JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
J samme Stad blev for nogle Dage siden et ungt Menneske, der med Qviksølv havde forsølvet to FemCentimesstykker og udgivet dem for Fem-Soustykker, dømt som Falskmøntner til Tvangsarbeid paa Livstid. Dagen efter dømtes til 2 Maaneders Fængsel en Kone, som paa det grueligste havde mishandlet sit eget Barn, knebet det med Tænger, sultet det flere Dage i Rad, osv. J Crocq har nys tildraget sig en frygtelig Begivenhed. En Kone, som levede af at spille paa Lire og spaae i Kort, er funden død i sit Huus Hendes Liig laae henstrakt over en Seng, men Hovedet var afskaaret, og har, trods al Søgen, endnu ikke været at finde. Jkke det mindste Blodspor fandtes J Rheims er en Mand og hans Moder blevne dømte til Døden for at have efterhaanden dræbt Førstnævntes 5 Børn med Saltsyre, strax efter at de vare fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
J Wiesbaden har en ung og i de bedste Vilkaar levende Embedmand, i et Anfald af Tungsindighed, styrtet sig i den sydende Mineralbrønd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Ved et Pharaobord i Baden havde en Englænder tabt sine Penge indtil den sidste Skilling. Han lagde rolig sine Kort hen for sig, kaldte paa en Tjener og sagde gandske høit til ham, at han skulde gaae hjem i hans Bolig og hente ham hans store Pøse. Da Banquieren hørte dette, spurgte han Englænderen meget galant, hvorfor han ikke pointeerte. "Fordi jeg ikke har flere Penge hos mig!" – "Aa, jeg beder, det gjør aldeles Jntet; De kan jo spille paa Credit. Englænderen tog ham strax paa Ordet, ponteerte og vandt i faa Øieblikke mere end han havde tabt. Nu kom Tieneren og bragte en stor – Fod pose, hvori Englænderen, der var slemt plaget med Podagra, gjemte sine Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Kongen af Hannovers 50aarige Officeer-Jubilæum indtræffer i April Maaned. J denne Anledning er der i Berlin bestilt en Rytterstatue af Sølv, som Officererne skulle forære ham, og ved en Generalbefaling er det bestemt, hvor høi en Sum enhver Officeer skal bidrage dertil, og tillige beordret, at den skal trækkes af deres Gage,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Den ældste fyrstelige Person i Europa er Kongen af Preussens Stifmoder, som blev skilt fra hans Fader, førend han endnu blev født, da han er af et senere Ægteskab. Hun var en Prindsesse af Brunssvig-Lüneborg, og da hun er født den 8de Novbr. 1746 gaaer hun nu i sit 94de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Ved Afløsningen af Pakkepostens Gods paa det kgl. Postcontoir i München skete den 27de Decbr., idet en lille Kasse faldt ned paa Gulvet, en frygtelig Explosion, der anrettede megen Skade blandt det rundtomkring liggende Pakgods, hvis Emballage derved antændtes, osv. I Kassen havde været chemiske Fyrtøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Da en nykalfatret engelsk Brig, paa et af Hamborgs Skibsværfter, forleden løb af Hællingen, lagde den sig saaledes om paa Siden, at Kjølen blev synlig over Vandet. Endeel af Mandskabet faldt i Elben, men bleve reddede. Denne Kuldbøtte vil medføre en ny Bekostning af c. 2000 Mk., som formodentlig Skibsbygmesteren kommer til at betale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Da Skuespilhuset i Flensborg blev lukket formedelst Kongens Død havde Borgerskabet frivilligen sammenskudt en Sum, hvoraf hvert Medlem af det derværende Skuespillerselskab, saalænge Sorgen varede, erholdt udbetalt sin halve Gage, (Th. Av.) Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
