JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
- Som man erfarer torde det nu neppe være nogen Tvivl underkastet, at Processen imod Hr. Prof. David for Høiesteret vil blive ført mundtlig. Defensionen skeer af tvende Høiesteretsadvocater, Sporon og Høegh Guldberg, saaledes at den Førstnævnte overtager Repliken, den sidste Dupliken. Man havde ventet, at Sagen muligviis vilde komme for ved den mod Slutningen af indeværende Maaned begyndende Extra Session, men dette bliver ikke Tilfældet, og denne mærkelige Sag vil saaledes ikke blive foretagen før i Høiesterets ordinaire Session, altsaa tidligst i Octo(Khvnsp.) ber d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Sjællands Biskop, Dr. Mynster, fylde. i Aar de Tredsindstyve. Det er almindeligt erkjendt, hvad denne udmærkede Mand, gjennem et langt Tidsløb, har virket i forskjellige Retninger, som offentlig Religions- og Præste=Lærer, som Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, som theologisk og ascetisk Skribent. Ligesom der, nogle Aar tilbage, til Ære for hans værdige Medarbeider, stiftedes et legatum Mallingianum, saaledes vil snart en lignende Stiftelse gjøre Mynsteres Navn til en Gjenstand ogsaa for Efterverdens Velsignelse. - Den arbeides paa en Marmorbuste af Biskoppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Kammerraad Dalgas's Yttringer i Aarhuus Stiftstidende have her vakt stor Opmærksomhed, de især, hvori han angriber den danske Embedstand. J mange Kredse opkastes Spørgsmaal angaaende de Tyverier, som Embedsmænd, efter hans Sigende, skulle have begaaet i de fem Kjøbstæder, der nærmest omgive ham. Gisningerne angaaende de Geistlige, han i skarpe Udtryk, har tilsigtet, har fundet deres Maal. efter at han offentligt har bekjendtgjort deres Navne: kun er man tvivlraadig, til hvilket Slags Bekjendtgjørelser man skal henføre Provst Thunes under 8de Juni afgivne Erklæring, at han ikke er den tilsigtede Provst, da saamange Mænd ere fremtraadte med Tilbud af edeligt Vidnesbyrd, at han er det (MT.)J disse Dage har i Aarhuus en Execution fundet Sted, hvortil det sammesteds garnisonerende Dragonregiment ikke i 10 Aar har været Vidne. En Dragon, Holstener af Fødsel, var andengang deserteret og havde stiaalet. Jfølge Krigsretsdommen skulde han løbet tigange gjennem 200 Mand; kun syvgange udholdt han Løbet, og blev benaadet med Resten. - Dette til Efterretning for dem, som have meent, at hiin nedværdigende Straf, som ved saamange andre Armeer er afskaffet, og som af nyere Skribenter end- og blot omtales som et Mindemærke og fordums Barbarisme, ikke finder nogen Anvendelse i Danmark mere. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Væddeløbene herved Staden skulle for i Aar holdes den 7de og 8de Septbr. Pengepræmierne som skulle udsættes derved beløbe sig mellem 3 og 4000 Rbd. r. Sølv, af hvilke de 1800 Rbd. ere allernaadigst skjænkede dertil af Hs. Maj. Kongen, som nemlig har udsat 1000 Rbd. til de 2 første Heste i et Løb hvori Fuldblodet er udelukket, og 800 Rbd. til et Stakes for Heste af enhver Alder og ethvert Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
