JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Som nu Historien fremstiller Exempler paa, at Adskillige ved en tidlig videnskabelig Dannelse have virket til Held og Gavn saa og til Videnskabeligheds Forøgelse og Forfremmelse, saa har man og Beviis for, at store og sjeldne, i en barndommelig Alder forhvervede Jndsigter, have i de modnere Aar ei frembragt de forhaabede gode Frugter, men snarere født af sig Forargelse, Anstød, Uorden og Forvirring. Dette var Tilfældet med en Person ved Navn Morten Caspar Volfburg, der i Aaret 1685 blev født i Fjellerup Præstegaard i Fyen. Faderen, som var en lærd Mand, underviste selv denne sin Søn, og fortælles, at da Biskop Kingo engang kom der at visitere, skal han og efter Faderens Begjering have overhørt Sønnen hjemme. Men da denne begyndte at tale græsk, endog i ælisk og andre Dialecter, skal Faderen have, sagt, simplienter mi fili, at intelliget episcopus, det er, ikke saa høitravende, min Søn, at Bispen kan forstaae dig. J det tiende Aar blev han af Faderen dimitteret til Academiet, og strax efter forsvarede han Magister Ursins fem latinske Afhandlinger om Ebræernes Skoler og Academier, hvilket offentlig, som noget besynderligt Mærkværdigt, blev bekjendtgjort udi Aviserne. Udi sit 12te Aar tog han theologisk Examen med megen Berømmelse, og fik 1706 Magistergraden. Aar 1712. blev han Sognepræst paa Auernakøe under Fyen, hvilket Kald han forlod 1714, da det syntes ham en for ringe Lærestoel, reiste derpaa til Tydskland, og besøgte adskillige Universiteter, sammesteds, efterladende imidlertid sin Hustrue, en Hofglarmester Enke, som havde tilbragt ham anseelige Midler, i yderlig Armod. Efter Cancelliebrev til Biskop Lodberg af 31 Januari 1721 skulle der forelægges Magister Volfburg, som uden Kongens Tilladelse var reist ud af Land og Rige, og havde forladt sit Kald paa Auernakøe, en vis Tid, inden hvilken han havde at indfinde sig til sit Kald, og saafremt han ikke indfandt sig, da skulde Dom over ham fældes, og Kirkepatronen i hans Sted forsyne Kaldet med en anden Præst. Men af 12 December 1721 kom atter Cancelliebrev til Biskoppen, at Kongen allernaadigst havde tilgivet Mag. Volfburg sin begangne Forseelse, og bevilget, at den mod ham begyndte Proces maatte ophæves, og han igjen ansøge om at faae et andet Kald. Endelig kom han hjem igjen, og blev 172 kaldet af Kongen til Sognepræst for Ølgod og Strellov Menigheder i Ribe Stift. Der blev han til 1724 anden Pintsedag, da han holdt sin Afskeedsprædiken som kaldet til Sognepræst for Søllested og Vedtofte Menigheder i Fyens Stift, et Bytte, som ikke var fordeelagtig med Hensyn til Jndtægten. J dette Embede døde han 1729. Han besad stor Lærdom, var et ypperligt Hoved, men ikke uden Blanding af Ondskab. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Da Marmorkirken har henstaaet saa længe, uden at være rørt til dens videre Opbyggelse; var det da ikke bedre, om det Øvrige blev nedbrudt og anvendt, hvad som kunde anvendes, til Universitetets og andre offentlige Bygningers Gjenopførelse, hvoraf nogle endnu ligge i samme Tilstand som i 18172 Det var dog nok bedre at have et godt bygget Universitet og Collegier, end en Marmorkirke, som formodentlig vil koste *) Forsøg til en Fyensk Præstehistorie af Pastor Thor Melbye, S. 5052. mere at opbygge, end Landet i det første halvhundrede Aar vilde kunne taale. Den hentæres jo dog af Tidens alt fortærende Tand, og staaer til samme Ziir for Staden, som Ruinerne for Egypten. Misceller. I Anledning af en Rec. over en Mønster samling af tydske Classiker, i Literaturblatt No. 25 s. d. A., siger Müllner: "Hvilke Digtere gielde da for classiske i den Leipziger Borgerskole (for hvilken Samlingen nærmest er udgivet). Derom havde Rec. vel kunnet tale et Ord. Det Leipziger Conversations=Gouvernement har, som bekjendt, ligesaa ødselt uddeelt Classicitetens Papirs Hæderstegn, som Fyrst Repnin, det grønne Kors." Det gaaer med