JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-10-09
Auction. Formedelst Boepæls Forandring lader Cancellieraad Gundelach ved Auction som afholdes i hans Gaard i St. Mogensgaden der i Byen, Tirsdagen den 12te dennes, Formiddag Kl. 10, bortsælge endeel Bohave hvorover Fortegnelse kan faaes til Eftersyn paa Auctionscontoiret fra den 7de dennes. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Fredagen den 22de October førstkommende Formiddag Kl. 9, lader Kjøbmand Jensbye i Stive, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge et Oplag Manufactur, og Galanterie-Varer, af forskjelligt Slags, saasom: Musseliner Gage, Linon Møll, Kammerdug, Rembrits Silketørklæder, sine Vestetøier, vævede og Traad Kniplinger hvid og couleurt Traad, hvide og couleurte Bomulds Bendler, Silke= og Bomulds=Baand Presenteerbakker, Knap rer Meerskums= og Porcellains=Pibehoveder, smaae Speile, Briller, Violiner Stokke, Tavler, Pap- og Striv=Papirer, saaog alle Slags Steentøi og Jern tram, samt Flasker og Glas m.m. Auctionen holdes i Madame Diges Gaard, hvor Conditionerne, der for Kjøberne blive særdeles favorable, erfares, og Lystharende indbydes til at møde. Bye- og Herredscontoiret i Skive, 6te Octbr. 1830. Rosenstand. Jfølge det Kongelige Rentekammers Foranstaling og Stiftamtets derpaa grundede Ordre, bliver den, formedelst Skatterestancer den Kongelige Kasse adjudicerede, Christen Jacobsen forhen tilhørende, Gaard i Hinnerup, Thorum Sogn, af Hartkorn 5 Tdr. atter stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 28de dennes, samt 11te og 25de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og tredie Auction afholdes i Selveier Christen Saustrups Gaard i Hinnerup, men anden Auction paa Raadstuen i Skive. Det bemærkes, at Gaarden deels vil blive opraabt samlet, paa Vilkaar blandt andre at Kjøberen paa Begjæring derom, kan vente sig Bevilling gratis meddeelt til at udstykke Gaardens Jorder, uden at deraf indrettes nogen Hovedparcel og uden Forpligtelse til at opføre Bygninger paa Parcellerne, naar de sælges til Forening med andre nærliggende Jorder, og deels i Parceller, samt at man, hvad Størrelsen af disse angaaer, vil, saavidt muligt, rette sig efter Liebhavernes Ønsker, hvorfor det vilde være gavnligt, at de, som attraae at kjøbe, indfinde sig ved første eller anden Auction. Jøvrigt erfares Conditionerne ved Auctionerne, hvor tillige Kort over Eiendommen forevises. Salling Herreders Contoir, 3die Octbr. 1820. Rosenstand.
Viborger Samler, 1830-10-09
Ved Prollama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved Hornum Fleskum Herreders Ret, ere Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgl. UngkarPoul Christensen af Røvling i Fleskum Herred, Aalborg Amt indkaldte med 12 Ugers Varsel til, forinden saadan Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalteren, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekjendtgjøres. Ribe, den 29de Septender 1830. Koefoed.
Viborger Samler, 1830-10-12
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1830-10-12
Man taler og en nærforestaaende almindelig Congres i Troppau.
Viborger Samler, 1830-10-12
Blandet. Den osterrigske Kronprindses høitidelige Kronning til Konge af Ungarn har den 28de Septbr. fundet Sted i Presburg. Urolighederne i Tydskland vedvare uafbrudt paa forskjellige Stæder og synes i de bessiske Provindser at være rettede mod Toldvæsenet. - Til Toulon er indløbet Ordre til at beholde de derværende Linieskibe og Fregatter i bevæbnet Tilstand. Et Rygte siger, at 25,000 Mand friske Tropper skulle afsendes til Algier. - Der tales om en Forbindelse mellem Donna Maria da Gloria og Hertugen af Remours. - Den fordrevne Hertug af Brunsvig skal have gjort forskjellige Skridt for at bevirke sin Restauration, men, som man troer, uden mindste Nytte. Da Hs. D. nylig besøgte det lille Coburg theater, blev han kjendt og modtaget af Publicum med Piben, hvilket bevægede ham til at forlade Parquettet og trække sig tilbage til en Loge.
