JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Da de Lande, der i Kraft af nærværende Tractat forenes med Kongerigerne Danmark og Sverrig, ere bundne til deres fordums Moderlande ved Handelsforhold, som en lang Sædvane, som Naboeskab og giensidig Trang, have gjort næsten uundværlige, saa have de høie contraherrende Parter, nærende det Ønske at vedligeholde disse Midler til gjensidig Fordeel for deres Undersaatter, indgaaet, strax at skride til Afslutningen af en Handels-Tractat mellem begge Lande. Jmidlertid ere de tvende høie contraherende Parter blevne enige om, i Løbet af et Aar, at regne fra Udvexlingen af nærværende Tractats Ratificationer, at vedligeholde det nu mellem Danmark og Norge og Pommern og Sverrig tilværende Handelsforbindelser.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Fire og Tyvende Artikel.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Alle Effecter, af hvilkensomhelst Natur eller Benævnelse, som tilhøre den Svenske Armee, der nu er paa Fastlandet, og findes i Sven Pommern eller paa Øen Rygen, kunne frit derfra udføres til Sverrig, uden at nogen Udførsels=Told eller anden Afgivt skal fordres eller hæves. Det Artillerie og de militaire Effekter, som tilhøre Fæstningen Stralsund, og de befæstede Punkter i Pommern og paa Øen Rygen skulle vedligeholdes i deres nærværende Forfatning for at overgivet Hans Danske Majestæt. De Krigsfartøier, som tilhøre den Danske eller Svens Marine, saavelsom Paqvetbaadene, kunne ubehindret brages tilbage fra Norge og fra Pommern, saasnart Aarstiden tillader, det. Det er ligeledes indgaaet mellem de to høie contraherende Parter, at medens nærværende Krig vedvarer, og indtil den svenske Armees Tilbagekomst fra Fastlandet til Sverrig, skal Communicationen over Pommern og Den Rygen altid forblive aaben for Postsække, Courerer, Tropper, Convoier og militaire Transporter af alle Slags; og forpligter Hans Svenske Majestæt Sig derimod til at betale alle de Omkostninger, som denne Befordring kunde foraarsage. Fem og Tyvende Artikel. Den flette Artikel af Tractaten i Jøntsving, betræffende Posternes Gang, er ude af Kraft, da Reciprociteten ved Norges Afstaarse til Sverrig er ophørt. Ser og Tyvende Artikel.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Enhver Embedsmand i Norge, han være Dansk eller Norsk, skal uden Vanskelighed erholde sin Afsked, naar han søger den inden et Aar efter nærværende Tractats Ratification. Denne Artikel er ligeledes anvendelig paa de Norske, der ere ansatte i Danmark, og skulle de ikke udsættes for nogenslags Forfølgelse eker Bekreidelse for at have søgt samme.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Bestemmelserne i nærværende Artikel ere ogsaa anvendelige paa Embedsmændene i Pommern, de være Svenske eller Pommeranere.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Syv og Tyvende Artikel.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
De mellem Deres Danske og Svenske Majestæters Forgjængere afsluttede Fredstractater, navnlig den i Kiøbenhavn af 27de Mai 1000 og de i Stockholm den 3die Juni og i Fredensborg den 3die Juli 1720 undertegnede Tractater, saavelsom den til Jønksping af 10de December 1809, ere fornyede ved nærværende Artikel og igjen satte i fuld Kraft i deres hele Udstrækning og Bestemmelser, for saavidtsom de ikke ere stridende mod de i nærtærende Tractats Artitieindeholdte Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Otte og Tyvende Artikel.
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Nærværende Tractats Ratificationer skulle udvexles i Kjøbenhavn inden en Tid af 4 Uger, at regne fra den Dag, da den er underskreven, eller før, om skee kan. Dets til Bekræftelse have Vi Undertegnede, i Kraft af Vore giensolge Fuldmagter, underskrevet nærværende Fredstractat og paarykt samme Aftryk af Vore Vaaben. Skeet i Kiel den 14de Januar Aar efter Christi Byrd 1814. Edmound Bourke. G. Baron af Wetterstedt. (L. S.)(L. S.)
