JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Fallitter. J Hamborg den 3die Marts. Hertz Joseph Davidsohn, under Firmat: David Ber gel & Comp. Den 5te Marts: Bygnings-Entrepreneur J. Dührkop, med 71,000 Mk. Bco og Courant. S.D., Kjøbmand J. J. Wulff med 8 a 9000 Mk. Bco. J Kjøbenhavn den 5te de Urtekr. N. M. Crone. J Assens den 27de Februar: Bog, Pavir-, Musik og Kunsthandler Adolph Frederik Münster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Khons Børs-Cours den 6te Marts. Hamborg a vista . . . . . . . . 199. Bank-Disconto . . . . . . . . . Do af Banco Vexler . . 3 1/2.4 PC. kongl. Obligationer . . 105. Nationalbank=Actier . . . . . . 171.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Befordringer og Afgang. Under 23de f. M. er det allern, tilladt Ritmester ved det ridende borgerlige Corps i Colding, Ølsted, og Capt. ved samme Byes Borgervæbning tilfods, Toft, at anlægge og bære Armeens Felttegn. Under 3die de har Hs. M. allern, udnævnt Consulatsecretair M. Marcussen til Generalconsul i Marocco; samt confirmeret Valgene af Cand. theol. Valentiner til Præst i Rinkenæs, Tønder Provsti, Sognepræst paa Als, B. Godt, til Præst i Feldsted; og Cand. theol Alberto til Diaconus i Eckernførde. Under 4de de har Hs. M. i Naade og med Pension entlediget Sognepræst for Raur og Sir M. i Ribe Stift, H. C. Wolf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Dødsfald. Fru Brown, Lieutn. og Toldassistent M. Bentzen, Jfr. Nielsen, Cand. juris I. G. Lange, Jnnocentia Grooth, Jnstitutbestyrerinde Jfr. Damsgaard, Md. Hermannsen; Alle i Khvn. Pastor Tietke, Sognepræst til Fielstrup, 72 Aar gl. Cand. philos. Sproglærer Fr. W. Friis i Odense. Advocat Waltz i Tøndern. Bagermester Weibel i Lemvig. Frederikke Høeg (33 Aar. gl. og efter 15 Aars Sygeleie) paa Linderum. Maren Bisgaard paa Skalborg. Provstinde Zahrtmann (75 Aar). i Viborg. Gaardeler Jacob Rosborg (51 Aar) i Asserg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Copulerede. J Eistrup Kirke den 21de Februar: Kirkes. og Skolelærer Kloster og Jfr. E. Thyregod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Aarhuus, den 9de Marts. At Hr. Skuespiller Pringlau endnu bestandigt staaer i samme udmærkede Yndest her som i tidligere Dage, dette viste sig atter igaar Aftes ved hans Fremkaldelse efter "Pigen i Lyvn, og det maa derfor vel ansees for overflødigt, at anbefale denne yndede Kunstners Beneficeforestilling paa Onsdag Aften til Publicums Velvillie, da det er en Kjendsgierning, at de Forestillinger, der ere givne for Hr. Printzlan, altid have skaffet fuldt Huus. Vi ville derfor kun tillade os, at henlede Publicums Opmærksomhed paa, at den letsindige Logner, der nu skal gives, er det Stykke, som i Vinter ved sin Opførelse i Aalborg forskaffede sig en vis Celebritet; samt at den "Militair-Polka, som, i Costume, dandses af Md. Orlamundt og Hr. Sørensen, skal nylig i Randers have gjort overordentlig megen Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII, fra Kallundborg; Pastorinde Christensen m. 3 Døttre, Propr. v. Wedel, Forv. Jelstrup, Toldbetjent Tersløv, Cand. phil. Wahl. Giæstg. Petersen, Kjøbm. V. Ingerslev, Handelsfuldm. Groth, Hestehandlerne Schjøn, Henckell, Mortensen og Bettelsen, Toldcontrolleur Kornerup, Propr. Rosborg, Khm. Carstens, Fuldm. Hornbech, Toldinspecteur Jørgensen Muurmester Nielsen, Tømmermester Zeugner, Kammerherreinde Krieger, Grosserer Halberstadt, Hyrekudsk Petersen og Christensen, Møllebygger Møller, Godseier Larsen, Mad. Holgreen. Med Dampsk. "Christian VIII til Kallundborg: Postinspecteur Zahrtmann, Bankassistent Schack, Bank bud Andersen, Jfr. Thora Seidelin, I. C. Bernth, Kbm. Nørgaard, Cand. pharm. Mehl, Hr. Becker, Consul Skibsted, Hr. Stilling, Slagterm. Trebin og Scheibel, Mad. Rosborg m. 4 Børn, Pastor Saxtorph m. Søn, Propr. Rosborg og Andersen, Forp. Neergaard, Klædehandler Broberg, Strømpeh. Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Bekjendtgjørelser. At det har behaget den Alvise, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 14 Dages Sygeleie, at bortkalde fra dette Liv min uforglemmelige trofaste Ægtefælle, mine 5 Børns kjærlige Fader, Exam. juris Niels Ancher Ammentorp, er et Sorgens Budskab, der herved bringes deeltagende Slægt og Venner. J den lange Række af næsten 49 Aar var han min trofaste Ledsager, indtil Livets Sol dalede sidste Gang den 18de dennes, i en Alder af 80 1/2 Aar. De, der have kjendt den salig Afdøde i de lykkeligere Dage, ville stedse mindes ham som en retskaffen, stræbsom og omhyggelig Huusfader, der med Kjærlighed omfattede alle dem, Herren betroede ham. Hans Minde skal stedse være os dyrebart. Haastrup, den 24de Februar 1846. Sophie Magdalene Ammentorp, fød Ehlers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
At Bankcomptoiret ved Udgangen af indeværende Maaned ophører med Udbetalingen af Udbyttet for Bankaaret til 1ste August 1845 af Nationalbankens Actiebreve, skulde man ikke undlade herved at bekjendtgjöre. Bankcomptoiret i Aarhus, den 9de Marts 1846. Ch. Otterstrøm. Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Theatret i Aarhuus. Onsdagen d. 11te Marts opføres til Benefice for Hr. Printzlau. Den letsindige Løgner, Lystspil i 3 Acter. Derefter: "Spøgeriet paa Herregaarden, Vaudeville. Til Slutning: "Militair-Polka".
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
NB. Næste Forestilling: Fredagen den 13de Marts. Orlamundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Polyhymnig. Förstk. Söndag d. 15de Marts, Aften Kl. 7. afholdes Bal i Selskabet. Fremmede, som indföres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Adgangskort, a 1 Rbd., hos Balinspectionen. Harmonien. Generalforsamling Mandagen den 16de Marts Directionen. 1846, Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Torsdagen den 12te Marts, Kl. 7 om Aftenen, afholdes Generalforsamling i Haandværkssvendenes Læseforening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Bundtmager E. E. Lassens til Skiftebehandling opgivne Bo, foretages Auction, Onsdagen den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, over de bemeldte Bo tilhørende, registrerede Effecter, bestaaende af Stole, Borde, en Birketræes Sopha, en Komode, Sengesteder og Sengeklæder, noget Kjøkkentøi, Porcellain og Fajance, samt forskjellige til Bundtmagerprofessionen henhørende deels raae, deels forarbeidede Fabrikata, saasom: et betydeligt Parti diverse Kaskjætter, nogle Boger, Handsker, endeel Sælhundeskind, smaa Dyreskind til Peltskraver, Peltsfoer til Kaaber og Frakker, noget Plys og Klæde, m.v. Auctionen afholdes i Fallentens Bopæl, Gaarden No 883, mellem store og lille Torv. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te Marts 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Auctioner over Udhugst af Naaletræer i Grevskabet Frysenborgs Skove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Fredagen den 27de Marts næstk., Formiddag Kl. 10, bliver tæt ved Frysenborg bortsolgt ved Auction en stor Deel Udhugst af Raaletræer, bestaaende af: flere Hundrede Tylter Lægter, nogle Hundrede Stkr. Spændetræer, og Hanebjelker, endeel Humlestænger og andre Stænger. samt endeligen nogle Naaletræstammer, ophugne til Mellemskjelstømmer. Mødestedet er paa Hovedgaarden Frysenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Løverdagen den 28de Marts, Kl. 10 Formiddag, foretages Auction ikke langt fra Søbygaard, ligeledes over Udhugst af Naaletræer, nemlig: Lægter, Spændetræer, Hanebjelker og Humlestænger. Mødestedet er paa Hovedgaarden Søbygaard. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 2den Marts 1846. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Forandring af Auction over Champagneviin. For at undgaae Collision med den af Herredsfoged Götsche averterede Auction over Vine ved Nymindegab, bliver den paa Lemvig Raadhuus til Fredagen den 13de dennes berammede Auction over Champagne viin først afholdt Løverdag den 14de dennes, Formiddag Kl. 10. Lemvig, den 4de Marts 1846. Gundelach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Fredagen den 20de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdt Auction i og ved Kalbyegaard over 150 Favne Bøgebrænde, circa 50 Tdr. Kartofler, en beslagen Vogn, noget Seletøi m.m. Det bemærkes, at suffisante Kjøbere gives 12 Ugers Credit. Lysthavende indbydes. Kalbyegard, den 6te Marts 1846. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Forberedelsesclasse i Kolding. Med den kongelige Universitetsdirections Tilladelse agte undertegnede Lærere ved den lærde Skole i Kolding til næstkommende 1ste Sept. at oprette en Forberedelses Classe for Drenge i en Alder af 7–10 Aar. Classen vil nærmest være beregnet paa dem, som ved Udgangen af det 10de Aar skulle optages i den herværende lærde Skole, men tillige passe for dem, der muligen skulle indsættes enten i en anden lærd Skole eller i en Realskole. De Forældre, som ønske deres Børn optagne i denne Forberedelsesanstalt, ville behage inden Udgangen af Juni at henvende sig enten til een af os eller ogsaa til Hr. Professor Jngerslev, der efter vort Ønske velvilligen har paataget sig Overtilsynet med oftnævnte Forberedelses Classe. A. A. C. Müller. J. C. C. Jensen. Polla.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Undertegnede, som under sit Ophold her i Byen ønsker at give Underviisning i denne yndede Dands, tillader sig at indbyde Byens ærede Damer og Herrer til Deeltagelse. Saafremt et tilstrækkeligt Antal tegner sig, skal Bestemmelse blive taget med Hensyn til Tid og Sted for Øvelserne. Det bemærkes tillige, at jeg, dersom Nogen maatte ønske det, ogsaa er villig til at undervise i private Familiekredse. Aarhuus, den 7de Marts 1846. ærbødigst F. Sørensen, boende hos Enkemadame Scheibye. paa Torvet. 1000 Rbd., af Midler under Skanderborg Amts Fattigkasse, kunne, imod antagelig Sikkerhed, erholdes til Laans i Juni Termin dette Aar, naar man desangaaende betimelig henvender sig til Amtmanden i Skanderborg. Kjøbes. nye Gaase, Ande- og Hønsefyld, saavelsom Duun, og betales efter Qvaliteten med de høieste Priser af C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
ublegede Blaarlærreder, frie for Skjæver, af 5 Qvarteers Bredde, kjøbes og betales med de høieste Priser af C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Billard-Klæde. erholdes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Gode Koge=Ærter og Boghvedegryn faaes hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
En duelig Malersvend kan erholde stadigt Arbeide hos Lorenz Jensen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Bekjendtgjørelse. Et formeentlig stiaalet stort tokasset Sølv=Lommeuhr, med løs Kapsel, hvid Porcellains Skive med sorte romerske Tal, og vedhængende kort Staalkjæde, henligger til Eftersyn hos Undertegnede. Skanderborg, den 28de Februar 1846. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-10
Løverdagen den 7de dennes, omtrent Kl. 9 om Aftenen, stod der udenfor Frederikspørt ved Aarhuus en liden Hingst opbunden, 4 Aar, mørkebruun, som blev bortsendt til Undertegnede, hvor den rigtige Eier kan erholde samme. Viby, den 9de Marts 1846. Albreth Jensen, Sognefoged. Med dette Rumer af Avisen følger, til Byens og Omegnens Abonnenter, fra min Boglade en Subskriptionsplan paa: Skildringer af den nyeste Tidshistorie fra 1840 af J. L. Rohmann, Andr. Chr. Bisling
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
