JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Hr. Jversen i Odense bekjendtgjorte nylig i sin Avis, at han for nogen Tid siden har pro vet at gjøde med Hornspaaner (Affald fra Beendreier- og Kammager-Arbeide) paa side og bløde Jorder, som har afgivet en frodig Græs- og Korn vært, og tilføiede dertil: "Altsaa kan formodes, at Beenspaaner vilde paa lignende Steder være muligst Gjødning fremfor Anmalia, medens Mergel er et Absorbens, der dæmper den mangeaarige Luftsyre, Jorden har indfuget. Paa høie iller sandede Jorder vilde Beenspaan neppe an linges med Held. Gid dog et patriotiske Selskab vilde bekoste nogle Knusemaskiner, vore Fyn loer vilde snart eftergjøre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Den homsopatiske Lægemethode, der nu i en Tid af omtrent 30 Aar derveligen har kjempet og endelig ved sand og reen Erfaring seierrig hævdet sin Selvstændighed, synes at udbrede sig i næsten alle europæiske Stater med stærke Skridt og at tilvende sig mange Proselyter, ei allene blandt de yngre, men endog blandt de ældre berømte 2030aarig praktiserende allopatiske Læger. Selv Fyrster og Hoffer begynde at ynde og hylde Homsopathien saa meget, at de lade sig behandle efter denne Methode og antage homoopathiske Livlæger. Saaledes hedder det i en brevelig Meddelelse fra Neapel, at Hertugen, af Würtenberg for en Tid siden har forskrevet sig en Homsopath som Livlægge fra Dr. Necker i Neapel, af hvem han, ved sit Ophold der, var bleven homsopathiske helbredet, og en Dr. Schmidt, har nu tiltraadt dette Embede. Ved det neapolitanske Hof anvendes ligeledes den homopade Horatiis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
(Jndsendt.) thiske Lægemethode af Dronningens Livlæge Dr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Jtalien nu omstunder ikke have, hvad det gamle Svenske Sedler. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Kjøbenhavns Børs, den 20 Februari 1827. a vista 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. 4 pC. Dito nye . . . . . 6 pC. norsk Laan, 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 73 1/4 73 1/2 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 – Rbd. r. S. 115 1/4 115 1/2 Sedler. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. 103 1/4 104 i Banco 95 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-20
Rettelser. Schöner hoher Menschlichkeit. Ehre meine Frohlichtet. Schöner, hober Menschlichket. Freud und Kummer sind die Zeugen, 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/2 - L. Sterl. Asiatiske Actier . . . . . . i Sedler. (Efter yttret Ønske optaget.) Fremder Kummer sey mein egen, Und des Grames dustre Schweigen. Freud und Kummer sin die Zeugen, Fremde Frende sey mein egen, Und des Glückes frohe Reigen, Store nie mein eigner Leid. Aug. Lafontaine. J No. 13, 5 Lin. Det sidste Ord: "Lov skal licum komne Ord "og udslættes. læses "Lære. - J No. 14, S. 217, 8 Lin. Jstedetfor: Han brugte og læs: Han brugte &S. S., 17 Lin. Det imellem Digamma Ed
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Jblandt Rester og Mindemærker af Forgjengeligheden af Menneskehænders Værker for Aarhundreder siden, ja for Aartusinder, oprettede og adspredte paa de forskjelligste Punkter af Øerne, maae Kjæmpehøjene vel være de ældste, og de udvise baade Skikkelsen og Jndretningen af lignende Gravhøje i Skandinavien. Ogsaa de saakaldte Pikterborge ere her ikke mindre hyppige end paa det faste Land af Øst- og Nord skotland. J Formen ere de alle hinanden ligefor det meste runde Taarne eller Vagttaarne fra 15 til 40 Fods Høide, næsten uden alt Spor af indvendige Afdelinger eller Værelser, ofte af en Tykkelse af 5 til 7 Fod, byggede uden nogen Muurkalk af raae Stene, saa godt og nøiagtigt at de ikke blot give Beviis for Varighed og Fasthed, men ogsaa for Regelmæssighed og Nethed. Jsær maae man beundre Hvælvingerne og Gesinserne, og den Kunst med hvilken de mægtige Steenmasser ved Tryk og Modtryk