JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Haag, den 15de Nov. Efter det, som een af vore Politiker har lagt Mærke til, sees tydelig af Engelands Forhold ved Bevægelserne i den Spanske og Franske Marine, at det Engelske Ministerium ikke er af den Tanke, at en Krig skulle torde voves med een af disse Magter, saa længe de Americanske Uroligheder udtømme Nationens Skatkamre, og svække dens Magt. Den stærke Embarqvering af Franske Tropper, som er skeet til de Vestindiske Øer, midt i det beste Udseende til Fred, skulle paa en anden Tiid have foruroeliget den Engelske Nation, og bevæget samme til et alvorligt Skridt; thi man seer deraf tydelig, at Frankerig satter sig i Forfatning til at kunde agere med Eftertryk, i Fald samme skulle i Fremtiden faae Krig, med Engeland.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Venedig, den 22de Nov. Et vigtigt historisk Verk, som nyelig her er udkommet i Trykken, giver om vor Doges Formællings Ceremonie med Havet, som hvert Aar skeer paa Christi Himmelfarts=Dag, og hvortil ingen hidindtil ret har vidst Oprindelsen, følgende Efterretning: Pave Alexander den 3die blev af sin Fiende, Keiser Frederich, med det røde Skiæg, heftig forfulgt, og vidste intet andet Middel, end at flygte til Venedig, hvor han ankom forklædt, som en simpel Ordens Geistlig. En Franzos ved Navn Commode kiendte ham strax efter hans Ankomst i Kirken, og gav vor Republiks da værende Dage, Sebastian Ziani, Efterretning derom. Paven blev strax beviist al optænkelig Agt, og Keiseren blev tilsendt et Gesandtskab, som maatte bede for Jtalien og Paven om Fred og Rolighed. Da saadant var forgiæves, lovede Dogen Paven i Republikens Navn, at han vilde igien sætte ham paa den Pavelige Stoel. Keiser Frederich udrustede mod Venetianerne 64 Galeerer, og gav sin Søn Otto Commando over samme. Venetianerne vare ey heller seenfærdige, og sendte en Flode i Søen, som var i Stand til at giøre Modstand. Begge disse kom snart sammen, angrebe hinanden med største Hidsighed, og Venetianerne erholdte Seyer. Dogen Ziani drog udi Triumph ind i Venedig, og blev geleidet at den fangne Keiserlige Prinz Otto. Paven modtog ham ved Strandkanten i Spidsen af Senatet og Geistligheden. Han omfavnede Dogen, og skiænkte ham en Ring med disse Ord: De modtage denne Ring; og De betiene sig af den ligesom en Kiæde, for at holde Havet underkastet det Vennetianske Rige. De formælle sig ved denne Ring med Havet. De og Deres Efterfølgere skal i Fremtiden aarlig paa denne Dag fornye denne Formæhlings Høytidelighed, paa det at de følgende Slægter kan vide, at de Venetianske Vaaben have tillægtet sig Herredømme over Havet, og at Ocean er Dem underkastet, ligesom en Hustrue sin Mand. Fra den Tiid af antog Republikken Venedig den Titel af det adriatiske Havs Behærskere.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Fra Donau, den 14de Nov. Det Russisk Keiserlige Hof har nyelig ladet overlevere Porten følgende Declaration. Det Keiserlige Hof i Peters borg har med ligesaa stor Forundring, som Misfornøyelse erfaret de adskillige Klagemaal og Bebreydelser, som den høye Port giør, hvorved den fornærmer sin egen Værdighed, og handler tvertimod alle dens Forsikringer og offentlig Troskab, og de ved sidste sluttede Fred indgaaede Forbindtligheder. Den Keiserlige Petersborgske Hof kan ey noksom forundre sig over, at et saa oplyst Ministerium, som det da værende var, nu i alt og alle vegne handler imod disse Forpligtelser, da det seer igjennem Fingre med, at den Tartariske Nations Frihed, og Uafhængighed kuldkastes, og