JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1784-07-19
Den lykkelige Mand. Syksalig den, som i sin Hytte, Ukiendt af Verden, lever hen, Fornøiet med sin Skjebnes Bytte, Kuns sees af sin bestandig Ven.
Viborger Samler, 1784-07-19
J Asdod skal boe en Hore=Unge Zach 9. hvorfor for at ødelegge den, som skeede da Alexander M. indtog, og Hyrcanus siden opbrændte den. Moses har ei havt gode Tanker om dem, siden han i den 5te Bog forbyder, at ingen Hore=Unge maatte, end- og i 10de Leed, komme i Herrens Forsamling, d. c. faae Borger=Ret blant Jfracliterne, om ellers Hore-Unge er en ret Oversættelse, hvorom vor Lærde Michaelis tvivler. Her til Lands havde Høre-Unger den Skjebne fordum, at de vare som foragtede og maatte ei antages i noget Lang hos Haandværks Folk, men det blev viseligen nordnet i Fr. af 1771 og 72, at den nægte Fødsel ei maatte regnes dem til nogen Plet eller Hinder i deres lovlig Næring. Hvor retfærdigt, da Skylden i deres Tilværelse er ei deres, men Forældrenes. Vel siger Moses, at Gud vil hiemsøge Fædernes Ondskab paa Børnene, men Etachiel siger: En Søn skal ei bære Faderens Misgierning. Vel slutter en Voltaire af disse modsigende Sprog, at Moses er ei Forfatter til sine Skrivter, men de forenes dog lættelig af oplyste Kristne, hvorom ei denne Gang.
Viborger Samler, 1784-07-19
Spørgsmaal. Naar nogen, (som det paa et vis Sted her i Provinzen er skeet ) hænger Laas for et Leed paa en Vei, som alle og enhver, endog ældgamle Folk, der kiende Stedet, holde for at være en almindelig Landevei, og har været det fra utænkelige Tider; uden at sligt offentlig bekientgiøres, eller Afviser sættes paa Veien til de Reisendes Efterretning; Og, naar Stedet tillige er af den Beskaffenhed, at man formedelst Diger eller Opkastninger paa begge Sider af Veien, et kan vende med Vogn og komme tilbage, naar man først er kommen til Leedet; Saa spørges: Hvorvidt, er sligt lovligt eller ulovligt handlet af Grund-Eieren, og hvad Forholdsmaade har da en Reisende, der er bragt i en saadan Forlegenhed, at gribe tilhagentlige Svar. Herpaa udbeder man sig en kyndig Mands be Jndfald.
Viborger Samler, 1784-07-19
Perserne see for et Ordsprog, den Løgn, som bringer Nytte, er bedre, end den Sandhed, som skader. der. En Konge havde befalet en Slaves Død. Denne Ulykkelige forbandede i sin Fortvivlelse Kongen, i et fremmed Sprog. Kongen spurgte, hvad han havde sagt, og en Hofmand af en sagtmodig Carakteer, svarede: Herre, denne Ulykkelige sagde, at Paradis er for dem, som kunde tvinge deres Vrede og forlade Mennesker, Kongen rørt over dette Ord, gav denne Slave Pardon. En anden Hofmand, som var den førstes Fiende, sagde da: Det er ikke tilladt at dølge Sandhed for sin Monark. Dette Menneske har bandet Kongen. - Denne Løgn hin sagde mig, svarede Kongen, er mig kierere, end den Sandhed du siger mig; thi han havde Lyst at giøre godt, men du at giøre ondt. Han jagede ham derpaa fra Hoffet.
Viborger Samler, 1784-07-19
Angaaende de Huus=Armes Blok.
Viborger Samler, 1784-07-19
Sidstafvigte Torsdag d. 15 Julii vare Byens Sogne=Præster tilligemed Forstander Bertelsen forsamlede til Blokkens Aabning i Domkirken, hvor da forefandtes: 1. i Banco. 3 Rd. 2 i klingende Mynt, 1 Rd. 1 Mk. 7 s. 3. Forstander Bertelsen indlevere. de en ham fra en fornemme Mand uden Byen boende tilsendt Gave 1 Rd. Er 5 Rd. 1 Mk. 7 s. Hvad Hvilke Penge bleve uddeelte blant 21 af de meest trængende og Nødlidende i alle 3 Sogner. Vi finde os sær meget forbundne at takke vore Godgiørende Medchristne endog for den mindste Gave; Men vi ønskede af Hiertet, at flere Veldæderes Hierter maatte opvækkes til en virksom Medlidenhed med vore Med=Borgere, hvis Nød og Trang paa nærværende Tid er saa stor. Gid dog vor Ønske ikke skulle være forgieves!