bære sig selv. Hvilketsomhelst Folk de end maa skylde deres Tilværelse, viser dog det hele Anlæg, og især de smale og lave Døre, igjennem hvilke man næsten maae krybe, at de tjente til Tilflugt under Hjemsøgelsen af fremmede Sørøvere. Ogsaa mangler det ikke paa Steenkredse, som forekomme i nogle svenske Landskaber, ogsaa i Wittov paa Rygen. Nogle ere vel uden Betænkning at holde for gamle Rets- og Forsamlingspladse, men de smalere fandsynligviis for Grave. De Sidste have ganske Skikkelse af Skibe. Denne Skikkelse af Skabninger, hvorpaa de nordiske Søehelte deres hele Liv igjennem rede over de vilde Bølger, efterabede de selv i deres Grave. Ja, efter nogle Sagn, der ved Naturligheden i Tilbøieligheden og ved Minder have noget Præg af Troværdighed, skal nogle af hine Søe-Høvdinger have befalet at trække deres Skibe, som for de meeste vare byggede med temmelig flad Køl, og mere til at roe end seile med, paa Land, sætte deres Liig med Vaabenet deri, og begrave dem saaledes, at Skibet blev overøst med Jord, og besat med store Stene ovenpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Det norske Sprog blev endnu talt her til imod Enden af det 17de Aarhundrede, i det Mindste som fortroligt Huus- og Hiertesprog. Halvtredsindstyve Aar sildigere talte endnu nogle enkelte Oldinge det, og nu er det ganske uddødt og forglemt. Noget længere har det holdt sig i Sheiland, især paa Foula. Ogsaa gamle Sagn og Sange ere undergaaede med det, og kun enkelte Spor af den gamle skandinaviske Folke og religiøse Troe have vedligeholdt sig J Aaret 17500 blev talt 24000 Sjele paa Øerne, men denne Folkemængde maa siden have aftaget. Den kraftige norske Menneskeklasse har, selv under alle en tyrannisk Vilkaarligheds Nedværdigelser, vedligeholdt sig, eller i det Mindste ikke ganske ladet sig fortrænge, og Jndbyggerne paa Ørkenøerne ere endnu altid et stærkt og smukt Folk. Ogsaa ved dem bekræfter sig den Erfaring, at de Klimater i Europa, hvor Vind og Regn herske, hvor Taage og mørke Skyer næsten tilhylle Solen totredie Delen af Aaret, hvor de hurtige Overgange fra Hede til Kulde og omvendt, mangle, hvor ogsaa Vintrene ikke ere strenge, have de ældste Mennesker. Saaledes Englands Nordkyster og Skotlands Vestkyster, saavelsom ogsaa disse Øer. J disse Egne kjender man enkelte Menneskeer paa 150 til 170 Aars Alder, og de paa 100 til 120 ere ikke sjeldne, saavelsom 50 og 60-aarige Barme Phænomener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Om Kapitelstaxten. J Skilderiet No. 12 d. A. findes et Stykke med Overskrift: "Om Kapitelstaxten for Sjællands Stift;" i Anledning af hvilket Anmelderen tillader sig nogle bemærkninger; om hvilke han, som ikke opholder sig i Sjællands Stift, mener, at de lade sig anvende paa Rigets for(Fortsættes.) selqvinder. Paa Shetlandsøerne vise sig de samskjellige Stifter, i det han især har hentet sine Erfaringer fra den Provinds i Danmark, i hvilken han boer. Det ligger i Tiugens Natur, at de Middelpriser til Kapitels taxten, som angives af de geistlige Embedsmænd i Almindelighed maae være noget høiere end de af de verdslige Embedsmænd opgivne Middelpriser; da hine for det meeste grunde sig paa Bøndernes Kornsalg saavel til Kjøbstæder som til Folk i den Egn, hvor de opholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
J Kjøbstaden sælger Bonden ofte alene det ringeste af sit Korn, og, næsten uden Undtagelse, det bedste til sine Naboer og i sin nærmeste Omegn; dette lader han sig betale dyrere, da han for det ringeste Korn maae tage, hvad Kjøbmanden vil give ham; Resultatet af disse Kornsalg maa altsaa være forskjelligt. Hertil kommer, at Bonden endogsaa for det meste tager noget mere for det bedre Korn i den Egn, hvor han boer, end han kan faae i Kjøbstaden; hvilket udentvivl hidrører fra, at han sædvanlig har Lyst til, imellem at komme til Kjøbstaden, og helst kommer der med Varer; hvorved han sandsynlig regner paa billigere Priser paa det