Berlingske Tidende, 1814-02-02
Separat-Artikel. Hr. Majestæt Kongen af Danmark, stolende med fuldkommen Tillid paa Deres Svenske og Britanniske Majestæters bona officia for at gjenoprette snarest muelig alle Freds og Venskabs Forhold mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Deres Majestæter Kriseren over alle Russer og Kongen af Preussen, saaledes som de vare for Krigen, samtykker i umiddelbar at lade alle Fjendtligheder mod disse med Sverrig og Storbritannien allierede Magter ophøre. Alle Priser, gjorte efter nærværende Tractats Undertegning, skulle gives tilbage, i det Hs. Majestæt Kongen af Danmark stoler paa en fuldkommen Reciprocitet i denne Henseende. Nærværende Separat=Artikel skal have samme Kraft og Gyldighed, som om den Ord for Ord var indrykket i den i Dag underskrevne Fredstraktat og skal til samme Tid ratificeres. Dets til Bekræftelse have Vi Undertegnede, i Kraft af Vore Fuldmagter, underskrevet nærværende Separat=Artikel og paatrykt samme Aftryk af Vore Vaaben. Skeet i Kiel den 14de Januar Aar efter Christi Byrd 1814. Compund Bourke. G. Baron af Wetterstedt. (L. S.)(L. S.)
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Madrid, den 13de December. En ofleiel Depesche fra Saragessa beretter at Cltadellet Jaccahar overgivet sig til den Commandant der bloqverede det.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Man skriver fra Vich under 3die December, at det er vist, at alle i de Jtalienere, som vare ved den franske Armee i Catalonien, ere i sendte tilbage til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Cadix, den 13de December. General Ballesteros er igaar ankommen til Den Leon.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Valencia, den 10de December. De franske og fremmede Tropper, som befinde sig i Barcellona, ere i blevne enige, og en stor Deel af de sidste afvæbnede.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Mayland, den 18de December. (Af franske Blade.) Jaftes kom Hos. Keiserl. Høihed Prindsesse Vicedronningen med høie Familie tilbage fra Verona til denne Stud.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Jnspruck, den 22de December. Natten mellem den 18de og 19de d. passerede den Keiserl. russiske General Friherre v. Tail herigiennem paa sin Reise til Jtalien. Natten derpaa ankom den Keiserl. Kongel. østerrigske virkelige Regieringsraad og provisoriske Landchef i det italienske og illyriske Tyrol Hr. v. Roschmann, hertil. En østerrigsk Bataillon er kommen fora holde Orden; den har i to Dage tilbagelagt en Vei af 28 Mile.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Bozen, den 22de December. En af Vicekongen af Jtaliens Adjutanter ankom den 9de Decemder til Neapel med Depescher fra Prindsen til Kongen. Hertugen af Otranto (Fouche, hidtil Gouberneur i Jllyrien) er den 30te November ankommen til Neapel fra Rom, hvor han opholdt sig ifølge en Keiserl. Sendelse. Han vil med sin Familie besee Stadens Mærkværdigheder.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Kongen af Neapel har afskediget alle Embedsmænd som vægre sig ved at tiene i Nationalgaden.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
- Udenfor Livorno ligger en engelsk Eskadre paa 4 Linieskibe og 4 Fregatter.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Paris, den 20de December. Idag aabnedes det lovgivende Corps efter det iforveien bekiendtgjorte Ceremoniel. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen holdt en Tale, hvori han tilkiendegav, at han har maattet forstærke sin Armee, og at det er nødvendigt at Jndtægterne forøges ; dog skal dette sidste skee uden Laan og Papirpenge, efter en Plan som Finantsministeren vil bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Fransk Grændse, den 24de December. Forat forstærke sit Cavallerie har Keiser Napoleon sammentrukke det neapolitanske Cavallerie og alle franske og italienske Æresgarder, foruden 25600 Mand fra Catalonien. De tienstdygtige Postilloner i Frankrig ere reqvirerede til Tieneste tilligemed deres Heste, og den største Deel af de 40,000 Douanters satte ind under Regimenterne.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 18de December ankom Divisionsgeneral Duhrsme til Straf burg, forat overtage Overbefalingen i Fortet Rehl, hvor han allerede commanderede i Aaret 1796 tilligemed General Desaix.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 7de bragte en Parlementair adskillige franske Embedsmænd, som de Allierede havde afsat fra deres Embeder i Storhertugdømmet Berg, over paa den venstre Rhindred.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Schweiz, den 30te December. Vern, Solothuen og 3drich ere besatte af de Allieredes Tropper.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Grev v. Bubna er den 25de ankommen til Freiburg i Schweiz. Ved Colmar har Oberst Scheivler havt en lykkelig Fægtning med Fienderne, hvorved han dog selv er bleven saaret.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Canton Bern har undergaaet en Forandring, og ganske antaget sin gamle Regieringsform. De forhen under afhængige Forholde dertil hørende, siden uafhængige Cantonner, ere forenede med det egentlige Bern, med samme Rettigheder som det selv har. Bern har erklæret sig for allieret med de forenede Magter, af de øvrige Cantonner venter man det samme. Den befæstede Plads Befort er besat af de Allierede, Greven af Leu (den forrige Konge af Holland) er afreist fra Soldihuen til Gen.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Freiborg, den 4de Januar. General Wredes Hovedqvarteer har i nogle Dage været i Altkirch i Elsas. Forposterne have trængt sig langt frem til alle Sider. En Colonne af den allierede Armee rykker til Wallisserlandet, forat bemægtige sig Overgangen over store St. Bernhard, en anden til Jurabiergene, en til Chember, forat fordrive Fienderne af Saveien, og endelig en over Rhone, forat trænge frem til Egnen af Lyon. Prindsen af Schwarzenbergs Armee forstærkes daglig, og vil, som man forsikrer, inden faa Dage udgiøre 205,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Carlsrube, den 7de Januar. Den 2den d. forefaldt en Fægtning ved Schindbackel, mellem Eller stadt og Turkheim. De Franske begendte snart deres Tilbagetog, en Deel over Turckheim, de øvrige af Hartenburg tilDen 5te befandt General Lanskol, som commanderer den russiske Avantgarde, sig ved Spiers, omtrent halvanden Miil fra Lautern.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Stuttgardt, den 25de December. Vor elskede Kronprinds afreiste herfra Natten den 18de d. og ankom den 19de til Offenburg, hvor hans Hovedqvarteer er.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den østerrigsk-würtembergske Armee, som staaer under hans Commando, skulde først have bloqveret Rehl, men har, ifølge sikre Efterretninger, faaet en anden Bestemmelse. Hs. Kongel. Høihed er og saa allerede brudt op til Lörrach.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Overrhin, den 30te December. Jfølge Breve fra Basel af 22de, 23de og 24de vedblive bayerske Tropper endnu stedse at marschere giennem denne Stad. De tage samtlige Veien til Elsas, medens Øster igernes Hovedmagt gaaer til Bern, hvor Fyrsten af Schwarzenberg er ankommen den 26de d. med sit Hovedqvarteer. Førend de allierede Tropper rykkede ind i Schweiz vare de blevne forsynede med Levnetsmidler for 8 Dage.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
