JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Marschal Davoust's Skjæbne har taget en gunstigere Vending. Han har faaet Tilladelse at vende tilbage til Paris og er virkelig ankommen der.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Napoleon. J Frankrig er større Opsigt med de Fremmede ved Kysterne af Middelhavet, end ved de øvrige Kyster, da man vil have erfaret, at adskillige Agenter fra Elbas Behersker ere fra Tid til anden der blevne satte i Land. (St. Tid.) Handels- og Penge-Væsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Sukker=Priserne er betydelig faldne i London, efter Freden med Amerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
En vis Osborne solgte nylig i Maidsione i Engelland sin Kone og sit Barn til en vis Villiam Ser gen for 1 Pd. Sterling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Blandede Efterretninger. Sir Henry Wellesley passerede i Spanien paa sin sidste Tilbagereise til Engelland adskillige Gange midt imellem Noverbander. Da de hørte hvem han var, raabte de: Hertugen af Wellingtons Broder, har intet at frygte. Han reise sund og lykkelig Man gjør i Vien den bemærkning, at Tydskland, er et billede i det Mindre af Europa, Schweiz igien af Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
J Engelland blev den 9de Januar John Connon dømt til en Straf af 10 Pund Sterling, fordi han havde slaaet et Faar paa en umenneskelig grusom Maade. Et priisværdigt Exempel giver Engelland i denne Henseende. Europa burde følge det. Paa Nytaarsdag har Paven udstedt en vidtløftig Bul til Kirkedisciplinens Forbedring. Der forbydes blandt andet, at nogen Tilstædeværende ved Prædikenerne maa give Tegn paa Bifald eller Misbilligelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
J Anledning af en høitidelig Andagts-Fest, derer anstillet i Vien paa Aarsdagen af Ludvig den Sextendes sørgelige Endeligt, har Hr. v. Gentz i den østerrigske Jagttager anstillet nogle Betragtninger, hvori han tilskriver Tabet af Tro og Lydighed alle de sidste 25 Aars ulykkelige Begivenheder. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Jndenlandske Efterretninger. Priser. Torvepriserne i Kjøbenhavn den 3die Februar vare følgende: Rug, Tdn. 16 Rbd. a 17 Rbd. 4 Mk. Hvede, Tdn. 25 Rbd. a 27 Rbd. 2 Mk.; Byg, Tdn. 8 Rbd. 3 Mk. a 8 Rbd. 5 Mk.; Havre, Tdn. 4 Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk.; Ærter, Tdn. 12 Rbd. a 13 Rbd., røget Flesk, Lpdt. 9 Rbd. 3 Mk. a 10 Rbd.; grønsaltet Flesk, Lpdt. 6 Rbd. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 2 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Blandede Efterretninger. I Adresseavisen læses følgende Bekjendtgjørelse: "Da det usandfærdige Rygte har været udspredt, at trende her ved Universitetet Studerende skulle, formedelst en høist usømmelig Opførsel, være i denne Tid blevne paagrebne af Politiet og straffede med Vand og Brød, anseer jeg det for Embedspligt at hævde de academiske Borgeres Ære, og bekjendtgjør derfor herved, at Hr. Politiedirekteuren, Etatsraad, Ridder Haagen, har i Anledning af min Skrivelse til ham desangaaende den 31te Jan. d. A. erklæret: at i det Tidsrum fra Begyndelsen af April Maaned f. A., da han tiltraadte PolitiedirekteurEmbedet, og til Datum, har ingen academisk Borger for usømmelig Opførsel, været anholdt af Politiet og hensat i Politiearresten paa Vand og Brød. Kjøbenhavn, den 1ste Febr. 1815. P. C. Müller, d. A. liniversitets Rector.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Anckdoter og Synderligheder. Heldig Curaf en vanskelig Sygdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
