JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Linieskibet har i Forgaars lagt sig nede ved Admiralskibet og Fregatten. Endeel Kanonbaade og Blokskibe skal have lagt sig uden for Landscrong. En hertil i disse Dage indbragt lille svensk baglastet Baad er efter Hs. Majestæts befaling igien frigivet. I Gaar Morges kom to Kapere og en svensk Galease med Kul ind fra Nordsøen. De engelske Krigskibe ved Raa skal have anholdt et Amerikansk Skib og ladet det bringe til England. J Dag mod Middag kom en engelsk Koffardie brig med Parlementairslag ind fra Nordsøen med Krigsfanger og lagde sig uden for Broen. Den bragte Besætningen som havde været paa Anholt, 2de Officerer, Lieutn. Møller og Bentzen og 129 Mand, og desuden 69 Søefolk af for det meste Skibe fra Norge, som vare tagne paa Nedseiladsen til Jylland. 3de Fartøier, 2 Brigger og en Galease, alle stærk ladede, deels med norske Produkter, deels med Sukker og Kaffe, bleve tagne 3 Mile fra Fanøe af en eng. Fregat Alexandrine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
En Færgejolle her af Byen, som for nogen Tid gik herfra med Viin og Porter til en Havn 30 Mile borte, er kommen lykkelig tilbage med Hvede a 12 Rd. Tdn. og Hvedemeel a 12 Mk. et Lpd. Engelske Krydsere, jagede efter den, men den undgik. Saa lykkelige vare derimod ikke andre, da Baadføreren saae hvorledes en Mellemsolle her af Byen, en Kaperskonnert og en mindre Baad bleve jagede paa Land ved Stevns og fordet mest forliste. Den første var ladt med Hvede, Korsøer, den 6te Julii. De engelske Krigskibe have gandske forladt Sprogøebeltet. Bornholm, den 3die Julii 1809. J Torsdags 3 Dage fik vi dog noget at kunne tale om her til LandsEn engelsk Kutter fik det Jndfald at giøre Forsøg paa at borttage en kapret Galease ved Hasle, men den blev saaledes hilset fra Landet, at den maatte overlade dette til nogle armeerte Barkasser. Jmidlertid søgte 2de Orlogskibe at hævne den Fornærmelse, som de maaskee troede at Kutteren skulle være tilføiet, og beskiød Hasle næsten den hele Eftermiddag. Kutteren, som først bataillerte med Hasle Batterie, sik adskillige veltrufne Skud. Orlogskibene, som havde lagt sig meget forsigtigen og saa langt ude at man ikke med Vished eller med nogen Kraft. kunde giengielde deres Skud, bleve ei besvarede. Denne deres forsigtighed gjorde imidlertid saa meget, at deres Skud heller ikke havde synderlig Kraft. Byen leed saare ubetydelig Skade. Den hele Skades Værdie er omtrent 50 til 60 Rd. og ikke een Mand blesseret, mindre død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Nu er Bornholm selv virkelig godt forsynet med alle Slags Kornvare. Paa en 14 Dages Tid ere opbragte hertil 7 Skibe, ladte med alle Slags Kornvare, Hvede, Rug, Byg, Malt og Uld, hvoraf nogle formodentligen ville blive condemmerte. Det lader desuden til som vi her til Lands kunne vente en overmaade riig Høst og altsaa hverken Bornholm eller Fæstningen Christiansøe vil komme til i Aar at trænge til Sæd fra andre Provindser. Salt er her heller ingen Mangel paa. For kort siden kom en Jagt hertil fra Stralsund med 220 Tdr. Af de til Fæstningen sidst hidsendte Kornskibe havde vi den Rønne af en Kutter; det andet kom dog ind. Det ladet Ærgrelse at see det ene at blive taget 1/2 Miil uden for ellers som de Engelske med deres betydelige Eskadrer her i Østersøen nu for Alvor har sat sig for at opkapre vore efter 11 lykkelige Reiser mellem Kiøbenhavn og Born Fiskerbaade. Den brave Baadfører Mogens Ude blev engelsk