Classicitetstitler, som stundom med andre Ærestitler. Mange vide, i det Tilfælde, at man fratager dem samme, bedre hvorfor de miste dem, end hvorfor de fik dem. Jkke sjeldent er det Venskabsforbindelser, som Titelen af Classiker skylder sin hele Tilværelse, og mangen en literarisk Titeluddeler maa, ligesom Baron Reenkaalavet, tilraabe en forfængelig Jeronimus, som ikke kan styre sin honnette Ambition, og endog tracterer literariske Skrædere og Laquaier, for at faae Classicitetens Rang - Er soll geholsen werden Kopernikus ligger begravet i Domkirken i Frauenberg, ligge for Alteret, hvor han ofte pleiede at messe. Men ingen Steen betegnede Stedet, hvor han hviler, indtil 36 Aar efter hans Død den ermelandske Biskop Martin Kro mer lod ham sætte her et Mindemærke, men som nu ikke er til mere. - Ingen bedre Skjebne havde hos os saa mangen stor og udødelig Mand. Hvor er Ole Romers, Tycho Brahes, Bartholinernes Mindemærke, Dog, hvo gider tale om deres Mindemærke, da de fleste af deres Landsmænd ikke engang vide hvor deres Grav er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Et Selskab, der vilde paatage sig Revisionen af de almindelige Ordsprog, kunde erhverve sig derved en ikke ringe Fortjeneste. Adskillige burde enten ganske afskaffes, eller i det mindste meget forandres. For Ex. Den lige Vei er den bedste - Ærlighed varer længst - og andre saadanne Sandsagn, som den daglige Erfaring beviser, som oftest ikke at holde Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Sproganecdoter. En for sin Sprogegenhed bekjendt Forfatter havde blandt andre Særheder ogsaa den, at han vilde skrive visse Ord i Fleertallet, uagtet de efter deres Natur ere uforanderlige baade i Fleer= og Enkelttal. Engang skrev han: i Midten af Mai komme Frøer paa Kirsebærtræet. Man gjorde ham opmærksom paa, at det bør hedde Frø, men Manden svarede: det hedder Frø i Enkelttallet, men ligesom Mø har Møer, saaledes bør Frø ogsaa have Frøer i Pluralis. - "Men det er jo ikke Frøer, der kommer paa Træet", indvendte man igjen. "Hvad der er en Regel er en Regel, svarede den halstarrige Grammatiker. Jeg vil heller, at Folk skulle mene, at jeg har sagt, der kommer Frøer paa Kirsebærtræer, end at de skulde troe, jeg forstaaer ikke min Grammatik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
En af sine Skrifter ellers fordeelagtig bekjendt dansk Forfatter og ikke uheldig Digter, leverede i Aaret 1815 en fortsat Oversættelse af et tydsk diætetisk Skrift, der i det Hele taget, lader sig ret godt læse, men som ikke er fri for de pudseerligste Bommerter. Følgende til Prøve: Lærkerne æde hyppigen Sæde (Samen?) af Polygonum aviculare. – Aandsdædighed (Geistestähtigket?). - Den saakaldte Galepo(Vind i Spanien, som vaer (wehet?). Lungernes Hakkelse (skal formodentlig være hakkede Lunger). - Thyringen hører til de høieste Egne i Tydskland, thi fra - trækker sig Bunden (der Boden) altid bjergop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 7de Juni forsvarede GisliBryniulvsson, Præst til Holme i Island, sin for Doctorværdigheden i Philosophien skrevne Disputats om Runeskriftens Oprindelse og Brug (Periculum Runologicum. De ordentlige Opponenter vare De Herrer Professorer, Justitsraad Werlauff og Etatsraad Thorlacius. Fra Auditoriet opponerede De Herrer, Professor Petersen, Professor og Dr. Theolog. P. C. Müller, Studiosus Theolog. M. Mathiesen, og Studiosus Theolog. Gunlogson Briem. Acten foregik i Regentskirken, og varede uafbrudt fra Kl. 9 om Morgenen til Kl. 3 3/2 om Eftermiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Skrivelse fra det Holsteenske af 6te Juni 1823. Den bedste Efterretning, jeg i Dag kan meddele Dem, er den, at Hs. Kgl. Majestæt med den Kgl. Familie Natten mellem d. 3die og 4de d. M., til alle Undersaatternes Glæde, lykkeligen er ankommet med Dampbaaden fra Kjøbenhavn til Kiel, og Torsdagen d. 6te har forladt denne Stad og fortsat Reisen til Louisenlund. - Antallet af