JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
De høieste Gevinster i den sidste Classelotterie-Trækning udkom paa følgende Amber; 1ste Ambe, 58 - 220, 40000 Rbd., hos Bagger i Nykjøbing. - 2den A. 88-220, 15000 Rbd. hos Borch. - 3die A. 88- 196, 10000 Rbd. hos Lenkewitz. - 4de A. 196- 200, 5000 Rbd. hos Leth. - 5te A. 184200, 5000 Rbd. hos Petersen i Husum. - 6te A. 178-184, 3000 Rbd. hos Riber i Svendborg. - 7de A. 64- 178, 3000 Rbd. hos Badstuber i Præstøe. - 8de A. 64-202, 3000 Rbd. hos Berlin i Altona. - 9de A. 14202, 2000 Rbd. - - 10de A. 14-139, 2000 Rbd. hos Eichel. - 11te A. 6139, 20000 Rbd. hos Creusberg i Holbek. - 12te A. 6115, 2000 Rbd. hos Borch. - 13de A. 1115, 2000 bd. hos Gjern i Viborg. - 14de A. 1185, 2000 Rbd, hos Riber i Svendborg. - 15de A. 185-249. 1000 Rbd. hos Gigengak i Mariboe. - 16de A. 72- 249, 1000 Rbd. hos Holm i Skive. - 17de A. 72- 162, 1000 Rbd. hos Bie. - 18de A. 162-210, 1000 Rbd. hos Binderslev i Stege. - 19de A. 86. 210, 1000 Rbd. hos Eibeschutz. - 20de A. 86-238, 1000 Rbd. hos Prinzlau.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Blandinger. J Litteraturtidenden No. 44 har Hr. Professor H.N. Clausen afgivet sin Erklæring, hvorfor han ikke indlader sig paa at besvare Hr. Dr. Rudelbachs Antikritik i Anledning af Anmeldelsen af dennes Prædiken om de falske Propheter. Da det nemlig blot var hans Hensigt, at advare mod Ordets Fordreielse i Hovmodens og Jntolerantsens Tjeneste, undgik han omhyggeligt ethvert personligt Hensyn, og motiverede sine Bemærkninger og Udsættelser med videnskabelige Grunde, ikke i den Tanke at ville betage en krigersk Prædikant den forønskede Leilighed til at legitimere sit formeentlige prophetiske Kald ved at fare frem med Jld og Sværd; men for at fritage sig selv for den Nødvendighed, at komme i videre Berøring med slig krigersk Prophetorden. Han optager derfor ikke heller den med et dæmonisk Udbrud af ubændig Lidenskab henkastede Stridshandske, men overlader Hr. Doctoren, med det nye overflødige Bidrag til en Selvkarakteristik, fremdeles som hidtil til hans eget Jeg. Manden som blev qvæstet under Formælingsfesten i Sorøe, er siden død.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Sognepræsten til Lønne og Henne Menigheder under Ribe Amt, Hr. Fischer, har i denne Tid gjort Opbud. Forleden fandt en Høitidelighed Sted i Maglebye Kirke paa Amager. Dragøerne have stedse, som brave Sømænd, viist al den Hjelpsomhed som har staaer i deres Magt, naar det gjaldt at redde Skibe eller Søfolk i Havsnød eller komme Skibbrudne til Hjelp. ster saadan Daad ere de blevne hædrede med en kgl. Belønning, som Hr. Stiftamtmand v. Lomzow person, lig overgav dem efter Gudstjenesten. Hals. Den 4de Decbr. ind. J. Kaare af og fra Marstrand med Tømmer og Bræder. Den 5te indk. P. Dam af Skagen fra Altona med Stykgods. - Afs. P. P. Moldt af Aalborg til London med Havre, m. m. C. Ellingsen af og til Østerriisøer med Korn og Fedevare. Den 6te indk. N. Petersen af Avenrade fra Lissabon med Salt. Aff. R. Christensen af og til Malmøe med s. Sild. A. Wernes af og til Langesund med Korn. Den 7de indk. H. Ludvigsen af Aalborg fra Colberg med Brænde. C. Mursen af Aberdie fra London med Ballast. Den 8de indk. O. Munk af Aalborg fra Kjøbb. med Salt. og Stykgods. L. H. Coch af og fra Bryvig med Trælast. C. Bruun af og fra Porsgrund med Trælast og Jern.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Vinden. Den 4de Decbr., V.; den 5te, S. V.; den 6te, S. S. V., mod Aften S. O.; den 7de, S. O.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Bekjendtgjørelser. Til Nytaar ønskes 2 Drenge, helst fra 9 til 12 Aar, her i Præstegaarden antagne til Oplærelse i de nu brugelige Skole, lærdomme. Ønsket skeer tildeels for en herværende ElevsSkyld, og Vilkaarene ville blive meget billige. For de herpaa Reflecterende tilføies, at der vil blive anvendt samme Omhyggelighed for Børnenes Sæder, som for deres Fremgang i Kundskaber. Wadum Præstegaard, den 9de December 1828. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
