JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Deres Kongel. Majests. Justice-Raad og Amtmand over Wardechuus Amt, Gunner Hammer, lader herved i Følge det Høylovlige Rente Kammer-Collegit Skrivelse af 20de Decbr. 1766. behendtgjøre for alle og enhver udi Tronhiems Stift, at det allernaadigst haver behaget Hans Kongel. Majest. at resolvere, at den for Hans Kongel. Majests. Regning udi Aarene 1740 og 1741. opbygte Amtmands Gaard udi Alten i Vest-Finmarken ved offentlig Auction til den Høystbydende skal bortsælges paa Kongel. allernaadigst Approbation bemeldte Amtmands Gaard, som ligger udi en Skov Egn ved Altens Elv, bestaaer af følgende Bygninger: 1) Hoved-Bygningen 42 Alen lang, 16 Alen bred, 24 Omsabr. høy, med mured Kielder under hele Bygningen og Afdeelinger. udi Værelserne 32 Vinduer og 7 Jern Vind Ovne, hvoraf 2de nye med dobbelte Etagier Jern er og Trommel. a) Borge Stuen, Bagers og Bryggers udi en Bygning 20 Alen lang, 10 Alen bred og 16 Omsahr høye og derudi en indmuret Kobber Brygger Kiedel paa 2de Tdr., en Bager Ovn med Jern Der for, og udi Borge-Stuen en af Tegl opmuret Kakkelovn. 3) Domestiqve Cammer og Rulle Sine udi en Bygning 20 Alen lang og 10 Alen bred, samt 16 Omfar høy med Tømmeret Tver-Vægadeelt og Lofte over, en Jern-Bielægger Ovn og Jldsted med Der for. 4) Stald og 3de Huus udi en Bygning 20 Alen lang og 10 Alen red, samt 16 Omsahr høy, hvorudi findes Spiltoug til 12 Køer; Afdeeling for 20 Faar og 4 Heste. 5) detaden til Korn og Høe, bestaaende udi en Bygning, som er 20 Alen lang og 10 men bred, 16 Omsahr høy, og hviler paa aa Marken nedgravne Rødder. 6) Velboed med Dør for.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
2de Mag Skiager, 3) Erganske nyt Stakkuur 12 Alen langt 6 og en fierdendeel Alen bredt, og Omsahr høyt, med 2de Roster og 3 Tver-Vægge med Loft oven paa og tomret Under Bygning, og paa hver af Siden ne et lidet med Bræder afpanelet Kammer med Dørre og Laase for og holder runden om. 2) Et sion st. 10) En liden Come. 11) Et Hønse Huus og et nyt Loc priv. 12) En mee Skade paa Kongshavns Næsset og en Broe for Qvæget til samme Næs. 13 en Gamme med en Brønd udi for Qvæget. alt atter den Søns og Taxations Forretning derover er taget den 11te August, 1766. Til Gaarden hører fremdeles : 1) En Kiøkken Hauge af 42 Alens Længde og 54 Alens Breede, hvorom er et nyt Plankeværk af 4 Alens Høyde. a) en af Garde Ved indhegnet skaal Hauge med Stakket-Dørre. 5) et Staltet Vark paa Hoved-Bygningens Søndere, Østre og Norde Side; hvorudi findes 122 Staketer. 4) forandhegning af Mærde Verd omkring Ager og Eng ved Gaarden; og herforuden 9 andre Enge-Sletter. 5) udi Aaret 1765, nye opgravet og optomret Brønd over en Fulde af Amtmand Hammer selv bekostet. Paa Gaarden kan saaes 3 a 4 Tønder Korn, og fødes 8 a 10 Køer, 2 Heste og 10 til 12 Faar. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig paa bemeldte Amtmands Gaard til den 22de Mai næstkommende Aar 1768. da Auctionen er berammet, for at tage alle Ting i eget Øyesyn, som til videre Proclama vil blive alt for vidtløftige specialiter at anføre, Conditionerne at anhøre, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorde og derefter giøre deres behagelige Bud. Altengaard, den 28de Julii 1767. G. Hammer.