de Studerende ved Universitetet i Kiel er 248, nemlig 96 Theologer, 98 Jurister, 45 Medicinere, 4 Pharmacevrikere, 4 Cameralister og Mathematikere, og 1 Philolog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Blandede Efterretninger. Den lille Stad Stolberg i Hertugdømmet Julich er een af de vigtigste tydske Fabrikstæder, og har allerede blomstret siden 300 Aar. Den sysselsætter ved Productionen af Messing over 1200 Arbeidere ved 120 Ovne. Stædet blev især paa Staden Aachens Bekostning blomstrende, da den spanske Forfølgelsesaand rasede i Nederlandene. Det leverer aarligen henved 3 Mill Pund Messingvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
J Leipz. Liter. Zeit. hedder det i en for Recension over den anden Deel af den tydste Oversættelse af Hendersons Island: "Hist og her ønsker man, ligesom i første Deel, Missionairens bigotte Orthodoxie borte, en Feil, der er saa mange Engellændere egen, og ofte staaer i den særeste Modsigelse med deres Handlinger."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Søcadetcorpset i St. Petersborg danner nu en meget anseelig, med to Kupler prægtigt ziret Bygning, under den ene af hvilke Jnstitutets Kirke findes. Paa fornødne Hjelpemidler til Undervisningen mangler der ikke; thi her findes ikke allene et anseeligt og udsøgt Bibliothek, et physic. Apparat og en Modelsamling, men i et eget Værelse ogsaa en fuldstændig Fregat med Master og Seil, og i Gaarden Fordækket af et Krigskib med et Batterie af 6 Malmcanoner, hvorpaa Skibsartilleriets Manøvreren vises. J Jnstitutet optages og opdrages til Søtjenesten 700 Cadetter. Foruden dem nyde endnu 50 Elever, der dannes til tilkommende Lærere i Stiftelsen, Undervisning. Ansatte derved ere 75 Lærere, og som Opsynsmænd, til Ordens Vedligeholdelse, 30 Officierer. Viceadmiral og Ridder von Karzow er nu Directeur for Cadetcorpset. De fleste af Flaadens Officiere ere dannede her. Dette Corps's aarlige Etat er 466,400 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
En Skræder i Palais Royal har nyligen kjøbt det prægtige Hotel Thelusson, der ligner et Slot, for 1,000,000 Fr. Rothschilderne, der boe tæt derved, havde længe Lyst til at kjøbe det; men fandt det ikke raadeligt i en Tidspunkt, hvor der paa Statspapirerne kan tabes i faa Dage adskillige Tønder Guld. Skrædermesteren, er derfor blevet Eier af et fyrsteligt Palais, og har ved sit Exempel bevist, at ikke allene Klæder skabe Folk, men endog rige Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Blandinger. Maskinerier i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Hr. Owen (Eier af nogle af de betydeligste og bedst indrettede Bomuldsfabriker i Storbritannien, beliggende ved Byen Lanark i Skotland) har udregnet, at 200 Armee forarbeide med de nuværende Maskinerier ligesaa meget Bomuld, som 20 Millioner Arme vare istand til at forarbeide for 40 Aar siden uden Maskiner, og at det Qvantum Bomuld, som nu forarbeides i Løbet af eet Aar i Storbritannien, vilde udfordre, uden Maskiner, 16 Millioner Arbeidere, med simple Rokke. Han beregner endvidere, at at det Qvantum af Fabrikvarer af hvert Slags, som for nærværende Tid produceres af engelske Arbeidere ved Hielp af Maskiner, er saa stort, at der vilde udfordres til Frembringelsen uden Maskiner 400 Millioner Menneskers Arbeide, Ved Forarbeidelsen af Uld skal Maskinerne fornemmeligen forskaffe store Fordele, fremfor de simple Rokke. Garnet paa 30 til 36 Tene (spindles) blive tvundne og spundne alle lige og til den samme Grad af Fiinhed, og som en Følge af Bevægelsens Natur, kan hverken Tvisten blive haard, eller Traaden fiin, som giør, at Klædet deraf bliver blødt, fast og varigt. De meest øvede Spindere kunne ikke tvinde tyve Bundter, Uldgarn, saa egalt og net, som en Mastine kan tvinde tyve Tusinde, af eet og samme Slags Uld, og man er almindeligen enig om, at naar saavelJslætten som Renningen (woof and warp) er behørigen tvundet paa Maskine, saa lader det sig drive bedre sammen ved Væven, modtager en stærkere Farve, og erholder en bedre Appretur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Paa een af Bomuldsfabrikerne i Manchester har man spundet saa fiint Garn, at der udfordredes 350 Dokker til 1 Punds Vægt. Perimetret af en almindelig Garnvinde er 1 1/2 Aard; 80 Traade eller Omgange vilde altsaa udgjøre 120 Aards, og en Dokke syv Gange saa meget, eller 840 Bards, multipliceret med 350 giver 294,000 Yards, eller noget over 167 engelske Mile (omtrent 40 danske Mile)!