J Fredscongressen i Carlovitz i Aaret 1698, vilde de tyrkiske Gesandter have den første Plads; den samme Plads forlangte Keiser Leopolds Ambassadeur. Efter disse vilde den polske Befuldmægtigede, saavelsom den russiske, have Forrangen; den venetianske var tilfreds, naar han kunde sidde ved Siden af den engelske. For at forebygge al Strid, valgte man følgende Udvei, der blev opbygt en Conferenzsal i rund Form, hvilken havde saa mange Døre, som der var Ambassadeurer, og hvoraf enhver var vendt til Enhvers Land. Paa lige Maade bleve opslagne Telte omkring Salen. Enhver gik nu i lige Skridt udaf sit Telt, saa at de til samme Tid kom ind i Salen, bøde hverandre paa eengang velkommen, og derpaa toge Stolene, som de fandt for sig, og hvilke stode lige for den Dør, gjennem hvilken de vare indkomne. Hvo Dødei frygter, frygtere i Tyranner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Nylig forefaldt følgende tragiske Begivenhed:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Den tyrkiske Fregat, Kammelen Abdallah Hamed var nys bleven afsendt, for at indsamle den aarlige Tribut af Jndvaanerne paa Øerne i det græske Archipelagus. Den laae for Anker paa Høiden af Mitylene. En Græker, som ikke kunde eller vilde betale Tributen, var bleven bragt ombord paa Skibet, og, efterat han havde faaet flere Stokkeprygl, endnu bleven truet med haardere Tugtelse. Men da han den næste Dag forblev haardnakket, saa bleve paa Hameds Befaling hans Kone og hans Datter efter en skjændig Behandling henrettede. Dette skede i Mandens Nærværelse, hvilken ude af sig selv over dette Syn svor Ophavsmanden til sin Ulykke Døden. Da Mandskabet sov, stial han sig ind i Krudtkammeret, og antændte det. En frygtelig Explosion forkyndte Jndvaanerne af Nabo Øerne Fregattens Skjæbne. Af Skibsfolkene fandt 160 Døden. De, som bleve i Live, hvoriblandt Hamed selv, bleve frygtelig lemlæstede. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
AVERTISSEMENTS. Avertissementet fra Overkrigscommissair Neergaard i forrige Rummer, hvori nogle Trykseil vare indløbne, skal forandres saaledes: Strax, eller til 1ste Maj, kan erholdes i Nærheden af Slagelse, et smukt og særdeles beqvemt indrettet Landsted med Hauge, samt Foring og Græsning til 2 Heste og 2 Køer om det maatte ønskes – Overkrigscommissair Neergaard paa store Antvorskov giver Anviisningen. paa sidste Klub-Bal i Stagelse, eller og paa Veien derfra, er tabt en guul Skindhandske. Da den ikke kan være Finderen til nogen Nytte, bedes den afleveret paa Vog trykkeriet i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Udi Stervboet efter afdøde Kjøbmand Peter Borg trom i Slagelse, vorder afholdet en Skiftesamling paa Stagelse Raadstue, Torsdagen den 2den Marti førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, hvorved dette Boe ventes optaget til Slutning. Hvilket til alle vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Skifteretten for Slagelse Kjøbstad d. 2den Febr. 1315. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Mandagen den 13de Februar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver paa Sorøe Tinghuus, paa nærmere Approbation, ved offentlig Auction bortsolgt, circa 4 a 500 Tønder vel conserveret 4 til 5 Aars gammet Rug, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Sorøe den 31te Januar 1815. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
Et Huus for en honet Familie i Nærheden ved Sorøe, er til Leie til Paaske, det bestaaer af 2de Værelser, foruden Pige, Spisekammer, Kjøkken, Bryggers, Udhuus og en smuk Frunthave. Nærmere Oplysning gives i Krebshuset i en billet til H. 3.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-08
En ugift Gartner som forstaaer at passe en stor og god Frugt= og Urtehauge kan strax eller til 1ste Maj blive antagen. Ansøgende melde sig hos Hr. F. Bøgvad i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
1. Aarg. No. 12. A vi 8 for Kjøbstæder. Slagelse, Sorøe, Ringsted, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 11te Februar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Congressen. Det er sandsynligt, at Lord Wellington tilligemed Lord Castlereagh ville i Vien undertegne den Tractat, som skal være Grundvold og Garantie for den europæiske Fred. Der tvivles ikke paa, at Congressens definitive Bestemmelser ville være undertegnede for 3 Ugers Forløb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
