JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-02-04
Paa Svenstrups Gods i Borup Sogn og Bye under Roeskilde Amt, er ved Døden afgaaet i sidstafvigte December Maaned, Huusmand Christen Nielsens Hustrue Elsebeth Sørens Datter, hvis Arvinger Enkemanden ikke veed at angive uden allene 2de hvoraf den ene skal være Kieldermand i Kiøbenhavn ved Navn Anders Sørensen og den anden navnlig Mogens Sørensen skal have en Betiening ved den ene af Tømmer=Pladsen uden Vester Port, og begge ere Brødre til den Afdøde; men foruden disse 2de, skal endnu være nogle Brødre og Søstre, item Broder= og Søstres=Børn, hvoraf nogle skal være her i Landet og nogle paa Bornholm, hvis egentlige Opholds=Stæder ikke vides; The bekiendtgiøres dette Dødsfald herved 3de gange efter hinanden, de Berlingske Aviser, siden Stervboet intet ordentlig Proclama formaaer at bekoste, med Anmodning at alle de, som formene sig berettiget til at arve, ville melde sig med fornøden Legitimation hos mig Underskrevne Aar og Dag efter denne Bekiendtgiørelses Dato at regne, da Skiftet den Tiid bliver foretaget og sluttet, og hvorved enhver kan vente den Ret som Loven og Stervboets Tilstand vil tillade. Svenstrup, den 24de Januarii 1782. Huusher.
Berlingske Tidende, 1782-02-04
Paa Lerchenborg i Callundborg Amt, er forrige KammerTiener hos sal. Grev Lerche, Johan Capito ved Døden afgaaet; thi indkaldes herved den Afdødes ubekiendte Arvinger tilligemed de, som efter ham har noget at fordre, at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, inden den Tids Forløb Loven foreskriver: Arvingerne, der for meest formodes at være i Dytmarsken, hvor den Afdøde er fød, at legitimere deres Arve=Rettighed til det lidet der kan ventes i Arv, og Creditorerne deres Fordringer. Callundborg, den 19de Januar. 1782. de Cederfeld. De, som haver noget at fordre efter min ved Døden afgangne sal. Mand Jvar Nicolai Thurmann, forrige Sognepræst til Toxverd Menighed i Sielland, efter hvem jeg ved allernaadigst confirmeret Testamente er indsadt til Universal=Arving, anmodes hermed at anmelde samme hos mig inden den i Loven anbefalede Tid, med lovlig Legitimation, som da tillige med min Laugværge skal afgiøre alle Ting, saaledes at enhver skal vederfares Ret. Torverd Præstegaard pr. Nestved, den 11te Januarii 1782. Som Laugværge, Elisabeth Kirstine, P. Hengelund. sal. Thurmans.
Berlingske Tidende, 1782-02-04
Foruden anden udstædt Proclama ved Lands=Tinger, bliver end videre herved bekiendtgjort, at i afg. Sogne=Degn i Widschinde Sr. Jørgen Kesselhans Stervboe, bliver Torsdagen den 14de Mart. 1782., Kl. 1 Eftermiddag, foretaget en SkifteSamling, til hvilken Tid alle, som i Stervboet har noget at erindre, vilde indfinde sig; næstfølgende 18de og 19de Mart. bliver Stervboets Jndboe, samt Vogne og Alvs=Redskaber, tilligemed nogle faa Kreature og noget Foeder i bemelte Widschinde, Degneboelig bortsolgt. Føllesløw, den 19de Januar. 1782. J. C. Weile, Provst i Schippings Herred.
