JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-12-11
General=Vicaren i Paris har i en Befaling i Anledning af TaDeums Afsyngelse for Freden imellem Østerrig og Frankrig iblandt andet sagt følgende: Efter enhver Seiervinding, som vor Armee har tilfegtet sig, have vi sammenkaldet Eder i vort Tempel, elskede Brødre, for at takke Gud derfor. Derved have vi ikke alene opfyldt Hs. k. . Majestæts Ønske, men ogsaa handlet efter Religionens Aand, hvilken som Himlens eneste ønskværdige Gode byder os ogsaa at glæde os over vort Fædrenelands timelige Lykke. Men hvilken Anledning give ikke selv de meest glimrende Seiervindinger til Bedrøvelse, hvilke Taare koste de ikke Seierherren selv, ere forresten de overvundne ikke vore Brødre og tilsteder Religionen os at være ufølsomme ved deres Ulykke. Dog, naar vi opmuntre Eder til at takke Gud, da er det i en Anledning, som maa foraarsage Eder en sand Glæde. Freden, som er saa nødvendig for Menneskenes Lykke og saa gunstig for Religionens Fremskride, er paa nye stiftet iblandt Eder, og har endt en blodig Krig imellem Frankrig og Østerrig. Maatte samme Stemme lade sig høre hos alle Nationer, som Krigen giør ulykkelige Maatte dette Lys, som skinner for os, udbrede sin velgiørende Glands overalt, Lader og bestandig bede Gud om denne uskatteerlige Velgierning! J det Brev, som Keiseren tilskrev os, bemerke J, at Freden blev sluttet paa hans Kronningsdag. Hs. Majestæt har bestandig gjort denne store Dag mærkværdigere, paa hvilken han nedknælende ved Altarets Fod modtog den hellige Salvelse af Jesu Christi Statholders Hænder, og paa hvilken Dag han høitidelig forpligtede sig til at bruge sin Magt til at hævde den sande Religion. Lykkelige ere de Fyrster, som ere giennemtrængte af disse Tanker og ere satte i Spidsen for det menneskelige Selskab, for at udbrede Guds Rige, som skaber og vedligeholder de menneskelige Selskaber. Den Beskyttelse, de have viist Gudstienesten, har stedse forhvervet dem Nationernes Velsignelse. Kongerne, hedder det efter den hellige Skrifts Ord, maa have de ugudelige, thi Retfærdighed allene befæster Tronen.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Kongen af Sachsen har for nogle Dage siden med største Opmærksomhed beseet Museet, Naturalie=Cabinettet, Orangeriehuset, Dyrehaugen, den botaniske Hauge og det keiserlige Gobelins-Manufactur. Forrige Fredag tog han til Luxenburg og besaae Senatets Forsamlings-Sal, saavelsom de Sale, som ere prydede med Rug dens, le Sueurs og Vernets berømte Malerier; om Aftenen bivaanede han en Forestilling af Opergen Trajans Triumph. J Løverdags besøgte han nogle af de herværende berømteste Kunstneres Værkstæder. Ved disse Besøg syntes Monarkens Opmærksomhed især at være henvendt paa Alderdommens Mindemærker, hvilke han længe betragtede med dyb Eftertanke.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Jblandt de nylig udnævnte Rigsbaroner er ogsaa den forhenværende jacobinske Convents-Medlem, Jean Bon St. Andre, nu Præseerfor Departementet Donnersberg.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Deres Majestæter Kongen af Sachsen og Dronningen af Westphalen bivaanede i Gaar Messen i det keiserlige Hofcapel. Efter Messen modtog Hs. Majestæt Dronningen af Westphalen det diplomatiske Corps og alle de Damer, som have Adgang til Hoffet. Disse Damer bleve i forrige Uge forestillede Hs. Majestæt Kongen af Sachsen i hans Hotel.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Man forsikkrer, at nogle vigtige Forandringer forestaae Rhinforbundet og at de endog ville strække sig til Frankfurt og sammes Gebeet.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
