Københavns Adresseavis, 1766-09-30
Raadhuset var i gamle Dage paa Hiørnet af Nørregade og Klædeboderne, paa det samme Sted hvor siden var AsbacksHuus, under hvilket endnu sees en Kielder, deelt udi tvende Rum, som tilforn havde været Raadhusets Fængsel. Siden blev Raadhuset forflyttet til det Sted, hvor nu Bispe=Gaarden, er. Derom siger Præsident Resen at have læset udi et gammelt Manuscript disse Ord: Bispe=Gaarden var fordun gamle Raadhuus. Siden under Kong Hans blev det et akademisk Auditorium; og endelig efter Reformationen blev det den Sædlandske Biskops Boelig. Det nye Raadhuus blev bygget paa Magistratens Bekostning, som for den Aarsags skyld havde et Teglbrænderie udi Forstaden, ved det Sted, hvor nu omstundet Ladegaarden er, og Arbeydsfolkene boede udi det Stræde kaldet Teilgaardsstrædet. Det er uvist, naar dette Raadhuus først blev bygget. Saa meget veed man, at det var til Anne 1576, saasom derom meldes i den Svitzerske Linie-Dantsers Historie, der udi samme Aar dantsede paa en Linie fra vor FrueTaarn til Raadhuset paa gammel Torv; og dersom det er sandt, at de 3 Stene paa Raadhuus=Trapperne vare der satte af den bekiendte Borgemester Ambrosius Bogbinder, maae det have været meget ældere. Magistraten i Kiøbenhavn. Magistratens Titel var Ao. 1437 Hæderlige; Anno 1472 var deres Titel: Ærsomme og Beskedne; A. 1510 Ærlige og Fornumstige, og undertiden Ærlige, Vise og Fornumstige; Av. 1600 Ærlige, Velvise og Velfornemme, siden Velædle og Velfornemme. Magistratens fornemmeste Hoveder have i gamle Dage været Stats Fogederne (Prætores) saasom Ad. 1300 og længe derefter. Siden vare Borgemesterne de fornemmeste, som da paa Munke=Latin kaldtes Proconsules, og vare saadanne undertiden ikkun 2 som No. 1404, undertiden kun een, saasom Ao. 1406 og 1501. Den første Præsident udi Kiøbenhavn var Hans Nansen, hvilken blev beskikket til saadan Værdighed 1660; Thi tilforn vare der ikkun Borgemestere, hvis Tal var undertiden større, undertiden mindre. No. 1282 findes, at der har været 12 Borgemestere eller Consules; men det er ikke troeligt at disse mange Consules have været andet end Raadmænd, sær, eftersom man finder, at de fornemmeste blant dem har ført Titel af Pro=Consules, saa at her længe har været et Hysterom Proteron udi Raadstue=Titlerne, nemlig, at Raadmænd vare kaldede Consules, og Borgemesterne Pro=Consules. Anne 1500 vare allene 2 Borgemestere. No. 1527 vare der 4, hvilket Tal blev beskikket ved en Frederich 1stes Forordning. Efter Kong Friderich 3dies Forordning af 1660, blev beskikket, at der skulde være 3 Borgemestere, til hvilke siden bleve adjungerede Vice=Borgmestere, først een, og derefter flere paa engang. Magistraten blev i Førstningen beskikket af Borgerskabet, hvorpaa haves Exempel udi det Aar 1282. Siden af Borgerskabet og Raadet tillige, efter Friderich 1stes Forordning 1526, og det saaledes, at de Udvalgte for Kongen skulde aflegge deres Troeskabs-Eed. Siden blev saaledes beskikket, at Borgmestere og Raad skulde allene foreslaae 3 Personer, hvoraf Kongen udnævnede een. No. 1644, da Simon Sus beck ved Døden afgik, befoel Christian 4de Borgmestere og Raad at udvælge en anden, dog saaledes, at den ene ikke maatte aabenbare den anden hvem han voterede paa, og det under Straf af Bestillingens Fortabelse; Jligemaade befoel Høystbemelte Kange, at enhver skulde skikke sit Votum forseglet til Kongen; og saasom alles Stemmer faldt paa Hans Nansen, blev han ogsaa Borgemester, og er det den samme Hans Nansen, som blev den første Præsident 1660. Men efter Souveraineteten beskikker Kongen allene Borgmestere. De nye udvalgte Borgemestere bleve tilforn af Cancellerne introducere de, men siden af Præsidenterne. Hvad Raadmændene angaaer, da have de i gamle Dage, saasom 1427 og derefter, været 12 i Tallet, og det efter Friderich 1stes Forordning. Siden blev efter Friderich 3dies Forordning beskikket, at der skulde være 8, hvortil komme 2 Vice=Raadmænd, og siden flere paa engang. Magistraten foreslog fordum 2de Personer, hvoraf Kongen udvalte den ene til at være Raadmand, og det udi Kraft af Christian 4des Forordninger No. 1635 og 1641. men nu omstunder beskikker Kongen allene Raadmænd. Bye fogederne bleve altid beskikkede enten af Kongen selv, eller udi Kongens Navn af Slots=Herren eller Hovmesteren, og aflagde de i gamle Dage deres Eed udi de Kongelige Ministres og Borgemesternes Nærværelse. Naar de bleve introducerede paa Raadhuset, blev et Sværd baaret for dem, saasom Ao. 1585 for Jørgen Bendsen, 1620 for Lauriz Hansen, og 1626 for Lauriz Eskildsen; Heraf reyser sig, at paa den fornemmeste Sahl paa Raadhuset siden stedse nogle Sværd hænger forvarede.