JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-08-01
J bemeldte Tid skulle de ligeledes være befriede for 1 De Procent=Skat af deres i Finmarken og Nordlandene paa Rate udsættende Capitaler, samt for det stemplede Papir Brug. Disse Kiøbstæder bevilges for det første i 20 Aar tølse, Jndførsel af alle Slags Varer uden Undtagelse, saavel med fremmede priviligerte og upriviligerte, som med indenlandt Skibe, uden at svare nogen Afgivet af Skibene, saa Havne, Extra, Laste= og Ransons=Penge, allene af Brødeviin, som indføres til Finmarken og der forbruges, at ligesen, som hidtil, svares en Afgivt af 4 s. for hver Pot, hvilken fant høves af de i disse Kiøbstæder anordnede Toldbetiente, basiden, i Følge derom gjorte Anordninger, anvendes til aluennyttige Indretninger for Finmarken. Ligesaa tilstaaes disse Steder i 20 Aar toldfrie Udførsel at dele Finmarkske Producter eller Varer i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te September 1787. Naar fremmede, Nordlandske eller andre indenlandske Producter eller Varer, som til Finmarken ere indførte, igien derfra udføres, skal de sædvanlige Told-Rettigheder svares af de fremmede Varer, som føres til indenrigske Steder, og af de Nordlandske, samt indenrigske Vare, som føres enten til fremmede eller inHenrigske Stæder, alt efter Toldanordningerne. Alle frem stalde tilladte Varer, som med indenrigske Skibe blive førte erfra til noget Sted i Hs. Majestæts Riger og Lande, skal Hasees som komne fra første Haand, uanseet fra hvad Sted og med hvilket Skib de have været indbragte.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Alle Producter eller Varer, som indkomme dertil fra fremmede Steder, og ere bestemte til Oplag og videre Udførsel aar i bemeldte Tid være frie for Told, saavel af Varerne, da Skibene, hvormed de blive bragte, hvad enten disse ere stemmede, priviligerede eller upriviligerede uden Hensigt til den Varerne komme fra første eller anden Haand, i store eller saa Qvantiteter; og naar de blive udførte til fremmede Ste er, skal et heller noget deraf erlægges, hvorimod naar de bes til indenrigske Stæder, forholdes det efter næstforehaende 6te Post. De til Kiøbstædernes Anlæg behøvende Grunde, maae, hvidt de kunne tilhøre Private, eller ere benificerte, afkiøbes. En maaeskiftes for Hs. Majestæts Regning; men de der ere Fierhøistsamme selv tilhørende vil Han allernaadigst skienke dette Brug, og skal Strækningen, i begge Tilfælde, forudnaales og bestemmes ved en derover holdende Forretning: til Hs. Majestæts Rentekammer indsendes. De, som ville nedsætte sig og opføre Bygninger i disse Ste 1, kunne foruden den i forestaaende 5te C. forundte Told ved paa alle Slags Varer, hvorunder og Bygnings=Ma haller ere indbegrebne, end videre, efter Omstændigheder vente anden Bygnings=Hielp og Understøttelse. løde, som ville bage Huse og Boepæle i disse Kiøbstæder, der udvises rummelige Pladser, og derpaa af Amtmanhidstædes Maale Breve, samt Pladserne til fuldkommen som skienkes dem, som bygge derpaa; men bebygges det den 2de Aar, efterat de ere udviste, da blive de, paa samme Maade, overladte til andre, som have Lyst til at bebygge dem. Alle, som melde sig hos Amtmanden til at nedsatte sig i disse Kiøbstæder, hvad enten de ere Handelsmænd eller andre, som der vil drive nogen nyttig Handtering, skulle forundes frit Borgerskab, dog at de lade deres Navne antegne i Borger=Bøgen, og aflægge Borger=Eed, hvorefter dem, til Beviis herom af Amtmanden skal meddeles Borgerbrev, uden videre Betaling end de blotte Skriver Penge ; og haver Amtmanden i øvrigt derover at holde Bog og Mandtal. Det samme skal og gielde om enhver Fremmed, som maatte komme til Landet, for at nedsætte sig i Kiøbstæderne, dog at de strax ved deres Ankomst melde sig derom, samt aflægge Troeskabs=Eed, dersom de ikke allerede ere Hs. Majestæts Undersaatter. Den i Jndføds=Retten fastsatte Sum, som Fremmede, ere pligtige at indføre og anvende i Danske Stater, for at saae Jndføds=Ret sammesteds, nedsættes til 3000 Rdlr. for dem, som blive Jndvaanere i en af disse Kiøbstæder; dog at saadanne Fremmedes Jndføds=Ret i de forste 6 Aar ikke strækker sig uden for Finmarken; men naar de have været boesat der 16 Aar, skulle de, for dem selv og deres Børn, nyde selvsamme Rettigheder, som indfødte Undersaatter i alle Hs. Majestæts Riger og Lande.