Kutter ved Østad. Varene toge de og lode ham holm paa den 12te taget tilligemed 2 andre Baade af en gaae hertil. Ligeledes gik det Baadfører Pustrup paa Overfarten til Kiøbenhavn. Saavidt man kan skiønne er her vist 8 til 10 Orlogskibe i Østersøen. Hvad mon Hensigten være med disse ikke ubetydelige Eskadrer, Maaskee de Engeiske vil som sande Venner søge at bringe vore Naboers Flaade i sikker Havn til Engelland. Christiansøe, vil endnu ingen i Aar nærme sig. Den er nu virkelig i Stand til at kunne tage mod Fienden. Her paa Landet frygte vi ikke, og sandelig, vi have heller ikke Aarsag til at frygte. Vi ere beredte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Aarhuus. (Forlangt Jndrykkelse.) Epilog, fremsagt paa det forenede dramatiske Selskabs Teater i Aarhuus den 9de Julii 1809. Avant at tale frygtsom jeg fremtræder, Endog iblandt saamange Ædle, Ah! Fra Eder strømmed mine bedste Glæder Til Eder strømme maa mit Hjertes Tak; Tak! - at dette Ord dog kunde sige Alt hvad jeg føler, men ei tolke kan Naar Sukke fra mit rørte Hjerte stige Og vidne, min Erkiendtlighed er sand! Om end mig Skjebnen skiller vidt fra Eder, Om Fielde taarne sig imellem her, Om vild Eydora sine Bølger spreder Og ei mit Suk kan komme Eder nærDa er er Minde i min Siel tilbage, Et Minde, om det Gode de mig gav J kjer Erindring alle Dage Skal følge mig indtil min Grav. O. G. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Copulerede. J Aarhuus den 12te Julii. Kiøbmand Hr. Jens Simmelkiær og Madame Elisabeth Sophia Koch, fød Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Prædikanterne paa 7de Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Udenlandsk. Tydskland. Den 21 franske Bulletin dat. Wien den 22de Junii. Hertil er ankommen en Alde de Camp fra Fyrst Joseph Poniatowsky. Fyrst Serge Gallitzin maa være i Lublin og hans Avantgarde i Sandomir. Fienden finder Fornøielse i at udsprede ephemeriske Bulletins. Efter samme har han gjort 20,000 Gevæhrer og 2000 Kürasser til Bytte i Slaget ved Eslingen, været Herre af Valgpladsen den 21de og 22de, ja har endog selv udspredt et Kobber, hvorpaa mon seer, at Kuglerne fra hans Batterier giennemkrydser alle Stillinger paa Valgoladsen. General Marciani som faldt i Fangenskab ved Raab, er ankommen til Hovedqvarteret. Han siger, at Erkehertug Johan, har siden Slaget ved Plave, tabt 2/3 af sin Armee, dog igien erholdt Recruter, hvorved han næsten er completteret, men, som ikke veed at giøre noget Brug af deres Gevahrer. Han anslaaer Erkehertugerne Johanns og PalatinsTab ved Raab til 12000 Mand. Den østerrigske Armee rykkede i Feldten med 9. Armeecorpser, hver paa 40000 Mand, og havde i det Jndre af Landet Recruter og Landværnskorps, saa at de havde over 400,000 Mand under Vaaben. Siden Slaget ved Abensberg til Wiens Jndtagelse, Jtalien og Polen indbegreben, kan man have fratagen Fienden 100,000 i Fanger, og hans Tab i Døde og Desserteurer 100,000 Mand. Endnu havde han 200,000 Mand, som var fordeelt paa følgende Maade: Ertehertug Johann havde i Slaget ved Raab, 50000 Mand; Østerrigernes Hovedarmee før Slaget ved Eslingen 90,000 Mand; Erkehertug Ferdinand havde 25000 Mand med sig i Warschau og 25000 Mand vare i Tyrol, Croation og som Streiscorps fordeelte paa Grændserne af Bøhmen. Ved Eslingen bestod den østerrigske Armee af Bellegardes Korps, det eneste som endnu var fuldstændig, fordi det endnu ikke havde taget Deel i noget Slag, og af Levningerne af 2det, 3die, 4de, 5te og 6te Corps, som alle