J Bidrag til Tidshistorien (No. 50 fra f. A.) har en Forfatter, der underskriver sig A, søgt at tilintetgjøre de Forhaabninger som fra alle Kanter mere og meere gjøre sig gjældende, at Kong Christian den 8de vil skjænke sit Folk en friere Forfatning. Hr. A, saaledes ville vi kalde vor Forfatter, mener, at naar Talen er om Danmark, og man et Øieblik tænker sig den umuelige Mulighed at der kunde blive Spørgsmaal om en Forandring i dets Statsforfatning, saa maa det ikke oversees, at vort Fædreland har mindre Trang til at indskrænke sin Konges Magt end andre Stater have havt, og at, naar man virkelig mener hvad der i de hyppige Adresser siges Kong Christian den Ottende, maa man ogsaa være overbeviist om, at han er viis og villig noktil at forskaffe Landet de reelle Forbedringer det trænger til, saa at det er en paafaldende Jnconseqvents at bede Ham om at give Magten fra sig, i det samme Aandedræt, man priser hans Viisdom og gode Villie. Hr. X. fremsætter derpaa det Synspunkt at muligen Formen er det Vigtigste, saa at det var bedre at endog den bedste og viseste Konge indrømmede sit Folk selvstændig Deeltagelse i Landets Lovgivning og Bestyrelse, end omhan overøste det med Velgierninger af egen souveraine Magt. Hans Mening er imidlertid at ingen Statsforandring har været velgjørende der var Foster af Theori Endelig taler Hr. A om Betænkeligheder, nævner i saa Henseende Forholdet til andre Magter, og spørger hvorledes Forholdet til Hertugdømmene skulde ordnes i Tilfælde af at Kongeriget fik en constitutionel Forfatning?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Danmark. Holsteen er en til det tydske Forbund henhørende Stat, og som saadan, kan det ikke være forbundet med Danmark, uden forsaavidt det af Pengivenhed for den fælleds Hersker eller af Jnteresse, maatte finde Anledning til at understøtte Danmark, hvor ikke Forholdet til det tydske Forbund byder et andet. – Hr. A mener, at Tabet af Holsteen vilde sætte Danmark ud af Stand at soutenere sin Selvstændighed. Men i hvor kjært og velkommen Holsteens Stridskræfter maatte være os i Tilfælde af en Krig, kunde Danmark maaskee dog drage mere Nytte af, at Holsteen, som et neutralt Gebeet, dækkede dets Land grændse. At en samvittighedsløs Erobrer lidet vilde respectere denne Reutralitet, er vel tænkeligt. Men dette vilde dog meget beroe paa det tydske Forbunds Fasthed og Energie. J al Fald vilde Holsteen jo derved blive nødt til Selvforsvar, og kom saaledes til at tage Deel i det fælleds Forsvar, hvortil det sikkert vilde finde sig mere villig, naar en Constitution sikkrede det en større Selvstændighed, end naar Magten tvinger det dertil. Slesvig har saa godt som til alle Tider været forenet med Danmark, snart som Lehn, snart som en integrerende Deel af Riget. Vel paastaaes, at Slesvig har Løfte om at holdes forenet med Holsteen. Men man glemmer, at Slesvigs Forening med Danmark senere er garanteret af fremmede Magter. Slesvig kan altsaa ikke rive sig løs fra Danmark, hvor ivrigen det saakaldte tydske Parti end maatte vise sig herfor. Men vi have Grund til at antage, at dette ikke er dette Parties egentlige Mening, og at det snart vilde opgive denne Jdee, naar en Constitution, istedet for Enevoldsmagten, bandt Slesvig til Danmark. Thi i Sandhed, hvad skulde der være i Veien for en saadan Forening, hvor Jnteresserne ere saa ganske de samme, at Alt hvad Slesvig kunde attraae, maae Jylland og Østifterne ligeledes ønske sig. Vi leve Alle af Agerbrug og Qvægavl, maae ønske os en blomstrende Afsætning af vore Producter, en fordeelagtig Forsyning med fremmede Fornødenheder, en naturlig Udvikling af Jndustrien, Love der sikkre os vore Hænders Erhverv. Kort, vore Ønsker smelte saa ganske sammen, at det er umueligt at indsee hvorledes Slesvigerne, som Hr. A. mener, skulde overstemmes af Jyderne eller Øeboerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Ved saa eensartede Jnteresser kan alene det Bornerede og Ugrundede overstemmes af Jntelligencen og Grundigheden, Sproget kunne vi ikke ansee som en Hindring for en fælleds Forsamling af Landets Udkaarede, thi deels taler man jo Dansk i en stor Deel af det Slesvigske, deels er dette Sprog ikke heller ubekjendt i den øvrige Deel, i det mindste ikke for Embedstanden. J al Fald indsees ikke, hvad der kunde være i Veien for at bruge det tydske Sprog, hvor man ikke formaaede at udtrykke sig paa Dansk. Saaledes troe vi at have viist, at det ikke, som Hr. mener, vilde være en saa stor Umulighed at forandre Statsforfatningen i Danmark. Og istedetfor at betragte en Constitution som en blot Form eller som