JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Commissarierne Polverel og Santonar som et komne fra St. Domingo til Paris, synes der at fin god Modtagelse. Dubois de Crance har sagt i Co venten, at det var kuns Aristokrater, som beskyldte den De constitutionsmæssige Geistliges Pensioner, som Tid var indeholdt, skal igjen hver 3die Maaned rigt betales. Sikkerheds=Udskuddet har i denne Tid fast ke beskjæftiget sig med andet, end at sætte Fanger, Frihed, hvilket foraarsager megen Glæde, især da me veed, at de fleeste ere arresterede uden Brøde. De 7de Aug. løslodes allene af Arresten i Luxemburg 10 Personer som alle vare opskrevne paa Robespierres Mor Liste 7 undtagen. Da Tallien, Tyrannens Robespierres Overvinder, begav sig derhen, omringede ham en Mængde Mennesker, som omfavnede ham og med Glædens Taare velsignede ham. Sikkerheds=Udskudets Løsladelses Decret er tillige et Frihedspas for dem paa 20 Dage at reise hver til sit Hiem. Men dette Gode synes nu at have faaet en snar Ende. Mod disse Løsladelser, samt det de arresterede bevilgede Forsvar declammerede Dubem, Charlier og Lacoste i Conventen, og viste, at det kuns tiente til at give Arristocrater og de Moderere de meere Mod og Frækhed. Conventen decretterede, at de for Revolutions=Tribunalen beskikkede nye Dommere, og Eedsvorne skulle ufortøvet tiltræde deres Forretning og rette sig efter Decretet for disse Tribunaler af 22de Praireal, som er Robespierres Værk. Blanchot, Commandant i Senegal udi Africa meldte Conventen skriftlig alle der værende Franskes Hang til Revolutionen, sendte og 20,039 Livres som patriotisk Bidrag og ba Conventen, ikke før at stige ned af Bierget, førend den havde bragt sit Arbeid til Fuldkommenhed. En Deputation meldte og, at man der har tillukket Kirken og medbragt Kirkens Sølv og Ornamenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Den 10de anmeldtes i Conventen, at Royalisterne i Vendee, som man i Conventen kalder Chuans, blive siden Robespierres Fald daglig talrigere. Tolv Con vents Deputerede, hvoriblant Bourdon de Oise og La contre have aabnet Seglene hos Robespierre, Couthon, St. Just, Lebas og Henriot, Man har i et Skilderie over Robespierres Regiering forestillet Folket paa Revolutionspladsen uden Hoveder, men den allene overblevne Skarpretter som den der til Slutning guilotinerer sig selv. J Jacobiner Selskabet indlemmes igien mange, som af Robes. pierre deraf vare udstødte. Der ere 15 Medlemmer udnævnte til at rense dette Selskab. Enhver Jacobiner maae giøre Reede for, hvor han var Natten til den 28de Julii og hvad han i samme Nat foretog sig. Man har besværet sig over den Overmodighed, hvormed Commissarierne ved Nationalskatten har begegnet adskillige Borgere og forsinket med at expedere endog langt frakommende, ligesom og at herved vare ansatte unge Mennesker paa 16 a 19 Aar. Det decreteredes derfor, at alle Bureaux skal nummereres og paa et udhængt Bræt findes antegnede deres Navne som ere anstillede ved denne Commis og hvad de have at forrette. Adjutant Lamarqve som bragte 5 erobrede franske Faner, i Conventen erholdt Præsidentens Broder=Kys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Engeland. Hoftidenden indeholder en Proclamation af 6te August, at det skal staae Americanerne frit, at appellere de af Vice Admiralitets Amterne i Westinden fældede Confiscationsdomme, endskiønt den til Appellation sædvanlig bestemte Tid er forløben, dog maae Appellationerne indgives saa betimeligen, at Lord Commissarierne kan modtage samme. Man slutte heraf at Hr. Jays Negotiationer har god Fremgang i London, og at den engelske Regiering lader sig være angelegen, at holde Americanerne i god Lune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Parlementet er udsat til 2den October. Haandpenge til Matroser ere udlovede til October Maaneds Udgang, dog venter man, at Matroserne af de 17 ostindiske Skibe presses saasnart de komme til Engeland fra Gallaway i Jrland, hvor de ligge at Mangel paa Convoy. Den franske Brester Fløde skal have Øie paa dem, men kan neppe bemægtige sig dem uden først at slaaes med Howe. For de med Jldebrand hiemsøgte Jndvaanere i London er samlet en Collect af 14000 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
General Major Dundas er død paa Guadeloupe. Medens man i Frankrig forstyrrer Slotte lægges i London Plan til et nyt Kongl. Palads som skal opføres, i Kew større og prægtigere end det nærværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Nogle Jnfanterie-Regimenter indskibes til Holland, under Commando af Lord Mulgrave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Fra Portsmouth er afseilet en Escadre af 3 Linieskibe og 2 Fregatter, som convoyere tre Ostindiefarere. og en stor vestindisk Flode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Man siger at Keiseren har tilstaaet Engelands og Hollands Begiering at lade blive et Corps til Mastrichts Beskyttelse, og at det engelske Hof har garanteret det Laan, som Keiseren giør i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Nederlandene. Efter Beretning fra Brabant blive Borgerne der sær haardt behandlede af de Franske. Vægrer nogen sig ved, at levere hvad ham paalægges, saa dømmes han som en Fiende af Republikken, det er til Dødsstraf. Siden den 24de Julii er udkommen en Mængde Anordninger: saasom 1) at ingen maae skiule Emigrerter. 2) Assignater skal uden Modsigelse modtages og ei derfor beregnes nogen Forhøielse i Betalingen. 3) Borgerne skulle indlevere alle deres Vaaben, og maae ikke sende dem med Børn, at de ei skal beskadiges. 4) Korn, Meel og andet Gods, som Fienden har efterladt, skal angives, 5) otte a ti Personer i Antwerpen skal træde sammen, at regulere Priis Marimum efter den franske Republiks Begiering. 6) Angaaer en Contribution af 10 Millioner, som maae negoceres. 7) Alle Geistlige eller andre Franske, som ere forfaldne til at transporteres, skulle inden 24 Timer forlade det erobrede Land. 8) Alle Familier, som har mere, end to Tienestefolk skulle inden 24 Timer aflevere til de franske Hospitaler en Matraxe, en Pude, en Straaesæk, et Par Lagen og et Teppe. 9) Udstrækkes til flere Familier. 10) Byder at alle Borgere, som har Vaaben tilhørende de fiendtlige Magter i Hænde skal strax udlevere samme. 11) Jnden 3 Dage at afgive Fortegnelse over alt det af den franske Republik i Reqvisition satte Gods, som ikke maae sælges eller bortvendes. 12) Pas skal tages af alle til Bortreise. 13) Forbydes dobbelt Priis ansat paa Vare efter som de enten betales med reede Penge eller Assignater. 14) Alle Landkorter over Nederlandenne af Ferrari skal inden 24 Timer indsendes. Desuden har man sat i Reqvisition alle de beste Malinger som findes saa vel i Kirkerne, som private Personers Eie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Jblandt de mange Personer, som de franske har arresteret, befinder sig og Hr. von Eupen Biskop i Mechelm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Holland. Endskiønt man veed, at de Franske vil trænge de Keiserlige under Coburg over Rhinen for med desstørre Kraft at angribe Holland, saa forsvinde. dog Frygten for fransk Jnvasion meere og mere. Forsvars-Anstalterne baade i Landet og paa Grændserne blive hver Dag eftertrykkeligere. Man er endog belavet paa en almindelig Oversvømmelse, om den skulde behøves. Ved Slups kan Fienden ei udrette noget, mange ere der druknede og skudte. Jndvaanerne, som sendes til Grændsernes Forsvar faae hver 20 Gylden, Haandpenge, Mondering og ugentlig 3 Gylden og 10 Styver Gage. Hver Compagnie bestaaer af 150 Mand, 1 Capitain og 3 Subalterne. Officererne faae Gage ligesom regulaire Militair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Polen. Endnu er man ikke kommet videre med Kosiusko eller Warschau. Den 19de August ventedes 60 Stykker svært Skyts til den preussiske Leir. Fyrst Repnin er kommen til Litthauen med 40,000 Russer; et Corps under Subow har indtaget Wilna og der anrettet en skrækkelig Ødelæggelse, de har hverken sparet Alder eller Kiøn. De marchere nu mod Warschau, som opvækker nogen Frygt hos Jndvaanerne, paa hvem de true at hævne deres Kammeraters Mord. Genf. Den nye