En stor østerrigsk Artilleriepark, som man forsikrer er bestemt tilat beleire Huningen, værmede sig. Natten den 24de gjorde denne Fæstnings Besætning nogle Udfald, som skulle have kostet 50 Mand 3 paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Mayn, den 28de December. De Franske have forladt Haningens ydre forskandsninger; Fæstningen blev allerede beskudt med Haubitser. Et Homagasin skal være stukket i Brand. Grev Gjulay skal være i Anmarsch imod Strasburg. Den hele Linie fra Maynz til Huningen er kun svagt besat af Fienderne. Sidstnævnte Fæstning skal være besat af 3000 Mand (en stærk Garnison for en Stad med 800 Jndvaanere). Giennem Frankfurt, passerer meget svært Skyts, som formodentlig er bestemt mod Maynz.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Man venter 24000 Russer, som skulle komme fra Bøhmen, over Boireuth og Bamberg til Rhinen. Det i Torgau gjorte Bytte anslaaes til 50 Millioner Franker.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Frankfurt, den 1ste Januar. Jgaar tog den offentlige Forvaltning efter vor Stads egen frie Forfatning igien sin Begyndelse, og en Bekiendtgiørelse fra den friStad Frankfurts Borgmester og Raad tilkiendegiver Publicum, at denne Stad med tilhørende Gebet, efter de allierede Magters Beslutning, skal antage sin gamle Forfatning. Domstolene beholde indtil videre deres nærværende Jndretning.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
- Her er offentlig udkommen en Plan til at ene de tydske Fyrster med Hensyn til Krigsomkostningernes Tilveiebringelse. Dens Hovedindhold er følgende: De Rhinforbundet fratrædende Fyrster forpligte sig til, foruden deres Contingent endnu at erlægge en Sum af deres Landes BruttoJndkomsters Beløb for eet Aar, efter bekiendte Dato eller efter Folketallet. For den hele Sur udstæde de i Fælledsskab en Hovedobligation, hvori de forpligte sig til hver for sig at betale deres Andeel i 24 Terminer at tre Maaneder, altsaa det Hele inden 6 Aar. Den første Betalingstermin falder et Aar efter Obligationens Udstædelse. De allierede Magter garantere denne Obligation, for hvilken Landenes Jndkomster og Domainer skulle tiene til Pant. Hovedobligatioi nen skal udstædes paa 5,000, 2,000, 1000, 500, 200, 100 og 50 Gylden, lydende paa Ihændehaveren og bærende 6 Procent Rente. i Rusland, Østerrig og Preussen erholde deraf hver 16, Sverrig 1/2 Tiltræder Hannover Forbundet, saa erholder det saamange Obligationer som det udstæder til sin Andeel; saaledes ogsaa Bayern og Vartemberg. Med disse Obligationer udrede de Allierede de Udgivter, 5 hvortil de maatte forpligte sig, og i en Stad, der ikke ligger for nær ved Krigsskuepladsen, skal nedsættes en Committe, som vaager over 5 at den Betaling Fyrsterne have at udrede skeer til rette Tid, samt i indløser og tilintetgiør Obligationerne til Forfaldstiden.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 15de Januar. Den schlesiske Armees 12te Bulletin er si dateret Vendel den 2den Januar. Dens Hovedindhold er følgende: General Sacken har ved Worms taget et Hospital med 500 Syge. General Luloftin havde den 3die ved Neustadt en Cavallertefægtning, hvori han tog en Oberst, 2 Officeer og 50 Dragoner til Fange. Marschal Marmønt var den 5te i Kaiserslautern; den 6te gik hanover Saarbruck og forenede sig med General Durutte. Fienden har 3de ant Broen ved Saarbruck og besat alle Overgangsstederne over i Saarfløden.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
