Berlingske Tidende, 1829-02-21
Om det engelske Parlament, Underhuset tæller for nærværende Tid 658 Medlemmer, hvoraf der kommer paa England 489, paa Wallis 24, paa Skotland 45 og paa Jrland 100. Disse Deputerede kaldes tilsammen af Riddere, Borgere og Landsbye-Jndvaanere (Knights citisens and burgesses), som repræsentere de forenede Kongeriger Storbrittanien og Jrland. Blandt disse 658 Deputerede udnævnes 186 af 117 Grevskaber, 60 af 32 Stæder og 391. Deputerede af 222 Flekker. Til disse komme endnu 5 Deputerede fra Universiteterne i Orford, Cambringe og Dublin, og 16 Deputerede, som sendes fra de 3 Havne. Under Henrik den 8de bestod Underhuset kun af 298 Medlemmer, men siden Car den 2dens Tid har det næsten været saa talrigt som nu. For at kunne vælge paa et Medlem til Parlamentet maa man være 21 Aar gammel, og født i England. Udelukkede herfra ere: Qvinder, Døve, Blinde, Stumme, Vanvittige, og Pairs, de, som ere anklagede for nogen Hovedforbrydelse, eller have gjort sig skyldige i Bestikkelser ved Valgene, samt de Told- og ActiseEmbedsmænd, som ikke hæve Landskatten. Disse Embedsmænmiste, naar de give deres Stemme, deres Post, og maae betale en Straf af 100 Pd. St. Desuden maa enhver Vælger i Grevskaberne besidde et Frilehn (frehold af i det mindste 40 S. Jndkomst, men som da giver ham Ret til, at give sin Stemme overalt i de forenede Kongeriger. Heraf følger, at en Valgmand kan give sin Stemme paa mere end et Sted, og at flere ere berettigede til at vorere for en og den samme Eiendom, da hver Eiendom muligen kan stille lige saa mange Vælgere, som dens Jndtægter indeholde 40 S., naar den besiddes af flere. J de Stæder, som have Grevskabs Rettigheder, maa Vælgeren ligeledes besidde da frehold, eller et Huus paa dens Grund. I de Stæder, som ikke have Grevskabs=Rettigheder, gielder ikke een og den samme Norm. J nogle maa man, for at kunne vælges være Huuseier, i andre vælger man, naar man bidrager til Kirke sognets Byrder og Omkostninger. For at kunne blive Medlem af Parlamentet, udfordres den endnu, foruden de ovennævnte Qvaliteter, at man paa den Tid Valget skeer, naar man vælges i et Grevskab, maa have en aarlig Jndkomst af 600 Pd., som man maa have besiddet i et heelt Aar; vælges man derimod i Stæderne eller Havnene, behøve Jndkomsterne kun at udgjøre god Pd. Pairernes Sønner, og Medlemmerne for Universiteterne ere alene fritagne for at godtgjøre en saadan Indkomst. De, som ikke kunne vælges til Medlemmer af Underhuset, ere : Kongerigets 12 Dommere, de Geistlige, Papister, Fruentimmer, Vanvittige Døve og Stumme, Fredløse Coutlaws), Grevskabernes Scheriffer, (men blot ikke i deres Grevskaber), Jnkassererne af Toldafgivter, som bestaae siden 1608, de forskellige Ministeriers Betiente, indtil Under Statssecretairen, alle, som beklæde en af Kronen modtagen Post som er erteret siden 1703, og endeligen de, som have en Pension, der ikke er paa Livstid, og af Kongen kan inddrages. Enhver vælger, ligesom ogsaa Enhver, der er bleven valgt, maa paa Steriffens Forlangende aflægge Ed paa, at han har de somødne Egenskaber. Jngen kan afslaae det Valg, som er faldet paa ham, eller, som i Frankrig, indgive sin Demission. Kun Døden, eller en ny Postes Modtagelse kan fritage Nogen fra sit Sæde i Parlamentet.