- To nye dramatiske Arbeider af yndede Digtere, ere i denne Tid blevne indleverede til Theaterdirection: "Socrates, ny Tragoedie af Oehlenschlæger, og et versificeret Lystspil af H. Hertz, et Sidestykke, siges der, til denne Digters mesterlige Lystspil: "Amors Geniestreger." Ogsaa en ny Vaudeville kan med det første ventes fra Hr. Overskou. – Fra alle Danmarks Provindser lyder det i glædeligt Chor: Gud gav os et velsignet Aar! - Næsten overalt tegner det til den rigeste Høst. Navnligen vil man i mange Aar ikke have seet saa frodige Hvede- og Rugmarker, som i Aar. Rapsen er vel i nogle Egne beskadiget, især i Markernes Udkant; dog haabe Landmændene at blive skadesløse formedelst den høiere Priis, hvortil denne Artikel rimeligviis vil hæve sig. (MT.)- Den berømte svenske Physiker, Professor Bergelius, ventes i disse Dage hertil Staden paa en Reise til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Dampskibet Dania gjorde i Gaar en Lystfart til Vedbek, Helsingøer og Helsingborg med 270 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Fra Fyen. Til Efterretning for dem, der ønske at vide, hvorledes det videre gaaer med Veisagerne, bekjendtgjør Hr. Propr. Hansen følgende: "Den allernaadigst nedsatte Commission fortsætter daglig de paabegyndte Forhører, og man kan efter Fleres Udsagn, som alt have været fremkaldte for Commissionen, vente det bedste Resultat for Landmanden, da Undersøgelsen med Jver og Kyndighed fremdrives. Forøvrigt er den saa meget protegerede Veibetjent Petersen, efter benævnte Commissions Anmeldelse, bleven sat under Justitiens Tiltale, hvorved man maa beklage, at en enfoldig Tjenestepige tillige har paadraget sig Tiltale, fordi Petersen har formaaet hende til at underskrive anden Mands Navn under en falsk Attest om en Steenleverance, den Petersen har afbenyttet til sin Fordeel. Hermed er saaledes første Act begyndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En Kjendelse er nu afsagt under Bjerge Aasum Herredsret, hvorefter det af mig forhen anmeldte, tilstænte Tingsvidne for størstedelen nyder Fremme, og hvorunder jeg blandt andet agter at bevise, at jeg har fremført Sandhed for Collegierne, og Veimesteren derimod Usandhed i sin til Collegiet afgivne Erklæring over min Klage, hvilken Erklæring Veibetjentenes beskikkede Sagfører, Prokurator S. Hansen, har fremlagt som formeentlig Beviis imod mig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Efter at Rapssæden ved dens Nedlægning i forrige Aar næsten aldeles mislykkedes, træffer endnu det Uheld, at af det Lidet, der er i Groning, vist over Halvdelen springer op i Bælgene, formodentlig ved Beskadigelse af Orme, og staaer saa guul, som den allerede var torsken; saa man med Vished kan sige, at denne Artikel i Aar gandske er mislykket paa Lol(Maribo Av.) land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
J Veiles nordre Skov bliver næstk. Søndag den 19de Juli en Skiveskydning. Derefter bliver for Byens honette Drengebørn Flitsbueskydning samt Væddeløb efter Gevinster. Under disse Forlystelser vil der blive musiceret af et Jægermusikkorps fra Fredericia. Om Eftermiddagen vil der blive en Seiltour paa Fjorden, ligeledes under Musik, og om Aftenen Jllumination med Lampe= og Pyramidebelysning. Derefter vil der hele Natten blive Dands. Elskere af Munterhed og Liv indbydes at deeltage i disse Fornøielser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Khyns Børscours den 14de Juli 1835. Hamb. 2 M. a vista 206. Species 206, 12 Mk. 5 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Ved den 1286 Trækning i Altona udkom følgende Nr.: Dødsfald. Generalmajor Joh. Chr. v. Suckow paa Sandholt i Fyen, 79 Aar gl. Kammerjunker Wenzel v. Haffner, Premier-Lieutenant i det kgl. Jngenieurkorps, Elev ved den militaire Høiskole i Khvn., 24 Aar gl. Over og Landrets=Advocat Matthiesen i Bredstedt, Deputeret ved Stænderforsamlingen for det 10de slesv. Landdistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Forvalter Rye, Madame Jacobsen, Fuldmægtig Bærent, Studenterne N. v. Holstein=Rathlow, og C. v. Holsteine Rathlow samt Elev Vigo v. Holstein Rathlow, Adjunct Agerup m. Kone og Datter, Student P. Rosenørn, Frue Flindt med Frøken Datter, Forpagter Moldrup, Proprietair, A. Hviid, Tobaksfabriqveur Obel med Kone, Jfr. Wulff og Bærentz, Adjunct Bang