han kjøber, naar en Slags Tuskhandel finder Sted. Begge de anførte Kornhandler tager Geistligheden Hensyn til ved den Angivelser; derimod have de verdslige Embeds len paa Landet at gjøre. Det Korn, som fra Hovedgaarden selv sælges til Kjøbmanden, er en Blanding af godt og slet, og Landgildekornet hører, som bekjendt, sædvanlig til det maadelige Kjøbmandsgods. Enhver Upartisk vil ligeledes heraf let skjønne, at, ved det meget Korn af den ringere Sort, som bringes til Kjøbstæderne, en ikke ubetydelig Differents kan opstaae mellem Angivelser af Korn mænd aldeles intet med Angivelser om Hande mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Indenlandske Efterretninger. Af den 4de Hovedrapport over den indbyrdes Underviisnings Fremgang i Danmark, og Tilstanden den 31te December 1826, allerunderdanigst forelagt Hans Majestæt Kongen under 28de Januar 1827, tilligemed Udsigt over Tilstanden 31te December 1823, 1824 og 1825, er forfattet en summarisk Extrakt i tabellarisk Form. Dens Resultater ere disse. Medens der ved Slutningen af det 1ste Aar, efter at Sagen, refereret i Statsraadet, havde faaet Hans Majestæt Kongens Tilladelse til Jndførelse (September 1822 - December 1823) det er: Den 31te December 1823 fandtes 244 Skoler, som havde indført den indbyrdes. Underviisning, var: den 31 December 1824, Antallet 605 den 31 December 1825, og nu d. 31 December 1826, Dernæst bør anføres, at man med Grund i 1827 kan vente Indførelsen i 462. Altsaa i Alt, Skoler, erklærede forden indbyrdes Undervisning, den 31. December 1826, det er efter 4 Aars Forløb . . . . . . . . . . . . . . Den indbyrdes Underviisnings Fremgang i Danmark har altsaa i denne Læremaades 4de Aar her i Riget, ogsaa været udmærket stor, og saare glædeligt er det, at Udsigterne til det 5te Aar ligeledes love en herlig Fremgang for denne almeennyttige Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
J Flensborg døde den 30te Januar Dr. Thomas Forchammer, en af Byens mest søgte Læger, desuden en god Botaniker og i Literaturen bekiendt ved sin 1824 udgivne: Sammlung der Gesette und Verfugungen, welche das Medicinalmesen in den Herzogthumern Schleswig und Holstein betreffen. Han blev kun nogle og tredive Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Aalborg, d. 15de Februari. Hestemarkedet i Tirsdags var besøgt af en talrig Mængde af Omegnens Beboere, hvortil det gode Veir og Føre vel bidrog Noget. Skjøndt Antallet paa Heste ikke var ubetydeligt, var Omsætningen kuns ringe, som den altid pleier at være paa Aalborgs Hestemarkeder, og indskrænkede sig mest til Tuskning med middelmaadige Heste. Store og skjønne Stadsheste blive stedse sjeldnere paa vore Markeder. Forsaavidt Omsætningen sandt Sted vare Priserne efter Hestenes Beskaffenhed ret gode, skjøndt de efter de med Posten indløbne Efterretninger udenlands fra sikkert endnu ville blive bedre, fornemmelig hvad gode Heste angaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Ved Fattigblokkens Aabning i Wester hassing Kirke, den 7de Dennes, forefandtes, foruden Tavlepengene, et forseglet Papiir, hvori var indlagt 50 Rbdlr. Sedler, og havde følgende Jndskrift: "Fra mine Forældre, kom jeg fattig ud, En stor Velsignelse gav mig Gud, Jeg takker Gud for sin Velsignelse, Af denne Aarsag nedlægges denne Skjærv Til Sognets Fattige. Westerhassing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Blandede Efterretninger. Den østerrigske Hær. Fodfolket bestaaer, med Undtagelse af de Garder, der danne nogle kun lidet besatte Borgvagter, af 58 Linie Jnfanterie Regimenter, af tre Batailloner, til 6 Kompagnier. Ethvert af dem, undtagen det italienske og det ungerske, har to LandværnsBatailloner, foruden Stammen paa Fredsfod. 