forbunden med uovervindelige Vanskeligheder, maae vi meget mere ansee samme som det største Gode vores ophøiede Konge kunde skjænke os. Aldebertsminde, den 28de Jan. 1840. C. Dalgas. Hr. Redacteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Skjøndt det ingenlunde kunde være mig behageligt, til Løn for min redeligen anvendte Flid at modtage en saadan Afskeed, kunde jeg dog, naar jeg tog Hensyn til hele Brevets Stiil og Sammenhæng, som især til den Passus af samme langtfra at jeg skulde antage, at de ikke skulde have opfyldt deres Pligt &c.", ikke troe Andet end at Brevskriveren maatte have havt til Hensigt, at tilskrive mig en Opsigelse i al Høflighed, men at hans Pen heri ei havde villet staae ham vi. Derfor svarede jeg ham omtrent saaledes: Genvart efter Hukommelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Af den af mig ovenfor anførte Sygdomshistorie sees, at Hosten var ophørt 2 Dage førend Patienten døde; det maatte vel derfor være rigtigt, paa Dødsattesten at nævne som Dødsaarsag den Hovedsygdom, hvoraf han (see Reg. Chir. van Deurs Erklæring) hele Tiden havde lidt, og ikke det Tilfælde, der under Sygdommens Forløb var tilkommet, men atter bekjempet. Det kan imidlertid af Hr. S's ovenfor anførste Ord sees, at han ei veed, at Mennesket kan have meer end een Sygdom ad Gangen. Hvad S. fortæller om, at jeg ved Obductionen, ikke kunde fragaae, at der var Inflammation i Struben, 2) Ved Huuslægge forstaaes i det mindste her i Egnen, den Læge, der for et vist, forud bestemt, aarligt eller halvaarligt Salai paatager sig, at behandle de Sygdomstilfælde, det være sig faa eller mange, der maatte forefalde i en Familie. Saaledes har Hr. S. ogsaa selv desineret Ordet i sit ovenanførte Brev til mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. er mig aldeles uforstaaeligt; thi, for det Første erklærede jeg dette strax den 27de om Aftenen, da Sygdommen indtraadte, og, for det Andet, sagde jeg ham ved Sectionen, udtrykkeligen, at der ingen tydelige Tegn til Jnflammationer vare at finde, formeentligen som Følge af at denne var hævet endnu medens Barnet levede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
De tvende Jndivider af Lieutenant Ses Familie, der under min Behandling ere blevne Offere for Døden, ere altsaa et spædt Barn, der døde i October 1838 af Tæring, og 1 Typhus=Patient (af 6), der døde i Januar 1840, og hvis Sygdom var compliceret med Strubehoste, en Sygdom, hvis Farlighed i og for sig er nok som bekjendt. Da det naturligviis ikke kan være min Hensigt, at ville indlade mig i en Avisfeide med Hr. Saxtorphlassen, saa nedlægger jeg hermed min Pen og indlader Sagen til Publikums Dom. Aalborg, den 29de Januar 1840. Clemensen, Cand. chir. & med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Bataillonschirurg ved det 3die Jydske Jnfanterie=Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Aarhuus Stifts Capitelstaxt, for Aaret 1839 er sat saaledes: Rug . . . i Sølv 3 Rbd. 4 Mk. 9 s. Byg . . . . 3 – - - s. Havre. . . . - 2 - 1 – 8 s., a Tdn. Boghvedegryn - 5 – 2 – 11 s. Smør . . . – 42 – 2 – 11 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Den specielle Beregning for Capitelstaxten vil nærmere vorde bekjendtgjort. Aarhuus, den 1ste Februar 1840. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Bekjendtgjørelser. Det har behaget Gud at hjemkalde herfra min trofaste Kone, Ditlevine Øllegaard, født v. Rosenørn, igaar Morges ved en rolig Død, efter 14 Dages Sygeleie, i hendes Alders 63de Aar, hvilket jeg ikke undlader herved sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 31te Januar 1840. Vann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Theatret i Aarhuus. Mandagen den 3die Februar opføres: Godset Stern berg, eller den ny Herremand. Lystspil i 4 Akter af Fru Weissenthurn, oversat af kgl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Skuespiller C. N. Rosenkilde. Indgangen aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6. J. Müller. Contoirtiden for Spare- og Laane=Kassen her i Byen, der hidtil har været hver