og anden Revolution er meget sørgelig. En Convent som var indrettet i Form af den Parisiske er ophævet og man har antaget en nye Democratisk Constitution. Der opstode 3 Partier i Staden, som udmærkede sig ved særskilte Kokarder, Det første var det arristocratiske Partie, bestaaende af forrige Regieringslemmer, Rentenerere, Kiøbmænd og Konstnere, som bare Stadens Vaaben i deres Kocarder. De har siden den første Revolution forholdt sig rolig og fundet sig i deres Skiæbne, da man lod Sikkerhed for Person og Eiendom uforstyrret. Det andet Partie, som kaldtes Englues eller Revolutionaire ere de, som har udvirket den nye Constitution, de bære en trefarvet Kokade. Det tredie, kaldet Mar seiler eller Montagnards, bestod af en Klub paa 200 a 250 Mennesker meest Pøbel, hvilke under Veiledelse at den franske Advocat Bosqvet have bragt den nye Revorlution i Stand. De benyttede sig af et Paalæg, som den revolutionaire Regiering havde seet sig mødsaget til Deres Tal fik hastig Tilvext og 2500 Mand bemægtig gede sig Natten til 19de Julii Arsenalet, arresterede 300 af de anseeligste Jndvaanere, løbe bevæbnede om kring i Huusene og bortførde alt forefundet Guld i Sølvtøi, nedsatte en Revolutions Ret, hvis Lemme paraderede i lange Buxer, opsprukne Ermer, bar Bryst langt Skiæg og Dolk i deres Belte. De afsagde Døden domme, og anførte til Aarsag, at de Anklagede vare ufobar Aristocrater, den Franske og Genfer=RepubliFiender, Agioteurer, Opkiøbere og Sædernes Fordavere. Efter disse almindelige Beskyldninger er int Menneske i Gens meere sikker paa Livet. Blant andt Plyndringsmidler er og, at man lader eftersee Kiømændenes Bøger og tvinger dem til at trække paa dere Commissionairer og Debitorer i Holland, London og Hamburg, for at skille dem og Familier ved disse Penge. Disse Ulykker tilskrives med rette de første Ohavsmænd til Revolutionen, der aabnede den Dæmninde ei siden kan stoppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Østerrig. Blant de Revolutionister, som indbringes, findes og anseete Folk, Abbe Martinitz, DoctoJutz, Lieutenant Hebenstreit, Baron Riedel, Professor Gilowsky og flere. Man er dog ei bange for at slige Fol skal forstyrre den offentlige Rolighed, da den størst Deel er velsindede Borgere, som ønske at befæste de Baand som er alt for fast knyttet mellem Regenten og Folket til at nogle uroelige, letsindige eller ondskabsfuld Sværmere skal kunde løse det. De arresterede behandles og dømmes allene efter Lovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 29de September agter jeg ved offentliAuction at sælge en mig tilhørende Vaaning, beliggende paa Fiskergaden under No. 254 som for nærværende Ti beboes af Tømmermand Mads Bomholt og bestaaer at Fag et Loft høi Huus til Gaden, med en liden Haugeplad ud til Aaen. Liebhabere kan og inden ovenmeldte Tid faa samme tilkjøbs underhaanden, naar de behageligst vil henvende sig til J. T. Colwitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
En Præstdatter 16 Aar, vant til Huusholdning og og oplært i Syening ønsker sig Condition hos et Herskab eller anden honet Familie. Anviisning kan faaes hos Hoff talspræst Frederich Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
En habil Bødkersvend, som kan forestaae en Enke Værksted, hvortil der ere gode Arbeids Giæster; kan paa gode Vilkaar anvises en Plads af Kiøbmand Jørgen Ydini Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor foruden Tittelkobber paa Trykpapiir = = = 3 Mk. Paa Skrivpapiir. . 4 Mk. Hemmelige Efterretninger og Satans Hof med en Jndledning af Anton Frantz Just, stor 6 og et halv Ark. erhos følger et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Afg. Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Stervboes Gaard her i Horsens, bliver ved en eneste Auction i Stervboestædet bortsolgt Torsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet. Denne Gaards fordeelagtige Beliggenhed ved Aaen har den behageligste Udsigt om Sommeren over Fiorden og den dertil grændsende Skove. Dens Bygninger er 59 Fag Huus, asseureret i Brandkassen under No. 187 for 3950 Rdlr., vel indrettet saavel til Beboelse for et Herskab som til Haandel. Til Gaarden ligger anseelig Gaardsrum og Hauge. Og da den Afdøde logerede Reisende Herskaber og andre, er Gaarden og dens Indretninger ogsaa for Udenbyes almindelig bekiendt. Dens Bortsælgelse bekiendtgiøres herved for at Liebhaberne til den bestemte Auctionstid kunde møde. Horsens, den 14de Augusti 1794. Carøe, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Et Clavisombal med Fod kan faaes underhaanden Kiøbs. Anviisningen gives hos Bogtrykker Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
