Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-30
J midlertid maae man dog omtvivle den Efterretning, som meddeeles fra Livorno af 3die Juni og som den forrige Hospodar i Valachiet Fyrste Karadschia skal have erholdet ved en Coureer: at 72 Skibe af den Helleniske eller Græske Flaade skulle være lykkeligen trængte igiennem Dardanellerne, hvorved syv af disse Skibe skulle være skudte i Grund af de Tyrkiske Batterier. Flaaden skal derpaa have forsamlet sig ved Lampacus og Gallipoli. - Tyrkerne søge at værge sig imod den Græske Flaades Overmagt saagodt de kunne, og den 18de Mai er afseilet fra Constantinopel 2 Tyrkiske Orlogskibe paa 74 Kanoner 3 Fregatter og 3 Brigger til Dardanellerne; men Escadren er slet bemandet; da man ikke har Græske Matroser, og man har været nødsaget til at hverve Matroser af alle Nationer, som man har betalt i Forveien deres Sold paa 3 Maaneder. - 80 Græske Skibe have forsamlet sig om Øen Chios og Tyrkerne have kun 500 Mand paa Øen. - Man vil vide i Constantinopel, at det ikke staaer saa slemt med Tyrkerne i Morea. Det vil vel sige, at de holde sig endnu i mange af Fæstningerne. Byerne Athen og Patrasse ere opbrændte. Men Tyrkerne forsvare endnu bestandig Fæstningen i den sidste Stad, hvori der ligge de 1500 Tyrker, som ankom dertil fra Lepanto. Man vil imidlertid have den Efterretning at Anføreren for Mainotterne Perrhabs eller Petrobais skal være trængt, med det Corps, som han har under sin Commando over Jordtungen ved Corinth, for at forene sig med Armeen i Epirus, hvorfra man endnu bestandig ikke veed om Ali er død eller lever. - Det er forunderligt, at Grækerne, som have Magten paa Søen, ikke bedre søge at understøttederes Brødre paa Fastlandet med Tropper og Kanoner, til snart at erobre de Casteller, hvori de Tyrkiske Tropper ligge indsluttede. Man har Efterretninger fra Staden Salonich i Macedonien af 25de Mai, som melde: at Staden Seres i dette Land, som ligger ved Grændsen af Rome lien, er næsten ganske indsluttet af de Armatolis, eller Macedoniske Biergbeboere (at dette kan skee saa nærved Constantinopel viser hvor lidet Tyrkerne ere rykkede frem med heres Udrustninger) vi selv hedder det ere i Salonich indsluttede til Lands og blokerede af en Græsk Flaade til Søes. Befalingerne fra Constantinopel til overalt at henrette de Christelige Geistlige og til at nedrive deres Kirker, ere blevne udført i Nissa, Philippopoli og fleere Stæder. Erkebiskoppen af Neopatron i Thessalien forsamlede da han fik Efterretning om Patriarkens Mord, sin Geistlighed, og alle Grækernes Forstandere, og brog derpaa i Spidsen for alle bevæbnede Jndvaanere imod Paschaen Omer, som kom marscherende fra Phoris og slog ham i fleere Træfninger. Efter en Fægtning, som varede i fleere Timer flygtede Tyrkerne til Zeitun, som ligger lige over for Øen Negropont, hvor de endnu ere indsluttede i Castellet. Erkebiskoppen faldt selv i Slaget; men opmuntrede endnu døende sine Folk til Topperhed Saaliden Fremgang som Tyrkerne giøre i de sydlige Provindser og som sees af denne vigtige Efterretninfra Macedonien, saaliden have de ogsaa hidintil gjort i Valachiet. Ypsilanti staaer endnu bestandig i sin Stilling ved Tergovischt, hvor han agter at, forsvare sig, og hvor hans Armee skal udgiøre 10,000 Mand. Jmidlertid vedblive andre Efterretninger at angive hans Styrke til 12000 Mand Jnfanterie og 8000 Mand Cavallerie, foruden de irregulaire Tropper og Thodors Armee, saa at hele Styrken skal beløbe sig til 40,000 Mand. En Græker som er passeret Armeen siger, at Ypsilantis Cavallerie