Torsdag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7, forandres indtil videre til hver Søgnedags Løverdag til samme Tid og i det sædvanlige Locale i Gaarden No. 928 paa det store Torv. Indgangen igjennem Hoveddøren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Directionen for Spare- og Laane=Kassen Aarhuus, den 31te Januar 1840. Nielsen. Hert. Hvegh Guldberg. Th. Funder. Hiort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Da det ved 3die Auction gjorte Bud paa det Dødsboet efter Poul Jensen Snedker og Kone tilhørende Huus med Haugeplads i Schjødstrup ikke blev approberet, bliver denne Eiendom stillet til en 4de Auction, som afholdes i selve Huset Tirsdagen den 11te næste Maaned, om Form. Kl. 10, ved hvilken det absolut vorder solgt. Rougsø &c. Herredscontoir i Randers, d. 29de Jan. 1840. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
Paa Bladet Touristen, der redigeres og udgives af Justitsraad Neckelmann i Randers, modtages Subskription af Fuldmægtig Andersen paa Aarhuus Postcontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-01
En lille sort Tævehund med gule Been og Snude, lydende Navnet Moppe, er for nogle Dage siden bortløben. Hvo som om denne kan give Oplysning, vilde behage imod en passende Douceur at melde sig hos Kjøbmand Lewerk huusen ved Mindet. Fra Frederiksgade til Vestergade i Stedet No. 61. er tabt en sort Muffe, som Finderen bedes at aflevere paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
1840 No 20. den 4 Februar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Nyheder fra Udlandet. Rusland, Østerrig og England skulle være paaveie til at slutte en Overeenskomst for at bringe de orientalske Anliggender tilende. J Paris har denne Efterretning udbredt den største Bestyrtelse Hvis den kommer istand skal den brittiske Sømagt i Middelhavet deles i tvende Escadrer, af hvilke den ene skal lægge sig tilankers under Constantinopels Mure og udelukkende paatage sig denne Stads Beskyttelse, og den anden gaae til Alexandrien for at hindre den ægyptiske Flaade i at løbe ud. Østerrig skal paatage sig, at beskytte Provindserne i det europæiske Tyrkie og holde dem i Tømme. Rusland skal sende en Armee til Lilleasien for at drive Jbrahim Paska tilbage. over de Grændser, som skulle anvises Mehemed tilhans Gebeet. (J Toulon var stor Bevægelse paa Skibsarsenalerne, hvor en fransk Reserveflaade gjøres mobil.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Mehemed Ali har i allerstørste Jil sendt 4 Fregatter og 7 Brigger over til den syriske Kyst for at hente Tropper tilbage til Ægypten, da man almindeligt her befrygter en engelsk Flaades Angreb. "Skeer dette – hedder det i franske Aviser – vil Frankrig sikkert ikke blive nogen uvirksom Jagttager derved." Sortehavsflaadens Generalstabschef, Admiral Krusezow, var den 2den Jan. indtruffen til Odessa med Depescher fra St. Petersborg til Admiral Lazariew og General Woronzow, hvorpaa den Første strax var afreist til Nicolajew, og den Sidstnævnte havde afsendt et Dampskib til Constantinopel for, uagtet det stormfulde Veir, at bringe vigtige Meddelelser dertil. Det hed almindeligt, at de til Odessa ankomne Depescher, indeholdt Ordres til at indskibe Tropperne, og at give Hr. Buteniew Underretning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Cirkassierne skulle, ifølge Beretninger fra Tiflis og Anapa, have slaget et russisk Detaschement, som var opstillet ved Foden af Bjerget Karabag, og drevet det paa Flugten, samt derefter forenet sig med Kurderne. Endvidere, at ogsaa Avarien og hele NedreDaghestan har reist sig mod Russerne, saa at General Grabbe har maattet sende et Troppekorps dertil. Ogsaa hedder det, at Jbrahim Paska har knyttet Forbindelser med Cirkassierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Den russiske Expedition mod Chiwa har allerede paa sin Marsch lidt et Nederlag. 