Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-06-07
Festen aabnedes Kl. 2 med en Mindetale til Frederik den Sjettes Jhukommelse af Etatsr. Stenfeldt. Efterat en Sang var afsjunget, frembragte Kjøbmand Thune et "Længe leve!" for Hs. Maj. Kongen med det Ønske, at engang fjernt i Tiden et oplyst, frit og selvstændigt Dannerfolk med Taknemmelighed maa velsigne den Ottende Christians Minde; Skaalen blev under Kanonsalut besvaret med et jublende Hurra, hvilket gjentages, da Capitain Sneedorff udbragte en Skaal for Hs. K. H. Kronprindsen med de Ord: "Mine Herrer, Den Uveirs=Sky, som truede vor ædle Konges Faderhjerte, og som vakte dyb Bekymring, hos hver Fædrelandets Ven, har lykkelig fjernet sig. Danmarks Kronprinds, der nylig laae henstrakt paa Sygeleiet, have vi med oprigtig Deeltagelse og sand Glæde seet at forlade dette, og med gjenvundet Helbred at bestige en af vore stolteste Snækker, for under Dannebroge at begive sig til fremmed Land, og der at forene sig med en høitagtet, med Aand og Hjerte rigt begavet, Fyrstedatter. Til denne Forening, betydningsfuld for den Jnstitution, hvis Stiftelse vi her feire, og forhaabningsfuld for vort elskede Danmark, ønske vi af fuld Hjerte Held og Lykke! M. H. Held og Lykke for Hs. K. H. Kronprinds Frederik Carl. Christian, Skaaler udbragtes for Fædrelandet af Kjøbmand Bay, for "Stænderinstitutionen af Kjøbmand Kaas. Fremdeles udbragte Hr. Thune en Skaal, for de sande Liberale, Hr. Kaas for trende Ønsker; men nu seer Man af Helf. A., at Tingen tog en alvorligere, maaskee mindre festlig Vending. Det hedder nemlig: "Thunes derpaa følgende Toast: "vore agtede Journalister level blev besvaret af en Deel af Selskabet med jublende Hurraraab, medens en Deel blev siddende tans uden at deeltage i samme; hvilket ogsaa var Tilfældet med den paafølgende Toast, som med nogle indledende Ord blev udbragt for "Helsingøers selvstændige Borgere, af Bay Stenfeldt optog Skaalen igjen med hjertelige Yttringer om sin Hengivenhed for Helsingøers Borgere, og videt han for sit Vedkommende derpaa proponerede denne for ham saa kjære Skaal, erklærede han paa det Bestemteste, at han ei istemte Bays Jndledning." Denne fandt sig herved foranlediget til at yttre sig skarpt mod den Maade, Steenfeldt havde optaget Skaalen paa, men proponerede ikke destomindre hans Skaal, og skjendt dette skeete i Ord, der ei fandt almindelig Gjenklang, optoges Skaalen med gjentaget Tilkjendegivelse af Velvillie. Da Stenfeldt derpaa udbragte en Skaal for Byens valgte Suppleant, Kammerraad Schmidt, hvilken Skaal blev modtaget med eenstemmigt bifald, tog han Anledning til at tilkjendegive Selskabet, at "Præsidiet havde troet at opfylde dettes Ønske ved at indbyde baade den valgte Stænderdeputerede, Skibsclarerer Kirck, og Suppleanten som Gjæster, men at Kirck havde undskyldt sig paa Grund af, at han allerede forud havde tegnet sig til Landboernes Fest, hvorhos Taleren yttrede, at han maatte overlade til Kircks egen Bedømmelse, om hans Udeblivelse kunde stemme med den Opmærksomhed han skyldte Selskabet, der bestod af en stor Deel af hans Vælgere." Schmidt udtalte sin hjerteligste Tak ei alene for den nys udbragte Skaal, men ogsaa for den ham beviste Ære at være indbudet til at overvære en Fest, som for første Gang blev feiret heri Byen til Minde om Stiftelsen af en Jnstitution, der vistnok vil have beldbringende Følger for vort elskede Fødeland, naar vi ville vise den saa nødvendige Tillid til Regjeringens Bestræbelser for at opfylde Folkets ved Stænderne frembragte, de Ønsker, og stedse have den Tanke for Øie, at om end ikke alle vore Ønsker for Øieblikket ville kunne opfyldes, da vil vistnok den Dag oprinde, da dette vil skee; lader os derfor fylde vore Glas og tømme en Skaal for den snareste Opfyldelse af vore billige Ønsker. Cand. Orla Lehmann, som var tilstede, fandt sig opfordret til at udbede sig Ordet og bemærkede, at det var mod det Ønske, hvormed han var kommet herhen, naar han nu tog Ordet; men da han nok var den eneste tilstedeværende Stænderdeputerede, vilde Man sikkert ikke finde det ubeskedent, naar han følte sig tilskyndet til at tage til Gjenmæle mod den Maade, hvorpaa en fraværende, æret Meddeputeret, skjøndt fraværende, var bleven angrebet af sin beseirede Valgconcurrent. Han (Lehmann) kjendte ikke det Factum, hvorom her nærmest var Tale, og kunde derfor ingen Mening have derom, hvorvidt det skete Angreb blot var upassende, eller tillige uretfærdigt; men derom holdt han sig i hvert Fald forvisset, at Hr. Kirck ikke havde gjort noget, der kunde nedsætte ham i hans Medborgeres Agtelse og Hengivenhed, hvorom hans Valg til Stænderforsamlingen havde været et Vidnesbyrd. Et kort Bekjendtskab med ham havde lært Taleren i Hr. Kirck at ære en kraftig, hæderlig og frisindet Mand, og i den Overbeviisning, at han i sin Tid ved sin stænderske Færd vilde retfærdiggjøre den Tillid, denne oplyste og anseete By havde viist ham, udbragte Hr. Lehmann en Skaal for Helsingøers Deputerede, Hr. Kirck. J Anledning heraf yttrede Stenfeldt: "Hvad i dette Selskab bliver talt og passerer, er ei blot for den her forsamlede indskrænkede Kreds, eiheller for denne By alene, men for hele Folket, hvem baade Præsidiet og Selskabet skylder Regnskab for sin Færd, naar det erfares, at Man har proponeret Suppleantens Skaal, opstaaer naturligviis det Spørgsmaal, om ei ogsaa den Deputerede var indbuden, eller hvorfor han ei var tilstede; Præsidiet og Selskabet maa legitimere sig, og Kircks Sag bliver det at retfærdiggjøre sin Udeblivelse, da han er indbuden som Stænderdeputeret, og denne hans Stilling saa ganske knytter sig til Jnstitutionen, hvis Dag vi feire; Enhver, som er fortrolig med det offentlige Liv, vil vistnok finde det aldeles i sin Orden, at jeg ved at proponere Schmidts Skaal omtaler Kircke Udeblivelse paa den anførte Maade."(Sluttes.)