Københavns Adresseavis, 1762-05-24
Oeconomisk Forslag til Øllets Forvedring. Ja det er meget magtpaaliggende, at have god Drik, - saa vil formodentlig følgende Forslag, at faae go Øll, ikke være ubehageligt for Liebhabere af samme Drik et Anker eller Fierding got Øll slaaer man et eller tu Glas god hvis Fransk Viin, førend Øllet endnu har saa sig, lader det saa ligge i 24 Tiener, og tapper det deres ter paa Bouteiller. Heraf bliver Øllet lilligt, sterkt, klart, og reent, og Middelet er uskyldigt og let. Naar der bli her saa mange Forbedringer i henseende til Vinen angivne, hvorfor skulde man da ikke ogsaa tænke paa Øllets Forbedring, som iblant os er en langt almindeligere Drik, end Viin, og i Almindelighed at tale, er ogsaa langt fordeelagtigere til vor Sundhed. (Dette er taget af Lybeks Adresse=Contoirs Aneigen 3 Stik Om de Gamles Ænigmata eller forblummede Taller. Norblummede eller mørke Taller vare meget brugelige m hos de Gamle, saa at de til Brylluper og andre Sammenkomster gjerne fornøyede og underholdt hinanden dermed. Men det er just ikke saa besynderlige Ting, at Dronningen af Arabien skal iblant andet have spurgt Salomon: Hvad det var, som zirede de Adelige, men ikke de Fattige, var Fuglene kiert, men Fiskene ikke anstod de Levende vel, men ikke de Døde, Jtem: En Kone sagde til sin Søn: Din Fader var min Fader, din Beste=Fader var min Mand, du er min Søn, og jeg en din Søster a. og at Salomon svarede derpaa Det første var Hør eller Liin, og det andet Loths Datter. Hvo der unidlertid hos Grækerne giettede noget saadant ved et Giestebud, fik et særdeles got Stykke Mad til Belønning; men hvo som ikke traf det, maatte derimod drikke et Glas Salt=Vand. Forklaring over Navnene i Almanakken. Majus. VIIl. foricus. En af Kong Waldemars Sønner, T som blev Konge i Dannemark A. C. 1242. Blev myrdet paa en Baad i Slesvig af hans Broder Hertug Abel A. 1250, Andre Venantin, en Martyr, som under Keyser Decii Forfølgelse blev halshuggen just paa denne Dag i sit femtende Aar. Al. Potentiana. En Romersk Adelig Jomfrue, som gjorde de Fattige meget got, og leed stor Forfølgelse, døde paa denne Dag, og blev begraven i Priscille Kirkegaard. AK. Angelica. Andre Bernhardus, som, da han var 22 Aar gammel, blev en Franciscaner Munk. Han døde i Staden Aquilaa, og er sat paa Helgenes Liste at Pave Nicolao den 5te næsten 7 Aar efter hans Død. Sa bell. Ennead. 10, lib. 9. Kl. Helena. Hun skal have været Celi Datter, og en Engelsk Konges samt Keyser Constantini Magni Moder, Keyser Constantius Chlorus ægtede hende formedelst hendes Skiønhed og Gemyts ypperlige Gaver. Efter Keiserens Død reyste hun af Andagt til Jernsalem, og endelig døde til Rom i hendes 80de Aar Anno Christi Al. Castus og Æmilius, tvende Martyrer, som formedelst den Christne Troe bleve levende brændte i Africa, Auns 241. Al. Desiderjus. En biskop i Frankerig, som blev halshuggen efter den Vandaliske Konges Ordre, fordi han bad for Borgerskabet i en Stad, som af Kongen var beleyret, hvilken Død Biskoppen med Glæde og Frimodighed gik i Møde. Al V. Ester. Andre Dominicus (See herefter 5 Aug.) Atter andre Rogatianus, som under Diocletiani- og Maximiani Forfølgelse skal i Engelland være bleven kastet i Fængsel for den Christne Religions Skyld, og efter megen udstanden Marter tilsidst henrettet med Sværd. V. Urbanus. Den 18de Romerske Pave af dette Navn, ved hvis Lærdom og Levnets Hellighed, som Platina fortæller, mange ere blevne omvendte til den Christne Troe, hvoriblant Valerius, en fortreffelig Mand, og St. Cecilie Brudgom, samt Tiburtius, bemeldte Vale rii Broder. Efterat han havde anordnet og