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Bekjendtgjørelser. De Herrer Jnteressentere i Jndkjøbet af Fuldblodshingsten Brother to Margrave ville behage, imod Tilbagelevering af de i sin Tid udstædte Jnterimsbeviser, at lade afhente Actiebrevene for de gjorte Jndskud, samt at modtage Udbyttet for Aaret 1835 hos Kjøbmand S. Lassen her i Staden, hvor Regnskabet tillige vil findes fremlagt. Randers, den 12te Juli 1835. Bestyrerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Fra vort Viinlager sælges stedse hvide og røde Vine til de allerbilligste Priser, og Graves er nedsat til 1 Mk. 8 s., 2 Mk. og 2 Mk. 8 s. pr. Flaske H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En liden Bopæl, passende for en Enke af Embeds eller Borgerklassen, bestaaende af 3 smaae Værelser, Kjøkken og Spisekammer samt Bagerovn i et for sig selv beliggende Huus tæt ved en Udflyttergaard i Nærheden af Brabrand Søe, er, med dertil liggende Have, at erholde tilleie og kunde tiltrædes Michaeli Fløttetid, 1835. Lysthavende kunde erholde Underretning om Vilkaarene hos Birkedommer Rasmussen i Aarhuus. 2 a 4 Værelser til Gaden, 2de Kammere til Gaarden, Kjøkken, Spiiskammer, Loftsrum, Staldrum, Karlekammer og Vognremisse, kan til førstkommende Michaeli Flyttetid erholdes til Leie hos Undertegnede. Michelsen paa Studsgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
J Gaarden No. 94 paa Middelgaden ere tre Værelser at faae tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
2 Værelser paa det store Torv og andre Leiligheder i Nærheden af Torvet, som i forestaaende Olufs=Marked kan erholdes tilleie, anvises af Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En Fjellebod anvises tilleie af Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Undertegnede ønsker en Leilighed, helst et eenligt Sted, man henvender sig paa Skolegaden Nr. 43 i Vanditz. Stuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En duelig Muursteensstryger kan blive antaget ved Aarhuus Teglværk. J. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En Jomfrue, der har lært Skrædersyning, kan undervise smaae Børn og om forlanges gaae tilhaande i Huusholdningen, ønsker sig en Condition til første November. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
En aldeles nye og solid liden Post- eller Jagt-Vogn med 2 lakeerte Agestole og Kudskesæde, indrettet med Tilbehør til Een= og Tospænder, kan, for billig Betaling, erholdes tilkjøbs hos Hr. Kjøbmand S. Koldt bag Klosteret i Aarhuus, som foreviser Vognen. Handel afsluttes med Hr. Prokurator, Politiassistent Nielsen, eller bemeldte Hr. Kjøbmand Koldt i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Min Gaard i Weilbye er nu solgt. S. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-17
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
