Berlingske Tidende, 1824-05-28
Da der neppe kan være Tvivl om, at een af disse Foderurter og Rodværter, mere end en anden, har Fortrin til Frembringelse af melk og Kjød ja, at den maaskee har et betydeligt Fortrin ved Melkfrembringelse, fordi Smo og Ost blive bedre derefter, en anden derimod er meere skikket til Kjødfrembringelse, saa ønsker Selskabet, at danske Landsekonomer i den Anledning vilde anstille Forsøg, og meddele Selskabet Resultaterne deraf. Der udsættes i den Henseende forskjellige Præmier, saasom: 2den Guldmedaille, 1ste og 2det Bager, for at selv den, der ikke kan giøre Forsøg med alle de her nævnte Foder, urter og Rodværter, ei skal blive upaaskjønnet, naar han blot bidrager noget til at skaffe nærmere Lys om denne Sag. Det er Selskabet ligegyldigt om Qvæget, som Forsøgene om Sommeren, anstilles med, staaer paa Stald eller i Tøier; thi her er ikke Spørgsmaal om Staldfordringens og Tøiringens, men blot om Foderurternes og Rodværternes indbyrdes Værd. Alle Sommerforsøgene bør referere sig til det naturlige Græs, saa at be Køer, hvormed Forsøget skal anstilles, i en vis Periode fordredes med naturlig Græs, hvorved dog saavidt muligt ønskedes anført, hvilke Græsarter og UrteGræsgangen fornemmeligen bestaaer af: dernæst paa rød eller hvid Kløver, Vikker o. s. v. Kortere Tid end 3 Uger i Rad burde de ikke nyde samme Foder. Dersom Kløveren eller Vikkerne stode blandede med uvedkommende Planter, maatte dette anmærkes. Ved Vinterfodringen med Rodfrugterne, der maatte referere sig til Høi og Køerne altsaa i een Periode fodres dermed, maatte anmærkes om Køerntillige til Høe eller blet Halm, med Rodfrugterne. Smør og Ost maatte laves af Melken, og bedømmes af de Mænd, som skulde attestere Forsøgenes Rigtighed. Selskabet ønsker, at Forsøger ikke maa skee med mindre end 6 Køer, de Commeren igjennem maatte være de samme. Til Vinterforsøgene kunde der, mod gjerne 6 andre vælges, men siden ikke ombyttes. Beretninger og saadanne Forsøg, vil Selskabet modtage indtil midt Februar 1825, men indkomme de senere, kunde de først i det følgende Aar bedømmes. Overbeviist om, at Jordens uafbrudte Dyrkning efter en rigtig lagt Plan, er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst og Fremme har Selskabet besluttet, fortrinligen at anvende sin Formue til at befordre Bønderjorders hensigtsmæssige Dyrkning. J denne Hensigt vil Det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler, fordeelte paa 4 til 6 Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen, kunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, - efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadeligt Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m., - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Sædskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldriftens Regler, eller efter det overskaarne Kobbelbrugs, saa at der kun 2 Aar. efter hinanden tages langstraaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller drives i med Brakfrugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understattelse maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den ny Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formuestilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter, og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hans Majestæt har skjænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Sving=Plov, og den nordamerikanske, ved hvilke meget Arbeidsfrafkan spares, har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvar ligen gjorte og prøvede, hvilke Det vil bortskjænke til Bønder, som derom melde sig, og med paalidelige Attester godtgjøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eje dem. For at smaa Lodder paa 6 til 8 Tdr. Land, og derunder, kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrkeningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bør dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Sedler aarligen 3 Aar, for det første for 10 Huusmænd som paatage sig at følge en af Selskabet foreskreven Plan for deres Lodders Dyrkning. Til denne Plan hører: 1) At der avles Rodfrugter, og at der bruges Staldfordring i Sommermaanederne. 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kjøkkenuter og Frugttræer. a) At saavel haven, som Marken, er godt indhegnet 5) Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grøftvolden, Bicavl, Kartoffelavl, Dyrkning med Svaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Medens den praktiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mange Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangelen af bestemte Regler for Saaekornets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, ei blot ved Jordsmonets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning, saavelsom ved Frugtfølgen. Selskabet erkjender, at mere Lys over denne Gjenstand blot kan udbredes ved et ei ubetydeligt Antal sammenlignende Forsøg, anstillede under forskjellige Omstændigheder paa forskjellige Jordsmon, og udlover derfor sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bægere for saadanne. Forsøgene, saavel med Vaar, som Vintersæd, maatte skee ved at deele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundbeskaffenhed, og overalt i lige Kraft, i forskjellige lige store Dele, der maatte besaaes tykkere og tyndere end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaaedes med saamegen Sæd som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tykkere eller tyndere Udsæd svarede Regning, under de Forhold, som der fandt Sted. En Beskrivelse af Jordsmonnets naturlige Beskaffenhed dets Gjødningsstand, Reenhed, saavel som hvad Sædfølge i en foregaaende Rotation var brugt, maatte nøiagtigen opgives, og ei blot Traveantallet, men den ved Tærskningen virkeligen vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal, som Vægt, tilligemed Halmens Vægt, anføres. Jo mere Forsøgene anstilles i det større, jo mere ville de, under ellers lige Omstændigheder, være Selskabet kjærkomne, og man ønsker i alt Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskjelligt Forsøgsnummer, maa være det mindste. Da Staldfodringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabet som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsningens Begyndelse indtil Høsten er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den heele, i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og med deler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fordringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlig Græsning paa fri Land, enten veldevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver.