Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-07-25
5. De Jndkomster visse og uvisse, som Provsten ved Communitetet hidindtil haver havt, beholder han, uden nogen Afkortning, fremdeles uforringede, og der iblandt til introAuction af hver Alumno ved hans Antagelse til Communitetet 3 Rdlr., og til Regenzen 2 Rdlr., eller, naar det skeer til begge paa een Gang, 5 Rdlr. Og skal han, naar han i denne sin Tieneste udviser al muelig Fliid, Troeskab og Nidkiærhed, ved at lade den ham anbetroede Ungdoms ikke allene Forfremmelse i Studeringer, men endog Reenhed i Sæder, være sig vigtig og høist angelegen, være forvisset og, efter nogle Aars Tieneste, at befordres paa en Maade, som svarer til hans hidindtil havte Embeds Værdighed og udviiste Duelighed. 6. For desto vissere og lettere at kunne giøre sit Embede, skal Provsten, som, foruden den almindelige Tilsyn over Stiftelsernes samtlige Ungdom, har med Alumnis ved hans Bord i alle Henseender det samme at lagttage, som en Decanus, bestandig boe i de for ham paa Regentzen bestemte Værelser, og dagligen uden Forsømmelse være tilstæde ved Øvelserne paa Klosteret, hvor han hver Dag, efterat Exercitia ere forbie, og i det sidste Qvarteer af Forsamlings=Tiden, der daglig bør vare fra Klokken 11 Formiddag til 12 en fierdedeel, skal gaae fra Bord til Bord, for at see, om alt er i Orden, og alle tilstæde, som det sig bør, da Decani hver Løverdag efter Alumorum Bortgang have at vise ham de i deres Protocoller gjorte Antegnelser. 7. Som det ikke maa taales, at nogen Øvelses Time gaaer frugtesløs bort formedelst Decani Fraværelse, den maa foraarsages enten af gyldige eller ugyldige Aarsager, saa bør Decani i Tide anmelde for Provsten, naar Svaghed hindrer dem fra at møde, paa det han efter Overlæg med TheologoInspectore ved en Vice=Decanum, hvis Pligter i hans Betienings Tiid skal være de samme som en virkelig Decani, kan sørge for, at Ungdommen ikke imidlertid bliver forsømt Vice=Decani af anden Art eller i anden Hensigt taales ikke, siden sligt ei med Stiftelsens Natur kan bestaae. 8 Decanorum nærmeste Foresatte er Provsten, han indsætter dem paa sædvanlig Maade paa Klosteret i det Theologiske Facultets Nærværelse; han har Opsigt med, at saavel Decani som Alumni opfylde deres Pligter; han erindrer i Enrum de forsømmelige, og, naar det efter 3de Gange ikke nytter, angiver han dem som uværdige for Facultetet; Og skulle enten nogen Decanus vise Overhørighed eller en Alumnus Opsetsighed imod Provsten, haver Inspector Theologus eller Facultetet, efter Omstændighederne derpaa alvorligen og med Eftertryk at raade Boed, saa at Provsten i sit EmbedsMyndighed handhæves. 9) Da saavel den første Stifter af disse Stipendin, som de efterfølgende Konger, have anordnet, at de, som maae nyde dem, bør foruden Theologie ogsaa lægge sig efter andre Videnskaber, besynderlig paa Lingvas og Mathesin, saa ville Vi og, at Stiftelserne herefter saaledes skal være indrettede, at nogle af enhver Videnskabs Dyrkere, i Forhold til Kirkens og Statens Fornødenhed, skal der have Plads; af hvilken Aarsag de 12 Decani (Provsten iberegnet) som herefter vælges, skal være saadanne Personer, at 6 af dem besidde en bekiendt Grundighed i de Theologiske Videnskaber, 2 i de Juridiske, 1 i de Medicinske, 2 i Physique og Matheematique og 1 i Historien; Ligesom og ingen maa blive Decanus, førend han har fyldt sit 23 Aar, og er almindelig bekiendt foren sædelig Vandel, christelig Tænkemaade og artig Opførsel, Egenskaber, Vi fordre nødvendig maae være tilstæde. Desuden maa ingen, 2de Aar efter denne Vores Fundations Dato, til Decanus antages, uden den, som med god Character har taget saavel philologisk Exammen, samt, naar han skal være Decanus ved et af de theologiske, juridiske eller medicinske Bord, tillige erholdet i disse Videnskaber Exammen med en ikke mindre Character. 