JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Pastor Sommer i Seierslev, 1 Rbd. - Cancellieraad Spies i Sundbye, 2 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Pastor Spliid i Hammer, 2 Rbd. - Procurator v. Spreckelsen i Nibe, 1 Rbd. - Lærer Stephansen i Aalborg, 2 Rbd. - Viinhandler Stricker ib., 1 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Districtschirurg Sünckenberg i Hjørring, 1 Sp. - Kammerraad Svanholm i Aalborg, 1 Sp. - Pastor Søe i Solberg, 1 Rbd. Madame Sørensen i Hobroe, 1 Sp. Hr. Professor Tauber i Aalborg, 5 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Amtsprovst Tetens i Gunderup, 6 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Pastor Toldorph i Hvidberg, 1 Rbd. - Amtmand Treschow i Weile, 2 Sp. - Proprietair Troiel paa Waar, 1 Sp., 3 Rbd. - Pastor Vogelius i Hobroe, 1 Sp. - Pastor Wagaard i Skeelund, 3 Rbd. - Proprietair Warburg paa Kys, 1 Sp., 2 Rbd. Pastor Weirum i Dronninglund, 1 Rbd. - Pastor Dr. Weise i Volstrup, 4 Rbd. Kammerraad Wesenberg i Aalborg, 5 Rbd. - Districtschirurg Westergaard ib., 1 Sp. - Wigelsen & Sønner, 1 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Capitain Wilde i Nyborg, 1 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Kjøbmand C. Winding i Aalborg, 2 Rbd. - Pastor Winding i Sundbye, 2 Rbd. Kjøbmand Winkel i Aalborg, 2 Rbd. Jacob Aagaard Winther, 1 Sp. - Pastor Zimmer i Kirketerp, 2 Rbd. c. Fast Penge-Jndtægt (ifølge Kongelig Rescript af 4de August 1819. Hr. Pastor Bagger i Ulstrup, 1 1/2 Sp. - Pastor Bang i Elling, 1 1/2 Sp. - Pastor Billeschou i Kjettrup, 2 Sp. - Pastor Birch i Kollerup, 1 1/2 Sp. Pastor Blicher i Øls, 1 1/2 Sp. - Pastor Boserup i Hundborg, 1 1/2 Sp. - Pastor Brangstrup i Farstrup, 2 Sp. - Pastor Bræmer i Friderikshavn, 1 Sp. Pastor Carstensen i Tødse, 2 1/2 Sp. Pastor Carstensen i Øster- og Vester=Vandet, 1 1/2 Sp. Pastor Deichmann i Jelstrup, 1 Sp. Pastor Ernst i Søndrup, 1 1/2 Sp. Pastor Fogh i Rondrup, 1 1/2 Sp. Pastor Friis i Tømmerbye, 1 1/2 Sp. - Pastor Fritz i Mou, 1 Sp. - Amtsprovst Fugl i Hals, 1 1/2 Sp. - Pastor Gade i Thisted, 1 1/2 Sp. - Pastor Gjerlew i Hassing, 1 1/2 Sp. - Pastor Gunst i Skallerup, 2 Sp. - Pastor Hansen i Vadum, 1 1/2 Sp. - Pastor Hansen i Skarpinge, 1 1/2 Sp. Hr. Pastor Haugaard i Søndberg, 1 1/2 Sp. - Pastor Heerford i Skjoldborg, 1 1/2 Sp. - Pastor Hjorth i Frøslef, 1 Sp. - Pastor Hobe i Harring, 2 Sp. Pastor Holst i Grynnerup, 1 1/2 Sp. Pastor Jacobsen i Broust, 2 1/2 Sp. Pastor Jermiin i Vester Hassing, 2 Sp. Pastor Jvarsen i Dragstrup, 2 Sp. Pastor Jørgensen i Flade, 1 1/2 Sp. Pastor Matthiesen i Raaberg, 1 1/2 Sp. - Pastor Mørch i Moesberg, 2 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Pastor Nyeboe i Tæbring, 2 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Pastor Obel i Jetsmark, 2 Sp. Pastor Obel i Nørhaae, 1/2 Sp. Pastor Prior i Hjardemaal, 1 Sp. - Pastor Rostrup i Tornbye, 2 Sp. Pastor Schibbye i Bindslev, 1 Sp. Pastor Schmidt i Sindal, 2 Sp. Pastor Schor i Tørslev, 2 1/2 Sp. - Pastor Seerup i Gjerding, 1 1/2 Sp. - Pastor Tetens i Nibe, 2 Sp. - Pastor Vadum i Horne, 1 1/2 Sp. Pastor Wedel i Aggersborg, 1 1/2 Sp. - Pastor Weise i Harritzlef, 2 Sp. - Pastor Winge i Smorup, 2 1/2 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