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
En Dampmaskine af den almindelige Construction, med en Cylinder af 30 Tommer i Diameter, kan arbeide med ligesaa megen Kraft, som 40 Heste, og da den kan vedblive at arbeide uden Ophør, medens Heste kun kunne udholde 8 Timers Arbeide om Dagen, saa kan den udføre 120 Hestes Arbeide i 24 Timer; endvidere naar man beregner en Hests Arbeide at være ligt med 6 Menneskers, saa arbeider den ligesaa meget, som 600 Mennesker i 24 Timer, og den hele Bekostning vil ikke beløbe sig til mere end hvad Halvdelen af de Heste, som den substituerer, kunde koste at holde. Disse Maskiner anvendtes først i England til at bringe Vandet ud af Kulgruberne, Minerne a.; men de anvendes nu til enhver Ting, hvortil udfordres en betydelig Kraft. Hr. Bolton (en berømt Fabrikant i Birmingham, anvendte Dampmaskinen paa hans Apparat til at mynte, og blot ved Hielp af 4 Drenge var han istand til at mynte 30,000 Stkr. Mynt i hver Time, og til samme Tid holdt Maskinen selv en nøiagtig Regning med Stykkernes Antal, som den myntede. Den gamle og ny Verdens Viden. Meget, som i denne nyere Tid gieldte for Opdagelse, var uden Tvivl den gamle bekjendt, f. Ex. det kopernicanske System, Mikroskopet, Læren om Tyngden, Cometernes planetiske Natur o. s. v. Hippokrates forklarede Blodets Omløb ved den i nyere Tider almindelige Sammenligning af samme med en Strøm, der flyder tilbage til Hovedkilden. Det er uvist, om Magnetens Brug ikke har været bekjendt i de Gamles Seilads; men man havde Kundskab om en tiltrækkende Kraft, og Plato taler i sin Trimæus derom paa en den nyere Theorie sig nærmende Maade. Upaatvivleligt er det, at de Gamle vare i Besiddelse af overordentlige Hemmeligheder, som gik i Graven med dem. Kleopatras's berømte Opløsning af en Perle i Æddike, som hun drak, er en Gaade for den nyere Chemie. Guldkalvens Forvandling til Pulver, Jsraliterne drak i Vand, tilhører den ægyptiske Visdom, som vi hidtil kun tvivlsomt kunne nærme os. Den thyriske Farve, der, efter Plinius, lignede den orientalske Amethyst, efterlignes ikke. Krudtet have Indierne og Chineserne kjendt: dets Sammensætningsmaade og en Raquets Forfærdigelse har Markus Grækus viist i det ottende Aarhundrede. Saaledes bliver os kun Bogtrykkerkonsten tilovers, om ikke denne ligeledes har været bekjendt i China. (Morgenblatt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Prof. sor Dittmars Veirforudsigelser fra Maaneden April til Slutningen af October Berlin, d. 24 Marts 1823. Hvor, som nu med en Luftballons Jilpost kunde gjøre, nær nok over Jordens Overflade, en Reise fra de asiatiske Høibjerge i Østen over alle europæiske Lande, der ligge Vesten for disse Bjergstrækninger, vilde see de vide indviklede, i tusindfoldige Skikkelser sig udstrækkende Sneestriber, og de i Sølvglands glimrende Floder og Strømme ved de dunkelt blivende Landflader under sig. Alpebjergene ere 180 Mile lange, og udgjøre 6000 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Her er de kommende Sommerskyers Værksted, og maa de første Begyndelser til de større og ringere Summer af Regnen opsøges. Hvor som desuden endnu behøver electriske, galvaniske og magnetiske Stoffer, hvis Identitet Ørsted iøvrigt har bevist, og som jeg altid kun har holdt for Modificationer af Varmestoffet, han betjene sig af samme : efter Behag. Disse overordentlige, uhyre i mange Lag opdyngede