JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-12-22
den spanske Armees Rømning. paa engelske Skibe under Romanas Anførsel med følgende Bemærninger, hvilke, da man ingen tilstrækkelige Grunde har kunne udfinde til at erklære Danmark Krig, synes her at skulle tiene istædet for Grunde. Var Danmark forblevet neutral under disse Begivenheder og havde ikke modsat sig Troppernes Flugt eller med Magt holdt endeel deraf tilbage, saa vilde Spanien, stadig i sin delicate og samvittighedsfulde Fremgangsmaade, ikke nu have grebet til strængere Foranstaltningen imod Danmark eller brudt de Baand af Venskab og god Forstaaelse, som fra utænkelige Tider af have bestaaet imellem begge Nationer, men de efterfølgende Begivenheder vise tilfulde den Andeel, som Kongen, af Danmark har taget og vedbliver at tage i Krigen mod Spanien. Den Handling altsaa, at Landets Herre bød at afvæbne fremmede Tropper, som i hans egne Stater forstyrrede den offentlige Rolighed, ved at revoltere imod deres Foresatte, overfalde, ja endog myrde disse; den Handling, at danske Søeofficerer ikke efter Romanas Jndbydelse uden Modstand tillode Fædrenelandets erklærede Fiender af bortføre danske Skibe; den Handling, at danske Fæstnings=Commandanter og militaire Øvrigheder ikke af Romanas Exempel lærte af spille under Dække med Engellænderne, men ærlig og aaben satte Vold imod Vold og stod som Mænd paa den Post deres Konges Bud havde anviist dem; disse Handlinger anseer Juntaen i Sevilla som Beviis forat Kongen af Danmark tager virksom Andeel i Krigen mod Spanien - Hvorimod Danmark fra sin Side maatte have langt mere grundAarsag til at ansee Spaniernes Forsøg paa at ville afvæbne de danske Kanonbaade, og den Handling, med danske Kanoner fra Nyborg Fæstning at beskydede i Havnen liggende danske Krigskibe, og netop derved tvinge dem til at vige for den engelske Styrke, som et fiendtlig og lumsk Oerfald.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Hvo gienkiender ikke her hiint Kabinets Logik, hvis nyeste KrigsErklæringer have samme Formaal, samme Rigdom paa store Ord og samme Mangel paa rigtige Slutninger, hvo seer ikke heri en nye Prøve paa, at overalt, hvor Engelland har Jndflydelse formedelst Overmagt eller Penge, der fremvirker den ogsaa Voldsgierninger, der indskyder den en Tilsidesættelse af al retfærdig og maadeholdende Behandling, som, grundende sig paa Nationernes giensidige Agtelse, ikke kan forefindes hos et Ministerium, der intet agter uden sig selv; hvo seer ikke, at paa ethvert Sted, hvor Engellands Ord ere gielden de, der anbefales især dets Hovedmaxime, først at borttage det som maatte være værd at eie, og siden at udfinde er Paaskud, hvorved denne Handling muligen kunde gives et mindre anstødeligt Navn enddet, hvormed saadan Voldsgierning sædvanlig betegnes. Til ovenanførte Aarsag, hvorfor Spanien siges at erklære Danmark Krig, føier Central-Juntaen ikkun endnu tvende intetsigende Ankeposter, nemlig : at Danmark ikke har villet modtage dens Underhandler, (det er : en Underhandler fra en Autoritæt, hvis retmæssige Form ikke uden af Danmark Fiender er bleven erkiendt, som og at den danske Gesandt i Spanien forlod Madrid (paa en Tid hvor en Tøi løs Folkemængde satte Liv og Eiendom i den meest øiensynlige Fare) Krigserklæringen slutter med en befaling til alle spanske Flaader og armerede Fartøier at angribe og opbringe danske Skibe, hvilken Ordre, saavelsom den hele Krigserklæring, ifald de ellers kunne ansees at have nogen Betydning, vel ikke ville vorde anvendte paa andre end de Skibe, som i Tillid til Spaniernes fordum almindelig agtede Retsindighed flygtede for en rovgierrig Fiende til hiint Lands sikkre Havne, hos de istedet for Frihed og Fred nu have fundet Fængsler og Krig.