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Enhver, som nedsætter sig i en af disse Kiøbstæder, maae igjen drage bort, uden nogen Decimation, eller Afkortning af hans Formue, og det uden Forskiel, enten han har været kort eller længe der i Landet. Enhver Borger erholder fuldkommen Rettighed til at drive al Slags Kiøbsted=Næring; dog maae Haandværkerne ikke drive anden Handel, end herefter i den 23 s. bestemmes, men til Brændeviinsbrænden og Giæstgiverie skal hos Øvrigheden søges særdeles Tilladelse.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Nyttige Haandværkere, som ville nedsætte sig i Stæderne, kunne vente passende Benaadinger, hvorom de have at henvende sig til Hs. Majestæts Rente=Kammer, og skal dette efter Omstængighederne, ikke allene strække sig til Jndfødte, men ogsaa til Fremmede.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Enhver Haandværksmand maae have fuldkommen Ret tilat drive sit Haandværk som Mester, og dersom en udlært Svend nedsættet sig som Mester, i en af disse Kiøbstæder, maae de af ham oplærte Svenne paa andre Stæder i Hs. Majestæts Stater nyde de selvsamme Rettigheder, som ere bestemte for de smaa Kiøbstæder i Almindelighed. Jntet Haandværks=Laug maae nogensinde oprettes i disse Kiøbstæder ; og for at nedsætte sig der, som Mester, skal fordet første, saalenge Frihedsaarene vare, intet videre betales, end hvad Borgerbrevet koster efter 11te 5. Kiøbstædernes Borgere skulle i de første 10 Aar, naar de forskaffe sig egne Skibe, nyde en aarlig Præmie af 2 Rdlr. pr. Commerce=Læst af 15ten til 30 Commerce=Læster for hvert Skib, som de lade overvintre i en af disse Kiøbstæders Havne, eller i nogen anden Havn i Finmarken, hvorom behørig Beviis maae fremlægges ved Præmiens Æskning.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Alle Borgere, som have vundet Borgerskab paa Handelen, maae føre samme aldeles uindskrænket, saavel med Kræmmer leierne og Jndbyggerne i Finmarken og Nordlandene, som med de Russiske og Svenske Undersaatter, samt overalt til og fra hvad inden eller udenrigs Sted, de selv vilde og kunde, med selvsamme Frihed og Rettighed, som de Handlende nyde i de andre Kiøbstæder udi Hs. Majestæts Riger og Lande, og under de Bestemmelser, som maatte være foreskrevne for saadan Handel i Almindelighed. Al Handel til og fra fremmede Steder og Lande bliver aldeles forbeholden Kiøbstæderne, hvor fremmede, som ville handle paa Finmarken, skulle have Frihed til, naar Ladningen ikke er umiddelbar anviist hos en der boesat Kiøbmand, at ligge 4re Uger, for at drive Handel med Jndbyggerne; Saa maae og fra disse Kiøbstæder allene skee Udskibning til fremmede Stæder, hvad enten samme skeer for Fremmedes eller Undersaatternes Regning, ligesom og ingen Handlende i Hs. Majestæts Riger og Lande maae fra udenlandske Havne sende enten egne eller befragtede Skibe til andre Stæder i Finmarken end til forbemeldte Kiøbstæder. Derimod bliver det Kræmmerne paa Kræmmer=Leierne, naar de ere Borgere og have Boepæl i en af disse Kiøbstæder, uformeent at drive Handel til og fra hvad Sted i Hs. Majestæts Riger og Lande, de selv ville, i Overeensstemmelse med Placaten af 13de Februarii dette Aar, og med de i samme tilstaaede Rettigheder; ligesom de og i dette Tilfælde have den selvsamme Adgang til den i 19de §. udlovede Pramie som om de havde oplagt deres Skibe i Kiøbstædernes Havne.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