De fornyede Rygter om en Forstørrelse af Kongeriget Hannover i Nord og Nordvest af Tydskland, trænge endnu til Bekræftelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Den 28de Januar blev i Vien anseet for meget vigtig og for definitiv afgjørende i Begivenhedernes Gang. Paa denne Dag have to store Conferenzer fundet Sted. Dog er intet andet Resultat bekjendt end at de preussiske Ministre have taget den sidste østerrigske, i denne Conferenz afgivne, Erklærinad referendum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Da ogsaa det engelske Ultimatum ikke meere kan udeblive længe, og Sagen da nødvendig maa blive afgjort paa den ene eller anden Maade, saa begynder man ikke meere at holde Kongressens Slutning for saa langt bortfjernet. Hans Majestæt den russiske Keisers Følge skal have erholdt befaling, at holde sig reisefærdig til den 14de Februar. Det hedder almindelig, at Congressen vil ikke vare over Enden af Martii Maaned. Lord Wellington ventedes i Slutningen af Januar fra Paris. Dronningen af Bayern er afreist fra Vien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Vien den 30te Jan. Den 12te Februar, som er vor Monarks Fødselsdag, venter man en bestemt Erklæring over Congres=Anliggenderne, hvis Slutning synes ganske nær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
London den 27de Januar. Til Vien er nu afgaaet et definitivt Svar fra vor Regjering, over de omtvistede Hoved-Anliggender. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Frankrige. Om den i Paris forehavte Sammensværgelse indeholde engelske Blade følgende Udtog af en Skrivelse fra Paris: En halv Time før Kogens Henfart til Skuespilhuset kom Marskalk Marmont, nu tjenstgjørende Kapitain ved Garden, og meldte Kongen alle Omstændighederne af en saa skjændig Sammensværgelse, som ikkun den af Grusomheder saa frygtelige Revolution nogensinde kunde frembringe. Man vilde nemlig, naar Kongen gik tilbage fra Logen til sin Vogn, omringe ham under ideel Tilraab, og under Udraabet, vive le Roi! ihieltrykke ham og den hele kongel. Familie i Trængselen. Paa Meddelelsen herom svarede Kongen ganske rolig, skee Guds Villie. Jeg har bestemt mig til at tage i Skuespillet, og mit Forsæt er urokkeligt. Efter et Ophold tilføiede han med Blik paa de omstaaende Hoffolk og Gardeofficerer, iøvrigt er det deres Sag, mine Herrer!" Alle Forsigtighedsregler blev trufne; Gaderne, som den kongl. Eqvipage passerede, bleve besatte med Soldater; et Kyrasseerregiment maatte sidde op. Jkke mindre, end 20,000 Mand, vare hele Natten under Vaaben. Siden efter have mange Arresteringer fundet Sted. Generalerne Sebastiani og Excelmans, samt andre utilfredse Officerer, ansaaesfor der indviklede. Endskiøndt Kongen ved sin Jndtrædelse i Logen meget mild hilste Publikum, bemærkedes dog fra alle Sider en Mumlen, dog uden noget Udbrud. – Marmont er meget hadet af de andre Marskalker, og maae derfor altid holde sig under Hoffets Beskyttelse. For kort siden blev han ved et Giestebud hos Ney, hvortil han som Gardekapitain maatte være inviteret, meget koldt modtaget af denne. Endnu ere Machdonalds Yttringer imod ham i frisk Minde. Kort efter Bourbonnernes Jndtog skal nemlig Marmont have beklaget sig over deres foragtelige Udlæggelser. af hans Kapitulation. "Jeg kiender mine Hensigters Reenhed, sagde han, jeg har handlet for Frankrigs Bedste; men man er desaarsag underkastet den sletteste Udtydning, saa at jeg vilde give min Arm for, at det var ugjort. Siig De hellere, gjentog Machdonald, Deres Liv, og De vilde endda være lykkelig. – Den gamle Garde er ham især fiendsk. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Dagsmoniteuren meddeeler Udbyttet af de Eftersøgninger, man har anstillet efter vor myrdede Konges og Dronnings Levninger; en egen Commission, under Forfæde af Frankrigs Cantsler, har forestaaet disse Undersøgelser. Af Dronningens Liig har man, under et 5 Fods Jord- og 11 Commers Kalklag, fundet en stor Deel af Beenradet, det hele Hoved, og derpaa kjendelige Spor af Halshugning; tillige fandtes et Parelastiske Strømpebaand. Efter Kongens Kiste maatte man endnu grave 7 Fod dybere, førend man fandt en Blanding af Kalk og Jord, og der nogle Menneskebeen, samt Hovedet lagt ned imellem Knæerne, hvilken Omstændighed de fra Begravelsen af tilstedeværende Vidner endnu kunde erindre sig. Alt hvad der var fundet, blev paa det Omhyggeligste samlet, og gjemt i 2 Casser, som af Commissionen bleve forseglede og bestemte til at bevares i Blyekister. Hr. Desclosseaux, som har kjøbt Begravningspladsen og trolig bevogtet de Levninger den indeholdt, er af Kongen udnævnt til Ridder, af St. Mikaelsordenen, har faaet en Pension, som gaaer over paa hans Døttre, og af Hertuginden af Angouleme Ludvig den 16des og Marie Antonet(N. Sk.) tes Portraiter til Foræring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