Viborger Samler, 1784-07-19
Dødsfald. J Horsens den 14 Julii Madame Margrethe Schøt fød Kaalund i sit Alders 64 Aar.
Viborger Samler, 1784-07-19
Torve=Priserne i Viborg. den 17 Julii 1784. Korn=Vahre. Ferde=Vare. Rug, 1 Td. 4 Rd. 3 Mk. s. Flesk, røget 1 Lpd. 1 Rdlr. 48 s. Byg. 1. = 8 dito, fersk, 1 - 1 = 22 sk. Havre 1 . .. . dito grønsalt. Oxekiød, 1 - 1 - 32 Boghver degryn, 1 Skp. . Smør, 1 - 2 Tælle, Havre. gryn, 1 - . 5 - Ost, Ærter 1 Td. Æg 1 Snees Fiske Vahre. Sild røgede 1 Oll - 16 s. Aborrer forske et Knippe 4 s. ferske : Skaller, et dito 2 s. . vindtørre.
Viborger Samler, 1784-07-19
12 Gieder, store Ørreder ferske Pundet. røgede dito, Pundet Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 2 Mk. 8 s. Træe, 1 - 1 - 8. Heedetørv, 1 1 - . .
Viborger Samler, 1784-07-19
Tillæg.) Tolvte Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 29.
Viborger Samler, 1784-07-19
Mandagen den 19 Julii 1784
Viborger Samler, 1784-07-19
Bekiendtgiørelse. Skiftet efter den ved Døden afgangne Sognedegn for Ul borg og Raasted Meenigheder, i Ribe Stift Peder Christensen Smith, er lovlig begyndt, og til 30 Dag fremmet; thi herved indkaldes 3 Gange i den Viborg Samler saavel de Umyndiges føde Værger, om er til i Live, eller næste Byrd og Slægt af Sevel Sogn, at møde, eller møde lade i Sterbbeen til 6 Ugers Dagen d. 12 Augustii nestkommende, som og de paagieldende Credi= og Debitorer, hver sin Ret og Pligt at opaate, da Stervboens Omstændighed ei taaler anden Proklama eller længere Ophold og Vidtløftighed. Stabye Præstegaard pr. Holstebroe d. 6 Julii 1784. Paa Skifte Rettens Vegne. J. Windelin. (Som indfaldende strænge Vinter ved anstillende og i Aviserne bekiendtgjorte Auction over Wistoftgaard med underliggende Eiendom og Bøndergods sidstafvigte 8 Martii, hindrede Liebhavere saavel dertil, som til hvis af Jndboe med meere der var at sælge; Saa bliver bemeldte Gaard og Gods efter de i Aviserne forhen skeede Bekiendtgiørelser, atter ved offentlig Auction i Wistoftgaarden paa Mols opbuden til Bortsælgelse Torsdagen d. 19 Augustii førstkommende, og findes dertil Liebhavere forinden, kan samme underhaanden faaes hos Eieren til Schaumgaard pr. Viborg.