Viborger Samler, 1830-10-12
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 8de October. Hamborg 2 M. - A vista 212. Species 211. - Specier solgtes til 12 Mk. 10 1 s. Obligationer (uden Renter) 86 a 87. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 108 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1830-10-12
Kjøbenhavn, den 8de Octbr. Den 1ste Octbr. har Fyrsten af Moskma havs den Ære at overrække Hs. Maj. en Skrivelse fra de Franskes Konge. Fyrsten blev indbuden til Taffelet. Jaftes (7de Octbr.) gaves paa det Kongelige The atter Opergen: "Den Stumme i Portici. Opførelsen af dette Stykke, der flere Steder udenlands saa virksomt har bidraget til at tænde Oprørets og Borgerkrigens Fakkel, foranledigede denne Aften en skjøn og hjertelig Yttring af det danske Folks varme Kjærlighed til dets ædle Landsfader og Hengivenhed for Danmarks Kongehuus. Det behagede nemlig Deres Majestæter Kongen og Dronningen og de Kongelige Prindser og Prindsesser at hædre denne Forestilling med deres høie Nærværelse. Ved Hans Majestæt Kongens Fremtrædelse i den Kongelige Loge, lød fra Parterret et : "Kongen leve!" som fulgtes af et tre Gange tre gjentaget, almindeligt Jubelraab af det hele Huus. Parterret forlangte derpaa, at Orchestret skulde spille Slutningschoret af Elverhøi, og dette i denne Anledning aftrykte og for samme fortrinligt passende Chor, paa den yndede Folkemelodie: "Kong Christian stod ved høien Mast, blev dernæst afsjungen: Beskjærm vor Konge, store Gud! Beskjærm hans Slægt! Lad Skjoldung-Stammen høi og prud Bestandig skyde friske Skud! Beskjærm vor Konge, store Gud, Beskjærm hans Slægt: Med Blomster i sit Sølverhaar, Han bære, styrket Aar for Aar. Saalet som i sin Ungdoms Vaar, Sin Krones Vægt.
Viborger Samler, 1830-10-12
Under Forestillingen behagede det Deres Majestæter flere Gange, i Forening med Publikum, at yttre Deres bifald med Stykket og dets Udførelse. - Da Tæppet var faldet, og Deres Majestæter forlode den Kongelige Loge, lod atter et eenstemmigt enthusiastisk Jubelraab. - Hans Majestæt Kongen var kjendeligen dybt rort ved disse ligesaa utvetydige som uopfordrede Kiendetegn paa det danske Folks trofaste Hengivenhed og paa en Kjærlighed, som sikkert ingen Monark i høiere Grad har besiddet, eller i høiere Grad fortjent. (Kbh.)
Viborger Samler, 1830-10-12
Det asiatiske Compagnies Chinaskib: Frederik den Sjette, fort af Hr. Capitain Tronier ankrede inat i Ydredybet; Ladningen var i velbeholder og uskadt Stand. Det har været over 17 Maaneder paa Reisen frem og tilbage; men har paa Hjemfarten for Ankomsten til St. Helena en Tidlang været inde for Haverie. Af Passagerer og Mandskab er død det betydelige Antal af 14 Personer; 6 ere syge. - Fra Arendal afgik det i Onsdags den 6te Dennes. (S. Bl.)De tre Søstre Lewin (af jødiske Forældre) bleve i Søndags efter forudgaaet Underviisning og Overhøring, i den reformerte Kirke, døbte og indlemmede i det christne Samfund.
Viborger Samler, 1830-10-12
Pastor Grundtvig er kommen tilbage fra England, Consulatsecretair Rudolph Bay fra Paris og Sangerinden Jfr. Zrza fra Tydskland.
Viborger Samler, 1830-10-12
Consumtionsskriveren ved Vesterport, Kammerjunker Rosenvinge, er død; ligeledes Politieadjutant og Vægterlieutenant, Cancellieraad Boelmann.