De Handelsmænd, der ere Borgere i Kiøbstæder, skulle allene have Rettighed til at sælge udenrigske Vare, paa de Markeder, som i Fremtiden kunde blive tilladte i Finmarken, hvilken Rettighed og forundes de i Kiøbstaderne basse Haandværks Folk, i Henseende til deres eget Arbeide.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
De Borgere, som ville drive Fiskerie under Kyster, skulle dertil have lige Adgang med andre Hs. M. Undersaand. De kunde og tage fuldkommen Deel i den fra 13de Octo 1789 paa 10 Aar udsatte Præmie af 15 Rdlr. pr. L. merce=Læst af ethvert Skib, indtil 130 Læsters Drægtighesom fra Finmarken udrustes til Hvalfangsten, saavel undSpidsbergen, som ved Landets egne Kyster, samt til Ret og Hvalfiske=Fangst paa de nordiske Øer, Jean Main, Dan og Hoppens Eylande. Det samme skal og gielde i Hensen til alle andre Benaadninger, som hidtil ere beløvede, og herefter maatte tilstaaes for at befordre Fiskeriets Drivt, at derved lagttages de i Almindelighed foreskrevne Regler, Vexel=Retten skal gielde i disse Kiøbstæder, saaledes og er fastsat ved den Norske Lov og tilhørende Forordningen maae Vexler imellem disse Kiøbstæder og Hs. Majentats Ar Danmark, samt Hertugdommen stilles paa 4re Maaned Sigt; men imellem samme og Hs. Majestæts Rige Na skal forholdes efter den Norske Lov og de almindelige Aucninger. Øvrigheds-Befalingen over disse Kiøbstæder skal over Amtmanden over Finmarken, som tillige igjennem Hs. A. jestæts General=Toldkammer er bemyndiget til at decion alle forekommende Toldsager, som behøve en hastige giørelse. Jurisdictionen over Kiøbstæderne paa Hammersat Tromsøe anbetroes, indtil videre, vedkommende Sen skriver, og Jurisdictionen over Kiøbstæden Warde, diteuren ved den i Wardehuus Fæstning liggende S. nison, men, i Tiden kan alle disse Kiøbstæder vent faae deres egne Jurisdictioner, naar det befindes, at leTilvart maatte giøre det nødvendigt. Endelig maae Kiøbstædernes Jndvaanere, saasnart de faae egen Jurisdiction, ligeledes have Tilladelse til reslaae eget Vaaben og Stads=Segl. Disse fornævnte Privelegier og Rettigheder for de Finske Kiøbstæder og sammes Jndvaanere vil Hs. Majestet, det kraftigste haandhæve i alle Dele, saaledes som de ha ere dem forundte.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 24 Julii er Etatsraad og anden Deputeret i det de Cancellie Christen Schow allernaadigst beskikket at være i fornsentsraad; Etatsraad og anden Deputeret i Rentekammeet Bibelm August Hansen ligesaa; Etatsraad og DeputeFridet Tydske Cancellie Friderich Carl Kruer ligesaa; Etats sad og Deputeret i Finants Collegio Carl Wendt ligesaaintsraad og Deputeret i Rentekammeret Josias Høe lige Hr. General Procureur Christian Colbiørnsen ligesaa at mere virkelig Statsraad. Under samme Dato har Hs. Kon Fille Majestæt allernaadigst forundt Ober=Berghauptmand bergen Hjørt, saa ofte han, enten efter Befaling eller med Tilladelse, opholder sig i Kiøbenhavn, at tage Sæde iblandt have Stemme med de Deputerede i Bergværks Directorio, Professor og Committeret Morten Trane Bruunich alleradigst beskikket til Ober=Bergcommissaire med Rang af Mo. 9. i Rangforordningens tredie Classe. Samme Dag i Candidatus Christian Johannes Fog beskikket til Sogne Hest for Winding og Wind i Riber Stift; Sognepræst Hr. Henning Junghans Bugge ligesaa til Kommedals Præste Held i Christiansands Stift; Capellan Hr. Johan Wilhelm. Michelet ligesaa til Sognepræst for Moelands Præstegield samme Stift.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 31te Julii er Geheimeraad og Director i det Danske Gncellie, Hr. Christian von Brandt, allernaadigst beskikkes Provisor ved Walløe Stift. Samme Dag er Sogne at Hr. Anders Jungersen confirmeret at være Sognepræst, at Brøndam, Stem og Thorup Menigheder i Wiborg, Frift; Sognepræst Hr. Jacob Danaus beskikket at være Vognepræst for Aale og Thørring Menigheder i Aarhuus Vist; Sognepræst Hr. Michael Feldt ligesaa for Nautrup. abye og Wille Menigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