- Provst Winther i Hvidberg, 2 Sp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Hr. Etatsraad Rothe paa Boderupholm har skjænket Bibliotheket 2 Favne Bøgebrænde, og Hr. Bogtrykker Borch indfører stedse uden Betaling i sine Aviser alle Bekjendtgjørelser, Bibliotheket vedkommende. For alle disse Gaver og Bidrag takkes forbindtligst, og Stiftelsen anbefales til Medborgeres fortsatte Velvillie og Gavmildhed. Trykte Cataloger over Bogsamlingen sælges indheftede for 9 Rbmk. Stykket paa Bibliotheksalen hver Mandag og Torsdag Formiddag fra 111, paa samme Tid, som Udlaanet skeer. J een af de næste Aviser skal efter Sædvane blive indført en Fortegnelse over de vigtigste Skrifter, som siden sidste Bekjendtgjørelse ere anskaffede eller skjænkede. Aalborg den 18de Januar 1825. Directionen. Aalborg Onsdagen den 26de Januarii var Præsteordination i St. Budolphi Kirke, hvor Candidatus Theologi Hr. Frederik Christian Fritz blev indviet som allernaadigst beskikket personel Capellan hos Amtsprovsten for Refs m. fl. Herreder, i Thisted Amt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Hans Høivelbaarne Høiærværdighed Hr. Biskop Jansen, Commandeur af Dannebrog, holdt ved denne Høitidelighed en Tale, der indeholdt en Fortsættelse af Forklaringen af Paul Formaning: Ap. Gjern, 20, 28. Og ligesom Han ved næstforrige Præstevielse forklarede den christelige Religionslærers Agtpaagivenhed i Henseende til hans Duelighed til Embedet, saaledes blev ved den nærværende Leilighed udviklet Religionslærerens vedvarende Flid til at fylde Embedets Gjerning. Ordinatus Hr. Fritz prædikede over Matth. 5, 14, og udviklede deraf, hvorledes en Religionslærer kan gjøre sig værdig til at fortjene det Hædersnavn, at være Verdens Lys.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Velærværdige Hr. Pastor Henneberg intimerede over Joh. 3, 18, og viste deraf Troens og Vantroens forskjellige Virkninger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Den 24de Januari. Jndclareret, J. Jensen fra Mariage med Brænde, Planker, Bord og Baandstaaer. - Udclareret, P. Michelsen til Kjøbenhavn med saltede Sild. Den 25de. Udclareret, Th. Clausen til Kjøbenhavn med saltede Sild og Talg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Bekjendtgjørelser. Hvor 300 Stykker Specier, ere at faaes tilkjøbs, anviser Addresse-Contoiret. 3de rummelige Værelser med Kjøkken og Spisekammer, og en mindre Leilighed, er til Leie i Huset No. 622 paa Søndergade af Søren Ravnkilde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Skuespil. Løverdagen den 29de Januarii om Aftenen Kl. 6 opføres, i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag: En Prolog, der fremsiges af Madame Franck. Derefter Kirkens Band, Ridderskuespil i som Acter af Pastor Søtost. - Ved Indgangen uddeles en Sang i Anledning af Dagens Høitidelighed, bestemt til at vorde afsjunget af den tilstædeværende Forsamling. Görbing Franck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Da jeg fremdeles vedbliver at fortsætte min hidtil førte Handel, anbefaler jeg mig for mine ærede Velyndere med følgende Varesorter til de mueligst billige Priser: alle Slags Jsenkram Glas, Steentøj, Specerie, Farve= og Malervare, forskjellige Størrelser fine og grove Timser, m. m. Aalborg den 27de Januari 1825. Abel, sal. Jørgen Hansens, Gravensgade No. 111. Ved de stærke Storme og Høivande i December eller først Januari, er østen for Nyehavn opskyllet og bortdreven 4 Stkr. Bøgeplanker, fra 12 til 14 Alens Længde, 3 Tommer tykkeDe to 18 a 20 Tommer brede, de andre to 12 Tommer brede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Det formodes, at de med Vestenvinde og opgaaende Strøm ere ilanddrevne ved nordre Side af Fjorden. For Opdagelsen eller Tilveiebringelsen af samme gives en passende Douceur, naar man derom henvender sig til Undertegnede, boende paa Nyehavn. Aalborg, den 26de Januarii 1825. N. Bonnesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