Berlingske Tidende, 1767-12-04
Provsten og Sogne Præsten til Lands Præstegield udi Aggershuus Stift, lader herved 3de Post-Dage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten aleene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre: at Skiftet efter afg. Hr. Jsach Wilhelm Castberg, forrige Sogne-Præst til Vangs Præstegield udi Valders, bliver begyndt i Vangs Præstegaard førstkommende den 4de Febr. og Auction over hans efterladte og allerede registerede Sager bliver holden den 5te og 6te Februar, samt at Skiftet om en alt for store Hindringer skulle in løbe) bliver sluttet sammesteds den 24de August. 1768. Paa det de ubekiendte og langt fraværende de mange umondige Børns føde Værger, samt Credi og Debitores, som ey ved Breve eller ordentlig Proclamates til samme Skifte kan indkaldes, derom kunde blive vidende. Lands Præstegaard, den 20de Novbr. 1761. N. Dorpd. Herved bliver udi de til Forsendelse med Ponen allene privilegerede Kiøbenhavn de Tidender 3de Post Dage efter hinanden adverteret, at udi det mig allernaadigst anfortroede Bamle Sorenskriverie, udi Aagerhuus Stift i Norge, er ved Døden afgangen Chirurgus Sammel Schævner i Brevne, hvis eftertadte Boe, ved den over holdte Registering og Auction, befindes at være i saa ringe Tilstand, at hans Begravelses Omkostninger med endeel videre prioriteret Gield her paa Stedet ikke kan afbetales; dog bekiendtgiøres Dødsfaldet herved til hans efterladte Arvingers og andre Vedkommendes Efterretning, med Begiering, at om bemeldte Afdøde skulle være noget tilfalden eller tvende paa fremmede Stæder, eller nogen af ham skulle have noget at fordre, de da til mig, som Skifte Forvalter, ville anmelde saadant inden 3 Maaned er fra denne Bekiendtgiørelses Datum, da Skiftet ikke taaler længere Ophold. Stridelevgaard i Eidanger pr. Brevnig, den 26de Hans Larsen Torholm. Side. 1767. Den geistlige Skifte Ret paa Berg Staden Kongsberg, giver dermed tilkiende: at Studiosus Lauriz Halmsted, som har været Hører ved Kongsberg Skole, er ved Døden afgangen, hvorfore Creditorerne anmodes at indfinde sig med lorgyldig Berns, hos Provsten for Kongsberg Provstie, Peter Heurie Wolff, inden den Tid Loven foreskriver. Ligesaa lader og Provsten for Kongsbergs Provstie, Peter Hen rie Wolff, hermed bekiendtgiøre: at forrige Skoleholder paa BergStaden Kongsberg, Otto Høylen, er ved Døden afgangen; da nu Stervboet er taaler lovbefalelig Proclama, saa indkaldes Creditorerne, at indfinde sig med lovgyldig Beviis til den Tid Loven foreCriver.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Warschau, den 31te October. Conferencern mellem Fyrste Repnin og den dertil udnævnede Commission ere fastsatte at tage deres Begyndelse den 4de Novbr. - Nogle Beretninger tilholde, at den arretterede Bisp af Kiow er bragt til Cytomir i sit Bispedomme, Wompoden af Cracau paa sine Godser, men Bispen af Cracau til Danemunder Skandsen ved Riga. - Den 24de har General-Confoederationen udgivet en Forordning, hvorledes de nye Myndter skal myndtes efter den ved Constitutionen af 1766 fastsatte Gehalt, og modtages over det ganske Land, nemlig Ducaten til 16 3/4 Fl. - De Russiske Tropper have nu trokken sig ganske bort her fra Egnen; de fleste have taget Vinterquarteer paa de stridig sindedes Godser, en liden Rest, som her er bleven tilbage, er indquarteret i Casernerne. – Republiken lader oprette et nyt Regiment for Woymodskabet Welhonien, hvorunder adskillige aftakkede Officierer af den Litthauiske Garde og nogle Cadetter blive placerede som Officiers. – J den K. Danske Ministers nye Bedehuus forrettes nu ogsaa ActusMinisteriales, saasom Vielse, Daab, og Fyrsten Primas skal have ladet gaae en velmeenende Erindring til alle Sognekirkerne her, at entholde sig fra al Slags Overlast derfore. Den 1ste Novbr. vil den Svenske Minister holde Gudstieneste hos sig; han har antaget en Gesandtskabs Præst, og følgelig bliver Tienesten iblant holdet paa Svensk, men for det meeste kommer den Danske Legations-Præst, Hr. Scheidemantel, til at igientage der den i det Danske Bedehuus holdte Prædiken.