Viborger Samler, 1784-07-19
NB. Herved bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Berling, ske Aviser, saavelsom og i de Viborger Samler og Aalborg, Jndske Efterretninger, at Eieren Rudolph de Linde til Marsviinslund, formedelst indflydende Svaghed, og et mindre attraaende Boepæls=Sted, han vilde sig igjen søge at tilforhandle, agter nu d. 31 Augusti 1784, at vil bortsælge først ved offentlig Auction her paa Gaarden, saavel som og underhaanden forinden. Denne sin nu paaboende Sædegaard, Marsviinslund kaldet, der er Soldater og Tiendefrie, og har en Dronningborg Hoved Gaard og Mark, beliggende en liden halv Miil fra Randers, udi en behagelig og frugtbar Egn, lader Eieren Høi og Velbaarne Hr. Kammerherre Juel, ved offentlig Auction bortselge, Mandagen d. 9 August førstkommende paa bemelte Byes Raadstue om Eftermiddagen Kl. 3 slet, saaledes som samme er efter det derover tagne Cart, passerede lovlig Taxation og bestemte Jnddeeling, afsadt i 10 Lodder, hvoraf med den 1ste, følger Hovedgaardens for faae Aar siden opførte Bygninger der til en anseelig Familie, ere lige saa tilstrækkelige som anstændige, 3de Afbyggeres Vaaninger, den ved Gaarden anlagde anseelige Hauge, derved liggende i denne Egn betydelige indhegnede Eege=Skov, de nærmeste omkringværende indlukkede Korn Vange, og et stort Stykke af tilstødende, Eng, hvorudi er tillige fornøden Tørvejord; Agger og Eng staaer for Hartkorn 19 Tdr. 4 Skp. 1 Fkr. Skoven for 1 Tdr. 2 Skp., Aggerjorden indeholder over 140 Tdr. Kornsæd, og avles i aldt 130 a 140 Læs Høe et Aar med et andet beregnet; end videre følger denne Lod, noget Bøndergods, med fuldkommen Herlighed og Eiendom og endeel af Herligheden, til over 200 Tdr. Hartkorn. Med Lodden No. 2 følger: 2 det, den paa Hoved=Marken for faae Aar siden opførte anseelige Vind-Korn-Sigte= og Grubbe-Mølle, der haver en betydelig Maaling fra Randers og omliggende Byer, de ved Møllen opførte nye Bygninger, der til Beboelse ere baade tilstrækkelige og anstændige for en skikkelig Familie, en heel Korn Vang hvorudi Møllen staaer og er derved liggende stort Stykke Eng, hvorudi er fornøden Tørvejord; BerortAgerjord staaer for 9 Tdr. 2 Fkr. Hartkorn, Agger og Eng samt indeholder over 60 Tdr. Udsed, og paa Engen kan ap les et Aar med et andet 40 a 50 Læs Høe, Mølle=Skylden, er 2 Tdr. 1 Skp., til denne Lod er reserveret endeel af Herligheden til 43 Tdr. 1 Skp. 1 1/4 Alb. Bøndergods. Den øvre ge Deel af Hovedgaards Taxten er inddeelt udi 8 mindre Lodder, hvoraf de 7 bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 4 a 5 Tdr., og Udsæden fra 30 til over 40 Tdr., samt Hør=Avlen fra 24 til 30 Læs, og haves desuden til hver Lod fornøden Tørveskiær, den 10de og sidste Lod bestaaer alene udi et Stykke Eng, hvorpaa kan avles 12 a 16 Læs Høe, og hvorudi tillige er Tørvejord, den staaer for 5 Skp. 1 Fkr. Hartkorn. Foreskrevne Lodder afhendes alle med den samme Frihed som Hovedgaarden hidtil har haft, og som privilegerede Hovedgaarders frie Hartkorn allernaadigst er bevilget, da Afhændelsen skeer paa Grund og nøie efter Forordningen af 13 Maji 1769, dens Forskrist.
Viborger Samler, 1784-07-19
Foruden forestaaende bortsælges og Hald Borup og Lem Kirker, med deres Tiender, hver for sig, og hvoraf de tvende sidste kan oppebæres paa Kiærven enten til Gaard eller Mølle, som hidtil skeed er. Gaard og Mølle er under Forpagtning til 1 Maji 1785, da den er udløben, til hvilken Tid Kiøberne modtager Eiendommene, udi fuldkommen Besiddelse. At beskrive nøiagtigere Jordens, Skovens og Engens Godhed ansees unødvendig, da dette bedst af Liebhaberne, kan bedømmes, naar det tages i Øiesyn. Det over Hovedgaardens Skov, Enge og Marker tagne Cart, der viser hver Lods Grændser, kan til Eftersyn erholdes hos undertegnede ligesom og Conditionerne, der desuden ere at erholde hos Hr. Forvalter Evaldsen i Randers, og hos Skovfogden Hans Roelsen ved Dronningborg, hvilke 2de sidste tillige foreviser Eiendommen. Randers d. 2 Julii 1784. J. F. Carøe. Borgemester i Randers og Brkedommer samt Auctions-Directeur udi det Dronningborgske Birk. d. 16 August nestkommende, lader EieMandagereren paa sin Gaard Westervig-Closterbortselge endeel gode Meubler og Effecter, saavelsom 2 Skippund af det fineste engelsk Fieder=Staal, endeel Skibs-Jern, tykke Ege= og Fyhrre=Planker og Bielker, fra 10 til 20 al. længde, nogle Tønder Tiære, saa og 30 Stykk. Ceder-Træe, med videre, hvilket alt af de trykte Catalogis nærmere kan erfares, som udleveres gratis paa Viborg og Aalborg Bogtrykkerier.