Berlingske Tidende, 1782-02-04
Mandagen den 15de April a. c., Kl. 1 Eftermiddag, bliver foretaget og om muelig sluttet Skifte efter afg. Mad. Jnger Malene Clausen fød Hald, Sogne=Degn i Wærsløw Sr. Clausens Hustrue; hun som er bortdød uden Livs=Arvinger, er vel fød i Carlschow i Skaane, men hendes nærmeste Arvinger foregives af Enkemanden at være forrige Borger=Capitain i Kiøbenhavn Hr. Cronlands Børn og Arvinger, hvilke tilligemed alle som i dette Stervboe kan have noget at erindre, vilde med lovgyldige Beviser bemelte Tid indfinde sig, da dem skal skee Ret efter Stervboets Tilstand, der ved Registeringen er befunden at være saaledes, at neppe noget kan blive at arve. Folleslow, den 19de Januar J. C. Weile, Provst i Schipping Herred. NB. Da Huusmand gammel Anders Jensen i Synderbye under Stamhuset Selsøe, som i endeel Aaringer forhen ibid. har været Gaardfæster, for kort siden ved Døden er afgangen, uden at have efterladt sig Livs=Arvinger, og ingen til visse veed eller har kundet angive hvilke eller hvor mange hans rette Ud=Arvinge. ere, saa bliver hermed, efter nu brugelig Maade, ey allene alle bemelte afdøde Huusmand Anders Jensens Arvinger, men end- og Stervboets Credi= og Debitorer indkaldede i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden, at indfinde sig her paa Gaardens Skriverstue til berammede Skifte=Samling. den 21de Februar. næstkommende, da samme til den Tid ventes sluttet. Selsøe, den 25de Januar. 1782. Peter v. Werden. 20 a 30000 Rdlr. forlanges til Laans i et Jordegods i Jylland imod 1ste Prioritets Ret, til førstkommende 11te Juni den fornødne Kundskab herom gives af Kiøbmand Rasmus Sternberg Selmer i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Augsburg, den 23de Jan. Til Genua har et Skib, som kom fra de Spanske Kyster, bragt den Efterretning, at der grassere farlige Sygdomme, paa Øen Minorka. Sammestæds har og det Rygte udspredt sig, at Algiererne have udrustet en Escadre af Skebekker, for at komme Fortet St. Philip til Hielp med et Korps af 10000de Mand.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
London, den 11te Januarii. Don Luis de Cordova skal virkeligen have faaet sin Afskeed. Han vegrede sig, som bekiendt ved at give Hr. von Guichens Forslag Gehør i sidstafvigte Sommer, og i Forening med ham at angribe vores Admiral Darby i Kanalen. - Admiralitætet har besluttet, at alle Capitainer, som giøre Tieneste under en Admiral, der commanderer en Flode af 20 Linieskibe, skulle for Eftertiden have en Contre=Admirals Rang, og den samme Andeel i Priserne, som disse have. Alle Chirurg paa Floden skulle herefter erholde en lige Andeel i Priserne, som Lieutenanterne og Søe=Capitainerne faae. - Der skulle strax 2de nye Dragoner Regimenter oprettes, hvilke skulle have deres Station saalænge Sommeren varer ved Søekysterne. - De Skibe, som ere afgaaet med Admiral Rodney fra Plymouth, ere følgende: Arrogant paa 74, Marlboroug, paa 74, Hercules paa 74, Conqveror paa 74, Fame paa 74, Africa paa 64, Anson paa 64, Nonsuch paa 64 Proteus paa 64, Repulse paa 64, Yarmouth paa 64 Assistance paa 50 Kanoner, og Fregatterne Meden, Squir reel, Acolus. - Foruden disse skulle endnu støde til ham; Formiddable paa 90, Namur paa 90 og Gibraltar paa 80 Kanoner. Han vil lade sit Flag vare fra Formiddable. Dette er dog ikke den heele Søemagt, som skal sendes til Vestindien, i dette Aar. Der skulle følge store og anseelige Convoyer bag efter Admiral Rodney, som ligeledes maa ledsages af Linie skibe. Men Admiralen kan ikke oppebie disse Convoyer, eftersom han har ingen Tiid at give bort. De følge dog efter ham, og i det mindste med 6 til 8 Linieskibe, blandt hvilke Skibet Dublin befinder sig. Vi ville altsaa faae en saa stærk Flode i de Vestindiske Vande, som vi ikke nogensinde have havt i samme siden Krigens Begyndelse; thi den skal vist bestaae af 36 til 38 Linieskibe. Det geraader vores Admiralitæt til største Berømmelse, at det i en Tiid af 3 Uger har ladet tilruste 14 Linieskibe fuldkommen seylfærdige til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Man arbeyder ogsaa i vore Søehavne og paa Skibsverferne Dag og Nat.