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Den 4de Novbr. Man har hidbragt nogle Bønder, som have ombragt en Russisk Sergeant, der var afsendes med vigtige Brevskaber. Bønderne tilhøre Fæhnrich og Grod Dommer af Warschau, Hr. Stydlowsky, hvilken har ganske overladt dem til Fyrsten Repnin, at straffe dem efter Fortieneste. Det er denne Fyrste meest om Brevene at giøre, hvilke ere borte, saa og om at udfinde hvem har været med i dette Ledtog, da man formodentlig har ventet af disse Breve at erfare, hvorhen de bekiendte Stats-Fanger ere førte. - J Dag har den udnævnede Commission første gang begyndt sine Forsamlinger; og har den samlet sig hos Fyrsten Repnin. Dog har den endnu ikke egentlig foretaget noget, men kuns aftalt hvordan og hvor Sagerne skal foretages, hvilket skeer Tirsdag, Torsdag og Løverdag i hver Uge, vexelviis hos Fyrsten Repnin og Fyrsten Primas. Og vorder Begyndelsen gjort med Disidenternes Sag, i hvilken Henseende de Danske, Svenske, Engelske og Preussiske Gesandtere skulle bivaane Forsamlingen saa længe. Grækernes Sag vil atter komme først fore. Den Gammel-Grædske Bisp af Mohilow, Koniske, har i Pohlsk Sprog forfattet og ladet trykke en Deduction over Gamme Grækernes tilkommende Rettigheder, hvilket Værk et det fuldkommenste og best udarbeydede, som man i den Materie har seet, og udgjør næsten et Alphabet in Folio; det vil og vorde brugt og giøre god Tieneste ved Beraadslagningerne.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Den 12te Novbr. Den Preussiske Minister har hos Ministerio her sort Klage over at Staden Danzig, over trædende deri det Wehlaniske Forbund, formeener de Preussiske Hvervinger der. Ministerium har givet Ministeren gunstigt Svar, og Kongen har tillige, ved et Rescript til Danzig, paamindet den om, at denne Ret efter det Wehlaniske Forbund tilkommer Kongen af Preussen, og at, ligesom Republiken vil holde Fred med sine Naboer, saa bør den af Danzig gjorte Anordning angaaende fremmede Hver vinger ingenlunde strække sig til de K. Preussiske Hvervinger. Man vil sige, at naar den satte Commission af 70 kommer til Ende med Disidenternes Sag, skal dernæst foretages en Skadesløsholdelse for Prints Carl af Sachsen, forrige Hertug af Curland.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Den 21de Novbr. Visse dertil udnævnede Lemmer af Commissionen af de 70, med Deputerede af Disidenter Confoederationerne, have paa 8 Dages Tid holdet privat Conferencer hos Bispen af Cavien, hvilke nu have Ende, saa at den store Conference blev atter i Gaar holdet hos Fyrsten Repnin, og angaaer den endnu immer Disidenterne. Man har først indberettet hvad som er vorden handlet og indganget i privat Conferencerne. Provincen Preussen, og i sær Stæderne der, have skaffet meget at bestille, saasom ved denne Leylighed er gjort adskillige Fordringer paa hvad som disse Stæder have lidt ved den navnkundige Tildragelse - J Dag Formiddag har været privat Con af 1724. serence hos Fyrsten Regnin angaaende den Curlandske Sag. Eftermiddag atter Conference med Disidenterne, med hvilken Sag man tragter at komme til Ende strax. Hoved Posterne ere allerede afgjorte og underskrevne: Disidenterne erlange Kirker og Skoler i Pohlen og Litthauen med tilhørende Provincer; men i Staderne maa samme erlanges ved K. Privilegium; Adelen kan frit tillade dem paa sine Godser; de kan bruge Klokker og Orgelværker; frit Ægtevie, døde og begrave. Den Post om fri Overgang fra den ene til den anden Religion, giver stor Vanskelighed, da Catholikerne ikke ville indgaae dette, men paastaae, at naar nogen gaaer over fra den Catholske til den Protestantiske eller den Grædske Religion, skal han strax miste sine Embeder.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