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Alicante, den 10de October. Den 28de i f. M. Klokken 7 om Morgenen begav Marinens Militair=Commandant sig uventet ombord paa de danske Handelskibe, som her endnu henlaae usolgte, og gjorde, uden videre Ceremonie, Capitainerne og Matroserne til Krigsfanger, bemægtigede sig deres Skride, ved blot at sige, at dette skeete paa den øverste Central-Junctas Befaling; Folkene bleve førte i Land og en vis Plads dem anviist til Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
J Carthagena er det samme foregaaet, skjøndt med nogle flere Formaliteter. - Den 26de December Klokken 12 gik Vice-Consulen paa Gouverneurens Befaling, ombord paa den Kongel. danske Con vet Diana, og underrettede sammes Chef, Capitain Meyer, at han matte begive sig i Land til bemeldte Gouverneur ; da han kom hen til samme, blev ham forelæst et Kongeligt Decret, dateret Seville den 20de September, hvorved Rigets øverste bestyrende Junta erklærede i Ferdinand den Syvendes Navn, den danske Nation Krig, uden dertil at angive nogen Aarsag; saasnart denne Notification var gjort, sendtes bevæbnet Mandskab ombord paa Corvetten Diana, som tog den i Besiddelse, og førte den til Arsenalet. Chri fen og Officererne bleve gjorte til Krigsfanger paa deres Æresord, de fik Tilladelse, at beholde deres Kaarde, og at gaae omkring i Byen, og Forstæderne. Dianas Eqvipage blev foreløbigen bragt omborpaa en spansk Krigs=Corvette. Man roser den humane Omgangsmaade af Gouverneuren, som tillod, at alle Officererne maatte faae udleveret deres private Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Paris, den 6te December. Hs. Majestæt Dronningen af Neapel ankom i Gaar Eftermiddags Kl. 6. En Coureer reed foran den kongelige Vogn, og en Officeer ved dens Side. Demoiselle Verner sad hos Hs. Majestæt. De stege af i Thuillerierne, men kunde ikke ved Ankomsten kjøre ind i Slotsgaarden, da et Troppecorps, som Keiseren havde holdt Revne over, netop marscherede ud derfra. Keiseren ophørte strax med Revisen og aflagde et Beløg hos sin kongelige Søster. Hs. Majestæt Kongen af Neapel saae man siden for Vinduerne i Pavillonen Flora, hvor de kongelige Herskaber forblive, indtil Hs. Majestæt Kongen af Sachsen, afreiser. Majestæt Dronningen af Neapel var kommen hertil nogle Dage tilligere, dersom ikke Sne og Storm havde nødt hende til at tilbringe 3 Dage i Klosteret paa Mont Cenis. J Aftes bivaanede Hs. Majestæt et Bal paa Raadhuset. Paraden i Thuilleriernes Slotsplads i Gaar var glimrende. Jnfanteristerne havde deres Kapper og Tornistere paa Ryggen, og man forsikkrede, at de i Dag næsten alle skulde afmarschere til Spanien. Til vort Nabolav komme daglig Tropper, som ere bestemte til Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
J Forgaars afgik en Deel af det keiserlige Kiøkken til Spanien; disse Kiøkkenvogne vare forspændte med Muulæsler. En anden Deel af det keiserlige Kiøkken er blevet tilbage i Bordeaux og Bayonne. Hs. Majestæt Kongen af Holland var tilstede ved den Fest, som Keiserinden gav i Malmaison; men en Upasselighed hindrede ham at bivaane den langvarige Ceremonie.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Fredsunderhandlingerne imellem Frankrig og Sverrig ere endnu ikke sluttede.