JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Engelske Breve af 28 Junii melde, at den endnu bestandig ankomme mange Americanere. den Da de franske Lærde blive mere bekjendt med de Tydske, og af den Aarsag en større Afsætning gives i Frankrige paa tydske Bøger, klages der ofte over, at man i Tydskland trykker Bøger, our papier gris, d'apres la manvaise habitude des Alemands. Det fortjener at bemærkes, at der gives i Paris kun een Bogbinder, en dansk Mand, som forstaaer at planere, og som derfor har allene den Fortjeneste at planere Bøger, thi tydske Bøger paa Trykpapiir sælges der af Boghandlerne planerede, som kaldes papier colle. (Af repertoire de litterature ancienne par Schoell, Paris 1808.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J samme Skrift klages over at det er Brug i Tydskland mere at udmærke en Mand ved hans Titel end ved hans Navn, og at Konerne tage Deel i Mændenes lange Titulatur. Deslige Titler lade sig ikke vel give paa Fransk. Til Exempel anføres en Titulatur af den Wiener HofSchematismus, Kaiserlich Königlicher-BergverksProducten Verschleis-Directions=Factorie=Accessit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
J Professor Schummels Forelæsninger over den tredie Coalitionskrig anføres følgende Forklaring over Aarsagen til Preussens Fald, militairisk betragtet. Det lykkelige Udfald af Syvaarskrigen, havde frembragt den Tanke, at den preussiske Armee var et Mynster paa Fuldkommenhed, men den havde flere Mangler: a) Avancement blot efter Anciennetæt, b) Udelukkelse af Borgerlige i Officierstanden, c) een alt for stor staaende Armee, hvorved man nødsagedes til at lønne den gemeene Mand og det lavere Officier Personale slet, at lade den gemeene Mand tjene til han blev gammel, og at hverve en talrig Mængde Fremmede, d) at den preussiske Soldat var blot Maskine under Stokkens Jndflydelse. Endelig slutter han med disse mærkelige Ord: wenn in Europa eins der grossten und zahlreichsten Volker am Sturme der Revolution durchans kriegerisch wied, und in diese Nation der Geist der Eroberung fahrt: dann hørt jede andere steende Armee auf, die Schutzwehr, ihrer Nation zu seyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
En i Middags ankommen Estaffette har medbragt følgende Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Warschau, d. 29 Junii. J den lille Fæstning Sandomir, hvis Forstæder Østerrigerne ved overlegen Magt erobrede med Storm, og som har overgivet sig d. 18de, fattedes Krud. General Sokolnicki er med sin over 4000 Mand stærke Garnison, udmarscheret med al Militairære og alle Rustninger. J Følge Conventionen maatte denne General trække sig tilbage over Pilika, for først efter 48 Timer at kunne agere igjen. - Efter en officiel Beretning har General v. Sokolniki ved Pilicafloden forenet sig med General v. Dombrowski- Det hedder, at Østerrigerne lade Sandomisløife. - De faae nogen Forstærkning fra Landværnet i Mähren. - Førsten Poniatowski har d. 24 sat med sin Avantgarde over Weichsel i Pulawy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Den Østerrigske Armees Stilling er endnu ved Ra dom i Ny-Gallizien; men dens Avantgardes Patrouiller lode sig igien see paa denne Side Pilicafloden; men man har strax tilbagetrængt dem over Floden. General Dombrowski, som nu er poste ret ved Pilicafloden, dækker fra Siden Warschau, i det General Zajonezek forener sig med Først Poniatowski. - Russerne staae endnu rolige i deres Stilling. Østerrigerne undgaae at angribe eller