Jyske Efterretninger, 1781-08-03
En kiærlig Helsen til de Kiøbenhavnske Recensentere. Siden kun saa her i Aalborg, og maaskee i hele Jylland, holde de Kiøbenhavnske nye Efterretninger om lærde Sager, saa kan det vel ikke ansees for overflødigt, at aftrykke en liden Stumpe deraf, for at gjøre de Hr. Forfattere lidt meere bekiendte, end en Deel af dem fortiener. Dertil have vi just valgt den usle Stumpe, som findes i Il. Hæfte for 1781. No. 29. S. 456. og 457. See! her er den: Liber Geneseos, er lingvaoriginaliin lingram latinam olim a Sebast. Schmidt translatus, jam vero in Usum juventutis scholastica recusus. Aalburgi 1780. Ex Typographeo Regio privilegisto per Joh. Pet. Holtzberg. Stor 161 Sider i 8vo. Vi formaae ikke at indsee Nytten af dette nye Aftryk af en bekiendt Latinsk Oversættelse 2) Vel siger Titelen, at den studerende Ungdom (ventelig ikkun Aalborgs Latinske Skoles Disciple skal være vel tient dermed 8), men vi troe sna a) Det kan jo og være Aalborg Bogtrykkerie, og Hr. Holsberg, som ikkun er Bogtrykkeriets Factor, ligegyldigt, enten Recensenterne have Formue til at indsee Nytten af et nyt Aftryk af et Skrift, eller ikke. B.) Recensenten viser her saa stor Vankundighed i det latinske Sprog, at han gjerne kunde være tient med at læse Schmidts latinske Genesis, om ikke for andet, saa dog for at lære Latin af den. In Usum juventutis scholastica kan dog vel ikke sige andet, end at Disciple i Skolerne kunne betiene sig at dette Aftryk, om de ville, og det samme kunne Disciplene i Aalborg Skole giøre, thi her staaer hverken Bisp, Rector, eller Conrector, i mindste Sammenhæng med Bogtrykkeriet. Men Disciple i alle Skoler kunne være tiente med dette Aftryk af Schmidts Genesis, thi Genesis, som de i Skolerne behøve rere, at den kan blive fordervet derved 7). Uden Tvivl, har Hr. Holtzberg ved denne Udgave villet føie nogle magelige Disciplers Begjæring d), som har (have) holdt det for et alt for stort Hovedbrud selv at oversætte, og anseet det for en herlig Hielp og Trost at have Schmidts Latinske Genests ved Haanden, for at lære den uden af og derefter at give det Ebraiske i sin Sammenhæng e). Feile vi heri 8), da veed (vide vi ikke, hvad vi skal skulle) giøre af Bogen 7), eller hvilken rimelig Nytte vi skal (skulle) kunne tillægge den; thi Latin skal Skole=Ungdommen, dog vel aldrig lære af den J), og Ebraisk lærer den endnu mindre deraf a). De hist og her indstroede og med alene at bruge, koster dog meget mindre, end hele Bibelen, oversat enten af samme Schmidt, eller Tremellius, eller Castellio. Og Hr. A. O. har jo i No. 34 af velbemældte Efterretninger for 1780. tilstaaet, at den studerende Ungdom ved Academet (der skulde man jo dog tænke de vare sprænglærde, heic flunt homines), og i Skolerne, ikke kan undvære en latinsk Oversættelse af Bibelen. - Adskillige Skoler, som endog have havt de beste Rectorer (og iblandt dem bør vel Hr. Professor og Rector Tauber regnes) have ved deres Rectorers Foranstaltning faaet mangfoldige Exemplarier af denne Oversættelse. Malumus convivis, qvam coqvis, Placuisse. Nonnunqvam oculatæ sunt manus nostræ, credunt, qvod vident. - Ja, lad det endog være den usleste Oversættelse, der kan være til, saa kan den dog, naar man kan have den for got Kiøb, være nyttig; man kan jo da, under en duelig Lærers Anførsel, i det ringeste lære, hvorledes man ikke bør oversætte, og hvorledes man bedre kan giøre det. (See den allernaadigste Skole Forordning 3. 21. i Slutningen af det 4. Aar.) 1) Deres Troe, mine Herrer, er ganske ugrundet. Vi behøve ikke at bevise det; thi De have jo slet intet beviist. d) Herom er megen Tvivl, naar man aleneste iagttager, at Hr. Holtzberg er kun Factor ved Bogtrykkeriet. Endog de flittigste Disciple behøve alle de Hielpemidler, de kunne faae, naar de ellers skulle faae Tid til at lære alt, hvad der er befalet i den allernaadigste Skole Forordning, og derfor behøver man ikke at skielde dem ud for Magelige. e) Hvad behøves det? Betiene Disciplene sig af en Oversættelsee paa denne Maade, da er det Lærernes Skyld. De lærdeste Mænd betiene sig af Oversættelser; men ingenlunde i den Henseende, eller paa saa taabelig en Maade. Mange bruge Oversættelser i Smug, og gaae til dem, ligesom Nicodemuser, og saadanne Folk skrige maaskee meest imod Oversættelser. Saadane Folk komme mig for, som nogle taabelige Forældre, der ikke kunne fordrage, at deres Børn bande, førend de have staaet til Confirmation. 8) Ja vist feile De deri, kiære Venner, 7) De kunne jo kiøbe Dem 50 Exemplarier (saafremt saa mange endnu ere usolgte), og giøre Fidihuser deraf. Vi skulle ikke fortryde det. 3) Hvo har nogensinde paastaaet dette ) Neil det lære de best af den ebraiske Genes, Cursiv Stiil trykte Tillæg til Textens Oplysning ere ikke af den Betydenhed, at de skulde kunne gjøre dette nye. Aftryk nødvendigt eller ønskeligt 2). - - . .De gode Hr. ere vel ellers blevne fortørnede paa Aalborg Skoles Disciple, fordi Rector Gottschalch, og Rector Kraft, ikke have værdiget Dem nogen Besvarelse paa Deres Recension af den førstes Programma, og den sidstes Tale. Men Aarsagen til disse Mænds Stiltienhed have været denne: De have ikke villet binde an med dem, der ere saa usle Grækere, at de kunne oversætte, 72denen 18 Giv ved Liv istæden for Endeligt. Og at Reeensenten i No. 29, behøver endnu høilig at læse den Græske Grammatik, det kan man tilstrækkelig blive overbeviist om, naar han S. 464 siger, atte i Acros og Herog er lang positione. - Saa taabelig er ingen 3 Lectie Discipel i Aalborg Skole. - Vi kunde gjerne have udført vore Anmærkninger lige til Bogstavet ; men Resten af det Græske Alphabeth ville vi lade være ubrugt til en anden god og ønskelig Leilighed. 1) Deri have De fuldkommen Ret; thi i dette nye Aftryk ere ingen Tillæg skeedte. Og De erindre Dem vel den gode gamle Regel i Logiken. Non entis nulle sunt affectiones. Den 1. August. 1781. just samme Dag, da velbemældte No. 29. med den ridende Post kom til Aalborg. Til Hielpe=Cassen.