At Hyrekudsk Jørgen Nyssum har til mig indtil videre overdraget Karethkjørselen, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at Enhver, som behøver min Tjeneste, ville behage at henvende sig til mig, boende ved Østerport. Aalborg den 27de Januari 1825. Jens Olesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-27
Auction. Fredagen den 11te Februarii førstkommende og følgende Dage Kl. 10 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Begjæring holden offentlig Auction paa Handsted Strand, i Hillerslev Herred, over Vrag og Takkelage, Seil, Toug og Anker, af det sammesteds indstrandede Barkskib, Betzy kaldet, ført af Capitain Cock fra Yarmouth i Engelland, tilligemed sammes indehavte Ladning: omtrent 300 Tylter Fyrreplanker, af 18 til 24 Fods Længde, og 9 til 12 Tommers Bredde og 3 Tommers Tykkelse, samt omtrent 100 Tylter Vragsplanker, og 40 Tylter Splitholter, Lysthavende indbydes at møde paa Auctionsstedet, hvor Conditionerne bekjendtgjøres, hvorved dog bemærkes, at Varene sælges frigjorte for Told. Hillerslev Hundborg Herreders Contoir i Thisted, den 24de Januarii 1825. Faye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Nyeste Postefterretninger. Ordet gaaer, hedder det fra London, at Regjeringen, har faaet Depescher fra Brussel om, at den nederlandske Konge har besluttet at følge Engellands Exempel i at anerkjende Sydamerica. Ogsaa skal der fra den engelske Gesandt i Paris være givet Vink om, at den franske Regjering ikke heller er langt fra en lignende Beslutning; hvorpaa den engelske Regjering ved en Note har yttret for den spanske Konge, at han nu vel ikke vilde undslaae sig for at tage en Forholdsregel, der ikke længere kunde opsættes og som han længe maatte have forudseet, og ikke ved unyttigen at misbillige Samme, berøve andre europæiske Magter Leiligheden til at skaffe Spanien den størst muelige Fordeel deraf. Et fransk Blad siger, at der vist maa være foregaaet noget Vigtigt i Spanien, da Telegraphen har været i nogle Dage i uophørligt Arbeide. Journ. des Deb. mener derimod, at denne Omstændighed snarere angaaer Portugal, end Spanien, og siger, at Brasilianerne mene, at Portugal snarere maatte blive forenet med Brasilien, end Brasilien med Portugal, hvilken Anskuelse ogsaa mange af de rigeste franske Kjøbmænd have; thi naar Brasilien aabner et Laan, komme de vigtigste Subscriptioner dertil fra Lissabon. - Jfølge den engelske Regjerings Bestemmelse skal Sir Ch. Stuart afgaae fra London til Lissabon med en vigtig Erklæring fra den engelske Regjering, og derfra afgaae til Brasilien, som Mægler mellem dette Land og Portugal. Man lover sig meget af dette Gesandtskab. - En anden tidligere Efterretning i et fransk Blad, at der i Portugal har været en blodig Kamp mellem Dronningens Tilhængere og Kong Johans Forsvarere, maa derimod endnu betragtes som uvis, da den ikke senere er bekræftet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Efterretninger fra Chili omtale et Slag ved Jauja mellem Bolivar og Gen. Canterac, som den Første havde vundet, og hvori Canteraes Tab anslaaes til 2600 Mand og Bolivars til 4000 Mand (begge Deele sandsynligviis meget for overdreven.).