Viborger Samler, 1830-10-12
Den 5te Dennes indstrandede paa Steenberg. Strand Everten "Mette Johanne, fort af Skpr. J. S. Terkelsen, destineret fra Christiansand til Hjerting med en Ladning Tømmer, som vil blive solgt. - Samme Dag indstrandede paa Kliim Strand Sluppen "Ane, Leene & Johanne " Skpr. Anders Jørgensen; Fartøiet er aldeles nyt og ventes udsat. - Den 6te D. indstrandede paa Muus Strand Jagten "Mette Maria, Skpr. Niels Hansen Fischer, kommende fra Christiansand med Trælast; Fartøiet er aldeles Vrag. - Af disse tre Fartøier, som alle have Hjem paa Fanøe, vides ingen af Mandskabet at være forliist.
Viborger Samler, 1830-10-12
Læsøe, den 7de Octbr. Den 4de dennes strandede paa Nordvestriffet her ved Øen, Sluppen "Comtesse Frederikke, drægtig 27 Commercelæster hjemmehørende i Marstal, kommende fra Newcastle ladet med Steenkul og Glas, samt bestemt til Flensburg; Skibscapitainen C. Bøye med en Matros og Kokken ræddede sig ved Hielp af den ene Baad, hvorimod Styrmanden og en anden Matros, som afbenyttede den anden Baad, formodes forulykkede. Formedelst det haarde Veir kunde ingen Bjergning iværksættes for den 6te, men Natten til den 5te var allerede Skibet selv synderslaaet af Bolgerne og noget at dettes Inventarium og Redskaber er alt hvad hidtil er bjerget.
Viborger Samler, 1830-10-12
Randers den 11te Octbr. J afvigte Uge fik Man her i Egnen det sidste Korn ind. Veiret var usædvanligt godt. Paa Høsten er der, i det Hele taget, vist ikke at klage. Rugen giver omtrent en Trediedeel mindre i Skjeppen iaar, end ifjor, men den er kommen bedre i Huus. - Jgaar havde vil her det frydelige Syn af en heel Snees Skibe, som paa een Gang vare i Opseiling til Byen. - J Hr. Kjøbmand H. Hansens Hauge paa Vestergrave, blomstrer anden Gang iaar et Æbletræe, som allerede een Gang har baaret modne Æbler; men ikke større end Valnødder.
Viborger Samler, 1830-10-12
J Aarhuus opkom i Onsdags Aftes Jldløs i en Vognmands Udhuus, som afbrændte, tilligemed det deri opbevarede Foder. Byefogden i Ringkjøbing, Hr. Assessor Schrum, er sidste 4de October ved Døden afgaaet. - Ligeledes Byefogden i Holstebroe samt Herredsfoged i Hjerm Ginding Herreder, Hr. Justitsraad, Ridder, Fugl den 11te October.
Viborger Samler, 1830-10-12
Copulerede den 30te Septbr. paa Sønderbyegaard: Hans Høivelbaarnhed Hr. Generalmajor v. Castonier, Stork. af D. og D. M., af Fredericia og Enkefr. Kammerherreinde v. Wedel=Heinen. Brudeparret modtoges i Fredericia om Aftenen Kl. 12 ved Prindsens Port med Regimentets Jægermusik og Hurraraab. Endeel af Byen, var illumineret. Ved deres Bopæl modtoges de høie Gjæster af Honoratiores og Regimentets Janitschar Musik.
Viborger Samler, 1830-10-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 29de September er titulair Professor ordinarius ved det chirurgiske Academie Dr. med. Regimentschirurg A. C. P. Callisen, beskikket til Professor ordinarius ved Academiet: Adjunct og Reservechirurg ved bemeldte Academie, J.C. J. H. Gundelach-Møller til tillige at være Over chirurg ved Frederiks Hospital. Den 1ste October, Dr. med. J. L. Dreier til Forstander ved det offentlige Vaccinationsinstitut i Kjøbenhavn; Cand. theol. C. A. Tolstrup til personel Capellan for Jeberg og Lybye Menig i Viborg Stift.
Viborger Samler, 1830-10-12
Under Rentekammeret: Den 18de September er Professor chirurgiæ og Overchirurg ved Frederiks Hospital, C. C. Withusen, udnævnt til Hoschirurg.