ikke vil erkiende Hs. Durchl. Chan Sahin Gueray, som en retmæssig Souverain i Crim eller Tartarerne som en frie uafhængig Nation. Denne høye Port skulle langt meere i det Sted med ligesaa stor Taknemmelighed som Jver benytte sig af alle forefindende Midler, til at ende Sagerne paa en venskabelig Foed. Dersom Porten det vil saa er det endnu Tiid; men den maae først høytidelig og for al Verden erklære Sahin Gueray for en retmæssig Souverain i Crim, og den Tartariske Nation for frie, uafhængig og ganske adskildt fra det Ottomanniske Rige. Den maae tillige opfylde de øvrige Forpligtelser, som den ved sidste Tractat med Rusland har indgaaet, paa anden Maade vil det Russiske Hof ikke trække sine Tropper ud af Crim, eller nogen Tid tilstæde, man giøre sigendog saa megen Umage, som man vil, at den Tartariske Nation skal tvinges til noget ubehageligt, eller indskrænkes i dens borgerlige og politiske Frihed. Rusland vil giøre alt hvad mueligt er, og anvende al sin Magt, for at handhæve Freds=Tractaten, uden at derudi under nogen Slags Paaskud skeer ringeste Jndgreb. Det er en nøye Jndhold af den med saa stor Længseforventede Russiske Erklæring; man seer, at Rusland ikke tilstæder, at Crims Uafhængighed og Frihed fornærmes ved de Tropper, som samme holder der i Landet, hvorimod Porten derved anseer denne Staat, som ganske underkastet det Russiske Herredømme. Underhandlingerne om denne Post, og om den af Porten stedse formeente frie Passage af Russiske store Skibe ind i det sorte Hav, vil vedvare Vinteren endnu over; til Foraaret rykker man vist i Feldten. Porten venter intet andet; dens Krigs-Anstalter ere overmaade store Rotterdam, den 18de Nov.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Det bekræftes, at de Franske Skibe som fiskede paa Pynten af Terreneure, ere efter Hoffets Ordre, som den 24de October er blevet dem bekiendtgjort, hiemkaldte.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Madrit, den 2den Nov. Den 6te hujus skal Enke Dronningen af Portugal ankom me her. Efter Breve fra Cadix bliver den der i Havbugten liggende Escadre under Don Michael Gaston endnu daglig forstærket ved fleere Skibe fra Ferrol og Carthagena. Det heder vel, at denne Escadre skal gaae Floden fra Mexico Møde, for at convoyere den; men man troer, at de store Udrustninger, som nu skee, have andre Hensigter. London, den 14de Nov.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Breve fra Martinico melde, at en Engelsk Krodser har tæt uden for St. Pierre optaget en Americansk Chalouppe og en Brigantin, og at den Franske Gouverneur strax derpaa har beordret tvende Krigskibe at beskyttede Americanske Skibe inden for det derværende Gebeet, og holde de Engelske Skibe borte der fra Kysterne. Man legger i Almindelighed Merke til, at Frankerig understøtter meget Americanerne. Ja man vil endog have opdaget, at Frankerig nyelig har leveret den Americanske Kongress, 4 Skibe, ethvert paa 74 Kanoner, hvilke behørig bemannede, ere allerede afseylede til America. Disse Skibe skal være bygte i en Genuesisk Havn. Endog her i London skal Americanerne have under Haanden deres Agenter, som kiøbe for dem, og paa saadan Maade skal grove Klædevahre for henimod 40000 Pd. Steel være blevne opkjøbte i Engeland og sendte til Frankerig, for derfra at føres til Provincial Armeen i America- Dersom det var sandt, at General Howe havde indtaget Philladelphia, og at Americanernes Skibe paa Deelaware=Bay vare enten af sig selv, som man vil vide, eller af vore blevne adspredte, saa havde Admiral og General How ikke havt nødig, at