samt om den sidste Kamp mod fremmed Undertrykkelse for fire Aar siden. Efterat denne Tale var endt, fremtraadte Fries af Ynglingernes Skarer og talte faa, men dybt indtrængende Ord; hvorpaa: Nu takker alle Gud, blev afsjunget og Høitidelighedens første Deel endt med det Udraab af een af Forstanderne: Herren velsigne os, Man forlod nu Salen, hvor imidlertid for fælleds Bekostning et Maaltid anrettedes for Studenterne. Ved dette Maaltid, hvor et Bæger tydsk Druesaft endnu mere aabnede Hjerterne og hvor det ærlige Du brog hele Kredsen endnu nærmere sammen, udbragtes saavel af Studenterne som af de tilstedeværende Professorer passende Skaaler. Derefter gik Toget igjen til Byen og i Kirken, hvor Landstormen ogsaa var forsamlet, og hvor Generalsuperintendent Nebe holdt en Dagen værdig Tale. Da det blev mørkt flammede Baalet paa Wartbjerget, saavelsom paa alle Tydsklands øvrige Bjerge, hvor den store Dags Minde aarligen ved slige Tak- og Glædes-Offere erindres. Efter Klokken syv gik Toget igjen til Bjerget. Hver af Ynglingerne har en Fakkel og den stille smukke Nat forvandledes saaledes, hvor de droge frem, til en venlig Dag. Saasnart de første havde naaet Toppen, affyredes Kanoner, og talrige Raketter stege flammende mod Himlen, og endte den luende Bane med høie Knald og vidtspredt Jldregn. Ogsaa her, ved det luende Baal, holdt en Yngling en Tale, som optoges med lydeligt bifald. Derpaa bleve Sange afsjungne, og først seent ud paa Natten begav Studenterskaren sig tilbage til Staden, efterat adskillige Skrifter og nogle Reqvisiter, hvilke tilsammen forekom de Forsamlede uovereensstemmende med Tidens Aand, vare ofvede til Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Næste Morgen forsamlede de Studerende sig endnu engang paa Wartburg, for at raadslaae om Adskilligt, som for Eftertiden skulde deels udelukkes af Student=Livet, deels fastsættes for samme. Efter Forlydende ophævedes alle saakaldte Landmandskaber, og i dets Sted vedtoges et almindeligt tydsk Student-Samfund. Ogsaa aftaltes det Fornødne om Afskaffelsen af Dueller, hvorpaa det besluttedes, at det nye Samfunds Statuter skulde tilstilles samtlige tydske Høiskoler. Om Eftermiddagen communicerede samtlige Studerende hos General=Superintendenten og endte saaledes Høitideligheden paa den meest passende Maade. Saavidt berettes i Morgenbladet. De ovenfor omtalte paa Wartburg brændte Bøger og Reqvisita vare: Skrifter af Ancillon, Kotzebue (dentsche Geschichte), Dabelom, von Cölln, Asher og Schmalz (kleine politische Schriften) - Reqvisiterne: en Haarpidsk, en Korporalstok, og - et Snørliv. Vi have ogsaa hos os erfaret, at det nu ikke længer er den qvindelige Forfængelighed allene, som betjener sig af det ypperlige Forskjønnelsesmiddel, Snørlivet; ogsaa paa vore Gader kunne vi møde snørte og over Brystet udstoppede Mænd. Der bør, som Holberg siger, i enhver vel organiseret Stat være et vist Antal Narre. - Hiin Brænding af Bøger har foranlediget megen Tvist og Vrede, deels 1, deels uden for de tydske Tidender. De saaledes in effgie brændte Forfattere ere naturligviis blevne meget opbragte, fremfor alle von Cölln (en desuden meget ildfuld Autor, der i mange Aar skrev Feuerbrænde og von Kotzebue (hvis forige Dramer blandt andet ogsaa hos os ere tilstrækkeligen kjendte. Formodentlig er det Rygte usandt, at man ogsaa paa Wartburg har brænd den hellige Forbunds=Act; hvorledes de berlinske Studenter have forsvaret sig mod den derfor mod