20 Grenadeer-Batailloner, af hvilke to til fire Kompagnier, de øvrige til sex stedse ere forenede, endskiønt dog to Kompagnier høre til de enkelte Regimenter. Fremdeles 17 Jnfanterie Grændse-Regimenter til to Batailloner, 15 Batailloner Jægere i tolv Batailloner og et Regiment. Endeligen 5 Garnisons-Batailloner. Hovedsummen bliver saaledes 248 Batailloner, foruden Landværnet, som i Krigstid bruges til Besætning af Fæstninger, Transporter a., hvilket i det ringeste var Tilfældet i Aarene 1813 14. Rytteriet tæller 48 Eskadroner Kyrasserer, 36 Eskadr. i Regimenter paa 6 Eskadr., 56 Eskadr. Chevauxlegers, 96 Esk. Husarer, 32 Esk. Ulahner, i Regimenter paa 8 Esk. Hovedsummen 268 Esk. Jblandt Husar-Regimenterne, som i Krigstid vel ogsaa bringes til 10 Eskadr. er et Grændsenational-Regiment. Artilleriet er et Bombardeer- og et Fyrværker-Korps, 5 Felt Artillerie-Regimenter, og et talrigt Garnisons Artillerie. Som hørende til Jngeniør Korpsel regnes Pontonnier-Bataillonen, GalkisteVataillonen (Grænse Nationaltropper, bestemte til Besætning af visse Krigsfartøier paa Donau kaldte Galker, men ogsaa at bruge paa andre Flaader, Pionier, Sapør, og Mineer=Korpserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
(Efter Militair-Schematismus des østerreichischen Kaiserthums. Wien 1826. Bl. f. L. U.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
En for kort Tid siden afdød fransk Akademiker, Lemontey, beskæftigede sig med et literært Arbeide over Ludvig d. Fjortendes Regjeringshistorie, og havde derved havt til Benyttelse med Napoleons Bifald, nogle Dokumenter, fra Arkivet for de udenlandske Anliggender. Han har i dette Arbeide af Altstykker viist, at den franske Regjering i et vist Tidsrum har anvendt stor Umage paa at udvirke Ludvig d. 14des Valg. til tysk Keiser; at alle mulige Drivefjedre bleve satte i Bevægelse, alle Rænker smedede, for at faae Tyskland saaledes underlagt bemeldte Franskes alvældige Behersker, og at der vare nogle smaa tyske Fyrster, som for Penge og gode Ord havde ladet sig vinde til at virke for bemeldte Plan. Denne virkeligen interessante historiske Notiz fortæller det tyske Morgenblads (No. 250. f. A.) parisiske Korrespondent, Tyskeren Depping, ar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Kjøbenhavns Børs, den 23 Februari 1827. Hamburg 2 M.a vista 229. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-24
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90801 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 103 1/2 104 i Banco. ved Hambro & Søn. 94 95 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/259 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Notitser om Hesteavlen. 3. Forfatteren af Skriftet, anført i dette Blads No. 2. Reise durch Skandinavien im Jahre 1817, som ikke findes ubillig eller partisk i sine Yttringer om Danmark, fortjener vel Opmærksomhed angaaende Bedømmelsen af det Kongelige Frederiksborgske Stutterie; men "Resultaterne af en Jndenlandsreise i Sommeren 1826 opfordre vist i saadant Hensyn endnu langt mere Opmærksomhed til ønskelig Reform. Besynderligt er det, at en Mand med Sagkundskab, rei fende med Kongelig allernaadigst Understøttelse, formenes Adgang til nævnte Stutteri. Formedelst deres almindelige Brugbarhed og Styrke foretrækkes de danske Hesteracer mange andre; men skjønnere Hesterace end i Hertugdommene antræffes meget sjeldent. Til Parade især ere de næsten uden Lige. Med Ravnehoved, ypperligste Reisning, Smekkerhed og fine Been finder man dem stundom vidunderlig skjønne. Skjøndt der ere flere fortrinlige Stutterier i Hertugdømmene for nærværende Tid, end om meldes, og skjøndt man længe førend Forordningen af 30te Mai 1798 udkom, havde mange Steder lagt Vind paa Hesteracernes Forbedring, saa feiler det dog ikke, at de bedre Hingster nu snarere forblive hjemme, end forhen, ja foruden mangfoldige bekiendte Bortførelser af udvalgte Hingste, veed Jndsenderen, at en Forpagter i det Sundeviitske paa engang udførte 3 billedskjønneunge Hingster, som betaltes ham med 3000 Rd. sl. holst. Kour., 1000 Rd. pr. Stke. EnhverFædrelansksindet maa vist beklage saadanne Tab, som saavidt mueligt bør forebygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