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
London, den 18de Jan. Ved de Azoriske Øer skulle nogle Amerikanske Kapere opholde sig i den Hensigt, at opfange General Arnold, som paa Skibet Greyhound er underveis til Engeland. - De 786 Engelændere, som bleve gjorte til Fanger paa St. Eustach og St. Martin, ere med Betingelse blevne fordeelte paa andre Engelske Øer, som ligge i den Mexicanske Havbugt. - Vore Øer St. Kitts, Antigo, Barbados og St. Christopher, have til deres Garnisons Forstærkning fordeelt 800 Mand. imellem sig, som Admiral Hood har tilført dem. Men denne Forstærkning er dog for svag, om Hr. von Grasse, som man troer, skulde foreene sig med Marquis de Bouille. - Rygtet siger, at de Bahomaiske og Bermudiske Øer have opsagt Engelænderne Troeskab og Lydighed, og forlangt at blive indlemmet i de 13 Nordamerikanske forenede Stater, hvis Uafhængighed de have erkiendt. De skulle og desangaaende have sendt Deputerte til Kongressen.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Med Breve fra Falmouth af 6te huj. erfarer man, at Fregatten Hyena, ført af Capit. Thompson, er meget beskadiget indløbet i Havnen sammestæds. Dens store Mast var slaget i Stykker, og dens Pumper borte, og Skibet var saa lak, at man med Nød og Møye kunde bringe det ind i Havnen.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fregatten har i 24 Timer maattet udholde det forskrækkeligste Uveir. Den 27de November var den, tilligemed 26 Skibe, fra St. Christopher, som udgjorde en Deel af vore Skibe fra Kysten af Guinea, hvor Hr. Thompson har staaet som Commodore i Spidsen af vor Marine, afseylet til Engeland. Bemeldte Commodore har siden Erobringen af Establissementerne Demerary, Berbice og Essequebo staaet sammesteds som Gouverneur. Fregatten Hyena kom til St. Christopher strax efter, at Marquisen af Bouille havde bemægtiget sig St. Enstache. Capitain Thompson gjorde det Forslag, at, dersom General Fraser vilde understøtte ham med 300 Mand LandTropper, saa vilde han om Natten til den 28de November angribe de Franske Skibe og Øen, og sætte Tropperne i Land, for at overrumple Fienderne. Generalen, efter at han i Begyndelsen havde givet sit Samtykke og Velbehag til dette Forslag tilkiende, og de Frievillige allerede havde tilbudet sig at giøre denne Tieneste, forandrede sin Beslutning, og nægtede at hielpe ham; hvorudover dette Forslag, som maaskee kunde have haft et lykkeligt Udfald, gik ind igien. Den Franske Flode under Hr. von Grasse laae den Tiid paa Rehden ved Martinique, havde Overmagten i disse Vande, og ikke desto mindre lykkedes det Capitain Thompson at gaae videre med sin Convoy. Den hæftige Vind adskilte ham atter fra samme paa Høyden af Øen Corvo. Alle Koffardieskibe som vare bestemte til Cork, Leverpool og Bristol, vare indtil paa fornævnte Høyde i god Stand, allene Munitionsskibet, Spectre, var siunket.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