No 114. den 18 Juli. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Gifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Blandinger. Paa Øen Majorka, i det middellandske Hav, vare Jndbyggerne midt i Juni Maaned blevne satte i en grændseles Skræk ved underjordiske Explosioner som den stærkeste Kanonade, især fordi at der for tohundrede Aar siden skal være spaaet, at Øen skulde forgaae naar bemeldte Tidsløb kom. Alle Hovedstadens Jndvaanere havde forladt Huus og Hjem og vankede omkring under aaben Himmel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Vor Flaade - siger en fransk Avis: torde maaskee være kaldet til, om føie Tid at spille en stor Rolle Man veed ikke hvad Øieblik der kunne indtræffe Begivenheder som gjøre dens Nærværelse nødvendig i de levantiske Farvande. Saadanne Begivenheder ere i lang Tid forudseete af Frankrige og Engelland, i begge disse Magter ere belavede paa at tage en kraftig og virksom Deel deri.""Da den russiske Gesandt i Paris, - hedder det endvidere, med hvem den franske Udenrigsminister og den engelske Ambassadeur i flere Dage have holdt meget vigtige Konferentser angaaende den russiske Krigs flaades Bevægelser, ikke har givet nogen tilfredsstillende Erklæring, saa har Regjeringen affærdiget en Note derom directe til St. Petersborg."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Jfølge Londonneravisen Times have Russerne militairisk besat den store Øe som Floden Silina og St. Georgs-Øen danne ved Gallatz, hvorved Rusland altsaa nu behersker alle Jndløb til Donaufloden. (Gallacz ligger ved Floden Pruths Udløb i Donau, 19 Mile V. for dennes Udløb i det sorte Hav.)Der meldes fra Constantinopel, at Sultanen var kommet med stor Pragt tilbage fra sit Lystslon, ved de ferske Vande. Ved denne Leilighed fandt den uhørte Begivenhed Sted, at han første Gang havde havt sine Sultaninder ombord hos sig; paa Reisen havde de skiftedes til at holde deres Parasoller over ham. Han skal have forladt dette Slot, fordi mange Slanger havde viist sig i Vandene deromkring, og fordi Pesten var udbrudt i en Landsby nær derved. (Der hersker megen Virksomhed i Divanet, og rustes stærkt til Lands og til Vands.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Det store Jordskjælv i Chili har ogsaa ødelagt Øen Juan Fernandez. Havet havde voldsomt oversvømmet hele Øen, bortskyllet samtlige Huse, og belagt den hele Jordbund med en uhyre Masse af sort Dynd. Nogle af Jndbyggerne havde frelst deres Liv paa Bjergene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Don Carlos har ladet arrestere de Læger som behandlede 8 umala-Carregun, og deriblandt sin Generalstabschirurg Dr. Gelos. De havde, som det nu hedder, for deroligere at kunne foretage Operationen, med at skjære Kuglen ud, indgivet ham en altfor stærk Dosis Opium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Paa den spanske Grændse er i denne Tid ført en gandske ny Slags Krig. Da Rotterne vare tiltagne der i saadan Mængde, at de aad Næse og Øren af Soldaterne, saa havde Militairgouverneuren i Leriaopbudt hele Omegnens samtlige Katte for at udrydde denne besværlige Fiende. Hver Landsbye afgav sit Kontingent af 20 Katte, men Rotierne vare dem for overlegne, saa Kattene, som desuden befandt sig paa et fremmed Terrain, geraadte i Skræk og grebe Flugten. J Paris circulerer i denne Tid en amerikansk Karrikatur, med Overskrivt: "Undskyldningerne." Den forestiller Ludvig Philip og General Jackson; den Sidste holder i den ene Haand en Sæk, hvorpaa der staaer: 25 Millioner, og i den anden en Stok, hvormed han truer Ludvig Philip under Udraabet af hans Yndlingseed: "Ved den Evige!" og med Tilføielse af de Ord: "De har gjort vel i at betale, ellers ved den Evige!" Ludvig Philip svarer: "Jkke et Ord mere, min kjære General, Deres Undskyldninger ere fuldkommen tilfredsstillende."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Hurtigløberen Ernst har i denne Tid virkelig tiltraadt sin Fodtour til Madras i Ostindien. Han agter at tilbagelægge denne uhyre Strækning i 65 Dage, og i den Tid at passere Østerrig, Ungarn, Constantinopel, Tartariet og Calcutta. Han løber 2 25 Mile i Dognet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