China. Man har nu omstændelig, authentisk Efterretning om den sidste Rebellion i China. En Kjøbmand Linzine stod i Spidsen for Jnsurgenterne og en vis Liventschin anførte Rebellernes Armee. Da Keiseren spurgte den fangne Rebel Linzine, hvorfor han havde gjort Opstand mod ham, var hans Svar fordi Himmelen saaledes har villet det. – Hvor ere dine Medskyldige? – Havde jeg været lykkeligere, saa vilde der ikke have været eet Menneske i hele Riget, som jo var bleven min Medskyldige. – Afsindige haabede du at opnaae Tronen? – Jeg er ikke den Eneste, og ogsaa Deres Majestæt kan holde Dem fast derpaa. Hvem end Skjæbnen har sat paa Tronen, Enhver kan regiere Verden." Keiseren blev overordentlig krænket ved disse sidste Ord. Man vidste dengang endnu ikke i Pekin, at Liventschin vilde lade sig udraabe til Keiser under der Navn Schountkani. Da Linzine først blev bragt for Keiseren, vilde han i Begyndelsen ikke knæle ned, og de Svar, han gav, vare desmeere krænkende for Keiseren, jo mere uventede de vare. Han udtrykte deri med Varme Chinesernes Hengivenhed, til det retmæssige og detroniserede Dynastie, og deres Uvillie mod den Usurpator, der regierer dem. Linzine nævnede ingen af sine Medskyldige, men han appellerte til det hele Folk, i det han sagde, at hans Død ikke vilde blive uhævnet. Dommen blev fældet, ifølge hvilken Fodleden skulde og skjæres paa Linzine, Lænderne borthøvles med en Kniv af Bambus, og han derpaa skjæres i Stykker. Han blev slæbt hen paa Retterstedet og henrettet. Hans Kone og hans Børn bleve forviste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Den 30 Nov. 1813 beleirede man den lille, dybt mellem Provindsen Kenanis Bierge, beliggende, og med en Grav omgivne Fæstning Sidsay, hvor Liventschin var indsluttet med 6000 Mand udvalgte Tropper, med Lugomine, Anføreren for hans Armee, og flere Generaler. Endelig lykkedes det de keiserlige Tropper at gjøre en Bresche, ved hvilken Rebellerne stræbte at forsvare sig; men da den keiserlige Armee rasende styrtede sig derpaa, blev Fæstningen taget med Storm. 200 Rebeller, som bleve tagne til Fanger, opdagede, at Liventschin, saavelsom Lugomine og de øvrige Generaler, endnu vare i Fæstningen, og angave det Huus, hvori de holdt sig skjulte. Efterat de keiserlige Tropper havde begivet sig derhen, og Liventschin saae, at hans Undergang var uundgaaelig, saa besluttede han, hellere at døe, end at overgive sig, og sprængte ved nogle antændte Fade Krudt sig selv tilligemed Huset i Luften. Lugomine og de øvrige Generaler omkom i de paa denne Explosion følgende Fægtninger. Man fandt Liventschins Lig og hans Fane, hvorpaa stod de Ord: retmæssig Keiser af Schauntschan, af Huset Taimini. Denne tragiske Ende fik denne berygtede Hovedmand for Rebellerne, hvilke strax efter hans Død skulle have valgt en Efterfølger. Men sandsynligviis vil han forblive ubekiendt, indtil der gives Signal til en ny Krig, hvilken, som nogle Oprørere sige, meget snart skal udbryde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
De keiserlige Tropper maatte endnu bemestre sig Staden Konacane, Rebellernes sidste Tilflugtsted og eneste Hielpekilde. De holdt Staden blokeret i 40 Dage, og der blev lagt to Miner under Murene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Den 21de Dec. blev der givet Signal til Storm. Ved Jlden af Minerne fløi strax et omtrent 200 Fod langt Stykke af Muren i Luften, og Beleirerne saavelsom Rebellerne styrtede strax til Breschen, imedens man paa samme Tid tilsatte Storinstiger paa alle Sider af Muren, rundt omkring bleve store Sandsække stillede over hinanden, og Fæstningen blev uden Vanskelighed og uden Modstand bestegen. Herpaa kom man i Haandgemænge. Fægtningen blev haardnakket og Rebellerne strede, som Fortvivlede. De mistede 15000 Mand i Fægtningen, 3000 af dem bleve tagne til fange, og huggede i Stykker. 