dem indgivne Beskyldning og Anklage, er mig, ubekjendt. J Hensyn til den brændte Pidsk fortjener det at bemærkes, at en tydsk Fyrste nyligen har befalet Pidskenes Jndførelse igjen ved sin Armee, hvorhos det er bleven Underofficererne paalagt at bære Baandet i deres Stokke af den for Pidskene befalede Længde, saa at de stedse kunne have et sikkert Maal ved Haanden og nøiagtigt Jndseende med at alle Soldat=Pidske endeligen have een og den samme Længde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer, d. 7de December 1817. Sildefiskeriet i Beltet er nu ophørt. Uagtet det ikke har kastet saameget af sig i dette, som i afvigte Efteraar, har det dog ikke indbragt ubetydeligt. Udfaldet deraf i dette Aar tjener til at forøge Opmærksomheden derpaa, thi under det ugunstigste Veir har Fangsten dog været temmelig god. Meget enkelte Nætter har Vinden været føielig, og da ere Fiskerne ogsaa vendte hjem med fulde Baade, Man bestyrkes i den Erfaring, at Siden vedbliver i betydelig Mængde i Beltet, og at føielig Vind og Veir ikkun udfordres for at gjøre dette Fiskerie indbringende. - Til heldige Omstændigheder for Fiskeriet regnes, at vestlige Vinde ere herskende, og at Vind og Strøm i Beltet gaae imod hinanden, men dette har sjeldent været Tilfældet; sydlige og sydostlige Vinde have næsten uafbrudt afløst hinanden, og haft uheldig Jndflydelse paa Fiskeriet. - Sex store Beltsbaade vare i Aar udredede, af mindre Baade var det samme Antal som i afvigte Aar i Drift, og der blev omtrent fisket af et lige Antal Fiskere med samme Antal Garn. - De fiskede Sild kan anslaaes til 3350 Del. De bleve betalte fra 10 til 15 Rbmk. pr. Deel, og man kan regne: at der omtrent er fisket for 7000 Rbd. N. V.; dette er ingen betydelig Jndtægt, naar man overveier, at den skyldes en saa godt som nye Næringsgreen. - Fra Siellands sydlige Kyster vare tvende Fiskerbaade gaaede paa Sildefangst her i Beltet, men da de bruge faste Fiskerier, og ere uvante til at drive med deres Garn, vare de ikke heldige. - Her tiltager Drivtighed ved Sildefiskeriet saaledes, at 2de nye Bundgarnsstader ville blive optagne til Afbenyttelse i næste Foraar, med Haab om et heldigt Udfald. Efter Mortensdag er forhen aldrig sat efter Sild, som man har antaget ikke gaves efter den Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
J Aar gjortes Forsøg med at sætte strax uden for Jndløbet til Havnen. Det lykkedes, man vedblev lige til de første Dage af December Maaned at fiske Sild, og det var ikke usædvanligt, at en Baad om Morgenen hjembragte 20 a 30 Oele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Fra den Tid man hørte op med at drive i Beltet og indtil Frosten gjorde Ende paa alt Sildefiskeriet, er fanget henved 300 Dele, noget som forhen aldrig har været Tilfældet. - Bernth, Borgemester. (Slagelse Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Mariboe, d. 15de December. Natten imellem den 10de og 16de denne Maaned er ved Jndbrud paa den Kgl. Amtstue her i Mariboe bortstiaalen 120 Rbd. og endeel Qvitteringer. Cassen, hvorudi ovenmeldte Sum laae opbevaret, fandtes om Morgenen uden for Nørrehauge og Qvitteringerne i det saakaldte Klostervænge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