No 4 den 12te Marts. Torsdagen. privilegeret Kongelig Aarhuus 18-Tidende. Stil Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Udlandet. Alles Øine ere nu henvendte paa Polen, hvor det i 14 a 16 Aar samlede revolutionaire brændbare, Stof nu er udbrudt i fuld Flamme. Man havde troet, at med Opdagelsen af den i Posen indledte Sammensværgelse og med de i denne Anledning stedfundne Fængslinger var Oprøret qvalt i Spiren; men denne Opdagelse synes tvertimod at have befordret Udbruddet af Revolutionen, der lader til at have udbredt sig vidt omkring til alle Sider, ligesom ogsaa Planen dertil synes at være dybt udtænkt. Hovedmændene skulle nemlig have organiseret sig i Grupper, ubekjendte for hinanden, ligesom det er fire ubekjendte Personer; Tyssowski, Gortkawski, Grzegorzewski og Bogawskider underskrive de oprørske Proclamationer, medens en bekjendt Mand, General Szembeck, leder Krigsoperationerne. Jkke alene Godseiere og Embedsmænd, Borgere og Bønder, deeltage i denne Bevægelse, men ogsaa Præsterne ere høist virksomme; de prædike overalt Oprør og velsigne Oprørernes Vaaben. Med Spænding venter man det nærmere Udfald af denne Sag, som efter al Sandsynlighed ikke kan Andet, end styrte dette beklagelsesværdige Land i nye Ulykker. Sammensværgelsen skal, saavidt man veed, have været indrettet efter Femmandsystemmet. Anførerne forblive skjulte, enhver Jndviet har den Opgave, at hverve 5 Andre. Enhver Gruppe forbliver ubekjendt for de øvrige, hvorved den Mulighed er givet, med overordentlig Hurtighed at udbrede en eller anden Efterretning. Opdages nogle Grupper, saa er alligevel det Heles Sammenhæng ikke sønderreven, og heraf kan man forklare Vanskeligheden af, at faae fat paa alle Foretagendets Traade, en Vanskelighed, der til fulde har viist sig i Posen og Gallizien. Ruslands øieblikkelige Tilstand - hedder det i Weser Zeitung" – bebuder en blodig Katastrophe. At den frygtelige russiske Kolos engang vil synke sammen, antages af Alle. Betænker man den ubeskrivelige Elendighed, der hviler over den store Folkemasse, hele Embedsklassens moralske Fordærvelse og Bestikkelighed, Armeens slette Indretning i pecuniair Henseende, den gamle moskowitiske Adels Trods imod selve Czaren, den russiske Politiks Egoisme, der paa en Maade støder alle civiliserede Nationer fra sig, den gode Forstaaelses Opløsning imellem det russiske og det preussiske Kabinet, saa kunde man nok fristes til at mene, at Øieblikket for en politisk Katastrophe stod for Døren. Og har Keiser Nicolaus virkelig nogen moralsk Grund til at vente nogen oprigtig Troskab af Polakkerne? Det russiske Scepter har hvilet haardt og tungt over Landet, og kun faa ere de Mildhedshandlinger, som russisk Haand har udviist imod Polakkerne. Mindes man ikke de haarde Ord, som Czaren i 1835. udtalte til den Warschauer Deputation? "Jeg veed sagde han – at J ere komne for at holde en Troskabs- og Lykønskningstale til mig; – den kunne J spare, saa spare J Eder selv for den Uleilighed at lyve Men seer J den Fæstning, jeg har bygget, vov at knye, da ville Fæstningens Kanoner nedskyde Warschau, og, sandelig, jeg skal være den Sidste til at bygge Staden op igjen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den polske Opstand - hedder det fra Schlesien – har vundet meget derved, at ogsaa endeel Ungarer og Bøhmere af Slavisk Herkomst skulle, som der forsikkres, have forenet sig med den. Ogsaa er det af megen Vigtighed for den, at de tre Skytsmagter kunne endnu ikke saasnart blive forenede, deels fordi Jnsurgenterne have afskaaret Communicationen, og deels fordi der i Rusland er falden saa store Sneemasser, at Færdselen er høist besværlig. Der frygtes meget for, at de fra alle Kanter afsendte Tropper, i Særdeleshed de østerrigske, der nødsages til, formedelst Vogn transporten, at dele sig i mange smaae Afdelinger, ville blive deelviis optagne og tilintetgjorte af Jnsurgenterne, saafremt det lykkes disse, at komme over Overweichselen paa en af de vestligere Punkter; men denne Flod skal i den sidste Tid være stegen saa høit, at enhver Overgang har været umulig. Allevegne vrimler det paa Grændserne af flygtende polske Familier. De preussiske Tropper staae langs med