befalet, at Kirken skulde imodtage Jorde=Gods af Ager og Eng, som blev den tilbudet af de Troende, og uddele Jndkomsterne deraf fra Mand til Mand, og vedligeholde samme som et fælleds Gods, samt lagttage Forskiellen af de fire Tider og Festerne, har han ogsaa selv lidt megen Fristelse og Strid for den Christen Kirke, og tilsidst for Religionens Skyld blev halshuggen under Keyser Alexander. AV. Beda. En Neder=Sachser, hvilken, omende skiønt han vel ikkun var af ringe Herkomst, er han dog bleven holdt til Studeringer, og har saa særdeles tiltaget i Kunst og Flid, at han blev høyt anseet formedelst hans fuldkomne Erfarenhed i det Latinske, Grædske og Hebraske Sprog. Han blev kaldet til Præst i Engelland, og har udgivet mange Skrifter, iblant hvilke de om Engellændernes Historie ere ikke de ringeste. Skribenterne ere uenige om Tiden, paa hvilken han døde. Hans Historiske Skrifter gaaer til Aar 766, og Baronius regner hans Alder til 94 Aar. Ab I. Lucianus. En from og lærd Præst i Antinchia, som Keyser Maximinus lod qvæle Anne 219. RæVII. Wilhelm. En from Præst i Engelland, som blev Martyr Anno 147. Andre Helconides, en Martyrinde, som formedelst Religionens Skyld under Gordiani Regiering blev halshuggen. Al. R. Maximinus. En Biskop i Trier, som i to Aar og sire Maaneder underholdt Athanasium, da han var jaget i Landflygtighed. Han leed megen Forfølgelse og Fortred af Arrianerne og døde endelig paa denne Dag. RüA. Vigandus. Andre Exuderantius. En Biskop, som skal have levet i Ravenna i Keyser Honorii Tid, og under ham fik Martyr=Kronen til Rom. Al. Petronella. En hellig Jomfrue, som foregives at have været Apostelen Peders Datter, og skal have afslaget at indlade sig i Ægteskab med Flacco, en Adelsmand; thi efterat hun havde taget sig tre Dage til at betænke sig udi, skal hun i samme Tid saaledes have udmattet sit Legeme med Faste og Bøn, at hun just paa denne Dag døde, efterat hun havde annammet Christi Sacramente. See den Romerske Martyr=Historie. Om at drikke Skaaler. Naar der ikke er Overflødighed eller Misbrug hos, kand den vel forsvares, at drikke store Herrers eller gode Venners Skaal. Naar Jøderne havde begravet deres Døde, gik de i Ligstuen, trøstede hinanden, og drak Husvalelsens Bægere Jer. 16, 5. 7, hvoraf sluttes, at de har drukket de overblevne Venners Skaal, og ønsket dennem Sundhed og et langt Levnet. Raadet til Rom bevilgede iblant andet, og tillagde Keyser Augusto den Ære, at Folk skulde drikke hans Skaal udi Giestebude, og ønske hannem en langvarig Sundhed og et fredeligt Regimente. Paa vore Forfædres Hedningenes Offer=Fester var det ogsaa en vedtagen Skik og brugelig Maade, at de drak Thors Skaal eller Bægere, og ved denne Leylighed ønskede hinanden et got Aar. Dette Ønske er endnu i Brug overalt, at der siges Godtaar, naar nogen drikker den anden tilMan maae forundre sig over, at dette Ønske fra Hedningenes Tid nu omtrent i to tusinde Aar er kundet blevet vedligeholdt. Men de fleste som bruge det, vide heller hverken dets Oprindelse eller bemerkelse, hvilket man kand slutte af den Maade, som det nu udtales paa, da enhver ey forstaaer andet derved end en god Taar. Saaledes seer man, at det er en ældgammel Skik at drikke Skaaler, da ved Hedningenes forbemeldte Ofringer, ey allene blev drukket Gudernes Skaal, men endog andre Afdødes. Ja de Jødiske Rabbiner lærer endog, at den Dag Abraham afvandte Jsaac, gjorde han et stort Giestebud, og da han med flere drak Jsaacs Skaal, som laae i Vuggen, tog Jsmael deraf Anledning at belee og bespotte Jsaac, hvilket hans Moder Sara ikke kunde fordrage, og derfor og baade Jsmaal og hans Moder paa Døren.