For nærværende Tid ere meget vigtige Underhandlinger i Værk med Holland.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Efter vore Tidender er en meget alvorlig Jnsurrection udbrudt i Bosnien, hvorom man med Utaalmodighed forventer omstændeligere Efterretninger. Man taler ogsaa om Uroligheder, som have yttret sig i endeel af Øst=Gallizien og især i Leopold; franske og østerrigske Tropper vare marscherede derhen, og de Varetransporter, som havde begyndt at afgaae til Leopold ere paa nye blevne standsede. Urolighederne i Krain skal være gandske billagte. De sidste Oprørere ere tilintetgjorte ved Pola i Jstrien; 9 af deres Chefer, iblandt hvilke var en fransk Emigrant, ere gjorte til Fanger og blevne skudte i Triest.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Paris, den 28de November. Alle de Personer, som have den Ære at nærme sig Hs. Majestæt Kongen af Sachsen, forsikkre, at denne Monark er særdeles veltilfreds med sit Ophold i Paris. Man troer, at hans Afreise er bestemt til Torsdag eller Fredag 8te Dage, da han vil bivaane de store Høitideligheder de første Dage i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
I Gaar vare alle Stordignitarier, som opholde sig i Paris, indbudne til Taffel hos Hertugen af Cadore; efter Taffelet forestillede det diplomatiske Korps alle Fremmede af Distinction, som Dagen tilforn, havde havt den Ære at blive Hs. Majestæt Keiseren forestillede, for Hertuginden. Omendskiøndt Ministeriets Apartementer ere meget store, saa var der dog i Gaar Mangel paa Plads. Ubeskrivelig er den Pragt og Rigdom, som man saae herske i Klædedragten, især Damernes. Men den Glands vil overgaae al Forestilling, som man vil faae at see den 3die og 4de December. Endnu veed man ikke bestemt hvilke Høitideligheder der skal finde Sted den 4de: men den 3die skal Kronnings- og Fredsfesten høitideligholdes i Forening med Austerlitz=Seiren. Man troer i Almindelighed, at Pragten i Hovedkirken. vil langt overgaae den, som herskede ved Kronningsfesten selv. Høitideligheden i Kirken begynder samme Dag Kl. 10 om Morgenen, Naar Gudstienesten er tilende tager Hs. Majestæt Keiseren til det lovgivende Korps, for at aabne dets Forsamlinger for dette Aar. Den diplomatiske Korps skal ogsaa denne Gang befinde sig i Hs. Majestæts Suite og dets Vogne følge umiddelbar efter de Keiserlige Vogne.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Hs. Majestæt har ophøiet Hr. Leciere, Præfect i Maasdepartementet, i Rigsgrevestanden, og General Ducos samt Hr. Bourging, Høisammes Gesandt ved det sachsiske Hof, til Baroner. Hr. Mou nier, Auditeur i Statsraadet og Hs. Majestæts Cabinetssecretair, er udnævnt til Medlem af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
London, den 17de Novbr. J Mandags bleve 600 Soldater, hørende til Hertugen af Brun vigs Corps indskibede i Parmouth for at blive førte til Guernsen. J Onsdags bleve 900 Mand af samme Corps indskibede i Cowes til samme Øe.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
En Convoi fra Østersøen, bestaaende af 150 Skibe, passerede i Onsdags forbi Parmouths Rhed. Bestemmelsen at rømme Walchern har man for officielt anmeldt, og det var den høie Tid at føre Resten af vore kiekke Tropper fra dette Pesthuus; thi foruden den skrækkelige Mængde, som døde, var ogsaa Jn subordination og Tøilesløshed blandt Tropperne stegen til en saadan Grad, at man truedes med den fuldkomneste Opløsning af al Krigstugt. - J 6 Uger ere 7000 Syge komne hertil fra Den Walchen. Nogle af vore Ministres Vægring at sauctionere den Overeenskomst, som var sluttet af Hr. Erskine med de forenede Stater, har været en alt for gunstig Leilighed for det franske Kabinet til at det skulde forsømme den. Af Breve fra Paris saae vi strax efter, at en Underhandling pludselig igien blev fornyet imellem Grev Champagny og General Armstrong, og man troede, at den snart vilde endes paa en for begge Parter tilfredsstillende Maade. Den franske Minister siges at have gjort stærk Paastand paa Antagelsen af det franske System paa Fastlandet, for derved igjen at faae Friheden paa Søen tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