afsende de foregivne Skrivelser til Clinton og Parker fra Chesapeak=Bay, som efter Beretning skal være skeet; men Veyen havde været langt kortere fra Deelaware=Bay. Just desaarsag er og den Nyehed, at den imellem bemeldte tvende Bayer liggende henimod 80 Mille lange og 20 Miile brede Landstrækning, hvorudi de Grævskabet Newcastle, Kent og Sussex ligge, havde underkastet sig vor General, et af de ugrundede Rygter, som ey fortiene af troes; og det saa meget mindre, da denne store Landstrækning udfordrede en stærk Besætning, hvilken General How ikke har kundet miste fra sin Armee. - Hoffet har den 10de Nov., faaet Efterretninger om de Forandringer, som skal være foregaaet i det Franske Ministerio, og hvilke man holder for ey at være fordeelagtige i Henseende til Fredens Vedvarenhed. - Det nyene, som med Vished kan meldes om den Bourgeyniske Armee, gaaer ikke videre end: at Ameticanerne have havt i Sinde, at angribe Ticonderago, og afskiære General Bourgeyne Communicationen med denne Plads, at General Powel, som commandeerte der, har ved nogle Expresser ladet General Carleton saadant vide; men at Americanerne til Lykke for Fortet, som de formedelst Besætningens Svaghed havde kundet indtage, førend samme fik Forstærkning, havde taget den Beslutning, at angribe Øen Diamant, for at bemægtige sig den Bourgøyniske Armees Munition, hvor de med Forliis af 12 Fartøyer og mange Folk vare blevne fordrevne. Denne Efterretning er indløben over Qvebek.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Barcellona, den 5te Nov. Deyen af Algier har med 10000 Mand angrebet den Fæstning Orans Udverker, men da han har ladet sit Folk alt for længe være udsat for vor Cartesche Jld, er han tilbagedrevet med et anseeligt Forliis.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Fra Sprien, den 18de Junii. Uroelighederne imellem Gedzar, Pascha af Seyde og Druserne vedvare endnu. Basserne af Damasen og Tripoli have Ordre, at støde til ham, for at giøre Ende paa disse Uroeligheder. Førstmeldte Bassa giør og Anstalter til Krig men man haaber, at Penge skal kunde billægge disse Tvistigheder. Basserne af Damasco og Tripoli staae ey i alt for god Forstaaelse med Bassen af Seyde, at de oprigtig skulle ville hielpe ham. Jmidlertid er i Baruth og paa Biergene alting i den største Bevægelse, som lader sig formerke lige til Seyde. Udi Tasse i Caramanien har Pesten yttret sig, og man har strax taget de fornødne Messyrer, for at hindre, at en noget derf a kommende Skib skal indløbe paa andre Stæ. Fra Donau, den 8de Nov.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Man erfarer, at i Ungern yttrer sig en slem smitsom Syge, hvilken man søger at standse ved alle muelige Foranstaltninger, hvis lykkelige Virkning er at ønske og haabe.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Fra Pohlen, den 14de Nov. Man har her Efterretning, at Feldtmarechal Romanzow allerede er paa Marchen til Crim. Russerne have der en veludrustet Flode paa 30 Seylere, og en Landmagt som regne for 30000 Mand. - Som man erfarer, har den Russiske Keiserinde anholdt hos Kongen og Republiken om, at Hs Majest. ville overlade Fæstningen Caminier til en Vaaben=Plads.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Kiøbenhavn, den 1ste December. Den 18de Junii er Bastian Hammond allern, beskikket at være Controlleur ved det agende Postvæsen i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 10de Sept. er Capellan Hr. Ludvig Christian Grøn beskikket at være Sognepræst til Omblie Præstegield i Christian sands Stift. Den 17de Sept. er Capellan Hr. Bendix Holm confirmeret at være Catechet og Capellan pro Persona til St. Peders Kirke i Nestved. Den 24de Sept. er Agent Andreas Æreboe beskikket at være virkelig Etats=Raad. Den 20de October er Commer=Raad og Hospitals Forstræde, Gottfried Christian Trap, beskikket at være Jnstier Vare.