Berlingske Tidende, 1835-05-06
Washington, den 17de Marts. – J intet Aar har hidtil Jndvandringen til de forenede Stater været saa betydelig som i det sidst afvigte, og efter Custom house Beretninger fra syn af Unionens betydeligste Havne beløb Heelantallet af alle Tilkomne i Aaret 1834 sig til 75,179 Sjæle! - Tydskland har ikke lidet bidraget til at forøge dette Lands Befolkning - i New Orleans landede 12,283, i Baltimore 11,802, i Philladelphia 1976; i New York 4063, i Boston 414; i Cito=Point 208 i Charlestown 125 Tydskere. Kun den ringeste Deel af dem bleve i de østlige Stater, – næsten Alle tyede hen paa hiin Side Alleghanis, og nedlode sig i Staden Ohio, dog endnu meer i Jllinis og Missouri; ogsaa droge Mange til Michigan, og ved Slutningen af forrige Aar beløb Jndvaanernes Antal i hiint Gebeet sig allerede til 93,009 Sjæle, hvoraf Canada i 1834 alene bidrog henved 8000. – J Løbet af dette Aar vil Michigan tiltræde Unionen som selvstændig Stat; men dette Tidspunkt vil vorde længere udsat med Hensyn til Arkausas, da alle større Be bygnings Forsøg der, ligesom ogsaa det sidste af Giessener Selskabet, under Follenius og Munch, ere mislykkede. - Ogsaa til Canaderne fandt i forrige Aar mange Tydskere deres Vei. Jnd vandringen til Over= og Neder-Canada var i Aaret 1834 heller ikke ubetydelig fra Storbrittannien, og turde, med de over RewYork til Canaderne gaaede Udvandrere, let beløbe sig til 50,000 Sjæle. J Qurbek og Montreal alene landede i Aaret 1834, efter officielle Beretninger, fra Skibsfartens Aabning til den 11te Juli 21,853 Jndvandrere, og i Quebek i hele Aaret 29,769 Jndivider. Skulde Jndvandringen af brittiske Undersaatter endnu vedvare saaledes i ti Aar, som i de sidste sex, hvor fra 1829 til Midten af 1834, foruden dem, der kom herover fra Staterne, 187,521 Sjæle landede i Qvebek og Montreal, saa turde Unionen faae en betydelig Medbejlerinde i Norden. SverriStokholm, den 30te April. – Af een, til Hs. Majestæt Kongen indgiven officiel Beretning over Befolkningen i Sverrig, i Aaret 1833 udhæve vi Følgende. De fødtes Antal beløb sig i Stokholm til 2,800, hvoraf 1,400 Drenge og ligesaa mange Piger; i Rigets øvrige Stæder fødtes 6,033, hvoraf 3,062 Drenge og 2,971 Piger; i Landsbyerne fødtes 91,476, hvoraf 46,854 Drenge og 44,622 Piger, i det Hele altsaa 100,309, hvoraf 51,316 Drenge og 48,993 Piger. Døde ere i Stokholm selv 3,080 Personer, hvoraf 1,681 af Mandkjønnet og 1,399 af Qvindekjønnet; i Rigets øvrige Stæder døde 5,355, hvoraf 2,740 af Mandkjønnet og 2,615 af Qvindekjønnet; i Landsbyerne døde 55,512, hvoraf 28,216 af Mandkjønnet og 27,296. af Qvindekjønnet; i det hele altsaa var Dødeligheden 63,947, hvoraf 32,637 af Mandkjønnet og 31,310 af Qvindekjønnet. Folkemængden i Aaret 1833 er saaledes i det hele tiltaget 36, 362, hvoraf 18,679 af Mandkjønnet og 17,683 af Qvindekjønnet. Hvad Forholdet af de udenfor Ægteskab fødte Børn til de i samme fødte angaaer, saa har Forholdet, i Sammenligning med de foregaaende Aar, snarere