Viborger Samler, 1784-07-19
Det averteres herved: at en fattig Enke, navnlig Kirsten Poulsdatter paa Bøller Gods ved Viborg, hos Feste ren Christen Pedersen i Meldgaard, ved Døden er afgangen, uden at efterlade sig Livs=Arvinger, men en saa ringe Stervboe, at dens Beløb, ikke skiønnes tilstrækkelig til Fordringer nes Afbetaling, paa det Arvingerne (som skal bestaae af en stor Deel Sødskinde=Børn og Seskinde Børns=Børn, hvil kee ikke nær alle vides hvem eller hvor ere) til den berammede Skifte Samling i bemelte Meldgaard den 29 Julii førstkommende, Formiddag kl. 10, kunde tage Møde, med lovlig Ligitimation af deres Arve=Ret. Til samme Tiid indkaldes vog aa Stervboens Credi- og Debitorer, om nogen er til af de sidste. Boller d. 21 Junii 1784. Paa Hr. Skifte=Forvalterens Vegne. A. Petersen.
Viborger Samler, 1784-07-19
Paa Allinggaard ere 268 Stykker stærke, vel grassede og overstaldede Stude til Kiøberes Efterretning.
Viborger Samler, 1784-07-19
P.M. Statsraad Kircketerp i Randers agter til førstkommende Aar aldeles at ophæve sin Handel, og imidlertid er findet under Haanden at bortsælge een Deel af sine betydelige Eiendomme baade i Randers og Hobroe, samt Skibe, Skibs parter med meere; hvilket meldes til Liebhabernes behagelige Randers d. 25 Junii 1784. Efterretning. i Hadderup Sogn og Bye i Ginding Herret, Lundenes ud og Boufling Amt, er sidstafvigte 23 Maji ved Døden afgangen en gammel Jomfrue navnlig Karen Ørsted; Foruden den i Stervboen efter Hendes Dødsfald, saasnart mueligt holdte Forseiglings=Forretning, er Skiftet paa S. T. Hr. E. tatsraad og Amtmand Hansens Vegne af mig underskrevne paa 30te Dagen lovlig fremmet; Thi indkaldes Credi= og Debitorer, samt andre Vedkommende og hendes Arvinger, at møde i Stervboen 6te og 12te Uges=Dagen, der indfalder d. 5 Julii og 16 Augusti førstkommende. Fremdeles averteres til behagelig Efterretning, at der holdes Auction paa dette Stervboes Løsøre, bestaaende af Dragkister, Kufferter og Skrine, Fruentimmer Gangklæder og Sengeklæder, Kaabber, Tin og Messing, med videre, d. 26 Julii nestkommende. Landting d. 27 Julii 1784. N. Jacobsen.
Viborger Samler, 1784-07-19
J allerunderdanigst Følge Hans Kongelig Majestets allernaadigst meddeelte Bevilling saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgemester i Vor Kiøbsted Aarhuus, i Vort Land Nørre-Jylland, og Niels Hviid, Vice Raadmand og Byefoged sammesteds, som Skifte=Forvaltere efter forrige Byefoged i bemelte Aarhuus, afgangne Claus Trane, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jndske Efterretninger og den Viborger Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afgangne Byefoged Trane, enten i Henseende til fornevnte hans Byefoged Embede, eller i andre Maader, at indfinde sig, inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Skifte=Forvaltere, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; Dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for Byetinget og Raadstue=Retten i bemelte Aarhuus; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare: Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn d. 4 Junii 1784. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Borgemester Niels Rohde og Raadmand Niels Hvid af Aarhuus, som Skifte=Forvaltere efter forrige Byefoged i bemelte Aarhuus afgangne Claus Trane, Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemelte afgangne Claus Tranes Creditorer. Allerunderdanigst læst for Retten paa Aarhuus Raadstue Mandagen d. 21 Junii 1784. Og tillige protocolleret N. Rohde. K. Schytte. Allerunderdanigst læst inden Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen d. 24 Junii 1784, og sammesteds protocolleret Testerer N. Hvid. af K. Schytte.