2. Den sidst afdøde Hertug til Glücksburg, efter hvem Hertugdømmet hjemfaldt til Kronen, foraarsagede nok fornemlig Hesteavls stigende Forbedring i sin Tid, da han selv var Kjender, og Lysthaver af skjønne Heste. Foruden de deligste Ridehopper havde han blandt andet et Spand med 7 fortrinlig skjønne Hopper af Porcellainsfarve. Forpagteren paa Hovedgaarden i Distriktet opmuntredes derved især til at hyldt Herskabets Smag til forædlende Hesteraces Udbredelse, helst da derved erholdtes en ypperligErhververen med Afsætning til Hertugen selv, som undertiden, til ydermere Opmuntring for Falbyderne, lod sig det være magt paaliggende, at udsøge sig selv de meest yndede Heste for overdreven Betaling. Saadanne Bevæggrund forfeile ikke den tilsigtede Virkning. Saaledes havde blandt Datids Forpagtere en Efterfølger den Maade, til et overordentligt got Slutteries Vedligeholdelse, at holde 6 Par udsøgte Følhopper, 2 Par sorte, 1 Par mørke og 1 Par lysebrune, 1 Par gule og 1 Par graablommede. Disse Hopper brugtes til Kjørsel og Markarbeide, ligge til de folede, samt toges i Tieneste igjen strax efterat de havde folet, efter deres Befindende, men altid under Opsigt af Eieren, deraldrig forsømte den, og da det overhovedet er saavel Slesvigholsteenernes, som Jydernes almindelige Bestræbelser fra Ungdom af, og iblandt Tyendet vedtaget, at frede Hestene ved den var ligste Behandling, saa bestod Stutteriet her i alle Maader i bedste Velgaaende. I dette Stutterie fandtes i senere Tider, iblandt flere delige Skabninger, en ung kulsort Hoppe med 4 hvide Sokker og Stierne, som neppe kunde overgaaes af den skjønneste Arabers ædleste Art i fuldkommen Skjønhed, hvorfor den og hædredes med Dukkenavnet. Den udmærkede sig tillige ved de yndigste Bevægelser, og dens Gang var til Beundring let. At ride den var for Jndsenderen da den største Vellyst, og skjøndt denne mageløse Hoppe var aldeles feilfri, til kappelysten Jndbydelse for Hestehandlere og andre Lysthavende, saa lod Eieren sig dog ikke forføre af de hedste Tilbud til at afhænde denne Hopper nes Mynster, men lod den bedække til Stutteriets forøgende Flor. Dog, dette saa fortrinlige Stutteries Skjæbne efter Gaardens Udparcellering. i senere Tid, har nok været Adsplittelse til Forringelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Blandede Efterretninger. to Kusiner, af Adel Remusat, oversat af Ursproger, og forsynet med en kritisk Jndledning, er udkommet i Paris. Denne Nyhed kan ikke mangle stor Jnteresse, og fortjener den. Den simple og fordringsfrie Fortælling sætter os indi en chinesisk Families Jndre, og giør os ganske fortrolig med denne fjerne Folkestammes Anskuelser af Livet, Ønsker, Ængstelser. Vistnok mangler ganske de store Effectpartier. Glimrende Skildringer, en rig Phantasie, en dramatisk Udvikling søge vi forgiæves deri; men naar vi har gjennemlæst Bogen have vi derimod lært meget Nyt om det synderligste og utilgængeligste af alle Jordens Lande, og ere istand til rigtigen at bedømme og forstaae Chinesernes særegne Livsforhold. Bl. f. L. U. 129. Skriftet maatte et af vore mange Tidsskrifter. gyndt at opblomstre, og kan med Tiden blive En nye Stad, kaldet Hamburg er be vel fortjene Optagelse i en dansk Oversættelse i En chinesisk Roman: Ju=Kiaoli, eller de gode Tyre og Væddere, og formaae dem til at vigtig. Den er anlagt paa den nordlige Side af Savannah-Floden i Syd-Carolina; og voxer Hamburg 2 M. seelse. hurtigt frem, til Skade for den lige over for i Staten Georgien liggende Stad Augusta. Den har allerede en meget betydelig Flodskibsfart, og talte i August 1829 allerede 2700 Jndvaanere. Hr. Schulze en fød Hamburger, der som Matros gik til Amerika, er Stifter af denne Stad, lever der i formuende Omstændigheder, og i An
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Kjøbenhavns Børs, den 27 Februari 1827. a vista 229. Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 1/2 a 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. S. 252. Efter Linien: I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Asiatiske Actier. . . . . . 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito . . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. 50 151 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 73 1/2 75 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 3/4 116 3/4 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 903, 91 Rbd. r. S. 103 1/4 104 i Banæ94 95, i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/259 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-02-27
Rettelser. J Digtet over J. F. Kaas i forrige No. Neil og neil han lønner sig selv, o. s. v.er forbigaaet: Med en inderlig Fryd, med dit voxende Held, S. 253, Lin. 2. Jst. Farfader læs: Forsødt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Marts 1827. Det Kongelige Jnstitut for Blinde. Det kan regne sin Stiftelse fra 10de Juni 1811. "Et Selskab (Kjæde-Selskabet), der ikke ofte, men altid i ædelt Øiemed, samledes, besluttede, opfordret af dets elskede og agtede Formand, Hs. Exl. Overhofmarskal v. Hauch, at udbrede veldædig Virksomhed uden for sin nærmeste Kreds." Flere Forslage fremlagtes. Hr. Professor Fr. Christ. Brorson, R. af D., havde havt et Par Blinde til Undervisning til Confirmation. For den yttrede han Ønsker, og foranledigedes til at udarbeide en Plan til en Stiftelse for Blindes Dannelse, med Formaal at udvikle deres aandige og legemlige Anlæg, i dem opdrage gode Mennesker og gavnende Borgere, og fornemligen sørge for at de Blinde føle sig, under og ved Dannelsen, mindre ulykkelige. Hint Selskab bifaldt Planen, og sammenskjød strax for det første Aar 1600 Rdl. D. Cour., foruden at adskillige af dets Medlemmer gave særskilte Bidrag. Et Lokale blev leiet, og den 10 Juni 1811 samledes de for 4 qvindelige Lærlinger.) det første udvalgte tolv Blinde (s mandlige og pen i tykt Papir. ning af Pampus=Blade. geligt Jnstitut."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-03
Ved Kongelig Resolution af 3die September f. A. tilstodes en Understøttelse af 1000 Rdl. D. C. aarligt i tre Aar af Fondet ad uaupublicon, som Bidrag til Huusleie, og ved en anden Kongelig Resolution af 19de Septbr. f. A. stadfæstedes Jnstitutet under Navn af "KonUndervisningens Dele vare fra Begyndelsen af: Religion, Regning, Historie, Geografi, Naturhistorie, Musik og Skrivning. Haandarbeide: Spindning, Strikning, Garnknytning, Kurvefletning, Pap=Arbeide, Tæppers Flætning af Klædelister, FlætUndervisningen bibringes ved mundtlig Foredrag, dog foranstaltedes nogle Tabeller trykte med ophøiede Bogstaver (en relief, og til Underviisningen i Geografien ere særegne Landkort forfærdigede. Skrivningen skeer med en Jern Underviisningen er givet frit. De Herrer, Professor Brorson, Ridder af Dannebroge; Professor og Rektor Nissen, R. af D.; Justitsraad Schiern; Capitain Linde, R. af D. og Dannebrogsmand, Pastor Michelsen; Krigsassessor Muus, Professor L. Kruse; Klokker Borch, Kjøbmand Fürst, Pastor Schønheider; afdøde Violon i det Kongelige Kapel Kihl, og den blinde Olding H. C. Pauli - der i 66 Aar var blind, og som baade ved elskværdige Sinds Egenskaber, og ved at være en god Fløitespiller, og en Mand af Kundskaber, var almindelig yndet og agtet, og 1818 døde, 73 Aar gammel) - vare de første Lærere, af hvilke nogle endnu ufortrødent paa det 26de Aar vedblive. De nuværende Lærere, (Marts 1827) ere Dhrr. Professor Brorson, R. af D.; Kapitain Linde, R. af D. og D. M. Pastor Michelsen, Professor Nissen, R. af D.; Student Gad, Kammersekretær Brorson, Krigsraad Keyper; Kapelmusici Bruun og Krag. Andre patriotiske Mænd, Dhrr. Grosserer Andr. Nielsen, Pakhuusforvalter Øckenholt; Sukkerrafinadørerne Kiøbke og Rømer; Grosserer Duus, Skibskapitain Wall paatoge sig Omsorgen for Alt det der angik Institutets Oekonomi og Orden med Lærlingernes Haandarbeider.