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Moniteuren for i Dag indeholder en Beretning, som er indgivet til Hs. Majestæt til Undersøgelse af Admiral Villaret Joyeuses Forhold ved Martiniques Overgivelse til Engellænderne; Commissionen bestaaer af følgende Medlemmer : Marskal Grev Serrurier som Præsident, Grev Deiean Krigsminister, Senator Grev Espinasse og Statsraad Grev Gassendi. De dadle især : 1) At den Magt, han i Begyndelsen havde, ikke blev tilbørlig anvendt, for at hindre Engellændernes Landgang; 2) at Fortet de France for hastig blev rømmet; 3) at man overgav Fortet Desaix blot af Frygt for at det store Krudttaarn skulde springe i Luften ved de engelske Bomber. Under Beretningen er skrevet følgende: Skal sendes til Marine Ministeren, for at lade Rigets Love bringe i Udførelse imod de Anklagede" Thuilleriernes Palais, den 6te December 1809.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Undertegnet Napoleon. Paris, den 11te December. Man forsikkrer, at Keiseren henimod den 20de Januarii afreiser ti Spanien og at de afgiørende Operationer skulle begynde den 1ste Februarii.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
En af vore Journaler indeholder følgende Artikel fra Hamburg af 1ste December. Man kiender endnu ikke bestemt Hansestædernes tilkommende Indretning. Følgende lader sig med temmelig Vished sige derom : Hansestæderne skulle føre Navn af frie forenede kriserlige Stater, og staae under Keiserens Beskyttelse ; de skulle stille en Contingent til Rhinforbundet; deres Deputerede skulle forsamle sig til visse Tider; de holde allenere: Gesandt hos Keiseren; alle øvrige Hoffer holde kuns Konsuler hos dem.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Den keiserlige Undersøgelses=Commission over General MonnetsForhold ved Vliessingens Overgivelse er nu endt. Denne General er bleven dømt strafskyldig, og hans Forhold bliver anseet for Frighed, eller Forræderie. Commissionen har tillige erklæret, at Monnet har begaaet Udpresninger i Holland ved i Aarene fra 1803 til 1806 at have til egen Fordeel lagt Afgivt paa Genevers Udførsel.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Vicekongen af Jtalien er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
London, den 3die December. (Over Frankrige.) Endelig er Bestemmelsen af den Expedition, som d. 23de September under General Oswald, 2000 Mand stærk, afseilede fra Malta, bleven bekiendt. Tropperne landede paa Øerne Zante Cophalonia og St. Marco. Naar dette ellers ikke er skeet, for siden at langrede Corfu, saa see vi ingen Hensigt, hvorfor de ere tagne i Besiddelse. Vor Militair=Magt i det Middellandske Hav er neppe tilstrækkelig til Siciliens Forsvar, og dog adspreder man Tropperne til unyttige Expeditioner, hvorved ingen varig Plan kan have Sted. Zante er 12 engelske Mile i Længden og 6 i Breden. Den indeholder foruden Hovedstaden Zante, 20 Landsbyer.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Lord Castlereagh vil ved Parlamentets Sammenkomst selv anmode om en Undersøgelse af de sidste Expeditioner.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Lord Wellesley har, da han endnu var i Sevilla, bragt det saa vidt hos Juntaen, at Cueta skal besættes af engelske Tropper. Vi kunne siger et her værende Blad ikke opdage Vigtigheden af denne Besiddelse, under nærværende Omstændigheder. Vi befrygte at den vil opvække Misundelse.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Wien, den 2den December. Hidindtil bestod den keiserl. østerrigske Armee af 63 Linie=Regimenter og 17 Grændse-Jnfanterie-Regimenter ; af de første gaae alle de ind, som havde deres Cantonnements=Qvarterer i de ved sidste Fred aftraadte Provindser, nemlig : Vest-Gallizien, Jnnkredsen, Salburg, Willacherkredsen og Krain; Regimenternes Navne ere: Reisti, Würsburg, Stein, Chasteller, Devaur, Ferdinand Würtemberg, Simbschen, Refsgreitz. 