At der i afdøde Kammerherre Major v. Skeels Boe af: Birkelse, i Kjær Herred, Aalborg Amt, holdes et Skiftemøde paa undertegnede Herredscontoir, Tirsdagen den 30te Decbr. næstkommende, Kl. 10 om Formiddagen, og at RepartitionsBeregning i Boet samme Dag attraaes fremlagt, og Boet om mueligt sluttet; derom underrettes herved Boets samtlige Vedkommende, ifølge Placaten af 21de April 1824 og Fr. af 16de Januar 1828. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 8de December 1828. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
De Værelser paa Gravensgade No. 115, som nu beboes af Kammager Kneill, ere til Paaske Flyttetid at faae til Leie. N. Brasch. Hvor et Stakit med Ege=Stolper samt Beslag, til 2 Grave, i er at faae tilkjøbs for billig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
En sort Hanpudelhund, som lyder Navnet Castor, med hvidt Bryst og smaae hvide Sokker, som især er kjendelig paa den ene Forfod, samt med et Messing Halsbaand og Laas, paa Halsbaandet Aarstal 1822, samt Kjøbenhavns Polititegn i af 1827, No. 1500, er bortløbet fra sin Eier i Ulsted Præstegaard den 23de f. M.; den retsindige Finder vil mod en billig Douceur aflevere den til Hr. Peder Christensen i N. Sundbye eller til sin Eier i Nørrekjær ved Meelholdt mod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Kjøbenhavnsposten. For dette Blad, der fornemmelig indeholder fædre landske, især Kjøbenhavns Nyheder, og hvis Tendents er at skildre Kjøbenhavn, med al dets Virken og Væsen som det for Tiden er, - kan man tegne sig paa alle Kongelige Postcontoirer, hvor de udkomne, No. tillige kunne bestilles.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-11
Licitation. Jfølge Aalborg Stiftamts befaling i Skrivelse af 4de d. M., bliver paa Rinds Gislum Herreders Tingsted heri Byen, Torsdagen den 8de Januari førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdet offentlig Licitation over Opførselsen af 2de Steenbroer over Trend Aae, paa Landeveien imellem Løgstøer, og Hvalvsund, Conditioner og Overslag ere fra i Dag af til Eftersyn paa mit Contoir, og vil desuden ved Licitationen blive bekjendtgjorte. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 9de December 1828. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Det russisketyrkiske Krigstheater. De af Tyrkevennerne med Jubel optagne Rygter, hvilke det faldt Vennen af Christendom, Civilisation og den gode Sag i Almindelighed saa svært at skjænke Tiltro, de Rygter nemlig, hvorved Ophævelsen af Silistrias Beleiring og den russiske Hovedarmees Tilhagetog, samt det store Hovedqvarteers Forlægning til Jassy, bebudedes, ere ved de med Dagsposten ankomne Efterretninger blevne saa bekræftede, som de, i Egenskab af Rygter, kunde blive det; thi paa officielle Beretninger om den formeentlig indtraadte Catastrophe mangler det aldeles. De yngste Efterretninger fra Krigsskuepladsen i Østen ere af 21de November, og væsentligst meddeelte ved den østerrigske Jagttager. Samtlige Beretninger stemme forøvrigt overeens deri, at det er Elementerne, der dennesinde have standset den russiske