10. Dersom der iblandt de nu værende Decani findes (det Vi skulle haabe) duelige Personer til de i næstforanførste Post benævnte Videnskaber, da beskikkes de strax fra denne Vores Fundations Dato, hver til den Videnskab, han best besidder, i Overeensstemmelse med hvad Vi derom herefter nærmere befale. Til de Videnskaber derimod, som nu kunde mangle dygtige Decani, skulle de først ledige Pladse allene bestemmes, indtil denne Vores Villie gandske er opnaaet. 11. Naar en Theologisk Decanat=Plads bliver at bortgive, skal samme paa Klosteret opslaaes ledig, paa det at alle de, som dertil troe sig duelige, kunde have Tid til at søge den; hvortil skal gives 14 Dage. Naar da det Theologiske Facultet har annammet alle de Ansøgninger, som derom ere indkomne, samles det den 21de Dag paa Consistorio, og i alle Decaners Nærværelse oplæser de Ansøgendes Navne, hvorpaa Facultetet erklærer den, som dets fleste Stemmer have valat, tillige med de Grunde, hvorfore det troer ham værdigst. 12. Naar en saadan Plads de andre Videnskaber er ledig, lagttages det samme, kun med den Forskiel, at Facultetet forlanger en Erklæring, som ikke maae nægtes, men efter Overbeviisning og beste Kundskab gives af Professorerne i den ledige Videnskab over de Ansøgende, hvoraf bemeldte Professorer foreslaae 3 duelige, og tillige udtrykkelig melde, hvilken de holde for den beste, da Facultetet derefter igien bestemmer deres Valg. Dygtige Alumni paa Klosteret og Hørerne fra Skolerne have imellem Ligemænd i Kundskab altid Fortrinnet, 13. En Decanus, saaledes beskikket, ville Vi, skal antage sig sine Alumos som sine beste Venner, og de ære og elske ham som deres Forstander og Leder. De skulle skriftlig angive ham deres Opholds Sted, og han være forbunden til, at besøge enhver af dem i det mindste een Gang hver Uge, for at agte paa deres Fliid og Opførsel. Han skal hver Aften paa en bestemt Time, som ikke maae forandres, daglig være hiemme, for at imodtage, raadføre og opmuntre dem til Gudsfrygt, Flid og artig Anstændighed, han skal, som en redelig Mand, med sin ved Indsættelsen efter den herhos staaende Formular afleggende Eed, som imodtages af TheologoInspectore, helligen forpligte sig imod Gud, Os og Landet, at ville redelig giøre sit Embede efter denne Vores her yttrede Villie, og aldrig at forsømme, naar kiærlige Advarseler ikke meere frugte, da uden Skye at erklære de i Studeringer dovne og forsømmelige og de i Sæder ureene og ryggesløse Alumnos for uværdige for dem, som vi dertil ville anordne, nemlig først for Provsten, siden for Theologo Inspectori og endelig ved Provsten for Facultetet. Decanorum Eed. Jeg N. N. beskikket Decanus ved N. N. Bord paa det Kongelige Communitet og Jnspector paa Collegio Regio her i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, sværger og herved for Gud, Kongen og Landet eedeligen forpligter mig til, samme mig anbetroede Embede redeligen at forrette og giøre efter den af Hans Majestæt, min Allernaadigste Konge, udi Fundatsen for disse Stiftelser af 25de Junii 1777, kundgjorte Villie og givne befalinger, hvilke alle i Almindelighed og enhver i Særdeleshed, saavidt mig og mit Embede betreffer, med al Fliid, Troeskab og Nidkierhed skal efterkommes. Jsær forbinder jeg mig til aldrig at forsømme for vedkommende Foresatte, nemlig først for Præposito Communitatis, siden for Inspector Theologo og endelig ved Præpositum for Facultetet, uden Skye at erklære de Alumnoss, som enten i Studeringer befindes efterladne og forsømmelige, eller i Sæder nan stændige og ryggesløse, som uværdige til disse Kongelige Beneficia. Endelig lover jeg og paa lige Maade, i alt hvad bemeldte mit Embede vedkommer, at vise fornævnte mine Foresaatte al tilbørlig Agtelse og Lydighed, saa at hvad disse i en eller anden Henseende erindre, foranstalte og anordne, med al Hørsommelighed skal lagttages, og ingen enten i denne eller anden Henseende faae billig Aarsag til sig over mig at besværge, Saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord. (Fortsættelsen følger.)