De fremmede Ministere ville derimod ikke afstaae fra denne Post; og er herom afsendet adskillige Courters. Det er ikke allene af Frygt for at mange maatte Tid efter anden gaae over fra den Catholske Religion, at man sætter sig imod denne Post; men her er ogsaa en anden Aarsag, nemlig: Saasom Grækerne og Disidenterne skal have Adgang til Raadsherres og andre Æres-Steder, saa befrygter man, at de samtlige Grædske foreenede Bisper, hvilke, uagtet deres Forening med den Romerske Kirke, have kuns nydt saa Herligheder, og ikke kommet i Raadet, at de skulle overgaae til den Olammel-Grædske Religion igien. Alleene 2de af bemeldte Bisper have for kort siden bekommet St. Stantslags Orden, hvilket er skeet for nogenlunde at tilfredsstille dem. - Paa Disidenter Sagen er i Dag stærk arbeydet, hvorved dog de Preussiske Steder have giort stort Ophold. Alligevel have disse ikke faaet alting efter deres Paastand: J Danzig skal Catholikerne have Adgang i Raadet. Thorn erlanger nogle Fordeele: Den Stytte som der blev oprettet 1724, i Anledning af den bekiendte Thornske Execution, bliver vel staaende, men Jndskriften skal udslettes. Overgang fra den ene til den anden Religion skal være og blive forbudet. Ogsaa her i Warschau skal Grækerne have en Kirke. Disidenter Sagen er i Dag fuldendet og underskrevet; og vil nu vorde foretaget de Curlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Neapolis, den 26de October. Det lader nu til at Jesuiternes Skabne i dette Rige vil vise sig, da man den 18de hujus har kundgjort en Kongel. Forordning, angaaende deres faste Godsers og andre aarlige Jndkomsters Besiddelse. Man venter endog daglig deres aldeles Forviisning; og det Røgte havde allerede løbet, at man giorde Anstalter til at indskibe dem paa nogle nylig fragtede Fartøyer; men det pludselige Udbrud af Vesupius har maaskee gjort nogen Anstand i dette Anslag. Jesuiterne have ogsaa benyttet sig af Leyligheden, i det de have indprædiket den ukyndige og overtrotsk Almue, at dette Vesvis Udbrud truer med Himmelens Straf, fordi deres Societet udrøddes, og fordi at derpaa vil, som de sige, meylbarlig følge den ganske Religions Undergang. De forsømme ey heller at giøre samme Betragtninger over en grasse rende Sygdom iblant Qvæget, som paa nogen Tid har rykket mange Creature bort.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Den 3die Novbr. Vesuvius har den 28de Oct. hos det op at udkaste Jld; dog er det ikke at formode at samme vil derfor vedblive at holde sig roeligt. Vores Proviant-Commission havde sendet 5 Skibe til Levantet at kiøbe Korn, og samme ere nu kommen tilbage med gode Ladninger. Saasom og Høsten der har været meget rig, saa skal endnu flere Skibe sendes didhen. Her i Havnen ligge ellers segelfærdige 3 Fregatter, 2 Galleyer, 8 Chebekker og 20 Transportskibe. – J Aaret 1762 havde Jesuiterne en Process, angaaende Jean Baptiske Renzis Efterladenskab, med dennes Farbroder, Don Pierre Marie Renzi, hvilket Sag Jesuiterne, eller deres Collegium i Søra tabte. Og holder man føre, at det er Dommen i denne Sag som har givet Anledning til videre Betragtninger, og endelig avlet Forordningen af 18de hujus, hvorved erklæres, at hverken Societetets Prosets-Huse eller Collegier maa efterdags tilvende sig Eiendomme, det være sig ved Kiøb, Gave, Tostament eller paa andre Maader. – Man mærker her nogen Bevægelse iblant Almuen; og Jesuiterne ere meget allarmerede over den Flode-Rustning, som Hoffet lader giøre.