J Paris tales der i denne Tid meget om et Luftskibsfart Project af en Hr. Lennoix, der vil oprette en regelmæssig Luftseillads imellem London og Paris, og om kort Tid anstille en Prøve dermed. Sammesteds er en Frue Richard, for at have mishandlet hendes Laarige Stedsøn saaledes at han var død deraf, bleven dømt til Gabestokken og 20 Aars Tugthuusstraf. Paa et Bord i Retssalen saae man den Dag at Dommen blev afsagt, et Toug med stærke Knuder, nogle Knortekjeppe, Haandskruer a. hvormed hun havde mishandlet Barnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
J Havre er bygget et af de største Dampskibe som endnu haves. Dækket er 174 Fod langt og foruden Hjulene 12 Fod bredt. Det skal gaae imellem Havre og Rouen, 36 Lieues, i 6 Timer. Det kan rumme 600 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Den spanske Jnfantinde, Hertuginden af Berg der er bekjendt som en yderst intrigant Dame, har pludselig forladt Engelland, og er med 3 af Don Carlos's Sønner afreist paa et Dampskib til Rotterdam og derfra til Sardinien. For det Dampskib, der skulde bringe hende til Mainz, havde hun accorderet 4000 Gylden. Forsit to Dages Ophold paa en Gjæstgivergaard i Rotterdam havde hun betalt 1800 Gl., og 200 i Drikkepenge. J hendes Følge, der bestaaer af et halvthundrede Personer, befinde sig ikke mindre end 10 Geistlige, blandt hvilke den bekjendte Biskop af Leon. Fra Brüssel meldes, at den 30 Juni om Morgenen var Hr. Dies's Dampvogn stødt mod et af Speilene i en Liqveurhandlers Boutik, efter at den havde knust to Hjørnestene og rystet hele Huset. Damper var saaledes strømmet til af al Magt, at Conducteuren ikke havde faaet Tid til at dreie Vognen betids nok af man lod al Dampen gaae ud, og Vognen bragtes igjen paa Brostenene; videre Skade skeete ikke, og Vognen sattes strax i Gang igien. (Man seer heraf, at der kjøres paa Gaderne i Brussel med frie Dampvogne uden Jernbaner.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
En reisende Handelscommis fra Leipzig er i Bayer bleven dømt for Majestætsfornærmelse i anden Grad til at gjøre offentlig Afbigt for Kongens Billed, i derpaa hensættes 4 Aar i Tugthuset, og endeligen efter overstaaet Straf at landsforvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Ved Kasan har man den 27de og 28de Mai havt en saa forskrækkelig Storm, at der paa Wolgafloden, nær derved, var gaaet 15 Skibe under.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
J den polske Stad Minsk udbrød den 11te Juni en frygtelig Jldebrand, som fortærede over 100 Huse og 4 Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Jfølge et Privatbrev fra Hamborg skal et Mirakelbarn fra Palermo, J os. Pugliesi, 9 Aar gammel, der nylig har forhauset de regnekyndige Hamborgere ved sin uhørte Færdighed i Hovedregning, kunne ventes til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Ogsaa i Kjøbenhavn ere de Rowlandske Skjønheds=Fabrikater, især hans vidtberømte Macassar-Olie, i de sidste Aar blevne bekjendte og have fundet en rivende Afsætning. Man faaer dem, som bekjendt, nu uforfalskede og fra første Haand hos Hr. Capozzi, der er bleven dHrr. Rowlands Agent deri Staden, og som alt deraf har forskrevet betydelige Qvantiteter. J