angribes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Nürnberg, d. 28 Junii. De i Forgaars her indrykkede Østerrigere til Fods og Hest, vare ikke over 1000 Mand stærke. J Begyndelsen fordrede Østerrigerne 360,000 Gylden i Contribution, foruden Læder, Klæde, Lærred, Heste &c., men tilsidst lode de sig nøie med 100,000 Gylden. - Afvigte Nat afgik de udtagne Gidsler til Bayreuth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Munchen, d. 29 Junii. Efter sikkre Beretninger fra Tyrol ere Jnsurgenterne temmelig opbragte over General Chasteller, der istedet for at forsvare den sydlige Deel af Landet, sneg sig ud af Bagdøren. Personer, som kunne være vel underrettede, paastaae her, at der pludselig kunde blive Fred imellem Østerrige og Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Leipzig, d. 2 Julii. J Gaar reiste herigiennem en fra Rusland kommende Persisk Coureer, der begiver sig til den Franske Keisers Hovedqvarteer. Frankfurt, d. 2 Julii. J Morges ankom her en Coureer fra Wien. Man saae der i de første Dage af denne Maaned et Slag i Møde. – J afvigte Nat er Hertugen af Abrantes afreist herfra til Augsburg, hvorfra han gaaer til Würsburg. 7 til 8000 Mand Tropper, der passerede herigjennem i Gaar og i Forgaars, toge Veien did. – J Leipzig skal alting igjen være istand til Kongens Modtagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Triest d. 17 Maji. J Finme have fiendtlige Streife partier ladet sig see, og der er allerede beordret Tropper imod dem. Det herværende Fort befæstes endnu stærkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Amsterdam d. 4 Julii. Ved et Kongel. Decret af 30 Junii er i Holland oprettet en almindelig Velgjørenheds Administration af 3 Medlemmer, der har sit Sæde i Hovedstaden. Den skal have alle gudelige Stiftelser og Veisen-Jnstituter under sin Opsigt og aarlig optage et klækkeligt Antal unge Mennesker i Militair Anstalterne, hvilket er det eneste Middel til at forekomme Conseriptionen. - Priserne paa Colonialvarer ere endnu bestandig lave. Man venter dagligen flere Americanske Skibes Ankomst. - J Følge Efterretninger fra London af 30 Junii ere til de store Expeditioner, som i største Hast udrustes, 15 Generaler af forskjellig Rang blevne udnævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Bayonne, d. 22 Julii. Førsten af Ysenburg er ankommen her. - J Bilbao, Vittoria og St. Ander er nogle 30 mistænkelige Personer bleven arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Paris, d. 30 Julii. En Keiserlig Ordonnanceofficier er gjennempasseret her og begiver sig i største Hast til Hertugerne af Elchingen og Dalmatien. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Oberst W. Morton er ankommen her fra America med Depecher fra hans Regjering. – 4 fiendtlige Skibe laae d. 25 f. M. paa Basques Rehden. - Gen. Ra det, Gen. Jnspecteur for Gens d'Armeriet, er afgaaet fra Florenz til Rom med 4 Compagnier Gens d'Armes, der udgjøre den bevægelige Legion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-11