J de fra Hoffet offentligen bekiendtgjorte Efterretningen meldes ikke det allerringeste om Admiral Graves. Dog efter private Breve er samme ankommen til Antigua med Krigsskibet London paa 98 Kanoner, for at gaae til Jamaika, og sammesteds paatage sig Commandoen over Escadren, i Stedet for Vice Admiral Sir Peter Parker. Paquetbaaden Thy ne, som forlod bemeldte Øe den 21de November, er den 14de hujus indløbet i Havnen ved Falmouth, men vi have ikke faaet noget Nyt med samme, undtagen, at Gouverneur Dalling, i Følge nogle Breve, vilde reyse bort derfra den 24de Nov. til Europa med et Skib, som skulde gaae gandske allene til Søes. Vi forventede ved denne Tiid en liden Convoy derfra under en tilstrækkelig Eskorte. - J Følge en Beslutning, som man har fattet i Conseilet, har Departementet for Marinen givet indsigtsfulde Personer den Commission, at undersøge Arbeydet i de forskiellige Arsenaler i Kongeriget, og tage saadanne Forholdsregler, at ikke et eneste Skib, som er bygget i Landet, bliver solgt til nogen fremmed Magt, hvo samme ogsaa er.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra det Crimmiske Tartarie, den 21de December.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Den regierende Chan har kjøbt et Engelsk Skib, som tilforn, har faret for Russisk Regning, paa hvilket han forsender de Produkter af sit Land, der blive ham leverede in Natura som hans Jndkomster, til Constantinopel og andre Havne i Levante, og derfor tager Sølv i Stænger, for af samme at lade præge Myndter med sit eget billede paa i det nyeMyndthuus, som han har ladet opbygge her; eftersom sligt har været ham tilladt fra den Tiid, han blev erklæret for en afhængig Fyrste. - Myndthuset, som er en smuk Bygning, staaer i hans nye Residense Caffa, hvilken Stad Tyrkerne maatte afstaae til ham ved Tractaten i Kainardgi, og hvorhen han allerede har forflyttet sin heele Hofstat fra den gamle Residense Bachiseray. Man angiver som Aarsag til denne Forandring af Residense, at Chanen fra Caffa af kan føre en fordeelagtig Handel for sine Finanzer; men Aarsagen er nok denne, som og har meere Rimelighed, at han derved kommen de talrige Russiske Besætninger i Kertsch og Jenicale nærmere, hvorhen han kan tage sin Tilflugt, ifald Porten, eller hans egne Undersaatter, skulde begynde Uroeligheder imod ham, hvilke sidste ere ikke vel tilfreds med ham, saasom han er formeget hengiven til de Europæiske Skikke. - Denne Tartariske Prinds lever ganske paa Europæisk Maneer; hans Retter blive tillavede efter den Franske Smag, og der serveres med Sølv paa hans Taffel. Han kiører dagligen i en Karethe igiennem Staden, og tillader ofte Fruentimmerne i sit Seralat klade sig som de Christne Damer. - For nogen Tiid siden har han taget en Engelsk Officeer, navnlig Robinson, som har opholdt sig i Constantinopel, og er en habil Jngenieur, i Tieneste, hvilken maae exercere hans Tropper paa Europæisk Maneer, dog uden at bruge Stokken eller at bande, paa det at disse Folk, som af Naturen ere ulærvillige, og indtagne imod alt hvad der er nyt, kunne holdes i den gode Lune. - Just denne Frygt, at giøre sine Undersaatter oprøriske imod sig, har hidindtil afholdt ham fra at forgribe sig paa sine Tartarers lange Skiægge, som han ikke vel kan fordrage. Den Forsigtighed, som han herudi iagttager, gaaer saa vidt, at han ikke engang afskiærer sit eget, men saa ofte han lader sig see offentligen, stikker samme i en Art af Hette. Den Ærefrygt som hans Undersaattere bære for Rusland, er for Resten en kraftig Støtte, som holder ham sikker paa Thronen. Den som i Crim reyser under Navn af en Russer, bliver allevegne overøst med Høflighed og Agtelse. Keyserindens Seyervindinger i sidste Krig har foraarsaget denne Ærefrygt hos dem, og de 30000 Mand, som ligge i Besætning i Kerrsch, Jenicale og Cherson, tiene til at vedligeholde samme.