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Det bekjendtgjøres nu fra Søefarts- og Havnedeputationen i Hamborg, at istedetfor det i Elbmundingen forulykkede Signalskib, der Seestern, er Gallioten Bernhardus fra den 19de d. M. stationeret der som Signalskib.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Cours. Hamborg den 25de Januar. St. Petersborg 8 1/8. - London 36. - Lissabon 37. - Amsterdam k. S. 104 1/, 2 M. 105 1/2. - Kjøbenhavn k. S. 215. - Specier 1 1/4 A. Tyrkiet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Østerr. Beobachter leverer igjen en lang Beretning om de græsk tyrkiske Operationers Fremgang paa Fastlandet, hvori den erklærer, at Feldttoget i Acarnanien nu er tilende; men undskylder dog ganske Omer=Pascha, der kunhavde 5000, tilsidst endog kun 3000 Mand at befale over, hvorimod den beskylder Maurocordato for ikke at have opfyldt sine Pligter; men derimod at have været uvirksom, da Man ventede afgjørende Operationer af ham. Dernæst skildrer den og temmelig vidtløftig den Uenighed, der efter dens Beretning skal finde Sted blandt Grækerne paa Morea indbyrdes. Ved denne Leilighed beretter den og, hvad der tillige bekræftes fra andre Kanter, at Pano Colocotroni, Sønnen, er falden i et Slag mod Centecregjeringen i Nauplion, mod hvilken Faderen, den gamle Modstander af enhver ordnet Regjering, havde udsendt ham med et Troppecorps. Fægtningen, hvori han mistede Livet, stod ved Tripolitza. Denne Sag synes imidlertid at ville gjøre noget Afbræk i Beleiringen af Patras. Man synes i det Hele ikke at være tilfreds med de nye Valg, og og der skal derfor efter Forlydende sammenkaldes en Nationalcongres, for at jevne disse Hindringer. - J Nauplion har Man ved offentlige Fester høitideligholdt de overden ottomanniske Flaade tilfægtede Fordele, ogsaa er dertil denne Havn ankommen adskillige erobrede Transportskibe. Af de officielle Beretninger om det omtalte Slag, seer Man, at ogsaa Europæer fægtede med Ottomannerne mod Grækerne. Senere Efterretninger sige, at en Afdeling af den ægyptiske Escadre, der havde vendt sig mod Suda, har der ligeledes lidt adskilligt Tab. Fra Arta meldes, at Omer Vriones Tropper have opløst sig, fordi de ingen Sold fik. Maurocordato og Bozaris spillede Mestre i Epirus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
America. J det Sted i Præsident Monroes Tale, der angaaer Grækenland og de spansk americanske Provindser, siger han blandt Andet: "Naar vi henvende vor Opmærksomhed paa den civiliseerte Verdens Tilstand, da see vi med Glæde, hvilken en stor Deel af Samme, der nyder Fredens Velsignelse. De eneste Krige, der endnu føres indenfor dens Grændser, ere den mellem Tyrkiet og Grækenland i Europa og den mellem Spanien og de nye Regjeringer, vore Naboer, i denne Verdensdeel. J begge Krige beholder bestandig Uafhængighedens, Frihedens og Humanitetens Sag Overhaand. Grækenlands lykkelige Kamp opvækker, naar vi overveie de stridende Partiers Folkeantal paa begge Sider, vor Beundring og vort bifald, og en lignende Virkning frembringer den aabenbar ogsaa hos Naboemagterne. Hele den civiliserede Verdens Stemning er til deres Fordeel. Skulde vi ikke torde haabe, at disse Følelser ville bemægtige sig de respective Regjeringers Hjerter og lede til et afgjørende Resultat - at de ville opvække den overeensstemmende Beslutning iblandt dem, igjen at stille Grækenland paa den Plads, som det før havde, og til hvilken dets heeltemodige Anstrængelser i saa høi Grad berettigede det. - Hvad den Kamp angaaer, som vore Naboer som Partie tage Deel i, da er det