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 28de Nov. er Emanuti Rasmus Steenant beskikket til at være Secretaire ved det R. Lonimt i Maren. Jligemaade Erich Eeg til Consular=Secretair i Alen.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Under Dato Christiansborg den 5te Nødder Hr. Mant. allern. udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At sam Hs. Majest. er kommen i Erfaring om, at noget af Laandaterne paa sine Stedet i Danmark skal under Paaske at Sygdom, som dog ved Undertegning er brinden Mynt, være udeblevne fra indeværende Aars Forsamling og Entrer: Saa vil Hs. Majestæt, for saadan Misdrag i Tide at forekomme, allernaadigst have anordnet og befalet, saa og hermed anordner og befaler, at de Nationale Solderer samme te Danmark, som, naar de ere friske, er ved RommisSamling indfinde sig, skal for hver gang, den sig saavendelse befindes, tiene 2 Aar langere end deres Tiledes den uden derfor at nyde nogen Douceur.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Torsdagen den 27de November gav Hs. Kongingt Hør hed Kronprindsen den sædvanlige aarlige Prove saa for Kundskabers Tilvert, i Overværelse af det Kongangs Søheime Stats=Raad, som, efter Hs. Manstat Konge Dafaling, mødte hos Hs. Kongel. Høyhed, for et mere samme. Den Kundskab, Hs. Kongelige Høyhed viser, Sang, Videnskaber, vidnede om den beste Flid og de heldigste Deturgaver, til særdeles megen Fornøyelse for de Tilstødenerende, som glædede sig i Fædernelandets Haab om Letsangsd i disse Lande ogsaa for tilkommende Slægter.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
I Dag havde den Rommerske Keiserlige Minister Mor quis d'Yde, og den Kongelig Preussiske Stiende, Kammerherre von Biemark, deres Antrædelst Andning har de samtlige Høy=Kongelige Herskaber.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Høyeste Rets paadømte Sager i fettige Uger No. 37. Collett & Leuch, contra Raadmand Peder Hom. Nr. 33. Etats=Raad Bernt Ander og Jamet Caant mamang. Sorenskriver Dereage med flere. De og Sandet Kirnichsen Rechlingsholm, contra Anders Cast Mester Har jen. No. 102 Apotheker Kakkendtroner og Na Hagerup. Nr. 103. Niels Jachavn ; Dage Dag. contra Kammer=Raad Poul Hansen. Naade KamFiscalen, contra Bye og Raadstuestrine Kiøre.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften. David Hollagens, Præst til Gynthersberg i Bag=Pommern, Noget Gandske for Synderen, imodsat den sammenstikkede og halverede Christendom. Af det Tydske oversat ved Hr. Jacob Paulin Clausen, Sognepræst til Svanninge Meenighed i Fyhn, stor 4 og et halv Ark i 8vol, er nu nyelig udkommet fra Madame Godiches Bogtrykkerie No. 141 paa Gammel=Torv, og bekommes sammesteds paa Trykpapiir for 10 s. og Postpapiir for 1 Mk. Man formoder at alle, som det er at gjøre om den heele og fuldkomne Hovedsag, hvorpaa deres dyrekiøbte Sieles Frelse og Salighed beroer, ville anskaffe sig dette lidet Skrift, som med Fuldkommenhed afhandler den heele Sallighedens Grundvold. Paa Bogladerne i Kiøbenhavn, samt hos de Herrer Berling og hos Boghandler Jversen i Odense faaes for vedsatte Priser efterstaaende nye Bøger: Kort Sædelære for skikkelige Folkes Børn, af Campe, 224 s. Den retskafne Advocat, som en rigtig Copi efter Originalen, ved ærlig