Aalborg Stiftstidende, 1836-06-25
J Mødet den 19de Mai tilkjendegav Præsidenten, der nu igjen fungerede, at følgende Andragender vare indleverede, for at afgives til allerede nedsatte Committeer, fra Ribe Kjøbstads Jndvaanere ang. Qvægmarkeder, fra Sahl Sogns Beboere, samt fra endeel Beboere i Skjellerup Sogn angaaende Optagelsespenge, fra Sahl Sogns Beboere angaaende Matriculen, fra Vingegaards hoverigjørende Bønder angaaende Hoverier, fra Sahl Sogns Beboere angaaende Forandring i Skolevæsene", fra Skolelærerne i Fredericia og Kolding og Fattigskolers Oprettelse og om Forbedring i Kjøbstæd=Skolelærernes Kaark, fra Beboerne i Hellige og Gjellerup Sogne om Forandring i Skolevæsenet med Hensyn til dets Byrder for Communen", og fra endeel Sogne paa Morsø om LandbrændeFriernes Frigivelse. - Ole Kirk foredrog derefter et Forslag, til, nogle Forandringer i Skiftelovgivningen for Almuen paa Landet, sigtende til Skifte=Salairets Formindskelse i Boer efter Folk af denne Klasse. Med 11 St. mod 8 besluttede Forsamlingen at lade Forslaget prøve af en Committee, til hvis Medlemmer valgtes: Justitsr. Nygaard, Procuratorerne Petersen og Jngerslev. - Procurator Jngerslev oplæste dernæst et Forslag, der gaaer ud paa, at Forsamlingen vilde indgaae til Hs. M. Kongen med en Petition af lignende Jndhold med den, som Provindsialstænderne for Østifterne have indgivet i Anledning af Justitsr. Povelsens Andragende, om glønnede Protocolførere ved Stænderforsamlingen". Til at tage dette Forslag i Overveielse besluttede Forsamlingen eenstemmig at nedsætte en Committee, hvortil valgtes Proc. Seidelin, Propr. Fønss og Proc. Hostrup. - Propr. la Cour til Thimgaard forelæste nu et Andragende, hvori han, med Hensyn til de Byrder, for Fattigvæsenet, som den for vidt drevne Udparcellering medfører, foreslog: 1) at Forord. af 3die Debr. 1819, 5 4, maatte forandres derhen, at det mindste Areal, en Parcel, der afhændes til Bebyggelse, maatte have, ansættes til 3 Tdr. Land boniteret Jord, efter Taxten 21; 2) at Bestemmelsen i 93 i bemeldte Forordning, hvorved det befales, at saadanne Parceller inden 1 Aar fra Udstyknings=Approbationens Datum skulle være bebyggede, maatte udgaae, og 3) at Parceller under Størrelsen af 3 Tdr. Land boniteret Jord ei heller maatte bebygges til Bortleie eller Livsfæste Efter Proponentens yttrede Formening blev dette Andragende tilstillet den Committee, der allerede er nedsat i Anledning af et til et lignende Øiemeds Opnaaelse af Propr. Høyer indgivet Andragende. - Laurits Borberg oplæste derefter et, Klitarbeidet, betræffende Forslag, som gik ud paa : 1) at dette Arbeide i Fremtiden, saa hastig skee kan, maatte liciteres bort, og at disse Licitationer maatte afholdes uden Salair for vedkommende Øvrigheder; 2) at den som lader sig tilslaae ved Licitationen et eller flere Stykker, bliver strængt efterseet af vedkommende Amtmand og Klitcommissair, at Klitten vedligeholdes forsvarlig, og 3) at Lønninger af Klitarbeide maatte blive udredede for Eftertiden af den kongl. Kasse, eller i manglende Fald fordeelte paa hele Nørrejyllands Hartkorn, og opkrævede som en anden kgl. Skat af Amtstuen for derfra at udbetales dem, der have udført Klitarbeidet Proponenten søgte at oplyse, at det næsten er en Umulighed forde Beboere, der have en Veilængde af 3, 4, ja 5 Miil til Klitten, at udføre det saakaldte Klitarbeide in natura; at de mangfoldige Huusarme, som boe i Nærheden af Klitten, vilde, istedetfor at fødes af det Offentlige, derved kunne finde Arbeide for en passende Dagløn og saaledes tjene Brødet til dem selv og deres Børn, samt at Klitfogdernes Chicaner derved vilde kunne undgaaes for de Pligtige. Et Medlem bemærkede, at skjøndt man maatte erkjende, at der, siden Frd. af 19de September 1792 udgik, er udrettet meget Nyttigt til at beskytte de tilstødende Jorder mod den ødelæggende Sandflugt, som udgaaen fra Sandklitterne, d. er større eller mindre Sandbjerge, hvoraf Jyllands vestre og nordre Kyststrækning, igjennem en stor Deel af Ribe Amt, næsten hele Ringkjøbing Amt, saavelsom Hjørring og Thisted Amter bestaae, saa er man dog i disse 11 Aar bleven beriget med Erfaringer, som gjøre det muligt at udretten endnu Mere og paa andre Maader, hvorved mange tusinde Timers Arbeide vilde spares og Vedligeholdelsen af Arbeidet sikkres. Efterat ogsaa flere Medlemmer havde understøttet Andragendet, besluttede Forsamlingen eenstemmig at lade det komme under Overveielse af en Committee, hvortil valgtes Propr. Tøfting, Justitsr. Fielstrup og Propr. Skibsted, hvilken Committee dog i det følgende Møde udbad sig og erholdt Grev Sponneck og Procur. Westerby tilforordnede. Den saaledes nedsatte Committee tilstilledes tvende til Forsamlingen indkomne Andragender og Forandring i Frd. af 19de Septbr. 1792. det ene fra Hume Sogns Beboere og det andet fra SognefoVed i Mødet den 20de Mai at anmelde 27 nye Sager, der samme Dag vare opslaaede paa Kortet, bemærkede Præsidenten, at de samtlige angaae Andragender, som de respective Deputerede have modtaget af deres Valgdistricts Beboere, eller Andre udenfor Forsamlingen, uden at de af de Deputerede vare optagne som deres egne, hvorhos han bemærkede, at den blide 10 af Frd. af 15de Mai 1831 kun nævner, at de saaledes indgivne Ansøgninger og Besværinger skulle forelægges. Præsidenten foreslog derpaa, med Hensyn til hine 27 Sager, følgende, af Forsamlingen billigede, Fremgangsmaade: Forsaavidt, et saadant Andragende angaaer en Gienstand, der allerede har givet Anledning til en Committees Nedsættelse, kan den, for at undgaae Tidspilde, afleveres til Samme, men, forsaavidt dette ikke er Tilfældet, kan Andragendet, efterat have henligget i Læsesalen, foretages i Forsamlingen, og, hvis denne ikke finder det i nødvendigt, at det bliver oplæst, kan den tage Beslutning om Sagens Asviisning.