havde tabt meget i de foregaaende Fegtninger. Havde disse ikke tabt saa me ger, og havde de, som i Begyndelsen af Feldttoget, været forenede, saa havde de udgjort 240,000 Md. Fienden havde 90,000 Mand; et Beviis paa hvilket uhyre Tab han har havt. Da Erkehertug Johann rykkede i Feldten, bestod hans Armee af det 8de og 9de Korps (il 80,000 Mand). Ved Raab var han 50000 Mand. Hans Tab var altsaa 30,000 Mand; men under disse 50,000 befandt sig 15000 Ungarer af Jnsurrectionen; hans sande Tab beløber sig altsaa til 45000 Mand. Erkehertug Ferdinand rykkede ind i Warschau med det 7de Korps, 40,000 Mand. Dette er smeltet sammen til 2500 Mand. Vicekongen slog ved Raab 80,000 Md. med 30,000 Franskmænd. Ved Eslingen blev 90,000 Mand slagen og holdt i Tømme af 30,000 Franskmænd, der fuldkommen havde slagen dem paa Flugten og tilintetgjort dem, naar ikke Tilfældet ved Broen havde fundet Sted, som foraarsaaede Mangel paa Munition. Østerrigs store Anstrængelser, og dets Gouvernements Beslutning at vove det yderste var et Resultat af Papiir pengene. J Fare for en Bankeret, tilføiede de endnu hellere 500 Millioner til sine Papiirpenge, og forsøgte en sidste Anstrængelse at lade dem discontere i Tydskland, Jtalien og Polen. Det er meget sandsynlig at denne Grund har havt mere Jndflydelse paa dens Beslutninger end nogen anden, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Den 22de Bulletin, dat. Wien den 24 Junii. Festningen Raab har capituleret. Denne Stad har en fortreffelig Beliggenhed i Midten af Ungarn. Dens Omkreds er forsynet med Bastioner, dens Grave fulde af Vand og man kan bedække en Deel af samme, ved at sætte den under Vand. Den ligger ved et Sammenflodaf 3 Strømme. Dens 1800 Mand stærke Garnison var utilstrækkelig. Fienden haabede at efterlade sig 5000 Mand i den, men hans Armee blev, Slaget adskilt fra Festningen. Staden har i 8 Dage lidt meget ved Bombardementet, hvoraf dens skiønneste Bygninger ere ødelagde. Alt hvad man sagde dem, om det Unyttige vedderes Forsvar, var uden Virkning ; de haabede paa Forstærkning, Grev Metternich som i 3 Dage har ventet ved Forposterne, er igien kommen tilbage. Gesandtskabsseretair Dodun, er paa Beretningen om det tabte Slag ved Raab, tilligemed Forbundshoffernes Gesandtskabs Pesonale, bragt til Grændsen af Ungarn. Denne Bulletin slutter med de allerede bekiendte Ting, at Østerrigske Tropper ere indrykkede i Sachsen og det Boyreuthske, at Kongen af Westphalen er med det 10de Corps paa Marschen og at Hertugen af Valmy har sadt Avantgarden af Reservecorpset i Bevægelse. Efter Festningen Raabs tilføiede Capitulation, skulle Garnisonen den 24de Junii, naar de ingen Hielp erholdt, rykke ud af Festningen med Krigshoneurs, strække Gevæhr paa Glaciet, og efter aflagt Eed ikke at tiene imod Frankrig eller dets Allierede, førend alt er udvexlet, begive sig til Comorn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Berlin, den 3 Julii. Hertil er indløben følgende officielle Efterretning fra Hs. Majestæt Kongen af Westphalens Hovedqvarteer i Dresden, den 2 Julii. Siden Hs. Majestæts Udmarsch fra Cassel den 18de Junii, har Fienderne ikke lagt noget i Veien for hans Fremrykken. Ved vor Armees Nærmelse, har Fienden rømmet Leipzig og de øvrige af ham befadte Deele i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Den 2den Junii Kl. 9 om Morgenen holdt Kongen sit Jndtog i Dresden. Fienden er kastet tilbage til Bøbmen hvor vi alt har forudsendt Recognosceringer. Vore Tropper ere fulde af Mod. Vi erfare at Hertugen af Abrantes er indtruffen i Hanau, og strax efter hans Ankomst sadt den der forsamlede Armee i Bevægelse. Den er 20,000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