En Dreng, der kan skrive og regne, kan faae Contion hos en Urtekræmmer i Kiøbenhavn. Nærmere Underretning giver Bogtrykker Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Paa Rødsteenseie Gods i Aakier Amt er ved Døden gaaet Huusinderster Jens Christensen Væver i Op Bye. Ved Boens Aabning paa 30te Dagen den 12 Af sidst, blev, foruden de da tilstædeværende Arvinger, at given at den Afdøde skal have havt 2de Farbrødre: Niels Jensen som skal være død og have efterladt sig 2 Sø ner Niels og Jens, hvis Opholdsted skal være paa Frysen dahls Gods. b) Rasmus som ligeledes skal være død og have efterladt sig en Søn Jørgen Rasmussen i NorrinMølle paa Frysenborg Gods. Men da det ei vides og disse Arvinger ere i Live, eller ved Døden er afgaaet og have efterladt sig Børn; saa bliver dette Dødsfald herved bekiendtgjort saavel i de Kiøbenhavnske Berlinske T. dender, som Aarhuus Stifts Addresse Avis, med tilføien de: at Arvingerne efter afdøde Jens Christensen ville bevise deres Arveret og tage Møde ved Skiftet 6te og 12 Ugersdagen, d. 30te Septbr. og 11te Nov. førstkommende, som til disse Tider foretages her paa Gaarden. Rodsteensere d. 14de Aug. 1794. Schou. Forvalter paa Godset,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Herved bekiendtgiøres at Onsdagen d. 10de Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auction, Borger og Bager Henrich Holstes Opbuds Boes tilhørende Gaard beliggende paa Middelgade under No. 53, som bestaaer af 10 Fag 2 Etage Huus til Gaden, 4 Fag dito tilbygt i Gaarden, og 9 Fag Etage Baghuus, med Gaardsrum Haugeplads og Pompevand, uden flere Auctioner, bortsolgt; og ligeledes bortsælges endeel Løsøre, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Aarhuus d. 26de Aug. 1774. Rohde. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Hos Christen Müller er godt Kiøbenhavnsk Øll at bekomme for 8 s. Flasken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Slagter Søren Møllers iboende Gaard her i Horsens beliggende i Smeddegade og asseureret i Brandkassen under No. 344 for 400 Rdlr., bliver med dens tilliggende Herligheder ved offentlig Auction som holdes i Gaarden absolute bortsolgt Torsdagen den 4de September og Formiddagen Klokken 11 Slet, i Følge Søren Møllers Dou og Pandthavers Forlangende, der herved bekiendtgiøres, Horsens, den 14de Augusti 1794. Carøe, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-30
Et Huus paa Landet, vel indrettet for en Enke eller eenlig Familie, er underhaanden at faae tilkiøbs eller Leie Nærmere Efterretning giver Jens Bech ved Munkport Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Indenlandsk. Kiøbenhavn. J Nærheden af Cattegattet skal krydse franske Capere, som optage mange Engelske Cofsardie Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Aarhuus. Udpasserede. Den 3die Sept. Greve von der Nath, fra Aakier. Frøken Gyldenfeldt. Kiøbmand Findstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