(Mariboe Avis.) Odense, d. 16 Decbr. Ved den aarlige Høitidelighed paa den Lahnske Stiftelse her i Odense den 10 dennes holdtes Talen af Hs. H. Hr. Biskop Plum. Luthers Ord, at Skolevæsenets og den offentlige Opdragelses Forbedring er Kiendemærke paa Tidsalderens Forbedring, gav Taleren Anledning til at undersøge Spørgsmaalet: "Hvilke ere de virkelige Forbedringer, Fædrelandets Almueskolevæsen i vor Levetid har opnaaet?" Anmelderen har paa Anmodning faaet meddeelt et Sted deraf, hvilket han, som Fyenboe, ikke kan. nægte sig at anføre ordlydende: "Vor Tidsalder, hedder det, har udmærket sig ved en egen Deeltagelse i Skolevæsenets vigtige Sag. Vi have seet denne gode Aand vækkes hos os og yttre sig kraftig. Den er endnu i frisk Minde, den første Yttring af denne liberalere Aand i Almueskolevæsenet, som sporedes i vort Fædreneland; og hvor skulde den kunne glemmes af os, da det var i denne Provinds den viste sig, i denne Provinds, hvorfra dens lysende Exempel udgik og virkede i en viid Omkreds, Det er nu 32 Aar siden Brahetrolleborg fremstillede dette Mønster ved sine 3 Skolers forbedrede Jndretning. Det fulgtes Aaret derpaa af Herresædet Lindenborg i Jylland, og faa Aar derefter af Christianssæde i Lolland, og Løvenborg i Sjælland. Humanitet og Jver for Menneskevel forenede Stifterne af disse Skoleforbedringer ikke mindre end Slægtskabets Baand. Deres Bestræbelsers Held, deres vidt adskilte Virkekreds, deres af Dannerkongen bekræftede Forholdsreglers Offentliggjørelse maatte virke til, at Skolesagen blev Almeensag. Nu vaktes Lyst til at efterligne, og mangen Skoleplan for enkelt Landsbye eller Kjøbstæd lagdes og udførtes. Deriblandt var ogsaa den Lahnske Skoleindretning, hvis Stifters Fødselsdag vil her høitideligholde. Sildig fik den Indgang i vor Stiftstad, denne for Skolevæsenet virksomme Mand, som allerede længe havde været vakt faa Mile derfra, og udbredt sin Jndflydelse til alle Fædrenelandets Egne. Men kom den sildig herind, den virkede des kraftigere og foranledigede en Stiftelse, der overgaaer dem, vi nævnede, i Opofrelsens Storhed, og vidner, hæderlig som disse, om Borgersind og Jver for Oplysning. Jmidlertid var Trangen til duelige Lærere bleven følelig. Læreanstalter vare oprettede, for at afhielpe denne Mangel, først i Nærheden af Kjøbenhavn, og kort derefter ved Trolleborg. Geistlige, som Steenvinkel i Assens, Ebbesen paa Als og Paludan Mul ker i Kierteminde paatoge sig at danne allerede ansatte Skolelærere, medens en Boisen i Vesterborg, Hammond i Brønbyvefler, Wedel i Skaarup, Krarup. i Borris og flere anlagde Seminarier for tilkommende Lærere. Skribenterne virkede i Forening med disse praktiske Mænd. Theorien for Elementarunderviisningen undersøgtes, Methodelæren bearbeidedes, mangehaande Hielpemidler fra Udlandet omplantedes paa dansk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Efter saadanne Forberedelser udkom den provisoriske Skoleanordning af 1806, hvorved de liberalere Grundsætninger i Almueunderviisningen hævdedes. - Disse ere Hovedtrækkene af de danske Almueskolers Historie for et Tidsrum af 20 Aar, beregnet fra det Fremstød, Skolesagen fik ved 3 Landsbyeskolers Anlæg i Fyen. Seners har det, som kun var provisorisk, faaet faste Loves Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Skoleforbedringen beroer nu ikke mere, som i for sum Dage, paa Enkeltes Velvillighed. Som Enhver, endog af laveste Stand, har Fordring paa Oplysning, saa erkiendes og hævdes denne hans Menneskerettighed allevegne. Man erkjender, at den spæde Plante maa opelskes og fredes, om Træet engang skal bære god Frugt. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Aarhuus, d. 17 Decbr. Det Steinerske Selskab begyndte her i Søndags dets dramatiske Forestillinger med Lystspillet: Raabukken eller de uskyldige Skyldbevidste, af Kotzebue; et ret vakkert lille Stykke, der fortjente at vorde oversat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Mandags gaves paa Dansk Overilelsen, oversat af Heger, og Wessels Kierlighed uden Strømper, NB. uden Sang. - Blandt de Stykker som kunne ventes givne ere f. Ex. Fridolin, Hussiterne, Sidonia &c. Hidtil har Besøget kun været ringe. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
J Ribe Avis af 16 Decbr. læses følgende Ønske til Udgiveren af den danske Almanak. "Da det for alle Beboere paa den vestre Kyst af Jylland er vigtigt at vide, naar Ebbe og Flod indtræffer, saa var det en ønskelig Ting, at dette fandtes anført i den danske Almanak, ligesom man har det i den tydske. Derved kunde svares endeel Penge for ovennævnte Beboere, der na nødes til at kjøbe baade en tydsk og dansk Almanak. Ligeledes er det vigtigt for mange Jndvaanere i Jylland at have Kundskab om naar Markederne holdes i det Schleswigske. Hidtil findes kun anført Markederne i Haderslev, Klipløv og Sønderborg, men for Qvæg- og Heste Handlere i Jylland, ere Markederne i Husom og Tønder ligesaa vigtige om ei vigtigere. - Jndsenderen har det Haab, at dette Vink ei vil blive ubemærket af Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Viborg, d. 13 Decbr. Som en sand Mærkelighed og Afvigelse fra disse Dyrs forrige Naturdrivt, bør anføres: At Stærene, som vel i de sidste Dage af October droge herfra, nu atter sidst i November og endog i disse Dage af December, uagtet den stærke Frost og Snee, dog vare her endnu i Mængde og sladre mod Aftenen i de bladløse Træer. Om det skal bebude os langvarig aaben og fugtig Vinter, eller om disse Fugle finde saamegen usædvanlig Føde i Jnsektriget, at de deraf kunne leve, staaer derhen, men aldeles imod deres sædvanlige Mancer er det, at de nu ere her. (Viborg Samler.)J Aarhuus Avis af 13de Decbr. læses følgende Mindeskrift over Biskop Balle: Hvad! Om nu alle Danmarks Undersaatter. Lededes af samme Aand som Biskop Balle! Da fandtes iblandt Rigerne paa Jordens Kreds Til Danmark ingen Mage; Men Heri Balle var tre Seculer forud Hvad om alle Kongens Embedsmænd Nu lededes af samme Aand som Biskop Balle! Da var vort Fødeland det Første Rige i Europaa; Men Heri Balle var to Seculer forud Ak!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Hvad om alle Landets Præster Nu lededes af Biskop Balles Aand: Hans Tænkemaade, Sindelag og Vandringsfærd, Da var vort Fødeland gudfrygtigt, christeligt: Af Hjerte fromt, af Ansigt blidt: Til al god Gierning færdigt, klogt og godt: Og sædeligt og lykkeligt, Men Heri Balle var et Seculum forud - Gud lad dog ikke i vort Fødeland, Den gode Aand døe ud! Hans Gram Bechmann, Consistorialraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 December. Cours. Hamb. 2 M. 400, a vista 407. Amsterdam 2 M. - , a vista 385. London 2 M. - Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 425. Specier solgtes til 25 Rbmk. 8 s. a 25 Rbmk. 10 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 109 a 109 1/2 pr. 100; Oblig. 96. Norske Rigsbanksedler. 22 1/2 a 23. Dito Species. 16 a 16. Svenske Sedler 6 Mk. 12 s. a 7 Mk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Blandede Efterretninger. Til Repræsentant paa Storthinget fra 1ste Februar 1818 er udnævnt af Kjøbstæderne Molde og Christianssund Sorenskriver i Romsdalen, og Byfoged i Molde J. Knudssøn, og til Reserve Vice-Consul Knudtzon. - Af Tønsberg og Holmestrand er udvalgt: Grosserer N. Bull, til Reserve, Professor og Dr. Med. Horn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