Fra Armeen i Sachsen haves nu en officiel Bulletin, dat. Leipzig d. 29 Junii. Kongen er ankommen til Leiren ved Waldheim, hvor hele Armeen er forenet D. 27de rykkede General d'Albignac med sin Division og Sachserne frem mod Defileen ved Landsbyen Eberndoef og stødte paa Fienden, som havde taget her en meget fast Stilling. Han dannede strax en Angrebs Colonne, for at anfalde Fienden, men fik paa samme Tid befaling fra Kongen, ikke at vove det, førend det Hollandske Jnfanterie var stødt til ham. J Begyndelsen var det ham umueligt at styre sine Troppers Hidsighed. De kastede alle Fiendens Fortropper og Skarpskytter over Ende. Prindsen af Hessen Philipsthal tog i Spidsen for Carabinerne og Voltigenrerne med Bayonetten en i Middelpuncten af den fiendtlige Linie liggende Landsby. Fienden mistede i denne Fægtning 400 Mand og de Allierede neppe 15 Døde og Saarede. Træfningen begyndte Kl. 7 om Aftenen og Natten benyttede Fienden til Tilbagetoget. Landværnsmændene har erklæret, at de ikke ville slaaes længer, men drage hjem. - J Gaar deelte Fienden sig i 2 Colonner. Landeværnet har valgt Dresdener Landeveien og den Østerrigske General Kienmayer fulgt Veien til Chemnitz. J Morges har han taget en Stilling ved Frankenberg. Formodentlig vil han drage igjennem Sebastianborg til Bøhmen eller maaskee gaae til Bayreuth. Bliver han i sin nærværende Stilling, saa angribes han i Morgen, og tager han Veien til Bayreuth, saa støder han paa Hert. af Abrantes Division. Hertugen af Brunsvig-Oels er flygtet med sine 2000 Mand til Chemnitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Af Abilds saakaldte Beskrivelse synes det, at Gaarden da var øde og uden Hovedbygning, og at Gyldenløve først har bygget den paa sit nærværende Sted (skiøndt det lader som Bygningen ikke har været meget anseelig *), og anlagt Haven. Gaarden er derefter bleven i den Laurvigske Familie, indtil den for ikke mange Aar siden kom i den nærværende Eiers, Hr. Major Neergaard Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
En lignende Oldtidslevning fandt jeg nogen Tid efter i en anden Egn. Dette er ligeledes Vold stedet af et gammelt Slot, som ligger i en meget skiøn Egn paa en Jordtunge ved den vestlige Side af Tiustrup Sø, omtrent 1 Miil fra denne Landsby og et Par Miil fra Sorøe. Bønderne kalde det Hovgaarden. Dets Grundvolde ere vel endnu kiendelige, dog ikke fuldt saa synlige som ved hiint. Graven har været bred og dyb, jeg fandt ogsaa her Spor til, at den paa sine Steder har været opmuret med Kampesteen, og ligesom hist er Stedet uden om Graven trindt omgivet af høie, tildeels skovbegroede Banker, der ganske have skiult det. En Huulvei fører dertil igiennem Skoven, og længere oppe finder man paa Marken betydelige Levninger af en gammel, meget smal Vei, der fører op imod Viinstrup By, og har været brolagt med store, udannelige Stene, saaledes at det næsten synes, den aldrig kan have været Kiørevei, i det mindste ikke for Vogne, som vore nuværende. Dette Sted kan ligesom hiint vidne om, hvorledes man ogsaa her tillands, ved slige faste Borges Anlæg i Middelalderen, har taget Hensyn paa og benyttet en af Naturen fast Beliggenhed. Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Indenlandske Efterretninger. Man har hidtil troet, at vore Kobberskillinger deels vare opvexlede, deels smeltede, hvilket den fuldkomne Mangel paa denne Mynt ogsaa med Grund lod formode. Men siden den Tid, man paa Banken kan faae Kobberskillinger omvexlede for ny Sølv Markstykker, er man bleven overbevist om det Modsatte. J de sidste fem Uger saae man dagligen hele Skarer af Mennesker med Poser, Leddiker og Punge fulde af Kobberskillinger trænge sig paa Børsalen, for af komme ind paa Bankcontoiret og faae dem ombyttede for Sølvmynt. Banken har paa denne Maade allerede faaet inddraget særdeles store Summer Kobbermynt, og faaer dagligen flere. Man vil paastaae, at den paa een Dag i to Timer har indvexlet for tolv Hundrede Rigsdaler. Det besynderligste er, at af alle de mange Sølv Markstykker, som saaledes komme ud blandt Folk, hidtil endnu ingen sees at være i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