München, den 27de Junii. Den 22de om Morgenen brød Generallieutenant Wrede op fra sit Bivouar ved Linz med den 1ste Batailon af det 3die L. Reg., den 2den Bataillon af 13de Dito, det 6te L. Reg. det 2det Chrvauxlegers R. og en Batterie, for efter Rigs, marschal Hertugen af Danzigs befaling at recognoscere de findtlige Forposter. Ved Granmedel stødte han paa Fienden, som var bedækket ved Forhugninger, Moradser, a. Men det 13de Reg. trængte igiennem en Forhug ning og tourneerte den fiendtlige venstre Flanke; Fienden blev jaget ud af Byen Hirschlag, og dreven til Flekken Helmansød, 2 Miil fra Linz. Efterat Frieherre, Wrede havde ladet de fiendtlige Forhugninger stikke i Brand, vendte han om Aftenen tilbage med en Major af det Peterwaldeiner Reg., en Capitain, en Lieutenant og 51 Mand Fanger. Fienden havde desuden mange Døde og Saarede. Lieutenant Seuffert af Chevaux legerne blev skudt og 2 Capitainer ere let saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Nürnberg, den 29de Junii. Den 26de Junii rykkede et østerrigsk Korps under Capitain Jestachich herind. Officerernes og Soldaternes Opførsel er meget god. Jmidlertid blev udskreven en ikke ubetydelig Reqvisition og Contribution, som de tildeels erholdt. Natten til den 28de forlod dette Troppecorps os igien; men det smerter os meget at de toge 3 af vore første Embedsmænd med sig som Gidsler. J Gaar ved Middagstid rykkede Keiserl. fransk Cavallerie herind. Vor Stad, nyder nu igien fuldkommen Rolighed. Mod Aften blev af et fransk Detaschement indbragt her til 2 Kanoner, som vare frataget de østerrigske Tropper mellem Betzenstrin og Pegnitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Salsburg, den 31te Junii. J det Salborgske er 150 Rebellere indrykkede i Pleiedistricterne, Zell. Mittersil og Salfelden, som skal blive der som Execution saalænge, til hver District har leveret 300 bevæbnede Skytter. Den første Øvrighedsperson i Salfelden blev bragt som Arrestant til Jnsbruck fordi han ikke ville lade udlevere Blye til dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Mannheim, den 30te Junii. J det Mergentheimske er udbrudt Uroligheder. Det i Mergentheim liggende Militair er den 26de bleven afvæbnet af en sig der indtrængende talrig Bønderhob, som bemægtigede sig den Kongl. Würtembergske Commissair. De mange falske Rygter, især at et talrig østerrigsk Troppecorps nærmer sig, har sadt den lettroende og uvidende Mængde i Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Frankrig. Moniteuren indeholder følgende fra Spanien. For at dække Gironnas Belering, havde det 7de Armeecorps trukken sig i Nærheden af samme. Det 3die Armeecorps havde detascheret en af dets Divisioner, for at medvirke i Foretagendet mod Asturien og General Suchet holdt for nødigt at concentrere alt hvad han kunde undvære af Tropper ved Huerba og Galledo, i Nærheden af Saragossa. Dette Øieblik holdt General Blake for gunstig til at giøre en Bevægelse fra Siden af Arragonien, og gik med sine, ved et stort Antal bevæbnede Bønder forstærkede Tropper mod Huerbaden 13de Junii. Samme Dag og følgende gjorde han paa flere Puncter Forsøg som mislykkedes. Den 15de rykkede han med Magt frem fra St. Fe Kandten, hvor General Suchet havde samlet omtrent 6000 Mand, og forventede Fienden, som ved hans