Engelland, hvor de ere saa godt som uundværlige Artikler i enhver elegant Dames Boudoir, sørger Opfinderen for deres videre Udbredelse ved Beretninger om de vidunderlige Virkninger af samme, fornemmelig af Macassar-Olien, som den vigtigste Artikel. En af disse Beretninger er saa original og curieus, at vi ikke kunne nægte os den Fornøielse ogsaa at give danske Læsere den til Bedste. Under Overskrift: "Kongressen i Verona, averteres, blandt de øvrige Attester a., nemlig følgende: Fyrst Metternich, der under den glimrende Forsamling i Verona var meget kjendelig ved den Omstændighed at han tilforn har været mindre begavet af Naturen i Henseende til hans Hoveds udvortes end i Henseende til dets indvortes Udstyrelse, med andre Ord, kjendelig ved sit skaldede Hoved, viste sig ved den første offentlige Fatte som om han, ved en velvillig og mægtig Magikers Tryllerie, var undergaaet en særdeles fordeelagtig Metamorphose; thi hans Haar havde nu den Fylde og Farve, der er characteristisk for Livets friske Vaar og Kraft. Alle de Tilstedeværende lykønskede Fyrsten til denne vigtige Forbedring i hans Udvortes, medens Damerne ivrigt ønskede at vide hvem Kunstneren var, for at de ogsaa ved Kunstens Hielp kunde søge lignende Erhvervelse af en Skjønhed, der i saa høi en Grad kom selve Naturens Fuldendelse liig. Med sit overvættes Galanterie indbød Fyrsten de skjønne Damer til et Bal i sit Hotel næste Aften, og lovede da at introducere den mageløse Kunstner, for at han kunde vinde Æren af deres Beskyttelse. Næste Aften indfandt der sig en talrig Forsamling af Damer af Rang og Skjønhed i Fyrstens Hotel, og Hs. Høihed opfyldte nu sit Løfte ved at introducere for Selskabet den uforlignelige, ufeilbare Kunstner, den Første i Verden, der har smykket det menneskelige Hoved med fyldige naturlige Lokker - i Skikkelse af en Reisekasse med Flasker, indeholdende – Rowlands Macassar=Olie." Denne Fortælling, der vist ikke behøver nogen Commentar, er ledsaget af et Træsnit, forestillende Fyrst Metternich, præsenterende Kassen med den uforlignelige Kunstners Olie for de forbausede Damer. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Mr. Kammerraad Dalgas har behaget i No. 105 af denne Avis at anføre: "at jeg ikke har funden for godt at modtage Major Jngversens Opfordring at møde paa Fobeslebmark, for paa Stedet selv at undersøge Sagernes Tilstand, og drager deraf den Slutning, at man i Anledning af den forædlede Hesterace heller ikke i det Slesvigske havde noget at hovere af. Der gives intet saa absurd, som ikke engang er blever paastaaet af en Philosoph, skriver en gammel Latiner, hvad vil der da med Tiden endnu kunne ventes af Hr. Kammerraaden, som (efter hans Logik vil dømme) først er Begynder i Philosophien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Det er bekjendt at Major Jngversen gav Anledning til den nærværende Hestefeide i Aarhuus Avis, som sikkert ikke har bidraget til Læsernes Morskab. Vi hørte ham blæse Allarm om ingen Ting, thi ikke saa snart fik han Nys om til syge Plage af Fuldblodshingsten paa Vojens, for han strax brød Staven over denne Beskeler, endskjøndt han, af denne meer end 10tallige Askom maaskee ikke med egne Øine havde seet en eneste. Det er derfor meget indlysende, at Majoren for Fremtiden har paalagt sig Taushed med Hensyn til denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Ved en offentlig Bekjendtgjørelse havde jeg tilbuden mig, at afkjøbe Eieren de to Plage, som denne, efter Major Jngversens Annonce, vilde gjerne blive af