20000 Qvinder og Børn, som man havde skaanet, bleve lagte i Lænker og bortførte af Seierherrerne. Saaledes endte de fornemste Begivenheder med denne Complot, hvilke kostede Rebellerne 40000 Mand og Regjeringen over 15 Millioner Unzer Sølv, hvilke den anvendte til at føre denne Krig, Mærkelige Personer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Den berømte Naturphilosoph, Schelling, General-Secretair ved Videnskabernes Academie i Mun chen, er, efter Forlydende, traadt over til den romersk- catholske Religion.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Napoleon. Napoleon skal, af Mangel paa Penge, have solgt. de Kanoner, han forefandt paa Elba. Nogle Kapere fra Barbariet troede, han havde umaadelige Skatte, og vilde bortført baade ham og dem; men Planen blev opdaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Blandede Efterretninger. Kongen af Danmarks Fødselsdag og Dronningen af Bayerns, Storhertugen af Badens og Hertugen af Sachsen Weimars Navnedag blev paa eengang høitideligholdt i Vien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
En Kanefart, som blev foranstaltet den 22 Jan. af det keiserlige Hof i Vien var et af de Skuespil, som Aartusender ikke have seet, og, foruden den Tidspunkt og Vien, vanskelig ville faae igjen at see; alene formedelst den forenede Nærværelse af saa mange høie kronede Hoveder, Regenter og Fyrster, den østerrigske Adels Glands og den Pragt og Smag, hvori den overgik Alt, hvad man hidtil har seet at dette Slags. (H. Corr.) Trøstforalle Studiosi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
J Rusland har Keiseren givet Universiteterne Rettighed til følgende academiske Værdigheder: En Student erholder, naar han har endt sine Studeringer, Rang med 14de Klasse eller en Fændrik. En Candidat faaer Rang med 12te Klasse eller en Lieutenant, en Magister faaer Rang med 9de Klasse eller en Capitain, og en Doctor Rang med 8de Klasse. eller en Major. (Aach. Av.,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Blandede Efterretninger. Den 3die Februar 1815 holdtes den aarlige Examen i det Fuglsangske Jnstitut i Slagelse, hvorved endeel af Forældrene og andre Tilhørere vare nærværende. Dette Jnstitut, som gjør sin værdige Bestyrer megen Ære, har nu i en Række af Aar, midt, iblandt mange Omskiftelser, bestandig vedligeholdt sig, endogsaa til høiere Skoler leveret meget gode og udmærkede Subjecter, og er paa nærværende Tid, i Henseende til Disciplenes Antal, overcomplet; et Held, der maa tilregnes dets Bestyrers vedvarende Gavnelyst, Nidkjærhed og humane Aand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
J Aarhuus Avis læses følgende Bekjendtgjørelse fra Justitsraad og Toldinspecteur Bull: Det er ofte lændet mig her paa Stedet, at Pøbel sloge ind mine Vinduer, uden at Gierningsmændene bleve opdagede. Den 16de f. M. om Aftenen Kl. 7. blev samme Gierning paa ny udøvet. En halv Time derefter knustes nok en Rude. Kl. 10 1/2 delagtes atter 3 Fag i et Værelse, hvor jeg opholdt mig og hvor et sygt Barn laae. 4 Personer i Forening skal have udøvet sidstmeldte Gierning. Den mellemste blev udført af een. Denne var nær bleven paagrebet. – Umueligt er det dog ikke, at saadanne Menneskeer kunne gribes i Flugten. Natten imellem d. 28 og 29de Januar blev atter et Vindue indslaget. Da jeg ikke har privat Trætte med Nogen og i Sandhed ikke forskylder disse Fornærmelser, anmoder jeg tillidstuld og forbindtligst enhver ædel Medborger at være mig behielpelig i, at opdage disse Mennesker, hvis Udaad misbilliges af alle Retsindige. Man knuse mine Vinduer, man brænde mit Huus; man mishandle min Person; Jntet kan, Jngen skal formaae mig til at overtræde min Troskabspligt mod Kongen. Aarhuus den 4de Feb. 1815. – N. N. Bull.