tilsyneladende Uvirksomhed, kom dristig ned paa Sletterne for at angribe ham. Efter flere Bevægelser fra begge Sider, kunde General Suchet først om Aftenen Kl. 6 giøre et afgiørende Angreb. Fiendens Linier bleve giennembrudte og slagne paa Flugten, Rytteriet forfulgte dem og hvad der undkom, havde de steile Klipper at takke for deres Redning. Ved Courerens Afgang bestod denne Dags Resultat alt i 25 Kanoner, 3 Fahner, en Cavallerie general, 3 Oberster, 5 Oberstlieutenanter, 2 Capitainer og 400 Mand Fanger. Antallet blev større hvert Øieblik. Fienden efterlod sig 3000 Døde paa Valpladsen. Under Slaget blev Staden Saragossa roelig, og Geral Suchet er vel tilfreds med denne Stads Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Bekiendtgiørelser. Den 18de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi Marselisborg Tingstue, liciteret, en nye Broes Opførelse ved Hæest paa Randers Landevei, samt endeel Broers og Steenkisters Reparationer paa Horsens Landevel indtil store Miøde Broe; alt paa de af Høie Øvrigheden approberede Conditioner, som forinden er at faae til Eftersyn i Aarhuus hos Svitzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
De samlede Forordninger tilligemed Schous Register, begge for 1808, ere med øvrige ny Literatur at faae Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Hvo som ønsker at deeltage i mit Dansenstitut vilde behageligst snarest muligt tegne sig i mit Loft hos D. Jacobsen paa Vestergade. O. G. F. Bagge, Lærer i Dans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Jeg aflægger herved min ærbødige Taksigelse til det respektive forenede dramatiske Selskab i Aarhuus for Laanet af dets Teater. Mine Medspillende og de Herrer Musici ligeledes. Stedse skal mine Herrers Godhed vorde indpræget i mit Hjerte, og min Erkjendtlighed skal først ophøre med mit Liv. Ærbødigst. O. S. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Da her i Egnen vexer mange Chameel Blomster, eller Korrel som den almindelige Mand kalder dem, og disse just nu er i Blomstring, saa meldes for dem som gierne vil fortiene noget, at disse Blomster kiøbes paa begge Apothekerne i Aarhuus; ligesaa kiøbes og af de rette stribede Blodigler saa mange som kan samles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Paa Svane Apotheket bekommes Apelsiner og Citroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Nye ankomne Citroner og Apelsiner faaes hos Peder Lars Schmidt paa Vestergade. Ere Gaards Avling beliggende i Tredie Fald Nr. 24. er at faae tilkiøbs hos undertegnede, med den halve Deel af den paa samme staaende Afgrøde; i Manget af Salg kan de ogsaa faaes til leie paa 4 Aar fra 1ste October næstkommende. Aarhuus, den 3de Julii Peder Lausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-12
Natten imellem Søndag og Mandag er paa Aarhuus Mark tabt af en Vogn 2 Stænger Jern; andre Vogne som i Mandags Morges kom her til Byen, har mødt 2de ridende Personer, den ene paa en graae og den anden paa en sort Her, hvilke maa have funden dem, da hver havde en Stang Jern i Haanden. Finderne ville behage at melde dem til Kiøbmand Hans Raae i Aarhuus, som derfor udbetaler dem en billig Findeløn. Undertegnede er tilsinds underhaanden at bortsælge et mig tilhørende Sted paa Zeuthen Mark, med tilhørende 3 Skpr. Hartkorn. Ved Stædet er en Brønd og en velindhegnet Frugthauge. Jorden til Stædet kan omtrent være 9 a 10 Tdr. Land. Zempen, den 7de Julii 1809. Niels Sørensen Holm, Reebslager. Maaneds-Lister til Brug for Kystbefaling: mænd faaes tilkjøbs her paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Kiøbenhavn, den 10de Julii. Hs. Majestæt har under 24de f. M. allernaadigst befalet, at de ved Feldtpostamtet ansatte Feldtposterpediteurer skulle, saalænge de fungere som saadanne, være fritagne for borgerlig Militairtieneste, som og for Kyst milice-Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