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Mayland, den 20de October. Den befuldmagtigede Minister Græven af Firmin, har tilstillet alle Klostere Conventer og Parochier en Formular, hvorefter de skal indlevere en nøye Fortegnelse paa deres Godser, Antallet af de Geistlige og deres Fædreneland. Tillige er givet dem den Befaling, herefter ikke at optage nogen Præst eller Broder uden Regieringens Tilladelse.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Madrit, den 3die November. Den stedsevarende Regn, som paa nogen Tid har faldet her i Riget, har overskyllet visse Egne i Andalousien, hvorved nogle Mennesker og en stor Deel Creature ere omkomne.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Berlin, den 1ste December. Efterat den K. Geheime Raad og extraord. Envoye ved det K. Danske Hof i Kiøbenhavn, Friherre von Borke, hos Hs. M. Kongen har anholdet om at vorde kaldet tilbage, og Hs. M. ogsaa saadant i Naade har bevilget, saa har Hs. M. behaget i hans Sted at udnævne Friherre von Vink, Dombechant af Minden.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Geste, den 19de November. Bonden Olaf Jonsson i Bittars, Delsdo Sogn og Nørre Helsingeland, da han for 3 Aar siden i Delsbo Præstegaard fik en Tærske Machine at see, som bestod af 15 Jern beslagne Hiul paa 4 Axler, hvilken een Hest magelig trakte rund omkring paa Loven som var 12 Alen vild i Quadrat, besluttede han hos sig selv, ogsaa at legge sig en saadan Machie til, og begyndte fra den Tid af at omlegge og udvilde sin Love. Men imedens han var hermed i Arbeyde, falde ham det Paasund ind, ikke at giøre sin Tærske Machine af Huul, men med en Slags Walger eller Tromler, 4 Alen unge, og ottekandede, vilde eller tykke i den ene, men male i den anden Ende, nemlig smale ved Lovens Midte og den der oprettede Stolpe. Med denne hans Rulle Ma hine, som en Hest maaelig kan trække omkring paa Loven, kan han nu udfærske al Slags Grøde, og vel meere om Dagen, end 4re Karle kan paa den sædvanlige Maade med Pleyler udtærske. Mange af hans Sogne Mænd have fulgt hans Exempel og lagt sig saadanne Rulle Machiner til, hvor blant ogsaa Provsten i bemeldte Delsbo Præstegaard, som som nu har forsaget sin Hjul-Machine. Olof Jønsson har udhugget Rander eller Skurer i sine Walzer eller Tromler, ngs efter dem, fra den tykke til den smalle Ende.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Kierteminde, den 5te December. Natten til den 1ste hujus kastede Vinden sig til N. O. og læste tillige stærk, hvorved Vandet i Store Belt, som falder her ind paa Byen, begyndte at voxe, hvilket og immer mere reyste sig indtil om Aftenen Kl. 8, da det høye Vande og stærk indgaaede Strøm gik over sine Bredder, og faldt saa stærk herind paa Byens østre Side, at de haarde indfaldende Bølger needskyllede i Grunde alle de Glæder og Plankharker, som stode for Haverne ud til den Side; Søe Bryggen og den saa kaldede lange Broe toge mærkelig Skade; adskillige Huse finge mere og mindre Skade, og paa nogle blev Tømmer og Vægge ganske indbrækkede; Vandet opfyldede ogsaa endeel Kieldere; Consumptions Boden blev ruineret, og Betienten retirerede med Livs Fare paa en Baad, til det faste af Byen. Paa den almindelige Strandgade maatte man roe med Baade til Fartøierne, som ogsaa toge nogen Skade. Ved denne Oversvømmelse have denne fattige Byes Jndvaanere taget Skade for mange hundrede Rigsdaler, og større end de i deres Tid kan forvinde den.