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Rotterdam, den 26de Jan. J Følge Breve fra Paris ere 9 Skibe af den Fløde, som afseylede den 1ste huj. fra Cadix, og bestod af 42 Linieskibe tillige med 2 Franske, Jllustre og St. Michel, bestemte til Jndien. - Som man erfarer, skal Hr. von Guichen ved Enden af indeværende Maaned atter gaae til Seyls med 13 Skibe fra Brest. - Det Preussiske Skib, Haabet kaldet, som blev ført af Skipper Bernd Claase de Boer, og var bestemt fra Petersborg til Rochefort med en Ladning af Hamp og Jern, er bleven optaget og indbragt til Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Haag, den 26de Jan. Fra Stokholm meldes under den 1ste huj. Følgende: Kongen har, efter at have været upasselig paa nogen Tiid, endnu ikke kunnet forlade sit Gemak, eftersom det er her overmaade kolt. - Man forsikrer, at Dronningen befinder sig paa nye frugtsommelig.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra St. Enstach have vi faaet den Efterretning, at Marquis von Bouille har den 3die Decbr. sammenkaldet de gamle Hollandske Jndbyggere eller Borgere paa denne Øe, og i en Tale til dem erklæret: At han efter sin Konges Ordre havde angrebet og indtaget Øen; men ikke i den Hensigt, at formere Hs. Majestæts Eiendomme i Vestindien, men for at redde dem af deres betrængte Tilstand, og at skaffe dem igien deres forrige Regieringsform under deres Høyheder, Generalstaterne, paa hvis Vegne han vilde besidde og beskytte denne De, indtil hans Konges Tropper bleve afløste af de Holland, ske, for nærværende Tiid vilde han kun besætte det civile Departement med Personer, som vare valgte af deres gamle Medborgere, paa det de i alle Henseender kunde blive regierte efter deres gamle Love. J Følge heraf blev den 7de Decbr. om Eftermiddagen den Hollandske Regierings Oprettelse paa Øen offentlig bekiendtgjort ved at plante det Hollandske Flag paa Fortet, og efter at samme tilligemed det opplantede Franske Flag var bleven saluteret med Kanonerne, stak man i at Stilhed det Engelske Flag op igien, og lod samme vare for at lokke de Engelske Skibe ind.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra Schlesien, den 21de Januarii. De gode Følger af Tolerancen i de Keiserlige Stater vise sig allerede i de tilgrændsende Egne, som staae under det Østerrigske Huuses Herredømme, hvor den største Deel af Jndvaanerne i Bondebyerne, er hengiven til den Evangeliske Religion. Disse Folk maatte eller tilforn reyse vel 5 til 6 Miile bort ind i det Preussiske, for deres Guds=Tienestes Skyld; men nu have de erholdet Tilladelse til at bygge et Bedehuus og en Skole i Hillersdorf, 3 Mille fra Neustadt. En Kiøbmand i Hillersdorf, ved Navn Schmidt, har skiænket sit Huus til Skole, og paa Bedehuset arbeyder man med al Jver. Linnethandelen i vore Biergstæder er bleven meget opmuntret derved, at Floden fra Havannah lykkeligen er kommen hiem, eftersom vi her forvente anseelige Remisser af de medbragte Penge, og at der skal blive forlangt anseelige Leverancer hos os.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Wien, den 12te Januarii. Hs. Majestæt Keiseren fortsætter sit Arbeyde i Kabinettet Efter en nyere Indretning maae der dagligen forelegges Høystsamme Udtoge af alle Protocoller fra alle Retter og Stæder.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