6 af de Grændse=Regimenter gaae ind, som havde deres Cantonements=Qvarterer i den aftraadte Deel af Croation paa hiinside af Save. Følgende af Armeen have faaet Pension : Feldttøimesterne Argenteau, Riesch, Kienmager ; endvidere Feldtmarskal=Lieutenanterne: Reilly, Hohenlohe=Ingelsingen, Elsniz, Fresnel, Walthør, Zach, Skal, Weidenfeld, Dedowich (en Broder af Jngenieur Oberst og Kommandanten i Comorn), Ulm, Gorup, Grunne, Løwenberg, Kotulinsky, Dannersberg, Vostit, Victor Rohan, Hohenfeld, Buresch, Wetzel. - 47 af Armeens General=Majorer, blive satte paa Pension, der imod skal alle, for Fremtiden vedblivende, Infanterie= og Kavallerie-Regimenter giøres fuldtallige ved nye Recrur=Udskrivelser.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Contributionen til Frankrig blev for det meste udbetalt i blanke Dukater og Souverainsdør ; man mener, at denne Contribution har beløbet sig til 30 Millioner Franker ; de forrige Rygter desangaaende synes at have været overdrevne. Rygtet, at Generalerne Alviny og Hiller vare døde, er ganske ugrundet, uagtet det var her meget almindeligt Vien, den 9de Decbr. Erkehertug Carl har skreven en Memoire over det sidste Feldttog; man venter med Længsel dens Bekiendtgiørelse.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
General Mack befinder sig endnu i Wien J de sidste Dage ere i alt 51 Vogne med Penge passerede herigiennem fra Ungarn; de vare alle belæssede med Contributions=Summer.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Corfu, den 8de November. Engelænderne have indtaget Jephalonia, Zante, Jthaca og Corigo. Da disse Øer vare næsten uden al Forsvar, saa var det ikke vanskeligt at tage dem i Besiddelse. Men ligesaalet vil det blive for de Franske, at tage dem igien, saasnart de finde det for godt, da de ere Herrer af Corfu og St. Mauro, som man kan ansee som Nøglen til alle de joniske Øer. Desforuden seer man allerede forud, at Fienden snart vil være nødsaget til at rømme dem igien uden Sværdslag, da den imellem Østerrige og Frankerige sluttede Fred vil tvinge Engelænderne til at beskieftige sig med gandske andre Gienstande, og ikke adsprede deres Tropper paa saa forskellige Puncter, som desforuden ikke ere af nogen militairisk Vigtighed for dem.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Triest, den 23de Novbr. Afvigte Nat var skrækkelig for os. I Gaar Eftermiddags bemærkede man engelske Skibe, som syntes at ville nærme sig. Om Aftenen Kl. 8 begyndte de at kaste deres Brand=Raketter imod vor Stad. Angst og Skræk overfaldt alle Jndvaanerne og Luften var gandske oplyst at disse Jld=Maskiner; dog naaede kuns 3 af dem Staden, uden at tilføie den synderlig Skade; de fleste faldt i Havet.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Vore Gidsler ere komne tilbage fra Fæstningen Palmanuova, hvor de have opholdt sig siden Mai Maaned. De nøde der en god Behandling og kunde gaae frit omkring i Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Triest, den 26de November. Al Forraad af Kolonialvare, som ved de Franskes Jndmarschher blev taget under Forsegling, er som engelsk Eiendom konfiskeret, og allerede bleven ført til Venedig Neapel, den 25de November.