Viborger Samler, 1830-10-12
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 28de September er Profesfor L. S. Lund efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede som Rector ved Randers lærde Skole.
Viborger Samler, 1830-10-12
Reisende fra Aarhuus til Callundborg. Borgmester Fuglede. Jfr. Fritz, Strømpehandler Westergaard med Datter, Strømpehandlerne C. Petersen og N. Jller Forvalter Thaarup, Mad. Bierfrennd, Konen H. Fløistrup Hofjunker og Toldcasserer Grove, Lieutenant v. Bressendorff, Handelsfuldmægtig Philipsen.
Viborger Samler, 1830-10-12
Døde. Walterborough i America: Dr. Tho Todberg Nohr, 33 Aar. (Han druknede ved et Forsøg, paa at redde tvende Andre.) - Havanna: Søemand Matthias Grunvald fra Flensborg, 34 Aar. (Han døde af Climatfeber.) - Svendborg, Johanne Cathrine Magaard 21 Aar. - Ribe, Mad. Hansen, f. Kala. 73 Aar. - Flensborg: Collaborator Dr. Pram. - Husum: Joh. Georg Lochet 20 Aar. - Preetz; J. J. F. Michelsen. - Altona: Mad. Margaretha Esther Rieper, f. Hossen, 81 Aar; Amalia Chr. C. Dalles, f. Jasper, 38 Aar.
Viborger Samler, 1830-10-12
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 2de dennes bliver Skolebal Hr. Kjøbmand C. Friis's Gaard. Entrepreneurerne.
Viborger Samler, 1830-10-12
Da Vinterposttouren fra Viborg til Randers og videre sønder paa, tager sin Begyndelse Torsdagen den 14de dennes, saa blive Breve til Brevposten den Dag, og fremdeles hver Mandag og Torsdag at indlevere fra Klokken 5 til 7 Eftermiddag.
Viborger Samler, 1830-10-12
Jndleveringstiden for Penge og Pakkepostsager, om Mandagen, bliver uforandret den samme som hidtil, nemlig: Formiddag fra Klokken 10 til 12. Løse Brev til Holstebroe, Skive, Nykjøbing og Thisted, indleveres hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Klokken 5 til 7, hvorimod Pengebreve og Pakkepostsager under et Pd. til sidstnævnte fire Stæder, indleveres hver Tirsdag Eftermiddag paa samme Tid.
Viborger Samler, 1830-10-12
Postcomptoiret i Viborg, den 9de October 1830. H. H. V. Hansen.
Viborger Samler, 1830-10-12
Skoleskatten for sidste Halvaar 1830 bedes behagelig snarest muligt indbetalt til den fungerende Regnskabsfører, Kjøbmand A. B. Friis. Viborg, 1ste October 1830.
Viborger Samler, 1830-10-12
Nogle gode Landførte, Kobbere samt Mozarts Don Juan faaes hos Adjunct Djørup. Tvende Beder ere bortkomne af min Mark, hvo, som kan give mig Oplysning om samme loves en passende Belønning. C. Stanntenmacher.
Viborger Samler, 1830-10-12
En blaae, saa godt som ny, Cambringes Paraplye, er frakommet sin Eier, som beder den afleveret paa Bogernkkeriet.
Viborger Samler, 1830-10-12
Hos Undertegnede er tilkjøbs 40 Stkr. Faar af spansk Race endeel gamle og unge Sviin. Wischum, den 3die Octbr. 1830. Hulbech.
Viborger Samler, 1830-10-12
Undertegnede, der har lært Bogbinderprofessionen i Kjøbenhavn, har nedsat sig her i Byen som Bogbinder, og anbefaler sig som Saadan, saavel med nye Bøgers og Protokol lers Jndbinding, som Gamles Reparation. -
Viborger Samler, 1830-10-12
Min Boepæl er hos Hr. Bedemand Bredsgaard i Nedergade. Viborg 1ste October 1830. Olsen, Bogbindermester.