For de isralitiske Menigheder i Tydskland, hvor nu i adskillige Stater sammes Gudstjeneste holdes paa Tydsk, er udkommen en ny Bønnebog under Titel. Die dentsche Synagoge oder Ordnung des Gottesdienstes für die Sabbathe undFesttage des ganzen Jahres, herausgegeben v. Dr. E. Kley u. Dr. C. S. Günsburg, 1ster Th. Berlin 1817.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
J Tydskland er udkommen en ny Oversættelse af Voltaires Henriade - i Hexameter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Man paastaaer nu, at den østerrigske Finantsminister, Grev v. Stadion, skal have gjort Udkast til en ganske ny Finantsplan, som han skal have forelagt Keiseren. Efter denne Plan skulle alle Papirpenge sættes ganske ud af Omløb, og erstattes med rede Penge. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Nyeste Silderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 102. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 December 1817. Morten Luthers Jule Psalme. (Frit fordansket.) Det kimer nu til Jule-Fest, Det kimer for den høie Giæst, Som steeg til lave Hytter ned Med Nyaars=Gaver: Fryd og Fred! O, kommer med til Davids Bye, Hvor Engle sjunge under Skye! O, ganger med paa Marken ud, Hvor Hyrder høre Nyt fra Gud! See hist, i Lysets Klædebon. Blandt Hyttebørn en Himmel=Aand! Hør Paradisets Nattergal Slaae Jubel-Slag i Graadens Dal! Hvor Rachel græd for sine Smaa, Det klinger nu som Orgler gaae: Vær glad i Gud, og græd ei saa De Døde skal igjen opstaae. Hvor David gik i Ungdoms Aar, Som salvet Drot, og vogted Faar, Der aabenbarer Hyrder nu Hvad Herren David skiød i Hul Hvad dunkelt fra hans Harve klang Sig klarer nu i Engle-Sang. Hvad David kun i Aanden saae, Skal nu for Verdens Øine staae. Ved Nattetid i Hyrdelag. Forkynde Engle Herrens Dag. Hør efter, hør, og føl i Bryst Nu Støvet skal faae Engle-Røst, Fra Himlen høit jeg kommer her Mit Nyt er godt og Reisen værd, Derom skal sjunges rundt paa Jord, Og evig født i Engle Chor: Jeg er den store Glædes Tolk Som vederfares skal Guds Folk J Bethlehem i Davids Bye Giør Naade=Solen Morgengrye!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J Bethlehem er Christus fød, Den Frelser=Mand fra Synd og Død; Nu kom den store Løvsals-Fest, Nu blev Jehovah Hyttens Giæst Saa giver nu vel Agt derpaa At flux til Bethlehem J gaae, J Klude svøvt, i Krybbe lagt Er Han som skabde Himlens Pragt!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J Klude svøbt, i Krybbe lagt, Er han som os gav Lys til Dragt, O, ten fra Himmel, ton fra Jord Halleluja i fulde Chor! Ja, Du er evig Ære værd, Du Høvding over Himlens Hær, Som steeg i Støv fra Thronen ned, For Dødens Børn at skiænke Fred, Saa prises af Ufaldnes Chor Guds Naade mod den faldne Jord! Den Synder, som vil tie her, Er Naaden ei, men Dommen værd. Nei, lad os gaae med rørte Sind, Som Hyrderne, til Barnet ind, Med Glædes=Taarer takke Gud For Miskundhed og Naade Bud! Ja, vær velkommen, ædle Giæst, Fra Himlen høit Du kommen est! Giv Selv min Tak en værdig Tolk Du Naade-Soel for Gravens Folk, O. Riigmands Søn af Evighed, Hvor komst Du fattig dog herned, For mig utroe, gieldbundne Svend At giøre kongerig igien! Al Verden, nok saa vid og lang, Til Vugge var jo Dig for trang, For