J Trondhjems Avisen bevidnes Hr. Jens Kosbøll, som aldrig saa snart hørte, til hvilken Høide Hungersnøden i Edoegaard var stegen, førend han strax sendte 12 Tønder Havre og 8 Vog Rugmeel, offentlig og fortjent Tak. Hr. P. S. Krag, anden Præst ved Domkirken og Jnspecteur ved det borgerlige Sygehuus i Trondhjem har, efter Hr. Biskop Bugges Raad, for at betage Publicum al Mistanke, bekiendtgjort et Udtog af dette Sygehuses Tilstand ved forrige Aars Slutning med tilføiede Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Under d. 21 Junii d. A. er udkommen en Kongelig Placat af følgende Jndhold: "Da den ved Krigen hindrede Communication med Riget Norge gjør det vanskeligt for de Parter i bemældte Rige, som ville indanke private Sager for Høiesteret, at erholde Stævninger til denne Ret udtagne i den lovbestemte Tid, saa har Hs. Majestæt fundet for godt, for samme Rige at anordne Følgende i Henseende til Høiesterets Stævningers Udtagelse i saadanne Sager under Krigen. 1. Naar nogen Part maatte finde sig beføiet til at indanke den i en privat Sag afsagte Dom for Høiesteret, maa han, dersom Jndstævningen ei taaler Ophold, levere til vedkommende Stiftamtmand 2de ligelydende Conceptstævninger i saadan Form, som de, der indsendes til Høiesterets Justits Contoir, naar Stevninger derfra udfærdiges. 2. Det ene Exemplar af disse Conceptstævninger skal Stiftamtmanden tilstille Justitiarius i Høiesteret, paa det at Sagen kan vorde anført paa Høiesterets Orden. 3. Det andet Exemplar skal gives Appellanten med saadan Paategning: "J Kraft af allerhøieste Placat af 21 Juni 1809 skal denne Conceptstævning, i Henseende til Forkyndelsen, ansees ligesaa gyldig, som om den i fuldkommen Form var bleven udstedt, dog at den, forinden den fremlægges i Høiesteret, gives behørig Autorisation under det kongelige Seigl."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Avancement, Forfyttelse og Afgang ved Landmilitair-Etaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. at resolvere som følger: Under d. 10 Julii, 1. Charact. Prem. Lieut. H. B.v. Leyne, af Art. Corps., oprykker til virkelig Prem. Lieut. i Corpset. 2. Sec. Lieut. O. v. Andersen, af den Danske Art. Bat., afgaaer fra samme og udnævnes herved til Tøihuuslieutenant i Frederikstad. 3. Sec. Lieut. J. T. v. Koch, af Prinds Christian Frederiks Reg. 4de Bat., forsættes i samme Egenskab til Reg. 2 første Bat, men uden Ancienneter indtil han har taget Officier Examen. Under 13de Julii, 1. S. Müller udnævnes til Sec. Lieut. ved det Jydske Skarpsk. Corps. 2den Bat. 2. Sec. Lieut. A. F. v. Burchardt, af Dronningens Livreg annet. Bat., oprykker til virkelig Pr. Lieut. ved samme. 3. Sec. Lieut. ved Kjøbenh. borg. Art. og Conducteur ved Slots og Damhuusbygningerne C. Meyn afskediges efter Ansøgning i Naade fra den borg. milit. Tjeneste. Under 14 Julii, 1. Commandeurerne for det Holsteenske Jnf. Reg. 1ste og 2den Bat., OberstLieut. C. F. de la Porte og Major J. C. H. v. Krabbe, afskediges efter Ansøgning, den sidste formedelst Øiensvaghed, i Naade af Krigstjenesteen, hver med en aarlig Pension af 800 Rdlr. slesvig holsteensk Courant under Navn af Vartpenge. 