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Corver, den 6te December. Den 4de udgik Ober=Krigs-Commissair Beringskjold til Jylland, Ritmester von Westen til Odense. Postmester Sutter Holsteen. J Dag Kl. 2 Efterm. den K. Brev-Sæk fra Kiøbenh. Den 4de indkom agende Post Msr. Peliner. Den unge Justice-Raad Thygesen. J Dag, Kammerherre Holst og Frue fra Tøndern, Kammer Junker Buchhalv fra Holsteen K. Fuldmægtig Mr. David Hansen fra Jylland.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Helsingøer, den 7de December. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 3die hujus, S. Terkelsen af Helsingøer fra Frederichshald og C. Schiøtt af Kiøbenhavn fra Christiania, begge til Kiøbenhavn med Bræder. S. Sørensen og H. H. Hansen, begge af Kiøbenhavn fra ibidem. til Bourdeaux med Staver. Den 4de Dito; N. Nielsen af Kiøbenhavn fra Christiania til Kiøbenhavn med Bræder. J. O. Møen og C. A. Rottmidt, begge af Kiøbenhavn fra ibidem til St. Croix med Stykgods. Den 5te Dito; S. H. Nodschou af Kiøbenhavn fra Memel til Christiania med Rug. B. J. Berg af Kiøbenhavn fra Frederichshald til Kiøbenhavn med Bræder. Udi den stærke Storm i forrige Uge, da adskillige Skibe i Sundet forliiste Antere, har og en Svens Huttert, af og til Calmar, fra Gotheborg, med Sild, forlust 2 Ankere, og drev derefter paa Skaane Land ved Helsingborg, hvor Folkene bleve biergede og Ladningen ogsaa bierges ved Dykkeriet. Paa samme Tid er om Natten paa Svine Boderne forulykket et andet Svensk Skib fra Gotheborg med Sild, hvis eller Skipperens Navn er endnu vides. Den 5te huj. om Aftenen, ved klart Maane, da Vinden sprang til S. O. ginge alle de Skibe til Seyls af Nordsøen, som sidst blev melde, at ligge her i Sundet. Capit. Elphinsion, bestemt til Tranquebar og Bengalen, har vel den 26de Novbr. clareret her paa Told Kammeret, men kom først i Gaar med sit Skib her i Sundet til Ankers, hvor han, tilligemed nogle andre i Gaar ankomne Skibe fra Østersøen, ligge endnu, formedelst tykt Regnveir og S. W. Vind.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Kiøbenhavn, den 7de December. Den 30te Novbr. er Raads-Forvandter Johan Gerhard Feddersen i Flensborg allern, beskikket til Borgemester sammesteds, saaog Diaconus til St. Nicolai Kirke sammesteds, Johan Friderich Boye, til første Pastor ved samme Kirke. Det K. Danske Asiatiske Compagnies for i Aar til Canton i China bestemte Skib, kaldet Fredensborg Slot, skal føres af Capitain Svane, og vorder nu tillavet og bemandet til samme Reyse, den det med første skal tiltræde.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
En vis Hamborgsk Tidende, dat. 4de hujus, leverer en Beretning fra den Danske Øs Lolland, om hvis Rigtighed ve af en dobbelt Aarsag tvivle, baade fordt Fortælingen i sig selv sinager noget Romansk, og fordi vi ere vis paa at Sagen, naar den var rigtig, var bleven os indberettet frem for den Hamborgske Forfatter. Jkke desmindre ville vi her fordanske Fortællingen for vore Landsmænd, og vi haabe at kunne siden meddeele en tilforladeligere Kundskab fra Jndvaanerne i Nachschou, om Sagen er sand eller usand, eller om herunder stikker en eller anden Slags List eller Spøg, hvilket sidste vel bliver det formodentligste. Fortællingen lyder saaledes: "Jblant de døde Legemer og Vahre, som man i denne Tid, ved de mange hafve Stormvinde og Skibbrud, en vandt ved at see i Mængde, og til stor Bedrøvelse, er ogsaa til Naskan (Nachschen) paa den Danske Ø Lolland, en Vugge kommen