J Betragtning af de betydelige Indretninger, Justits i Bagger paa Juulschau i Fyen har gjort til Gavn for det mindelige, har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Nuestæt under 4de August at udnævne ham til Etatsraad og Funde ham Bestallingen uden Betaling.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 5te August er Kammerherre von der Lübe efter An ning i Naade afskediget fra sin Tieneste som Amtmand i Faminster, og bemeldte Amtmandskab bleven anfortroe, Emmerherre og Regieringsraad Christopher Hartwig von bow.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 7de August er Skibspræst Hr. Sammel Thillemar, irmeret at være Sognepræst for Gierding og Blendstrup, Enigheder i Wiborg Stift. Samme Dag er Renteskriver, Midet Jydske og Fynske Told Contoir, Niels Staal, be Eiet til Tolder i Fridericia; Cancellieraad og Sorenskriver, Freas Bull til Politiemmester i Christiania.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 12te August er Hr. Contre=Admiral Adam Ferdii Greve af Moltke i Naade entlediget sin hidtil havde Pige som Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Col. Samme Dag er Hr. Commandeur Friderich Grødt. ned 1789. schilling allernaadigst udnævnt til militair Med=Deputeret, og Hr. Kammerjunker Baron Frederich Knuth til civil Med Deputeret i bemeldte Collegio.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 14de August er Copiisten Friderich Georg Ove udnævnt til Fuldmægtig i det Tydske Kammer=Secretariat; Candidatus Clandins Berg beskikket til residerende Capellan ved Domkirken i Viborg.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den 19de August er Hs. Excellence General=Lieutenant Hans Adolph von Ablefeldt efter derom gjorte Ansøgning ud Naade entlediget fra de ham anbetroede Charger som første Deputeret i det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegio, samt Chef for det Fyenske Dragon=Regiment, dog saaledes, at han fremdeles bliver staaende i Generals Detaillen; og er hans hidtil havte Regiment confereret til den som Oberstlieutenant ved samme staaende Oberste Conrad. Lente von Adeler som virkelig Oberste og Chef. Samme Dag er Fuldmægtigen i det Jydske og Fyenske Toldcontoir, Car Adolph From, udnævnt til Renteskriver for bemelte Contoir.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Under Dato Friderichsberg Slot den 19de August d. A. er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hans Majestæt allernaadigst har fundet for godt herved at hæve det under 1ste October f. A. mod Hestes, Hingsters, Hoppers og Vallakers landværts Udførsel af Hs. Majestæts Rige Danmark til fremmede Steder givne Forbud, saa at den landvært Udførsel af Heste mod Rettighedernes Erlæggelse maae være, ligesom for allerhøistbemeldte Forbud, tilladt.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Under samme Dato er udkommet en Placat i det Tydske, Sprog, hvorved Udførselen af Heste fra Hertugdommene, Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet. Ranzau og Staden Altona igien tillades landværts. - Ligeledes en Placat, hvorved Forbudet af 26de Sept. 1788, imod Høes Udførsel fra samme Steder bliver ophævet.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Den Kongelige Gesandt, Geheimeraad St. Saphorin, er fra det Russiske Hof tilbagekaldet, og igien udnævnt til Gesandtskabsposten i Wien. Gesandtskabs=Affairerne i Petersborg ere imidlertid overdragne den Kongelige Minister, Kammerjunker Rosenkrantz i Warschau, hvorhen Hr. Edmund Bourke igien er bleven afsendt som Charge d'Affaires.