klart, at Spanien som Magt neppe er følelig derved. Disse nye Stater, havde allerede fuldstændigen iværksat deres Uafhængighed, da de bleve anerkjendte af de forenede Stater, og de have siden vedligeholdt den, uden at de udenfra vare ængstede synderlig. De Uordener, der have viist sig i mange Deele af hiint vidtudstrakte Land, ere en følge af indvortes Aarsager, der igjen hidrøre fra deres tidligere Regjeringer, og ere endnu ikke aldeles jevnede. Det er dog indlysende, at Jndflydelsen af disse Aarsageer daglig formindskes, og at disse nye Stater under Valg- og Repræsentativ=Regjeringer, der i alle Dele ligne vore, bestandig opnaae større Rolighed og Orden. Vi have imidlertid ikke blandet os i deres Anliggender, overbeviste om, at ethvert Folk er berettiget til at indføre en saadan Regjering hos sig, som det anseer for den meest passende. De have vort Exempel for Øinene og ere som vore Naboer bedst istand til at dømme om Sammes gode Udfald. Vi overlade Afgiørelsen til deres eget Godtbefindende, i den Forventning, at andre Magter ville følge den samme Politik.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
De franske Blade ere fyldte med et Aftryk af de i Hayti udkomne Artstykker, der angaae den 1814 begyndte og siden fleregange afbrudte og igjen optagne Underhandling mellem den franske Regjering og hiint Land. Esmangart, der 1816 hørte til de didsendte Agenter, og er nu Præfecri Strasburg, og i afvigte Aar i den franske Regjerings Navn ledede Underhandlingerne med de hantiske Deputerede, som han dog maatte gjøre Ende paa den 3die August med den Erklæring, at deres Fuldmagter ikke vare tilstrækkelige, roses høiligen fra Haytiernes Side formedelst hans billige Sindelag og fornuftige Handlemaade. Det Hele slutter med denne Totaloversigt: "1814 vilde Man paalægge os Frankerigs ubetingede Souverainitet; 1816 nøies med en constitutionel Souverainitet; 1821 forlangte Man blot et simpelt Overherredømme; 1823 ved Gen. Boyes Underhandling indskrænkede Man sig til at fordre som et sine qua non den Skadesløsholdelse, som vi før havde tilbudt. Ved hvilken Herskesyges Aand skeer det nu, at Man 1824 vil underkaste os en udvortes Souverainitet? Og hvad er det for en udvortes Souverainitet, Efter vort Begreb er den sammensat af 2 Slags Rettigheder, af hvilke den Ene indskrænker sig til det Protectorat, Man tilbyder os; den Anden angaaer de udvortes politiske og Handelsforhold, hvilken Ret Man ifremtiden ikke vilde undlade at gjøre gjeldende. Men fra hvilken Side vi end betragte denne Souverainitet, saa synes den os beskjæmmende og farlig for vor Sikkerhed, og derfor forkaste vi den.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Den fra Columbien til Paven afsendte Gesandt, der skulde ansøge om at faae en Generalvicar udnævnt for Republiken, skal endnu befinde sig i Bologna og det, som Man mener, uden Haab om, at faae hans Begjering tilstaaet af Paven. Forbindelsen mellem Paven og den spanske Konge er nemlig knyttet fastere end før, da denne Sidste skal have ophævet alle Processer mod geistlige Personer i hans Rige og have valgt Paven til Mægler mellem sig og andre Magter, hvorfor og Leo Kll, da han desuden har saa mange pecuntaire Fordeele af Spanien, gjerne vil gjøre Alt, for at vise sig saa føielig mod den spanske Konge som muelig. Under disse Omstændigheder vil derfor den columbiske Gesandt sandsynligviis komme til at vende med uforrettet Sag tilbage til sit Fædreneland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Blandinger. J Nürnberg er indrettet 2de Broer over Pegnisfloden, hængende i Jernkjeder, og kun bestemte for Fodgængere, men dog stærke nok, til at bære 700 Centner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