General Langerøns Corps marscherer som Reserre over Kasserslautern og Homburg til Saaebruck.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 18de Januar. Atten hundrede Mand neapolitanske Tropper rykkede den 30te December ind i Bologna. Neapolitanerne have taget Aucona i Besiddelse og der plantet deres Flag. Prinds Lichtenstein abserverede Besancon, hvor Marschal Ney 1 havde efterladt 10000 Mand.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Prindsen af Schwarzenberg har den 11te Januar taget sit Hovedqvarteer i Mampelgard (Montbeillard). Vesoul er efter nogen Modstand taget. Landan blev bleqveret den 10de Januar.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 10de Januar havde Marschal Blücher sit Hovedqvarteer i St. Vendel.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Den 6te Januar tog Grev Henkel 1000 Mand franske Tropper til Fange i Trives.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Lord Castlereagh ankom til Frankfurt den 16de Januar. Samme Dag var General Priest i Malmed.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Amsterdam, den 1ste Januar. General Thielemann er ankommen med 9000 Sachser til General Bülows Hovedqvarteer i Bommel, General Winzingerode med sit Corps til Düsseldorf. General Thomas Graham har medbragt 10000 Flinter til Brabanterne.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Leerdam, den 17de December. Jmorges blev en fransk General, kommende fra Gertrudenburg, indbragt hertil tilligemed 180 franske Krigsfanger. Jgaar og iforgaars ankom 20 Stykker Skyts, med de dertil hørende Krudtvogne, samt et Regiment Landsedragere. De sidste rykkede strax frem til Waalen. J vor Stad ligge saamange Tropper, at mange Huse have 18 til 20 Mand i Jndqvartering. Giennemmarscherne vedvare endnu.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Tiel, den 29de December. De Franske, som endnu holde Landet mellem Floderne Maas og Waal besat, synes at have finde at bemægtige sig vor Stad. Jgaar Formiddags skiøde de med Haubilser paa os, hvorved nogle Huse toge Skade. Fortet St. Andres er besat af Preussere, som ogsaa igaar skulle have besat Ravenstein. Vor Garnison er stærk. Preusserne have plantet Kanoner paa Voldere, og brugt dem med god Virkning ved Bombardementet. Nimmegen holder sig endnu. Wittenbergegnen, den 3die Janur.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Natten mellem 30te og 31te December blev det udenfor Vittenberg liggende befæstede Fattighuus taget med Bajonetten, og lykkelig forsvaret, skiønt Fienderne løbe Storm dertil tre Gange førend man fuldkommen kunde sætte det istand. Den fierde Dag havde Beleirerne allerede, efterat Parallelen var aabnet, sat sig fast paa Glacis, og snart ville Breschebatterierne være istand og den bedække Vei erobret. Den fierde trængte Sappeurerne allerede frem til denne.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Leipzig, den 5te Januar. Jdag afgik de herværende Husarer, bestaaende af frivillige Sachsere, under deres Commandeur, Oberstlieutenant v. Feilizsch, til deres videre Bestemmelse. De havde den fortreffeligste militaire Holding. Borgergarden fulgte dem med Krigsmusik.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Zamoscegnen, den 29de December. De Tropper, hvormed General Rath holdt Zamose indsluttet, bestode for største Delen af Landeværn fra Lille-Rusland, som endog havde Mangel paa Vaaben. Nu ere de derimod vel exereerede skiønne Regimenter. Besætningen var fra 6000 Mand sammensmeltet til 2100, uden at regne 400 Syge. Værkerne ere i god Stand; men Staden selv har liidt meget.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Berlin, den 11te Januar. Jfølge hertil indløbne Efterretninger skal Fæstningen Haningen have overgivet sig til de allierede Tropper, efterat man havde begyndt at beskyde den med langt Skyts. Staden Befort er besat af de Allierede; men Kastellet holder sig endnu. (Befort er en befæstet Stad med et Biergslot vesten for Haningen paa den indre Grændse af Elsass.)