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Fra den 1ste til 29de August ere her i Staden copulerte 61 Par, fødte Drenge 128, Piger 109, tilsammen 237. døde Mænd 86, Qvinder 53, Drenge 54, Piger 40, tilsammen 233, ere altsaa 4 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svaghedder: Alderdom 12, Blodgang 1, Blodstyrtning 2, Brystsyge 12, Druknet 1, Dødfødt 1, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 1, Flod 1, Forkiølelse 1, Forraadnelsesseber 5, Gicht 3, Halssyge 1, Hidsig Feber 7, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 7 Koldfyr 1, Kopper 20, Krampe 8, Kræft 1, Modersyge 2, Nysøde. Nyfødt 1, Skarlagensfeber 2, Slag 42, Sting 1, Svindsot 1, Trødske 1, Tænder 5, Tærende Syge 21, Uangivne Svagheder 60, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 8, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 2den til 29 August af Patienter indkomne 149, udgaaet 147, døde 15. - Jblant de Jndkomne havde formedelst ulykkelig Hændelse : En Karl, ved at velte med en Vogn, brækket en Been.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Avirisk TS. Hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde Nr. 93 er at bekomme :a) Den Syvende og sidste Tømme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder=Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman, Forfatter af dette Verks fierde, femte og flette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General, Lan et Kort over Alt, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannede, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skid for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhaverne, de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilledegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Be kube Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og Gene Kortet aftrykt for sig selv, som sælges nillumineret for 18 12 s., og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, En og Femmern, og Danneverk, illumeret Stykket for 1 Mk., sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle den. rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, 2 specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten der eet, eller stykkeviis. Hudang til Søe=Krigs=Artikels=Brevet, indeholdende det 12te August 178, allernaadigst approberede Skot=Au Under det paa Søe Krigs=Artikels Brevet af Hs. Kongel. N. stæt allernaadigste Privilegium trykt og findes tilkjøbs hos Bogtrykker Møller, boende i Friderichsberggaden Nr. 230, Postpapiir for 3 Mk. Sammesteds er tillige at bekomme : Krigs=Artikels=Breve med 2de Anbang, complet for 6 Rd. Mk., og med dette nye Anhang samlet 7 Rdlr. forn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 1 Mk. 8 s. Dansk, Td. . . 4 Rd. - Mk. 2 s. Hvede, Holsteensk, Td. 6 Rd. 3 Mk. - s. Lollandsk, Td. 5 Rd. 5 Mk. - s. Siellandsk Td. . . Rd. - Mk. - s. Byg Td. . 3 Rd. - Mk. - s. Byg=Gryn Td. . . 6 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . . 4 Rd. - Mk. 2 s. Havre Td. . . 1 Rd. 3 a 5 Mk. - s. Havre=Gryn Td. 7 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. . 6 Rd. 4 Mk. s. Erter Td., 4 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Fede=Vahre. Jøl. saltet Lammekjød Td. Rd. - Mk. 2s. Flesk, røget, Lispd. . 1 Rd. 3 Mk. 8 s. gronsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. 4 s. Oste, Fyenske, Skpd. . - Rd. - Mk. 2 s. Holsteenske, 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 26 Rd. - Mk. 2 s. . Siellandsk, Td. 28 a 30 Rd. 2 Mk. - s. Holsteensk, Td. 23 a 30 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. tor, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. 2 s. Klipsisk Skpd. . 17 a 20 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. - Mk. 2 s. dito tor Fisk Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. a 6. Klipsisk, Skpd. = 18 a 200 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 2 s. Host Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. 2 s. Norsk Vaar Sild Td. 2 Rd. 2 Mk. 2 s. Høst=Sild Td. . . Rd. - Mk. 2 s. Tran Td. . 16 a 200 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. . 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . . Rd. - Mk. Fransk Td... Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin . 60 a 65 Rd. udenrigs . 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin. 56 a 70 Rd. udenrigs . 38 a 30 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 43 a 45 Rd. udenrigs 23 a 24 Rd. Et Orch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. udenrigs . 