En Notar fra Bourbon=Vende red i August Maaned f.A. hjem, blot ledsaget af sin Hund. Han kom til et Vadsted, som han kjendte, og som han derfor ikke tog i Betænkning at ride igjennem. Midt i Vandet kastede imidlertid hans Hest sig ned, førend han fik Tid til at tage Fødderne ud af Stighøilene. Han var i øiensynlig Livsfare, da hans Hund svømmede til den modsatte Bred og der, siddende paa Bagpoterne, hylede saa frygteligen, at omsider to Bønder, der arbeidede i Marken, kom tililende. Hunden holdt nu op at tude, løb foran dem og viste dem Veien hen til sin Herre. De trak ham op af Vandet, bar ham hen til et nærliggende Huus, og ved passende Midlers Anvendelse kom han snart til sig selv igjen. For ikke længe siden døde i London en Kone i største Elendighed, som efterlod over 40,000 Pd. St. (henved 300000 Rbd.) J hendes Testamente tilstod hun, at hun aldrig havde nydt sin Formue og endog nægtet sig det Nødvendigste; hendes usle Føde og Ureenligheden med sine hæslige Følger fremskyndte hendes Død.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Kjøbenhavn. Under 17de Januar er udkommen en Placat sam bestemmer: §. 1. Jndførselstolden af Søe=Salt skal erlægges med 1 Rbd. pr. Tønde, kogt Salt 2 Rbd. pr. Td., Steen Salt 20 Rbs. pr. 1000 Pd. H. 2. For 8 Tdr. saltet Kjød eller Flesk, eller for 64 Huder, som under een Toldclarering udføres til Udlandet, tilstaaes en Godtgjørelse af 2 Rbd. og for større Qvantiteter i Forhold hertil; men for ringere Qvantiteter, end som anført, gives ingen Godtgjørelse. For hver 25 Tdr. Smør, som ligeledes under een Toldclarering udføres til Udlandet, tillades det Vedkommende, toldfrit hertil at indføre 1 Td. lyneborgsk, men ikke andet Slags, Salt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Under 20de f. M. er udkommen følgende allerhøieste Resolution : "Med Hensyn til at Coursens Forandringer ere saa meget føleligere, jo mere den nærmer sig pari, og for under saadan dens Stilling at forebygge alt for betydelige Afvigelser imellem den for Sølvbetalinger lovbestemte og den virkelige Cours, ville Vi allernaadigst have den i 3die H. af vor allerhøieste Resolution af 29de Juli 1818, bekjendtgjort af vort danske Cancellie under 30te næstefter, indeholdte Bestemmelse: at Qvartals-Coursen skal sættes til saadanne Summer, som gaae op med 12 1/2 forandret derhen, at Qvartals-Coursen herefter, naar og saalænge den efter de hidtil gjældende Regler bliver at notere under 250 Rbd. Sedler mod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, skal sættes til saadanne Summer, som gaae op med den mindre Devisor 6 1/2, uden at nogen videre Rabat, end den, som deraf er en følge, skal finde Sted; hvorimod det iøvrigt forbliver ved de nugjældende Forskrifter for QvartalsCoursens Bestemmelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Fredagen den 28de Januar, Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Fødselsdag, var om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet Cour og Apartement ved Hoffet for Damer og Cavalierer af de 3de første Classer i Rangen. Foranledigede ved de grundløse og falske Rygter, som ere bragte i Omløb, have Dr. Hornemanns Tilhørere nu under Titel: "Pastor Thisted i Regentskirken, udgivet en troe historisk Beretning om det Passerede