Hærs offensive Operationer og tvungen den til midlertidig at gaae forsvarsviis tilværk, noget den udentvivl alt længere tilbage i Tiden med velberaadtHu skulde have gjort, om ei først Warnas tappre Forsvar, og dernæst den Hensigt, forinden at tvinge Silistria til Overgivelse havde opholdt den. Med hvilke Omstændigheder nu uheldigviis en for hine Egne usædvanlig tidlig og ualmindelig streng Vinter af 8 til 9 Graders Kulde forener sig. Vare imidlertid ei uhyre Regnskyl gaaede denne Vinter forud, og gjort al Tilførsel af Proviant hardtad umuelig, og havde saaledes ei Mangel paa Subsistentsmidler forenet sig med Elementerne, da skulde den hærdede Moscowit vel endda vanskelig have ladet sig kue af disse. Men sandt er og bliver det dog altid, uden Mad og Drikke er Helten ingen Ting - en Erfaring maaskee ogsaa Musselmændene end i denne Krig kunne komme til at gjøre; Dardanelblocaden vil kunne bidrage sit dertil. Noget comisk forekommer det os, naar det i en Beretning fra Bucharest af 20de November iblandt andet hedder, at Tyrkerne, siden den nye Storpizir har overtaget Commanden, have greben Offenciven, og endog forfølge de russiske Tropper af Donauen. Hussein Pascha skulde i Overeensstemmelse dermed være fra Schumlabrudt op mod Selistria; dog skulde det russiske Beletringscorps endnu før denne sidstnævnte Bevægelse have forladt sin Stilling, og kunde dette altsaa ikke være Følge af Tyrkernes Diversioner. Saaledes lader ogsaa en Beretning fra den moldauiske Grændse af 21de October, Storviziren med en Armee paa 70 til 80000 Mand (?) operere imod Warna. Men, spørge vi, generes da de Herrer Tyrker, besynderlig de forkjælede Asiater, generes de slet ikke af de bistre Elementer, Vi ville antage jo, og saaledes for det første berolige os i Henseende til Warnas Skjæbne, hvilken Fæstnings Stilling forøvrigt unægtelig under alle Omstændigheder er noget critisk. Det skal være General Roth, hvem den russiske Keiser har overdraget det hæderfulde Hverv med 6000 Mand Kjernetropper, at forsvare Warna. At man har sørget for denne Fæstnings tilstrækkelige Forsyning, og at man har stræbt, at istandsætte Fæstningsværkerne, lader sig tænke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Om de græske Anliggenders Afgjørelse. ved de tre Magter.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Blandinger. Fra London berettes under 25de November, at det der, efter den sidste Samtale imellem Hertugen af Wellington og Marqvis v. Palmella, hed, at vigtige Ting i Henseende til Portugal vare under Forhandling. Marquisen skal have erholdt sit af Keiser Donna Marias Gesandt ved det brittiske Hof, men endskjøndt dette Valg blev almindelig roest, antog man dog, at Palmellas Anerkiendelse i den nævnte Egenskab vilde finde Vanskeligheder, fordi det er udenfor Reglen, at en mindreaarig Fyrstindes Formynder beskikker Gesandte i hendes Navn, hvilket alleye tilkommer et Regentskab. Den russiske Gesandt har aflagt et Besøg hos den unge Dronning af Portuaal paa hendes Landsæde. De 4000 sig i Plymouth opholdende portugisiske Flygtninge skulle efter Forlydende fordeles i flere Depoter.