viist sig i Tiltagende end i Aftagende, da den f. Ex. i Aaret 1830 i Staden Stokholm forholdt sig som 1 til 2,5, i Aaret 1833 derimod som 1 til 2,57, i Aaret 1830 var det i Rigets øvrige Stæder som 1 til 6,8, i Aaret 1833. derimod som 1 til 6 3/5, i Landsbyerne var Forholdet i Aaret 1830 som 1 til 21,, i Aaret 1833 derimod som 1 til 21,90 i Aaret 1830 var Forholdet saaledes i hele Riget, som 1 til 16,90, i Aaret 1833 derimod som 1 til 15,70. Blandt Fødslerne vare 1600 med Tvillinger. – Af særskilte Dødsaarsager og ulykkelige Hændelser i Aaret 1833 anmærke vi Følgende: Af Kor perne døde i dette Aar 1145 Jndivider, hvoraf det største Antal blev bortrykket i Vester-Nordlands, Kalmars, Stokholms og Gefleborgs Lehn, hvorimod i Gottlands, Malmøens, Hallands og Gothenborgs Lehn aldeles ingen, samt i Christianstads, Elfs borg og Nordbottens Lehn bleve ikkun nogle faa Personer bortrykkede af denne Smitte; i Barselseng og ulykkelig Nedkomst døde 595 Personer; 1073 Jndivider druknede; ved Mødres og Ammers Uforsigtighed qvaltes 282 Børn; af Røg qvaltes 25, af Lynild ihjelsloges 7, ved Fald og udvortes Skader knustes 356, ved Gift omkom tilfældigviis 13, af andre, tildeels ubekjendte ulykkelige Hændelser omkom 104; 58 frøs ihiel, af stærke Drikke døde 69 Personer; ved Selvmord kom 169 Personer af Dage, deraf vare 90 givte Mænd, 15 givte Koner, 49 ugivte Mænd og 15 ugivte Fruentimmer; af Mord paa egne Børn begikkes 11; af Mord paa andre Personer 43, efter lovlig Undersøgelse og Dom aflivedes ni givte Mænd, to givte Koner, fire ugivte Mænd og to ugivte Fruentimmer, i Alt alsaa 17 Naar man undtager Kopperne har ingen smitsom Sygdom hersket i noget Lehn i Aaret 1833, men i Henseende til Huusdyrene har der i Wermelands, Elfsborg og Gothenborgs Lehn, hersket megen Dødelighed; i Nordbottens Lehn havde fundet en vedvarende stærk Ødelæggelse af Ulve Sted. – Ægteskaberne i hele Riget beløbe sig i Aaret 1833 til 23,029. De fleste sluttedes i Gothenborg, Christiansteds, Skarnborg, Elsborg og MalmøensLehn. De ved Døden opløste Ægteskaber udgjorde i Aaret 1833 et Antal af 10,574 Mænd og 7,493 Hustruer; ved Consistoriets Medvirkning ere 135 Ægteskaber opløste. – Folkemængden i hele Riget beløb sig i Aaret 1833 til 2,959,107, hvoraf 1,428,543 af Mandkjønnet og 1,530,664 af Qvindekjønnet. Under mærkværdige Naturbegivenheder i nævnte Aar fortjener at bemærkes, at man i Elfsborg og Vermelands Lehn sporede den 1ste December 1833 Kl. 7 om Morgenen et Jordskjælv, og i Ostgothlands Lehn, ved Lindkjøbing den 13de Januar sammeAar, Kl. 8 om Aftenen, et lignende, med tvende Rystelser, som varede fra otte til ti Sekunder. J Qvillinge Sogn, i samme Lehn, hendte det, at mellem Thorsdags Mølle og Stens Bjergværk nedsank meget hastigt en Strækning paa fyrretyve Alen af en, mod en liden Jndso løbende, haard og bestandig befaret Landevei, og Stedet blev øjenblikkelig fyldt med Vand, der indstyrtede fra Søen, dog uden at dette Tilfælde foraarsagede Ulykke, hverken paa Mennesker eller Dyr.