ved en Forelæsning i Regentsens Auditorium den 2den December f. A., da Hr. Thisted efter endt Forelæsning leverede Docenten Dennes Skrift: "Afhandlinger henhørende til Philosophie, Moral og Theologie" tilbage med de høit og tydeligen udtalte Ord: "Den Bog er taabelig nok Hr. Professor!" Denne Adfærd blev derefter af Tilhørerne andraget for Konsistoriet, og af dette sendt til Hr. Professor Hornemanns Erklæring; men da han i ingen videre Fyldestgiørelse forlangte, faldt Konsistoriets Resolution saaledes, at det af foranførte Aarsager vel ikke fandt Grund til Sagens videre Paatale; men med Deeltagelse erkjendte den gode og ærekjære Tænkemaade, som af Tilhørerne var lagt for Dagen i den indgivne Forestilling. Professor Hornemann anfører i sin Erklæring, der er skrevet i hans 74de Alders Aar og hans 51 Lærre embeds Aar ved Universitetet," at Pastor Thisted er bekjendt for at være en heftig Bestrider af Fornuftens Brug, og ganske nylig har for sit Forhold, som saadan, været Straf underkastet." Om det fornærmende Udraab af Pastor Thisted, hedder det i Beretningen: "Forbauselse og Foragt bandt vore Læber, Agtelse for Stedets Værdighed vore Hænder. Kun Een af vor Midte nedlod sig til at spørge Hr. Thisted, hvi han torde være uforskammet nok til at fremføre slig haanlig Tale saa høit? Men ellers blev hverken i Ord eller Gierning værdiget Hr. Thisted Hensyn. Han selv ilede skyndsomst ud paa Gaden. Cours den 25de Januarii. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 224. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalb.-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820, uden Renter) 101 a 101 1/4 Rbd. r. S. eller 113 a 113 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16 1/4 a 16 1/2 - Svenske Sedler 51. - Asiatiske Actier, Aalborg Kirker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Søndag Septuagesima prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Blichfeld.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Ægteviede. Den 28de Januar. Slagtermester A. L. Cornelius og Pigen A. K. Lund. Den 29de, Matros N. C. Nielsen og Pigen R. C. Hansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Døbte. Den 23de Januar, Muursvend P. Lunds Søn, Hans Peter; Fadd. Mad. Pank, Jfr. Harhorn, Reebslagermester Gleerup, Bagermester Handrup, Muurmester N. Hassing, Skoemagersvend P. Mohr, Karetmagersvend L. Juul. - Handskemagermester D. Clements Søn, Ferdinand Ludvig; Fadd. Mad. Floridong, Jfr. Qvistorff, Skrædermester Stidsgaard, Strømpevævermester Standt, Dreielsvævermester Mebuss, Vertshuusholder Karlsen, Handskemager svend Schrøder - Arbeidsmand J. Gundersens Datter, AnneLevithe, Fadd. Vertshuusholder J. Solbergs Kone, Pigen, J. Pedersdatter, Vertshuusholder B. Fjellerad, Ungkarlene, P. Jensen, H. Pedersen, A. Christensen, J. Thomasen, J. Krog. - Huusmand S. Christensens Søn, Jens; Fadd. Huusmand J. Rasmussen og Kone, Pigen J. Nielsdatter, Ungkarlene, N. Christensen og J. Christensen. - Den 29de, Matros N. C. Nielsens Søn, Carl Frederik Vilhelm; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Madame Gug, Klokker Claudi, Skoemagermester H. P. Bech.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Begravede. Den 20de Januar, Værtshuusholder G. Jensens Datter, Jørgensine, 21 Uger. Den 26de, Arbeidsmand J. J. Oudrup, 42 Aar. Den 29de, Styrmand, W. Linds Søn, Peter Vilhelm, 5 Uger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-01-29
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.