Viborger Samler, 1830-10-12
Fredagen den 22de October førstkommende Formiddag Kl. 9 lader Kjøbmand Jensbye i Stive, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge et Oplag Manufactur- og Galanterie-Varer, af forskjelligt Slags saasom: Musseliner Gage, Linon Moll, Kammerdug, Kembrits Silketørklæder, fine Vestetøier, vævede og Traad Kniplinger, hvid og couleurt Traad, hvide og couleurte Bomulds Bendler, Silke= og Bomulds=Baand Presenteerbakker, Knapper, Meerskums- og Porcellains=Pibehoveder, smaae Speile, Briller, Violiner, Stolte Tavler hap- og Striv=Papirer saaog alle Slags Steentøi og Jernkram, samt Flasker og Glas m.m. Auctionen holdes i Madame Diges Gaard, hvor Conditionerne, der for Kjøberne blive særdeles favorable, erfares, og Lysthavende indbydes til at møde. Bye- og Herredscontoiret i Skive, 6te Octbr. 1830. Rosenstand. Holstebroe og Omegns Spare=Casse angaaende. Ved et Directions Møde den 16de Juni 1820 blev besluttet: at Contoir-Dagene for Holstebroe og Omegns Spare=Casse fra 1ste Octbr. d. A. tuns skulle holdes den første Tiirsdag i hver Maaned, undtagen i Termins Tiderne udi Juni og December, da de afholdes hver Tiirsdag. Som følge heraf maae Opsigelser af Capitaler under 20 Rbd. skee 4 Uger for Udtællingen. og af Capitaler over 20 Rbd. 8 Uger for samme. Til Directeur i den fratrædende Provst og Ridder Krarups Sted samt til Med=Directeurer valgtes Hr. Pastor Krarup i Naur Hs. Høværværdighed Hr. Provst Petersen og Hr. Apothequer Faber, begge i Holstebroe. Hvilket alt saaledes offentliggjøres 3de Gange af Directionen. Overeensstemmende med Forordningen af 16de Januar 1828 = 17 og Placaten af 21de April 1824 bliver herved bekjendtgjort, at den i Dag affattede Repartition i Examinatus juris Niels Holst Wassards Boe, fremlægges til Skifteprotocollen i en Skiftesamling, som afholdes paa denne Byes Raadhuus, Mandagen den 8de November førstkommende, Eftermiddag Kl. 34. Viborg den 11te October 1820. S. Klem. C. Aaboe. P. Farsøe. Arvinger, Creditorer og Debitorer efter afgangne Huusfæster Peder Sørensen Thordahl af Øster grønning Bye under Astrup Gods, indkaldes herved at møde herpaa Astrup den 18de December d. A. Formiddag Kl. 10 præsis til en Skiftesamling, eftersom Skiftet, den Dag ventes sluttet. Astrup den 30te Septbr. 1830. Tram.
Viborger Samler, 1830-10-14
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1830-10-14
Belgien. Det overordentlige Held, hvormed Belgierne bidtil have ført deres Frihedskamp, har vakt stor Sensation hos de europæiske Cabinetter. J en Skrivelse fra det Brandenborgske af 4de Octbr. hedder det med Hensyn herpaa: "De ugunstige Efterretninger om Jnsurgenternes Fremskridt i Belgien vække den største Opmærksomhed, og Talen er mere end nogensinde om en Mellemkomst af de europæiske Magter. Paa en eensidig Jndblanding af en enkelt Magt torde man i nærværende Tilfælde saa meget mindre tænke, som Frankrig deraf kunde tage Anledning til ligeledes at indblande sig, tagende modsat Partie. Allerede under den franske overordentlige Gesandts, Grev v. Lobaus, Ophold i Berlin skal Sagen være bragt paa Bane. Som betingelse for An erkjendelsen af det nye Dynastie i Frankrig skulle de tre forbundne europæiske Magter udtrykkeligen have fordret, at Frankrig ikke maa blande sig i Nederlandenes, Spaniens og Portugals Anliggender. Den franske Regjering skal have indgaaet disse Betingelser, men derimod nu paastaae lignende Forsikkringer om Jkke=Jndblanding erkjendte som Grundsætning af de øvrige Magter. Man regner stærkt paa, at England, hvem Vedligeholdelsen af Nederlandenes Integritet er meest magtpaaliggende, med det Første vil gjøre et afgjørende Skridt."