J disse Dage ankom en Post fra Jamaica med Breve til den 10de Septbr. Dens vigtigste Nyhed var et Handelsforhold, som var sluttet imellem vor General Carmichael og Døn Juan Ramirez, Gouverneur i den spanske Deel af Øen St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Efter Beretninger fra Lissabon har General Lord Wellington i største Jil forladt Lissabon den 27de Octbr. Man veed ikke med Sikkerhed, om det er for at sætte sig i Spidsen af sin Armee eller for at faae sin Broder i Tale i Sevilla.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Breve fra Cadix af 29de Octbr. forberede os paa en vigtig Forandring i Spaniens provisoriske Regiering. Den 28de var bestemt til Udnævnelse af en ny Præsident i den øverste Junta. Man troede, at Marqvis Wellesleys Afreise fra Sevilla vilde blive opsat, indtil denne Udnævnelse var skeet. Erkebiskoppen af Toledo, som man ønskede til Regent, blev ventet til Sevilla den 30te Octbr. Marqvis Welleslei, som man troer vil modtage Bestyrelsen af det udenlandske Departement, vilde indskibe sig i Cadix i Begyndelsen af denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
J nogle Breve fra Spanien med sidste Post meldtes, at GeneralVennegas Armee, hvis Avantgarde havde taget Stilling ligeover forAranjne, var bleven nødt til at trække sig i største Hast tilbage, da det lod til, at Fienden ville gaae imellem den og Sierra Morena. Venne gas, sagde man, stal have været lykkelig nok til at naae disse Biergegne uden noget Tab. Dersom han har trukket sig tidage, maae Estremadura Armeen giøre det samme. Mueligt er det imidlertid, at disse Bevægelser ere skeete til Fordeel for den venstre Fløis Operationer, ved at drage de Franske saa meget længere fra den. Fienden siges, at være i Besiddelse af hele Provindsen la Mancha, og der at have taget en stærk Stilling.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Lissabon, den 26de October. I Gaar fik vi officiel Meddelelse om en Seier, som Hertugen den Parque har tilfægtet sig over de Franske i Nærheden af Salamanca De spanske Tropper synes at have opført sig overmaade godt ; derimod høre vi i Dag, at General Vennegas er bleven total slagen i Nærheden af Aranjue. J Morgen afreiser Lord Willington, for at gaae til Armeen. Den portugisiske Armee skal beløbe sig til 80000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Wien, den 25de Novbr. Hs. Majestæt Keiserinden er nu i Bedring. - Erkehertug Carls Adjutant, General Delmotte, er allerede ankommen hertil og man venter Prindsen i næste Uge tilligemed Keiseren. - General Andreossy er nu ogsaa afreist herfra; Divisionsgeneral Grev Dumas er derimod bleven tilbage her og desuden 6 Personer af hver Administrationsgreen; Tallet paa de Syge, som endnu ikke kunne bortføres, beløber sig til 10600.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
De franske Emigrantere, som have opholdt sig her siden Aaret 1789, skulle nu ogsaa, som det hedder, begive sig bort herfra.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Den omstændelige Beretning om Slaget ved Wagram den 5te og 6te Julii og de derpaa følgende Trefninger indtilde 12te f. M. er nu udkommen i Ofen. Den østerrigske Armees Styrke angives, foruden Fyrsten Reuss's Corps, til 100000 Mand med 410 Artillerie stykker og det fiendtlige Artillerie til 584 Kanoner. Alle de øvrige Corps, hedder det blandt andet deri, bleve den 6te standsede i deres Bevægelser, da den venstre Fløi trak sig tilbage. Efter adskillige Angreb besluttede Fyrst Rosenberg endnu at fratage Fienden en vigtig Punkt; men en krydsende Kartetskild nedlagde de Angribende og tilintetgjorde dette sidste Forsøg. Dette Øieblik var det afgiørende og Erkehertug Johanns senere Ankomst var fra den Tid af unyttig. Hans Corps viiste sig vel om Eftermiddagen Kl. 4 i Egnen af Ober=Siebenbrünn, gjorde nogle Fanger i Ryggen af Fienden, men trak sig henimod Aften uformærkt tilbage over March. Dette Slag, hedder det til Slutning, vil i Forbindelse med hiint ved Aspern, gjøre Epoke i Verdens Aarbøger. Uhyre Forberedelser, overmenneskelige Anstrængelser og dets store Resultater giøre det til vor Tidsalders mærkværdigste Begivenhed. Fra begge Sider blev kæmpet om alt, hvad der er Privatmanden dyrebart og hele Nationen helligt og som var i Stand til at drive Lidenskaberne