En af de skiønneste Frugter af Gymnastikkens Jndførelse hos os og den Beskyttelse Hs. Maj. giver samme, er at have end mere udvidet og ansporet den saa skjønne saa menneskefrelsende Svømmekunsts Dyrkelse. Allerede det private gymnastiske Jnstitut, som Hr. Prof. Nachtigall for rum Tid siden anlagde, og som var den hos os giennindførte Gymnastiks Vugge (det holder sig meget vel, nu paa tredie Aar, under Hr. Thomsens Styrelse) havde den gavnligste Jndflydelse paa Svømmekunstens Udbredelse. Men ved de kongl. offentlige gymnastiske Jnstituter, det civile og det militaire, begge bestemte til at danne gymnastiske Lærere, er end mere udrettet for hiin ædle Kunst. Snart, tør man haabe, vil Danmark, tillige ved Svømmekunst Selskabets Bestræbelser, vorde Svømmekunstens første Land, og spare 5 til 900 Mennesker, som hidtil aarlig af bedrøvelig Ukyndighed i Svømning fandt deres Død i Vandet. Saavidt vides har man ikke nogetsteds i Europa overgaaet hvad i at Slags Svømmen, men især i Længdesvømmen, er viist ved de aarlige Kiøbenhavnske Veddesvømninger. Men alt hvad selv disse have ydet er intet mod hvad nylig ved Prøver i det civile gymnastiske Jnstitut er sundet, nemlig at En har svømmet i Længde 6600 danske Alen uden nogen Mellemhvile, altsaa 600 Alen over en halv dansk Miil. Denne Mestersvømmer, thi det fortiener han at kaldes, er Skolelæreren Gehl fra det Blaagaardske Seminarium, der ogsaa selv er ansat som Skolelærer, og som desuden er udmærket i Dykning og i at svømme med berget Menneske. Det bør tilføies, at denne høist mærkelige Svømmeprøve foretoges langs Flaadens Flydebro. paa Nyholm, hvor Strømmen gaaer stærkt, og fuldendedes i 3 Timer 25 Minutter, uden Klæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Helsingøer, den 9de Julii. J Morges kom med Parlamentair fra Helsingborg en dansk Lieutenant, som havde bragt svenske Krigsfanger til Sverrig. En ostindisk Capitain Knudsen og Assistent Fædder, som havde været opbragte til Engelland, ankom tillige hertil fra deres Reise igiennem Sverrig. Det ene Linieskib dernede har i Forgaars og i Gaar krydset frem og tilbage. Det lod i Forgaars med Slupper og Barkasser jage efter nogle af vore Kapere, som dog alle kom uskadte tilbage. J Gaar Morges marscherede de fra Anholt hidførte Mintaire herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Kronborg Geværfabrik, den 9de Julii. J Nat gik Allarmtrommen her og alt kom i hastig Bevægelse og Allarm, da man troede, at de engelske Krigskibe, som ligge under Kullen, sendte Barkasser hid for at giøre Landgang. Jmidlertid var det ikke mindre og ikke meere end 4 svenske Baade, som en Kaperlugger fra Kbhavn, havde taget under svensk Land, og bragt hid af Ellekilde til, men da de ingen Signal havde oppe, antog man dem for fiendtlige, saa man nær havde skudt paa dem. Kl. var omtrent 2. Een Baad har lidet Kalk, en anden noget Rug og lidet Flesk, men deres øvrige Indehavende er i det hele saare ubetydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Corsøer, den 9de Julii. Den fiendtlige Førselsflade, som i lang Tid er seet at ligge i Samsøbeltet, h., nu taget Stilling under Kierteminde. J Sprogdettet er ellers ingen fiendtlige Skibe. Hierting, den 30te Junii. Vi have nu her Fienden i Sigte. I dette Øieblik ligge 2 engelske Fregatter, 2 Brigger, 1 Lugger og 5 bevæbnede Barkasser ved Fanøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