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Hans Majestæt Kongen af Storbrittanien præsiderede den 24de November i et temmelig langvarigt Geheimeraad, og gav derpaa Privatandience; den betænkelige Upasselighed, hvoraf Allerhøistsamme nylig led, kan altsaa ansees som hævet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Efter Courier de Smyrna skal Grækenlands Præsident, Grev Capodistria, have yttret: "Smyrna-Coureren søger at skabe mig Fiender i Europa, i Grækenland, hvor jeg har erhvervet mig almindelig Tillid, vil dette neppe lykkes den". Hiint Blad bemærker i den Anledning: J disse Ord ligger en dobbelt Vildfarelse. Vor Oposition imod Præsidentens Forholdsregler er ikke beregnet; især er den Tanke, at skabe ham Fiender i Udlandet fjern fra os. Ved hans Ankomst have vi rost Alt hvad vi fandt roesværdigt, og vi dadlede hvad vi holdt for daddelværdigt. Men hvad Folkets Tillid angaaer, da bedrager Præsidenten sig heri, og Sandheden byder os at sige ham, at denne Tillid daglig aftager mere. Grækenland fordrer Love, og et paa Lighed, Frihed og Retfærdighed grundet politisk System. Vi føie til, at Coureren i Henseende til den græske Nations, eller maaskee rettere dens Høvdingers Tillid til Præsidenten, vel ikke har saa aldeles Uret, for saavidt man, af forskjellige Beretninger fra Grækenland i saa Maade tør uddrage, noget Resultat. Men man vilde udentvivl begaae en logisk Feil om man af denne Misnøie sluttede, at Præsidentens Forholdsregler virkelig fortjente Daddel. Hvorledes skulde det være mueligt i et Land, der i Række af Aar hæriedes af Anarchi, paa een Gang at bringe de forskjellige Synsmaader og Jnteresser i harmonisk Forbindelse? Er den Mand, hvis vanskelige Kald det blev i et saadant Land atter at skabe Orden, og Lovfølgagtighed, hvad han bør være: gaaer han frem efter faste Grundsætninger; har han ikke Enkeltes eensidige Ønsker, men det Heles Vel for Øie; da vil han umueligt kunde undgaae at paadrage sig Manges, fornemlig de Mægtigeres Misnøie. Var dette ikke saa, havde de Magter, der have forenet sig til Grækenlands endelige Befrielse, neppe i Grev Capodistria valgt den rette Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Kongen af Frankrig har sendt to Commissairer til Ægypten for at løskjøbe saamange græske Slavet som muligt. Jfølge deres første Jndberetning har de de allerede frikjøbt 4 a 500. Flere af disse vare saa forhungrede, at de maatte slaaes med Hundene om Melonskallerne, som kastedes ud i Skarnet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Kongen af Bayern agter, efter Forlydende, atter at lade et Par Regimenter af den staaende Hær gaae ind, og derimod at organisere et kraftigt Landeværn, som aarlig skal have en Maaneds Øvelse og commanderes af pensionerede Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Den norske Statsraad Grev Wedel Jarlsberg reiste i Sommer til London, for hos den engelske Regjering at gjøre forestillinger imod den høie Told, som er paalagt den norske Trælast, der indføres til Storbrittanien. Jfølge private Efterretninger fra London har Greven for længe siden begyndt sine Underhandlinger, og man nærede det bedste Haab om, at de vilde lede til et for de norske Trælasthandlere gunstigt Resultat. Efterretningerne fra Gibraltar ere ikke trøstelige. Den 22de October var de Syges Antal, ifølge den officielle Bulletin, 1554, og omtrent et halvthundrede Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Walter Scott er bleven udnævnt til Rector ved Universitetet i Glasgow.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