i Samme Dato afgik herfra til Callundborg, Smak Skipperne: Lars Hansen med Køer for Sr. Niels Poulsen. Jens Thurøe med Køer og Heste for dito. C. Soede med Køer og Heste for Anders Aarslev. Søren Michelsen med Køer for Michel Nielsen, Hessen med Heste og Køer for Anders Brenstrup, Peder Rasmussen med Køer for dito. Den 2den hukom Mathias Mathiasen fra Norge med Salt, Den 30te August afseilede herfra Jens Johansen til Norge med Kornlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Min elskelige Hustrue Jnger Bentzen er efter : sigers Svaghed den 31te August ved en stille Død udgangen til Hvile, som herved bekiendtgiøres fra hørende Slægt og Venner, frabedes al Condolence. Mørche Præstegaard, Christian Christopher Clausen, den 1ste September Sognepræst for Mørche og Hvilsager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Prædikanterne paa 12te Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Stud. Svaneberg. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Udenlandsk. Krigen. Engelændernes Forsøg at indtage Staden, Point a Petre paa Øen Guadeloupe er mislykket. J en Storm mistede de Engelske mange Mennesker, deriblant Oberst Lieutenant Gomm og flere Officerer. De maatte forlade den samt Fort Fleur d'Epee, og da Regntiden er indfalden saa maae de lade de Franske en Tid lang i Roe. De Engelske tænkte i det mindste at ville have ødelagt Provisionerne, men i Mørket gave de sig til at fore paa hinanden, og da de desuden eftertrykkelig hilsedes fra Fort Morne de Gouvernement, saa var det hele Foretagende spildt. Opgivende Grande Terre har de indskrænket sig til at forsvare om muligt den anden Deel af Øen, Basse Terre, til hvilken Ende de indskibedes fra Grande Terre den 5te Julii, dog melder Sir Charles Grey, Commandant over de engelske Tropper, at han har opført Batterier af 24 Pundige Kanoner paa Pointe Saron og Pointe St. John, hvorfra han kan beskyde Pointe a Petre og tillige blokke rer Havnen. Dette er meldet i Hoftidenden. Barrere anmeldte den 11te August i Conventen, at de Franske har taget fra Spanierne Staden St. Sebastian, Havnen Passage tilligemed Staden Tolosa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
J St. Sebastian fik de henved 2000 Linietropper, 180 Kanoner, mange Magaziner og Skibe, og ved videre Fremtrængen i det Spanske Gebeet skal de have gjort 4 a 5000 til Fanger, erobret henved 400 Kanoner og en uendelig Mængde Magaziner. Ved Bierget Høyg har de fundet nogen Modstand, men siden har det havt en herlig Gang. De Franske mødte ved Festningen Fuentarabia og opfordrede Commandanten, Vicomte de los Rejos at overlevere Staden til Republikken. Resolverede han ikke inden 6 Minuter skulde ingen Capitulation modtages, men Garnisonen skulde springe over Klingen. Commandanten tog den sikkerste Resolution og overgav sig, bag efter erfaredes, at det kuns var 300 Franske, der havde jaget denne Skræk i dem Spanierne forundrede sig og de Franske loe. Man mærker let, at her commanderer ikke Gysselgerer. Conventen fik og en hiertelig Latter, da Barrere den 12te berettede Triers Jndtagelse, at nemlig Magistraten, som mødte med Stadens Nøgler, gratulerede de seirende Franske og bevidnede deres Glæde over at see dem. Barrere kaldte det Trierske en god Malkeko for Republiqven, som bragte den Overflødighed af alt, og inden 48 Timer haabede Folks=Repræsentanterne der, at tilveiebringe 3 a 4 Millioner. J Brest ligge nu 17 Linieskibe seilfærdige. Dertil er opbragt et engelsk Skib Turgart, som beregnes til 5 Millioners Værdie. Den 12te anmeldtes og 25 nye meest engelske Priiser. Under 15de August er meldet fra Paris at den spanske Stad Bilbao, Hoved=Staden i Provinsen Biscaja er erobret og Festningen Qvesnoy tilbagetaget. Efter hollandske Beretninger har ved Sluis de beleirede Franske bortskaffet 7000 Syge men stillet friske i deres Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Endnu holde de sig paa Cadsand, saa man meener at Expeditionen mod dem endnu skal behøves. Engelske Tropper under Mylord Mulgrave skal tage Deel i samme. J Sluis er Garnisonen 2000 Mand under General Major von Duin, den havde endnu den 18de Forraad af Proviant og Munition. Søelieutenant var der Velden er uagtet de Franskes Aarvaagenhed, og skiønt der idelig blev skudt efter ham, lykkelig ført at en Borger Vis paa en aaben Baad fra Sluis til Vlie singen, og har bragt Efterretning fra Staden. Admiral Kinsbergen fandt denne Handling saa skiøn, at han strax gav Borgeren sit Uhr, men Lieutenanten sin Kaarde. Den 20de August anfaldt de Franske Forposterne ved Breda med Cavallerie, men bleve af Commandanten General Major von Gensau