til det høieste. En stor Jnteresse førte her til store Offere, og da Vaabenlykken til Slutningen vendte sig til vore Fienders Fordeel, kunde disse vel frarive os Seierskrandsen- men uforgiængelige Laurbær ville stedse blomstre for vor Armees Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Archangel, den 22de October. Formedelst vedholdende Modvind og den saa tidlig indtrufne Frost, have omtrent 20 Skibe, der allerede vare seilede ned af Floden, seer sig nødsagede til igjen at vende tilbage til denne Stads Havn. Alle disse og adskillige andre her liggende Skibe blive saaledes nødte til at overvintre her. Fra Søen af haves ogsaa meget ugunstige Efterretninger. Paa det hvide Hav er der ved heftige Storme indtruffen adskillige Søeskader. Jblandt andre ere 3 store russiske Skibe, bestemte med Korn til Tronhiem, strandede. J Følge de fra det Jndre af Landet hertil indløbne Efterretninger, har Hvedehøsten havt et meget maadeligt Udfald. Ogsaa Rughøsten skal i nogle Egne ei have været synderlig god. Rugen gielder for nærværende Tid 8 a 8 1/4 Rubler pr. Zetw. Hveden noteres a 10 Rubler.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Riga, den 18de November. Udførselen af Rug er nu bleven frigiven. Udførsels=Tolden bliver imidlertid betydelig forhøiet. Jsteden for 6 Copeker pr. Zetw. skal der erlægges 50 Copeker. Det var allerede foreløbig bleven tilladt, at bemeldte Artikel maatte udføres til Sverrig. De Svenske have imidlertid endnu ikke benyttet denne Tilladelse. Adskillige under denne Nations Flag hertil ankomne Skibe tage kun Hamp og Hør til Retour, Siden et Par Dage have vi Frostveir. Hvis dette skulde vedvare, vil Duna=Fløden snart blive belagt med Iis. Til Dato er der i Aar hidkommen 732 Skibe, hvoraf mange endnu ere beskjæftiget med Jnd ladning. Adskillige af disse ville maaskee blive nødte til at overvintre her.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Passau, den 20de Novbr. Landeveiene ere i Nedre og Dyre Østerrig saa opfyldte med Tropper, Kanoner og Munitionsvogne, at Reisende have stor Vanskelighed vedat komme frem. Af den store franske Armee marscherer en Deel til Jtalien og de ny illariske Stater, en anden til Nederrhinen og Belgien, en tredie trækker sig til Overrhinen og gaaer paa forskellige Punkter over Rhinen imellem Huningen og Maynz. - Rygtet, at en Armee paa 50 til 60000 Mand franske Tropper marscherer til Hertug, dømmet Warschau, for der at gaae i Cantonnerings=Qvarteer, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Udine, den 17de Novbr. Hertugen af Ragusa, Marskal Marmont, er reist igiennem vort Land, for at begive sig til Lubiana, hvor han tager sit Hovedqvarteer. Armeekorpset under hans Kommando har besat Dalmatien, Croatien og Krain.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Strasburg, den 27de November. Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg reiste i Morges Kl. 6 herigiennem til Paris. 2 Vogne med Officerer ere reiste i Forveien. Hs. Majestæts Vogn var forspændt med 8 Heste, 2 andre Vogne fulgte med 6 og 4 Heste.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Brüssel, den 29de November. Hs. Majestæt Kongen af Holland ankom i Gaar Aftes hertil og fortsatte i Morges Reisen videre til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 30te Novbr. Den keiserlige Garde vil kuns opholde sig i en kort Tid i Paris, heles sammes Kavallerie passerer herigiennem, men en Deel af Jnfanteriet marscherer directe til Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Alting viser, at Keiseren selv afgaaer til Spanien førend Januarii Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Man troer, at det Angreb imod Corfu, hvormed Engellænderne ere beskjæftigede, har hindret Kongen af Neapel fra at reise til Paris. London, den 30te Novbr. (over Frankrig). Marqvis Wellesley har nu virkelig antaget en Post i Ministeriet. Rygtet gaaer, at Hr. Canning ligeledes igien vil faae Deel i Administrationen. Capitain Woodrisse er afseilet til Walchern, for at bestyre vore Troppers Jndskibning, som skal skee meget tilsomt.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