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Et hertil ankommet Skib har overbragt den Efterretning, at Engellænderne have med stor Overmagt besat Øerne Zephalonia og Jthaca i Archipelagus; men at deres Foretagende imod Corfu er slaaet feil, da man der tappert forsvarede sig. J Calabrien bliver 2 Mand udtagne af hvert Tusinde. Kongen har for at tilkiendegive sin Tilfredshed med denne Provinds befalet, at et Regiment skal oprettes under Navn af Royal Calabrese.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Madrid, den 25de Novbr. Hvert Øieblik bringer man Fanger hertil, og man troer, at deres Antal vil beløbe sig til 30000. Det synes sikkert, at den saa frygtelige Mancha Armee neppe meere vil kunne levere noget Slag. Til den 21de om Aftenen vare allerede 18000 Mand, som vare gjorte til Fanger i Slaget ved Occana, passerede herigiennem. J Forgaars kom atter 4000 Mand, og man venter endnu 2 Kolonner. Man har den Efterretning, at Engelænderne nu trække sig tilbage til Kysterne.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Petersburg, den 28de Novbr. Hoftidenden for i Dag indeholder følgende Efterretninger angaaende den moldauiske Armees Krigsoperationer: Da den Øverstkommanderende den 21de Octbr. erholdt den Underretning fra General Platow, at de af Storveziren under Paschaens af Aleppo's Overkommando afsendte Tropper, nærmede sig vor Leir, afgik han strax selv did hen, efterat han havde beordret 9 Batailloner Jnfanterie ligeledes ufortøvet at bryde op dertil. Fienden befandt sig ved Tatariza, som ligger i en Huulvei ved Dø nau=Bredden og er befæstet med et Retranschement og Batterier. Den Overstbefalende besluttede om Morgenen tidlig den 22de at angribe Fienden, og i Følge heraf, rykkede hele Corpset frem med den høire Fløi til den lavt liggende Donau=Bredde og Centrumet mod en Høi, hvor et fiendtligt Batterie var anlagt; af den venstre Fløiblev under General=Adjutant Fyrst Trubezkois befaling danner en Qvarrepaa en anden Høi, hvilken understøttedes af det Dørptsche og Starodubowsche Dragon-Regiment og endeel Cosakker. Trefningen begyndte i Centrum med en Kanonade, som varede over 5 Timer. Derpaa lod den Øverstbefalende kommandere Skarpskytterne forud, hvilke Jufanterie Qvarerne, ledsagede af Kavalleriet, fulgte. Tyrkerne begyndte at trække sig lidet tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Generalmajor Bachmetewtvang Fienden ved en rask Bevægelse og hæftig Angreb med sin Qvarree til virkelig Retirade. Paa samme Tid satte et Husarregiment under Fløi=Adjutant Oberst Lanskois, og et Regiment af det danske Troppekorps, under Generalmajor Grev Strogonows Anførsel ud fra Centrum, med den dem egne Tapperhed og Hurtighed, mod det fiendtlige Kavallerie, sprængte dem og fordrev dem fra Høiene. Jnfanteriet tog det fiendtlige Batterie i Besiddelse. Herefter sneeg en betydelig Deel af den fiendtlige Magt sig giennem Skove og Buske til vor venstre Fløi og angreb General=Adjudant FyrstTrubeskris Qvarree. Den Overstbefalende sendte ham en Qvarrer under Oberst Kuschnisows Anførsel til Understøttelse, men ved dennes Ankomst var det allerede lykkedes Fyrst Trubeskois Jæger=Qvarree i Forening med det den værende Kavallerie, som anførtes af Generalmajor Grev v. Pahlen, at fordrive Fienden fra Høiene. Paa denne Maade vare Tyrkerne nødsagede til at trække sig tilbage til deres Forskandsninger, efterat de havde tabt over 600 Mand dræbte, henimod 200 Mand ere tagne til Fange, og 16 Faner erobrede. Paa vor Side beløber hele Tabet sig til 80 Døde og omtrent 200 Saarede. Paa samme Tid da dette forefaldt ved Tatariza, gjorde Tyrkerne, 3000 Mand Infanterie og Kavallerie stærk, et Udfald fra Fæstningen Silistria. De angreb de paa Høiene posterte 2 