Grændsen i den Beuthener, og Plessner Kreds. Formedelst Begivenhedernes Hurtighed have de endnu ingen Magaziner oprettet, men Jernbanerne vise her deres store Nytte, idet der paa disse tilføres Tropperne alle mulige Fornødenheder. Den preussiske Krigsreserve er i fuld Bevægelse, og man vil vide, at de preussiske Tropper, der samles ved Grændsen, skulle bringes til 60,000 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Blandt de i Krakau udstedte Proclamationer er ogsaa følgende fra National-Regjeringen til de israelitiske Brødre: "Polakker! Timen til en Forening af de Slægter, der bære lige Skjæbne, har nu slaaet Under Undertrykkernes Tugteriis bleve J behandlede som et udstødt Folk. Revolutionen modtager Eder i sit fælles Skjød, og tilsikkrer Eder, som Brødre af een Fædrene-Jord, Menneskerettigheder. Den hilser Eder som Fædrelandets, som Frihedens og Liighedens værdige Sønner. Men Rettigheder kræve ogsaa Pligter Revolutions-Regjeringen kalder Eder derfor i Lands forsvarernes Rækker, idet den erklærer, at alle de Manifester, som ere udgaaede eller endnu ville udgaae, udstrække sig ogsaa til Eder, vore isralitiske Brødre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Allgemeine Preuss. Zeitung fortæller følgende Begivenhed fra Gallizien: J Kredsen Tarnow, hvor Antallet af de mindre Adelsmænd er meget betydeligt, havde Oprørerne sendt en Skare Bønder fra forskjellige Sider ind i Staden, for derinde at understøtte Angrebet udvendigfra og, naar det brød løs, at kaste sig over Militairet og Embedsmændene. Ved Forræderi fik Kredsbefalingsmanden Nys herom, og da han, uden tilstrækkelig Militair-Understøttelse, erkjendte sin farlige Stilling, lod han alle i Byen tilstedeværende Bønder forsamle sig paa Torvet, hvor han i en kraftig Tale, foreholdt dem det Farlige og Forbryderske i deres Forehavende, søgte at overbevise dem om, at Adelen kun vilde bruge dem som blinde Redskaber til at opnaae egen Fordeel, og opfordrede dem til at forblive Regjeringen troe, idet han i saa Fald lovede den Beskyttelse og endvidere en Belønning af 10 Gylden for hver Oprører, som ved dem grebes med Vaaben i Hænderne og indbragtes død eller levende. - Med Jubel optog Folket denne Tale; – der uddeeltes Sabler og Leer. Om Aftenen drog den svage Militairbesætning udenfor Portene, affyrede nogle Skud i Luften, og foranledigede derved Oprørerne til, i enkelte Hobe og i al Stilhed at nærme sig Staden, hvorfra da Bondeskaren, styrtede ud imod dem. Oprørerne, ikke forberedte paa noget Angreb, bleve omringede, og der opstod nu et saa frygteligt Blodbad, at der den følgende Morgen overleveredes 130 Liig og 90 dødeligt Saarede til Kredsamtet, mod de udlovede Priispenge. – Men de tøilesløse Lidenskaber havde nu engang faaet frit Spil og lode sig ikke igjen bringe indenfor Lovlighedens Skranker. Da lignende Bekjendtgjørelser og Løfter, som i Tarnow, udgik fra andre Øvrigheder, tog Sagen en skrækkelig Vending. Bønderne faldt nu ikke meere over de bevæbnede Oprørere, men over Adelen overhovedet, ikke alene over Mændene, men ogsaa over deres Qvinder og Børn, ikke meere udelukkende over Adelsmændene, men over deres Omgivelse og Undergivne, derpaa over Borgere og fredelige Beboere i Stæderne, Landsbyerne og enkeltliggende Huse, kort, over Alt, hvad der ikke har Bondekitlen. Saaledes drog den blodtørstige Skare mod den lille By Dembice, hvor Alt, hvad der kom i Veien, blev nedhugget, saa at kun tre Personer skulle have frelst deres Liv. Men især skal Tarnower=Kredsen have været Skuepladsen for de frygteligste Rædselscener. Overalt stode Husene tomme; - Beboerne vare enten myrdede eller forjagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Til de preussiske Autoriteter i Posen var gjort Anmeldelse om, at der Natten til den 3die Marts vilde skee et Forsøg paa, at befrie de, som compromitterede i Opstanden, der fængslede Personer. Der fandt virkelig