Viborger Samler, 1784-07-19
Jndkaldes herved alle de som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Byefoged Claus Trane enten i Henseende til bemelte hans Byefoged-Embede, eller i andre Maader at indfinde sig hos os inden den i Loven foreskrevne Tid, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav Aarhuus d. 29 Junii 1784. N. Rohde. N. Hvid. Borgemester. Raadmand og Byefoged. ersom nogen, der færdig kan læse gammel dansk Skrift, fra 14de og 15 Seculo, vil paatage sig at giennemlæsse og give Afskrifter af saadanne gamle skrevne Pergaments og Papiirs=Dokumenter, vil den, som disse tilhører, ei alene billig betale Uleiligheden og Afskriften, men endog være den forbunden som paatager sig dette, og snarest forskaffer nogle af saadanne Dokumenter, som angaae Markeskiel og til snart forrestaaende Udskiftning nu fust behøves afskrevne. Her i Bogtrykkeriet i Viborg gives Efterretning, om Eieren til disse Dokumenter, og aftales med Vedkommende om Vilkaarene. (Et paalideligt Menneske, som kan saa meget af den geomet triske Videnskab, at han kan opinaale Jord og bringe det paa Cart, og vil arbeide for en billig Betaling, kan herfra Bogtrykkeriet anvises Arbeide hos nogle JordegodsEiere uden Felledsskab. N. C. En Tobakspinder=Svend, der forstaaer hvad han bør, og om sin Duelighed og gode Opførsel kan medbringe gode Vidnesbyrd, bliver strax antaget ved Tobaks=Fabriken i Ribe, naar han med første melder sig i Riberkloster hos Forstander. Ussing.
Viborger Samler, 1784-07-19
Tirsdagen d. 6 Julii er ved Søen her ved Viborg bortkommet en fiin hørgarns Serviet, merket med Bogstaver P. R. No. 1, syet med Snørehuls=Sting; da det formodes at samme er funden ved Søen, ombedes at levere den paa Bogtrykkeriet imod Serviettens Verdie betales.
Viborger Samler, 1784-07-19
Her paa Bogladen er til Kiøbs: Homeri Elias Prima græca & Latina, i engelsk velsk Bind. Epictet Encheridion Græcum. Cornelii Nepotis Vita, i engelsk velsk Bind. M. T. Quinctiliani de Institutione oratoria, Lib. 10. 11. 12. Justini Historiarum, Libri Kr IV, i engelsk velsk Bind I. A. Danzii Compendium Grammatica Kbræo- Chaldaica, &c. i engelsk velsk Bind. Sören Anchersens store Danske og Latinske Grammatika.
Viborger Samler, 1784-07-19
Nyeste Udgave, i engelsk velsk Bind. No. 1. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, 22 Skilling, Bogen. Dito som bruges til Reservaruller, hvor af er tvende Slags, nemlig det som Hr. KrigsKommissair Didrichsen bruger, og det som Hr. Krigs=Kommissair Faltsen bruger, af hver Sort Bogen for 22 Sk. 3. Dito til de maanedlige Lister over Extraskatten, som Præsterne hver Maaned bruge at indsende 2 Stykker paa Arket, 22 s. B. 4. Dito til Hoved=Mantal over Extra-Skatten som Præsterne ved Nyt=Aars Tid indsender, 22 Skilling, Bogen. 5. Connossementer for Skipperne, 6 Stykker paa Postpapiir, 4 Mark. Bogen. 6. Blanqvetter til Marketspasser for Kiøbmænd og Haandværksfolk som reise til Markeder, 2 Mk. Bogen.
Viborger Samler, 1784-07-26
Continuation. om Høre=Unger og om de ei kunde nævne sig efter deres Mødre. Man for af Formende, heromskelg de en at opdage Faderen til et Slegfred=Barn. Altid har det saa været. Jngen har og ingen kan have den Kundskab uden Moderen. Hun og maaskee ligger i Uvished. Uvished, hun kan ei. J Frygt hun tør ei. J Skamfuldhed hun vil ei. J Underkiøbelse hun maa ei. Derfor have de udlagt nu digtede Guder, nu digtede Dievle, nu gyselige Væsener, nu Fantasier, saa at mangen Een tør sige med hiin hos Qvid: Cur ego desperem fieri fine ConjugeMater. & parere intacto, dummod CastaaViro, d. e. Hvi skulde jeg ei uden Mand en Moder, kunde blive, Og føde, da jeg er i stand, mig uberørt, at skrive.
Viborger Samler, 1784-07-26
Vi have en artig lille Piece herom, kaldet Lucina sine Concubitu, sendt til Videnskabernes Selskab i London, hvor bevises af Erfaring og Fornuften, at en Quinde kan besvangres uden Mand, d. er i Mandens Fraværelse. Kun Skade det er en Satire. Til Greroble er og skeet en Parlaments Kiendelse, at en fornemme Dame har født uden Mand d. er i hendes Mands Fraværelse, hvilket er bekræftet ved Doctores og Anatomici deres Attester. Men disse Folk ville og tiene Penge, og det heder: Solt Solt aller Jerthum gantz verschwinden, Da war es schlim ein Artz zu seyn. Men tænk, den store Doctor Galenus har villet bevise, at en Mennesketand, som laae i Jorden, kunde avle et Menneske. Hippocrates, hvor stor en Doctor, beretter, at hans Moder ofte fortællede ham, at hans Fader 2 Aar for dennes Fødsel aldrig havde omgaaets hende. Hvormange slige Fabler kunde man ei samle, Men hvor urimeligt at tænke, at en Fantasie kunde frembringe et Animalculum Svermaticum, og end meere at kunde indbringe sligt et Dyr in Qvario, Slig Fantasie er kun Fantasterie. Men jeg undrer mig fast meere over Bisp Johns Kirke=Ret udgivet ongesær 1270, naar det heder, at den, som Barnet ligner i Ansigt og Lemmer, skulle være dets Fader, forstaae, naar den udlagte Benægtere bortdøde. Bevar os, hvor ofte ligner ei det ene det andet uden Omgang hos Mennesker og Dyr. Af slig Aarsag er det Spørgsmaal opgivet, om et Slegfredbarn kunde ei nævnes efter en vis Moder hellere, end efter en uvis Fader, Vi see af Historien, at Oldtiden har erkiendt denne Nødvendighed. Ulysses, hvor stor en Helt, kaldte sig en Horeunge. Adskillige anseelige Personer have nævnet sig Bastarts, d. e. Horeunger. Hvorfor og D. Hedegaard skriver, at Slegfredbørn kiendte alene deres Moder, og derfor kaldte sig efter dem, saa det neppe i Oldtiden har været nogen Skam at være være et Slegfredbarn, See forrige Exempler.
Viborger Samler, 1784-07-26
Den navnkundige Greve af Dunois er alene kiendt af Navn Horeungen af Orleans. Ja Bastart, var som et Bienavn Saa de skreve sig uden videre Betænkning: N. N. Bastart af N. M. Det Aabne Brev som V. Conqvestor gav Grev Alain af Bretagne, begynder saaledes: Wilh. kaldet Bastard, Konge af Engeland.
Viborger Samler, 1784-07-26
Naar nu et Slegfredbarn er og kan giøres saa uvis, som er meget giørligt saavel i vores, som i Oldtiden, saa bliver Spørgsmaalet, om det ei var rettere, at et Barn nævntes efter en vis Moder, end efter en uvis Fader, hvilket jeg aldeles samtykker og undrer, det ei er almindeligt vedtaget, thi hvorfor kunde man ei ligesaavel sige, Maren Karensdatter, som Maren Pedersdatter. Peder Marensen, som Peder Povelsen, Thi de arve dog alle en vis Moder, men ingen en uvis Fader, og Arve=Linien var vel fra først af Grunden hertil, fordi Arven laae til Mandlinien. Hvorom ei nu meere.