Eskadroner af det Olviopolske Husarregiment og det St. Petersburgske Dragonregiment, som blev understøttet af en Bataillon Jægere og en Bataillon Grenaderer. Dette Detaschement, som stod under Generalmajor GrevMantenfels Commando, stillede sig i Slagorden og tilbagedrev Tyrkernes hidsige Angreb. Generalmajor Bulakow kom med Forstærkning, og Tyrkerne bleve hvergang tilbageslagne. Endelig befalede Generalmajor Bulakow at tournere Fienden og Tyrkerne bleve derved nødte til at trække sig tilbage med stort Tab. Trefningen varede i 8 Timer. Vort Tab var blot 2 Døde og 1 Officeer og 50 Mand saarede. Petersborg, den 29de Novbr. 2 af vore Fregatter i det sorte Hav have havt en hæderfuld Trefning med en overlegen tyrkisk Eskadre og ere lykkelig komne tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Den russiske Fregat Pollux er i en Storm forliist ved Sveaborg. Bayonne, den 30te November. Uophørlig marschere Tropper af den første Reserve=Division herigiennem; om tre Dage er det til Ende; disse Tropper ere bestemte til Vittoria, hvor Hovedqvarteret bliver oprettet. General Loison, som kommanderer denne Armee, ankom i Gaar Aftes til Bayonne; han er ligeledes i Begreb med at afgaae til Vitteria. I Aften eller i Morgen tidlig reiser Hertugen af Elchingen herfra til Spanien. Efterretningen om Marskal Jourdans Ankomst til Paris var ugrundet; han forventes først hertil om nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Presburg, den 1ste December. Hs. Keiserlige Høihed Erkehertug Palatin reiste den 28de i forrige Maaned fra Ofen igiennem Kirsee til Wien. J forrige Uge ankom Hs. Durchl. Feldtmarskal Fyrst Lichtenstein, hertil med den store Armees Hovedqvarteer; ligeledes ere de Hr. Feldtmarskal Lieutenanter Banus af Croatien, Grev von Gyulay og Hs. Excellence Peter v. Duca tilligemed adskillige keiserligiøsterrigske Generaler, det geheime Cabinets=Cancellies Personale og de øvrige Hofbetientere ankomne hertil. Forskellige Regimenters Giennemmarsch til deres Stationsqvarterer vedvare uafbrudt, fra den Tid de keis. kongel. Tropper rykkede herind.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Kempten, den 3die December. Næsten daglig ankomme kongelig würtembergske Tropper i enkelte Hobe hertil fra det tyrolske Fangenskab. Angaaende de nyeste Begivenheder i det Tyrolske fortælle de, at Hofer, formedelst sin Uord holdenhed og sit nye Opbud til Jnsurrection, har i en høi Grad paa draget sig de Franskes retmæssige Hævn. De Franske skulle nemlig med Hæftighed have overfaldet de nylig samlede Hobe af Oprørerne, nedsablet nogle hundrede af dem, taget Hofer selv tilligemed hans Svoger til Fange, sat Jld paa hans Huus og udplyndret Passer. Forskrækkede over dette Exempel paa retfærdig Straf for begaaet Troeløshed, afleverede Resten af Jnsurgenterne deres Vaaben, og vendte i Hast tilbage til deres Hiem. Bekrættelse paa dette Udsagn ventes dog endnu.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Efter en anden Beretning fra Jnspruck skal Hofer selv være falden i en Træfning med de Franske. Man bærer Tvivl om Sandheden, Regensburg, den 4de December. Den største Deel af de hidtil ved Over=Rhin cantonnerende Trop heraf. per have faaet befaling at marschere til Paris. Alle Regimenterne, som ad forskellige Veie komme fra Tydskland, begive sig sammesteds hen.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