De hertil ankomne Deputerte fra Tyrol ere Major Müller og Schs necker. De have i vore Blade ladet indrykke en Artikel angaaende det Forefaldne i Tyrol, hvor 4 Steder og 26 Landsbyer ere blevne lagte Aske.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Fra Cadix meldes under 30te Octbr., at la Romana er afgaaet til Armeen i la Mancha, for tilligemed hans Broder at dæmpe Jnsurrectionen i denne Provinds. General Eqvia er bleven afsat af Juntaen Amsterdam, den 2den Decbr. J Følge Efterretninger fra Kysterne giøre Engellænderne nu alle Anstalter til Walcherens Rømning. De skal allerede have forladt Fortet Rammekens og ødelagt dets Fæstningsværker. Fra Antverpen skriver man, at Engellænderne skal i Anledning af Walcherens Rømning have gjort CapitulationsForslag.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Wien, den 29de Novbr. Hs. Majestæt vor Keiser er igien ankommet hertil. Ved Efterretningen om hans Ankomst bleve alle Gaderne opfyldte af Mennesker, som modtoge ham med Fryderaab. J mindre end en Time var hele Staden illumineret. Hs. Majestæt kjørte igjennem Gaderne for at tage Jlluminationen i Øiesyn. Folket kyste hans Hænder, hans Kiole, og det var med største Umage, at de bevæbnede Borgere kunde forhindre, at Hestene bleve fraspændte; Folket vilde trække Vognen. Monarken græd Glædes=Taarer over den kjen lige Modtagelse. Keiserinden ventes ogsaa i denne Uge. Hs. Majestæt lod paa denne Glædesdag, uden Hensyn paa Nation uddele 2 Gylden til hver Mand i Militairhospitalerne her og til Hovedstadens Nødlidende en Summa af hundrede tusinde Gylden. Jnsbruck, den 26de Novbr. Hofer har igien opfordret Jnsurgenterne at gribe til Vaaben; han siger i en af sine befalinger, at han vel har raadet dem til at nedlægge Vaabnene, men den Gang var han bedraget af Geistlige og andre, som han holdt for sine Venner: de skulde kunsstride med Mod igien, dersom de ikke vilde see deres Religion forstyrret; iblandt andet siger han, at han gierne ønskede af veltænkende Mænd, at blive underrettet om, hvad Schweits tager sig for Aschaffenburg, den 1ste Decbr. Hs. Høihed Fyrst Prima er ved en Stafet indbuden til Paris og er allerede afreist. Heralslutter man ogsaa, at Ting af største Vigtighed, Rhinforbundet betræffende, vil blive foretaget i Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Blandede Efterretninger. Frankrig. Commissionen angaaende de geistlige Anliggende, er bleven forøget. Dens Medlemmer ere nu Cardinal Fesch son Præsident, Cardinalerne Maury og Caseley, Ærkebiskoppen af TourBaeral, Biskopperne af Trier, Evreur, Metz, de Hr. Noaille, og Emmern.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Ifølge et keiserligt Decret af 16de Novbr. skal alle Stridigheder, hvilke reise sig af de Anholdelser, som foretages af den franske Til linie fra Rets paaden 6. af Priseraadet.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Den 26de November blev Lutheranernes nye Kirke i Paris høitidelig indviet. Consistoriet havde ogsaa indbudet til denne Høitidelighed begge de reformeerte Præster Dhrr. Marron og Rabant samt den kongelig danske Legationspræst Hr. Gøricke, som i de sidste 3 Aar alene har forestaaet denne Menighed. Kirken, som er overmaade skiøn var opfyldt med Tilhørere, iblandt hvilke herskede den dybeste Stilhed.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Ved en Politie=Forordning er befalet, at allede Pladser, Gader, og Veie, som Hs. Majestæt med sit Tog passerer den 3die og 4de December fra Thuillerierne til Hovedkirken og det lovgivende Corpses Palais, skal giøres ryddelige for de derliggende Bygningsmaterialier I Paris bliver nu sat Pæle fra Louvrepladsen til Jesuiter=Kirken i St. Antoinegaden, hvoraf man slutter, at den nye Keisergade, hvortil Planen er lagt og som maae blive den største og skiønneste i Europa, snart vil blive anlagt.