med; ikke desto mindre, meldte sig ingen. Endelig, efter en lang Tids Forløb, navngiver Majoren Gaardmand Schmidt paa Fobeslebmark. Men denne protesterede derimod, og nægtede Sandheden af det af Majoren Anførte. Dersom jeg altsaa havde fulgt Opfordringen, at reise til Fobesleb, var jeg, med Pengene i Lommen, løbet efter Liimstangen, og maae derfor antage, at Majoren har ville holde mig for Nat, eller og saa, at Andre har gjort Nar af ham. - Hvilken Nytt kunde denne Reise paa 7 Mile fremdeles have medført, efter Hr. Kammerraadens Mening, om den kan anføres uden at prydes med Sauhiebe a la Major Jngversen, Hvilken Sags Tilstand skulde undersøges paa Fobeslebmark, Majorens Sandruhed, eller Bondens, Eller skulde jeg maaskee, lære Hingstens Afkom at kjende, Just at jeg kjendte den ved flere end 50 Exemplarer, ikke at tale om dem, jeg aarlig tillægger, fremkaldte i mig det Ønske, at eie de to Plagsom af Majoren blev faldbudne for saa godt Kjøb. At dette desuagtet ikke kunde skee, og Majoren altsaa, som allerede tilforn ved sin umotiverede Dom over Beskeleren, slemt blame rede sig, deraf har vi seet, at der kan drages to forskjellige Slutninger; af Majoren: at jeg røber nædet Følelse i min hele Fremfærd, af Kammerraaden: at det i det Slesvigske, dog ikke staaer sig synderligt godt med den forædlede Hesteavl, Hvem kan tænke sig en Conclusion, med Hensyn til Præmisserne, med mindre Concludenz, og et Raisonnement med mindre Overlæg og Sammenhæng. Hvad kan det nytte, at fremkomme med Grunde, naar Modstanderne argumentere saaledes: Vel have vi for mange Skoemagere her Byen, men hvad Skræderne angaaer, saa er der en stor Forskjel imellem en Vest og en Kjole! Haderslef, den 13de Juli 1835. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Til Jndvaaneren i Horsens, som Svar paa Annoncen i dette Blad No. 98.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-07-18
Som Defensor for Horsens Vindmølles Eier kan det ikke nægtes, at De, min Herre, ret godt har viklet Dem ind i Sagen; men hvad gjør man ikke for en god Ven, og hvor let forledes man ikke til at tage Skin for Virkelighed. De troer nemlig at den Strid der er opstaaet i Avisen mellem Holst og Holbech har til Gjenstand at faae gamle Horsens tvungen til at søge Bygholm Mølle, men jeg tør forsikre Dem nei, intet mindre. Horsens Jndvaanere kjende, som Andre, alt for vel deres egen Fordeel, til at skulle forlade en god Mølle og vælge en maadelig, der er afhængig af et saa ustadigt Element som Vind, og følgelig kan Bygholm Mølles Eier eller Bruger, aldrig falde paa at anlægge et saa hensigtsløs Søgsmaal, som det af Dem befrygtede. Men, vil De vel spørge, hvad er det da Holbech vil, Jndsenderen kjender ikke Forvalter Holbech saa nøie at han kan sige hvad han vil; men vil han, som jeg har Grund til at antage, og som hans tidligere Yttringer, under denne Tvist, viser, træffe Sømmet paa Hovedet, da vil han rimeligviis oplyse hvor unødvendig Horsens Vindmølles udvidede Privilegium er, Maaden det er erhvervet paa, og at ingen Mølletrang fandt Sted paa den Tid dette Privilegium blev givet; med meget mere, der kan gavne og fornøie. Seer De, min Hr. Jndvaaner, dette vil han formodentlig have oplyst; men tvinge Horsens til at søge Bygholm Mølle, nei, det vil han ikke; thi det er unødvendigt, af den foran opgivne Grund. Sluttelig vil jeg venligst bede Dem: vogt Dem selv og Deres Mandant for, at ikke Bjørnens Skind, som De troer Holbech har solgt for tidlig, bliver Dem trukket over Ørene. Dermed Gud befalet! En Mand fra Landet.