2. J Anledning heraf forsættes Commandeuren for det Oldenborgske Jnf. Reg. 2den Bat. Oberst=Lieut. C. F. v. Seiffarth, Ridder af Dannebroge, til det Holsteenske Jnf. Reg. som Commandeur for sammes 1ste Bat, og skeer iøvrigt følgende Avancement i sidstbemeldte Regiment, Major ved 1ste Bat. Hs. Durchl. Prinds Wilhelm til Hessen, udnævnes til Commandeur for Reg. 2den Bat, Major C.H. v. Hof forsættes fra 2den til 1ste Bat., Chefen for Grenadeer=Comp. Capit. F. L. C. v. Gøssel, udnævnes til Major ved 2den Bat. og til Chef for det 3die Musketeer=Comp., Stabs=Capit S. L. v. Bülow til Chef for Grenadeer=Comp., Pr. Lieut. S. v. Daue til Stabs=Capit., og Sec. Lieut. J. O. v. Braaden til virkelig Pr. Lieut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Udenlandske Efterretninger. J den militaire Verden har Heinrich v. Bülow gjort megen Opsigt, da han saa ofte omtales i Journaler, skal et Omrids af hans urolige Livsløb anføres, uden videre Bedømmelse om han var et Genie eller et excentrisk Hoved. Bülows Fader var en velhavende adelig Jordgodseier i Preussen. Faderen lod ham opdrage paa Militair=Akademiet i Berlin. Som Officier blev han først ansat ved Jnfanteriet, siden efter ved Cavalleriet. Utilfreds med Tjenesten, tog han sin Afskeed, og lod sig ansætte under General Schøn feld ved Jnsurgenterne i Nederlandene. Han fandt sig der bedraget i sin Forventning, og gik med sin Broder til Amerika, herfra vendte han tilbage, uden at finde hvad han søgte, og var saa uheldig at miste en Deel af sin Formue i en uheldig Handelspeculation paa America. Siden efter studerede han Schmedenborg og Behrenhorst, og skrev sin Geist der Kriegskunst, hvorved han ventede at gjøre sin Lykke, og blive ansat i den preussiske Generalstab. Da det ikke lykkedes ham, og han indvikledes i Ubehageligheder derved, gik han til Engelland, og blev der formedelst Gjæld sat i Kingsbench. Da han slap ud af sin Arrest, reiste han til Paris, og var der nogen Tid Agent fordet tydske Rigsridderskab. J Sommeren 1804 kom han tilbage til Berlin, og havde der paa ny Ubehageligheder formedelst hans fri Tale, man føier til, at han i den senere Tid søgte at glemme sin Sorg ved Viinflasken. Endelig blev han 1806 arresteret paa den russiske Gesandts Begjering, og han erklæredes for forrykt. Ved de Franskes Ankomst til Preussen, blev han transporteret til Kolberg, og derfra til Riga, hvor han døde af en Forkølelse han havde paadraget sig paa Reisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
At H. v. Bülow var en Mand af Talent og Kundskaber, kan ikke hans Fiender negte, men hans Sprog var for galdefuldt og ubetænksomt. Over det Spørgsmaal, hvad betaler sig bedst, Sæd eller Kartofler, har en Engelsk Avis givet følgende Oplysning. Paa en engelsk Acre (6 Skpr. Land) med Kartofler, kan avles saa mange Kartofler, at man dermed kan bespise 16,875 Personer i et Maaltid, var derimod det samme Areal besaaet med Korn, kunde kun 2,745 Personer dermed bespises. Heraf følger, at et StykkeKartoffeljord giver i virkelig Næring fem Gange større J tægt end et Stykke Jord med Sæd. Denne Beregning synes ikke utrolig, thi paa en dansk Tønde Land avles meget almindelig 100 Tdr. Kortofler, hvis indere Værd som Fødemiddel er liig med 25 Tdr. Rug, da man nu ei tør antage mere end 8 Tdr. Rug paa en Tønde Land, er Forholdet som 1 til 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Krigsefterretninger. Fra Krigsskuepladsen i Østerrige haves ingen Efterretning af Vigtighed. J den 23 Bulletin, dateret Wien d. 29 Junii, hedder det, at Hertugen af Ragusa er d. 22 marcheret med Armeen fra Dalmatien over Drau mod Grätz; at Gener. Vandamme har ladet 300 Mand Würtemberger, ved Molk gaae over Donau, for at recognescere; at Hertugen