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Danzig, den 3die Januar. Jgaar rykkede Hs. Kongel. Høihed Hertug Alexander af Würtemberg herind i Spidsen for 16000 Russer og Preussere. Ved Porten, hilsedes Hs. Kongel. Høihed af tolv unge Piger af Stadens fornemste Familier. En af dem overrakte ham Æresvinen i et Sølvbæger, en anden en Laurbærkrands. Han modtog huldrigst begge disse Foræringer. Af Tropperne bleve kun saamange i Staden som vare nødverdige til at besætte Vagterne. J St. Johanneskirken var Alt indrettet til russisk Gudstieneste, som Hs. Kongel. Høihed bivaanede. Siden blev et høitideligt Te Drum afsungen. Kanonernes Torten og Klokkernes Lyd forhøiede Festen. Iøvrigt er det afgjort, at vor Stad har liidt skrækkelig ved Bombardementet, især ved Varcoplagets Brand: men det var en nødvendig Følge af den Stilling, hvori den saalænge havde været, og havde hiin Bygning ikke brændt, saa havde de franske Magasiner endnu staaet, og upaatvivlelig forlænget Stadens Ulykker nogle Maaneder.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 22de Januar. Ved den rædsomme Storm, som rasede paa Vestkysten, Natten imellem sidste 13de og 14de October, dreve adskillige paa Ladepladsen Løkkens aabne Rhed liggende Skibe ind paa Stranden, og iblandt disse Kaperskonnerten Medea fra Christiania med 16 Mand af sin Besætning. Elleve af dem vare ved Dagbrækningen bortrevne af Bølgerne, eller nedfaldne fra Masterne, hvor de havde søgt Tilflugt. Kun 5 faaes endnu hængende i Vanterne. Deres ængstelige Raab om Redning giennemfarer med Gysende tililende Strandboere, og An opbydes for at komme til Hielp. Mendet vilde brusende Hav driver tilbage enhver Baad, som søger at nærme sig, og synes at afvise ethvert Forsøg, enhver Anstrængelse, det maatte voves til de Ulykkeliges Frelse. Forgieves kaster Sømanden Christen Clemmensen fra Fureboe sig trende Gange i Bølgerne, og forsøger at svømme ud til Vraget; udmattet ved foregaaende Arbeide mægter han ikke at naae Maalet. Skipper Peder Bendixen Brechling, er tilstæde. Med en Linie om Livet, kaster han sig udi Søen og naaer svømmende Skibet. De Lidende liste sig ned til ham. Linien kastes om Livet eller hvor bedst gaves Leilighed og trækkes af Strand beboerne i Land. Allerede er en frelst; Linien hales atter og atter ud, og paa den Maade lykkedes det at rædde de fire, uagtet havets Overskylling, der truer at rive med sig selv den Dristige, som saa vorer at give sig i Kamp mod det. Den femte faldt udmattet ned og fandt sin Grav i Bølgerne. Klokken var allerede 11, og den modige Befrier, saa udmattet ved den overordentlige Anstrængelse, at han selv maatte trækkes i Land. Denne Ædle hører hiemme paa Øen Føhr, og var da med Chaluppen Einar Tambeskielver fra Odense i Løkken, for at gaae med en Ladning Korn til Norge. Han har forsmaaet enhver ) Belønning.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Kiøbenhavns Vexelcours, den 4de Februar. Species, 510 Procent.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Kiøbenhavn, den 4de Februar. At den af Rigsbanken under 1ste August f. A. bekiendtgjorte Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, i Overeensstemmelse med et Hs. Majestæts Banken tilhændekommet allerhøieste Rescript, dateret Nyborg den 27de f. M., indtil nærmere Bestemmelse bliver uforandret, tilkiendegives herved. Rigsbanken, den 1ste Februar 1814. Malling. Rosenstand Goiske. v. Schmidt phieldek. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Capitils-Taxt for 1813 Aars Afgrøde i Siellands Stift. Rug . . 21 Rbdlr. 66 s. Byg . . 12 - 29 - Havre . . - - 24 -
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Fortegnelse over Confirmationer og Bevillinger paa Fabrikanlæg, som ere udfærdigede igiennem det Kongelige General-Land-Occonomie og Commerce=Collegium fra Hs. Majestæt Frederik den Siettes Tronbestigelse til den sidste December 1813. (See No. 8.)