svømmendes, hvorudi laae et Barn. Saasnart man blev Vuggen vaer, bleve nogle Baade udsendede, som trækkede den til Lands. Enhver var nysgiærrig efter at betragte dette Barn, som syntes at sove, men strax aabnede sine Øyne, og smilede af de Omstaaende med en Mine fuld af Kiærlighed og Uskyldighed. Dette bevægelige Syn udpersede mange Taare, og enhver stod af hos sig havende Penge til denne Barns Forslegning. Denne anden Moses er en Dreng, omtrent et Aar gammel, derhos munter og velskabt. J Vuggen var han saa vel forvaret med Klæder, at Bølgerne, som havde overskallet ham, havde end ikke kunne giøre ham vaad.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Jndpasserede: Capit. Paludan og Lient, Gaarder fra Norge. Soe Lient, Smidt fra Fyhn. Lieut. Helfriedtjun, fra Helsingøer. Justite Raad Thygesen fra Jylland. Udpasserede: Soe-Capit. Arenseldt til Kiøge. Lieut. Zoch til Holsteen. Kiøbmand Corvinius til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Udi det Kongel. Frederichs Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkommen 25, udgaaen 20, og døde.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Udi forrige Uge ere fra den 28de Novbr. til den 5te Decbr. her i Staden copulerede 20 Par. Føde 29 Drenge, 32 Piger, tilsammen 61. Døde 11 Mænd, 15 Qvinder, 16 Drenge, Piger, tilsammen 49. Ere saa 12 ere Føde end Døde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 4, Brøst ge 8, Druknet i, falden til Døde 1, Guulsoet 1, HastiDød 1, Hidsig Feber 2, Hoste, Jnflammation 1, Slag 19, Svindsoet 1, Tærende Syge 1, uangivne Svagheder 6, Vartersoet a.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Ved Kiøbenhavns Told Kammer ere fra den 3die til 5te Decbr. følgende Skippere indkomne, fra Ebeltoft: C. Nielsen, Nyekiøbing: R. Rasmussen ; Frederichshald: J. Rbode; Nachou: J. Tollesen; Assens: C. Hansen, P. Petersen; Colding: L. Hermelin; Christiania; C. Schiet; Wordingborg; C. Andersen Bandholm; N. Basse; Præstee: T. Rasmussen, A. Olsen; No borg: J. Jacobsen; Corsøer; C. Giertsen, Flensborg: B. Hansen; Dossant: D. Andersen; St. Udes; W. Schmidt, N. H. Bruun; St. Croix : C. Ahrent; Helgenhavn: T. M. Brandt, Bourdeaux. T. Boyesen; Apenrade: H. Decher. Ligeledes udgangne, til Bandholm; O. Madsen, A. Bost, P. Robbertsen, H. Christiansen, H. Henrichsen, J. Jensen : Wolgast: C. Grav, G. Blies; Frederichshald: J. Gram; Aarhuus: J Kiøge, J. Haste, Sønderborg: P. Petersen; Flensborg: A. Kylling; St. Croix. H. Krog; Nyborg: C. Simondsen; Cappel: J. Simonsen, H. Brix; St. Croix og Marocco: P. Bruun; Nykiøbing; J. Rager; Lübeck: T. Boyesen, P. Wahlert; Fed meen: P. Sohn. J Dag er ey nogen vis Vexel Cours at anføre.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
AVERTISSEMENT. Hos Martha Nostrup, logerende hos Klokker Høysgaard, Landemærker), som første Forlager af den liden Bog, kaldet: J. sus Synderes sande Ven, er endnu endeel Exemplarer af det 2det Oplag at bekomme af s. og indbunden 9.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
Efter vedtagne Maade lader de geistlige Skifte Forvaltere udi Stavangers Provstie bekiendtgiøre, at Skiftet efter forrige reenderende Capellan til Stavangers Kald, afg. Hr. Jens Taur, skal uttes den 28de Dec. førstkommende, saa at intet efter den Tid indmmet Krav paa den Afdødes Stervboe kan vorde antageligt. Stavanger, den 19de Novbr. 76. H. Abring.
Berlingske Tidende, 1767-12-07
de min Gaard paa Hjørnet af Pilestrædet og Mynter D. . . gaden, bliver de Værelser, som forhen i endeel Aar. har været beboet af (S. T.) Frue General-Majorinde von Voltersom, med andre mecommode Jndretninger, til Paaske Fløttetid til Leye at bekomme.