16 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) . 30 a 35 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 70 Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) . . 70 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 13 a 14 Rd. - Mk. Tiære Td. . 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. - Mk. Hør Skpd. . 400 a 32 Rd.) efter dens 18 Rd.) Bonitet. Brænde. 3. Pommersk Fr. 5 Rd. 14. Pommersken . . 3 Rd. 10 Pommersk Bog 3 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. 32. Holsteensk Bøg . 6 Rd. 2 a 3 A. godskenkelt . 6 Rd. a 6 Rd. 3 A.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Fyens .. 6 Rd. 3 A. Birk. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-08-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 1 Rd. 3 Mk. Et Læs Torv 1 Rd. 2 Mk. a 1 Rd. 5 mk. Kul Td. . . Rd. 2 mk. Foering. Høe et stort Læs 2 Rd. 42. et mindre dito . . 1 Rd. 58. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. 32. øns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret = Rd. 2. . . . unge Parret = =Rd. 13. Capuner fede et Par . - Rd. .. . marre et Par -Rd. . Høns gamle Parret unge Parret . . Kyllinger et Par . Giæs levende Stk. . - Rd. Slagtede Stk. . Ender et Par . Rd. 22. Duer et Par . Æg en Snees = = 10
Berlingske Tidende, 1789-08-03
Petersborg, den 14de Julii. Fra Admiral Tschitschagow, Overstcommanderende ved Maaden i Østersøen, er indløbet den Efterretning, at Fien sen, som kiendte Vigtigheden af vores ved Forbierget ParFulauta fattede Post, hvorved Samqvemmet imellem Helsingfors og andre mod Vesten liggende Stæder var bleven afskaaret, gjorde sig al muelig Umage for at fordrive vort DetaGement. De fiendtlige Fartøier, bestaaende af 3 Halvgaleier, i Kanoneerbaade og 1 Skebekke, nærmede sig til den Ende den 3die hujus fra Sveaborg under Østenvind Forbierget Parkuuta. Anføreren for vort derværende Detachement, Capisin Scheschukow, blev denne nærmelse vaer, og lod fine ite Fartøier, saasom de store, formedelst lavt Vand, ikke den selv at løbe Fare, kunde vove sig derhen, Roerfregat en St. Marcus, Brigantinen Neptunus og Kutteren Lericht, strax giøre Jagt paa dem. De fiendtlige Fartøier, Om i 5 Versters Afstand fra Forbierget til Havbugten, og Enede først en stærk Kannade paa vore. Da Capitain ScheAnkow, som just samme Tid var afgaaet fra sine Skibe med lutteren, den Lykkelige, for at lagttage en bedre Ordning, ne, at den fiendtlige Jld, som allerede havde varet 1 Time, sen Skade foraarsagede os, befalede han, at nærme sig gume saa hastigt som mueligt. Da dette var skeet, blev ogsaa hvor Side aabnet en Kanonade med saadan Hurtighed, at inden begyndte at give efter. Jmidlertid blev ogsaa paa fiendtlige Strandbred Kanoneringen meget fyrigere. Castainen Scheschukow, som mærkede dette, lod fortsætte Ankibet paa de fiendtlige Fartøier, som trækkede sig tilbage, tillige agere mod den nye fiendtlige Jld med gloende Kugler, Batterierne. Træfningen blev meget haardnakket fra har Sider. Commandeuren paa Fregatten St. Marcus, utenant Dessen, stillede sine Skud paa Batterierne; men Finantinen og Kutteren satte an paa de fiendtlige Fartøier. stalt Fienden næsten 2 1/2 Time havde imodstaaet vore heftige. Børes, blev han endelig nødt til at tage Flugten i største Uorden saavel til Vands som til Lands. Fartøierne søgte deres Redning imellem Skiærene bag Klipperne, hvorhen vore ikke kunde forfølge dem, men Jnfanterie=Detachementet i Skoven, som efterlod os til Bytte tvende 14 pundige Kanoner af støbt Jern, en Mængde Krudt, Kugler og Kartætskeer, en Leir af 3 Telte, Seil, et lidet Fartøi og den hele Soldat Bagage. Endskiønt Fiendens Forliis ved denne Tildragelse ikke kan angives, lader sig dog af den tilsidst meget svækkede Kanonernes Virkning, af Seilenes og Aarernes Regiering slutte, at det har været betydeligt. Paa vor Side ere ingen blevne. Paa Fartøierne ere 1 Styrmand og 3 Gemene blevne saarede.