115 Miil hiinsides Orenburg blev Avantgarden (Størstedelen Kosakker) uventet angreben af turkomanniske Horder, og tilføiet et stort Tab. Nu har et betydeligt Antal siberiske og uralske Kosakker faaet Ordre til at besætte Kirgisthan, for at ikke de kirgisiske Stammer skulle følge Turkomannernes Exempel. J Constantinopel havde man faaet den foruroligende Efterretning, at Jbrahim Paska trækker sine Tropper sammen i Taurus, og at alle Forberedelser tydede paa, at den ægyptiske Feltherre vilde marschere fremad. Lord Ponsonby holdt i denne Anledning hyppige Conferentser med Reschid Paska og den russiske Gesandt. Fra alle disse var der afsendt Kourerer baade tilsøes og tillands. J samme Stad, hændte sig nylig, at Sultanen, som havde bevilget Hr. v. Hubsch en Audients til Notification af Hs. M. den nye Konge af Danmarks Thronbestigelse, maatte vente paa den danske Gesandt over en heel Time. Formodentlig havde Baronen forglemt den tilsagte Audients eller ogsaa misforstaaet den bestemte Tid dertil. J Athen, Grækenlands Hovedstad, skal være opdaget en stor Sammensværgelse, hvis Planer skulle være at revoltere Thessalien, Epirus og Maccedonien, og derved frembringe en ny Tingenes Orden. Mange anseete Personer vare arresterede, blandt hvilke nævnes Capodistrias, Oberst Nikitas, &c. I Triest havde man det Rygte, at der havde fundet saadanne Begivenheder Sted i Athen, at Kongen og Dronningen vare, som Følge deraf, gaaede ombord paa en engelsk Fregat. Den persiske Shah vil begynde et nyt Krigstog mod Herat. Hans Tropper ere allerede i fuld Marsch derhen. Der menes, at russiske Jntriguer skulle have forledt ham dertil. Herat har en Besætning af 7000 Md. brittiske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
J det Østerrigske har det gjort endeel Opsigt, at der er givet Ordre til Opkjøb af 8000 Remonteheste, og at nogle Regimenter have faaet Ordre at bryde op til den nordvestlige Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Den franske Regjering har ved sin Premierminister givet de Deputeredes Kammer en officiel Meddelelse om en afsluttet Formælingscontract mellem Ludvig Philips næstældste Søn Hertugen af Nemours og Prindsesse Victoria Augusta af Sachsen-Coburg Gotha, Dronningen af Engellands Cousine, og Kongen af Belgiens Niece. Hun er født d. 14de Aug. 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Tydskland lider i denne Tid meget af Oversvømmelse. Dresdens hele Omegn staaer under Vand. J Wien er en overordentlig Dødelighed. En af Keiserstadens rigeste unge Mænd, Grev Carl Esterhazn, og en af dens aandrigste Damer, FyrstindeJablonowski, ere Begge døde af Nervefeber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Kjøbenhavn, den 31te Januar. Syndikus Buchholz havde igaar, som Gesandt fra Hansestaden Lübeck, Audients hos Hs. M. Kongen, for i Senatets Navn at lykønske Ham til Thronbestigelsen. S. D. spiste han og de tre Deputerede fra det holsteenske Ridderskab ved det kgl. Taffel. (Brig. Td.) Det har været en temmelig udbredt Mening at Deres Majestæters Kronning vilde finde Sted paa deres Sølvbryllupsdag den 22de Mai. Som man erfarer er hiin Høitidelighed imidlertid, med Hensyn til, at den dybe Sorg for den afdøde Konge først udløber den 3die Juni, bleven udsat til Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag, den 28de Junii. Kronnings Ceremonien vil foregaae i Frue Kirke. (Khvnsp.)– Efterat have ladet sig forelægge Overslag over de Bekostninger, det vilde medføre at lade Christiansborg Slot indrette til Residents, har Kongen fundet disse saa betydelige, at han, med Hensyn til Finantsernes Tilstand og det Krav, Folket har paa, at enhver ikke aldeles nødvendig forøget Udgift til det allerede saa kostbare Hofhold bør søges undgaaet, har frafaldet sit, som bekjendt, tidligere yttrede Forsæt at forlægge sin Residents derhen, og kun forbeholdt sig nærmere at bestemme ihvorvidt større Hoffeter for Fremtiden ville blive afholdte i de dertil allerede indrettede Apartementer paa Christiansborg. Som man erfarer, er det Hs. Majestæts Agt fremdeles at tilbringe en Deel af Sommeren paa Sorgenfri, i hvilken Anledning der i denne Tid ved dette Lystslot opføres en Tilbygning for Vagtholdet. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Kronprindsen er nu ogsaa bleven udnævnt til Præses for Konstakademiet. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Det har behaget Hs. Majestæt at besætte fire Pladser i de adelige Klostre Uetersen, Preetz, Jtzehoe og Slesvig med følgende Damer: Comtesse Schulin, Frøken Walterstorff, Frøken v. Rosen og Frøken v. Düring. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Den 20de Jan. er Commandeur A. Krieger, udnævnt til Chef for anden Division (istedetfor Command. P. Wulff, der egentlig stod for Tour dertil; Commandeurkapt. Bjelke til Commandeur uden Division; Capt. Ravn til Commandeurcapitain; Capt.Lieutn. Braem til Takkelmester; osv. (Brl. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Examinatus juris Selmer er udnævnt til Borgermester, Byfoged samt By= og Raadstueskriver, i Viborg, og Overretsprocurator i Jylland, Cand. juris Troels Smith, til Birkedommer paa Fanøe. Disse ere de første juridiske Ansættelser Christian den Ottende har foretaget, og man kan deraf slutte, at Kongen ikke giver de juridiske Candidater noget ubetinget Fortrin, uden for saavidt det er lovhiemlet, thi flere gamle juridiske Candidater have søgt det Embede, Hr. Selmer har erholdt, og det lader sig ligeledes formode, at Kongen ikke giver en foregaaende Embedstilling noget afgjørende Fortrin, da der var flere selv ældre Embedsmænd, der søgte med Hr. Selmer, men som dog ikke destomindre ikke kunde komme i Betragtning imod ham, uagtet han aldrig har været ansat i noget fast Embede, men vel flere Gange constitueret. At Kongen heller ikke binder sig til Cancelliets Jndstillinger, synes man ogsaa at kunne slutte; thi Hr. Selmer var ei alene ikke først indstillet, men han var ikke engang blandt de 3 Candidater, som Collegiet har at indstille, og han maa altsaa efter Collegiets Mening ikke have hørt til de bedst qvalificerede iblandt Sollicitanterne. (Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
- Det høikongl. danske Cancellie har nu beordret Overauditeur By- og Herredsfogede Lassen i Frederikshavn sat under Tiltale for begaaede Embeds ulovligheder. Den til at dømme ham beskikkede Commission bestaar af 3 Medlemmer, nemlig: dHrr. Hof= og Stadsrets-Assessor Algreen Ussing, Herredsfoged Qvistgaard og Procurator Westerbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Efter Forlydende er ogsaa Overauditeur Lassens forhenværende Fuldmægtig, Exam. juris Thomsen, der under den i Frederikshavn stedfundne Undersøgelse har opholdt sig her i Staden, bleven belagt med criminel Arrest. (Aalb. Av.) Forleden meldtes i en Provindstallavis, at Lodsoldermand og Dannebrogsmand Nissen i Frederikshavn, der skal være stærkt impliceret i den samme Sag, er ligeledes arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
De overdrevne Rygter om den afdøde Konges uhyre Privatforme have viist sig at være aldeles ugrundede. Man har i contante Penge fundet neppe 40000 Rigsbankdaler, og dertil indskrænket sig den hele Privatformue. (H. N. 3.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-04
Man er i Militair=Etaten særdeles spændt paa at erfare, af hvilke Medlemmer den store militaire Commission vil komme til at bestaae og hvo der vil erholde det vigtige Hverv at føre Præsidiet i samme. Den Skjønsomhed og Circumspection, Hs. M. allerede har lagt for Dagen ved flere personelle Valg, synes at afgive en fyldestgiørende Borgen for, at der til Overveielsen af en saa almeenvigtig Sag vil blive samlet al den Jntelligents, Etaten er i Besiddelse af, uden de sædvanlige Ceremoniels- eller Rangforordnings-Hensyn til de høiere eller lavere Poster, Vedkommende beklæde, ligesom det ogsaa er at formode, at den antiqverede Corporalstoks Principer ikke paa en selve Sagen og Tidens fremskridende Aand modstridende Maade vil blive repræsenteret i Commissionens Præses. (Khvnsp.)- Oberstlieutn. v. Abrahamson har allerede for længere Tid siden beskjæftiget sig med Udarbeidelsen af en detailleret Plan til en forandret Organisation af den danske Armee, der skal være baseret paa en almindelig Folkevæbnings Grundsætninger, og har, strax efter Kongeskiftet, indsendt denne Plan til vor nuregierende Konge. (S. Bl.)