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Denne Bekjendtgjørelse fra en Mand, der er bekjendt i Slagelse og Omegn, troedes at ville interessere. Det er i dørske Tider, da det Sindelag, at offre for Pligten Alt, alle Hensyn, Livet selv, er saa sjeldent; det er i en Stilling, hvor en saadan Pligtmæssighed er endnu tusindfold sjeldnere; der er det, at den skal høiagtes og beundres. Hil dig ædle Bull til den Bane, du vedbliver, som Helt, at vandre; den er misundelsesværdig; thi ikke hverdagssjeles Vellevnet, men Leilighed til at øve Manddom, hvor den fordres, til at forbause Niddinger, der ei vide Betydningen af Ordet Pligt, til at fremvise urokket Bryst mod deres Angreb (den Retskafnes Tilfredshed formaaer ingen Dødelig at rokke) dette lyksaliggjør Manden af Kraft og at Pligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Lotterie. J den 883de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Prædiken i St. Michels-Kirke, Søndagen den 12te Februar. Aftensang. Høimesse. Dr. Dampe. Pastor Fuglsang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Anekdoter og Synderligheder. Bonaparte og et Hvidløg, En fransk Journal fortæller nu følgende Anekdote, som, hvis den er sand, atter beviser, hvor store Virkninger smaa Aarsager ofte kunne frembringe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Da Napoleon i Aaret 1813 havde sendt General Vandamme til de Bøhmiske Bjergpasse, for at spærre disse for Fienden, og selv var udmarscheret fra Dresden i Spidsen for 60000 Mand for at vove et afgjørende Slag, vendte han, som bekjendt, endnu samme Dag tilbage, og skal om Aftenen have udladt sig saaledes til Grev D.: "De har nok undret dem over, at see mig komme saa snart igien; men jeg havde i Morges spiist et Hvidløg, hvorefter jeg fik en stor Mavepine, og vilde ikke give Armeen Skuespillet af en Jndigestion." General Vandamme blev derpaa ødelagt, Bonaparte kunde ikke holde sig længere i Dresden; det tabte Slag ved Leipzig og alle senere Uheld vare en Følge heraf, hvilket Alt (Anekdotens Rigtighed forudsat,) ikke var skeet, hvis Napoleon ikke havde spiist et Hvidløg. (Aarh. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Slagelse dramatiske Selsab. Torsdagen den 16de Februar opføres: Galningen, Lystsvil i 5 Acter af Kogebue. Indgangen aabnes Kl. 5 1/2 En anstændig Familie ønsker sig her i Slagelse til 1ste Maj to Værelser med Kjøkken og Spisekammer samt andre fornødne Beqvemmeligheder. Man melder sig paa Bogtrykkeriet i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Et anstændigt Fruentimmer der kan paatage sig at undervise Pigebørn i Tydsk, Fransk samt andre Fruentimmer-Videnskaber, kan erholde Kondition til næstkommend1ste Mai. Nærmere Anviisning faaes i Aviis-Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
En Tjener, som ved gode Skudsmaal kan bevise sin Duelighed og skikkelige Opførsel, er ugift og fri for Kongens Tjeneste, kan til 1ste Mai dette Aar antages, naar han personlig melder sig betids hos Undertegnede. Taarnholm den 6te Februar 1815. Ahlefeldt-Laurvig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Et honet Fruentimmer ønsker sig en Kondition til 1ste Mai som Syepige eller Stuepige hos en honet Familie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Hvo som maatte behøve samme, bedes at aflægge en Billet med Udskrift: H. L. i Aviis-Expeditionen i Slagelse. Strax, eller til 1ste Maj, kan erholdes i Nærheden af Slagelse, et smukt og særdeles beqvemt indrettet Landsted, med Hauge, samt Foring og Græsning til 2 Heste og 2 Køer – om det maatte ønskes - Overkrigscommissair Neergaard paa store Antvorskov giver Anviisningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Udi Stervboet efter afdøde Kjøbmand Peter Borgtrøm i Slagelse, vorder afholdet en Skiftesamling paa Slagelse Raadstue, Torsdagen den 2den Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, hvorved dette Boe ventes optaget til Slutning. Hvilket til alle vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Skifteretten for Slagelse Kjøbstæd d. 2den Febr. 1815. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-11
Et Huus for en honet Familie i Nærheden ved Sorøe, er til Leie til Paaske, det bestaaer af 2de Værelser, foruden Pige, Spisekammer, Kjøkken, Bryggers, Udhuus og en smuk Frugthave. Nærmere Oplysning gives i Kreds huset i en Billet til H. 3.