Berlingske Tidende, 1789-08-03
Paris, den 20de Julii. Efterat Hertuginden af Polignac havde den 16de hujus vare om Natten imellem den 16de og 17de ved en egenhændig forladt Hoffet og Medlemmerne af Nationalforsamlingen, Skrivelse fra Kongen blevne forvissede om Hr. Neckers Til vide, at Hs. Majestæt Kongen var ankommen til den saakaldbagekaldelse, fik man den 17de om Eftermiddagen Kl. 34/5 at te Conference=Slagdom. 25000 velbevæbnede Borger nem hvilke Toget gik. Man saae Munker og barmhiertige havde allerede forhen besat Gaderne, fornemmelig de, igien Brødre med Kokader paa Brystet at marchere i Spidsen for Borger Divisionerne. Alle Poster, der vare besatte af den ten, Valgherrerne og over 200 Deputerte af NationalforFranske Garde, bleve commandeerte af Borgere. Magistrasamlingen reiste fra Raadhuset og indtil forbemeldte Slagdom. Kongen i Møde. Samtlige Deputerte bare Rose Kokarden paa Brystet og de af Borgerstanden raabte paa Ludwig den dem at takke for Friheden. En ubeskrivelig Mængde Men V. Plads : længe leve Pariserne i den hele Nation vil have nesker var samlet paa den hele Vet indtil Passe. Enhver Borger syntes bered til at dør for Fædrenelandet og Friheden, og mangfoldige Bevæbnede. Samme Dags Formiddag havde hver Mand bidrog sit til at vedligeholde Orden iblandt saa gen, der skulle tiene til Beroeligelse, men naaede ikke sin Hen Marskal von Broglio skrevet et Brev til Nationalforsamling: mere tiltog, for at opflamme Jndvaanerne i Provindserne i at sigt, eftersom Borgernes Jver i at ruste og bevæbne sig meget opbyde alle deres Kræfter og Evne til Fuldbyrdelsen af dette sto traadde alle under Gevæhr, og han overgav sig med Fortroe re og af Hovedstaden begyndte Verk. - Ved Kongens Jndtog lighed i sit Folks Hænder. Hs. Livgardere bleve udenfor Staden, og de, som kom ind med, vare ubenævnede. Hs. Majestæts Jagtvogn, hvori Han kunde sees af enhver, var omrinaf Hans Brødre, men allene Garde-Capitainen og Grev get af Valgherrerne, de National Deputerte o. s. v. Jngen Estning saae man ved Hans Side. Mangfoldige, i det minde ste 600000 Stemmer raabte enten : "Friheden level eller Nationen leve!" Hs. Majestæts Ansigt yttrede megen Uroe Da Han kiørte igiennem Gaden St. Honere, afskiød en Borger en blindladt Pistol, og Kongen saae ængstelig hen til Stedet, hvorfra Knaldet kom. Fortrædelig syntes Han og dere, der bevogtede en med Blomster udziret 48 pundig Ka lagde Haanden paa Panden ved Synet af nogle Franske Gar non. Ved Ankomsten til Raadhuusesbegav Hs. Majestæt sig til Thronsalen, hvor Folket, de Deputerte og Valgherrerne, gik iblant hinanden. Da man havde taget Sæde, kastede en beruset Kanonerer sig ned for Thronens Fødder og svingede sin Sabel. Dette skrækkede Kongen, som derpaa baHr. Bailly, at skaffe Artilleristen bort, der dog ikke vilde lade sig berøve den Fornøielse, at see sin Konge, men nedlagde, kun sin Sabel. Ludvig All. vilde nu begynde at tale, men Hans Taarer, Hans Følelser gjorde ham det umueligt. Hr. Bailly maatte derfore oplæse den, dog ikke knælende, efterde Valgherrerne havde ladet borttage Skammelen, men staaende, som en frie Mand. J denne Tale bekræftede Kongen Oprettelsen af Borgermilicen og Marquis de la Fanettes Udnævne se til Høistcommanderende for samme, saavelsom Valget af Hr. Baille til Chef for Municipalcorpset. Han erklærede, at Hans eneste Hensigt var, at giøre sit Folk lykkeligt, og at Han i Fremtiden kuns vilde vælge saadanne Ministre, som Folket anviste Ham. Da denne Tale var læst, tog Valg herrernes Vicepræsident, Hr. Morean de St. Meren, O det. Han udtrykkede sig meget haardt imod Hofineriguerne. og talede med Eftertryk for fine Medbrødres og alle Franskes Beste. Jblandt andet sagde han : "En ugudelig Minister har understaaet sig, at belyve en Nation, der elsker sin Regent fordi han føler, at han ikke kan være lykkelig, saa længe den offentlige Lyksalighed ikke er sadt paa en sikker Fod. - De Kongen i Anledning heraf sagde til Hr. Bailly, at disse slette Raadgivere ikke havde været Ministrene, saa har man Mistanke mod endnu høiere Personer. - Grev Lally=Tolendal talede tilsidst og med Styrke paa Nationens Vegne, og viste til hvilken Ærens Spidse samme kunde svinge sig, naar først Friheden var bleven den til Deel. Da Sessionen var til Ende og Kongen igien lod sig see for Folket udenfor Raa huset, raabte man atter : "Nationen leve Frihed leve og først efterat Hs. Majestæt igien var steget i Vognen raabte man : "Kongen leve!" Om Aftenen vare alle Gaden ne illuminerte, dog blev der aldeles forbudet, at kaste Sva mere, af Frygt for at Borgere, der havde viist sig som fri Patrioter, skulle blive ihielskudte af Borgerfiendernes Baditere.