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Voxdug Fabrik. 1809 2den Maj, A. Ernholdt i Kiøbenhavn. 1810 7de August, J. A. Schørn ved dito 1812 29de August, J. A. Hofft i dito.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Malede Rullegardins-Fabrik. 1812 26de Septbr., Grosserer Cantor sen, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Kattuntrykkerier. 1808 7de Maj, J. C. Aminde ved Kbhavn. 1809 29de April, N. C. Møller i Kbhavn. 1810 24de April, F. Schleisner i Randers. 10de Juli, J. H. Ruben i Kbhavn. 30te October, J. F. S. Jenner, P. Sørensen, og Kirkegaard & Aaby og Kirkegaard & Agerschou ved Kbhavn. 1811 16de April, N. Linnell og C. Radder i Helsingøer, 25de April, B. Buchter i Kbhavn. 7de Maj, C. Bølcko ved dito. 7de Maj, F. W. Graff ved dito.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Ulden og Linned Trykkeri. 1808 22de Septb., P. Topp i Svendborg. 1809 11te Marts, S. M. Andie i Aarhuus. 14de Septb., J. C. Schneider i Hoebroe. i 1810 11te Skpd., P. Bonde i Nykiøbing paa Morsør) 1811 2den Maj, S. Hempel i Odense. 25de Maj, H. Graff i Nykiøbing paa Morsør2den Juni, W. F. Asuussen i Aarhuus. 2den Juni, N. F. Jahnsen i dito 23de Juli, P. C. Killinghuusen i Odense. 14de Decb., N. Rønning i Kierteminde. 1812 30te April, F. L. Müller i Ringsted. 1ste Septb., Holsts Enke i Middelfart. Trykkeri og Farveri af linnede og uldne og Silkevarer. 1812 17de Novb., J. Hoffory i Randers. . 21de Novb., M. K. F. Mahen i Ribe. 1812 28de Novb., K. Brandt i Odense. 22de Decb., K. K. J. Lind i Kbhavn. Farveri, samt Linned og Ulden Trykkeri. 1813 2den Marts, S. H. Bønnesen i Odense. 22de Juni, B. Bendix i Kbhavn. Spille Kort Fabrik. 11809 21de Febr., S. Sønnichsen i Kbhavn. 9de Marts, Papirfabriker J. C. Drewsen i Kbhavn. Maleri og Lakering paa Jern og Blik. 1813 14de August, J. F. Dahlmann i Kbhavn. Voxblegeri og Voxlysstøberi. 11810 30te Octob., P. C. Bruun ved Kbhavn. 1811 20de April, C. Faith i Randers. 1812 27de October, Conferentsraad Hauser og Etatsraad og Ridder Saabye ved Kbhavn.
Berlingske Tidende, 1814-02-04
Garveri. 1810 23de Juni, Joh. C. Voigt i Flensborg. 26de Juni, J. P. Lindstrøm i Randers. 11te Septb., Ditlev, Greve af Reventlow, paa Brahe, trolleborg i Fyen. 1812 27de Octob., Ahrensen & v. Halle, paa Marienlyst, Kiøbenhavns Amt. 1812 28de Decbr., N. Wulff i Bredebroe i Ribe Amt. 1813 9de Januar, H. Ammitbøll og Dannebrogsmand H. Wulff i Weile. 9de Januar, Kiøbmand K. N. Knudsen i dito 30 e Marts, T. J. Meinecke i Erslew Bye i Jylland. 8de April, J. Langgreen i Odense. 24de April, Kiøbmand A. Fenz i Assens. 24de April, J. C. Wulff i Randers. 13de Mai, J. Justesen ved Fyrkat-Mølle Randers Amt. 31te August, J. P. Rasmussen i Odense. 11te Decbr., Kiøbmand C. Grøn paa Tokket, Hirschholms Amt. Hvidtgarveri. 1813 27de Marts, Hattemager H. C. Stamm paa Vesterbro ved Kiøbenhavn. Hvidtgarveri og Feldtbereder. 1813 7de Januar, Handskemager A. Siøborg paa første Blegdanudenfor Nørreport ved Kiøbenhavn.