udgiør 8000 Mand, og at dette Corps commanderes af den forrige Russiske Oberst Georg Kantakuzenus. Hans Broder Alexander er afreist til Pelopones. Apsilanti skal være, som der meldes fra Siebenbürgen, en Mand af en stor og dristig Charakteer; dengang Opfordringen fra den Russiske Consul i Jasse til hans Underkastelse, ankom til hans Hovedqvarteer, lod han den oplæse for sine Tropper og erklærede: at det vilde være den skammeligste Nederdrægtighed at overleve sit Fædrenelands Undergang. Gives der nogle af mit Folk, som ikke deele mit Sindelag, sagde han, saa kunne de stille sig paa min venstre Side, imedens de, som ville holde med mig, kunne opstille sig paa min høire Side. Heele Armeen stillede sig derpaa paa den høire Side, og udraabte: hellere Døden end en saadan Skam. Mange udenlandske Officeerer, især Engelske, tiene ved Ypsilantis Armee. Tyrkerne have ved Colentina udenfor Bucharest opslaget en Leier for 22,000 Mand, hvoraf Halvdelen er Cavallerie. De vente blot paa Ankomsten af Jussuf Pascha fra Jbrail for at bryde op imod Grækerne. Paschaen af Viddin har med sine Tropper befat Krajona. Det vil formodentlig saaledes snart komme til et Slag. Den Østerrigske Jagttager siger: at den har faaet nye Efterretninger fra Tyrkiet, som lyde sørgelige for den offentlige Orden og for Menneskeligheden. Hvad den forstaaer derunder kan man ikke vide, maaskee der er passeret noget nyt i Constantinopel; thi i Bucharest skulle Tyrkerne holde meget streng Mandstug, og de afvæbne blot Jndvaanerne og forfølge at de Christne kun Helæristerne. Derimod berettes: at Ypsilanti skal have ladet Thodor overfalde ved Capitain Jordali og ladet ham bringe i Lænker til sit Hovedqvarteer. – Ypstlanti skal selv have ladet udbrede den falske Efterretning for at bringe sine Folk til at forsvare sig til det Yderste, at Østerrig, har forbudt, at de Ulykkelige Jndvaanere i Moldau og Vallachiet maae tage Tilflugten til de Østerrigske Stater, saasnart en Tyrkisk Armee er rykket indi Fyrstendømmerne; som dog er aldeles ugrundet. Tyrkerne afsende bestandigen fleere Tropper til Valachiet og forstærke især Fæstningerne i Bulgarien, hvor fleere Stæder som Ternova, Phillippopoli og Hrasgrad skulle have gjort Opstand, og søge at afskiære Tyrkerne Tilførslerne. Biskoppen af Philippopel skal staae i Spidsen for 12000 Bulgarer, og have udstædet en Proclamation til alle Christne, at de, af hvilken Religions Meening de saa ere, skulle erklære sig imod Tyrkerne. Han er afmarscheret med sine Tropper imod Ternova. Bliver Opstanden i Bulgarien ikke snart undertrykket, saa ville Tyrkerne blive nødte til at gaae tilbage over Donauen, især da man forsikkrer at Serviernes Anfører, Milloz skal have trukket en Armee sammen, for at forene sig med Ypsilanti. – J hvilken Nød man er i Constantinopel sees allerbedst deraf, at Divanet har besluttet at Janitscharerne skulle herefter repræsenteres deri ved 3 Medlemmer af deres Corps; hvilken Forholdsregel Jussuff Aga har foreslaget for at binde Janitscharerne fast til Portens Jnterresse. J det første Divan hvori disse 3 Repræsentantere vare tilstæde, og som blev holdet den 19de Mai, blev det besluttet, at den Ottomanniske Armee skal indrettes paa Europæisk Fod. Janitscharerne have indvilget der under 2 Betingelser, for det første, at Troppernes Klædedragt ikke forandres, og for det andet, at Navnet NizzamDaedid, som er saa forhadt og kostede Sultan Selig Livet skal afskaffes, og et andet bruges i dets Sted. Denne Forandring giør en overordentlig Opsigt og det er ikke godt at beregne dens Følger.