fra Langeland af 6te Julii. Den 28de Junii gav os den skiønneste Høitidsfest, der opliver Krigeren, og alæder Patrioten. Den talrigste Forsamling var Vidne til, hvorledes Danmarks 6te Frederik ærer den Kiække og belønner ædel Daad. En Artillerist blev, for udvist Mod, benaadet med Dannebrogskorset. Kl. 10 Formiddag var det Langelandske Forsvars=Militaire af Kavallerie, Artillerie og Infanterie forsamlet paa aaben Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Ved den commanderende General Grev Ahlefeldt Laurvigs Ankomst til Stedet, saae man en Linie, der udgjorde det interessanteste Syn; der blev formeret Kar ree, og Generalen med Stab traadte i Kredsen; med anstændig Beskedenhed fremstod Artilleristen, og efter at Generalen i Kongens Sted havde indheftet ham i venstre Knaphul Dannebrogskorset, oplæst den Kongelige Sanction og ved en kort, men kraftfuld Tale, hvori Generalen skiønt bemærkede, at kun Leilighed hidtil havde berøvet hans Kammerater en lignende Ære, blev Handlingen beseglet af Generalen med disse Ord: "Kongen, leve" og et 3dobbelt enthusiastisk Huera giennemløb hele Rækken. Det samtlige Militaire passerede derpaa Mynstring. Paa Slottet var Gallataffel, serveret med Sølv. Dannebrogsmanden sad ved sin Generals Side, Skaaler bleve udtømte paa det hele Kongehuses Velgaaende, og Høitideligheden endtes med denne Følelse i Patriotens Barm : "Kongen belønner, Fædrenelandet skjønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Aarhuus. I Dag døde min forstandige og gode, min huuslige og retsindige, min gudfrygtige Kone, Amalia Elisabet Bechmann, fød Brasch, i hendes Alders 27 Aar. Under stille Veemod bekiendtgiøres for Slægt og Venner dette for mig og 5 smaa Børn betydelige Tab; hendes meget følelige Savn formildes ved det visse Haab, at hun nu er der, hvor christeligt Sind og Levnet kiendes og agtes, hædres og belønnes. Hvirring Præstegaard, den 8de Julii 1809. Hans Gram Bechmann. Vi fødes, græde, lee og lægge snart tilbage J Sysler, Haab og Frygt et lidet Tal af Aar; Og slur hensnige sig de længste Levedage; te Selv hundred - svundne - Aar er som den Dag Ja! alt henflyver snart paa Tidens lette Vinger; End Patriarkens Aar dog engang løbe ud; Os Tiden uformærkt til Gravens Pynt henbringer - Her møder Evighed og Regnskab fordrer Gud! Naar Haab afmaler ønske Kyst, Som Nattens Mulm dig holdt forborgen; Da føler Hiertet salig Lyst J Tanken om den blide Morgen. Glad Øyet seer mod fierne Bred, Som titter frem bag vrede Bølger; Og Tanken favner froe det Sted, Som Klippens Top for Øyet dølger. Saa skal engang bag Livets Hav Mit Skib - for Stormen sikkret - havne; Ja engang skal ved venlig Grav, Mit Ønske høy Forventning favne! (Evigheden, af 5te og 6te Sang)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-07-15
Udenlandsk. Tydskland. Den 23 franske Bulletin dat. Wien den 28de Junii. Den 25de mynstrede Hs. Majestæt Keiseren et stort Antal Tropper paa Høiens ved Schønbruun. Man bemærkede en prægtig Linie af 8000 Mand Cavallerie, hvoraf Garden udgjorde en Deel; ligeledes 200 Kanoner i een Linie. Den 24de cykkede vore Tropper ind i Raab. Den 25de almarscherede den krigsfangne Garnison, 2500 Mand stærk.