I Ungarn har den nyeligen udkomne Keiserlige Toleranzedici Henseende til de mange protestantiske Herskaber, som den sammesteds befinde sig, foraarsaget en overordentlig Glæde, i Særdeleshed hvad der angaaer den Artikel om Anner=Kirkerne; saasom mange Herskaber havde mange Huus=Capeller paa deres Godser, som allerede for 20 Aar siden vare tilsperrede for dem. Efter denne nye Forordning kunne de ubehindrede betiene sig af samme, og alle de fiskalske Processer, som hidindtil have været anhængiggjorte imod dem, falde nu bor af sig selv. Keiseren forbinder sig derved Ungarernes Hierter for ævig, og Nytten deraf vil vise sig paa den næste Landdag. - For de her værende fattige Syge er en Anviisning bleven bekiendtgjort, hvor de kan faae frie Medicamenter og fri Doctor til sig, uden mindste Betaling. - Tolerancen mod Jøderne tog sin Begyndelse med dette nye Aar, følgeligen har ogsaa den Toleranc Gylden, som hver fremmed Jøde maatte erlegge for hver en Dag, de her opholdte sig, hørt op, og de hidindtil sædvanlige dobbelte Rettens Gebyhrer ere ophævede; Jøden betaler nu ikke meere end en Christen.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra Franken, den 22de Januarii. Hs. Pavelige Helligheds forestaaende Reyse til Wien, i det mindste den hellige Faders yttrede Forsæt dertil, bliver at ter paa nye bekræftet, og derhos gjort den Forsikring, at den Pavelige Nuntius giør selv ingen Hemmelighed deraf.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Christiansand, den 24de Januarii. I December Maaned sidstleden er paa Lister Land strandet 2de Russiske Skibe, hvoraf det ene, ladet med Salt, ført af Capitain Berg, blev efter kort Tiids Forløb gandske i Stykker slagen, saa at intet af Ladningen er blevet bierget, men allene Mandskabet. Det andet, ført af Johan Wegner, drægtig 105 Læster, ladet med Hamp og Jern, hvormed det var destineret til Bordeaux, staaer endnu heelt paa Stranden, men formedelst haardt Veyr er indtil den 5te Januarii intet uden Besætningen bleven bierget. Spydeberg, imellem Christiania og Frederichshald, den 1ste Februarii.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra den 19de December f. A. til den 17de Jan. 1782 saaes her omkring og lige til Rakestad i en Distance af 3 Mille 2 Slags Orme i Mængde krybende paa Sneen, det ene Slags var 1 1/2 Tomme lang og en Pibestillk tyk, graae med lysere Striber; det andet Slags var dobbelt saa lidet, og sort som fiin Fløyel. Begge krøbe omkring paa og i Sneen; men det sidste Slags var meest muntert. Man maatte oppebie deres Forvandlings Tiid, for at see, hvad Slags de ere, hvilket bliver vanskeligt. Man holder for, at de ere nedregnede eller nedsneede; men det har sig anderledes, af Jorden ere de opkrøbne, udlokkede af det da indfaldende milde Veyr, og de ere nu krøbne i Jorden igien, undtagen de, som ere overrumplede af Frosten. Man erindrer her, at de Orme, som 1742 gjorde saa stor Skade paa Græsværten, vare af samme Levemaade.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Helsingøer, den 8de Februarii. Den 4de hujus ankom 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn, ført at Capitain Riis, destineret til St. Croix og St. Thomas, som fortsatte Reysen, uden at komme til Ankers; samme Dag ankom 1 Gallioth af Bremen fra Dantzig til Nantes, samme Skipper beretter, at ved Dantzig var aldeles ingen Jis. Den 7de hujus ankom 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn til Madera og St. Croix, ført af Capitain Ehlert Madsen, 1 Dansk Fregat af Apenrade til Barcellone med Hvede, ført af Capitain Jørgen Bendixen, disse 2 Skibe ligge her endnu for contrair Vind.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