af Danzig ligeledes er gaaet over denne Flod ved Linz, og at Førsten af Ponte Corvo staaer med den Sachsiske Armee i St. Pølten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Ved Raabs Erobring er den Franske Armee bleven Herre over hele Gespannschaftet af samme Navn, der tildeels har Høie, beplantede med Viintræer, og betydelig Qvæg- og Jordavl. Jmellem Østerrige og Gespannschaftet Raab besidde de Franske i dette Øieblik, Gespannschafterne Odenburg, Wieselburg og Eisenburg, som alle tre ligeledes have særdeles frugtbare Egne. Denne af Franske Tropper besatte Strækning af Ungern kan regnes for omtrent 13 Mile lang og lige saa bred. Men endskjønt dette kun er 2 1/5 af det egentlige Ungerns Fladeindhold, saa føies dog paa Fransk Side saa kraftige Foranstaltninger, at det ikke vil kunne vare længe, førend denne Provinds ganske er undertvungen. Man seer med hver Dag et stort og afgjørende Slag i Møde, hvortil den Franske Armees Overgang ved Ebersdorf vil være Løsenet. Der ankommer bestandig mange Tropper fra Rhinforbundsførsterne, og Napoleon synes at forene her sin største Kraft i een Punct, for at afgjøre Øster riges Skjebne med eet Slag, J Tyrol ligge Jnsurgenterne vel endnu i Skovene, sydlig for Staden Kampten, men de vove sig ikke ud i fri Mark, fordi de Franske Dragoner i den sidste Affaire have givet dem en god Lectie. Ved Lindau har der heder ikke tildraget sig noget Nyt. – J det Mergentheimske (i Franken) er i Landsbyen Margolsheim forefaldet nogle alvorlige Uroligheder i Anledning af Recruteringen. Man sammenkaldte Folk fra Nabobyerne ved at ringe med Stormklokken, mishandlede den ved Recruteringen ansatte og med Landdragonerne tililende Major v. Hupeden, og gjorde Fangerne vaabenløse. Den bestandig tiltagende Skare, som tilsidst var voxen op til adskillige Tusinde Mand, slæbte disse Fanger, under de største Forhaanelser, til Mergentheim. Jndbyggerne sloge sig til deres Partie, og de lukkede Porte bleve sprængte. Oprørerne bemægtigede sig den 246 Mand stærke Garnison, General-Landcommissairen og alle Kongelige Embedsmænd, plyndrede og mishandlede dem først, og arresterede dem siden paa Raadhuset. Oprørerne udbredte sig nu over hele Staden og udøvede de største Ugjerninger. De herskabelige Casser bleve tagne og overleverede til den forrige Tydske Ordenspræsident, som antog den tilbudne Regjering; de Kongelige Vaaben bleve nedrevne og forhaanede, og i deres Sted den Østerrigske og den Tydske Ordens Vaaben under Udraabet: Vivat Keiser Franz og Erkehertug Anton ophængt igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Ordenens forrige Embedsmænd bleve atter indsatte i deres Embeder, og skjønt det lykkedes dem at berolige Oprørerne, paastod dog en Committee, der bestod af Deputerede fra alle Landsbyer, endnu bestandig, at der skulde afsendes nogen til Kongen i Ludvigsburg med den Erklæring, at hans arrestere de Embedsmænds og Undersaatters Liv ikke beroede paa andet, end Tilstaaelse, at Mergentheim skulde have samme Forfatning igjen som for Krigen. Kongen afsendte strax Tropper, som den 29de ankom uden for Mergentheim; Staden blev forgjeves opfordret til at underkaste sig; Portene maatte sprænges, og nu opstod en Fægtning i Staden og paa Gaderne. Man skjød ud af Vinduerne paa de Kongelige Tropper. Men tilsidst maatte Oprører ne vige for Overmagten og havde 50 Døde og ligesaa mange Saarede. Endnu en større Deel blev tagen til Fanger, og hver Time indbragtes hele Skarer, som Cavalleriet havde grebet i Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