Viborger Samler, 1830-10-14
Det viser sig nu tydeligt - skrives der fra Amsterdam - at der allerede i flere Aar i Brabant har existeret en farlig Sammensværgelse, og at Kongen selv i sit Pallads har været omringet af Forrædere, af begge Kjøn, der have taget Deel deri. Den afskedigede Minister van Maanen har flere Gange forudsagt Kongen, hvad der nu er skeet; men denne har ikke villet troe det. Han har aldrig kunnet nære den Tanke, at de Mennesker, hvem han i flere Henseender har opoffret de nordlige Provindsers Jnteresse, kunde giengjælde ham hans Velgierninger med Forræderie; dette har han anseet for umueligt. Derfor vare Belgierne saa forbittrede paa van Maanen; de vidste, at denne Mand gjennemskuede dem, skjøndt han ei var indviet i deres Hemmeligheder. Sandheden vil engang komme for Dagens Lys, og man vil see, at det Hele oprindeligen er anstiftet og udarbeidet af de catholske Geistlige. Der er ingen Tvivl om, at det som nu foregaaer i Belgien, jo tilsidst vil falde ud til Skade for Forræderne og Rebellerne selv; (?) imidlertid have de foreløbigen ødelagt deres eget Fædreland og tusinde Ulykkeliges Formue. Stridsspørgsmaalet er ikke længere et hollandsk velgisk, men et europæisk, som de store Magter ville skynde sig at afgjøre. (?) Hvis fremmed Jndvirkning ikke fremkalder en snarlig Afgjørelse, saa vil Uvæsenet fra Belgien af hurtigt gribe om sig og ogsaa antænde. vore nordlige Provindser. Prinds FriedrichsHovedqvarteer er for Øieblikket igjen i Antierpen, hvor det for det Første ogsaa vil forblive. Saavel han som tidligere Prindsen af Oranien ere paa en forrædersk Maade lokkede ind i Brussel. Begge have været saare nær ved dens Fordærvelse. For det Første agter man, at gaae aldeles defensivt tilværks. - Paa Forretninger tænkes der slet ikke, Statspapirernes Fald er uden Exempel.
Viborger Samler, 1830-10-14
En i Nederlandene i Forviisning levende Spanier, yttrer paa følgende Maade sin Anskuelse over den brusselske Rebelchefs, van Halens Opførsel: "Juan van Halen er en Søn af en Hollænder fra Mastricht, der ved Fortjenester i Spanien steg til Linieskibscapitain. Sønnen blev født i Spanien af en Spanierinde og er i Henseende til Opdragelse, Sprog og tidligere Stilling Spanier. J Aaret 1800 traad Faderen i Madrid i Joseph Bonapartes Tjeneste, og Sønnen, der var tagen til Fange i Corunna, fulgte hans Exempel. Han tjente Kong Joseph med Hengivenhed, indtil denne forlod Spanien. Tilsidst ilde behandlet af Joseph, vilde var Halen igjen erhverve sig Ret til det spanske Fædreland; han vidste at sætte sig i Besiddelse af Marschal Suchets Chiffre og forskaffede Spanierne herved de faste Pladser Mequineenza, Lerida og Monzon. Sin senere Skjebne har han beskrevet i sine Memoires indtil 1820 da han fra russisk Tjeneste igjen vendte tilbage til Spanien. J Aaret 1825 vandrede van Halen med Mina ud fra Catalonien, og blev tilligemed saa mange andre Spaniere med Gjæstevenskab modtagen i Belgien. Den ædle Konges Villie beskyttede disse Fremmede der vare værre udraabte end Kjættere og vare en Rædsel for Fanatismen. Ogsaa Venner fandt van Halen, der, hvor de kunde, understøttede ham og hans Familie. (Denne er nu i Antwerpen.) Men ubekymret herom og om enhver Følelse af Delicatesse stiller han sig i Spidsen for en Jnsurrection."