Mand, a 2 Mk. Hofmesteren, eller den private Opdragelses Fortrin, en Comedie, a 24 s., paa Postpapiir 2 Mk. Friemurer=Ordens Apologie a 24 s. Hertugdommene Slesvig og Holsteens Historie 1ste Bind ved Prof Christiani, a 9 Mk., (det andet Bind er under Pressen). Lavaters Præken i Anledning af Gift Blandelsen i Zürich, a 12 sk. Det huuslige Livs Lykke, en forelæsning, a 8 sk. Weis charakteristiske engelske Dandse med fuldstændig Accompagnement og Tourer, a 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Da den under 11te Mart. a. c. afdøde Skipper hans egens Enke af Sønderborg, Helena Jessen, ligeledes den 11te Septbr. h. a. ved Døden er afgaaen, og har efterladt tvende umyndige Døttre, og det altsaa, for at saae fuldkommen Underretning om dette Stervboes Tilstand, er besundet fornødent, at udstæde er ostentlig Proclama, saa citeres og indkaldes herved paa Rettens Vegne alle og enhver, som formeene sig at have til bemelte Stervboes Efterladen skab, nogen Krav og Fordring, samme bidrøre er espite deliti, hypothece, eller er qvorunqve alto capite vel camasaavel som og de, hvilke af Stervboet besidde noget Pant, eller ere i Gield til samme, under Straf af en ævig Tanshed, og dødden Betaling, at anmælde hos mig ud Protocollum deres havende Fordringer, formeente Pante-Rettighed og Debita, nemlig de i Provincen inden 6, og de uden Provinten inden 12 Uger, at paa Anders in Originali de i Hænde havende Documenter og efterlade deraf paalidelige Gienparter, samt for saa vidt de ikke høre under den her værende jurisdiction, at beskikke Procuratores af Acta med den udtrykkelige Advarsel, at de som herudi ere forsømmelige, og ikke anmælde deres Fordringer udi den fastsatte Tid, dermed skal være ganske præcluderede, men imod dem, som til virmette Stervboe maatte være noget skyldige og fortie saadant, skal forfares efter Loven; hvorefter alle og enhver af Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Augustenborg, den 14de Novbr. 176. V. Matthiessen.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Da Hans Kongel. Majest. efter den fraværende Jürgen Rud becks af Staden Apenrade, hans Sødskendes Ansøgning om de at ham efterladte Eiendommes Udlevering mod Caution, formedelst at de Dato Kiøbenhavn den 13de Septbr. a. c. til os udstædt allerhøyeste Rescript, allernaadigst har behaget at resolvere, at først et Proclamacum termin af 12 Uger skal udstædes, og dersom ikke da den fraværende Jürgen Rudbeck, eller de, som existente morte (i Fald han er død) maatte være traadt i hans Ret, indfinde eller mælde sig, da skal Boets Massa extraderes til Supplicanterne dog efter at et behørigt Jnvenarium er forfærdiget, og tilstrækkelig Caution stillet, at restituere samme, i Fald han, eller hans værende nærmere Arvinger inden 30 Aar a Dato Proclamatis maatte indstille sig; saa bliver, i allerunderdanigst Følge heraf, forbemed te Jürgen Rudbech, eller, saafremt han ikke meere er i Live, hans værende nærmere Arvinger hermed en for alle Gange, og altsaa peremtorie efterede og indkaldte, inden 12 Uger a Dato Publicationis hujus Proclamatis tilbørlig at mælde sig i det her værende Stads Secretariat, og at forskaffe den fornødne Legitimation, med den Advarsel, at i Tilfælde af Udeblivelse skal forfares efter det ovenmelte Kongel. allernaadigste Rescript. Apenrade, den 6te Novbr. 1777. Borgmester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