De østerrigske Krigsfanger, som opholde sig i Lothringen, Champagne og Burgund, have samtlig faaet befaling at holde sig i Beredskab til at marschere tilbage til deres Fædreneland, ifølge Bestemmelsen i Wiener=Traktaten af 14de October. De skal i forskjellige Afdelinger gaae til Rhinen, og derpaa fortsætte deres Marsch over Strasburg og Kehl til Wien igiennem Schwaben og Bayern.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Maynz, den 4de December. Efter Breve fra Naney har Gardens Giennemmarsch sammesteds uafbrudt vedvaret. Jndtoget af Grenadererne til Fods og til Hest var især høitidelig. Disse Tropper havde dog mange Besværligheder at udstaae formedelst det slette Veir og de slette Veie. Det polske lette Kavallerie, Jægerne til Hest og en Afdeling af Gardens Skarpskyttere, ere allerede ankomne til Paris i de sidste Dage af November og indqvarterede i deres sædvanlige Kaserner. Adskillige Divisioner af Nord=Armeen ere ligeledes ankomne dertil, og Hertugen af Abrantes Corps er samlet i Egnen om Paris. Man siger, at den af Hertugen af Valmy hidtil kommanderede Reserve=Armee igien er opløst, og at de Tropper, af hvilke den bestod, have faaet befaling at begive sig til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Indenlandske Efterretninger. Korsøer, den 21de Decbr. Den amerikanske Fregat, som laae Sønden for Knudshoved, er i Dag afseilet Nord efter. De fiendtlige Rangskibe have ikke forandret deres Stilling.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Kiøbenhavn, den 22de December. Onsdagen den 27de December og Aftenen Kl. 6 1/2 slet bliver Apartement ved Hoffet for Damer og Kavallerer af de 3 første Klasser, i Rangen.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Under 19de Decbr. har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at udnævne Hr. Kammerjunker Petersdorff til Kiørup, til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Den 6te December ere Ritmester ved Livgarden til Hest, Ferdinand Carl Baron Wedel Jarlsberg, Capitain ved Kongens Regiment Gerhard Christopher v. Krogh og Premier=Lieutenant ved Livgarden, til Fods Frederik v. Kaas udnævnte til Kammerjunkere. Under 16de d. M. er udkommet en Placat, angaaende Udskrivningen af Magasinkorn, Høe og Halm i Hertugdommene Slesvig og Holsteen for Aaret 1810, tilligemed Bestemmelse af Priserne, hvormed de Magasinkorn og Fourage=Qvantitæter fra Aaret 1809. som in natura ei ere blevne reqvirerede, skulle betales.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Kiøbenhavn, den 22de December. Avancement, Forflyttelse og Afganved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1809-12-22
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 2den December: General=Auditeur for Danmark og Hertugdømmene samt Deputeret i Vort General Commissariats Collegio A. W. F. Børnemann, tillægge Vi allernaadigst Rang med No. 5 i Rangforordningens 2den Classe. Rangvatentet udfærdiges gratis Under 13de December: 1) J Anledning af Stabs=Capitain v. Holcks Forflyttelse fra Kronens Regiment, udnævne Vi Prem. L. ucH. F. v. Holm til Stabs Capitain og Sec. Lieut. M. C. v. Arnholt, til Prem. Lieut., begge ved bemeldte Regiment. 2) Sec. Lieut. J. v. Miglar, af den langelandske Jnfanterie=Bataillon, forsættes i Husar=Regimentes Uhlan-Escadron som Sec. Lieut. a la suite, en Anciennetet, indtil han har taget den befalede Examen. 3) Ste Lieut. H. C. v. Nyerup, af danske Livregiment, meddeles efter Ansøgning i Naade Afskeed af Krigstienesten. 4) Prem. Lieut. C. F. v. Evens ved Samsøes Landmilice afskediges, efter Ansøgning, i Naad af Krigstienesten. 5) H. A. T. d'Aubert, Søn af Major d'Aubert, ansættes fra næste Nataar af som Kostradet ved Landgadet Korpset i den Classe, som betaler 900 Rdlr. aarlige Kostpenge.