Sneemasser - der kun vente deres successive Opløsning, ville bringe os mangen Sommerdag ubehageligt vaadt og koldt Veir. De vaklende Udtrykke, det kunde regne, det vil maaskee hagle – blive Taage &c., og lignende Hielpemidler, for bestandigen at have en Udvei aaben, ere mig imod. Hvad jeg efter min Overbeviisning erkjender for sandt, det erklærer jeg fast og med Bestemthed, saaledes vil det være. At tage Feil er derved mueligt. Men Sollt aller Jrtkum hier verschwinden, So war en schlimm ein Mensch zu seyn Tvetydigheder ere altid et Kiendetegn paa den Uvished, som en Sag skal antages med. Den som dette tvetungede Sprog behager, den overlader jeg det gjerne - til evig Besiddelse, som uafhændelig Eiendom. Den 30te Marts 1823. Jeg betjener mig derfor ikke af Orakelsprog, der ere meget og stedse tvetydige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Hvad Forf. siger om Maanederne April og Mai, anføre vi her kun i Korthed. J April Sneefog, kolde Dage og Frostnætter, enkelte skyløse Dage, der ville befordre Planteværten; Svalens Ankomst; endnu før midt i samme Maaned ville Violer og andre Vaarblomster i varme Hauger, fremspire. Ved nok saa behagelige Foraarsdage, især paa de ofte ret varme Eftermiddage, vil alligevel i den anden Halvdeel af April mangen raa Luft fra Øst, Nordost og endog Sydost forurolige de fremkomne unge Planter og Træ blade. Fra 16de til 30te ville Blomsterne og Bladene af Træer, om hvis Stamme er lagt Js, ikke faae Frost. Kolde Nætter ville indfinde sig; Vinduerne ville om Morgenen være islagte, den varme Aande fra Munden være synlig, og svag Is danne sig. J adskillige Dage vil man finde det raadeligt, at lægge i Kakkelovnen i Værelser paa Nordsiden. Maaneden Mai. vil neppe have noget gunstigt Veir for Blomster og Jnsecter, Paa begge Frembringelser ville de meget kjølige Maidage ikke virke gunstigen, men for Blomsterkalkenes Støvtraade, som for Jnsecter, være ødelæggende. J de første 8te Dage vil om Morgenen Himmelen for største Deelen være bedækket. For 3 Aar siden saaes i Berlin endnu d. 2 Mai Regn og Sneefog, det var saa koldt, at man maatte lægge i Kakkelovnen, og d. 5te og 6te frøs det endog Lignende Veir er ogsaa at vente i Mai dette Aar. J Morgenstunden vil det næsten altid blive kjøligt indtil Midten af Mai, men adskillige Dage ville være ret smukke og varme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
den tredie Uge kan ventes Regn. Ogsaa omNatten ville Regnskyer indfinde sig, og denne Uge vil have flere mørke end lyse Morgener, Man vil faae Torden og Hagel, og Thermometret vil vise 14 til 19 Graders Varme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
J de sidste 8 Maidage ville adskillige Morgener være mørke og kjølige, andre varme og lyse. Enkelt Bygeregn. Nætterne i begge de sidste Mai Dage ville medføre udmærket kjølig Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
De uhyre Sneemasser, som endnu indtil Midten af Høibjergenes Top i Begyndelsen af Juni nedskinne i Europa og Asien paa omliggende Dallande, og staae i det Fjerne som hvide Hvælvinger paa Horizonten, true Rosenmaaneden med en større Mængde Regn fra mange Egne. Maatte kun ikke en hurtig Opløsning af Bjerg sneen indtræffe, thi ellers maa de Lande, der gjennemstrømmes af Floder, der have deres første Kilder i Høibjerge, blive hjemsøgte af Oversvømmelser. J det Hele vil dette Aar, efter det engelske Ordsprog, a Snow year, a rich year (et Sneeaar, et rigt Aar), saavidt det ikke lider af Nattefrost, sikkert give en god Korn- og Viinhøst. Fortørres vil Sæden neppe. J de første 8 Dage af Juni vil Solen knap een Dag gaae klart op. Mængden af Skytræk fra Vest og Sydvest lade enkelt Byggeregn falde. Kjøligere ville Aftnerne være, end man skulde vente dem af denne Maaned. Skysamlinger i Vesten ville for den anden Dag ikke forkynde varm Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