En af Emborg Bye i Nye Sogn under Schanderborg Amt Nørre-Jylland, dens reserva Mandskab, navnlig Poul Rasmussen, fød i Fiskerhusene, er i Steden for at gaae i Tieneste hos Ander Rasmussen i bemelte Emborg, Søndagen den 5te hujus undvigt samme Karl er omtrent 22 Aar, 64 Tomme hey, tynd af Kropmorkladen af Ansigt, haver et sort slet Haar og sorte Øyenbryne, et langagtig Ansigt, lesper noget, smiller og blinker med Øynene naar han taler med nogen; hvad Klæder han havde paa, da har er bortgaaet, kan ey til nogen Vished siges; de som samme bortløbne Reserva maatte forekomme, ombedes, at lade ham anholde og tilmælde det Anders Rasmussen, Selveier i bemelte Emborpr. Horsens & Schanderborg, da Karlen skal blive afhentet og Omkostningerne betalte, og ellers erindres enhver om Forordningen af 14de Septbr. 1774. dens 40de og 41de Artiklers Jndhold, om han ved nogen Leylighed, som ey skal blive sparet paa, skulde i Tiden findes, skulde den Undvigte have med sig et Friheds=Pass, lydende paa Niels eller Thomas Rasmussen hans Brødre, af bemelte Fiskerhuse, og give sig et af disse Navne, er det fuldkommen Beviis paa, at han er den der lyses efter, da begge disse Karle er endnu tilstæde i Schanderborg, og kan paa ingen af disse Navn vises Skudsmaal enten fra Hosbond eller Præst, saa vidt man har ver kundet erfare, haver den Undvigte taget Veyen sønder paa Landet. Emborg, den 13de Octobr. 1777. Huusmand Søren Diderichsens Hustrue Karen Jacobs Dat. ter af Uhe Bye, Ringgive Sogn, er ved Døden afgaaen uden la efterlade sig Livs=Arvinger, ved Skiftets Begyndelse er anmelt, at den Afdøde skulle have følgende Ud=Arvinger: a) en Brøder Jen Jacobsen, død og efterladt sig Sønner, Jacob Jensen, skal tien ved Svendborg Kanten i Fyhn, Christen Jensen, tienende ud Nørre Stendrup, og Jeppe Jensen, tjenende paa Aarupgaard ved Horsens, og Døttre: Anna Jens Datter, opholdende sig i Schovsende i Omme Sogn, og Maren Jens Datter, tienende i Colding: b) en Søster Maren Jacobs Datter, Enke, og opholdende sig ved hendes Søn Jacob Mortensen af Wadboel i Grindsted Sogn; disse Arvinger og om flere skulle befindes, indkaldes at møde paa lovbesalet Maade og Tider, nemlig den 15de Decbr. h. a. og 26de Januar. 1778., som er 6te og 12te Uges Dagen, for at observer deres Ret under Skiftet, hvorom mældes til Underretning, at den allerede anmelte Gield langt overstiger Boens Formue; denne Stervboes Credi= og Debitorer indkaldes og til bestemte Tider, da enhver skal vederfares hvad Ret er, og efter Stervboens Omstændigheder. Fridericia, den 6te Novbr. 1777. H. de Hoffman.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Da Fæste Huusmand Christen Jørgensen, Smed over Broen ved Hobroe, paa Heggedahls Grund den 24de Septbr. ved Døden er afgaaet, saa bliver (uagtet Stervboets Tilstand ved Aabningen 30te Dagen befandtes meget ringe) efter den brugelige Maade til de i Loven dette minerede Tider, som er 6te og 12te Uges Dagen den førstkommende 5te Decbr. og paafølgende 16de Januar., Credi og Debitorer, som haver noget derved at erindre, indkaldet; de første at mælde deres Krav og de sidste at betale hvad de til Stervboet findes skyldig, da enhver efter dens Tilstand skal vederfares Ret, og Skiftet, om muelig, den 16de Januar. 1778, vorde sluttet og til Ende bragt. Hobroe, den 6te Novbr. 1777.