Viborger Samler, 1830-10-14
Fra Haag erfarer man, at Kongen skal have besluttet at indvillige i den af Generalstaterne ønskede Adskillelse af Kongerigets tvende Dele, og der sagdes at Prindsen af Oranien skulde udnævnes til Statholder for de sydlige Provindser. Hovedvanskeligheden er nu Spørgsmaalet og Besættelsen af de paa Grændsen af Belgien og Frankrig liggende Fæstninger. (Et vigtigere Spørgsmaal er det vel, om Bel gjerne efter den sidste Seier ville beqvemme sig til igjen at erkjende en Monarchs Autoritet der har ladet de nedskyde som Oprørere og lagt en Deel af deres Hovedstad i Gruus.)
Viborger Samler, 1830-10-14
Jfølge paalidelige Efterretninger fra Haag ere tre Stabsofficierer, der den 30te Septbr. skulde indtræffe dertil med Depescher, faldne i Jnsurgenternes Hænder. Blandt de nederlandske Tropper hersker megen Desertion; i Ostende erholder enhver Overløber 10 Fl. og naar de komme i et bestemt Antal 25. J Mecheln give Borgerne Soldaterne 3 Fl. for en Pakke Patroner.
Viborger Samler, 1830-10-14
Frankrig.
Viborger Samler, 1830-10-14
Regjeringen har omsider seet sig nødsaget til at gribe Forholdsregler mod de om sig gribende Club ber. Nationalgarden har med Magt opbrudt "Follevennernes Forsamlingssal og adspredt Selskabet, der siden ikke har været forsamlet. Dette energiske Skridt af Ministeriet vil vistnok sikkre Staten imod de Uroligheder; hvortil dette og andre lignende Selskaber stedse have ophidset.
Viborger Samler, 1830-10-14
Den i Temps og andre Blade yttrede Mistanke, at Hertugen af Bourbon-Conde skulde være bleven dræbt af Andre, har viist sig som ugrundet.
Viborger Samler, 1830-10-14
Det tydske Forbund. Storhertugen af Hessen har den 30te Septbr. udstædt en Forordning, hvori han formedelst de i Over hessen herskende Uordener, sætter Civilautoriteterne i de Districter sammesteds, hvor fremmede oprørske Bander vise sig, under Militscommandanternes Overbefaling. Deeltagerne i deslige Forbrydelser, skulle straffes paa Livet, og Dødsstraffen exequeres efter Militairlovbogen.
Viborger Samler, 1830-10-14
I Heldenbergen lykkedes det nylig Jndvaanerne under Anførsel af deres Borgermester Pauli, at tilbagedrive en saadan, fra det Churhessiske kommen, Bande der gjorde et Angreb paa Toldboden. Medens Borgerne stillede en Sikkerhedsvagt ved denne Bygning, udbrød en uden Tvivl paasat Jld i den anden Ende af Flækken. Nogle Lader afbrændte, men Jlden blev derpaa lykkeligen slukket, tildeels ved Hjælp af det tillende Mandskab fra nogle Naboelandsbyer. - Staden Budingen blev ligeledes Natten imellem den 28de og 29de Septbr. angre den af en Skare væbnede Bønder; disse bleve imidlertid drevne tilbage med et Tab af flere Saarede. Dagen efter skulle imidlertid 20000 Bønder være trængte ind i Staden og have ødelagt fire af Embedsmændenes Huse; herfra droge de med Musik til Ortenberg, hvor de ogsaa udøvede en Deel Uordener, og skulle have i Sinde, at ville rykke frem indtil Giessen.
Viborger Samler, 1830-10-14
Jfølge de sidste til Cassel indløbne Efterretninger fra Provindsen Hanau er Roligheden sammesteds aldeles gjenoprettet, hvortil de retsindige Jndvaanere overalt paa det Eftertrykkeligste have medvirket. I Jena er det kun med Vanskelighed lykkets de bedre Borgere, der i Forening med de Studerende, have oprettet en Borgervagt, at forebygge gjentagne Uroligheder. Ogsaa i Stadt-Sulza have oprørske Bevægelser, fundet Sted; to ikke yndede Justitsbetjente bleve ved denne Leilighed mishandlede. Selv for Weimar har man frygtet. Man vil nu være kommen paa Spor efter, at disse Optøier have deres Udspring fra et forbrydersk Selskab, der stræber efter Hierarchie og Anarchie. Blander.