J den anden Uge af Juni indtræffe adskillige behagelige og lyse, men dog flere mørke Morgener. Skulde endog andre varme Dage virke velgjørende, saa vil for det meste dog Veiret være kjøligt. Adskilte Skyer flyve adskillige Dage fra Syd=V., henimod Slutningen af den anden Uge, men fra Nordvestsiden, forbi, og man vil paa mange Steder i disse Dage faae to, paa andre tre, og endog indtil fire Gange om Dagen Regn. Megen Varme er fra d. 9de til d. 16de Juni ikke at vente. Naar i den tredie Uge af denne Maaned Viinranken var afblomstret, saa kunde ogsaa et godt Viinaar ventes. Men dette vil neppe blive Tilfældet. Den fra Jorden opstigende Varme, som hist og her, ved kraftige Solstraaler, de adskilte Skyer lade slippe igjennem, udvikles danne paa de høiere Bjergregioner Taagemasser, der trække omkring de nogne Fielde og de med Buske begrote Høje, og endeligen falde som Regn ned paa den endnu øvrige Bjergsnee. Nu sænke endeligen disse Taager sig ad Jordklodens nordlige Skraaning - og bringe sammes Beboere i tykke Skymasser ofte gjentagen Regn, maaskee mere end mangen Viin, Ager- og Haugelands Eier er velkommen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Under saadanne Forudsætninger nærme vi os den længste Dag ; men ogsaa fra 21de til Slutningen af denne Maaned vil Veiret vedblive at være næsten af samme Characteer, og ville der i den sidste Juni-Uge være flere Dage med Byggeregn, end skyløse og lyse Dage. Høist sandsynligt vil det henimod Syvsoverdagen d. 17 Juni) regne, og man kan vente, at der indtil d. 30te Juni vil gives flere mørke end Soldage. Enkelte Byggeregne, kjølige Morgener og Aftener, ville i Juni være talrigere end saakaldte smukke Dage. Neppe lader det sig vente, at Veiret i den første Halvdeel af Juli vil blive behageligere. Ved den tiltagende Sommervarme blive den høie Bjergsnees Afdunstning stedse meere befordret, og stige fra samme uophørligen Dunster, Taage, Skyer, som de meteorologiske Efterretninger fra Bjergegnene og Alperne, men ikke fra det atlantiske Hav, ville stadfæste. Dette har indtil henimod Midten af denne Maaned den Følge, at vi i de første 8 Dage ville have for det meste mørke og kjølige Dage - med enkelt Skylregn - blandede med Solskin, ja endog adskillige kolde, men dog ikke Frostnætter. Ogsaa i den anden Uge vil man i adskillige Dage vente paa smukt og ret varmt Veir, men hvor ofte end Skyerne deele sig og Himlen viser sig adskillige Timer klar og reen, paa et eller andet Sted, saa flyde de øvre Dunster dog snart sammen igjen og bedække den blaa Himmelhvælving. Luften vil i adskillige Dage frembringe fra Nordvest og Ost endog kolde Taager, indtil om sidder en ønsket Rolighed indfinder sig i Atmosphæren og den anden Halvdeel af Juli bringer behageligt, varmt og qvægende Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Efter Midten af Juli Maaned ville vi snarere kunne vente os lyse, varme og behagelige Dage indtil Enden af denne, end mørk Luftkreds og kjølige Vinde. Ogsaa Torden vil trække omkring i adskillige tydske Egne, og hvor man ikke seer den i sin høie, pragtfulde Skikkelse, der vil man dog blive den vaer langt borte fra paa Horizonten. Regntiden vil stedse aftage meere, men dog deelviis med adskillige Regnskyer forhindre Høst arbeiderne. Saa langhalmet og tykkjærnet i det fugtige Veir ogsaa dette Aars Sæd vil meies, ligesaa vanskeligt vil det være, at bringe den ind i Laden, da den ikke maa hjemkjøres vaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
J den sidste Uge af denne Sommermaaned, ville lyse Opgange af Solen, efter nogle mørke Morgener, frembringe de bedeste Dage, og enkelte lave Skyer forfriske Luften med Regn. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Kjøbenhavns Børs, d. 10 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a visto 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Trykfeil. J forr. No., P. 717, Lin. 19 fra neden, istedetfor, Maneerploven, læs: Mineerploven, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.