J Anledning af Hs. Majestæts vores allernaadigste Konges høye Fødselsdag den 29de Januarii sidst, forsamlede sig det Helfingøerske Kongelige privilegerede Skyde=Selskab, efter at den sædvanlige Salut om Middagen med 3de gange 9 Kanonskud var forgaaet, om Eftermiddagen Kl. 5 paa Skydebahnen, hvor er Bal var anstillet, om Aftenen Kl. 9 Slet blev afbrændt et Fhyrværkerie i 3de Acter, hvorved Hs. Kongelige Majestæts allerhøye, ste Navn bestandig saaes i brændende Lue, derefter blev indtaget et Aftens Maaltid, hvorunder allerhøystbemeldte Hs. Majestæts høye Fødselsdag under mange Lykønskninger og Kanonernes Lyd blev ihukommet, tilligemed det Høykongelige Huus. Efter Maaltidet fornøyede Selskabet sig indbyrdes til noget ud paa Natten, da enhver under at tilønske Hs. Majestæt en bestandig og langvarig Regiering, forføyede sig til deres Hiem.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Kiøbenhavn, den 8de Februarii. Den 23de Jan. d. A. er den ved det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegio staaende Revisor, RegimentsQvarteermester Albertus Sebastian Hassler og Cassereren, ved Krigs=Hospitals=Cassen Nicolaus Christian Hopffner benaadede med Caracter som virkelige Krigsraader.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra det Kongelige Rentekammer er den 6te Febr. udkom men en Placat, angaaende en Præmie for indenlandsk Hav res og Havremeels samt Bygs Jndførsel udi de søndenfieldske Stifter i Norge, indtil Junii Maaneds Udgang, med videre.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Ved Tal=Lotteriets 259 Trækning i Altona udkom: No. 89, 66, 29. 30, 84.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Ved Tal=Lotteriets 325 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 28, 61, 15, 69. 3.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fyen og Langelands Landsting for i Aar holdes den 30te Januarii, 27de Februarii, 27de Martii, 24de April, 29de Mai, 26de Junii, 31te Julii, 28de Augusti, 25de September, 23de October, 20de November, 18de December.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Nørre-Jyllands Landsting holdes den 23de Jan., 20de Februarii, 20de Martii, 17de April, 15de Mai, 12te Junii, 17de Julii, 14de Augustii, 18de September, 16de October, 13de November, 11te December.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Fra den 26de Jan. til den 2den Febr. ere her i Staden copulerede 17 Par, fødte Drenge 24, Piger 30, tilsammen 54; døde Mænd 26, Qvinder 15, Drenge 20, Piger 15. tilsammen 76; ere altsaa 22 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 1, Barselseng 3, Brøstsyge 7, Colica 1, Feber 8, ForraadnelsesFeber 3, Hidsig Feber 7, Hævelse 1, Jnflamation 2, Kopper 7, Krampe 1, Mæslinger 2, Slag 18, Tænder 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 3, Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Copulerede. J Kiøbenhavn den 6te Febr. Sr. Thomas Christiansen, Bager, og Jfr. Johanne Catharina Holte.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Døde. J Bergen den 18de Jan. Hr. Herman Berentsen Frøchen, Kiøbmand, 55 Aar. J Altona den 29de Jan. Frue Johanne Charlotte Ziegler, Hr. Doctor Unzers Kiæreste. J Duerup ved Hobroe Mad. Ellen Catharina Sadolin, Sognepræsten Hr. Nyeboes Kiæreste, 36 Aar. J Hiøring den 23de Decbr. Hr. Bye= og Herredsskriver Oluf Worm. Paa Samsøe den 26de Jan. Hr. Tolder Rasmus Michelsen, 75 Aar. J Helsingøer den 31te Jan. Jfr. Anne Sophie Justesen, 48 Aar. J Kiøbenhavn afg. Spekhøker Peder Christensens Enke, Anne Maria, 66 Aar; den 4de Febr. Jfr. Ester Justens, 26 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-02-08
AVERTISSEMENTS. Forsøg til de nordiske Landes, særdeles Norges gamle Seographie, af Gerhard Schøning, er tilkjøbs hos Gyldendal i Silkegaden Nr. 66, for 3 Mk.