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Som Skifte Forvalter, Øllegaard Ch. Nissen sal. Ch. WassardsB. H. En af Baroniet Hegholms reserve Mandskab, navnlig Jens Nielsen, 20 Aar gammel, der med sit høie Herskabs Tilladelse stod i Lære hos en Skoemager i Aarhuus, er Natten imellem den 10de og 11te hujus ulovlig bortrømt fra sin Mester, og siden den Tid ikke har indfunden sig paa Godset, ey heller været at opspørge; han er middelmaadig af Høyde, bred af Skuldre og har et kort sort Haar, var ved Undvigelsen iklæd en blakket Kiole og Vest, sorte Skind=Buxer og Støvler, samt Hat paa Hovedet; de som bemelte ulovlig undvigte Person maatte forekomme (der ingen Pass, uden den er falsk, kan forevise) bliver tienstlig anmodet, at anholde ham, og hans Paagridelse med Posten pr. Aarhuus, behagelig tilmælde hans Herskab (S. T.) Hr. General=Major von Sehestedt, eller og mig undertegnede Forvalter ved Baromet, da han strax skal vorde afhentet og Omkostningerne taknemmelig erstattet. Hegholm, den 24de Novbr. 1777. N. Sabnaaer. i Forpagtnings Besætningen her ved Gaarden er dette NB. B. Efteraar bortgaaet en Hoppe i 3die Aar, omtrent og en halv Qvarteer høy, af Couleur sort, med en liden Stiern i Panden, og lidet hvidt paa begge Bagfødder, klippet paa venstre Bom med 8, og brændt paa begge Forhouerne med Mærket S. 3. haver i Følge med sig en liden Muus blakket Hoppe af samme Alder. Disse Plage bliver herved efterlyst med vedbørlig Begiæring, at de, som samme maatte antreffe, vilde optage dem, og ved Posten pr. Aarhuus derom give mig Efterretning, da jeg ved Plagenes uopholdelige Afdentelse skyldigst betaler deres Forpflegning med videre. Marsestisborg, den 24de November 1777. F. Søetmann.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Da Præsten for Lem og Weybye Meenigheder i Salling, Hr. Svend Hjorthberg Riber, som døde den 28de October sidstleden, ikke har efterladt sig andre Arvinger, end mig underskrevne, som har til Ægte hans eneste Søster; Saa er min venligste Begiæring til hans Credi og Debitorer, at de behagelig vilde melde sig inden næstkommende 1ste Februarii enten hos mig selv, eller Hr. Jochum Tolstrup paa Hostrup i Salling, da jeg er villig at modtage og betale, hvad Ret er. Wester Jolbye Præstegaard paa Morsøe, den 10de November 1777. Peder With, L. L. NB. J Anledning af Procurator Leichliis gjorte Opbud bliver hans iboende Gastgiver Gaard, som er beliggende paa det lidet Torv her i Byen imellem Vestergade og Tangen, og bestaaer af 44 Fag Huus til Gaden 2 Etager høy, og 14 Fag Halvtag i Gaarden, altsammen vel indrettet og i god Stand, stillet til offentlig Auction med Gaardens tilhørende Privilegium Første Gang den 30te Decbr. indeværende Aar, Anden Gang den 2den Januar. 1778, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og Tredie og sidste Gang Tirsdagen den 6te Januar, c. a., om Formiddagen Kl. 10 Slet; og naar da Gaarden er bortsolgt, bliver samme Dag ligeledes stillet til offentlig Auction alle Boets Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm og Jernfang, Borde, Stoele, Speyle og andre Meubler, samt en stor Deel Sengestede, og Klæder, item adskillige juridiske Bøger og et Billiard, med videre, alt ener de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke for saa vidt Gastgiver Gaarden er angaaende, 8te Dage for Auctionen hos os underskrevne kan faaes til Eftersyn. Aarhuus, den 17de Novbr. 1777. L. P. Risom. C. Thrane. Raschenberg høye Eiere lader ved Skifte Forvalter efter deres afdøde Fæstere Christen Pedersen med Hustrue i Silkenborg Huus ved Nyborg 3de Postdage indkalde til Skifte=Samling i Stervboen efter de Afdøde at møde, Credi= og Debitorer Mandagen den 15de Decbr. førstkommende, for lovlig at bevise deres Krav og Skyld. Raschenberg, den 23de Novbr. 1777. P. A. Mandagen den 12te Januar. 1778, bliver Skifte efter sal. Hr. Peder Thodberg Schiødstrup og Hustrue foretaget til endelig Slutning i Øster Tørslev Præstegaard Kl. 1 Slet Eftermiddag.