Viborger Samler, 1784-07-26
Gravskrivt, over sal Hr. Johannes Bentzon, til Sohngaardsholm. E. 57, v. 2. Den Retfærdige, han skal gaae ind med Fred, og hvile i sit Sovekammer. Her fandt tilsidst de trætte Lemmer et roeligt Hvilested, Da Graven modtog det ærefulde Støv, Høi og Velbaarne Hr. Johannes Bentzon, Hvis Fødsel, Alder og Stand skal staae optegnet til Efterslægtens skiønsomste Minde. Denne salige Herre kom til Verden den 3 Mart. 1712, til Glæde for de kiereste Forældre, Faderen. Hr. Hans Bentzon, D. K. M. Commerceraad, Herre til Sonhgaardsholm, Buddeerupholm, Vesterladegaard, og Juellingelund. og Moderen. Frue Elsabeth de Lasson. Han gik med lykkelige Trin frem paa Ærens Bane, under Forsynets vise Bestyrelse, fra een høi, Vær Værdighed til en anden. Var Kapitain ved det Nordre Jydske National Regiment fra 3die Junii 1735 til den 9 April 1742. Blev udnævnt til virkelig Etatsraad den 13 Dec. 1743, og til Conferentsraad d. 17 Oct. 1760. Optaget blant Riddere af den høie Dannebrog=Orden, og dermed benaadet d. 4 Septbr. 1773. Han fulgte stedse sit Valgsprog: Nulla bona qvam honesta. (intet er godt uden det, som er ærligt) Guds Naade var hans allerhøieste Klenodie derfor agtede han Dyd og Retskaffenhed langt høiere, end alle jordiske Fordeele, og saae i Troen hen til Belønningen. Han indtraade d. 15 Junii 1742 udi en kierligÆgteforening med sin efterladte Enke=Frue, Høi og Velbaarne Frue Friderica Sophia de Witth, en værdig Datter af forrige Stiftbefalingsmand over Viborg Stift, Hr. Johan Albrecht Witth, og Frue Cathrine Ernestine Huusmann, han blev ved hende velsignet med 11 Børn, af hvilke allene sørgeligst efterleve 1 Søn, 2 Døttre med deres 9 Børnebørn. Disse bleve alle satte i dybeste Sorg ved Tabet og Forliset af den redeligste Mand - den ømmeste Fader den sande Christen, som nu i en høivelsignet Alder, fuld af Udødeligheds Haab forlod sine sørgende Venner, d. 7 Junii 1784, og længselfuld efter en uforstyrret Roe, flyttede fra sit jordiske Sohngaardsholm, det han havde eiet, prydet, forbedret udi 45 Aar, efterladende alle sine den haabefulde Trøst: See See jeg døer, og Gud skal være med Eder! Søde Død, jeg dig omfavnet, Og indseer det mig ei gavner Her at blive al min Tid. Mig min Jesus nu hiemkalder Udi en velsignet Alder Til at see hans Ansigt blid. Par m vel at disk Glæde, For Guds Throne skal jeg træde Fuld af Fryd og Sallighed. Mine, som jeg efterlader, Gud selv være skal en Fader, Trøst for dem han har bereed. Nyeheder. Randers.
Viborger Samler, 1784-07-26
Onsdagen den 14 Julii blev den nye indrettede latinske Skole i Randers høitidelig indviet af Hs. Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Hee fra Aarhuus i Overværelse af Hans Excellence Hr. Geheimeraad Høeg Guldberg og andre anseelige. anseelige Tilhørere, da hans Høiærværdighed tog Anledning af Ords. 9, 1. Viisdommen bygde sit Huus, til at betragte en Skole som en Viisdoms Bygning, hvori deels Viisdom bør læres, deels Viisdom bør øves. Før Talen blev opført en smuk Concert og derpaa begyndt med det 1ste Vers af: I Jesu Navn, og efter Talen sluttet med det 1ste Vers af: O Hellig Aand kom til os ned. Dagen efter begyndte Hr. Biskoppen den offentlige Skole=Exammen, da 4re Candidater i Aar forsendes til Akademiet.
Viborger Samler, 1784-07-26
Proklama.