Københavns Adresseavis, 1790-11-17
J Ribe Stift. 66. Selveier Jens Lysholt af Gammel=Soele, i Øster=Snede Sogn, paa Coldinghuus Amt, har i Aaret 1788 paa 10 Tdr. Land udsaaet. 11. Lpd. Kiøverfrøe, og derefter i 1789 avlet 29 Læs Høe. Desuden besaaet 5 Tdr. Land med Rafgræs, hvoraf han har avlet 2 Læs og afgræsset det øvrige. Ham tilkommer den første for dette Stift udsatte Premie af 120 Rdlr. 67. Sognefoged og Fæstebonden Jver Nielsen af Øster=Snede Bye og Sogn, under forbemeldte Amt, har i Aaret 1787 paa 8 Td. Land udsaaet 9 Lpd. Kløver, og derefter i 1788 avlet 27 Læs. Høe. J Aaret 1788 har han atter besaaet 3 Td. og i 1789 ligeledes 3 Td. Land med Kløverfrøe. Ham tilkiendes herfor en Premie af 12 Rdlr., hvortil han er saa meget meer fortient, som han desuden i Aaret 1787 har jevnet en gammel Vei, 107. Favne lang, som han i Aaret 1788, efterat han i Forveien havde kjørt 3 Qvt. tyk Jord paa den, har besaaet med Hørfrøe, og avlet 11. Lpd. Hør, samt i Aaret 1789 med Byg, hvorefter han har avlet 10 Traver. Han har endvidere sløset en Banke, og med Jorden deraf opfyldt et Væld, hvorved begge Stæder ere blevne brugbare; saa at han derpaa i 1789 har avlet 4 Læs Boghvede og 3 Læs Høe. 68. J Andledning af de i Premie=Listen for 1788 og 1789 udsatte Premier for Sommerstaldfoering, har Hr. Etatsraad Bartholin Eicheel, Eier af Stamgodset Aastrup paa Roeskilde Amt, indberettet til Selskabet sine Forsøg i denne Henseende. Mangel paa tilstrækkelig Græsning om Sommeren. til det Antal Kreature, som han ved Hielp af Tienden kunde foere og Vinteren, bevægede ham for 6 til 7 Aar siden at lade sit Qvæg tøire, hvilket havde den Nytte, at Græsset fik Tid til at voxe, i Stedet for, at det ved løst Bid blev nedtraadt, men da han saae, at Græsset voxede hastigere efter Leen, end efter Kreaturets Bid, sluttede han, at Staldføeringen endnu vilde være fordeelagtigere. Han begyndte da dermed i Aaret 1787, efterat han i nogle Aar hvert Aar havde ladet udlægge en Mark med Kløver, samt sorget for den nødvendige Forraad af Halm til Strøelse. Det første Aar lod han 17 Køer staae paa Stald, hvortil han valgte de ældste og udueligste, paa det at hans Tab ikke skulde blive stort, om Forsøget mislykkedes. Det følgende Aar. 1788 foerede han paa Stalden 34 Køer, indtil Evret blev opgivet. Hestene stode ligeledes inde, og bleve staldfoerede med den samme Føde, som Køerne fik. J Aaret 1789 staldfoerede han i Alt 57 Hoveder, som udgjorde den halve Deel af Gaardens Besætning. Den anden Deel blev endnu holdt i Tøier. Herved blev Etatsraaden sat i Stand til at sammenligne Fordeelen af begge, og see hvilken Maade der tilkom Fortrinet. Han erfarede da: at Staldfoeringsqvæget gav ligesaamegen Melk og Smør, som Tøire=Qvæget, skiønt det sidste var større og havde nyeligen kjælvet. Staldfoerings Qvæget blev og rigeligen foeret paa et Areal af 10 Tdr. Land i 3 Maaneder, da derimod et lige Antal i Tøier i lig Tid maatte flyttes paa 90 Tønder Land, skiønt Kiøveret paa begge Steder næsten var lige got. Denne betydelige Fordeel ved Staldføeringen frem for vedTørringen, har bevæget Etatsraaden til den Beslutning, for Eftertiden at foere sit hele Hollænderie paa Stald, naar han faaer gjort de nødvendige Jndretninger i Henseende til Huusstrom, hvoraf det da bliver en Følge, at ald Jorden kan komme til at bære Sæd, eller Kløver, eller Enggræs, i Stedet. for, at meere end det halve ved den sædvanlige Græsningsmaade maaer ligge udyrket og nyde den saa kaldte Hvile. For dette meget vigtige Foretagende, der svækker endeel af de Jndvendinger, der hidtil ere gjorte mod Sommerstaldføeringen paa Herregaarde her i Landet, tilkjendes Hr. Etatsraad Bartholin Escheel den første i denne Henseende udsatte Premie af den tredie Guldmedaille. 69. Gaardmand Hans Mortensen i Kiøng paa Øebierregaards Gods under Wordingborg Amt, begyndte i Sommeren 1788 at staldfoere 4 Køer, hvorved han fandt sin Regning saa vel, at han i det følgende Aar 1789 holdt 9 Køer paa Stalden om Sommeren, og for Eftertiden agter at vedblive denne Foeringsmaade. Herfor tilkjendes ham den anden udlovede Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Af de for Humleplantning i Dannemark og Norge, samt Slesvig og Holsteen udsatte Premier, efter Listen for 1788, tilkjendes følgende, nemlig: J Dannemark.