ringe, om med Guld tilredt, Og perlestukket, silkebredt. Men for af Smaat at giøre Stort, Af Stort Du her har Lidet gjort, J Krybben lagt, i Klude svøbt, En Himmel-Seng Du mig har kiøbt, Velan, min Sjæl, saa vær nu glad, Og hold din Juul i Davids Stad, Ja priis din Gud i allen Stund, Med liflig Sang af Hjertens Grund! Ja, fryd dig, Mark, siung høit, du Skov J Muldet gaaer nu Herrens Plov, Og Selv Han lægger Sæd i Jord Til Himmel=Brød paa Alter-Bord! O, sjung dog hver, som stamme kan Nu tændtes Lys i Skyggers Land, Og ret som Midnats=Hanen goel Blev Jakob Stierne til en Soel! Nu kom Han, Patriarchers Haab, Med Nyaars=Vers og Himmel-DaabOg Barnet tyder nu i Vang Hvad David dunkelt saae og sang Kom, Jesus, vær vor Hytte Giæst! Hold Selv i os Din Jule-Fest! Da skal med Davids-Harpens Klang Dig takke høit vor Nyaars-Sang! N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Subskriptionsindbydelse til et nyt Maanedsskrift under Titel af Krebsen. Menneskeslægten er det hartad gaaet som Krebsen: i det man troede at den gik fremad, er den gaaet tilbage. Den maa nu bringes til at gaae fremad igjen, saafremt den ikke baglænds skal styrtes i Vantroens og Ugudelighedens dybe Svælg. Fornuften maa ned igjen fra sin usurperede Trone, det attende Aarhundredes fulle Philosophie maa vristes Herskerspiret af Haanden, og dets saakaldte Oplysning drives ud af de Unges Hjerne, naar vor Old atter skal hæves til den høie Standpunkt, hvorpaa vore Tipoldefædre og Tipoldemødre stode i Slutningen af det syttende Aarhundrede. Men vi trænge til en aandig Exstirpator, hvormed vi kunne udløfte alt det Rodudkrud, som Encyclopædisterne have udstrøet Sæden til, og saalænge vi ikke eie et saadant Redskab, kan det heller ikke blive mueligt for Troens Faar at græsse i Fred paa Aandens Mark, da de hvert Øieblik staae Fare for at faae den saa frygtelige Faaresyge, ved at æde af hine giftige Urter. Et Selskab af Mænd, der endnu ganske hænge ved alt hvad der er gammelt, og hellere ønske at staae i Pagt med den Onde selv end med Fornuften, have derfor forenet sig i det Diemed, at arbeide mod vor Tids Vantro og Ugudelighed. Frugterne af deres Bestræbelser agte de at fremlægge i et Tidsskrift, Krebsen, kaldet. For at gjøre Almeenheden foreløbigen opmærksom paa, hvad den af dette Skrift, vil kunne vente sig, anføres her Jndholdet af det under Pressen værende første Hefte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
1) Historisk philosophisk Beviis for, at der virkeligen gives Spøgelser, oplyst ved et Exempel paa en gammel Tjenestepige, ved Navn Maren Hanses Datter, som, medens hun tjente som Enepige hos en Skomager i Christenbernikovstræde, i Aaret 1803, Juleaften, virkeligen, imellem Kl. 12 og 1, saae et Gjenfærd, der gav hende et saa vældigt Slag paa Kinden, at der endnu sees Spor deraf, efter den mundtlige Fortælling udarbeidet af Dr. Jesper Marcolfus. 2) Forsvarsskrift for Kjøge Huuskors, eller kort og tydelig Giendrivelse af de Vantro, der have nægtet og endnu ville nægte, at Fanden virkeligen har havt sit Spil i et Vertshuus paa Torvet i Kjøge Anno 1600. 3) Beviis for, at der virkeligen gives Hexer, og at Mennesker og Qvæg kunne blive forgjorte ved Trolddom, sammenholdt med Lovgivningen denne Gjenstand angaaende, af Procurator Joh. Snyder. 4) Den philosophiske Steen eller den Konst, uden synderlig Umage og Bekostning at gjøre saa meget Guld, som man vil, en længe glemt, men nu gjenopdaget Naturhemmelighed.