drevne tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Da den forventede preussiske Sucurs ikke er ankom men til det Trierske, saa har de Keiserlige draget sig tilbage til Kaysersesch, og for at hindre de Franskes videre Fremtrængelse sperret Marderdalen med Forbugninger og Artillerieskandser. Trarbach holdes og stærk besat af Preusserne. Feld=Marchal Bender skal have overrumplet de Franske ved Grevenmachern, dræbt og saaret 1500 og drevet de Franske tilbage til Euren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Den 16de er ved den Over=Rhinske Krigsforsamling, indgivet en Declaration fra Keiseren, at han drage sine Tropper, som vare bestemte til Tydsklands Forsentilbage, saafremt Stænderne ikke understytte med til strækkelig Mandskab og Penge. Tøihuuset og Uden værkerne ved Maynz har Preusserne indrømmet de Kl. serlige. Nogle franske Contributions=Penge fra Tre ere opsnappede af de Keiserlige. De Franske trænfrem mod Bonn. Møllendorff har taget sit Hovedqvartei Creuznach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Den prægtigste Fregat i den franske Marine Sibyl46 Kanoner og 430 Mand, som for 2 Aar siden lø af Stabelen er den 17de Junii taget i Levante af Sk. bet Romnen, Capt. Paget. Nogle Skibe af Lord Ho ves Flode ere beordrede at oppasse en fransk Fløde af 40 Seilere, kommende fra Baltimore under Convoy af Krigskibe. J Strædet ved Gibralter skal efter Beretning, kommet til Cadix, krydse 6 franske Linieskib hørende til Toulonner Floden. Til Helvoetsluis er kommen en nye Transport Kanoner og Ammunition fra Engeland til den engelske Armee under Hertugen af Yorch. Man forsikkrer at Calvi paa Corfica har over givet sig, men derom haves endnu ingen officiel Bere ning. Privat Breve fra London fortælle, at Jndvanerne paa Martiniqve har forenet sig mod Engelændene dræbt en Deel og nødsaget Resten til at bortflygt paa Skibene og efterlade en Deel franske Priiser. Ma maa vente Efterretning om det er sandt eller digtet, Engeland. J Ostindien er død Maratte ChefaMehayer Seindia, fordum en Fiende af de Engelske men som siden forenede sig med dem imod Tippo SaiMan venter hans Død vil aarsage Krig mellem de Jn fødte, da der ere adskillige Pretendentere til hans Rig Den 16de Aug. gav en Herr Astley et Fyrværker, for at celebrere Hertugen af York hans Geburtsdag men det blev som en vis Mands firkterlige Jldebrand da der gik Jld i Teatret og 30 næsthosliggende Huus afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
J et Huus paa en offentlig Plads havde en Hværv indsluttet en Recrut, han saae Leilighed til at fare i af Vindvet, men slog ved Faldet Panden i tu. Almutroede her boede en Seelenverkauser, bestormede og jænede Huuset med Gaden. Det Militaire maatte i delig stille Opløbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
En Monsteur Charles Vanzina arriverede med Post skibet fra Holland til Engeland, men fik Marchord og vendte strax tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Misforstaaelsen mellem Engeland og Republikken G. nua siges gandske at være hævet. Paa Guernsen fri ter man at Fransoserne fra St. Malo vil give dem Besøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-03
Frankrig. J Conventen ere tvende Hovedpatier. I det ene, som forsvarer et moderatere Systen end den under Robespierre, staae Tallien, Thuriobegge Merlin, Dubois Crance og Barrere i Spidse et andet som vil have en større Stranghed indført, Ondem og Charlier Formænd. Disse Partiers De atter har allerede aarsaget Convulsioner i Conventen. Den 11te August decreterede Conventen efter Barre res Forslag, at Jndvaanerne i den forrige Spanske Provinds Cerdagne skulde være frie for Tiende og Lehns givter. Hvad de derimod gave som patriotisk Skænd, Ligesaa decretteredes, at den spanske General i Coni Republikken skulle faae Ærebenævnelse i Protocollen, i skal strax capitulere og udlevere de der være franske Fanger hvis ei, gives ingen SpaniPardon. Munke og Præster skal tages i Det er tilladt Velfærds=Udskuddet, neraler uden foregaaende Convents D. litteres om Udskuddenes Jndretn.