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Den berømte franske Componist for den comiske Opera Hr. Dalayrac, Medlem af Æreslegionen, er død den 28de efter en kort Sygdom, omtrent 60 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Den 16de Novbr. ankom 42 af de 360 Mand, som tiente under Schill og bleve gjorte til Fanger, til Toullon som Gallei=Slaver. Tydskland. Efter Ordre af Fyrst Primas skal Borger Militairet i Frankfurt skaffe sig ny Uniform til 1ste Januar. Man troer, at store Høitideligheder vil med det første finde Sted i Frankfurt. Sverrig. Den geistlige Stand har bestemt afslaaet Borgerstandens Forlangende, at saavel de som de Adelige, der have Boepæle i Stæderne, skulle deele Jndqvarteringens Byrder med Borgerstanden; Adelen har derimod ubetinget indvilget heri.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Udenlandske Efterretninger. Korsøer, den 9de Decbr. 1 Rangskib og 1 Fregat afseilede i Dag Syd efter. Der er nu kuns de 2 sædvanlige Rangskibe tilbage i Beltet. J Formiddags passerede en fiendtlig Kutter i Beltet Syd fra Nordefter. De 2 Rangsskibe ligge i deres forrige Stilling.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Aalborg, den 4de Decbr. Et tremastet Fregatskib med 6 svære Kanoner og fuld ladet med svært Tømmer, er i forrige Uge løben ind for fulde Seil og uden Folk paa Grunden i Nærheden af Hals, og er i god Behold gjort flodt.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Aalborg, den 1ste December. Den 29de Novbr. afgik herfra til Fladstrand og videre med Parlementair til Sverrig, 11 svenske Skibskapitainer, 10 Styrmænd og en Dreng, af herværende Krigsfanger; tillige medfulgte de den 28de ankomne fra Randers, 14 Underofficerer og 3de engelske Matroser, i alt 39 Mand, allesammen frigivne paa deres Æresord.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Priisrets=Domme for Aalborg Stift: No. 92. Sagen, betrefffende 2de af Lieutenant Falsen med sine underhavende Kanonbaadet Fartøier under Læsøe giennerobrede danske Koffardie=Fartøier, paadømden 1ste December d. A. "De af Kanonbaadenes Fartøier ved Søe Lieutenant Falsen giennerobrede 2de danske Skibe, nemlig Galeasen, Johanne Sophie og Jagten Philipus, med deres indehavte Ladninger, ansees som god Prise til Behandling og Deling paa den Maad som Anhanget til Søe=Krigs=Artikels=Brevet af 17de Januari d. A. foreskriver." Over=Admiralitets=Rettens Dom i Sagen Skippe Claas Piers Visser, contra Kaperfører Hans Petersen Arboe af Aalborg, afsagt den 22de Navember. "Priserettens Dom (hvorved Kofskibet Henriette med Ladning af brændte Steen er tilkiendt Opbringeren, men denne tilfunden at bøde 20 Rdlr. til Aalborg Byes Fattigvæsen) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Over Admiralitets=Retten betaler Citanten til Kaperfører Hans Petersen, Arboe med 50 Rdlr. d. C.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Helsingøer, den 9de December. Reisende har underrettet os om, at Hs Durchl. Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen Sønderborg, udkaaren Tronfølger Sverrig, er bleven prydet med den Kongl. svenske Seraphinerorden.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Proclamation. Dateret den 26de Juni 1809. 1) Island er fri og uafhængig af Dannemark. 2) Alle offentlige Embedsmænd, som ere indfødte Islændere, og som blive troe til deres eget Fødeland, og som vil giøre Eed paa, at udøve deres Functioner, skal være forsikkrede om deres fulde Gage og Betaling. 3.
Berlingske Tidende, 1809-12-11
Som et Bidrag til offentligt Bedste har Borgercapitain og Borgermester Fuglede i Callundborg til Hs. Majestæt indsendt 100 Rdlr. gammel grov Courant samt to Kobberkjedler, af Vægt 103 Pd. Kammerherre og Amtmand Lerche har i lige Henseende tilbudt at renoncere paa sin Amtmandsgage, saalænge Krigen varer, og derhos indsendt det hidtil oppebaarne Beløb af denne Gage. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at modtage disse patriotiske Tilbud og at bestemme, at sammes Beløb i Courant=Banksedler skal tilintetgjøres, samt derhos at paalægge Over=Bankdirectionen, herom at foranstalte offentlig Bekiendtgjørelse.