De Würtembergske Tropper havde 2 Døde og 11 Saarede. Medens Østerrige, tilskyndet af Engelland, saaledes har tændt Oprørsluen i mange Egne af Tydskland, ruster Engelland sig af alle Kræfter til, ved ny Tog end mere at oppuste denne Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
Følge de seneste Efterretninger fra Canterbury og Portsmouth arbeides paa den store Expedition, hvis egentlige Bestemmelse endnu bestandig er ubekjendt, med største Jver. Foruden er stort Antal Cavallerie have ogsaa 8 Brigader faaet March ordre. Der indskibes især meget Artillerie og et stort Forraad Kongrevske Raketter, som lader formode, at man agter at beskyde Fæstninger. De Tropper, der skulle indskibes til dette Tog, bestaa af 35 Regimenter, hvoriblandt atter adskillige af den Tydske Legion, hiin ulykkelige Bold for den Engelske Politiks blodtørstige Anslag. Hele Armeen vil beløbe sig til 35,000 Mand og skal anføres af Lord Catham. Den medseilende Flaade skal bestaae af 20 Linieskibe og anføres af Admiral Otway, under hvem den berygtede Popham tjener som Flagcapitain. Admiral Otway har allerede faaet sine sidste Jnstructioner. Hvert Linieskib faaer 600 Mand. Over 20 Generaler ere ansatte ved Expeditionen. J Portsmouth var man saa forlegen for Transportskibe, at de ikke allene betaltes meget dyrt, men at endog Officiererne og Matroserne fra den Russiske Flaade, som allerede vare bragte ombord paa 38 Skibe, for at gaae til Rusland, maatte igjen forlade samme, fordi man behøvede dem til Expeditionen. J Deal har man til samme Brug istandsat alle fladbundede Baade. – Det synes, at denne Expedition gjelden det nordlige Tydskland, og, efter Privatbreve, skulle allerede 500 Engelskmænd virkelig allerede være landede i Curhaven. Mange paastaae, at den gielder Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
J Sachsen er intet af Betydenhed forefaldet. Dresden er siden d. 4de d. M. igjen aldeles uden Militair. Det hele Militair, saavel Cavalleriet som Jnfanteriet, er rykket til Egnen af Freyberg, Chemnitz 4. Kongen af Vestphalen, som forfølger Hertugen af Brunsvig, har d. 4de forladt Dresden og ventedes d. 6 i Chemnitz. Hertugen syntes at ville angribe Vestphalen fra en anden Side, og dette gav Kongen Anledning hertil. Avantgarden, under General d'Albignats Befaling, hos hvem Oberst Thielmann med den største Deel Sachser befinder sig, rykker over Peterswalde frem mod Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-15
J en bekjendtgjort Skrivelse fra Major General Alexander til Major Generalen for den Østerrigske Armee, hedder det: at Keiser Napoleon har erfaret af en Dagbefaling fra Keiser Franz, at de Franske Generaler Durosneel og Foulet, som ere i hans Vold, skulle være Borgen for den Straf, som Loven maatte tilkiende General Chasteller, der har stillet sig Spidsen for de Tyrolske Oprørere og ladet ombringe 700 Franske og 17 til 1800 Bayerer: en i Folkeslagenes Historie uhørt Forbrydelse, der vilde foranledige en skrækkelig Giengieldelse mod 40 Feldtmarchal-Lieutenanter, 36 General Majorer, 1200 Officierer og 80,000 Soldater, som ere i de Franskes Hænder, dersom Keiseren ikke ansaae Krigsfangerne som betroede hans Ære og Retskaffenhed og ikke tillige havde Beviser paa, at de Østerrigske Officerer havde yttret ligsaa stor Afsky derover som de Franske. Hvad General Chasteller angaaer, da er han endnu ikke i Armeens Vold, men naar han er paagreben, skal hans Proces begynde og han føres for en Militaircommission.