ogsaa mistænkelige Sammenkomster Sted, ja der blev endog skudt paa de udsendte Patrouiller; men da flere Tropper kom til, og disse ogsaa gave Jld, bleve Nogle dræbte og 40 Personer arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Jfølge en Beretning fra Berlin af 4de Marts er Eieren af et stort Fabrik=Establissement i Preussen, Hr. B., nylig kommen fra St. Petersborg, hvorhan havde opholdt sig den 21de og 22de Februar, og ifølge hans Udsagn befandt Keiser Nicolaus sig meget vel, idet han havde seet ham mønstre en opstillet Troppeafdeling. Samme Reisende har endvidere forsikkret hedder det i Berlinerblade – at han ikke har mærket til nogen Opstand hverken i Gammel=Rusland eller i de russiske Provindser. Han var kjørt den hele Vei i Slæde ligge til den preussiske Grændse. – Derimod har et Berliner Handelshuus nylig havt Breve fra Lublin, af hvilke han har meddeelt et Uddrag til Hamborg, saalydende: Den polske Sammensværgelse udstrækker sig fra Gallizien over Brody langt ind i Volhynnien, og fornemmelig i Districterne Radziwillow, Nowogrod, Wolinski og Schiromir. Russiske Tropper ere desaarsag fra tre Sider, nemlig fra Minsk, Kiew og Bries=Litewski, paa Marschen dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Og fra Wien berettes, at de Krakauer Jnsurgenter skulle ved Gow, efter at have sat paa Flaader over Weichselen, være bleven angrebne af østerrigske Tropper, trængte tilbage, og paa Tilbagetoget have lidt et betydeligt Tab. Som Følge af dette Nederlag havde Jnsurgenterne rømmet Wielika og trukket sig tilbage til Podgorze, hvor de den 27de Februar vare blevne indesluttede af Østerrigerne. Paa Landeveien ved Gow, forsikkrede en Reisende, at have truffet paa hele Dynger af Liig, fra hvilke Blodet strømmede ned til alle Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
J Coblenz kom det den 1ste Marts om Aftenen til Stridigheder mellem de Civile og Militaire, som havde til Følge, at nogle Borgere bleve arresterede. Herved forøgedes Spektaklerne, idet man stormede Hovedvagten, og kastede Steen paa Soldaterne, under Raabet: "Polakkerne leve!" Den vagthavende Officier commanderede Fyr!", men Vagten var trukken op med Percussionsgeværer uden Knaldhætter. Nu blev det først rigtigt Alvor, man sloges med Kolbeslag, Steenkast, Sabelhug, Næveslag ofv., indtil Gouverneuren rykkede frem med 2 Compagnier Jnfanteri med skarpt ladte Geværer. Hele Natten vare Tropperne under Gevær. Men Dagen efter var det roligt. Heidelberg er i disse Dage sat i stor Bestyrtelse. Det skal være blevet forbudt saavel Preussere som Hannoveranerne, ligesom og Würtembergerne og Hesserne, for Fremtiden at besøge det derværende Universitet. Hvo der veed, hvormange Udlændinger, og navnligen fra de nysnævnte Stater, der studere sammesteds, vil let kunne forestille sig, hvilket Jndtryk denne Efterretning har gjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
De nyeste Efterretninger fra Nordamerika ere af megen Vigtighed. Englands Tilbud om, ved Voldgifts kjendelse at afgjøre Striden om Oxegongebetets Besiddelse, er paa det Bestemteste blevet tilbageviist af Præsidenten. Paa Newyorkbørsen havde denne Efterretning voldet stor Bestyrtelse; thi England vil neppe kunne gjøre noget andet til Nationalæren svarende Forslag. Udsigterne ere desaarsag meget krigerske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
J Algier har det atter vendt sig til Fordeel forde Franske. Jfølge franske Avisers Beretninger er Abdel Kader bleven slaaet paa Flugt, og en heel Kolonne af hans Rytteri nedhugget af de Franske, der nu vare i Begreb med at forfølge ham. Men han kommer vel snart frem igjen paa et andet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Jfølge Courier francais har General Lamoreiere forpligtet sig til, inden 6 Maaneder, at levere AbdelKader død eller levende, naar den fr. Regjering vil overlade Generalen 4000 Md. udvalgt Cavalleri.