Aalborg Stiftstidende, 1845-11-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 3die November. J Løverdags forsvarede Cand. Magisterii hans Brøchner sin for Magistergaden skrevne og med latinske Theses vedføiede Afhandling: "Om det jødiske Folks Tilstand i den persiske Periode." De ordentlige Opponenter vare Professorerne C. T. Engelstoftog Hermansen. Af Auditoriet opponerede Lic. theol. Dr. F. Beck. Acten varede fra Kl. 10 1/2 til Kl. henimod 2. (Berl. T.)– Man har almindelig tillagt de smaa bekjendte Mænd Skylden for Frederik den Sjettes Forliis og Skibets Fører, Lieutenant Tuxen, er ved denne Leilighed passeret uskyldig forbi som den store Ubekjendte. Det skal hverken være vor Hensigt, her at ville tillægge den Ene eller den Anden Skylden, da Enhver vist har handlet efter bedst mulige Jndsigt og saaledes i alt Fald er brødefri, men naar Hr. Tuxen har nydt Omtale som den, der ikke havde med den ulykkelige Indseiling i Grønsund at bestille, da troe vi at maatte modsige dette, eftersom det fra paalidelig Kilde er og meddeelt, at den bekjendte Mand, der stod ved Roret, netop paa det Bestemteste fraraadede Jndseilingen, men afløstes derpaa af Capitainen, som ansaae Passagen for uden nogen Fare og først faa Øieblikke efter af Grundene overbevistes om det Modsatte. Uforklarlig bliver ogsaa det hele Forliis saalænge Rhederiet ikke offentliggjør de nærmere Omstændigheder herved, hvortil det vel som privat Rhederi ikke er pligtigt, men maatte dog paa Passageerfartens Vegne have en saadan Forbindtlighed imod Publicum. – Man har meent, at det ved Statsraad Leths Død vacantblevne Justitsskriverembede ved Overretten i Viborg vilde blive tillagt en af Assessorerne. Dette vil imidlertid ikke skee, da en saadan Combination i sig selv ikke synes passende og heller ikke skal have Justitiarii bifald. Embedet vil paany blive særskilt besat, men sandsynligviis med en, taalelig Gageforhøielse, da den tidligere Gagering af denne Post var meget ubetydelig. Ved Briggen "Marias" Brand er en Mand forsvunden, uden at man endnu veed, hvad enten han er omkommen i Luerne, eller druknet; en anden Mand skal være lemlæstet ved at falde ned i Forlugen. Da Skibet laae tæt indenfor Bommen, ligeoverfor Flaaden, var denne naturligviis udsat for den største Fare, og var der gaaet Jld i Skibets Takkelage, vilde Sagen vist have taget en meget alvorlig Vending. (O. Th. Av.) Aalborg, den 6te November. Naar "Berlings Tidende" endnu i sidste Mandagsnummer beretter om en vedvarende Pengemangel i Udlandet og ideligt faldende Jernbanecourser, da maa dette enten beroe paa en Feiltagelse eller Artikelen muligt være skreven for den hamborgske Løverdags posts Komme, thi, som i vor Tirsdagstidende berettet, er der atter indtraadt betydelig Bedring paa de udenlandske Penge markeder og et Fald af Discontoen i Hamborg til 4 1/2 Procent (idag 4 Procent) maa under nærværende Omstændigheder allerede betragtes som betydeligt. Ogsaa er det ingenlunde Tilfældet, naar det i nævnte Blad hedder, at Jernbaneactierne staae lavt i Priis, thi disse have næstendeels atter svunget sig op til deres forrige Høide og idag noteres endogsaa fra Hamborg Kjøbecoursen paa Berlin Hamborger med 110 1/2 Proc., Altona Kieler 109 1/2 (næsten det høieste Punct, disse i lang Tid have havt, og selv de saa meget tvivlsomme Kjøbenhavn-Roeskildere ere atter stegne til 95 Proc. med Kjøbere. Ogsaa i Berlin var det med alle Jernbaneactier atter fast. Men Pengeklemmen her hjemme staaer heller ikke i nogen egentlig Forbindelse med den, der har hjemsøgt Udlandet, skjøndt naturligviis altid derved forøget; dens naturlige Grund ligger derimod i Bank forholdene, og den samme Forlegenhed og Formindskning af eller, som vi jo i Aarhuus have seet, totale Standsning af Contant-Disconteringerne vil gjentage sig hvert Qvartal, naar den fastsatte og, som det nu viser sig, upraktiske Bestemmelse om Realisationsfondens Tilstedeværelse ved Qvartalseftersynene ikke undergaaer en Forandring. Fra den kjøbenhavnske Handelstands Side ere nu ogsaa reiste Skridt ved Forestilling til Banken i denne Anledning, og disse ville sandsynligviis snart blive efterfulgte fra Provindsen, hvor det især maa være maatpaaliggende at see det foresvævende Onde afhjulpet, da det navnlig er Disconteringen ved Bankfilialet i Aarhuus, der kommer til at lide herunder. Det er oftere udhævet og navnlig i den sidste Tid haardeligen følt, hvorledes ved de mange ufrugtbargjorte Capitaler i Sparekasserne store Summer gaae ud af Circulationen og unddrages Virksomheden. Enkelte Sparekasser have imidlertid i de seneste Tidsrum, idetmindste for endeel, afveget fra Stabilitets=Systemet og som et af de Exempler, der heri fortjener Efterligning, fremhæve vi den lollandske Spare- og Laanekasse, der, efter sidst offentliggjorte Extract, af sine Midlers samlede Beløb ca. 134,000 Rbd. (hvoraf kun 1809 Rbd. 40 Sk. ere opsamlet Fond og Resten tilhører Jnteressenterne) kun har indsat 15,000 Rbd. i Statskassen, derimod udlaant 111,429 Rbd. 60 Sk. til 572 Debitorer, nemlig: imod haandfaaet Pant 1957 Rbd.; paa Vexler 19,504 Rbd. 16 Sk., imod Selvskyldnercaution 52,709 Rbd. 4 Sk., imod Pant i Eiendomme, forbundet med Selvskyldnercaution 4,610 Rbd. 40 Sk., som Annuitetslaan – ialt 24 - faste Eiendomme 15349 Rbd. Naar man saaledes seer en Sparekasse virke fornuftigen med sine Midler og ikke eensidigen hengive sig til Spareindretningens blot opsparende Øiemeed, saa maa det beklages, at flere Spare kasser endnu ikke have været at bevæge til andet end blot ruge over de dem betroede Midler saaledes som f. Ex. de i Viborg og Randers, ja den sidste har endog vægret sig ved at gjøre Udlaan til Randers By mod Communens Garantii. Høistærede Sparekasser i Viborg og Randers, giv os eengang en offentlig Forklaring af Deres Grunde, thi ved en offentlig Jndretning er det ingenlunde nok at støtte sig paa et antaget Princip, men man skylder ogsaa at giv Grunde for dette; og af alle Jndretninger er der ingen, der meer end Sparekassernes Bestyrelse trænger til detailleret Offentlighed.