J Paris er i disse Dage udkommet: "Svar til Sir Walter Scott paa Napoleons Levnet; af Ludvig Buonaparte, Greve af St. Leu, fordum Konge i Holland, Keiserens Broder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Om Brødrene Rotschild fortælle Aviserne: Storfyrstinde Helen af Rusland har nylig viist Hr. v. Rothschild i Frankfurt den Ære at spise Frokost hos ham. Hr. N. v. Rotschild fra London har skjænket 5000 Gl. til det christelige Fattighuus i Frankfurt. Hr. v. Rotschild i Paris har man nægtet at optage som Medlem i en Klub Cassino kaldet, om hvilket sidste der siges, at det har gjort megen Opsigt i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Jøderne i Constantinopel skildres som de meest forbittrede Fiender af Grækerne og deres Jnsurrection. Da dette Folk, 800000 i Tallet, blev fordreven fra Spanien, føgte det Tilflugt i Orienten. De nedsatte sig i Salonichi, Smyrna, Rodosto og andre store Stæder, hvor de indtil denne Dag udgjøre en anseelig Deel af Folkemængden. J Salonichi have de ei færre end 30 Synagoger. Størstedelen af dem gik imidlertid til Constantinopel, hvor Man anviste dem et stort District, kaldet Hassa Kui, til Byggeplads. De udgjøre her en Menighed af 50000 Hoveder. Tyrkerne tillægge de forskjellige Troesbekiendere, som opholde sig iblandt dem, Navne, der antyde den Agtelse, de have i deres Øine. Saaledes kalde de Grækerne Slaver, da Man antager, at de ved Constantinopels Erobring alle havde forbrudt deres Liv, og hidindtil kun af Naade beholdt det. Armenierne kaldes Undersaatter, da de intet undertvunget Folk ere; Jøderne benævnes Besøgende, fordi de her have søgt Asyl. Tyrkerne behandle dem derfor ogsaa, som deres Protegerede, med megen Mildhed og Gjæstevenskab.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
En Søn af Fyrst Poniatowsky har nylig forladt Krigsskolen i Saumur og er gaaet som Underofficeer, til Morea.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
En Bonde i det Steyermarkske havde forleden skudt en Ørn, som han kastede paa Nakken for at bære hjem. Men pludselig fik Ørnen Liv igjen, og slog sin ene Kloe saa dybt i Bondens venstre Haand, at der maatte Folk til for at rive den løs. Men Bonden, døde tredie Dagen efter. Generallieutn. Geismar er til end ydermere Beviis paa Keiserens Naade bleven udnævnt til keiserlig Generaladjutant.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Man mener, at Kongen af Sverrig vil gjøre Rigsdagen Forslag til et Statslaan paa 10 Mill. i Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Fædrenelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved allerhøieste Rescript af 29de October sidstleden til Stiftamtmanden over Aalborg Stift er en af Magistraten i Aalborg foreslaaet forandret Taxt for de ved allerhøieste Rescripter af 19de Juni 1807 og 4de Juni 1819. fastsatte Broepenge af Færgebroen i Nørre-Sundbye, stadfæstet, saaledes som følger: 1) For Heste, som løse til Salg overføres, pr. Stykke 3 s. T.; 2) For en Oxe, Koe, Qvie eller Tyr, samt sadlet Hest til Ridning, 2 s. T.; 3) For et Sviin, Føl eller en Kalv, 1 s. T.; 4) For et Faar eller Lam, 1/2 s. T.; 5) Foren Bonde eller Post-Vogn uden Heste, 2 s. T.; 6) For en Vienervogn eller anden Vogn med Kalesche uden Heste, 6 s. T.; 7) For en holstensk Vogn uden Heste, 4 s. T.; 8) For en Kareth uden Heste, 8 s. T.; 9) For en Gig eller Karre med Reisetøi, 2 s. T.; 10) For Heste, som høre til Kjøreredskaber, pr. Styk 1 s. T.; 11) For en Vogn, som nedkjører paa Broen, blot for at læsse paa eller af, 2 s. T.; 12) For en Vogn belæsset med Leerkar eller andet svært Gods, 4 s. T.; 13) For løst Gods, et almindeligt Læs Høe, Halm, Skafte=Korn, Tørv, Gavntræ, Staver, Flyttegods eller deslige, 2 s. T.; 14) For en Favn Brænde, 4 s. T. NB. den under No. 12 og 13 anførte Bestemmelse bliver altsaa uanvendelig paa Brænde, hvoraf betales 4 s. pr. Favn uden Hensyn til hvor mange Læs det føres. 15) For Varer, som regnes efter Tøndemaal, og fremkomme i Sække, pr. Tønde 1/2 s. T. NB. for Korn, Steenkul og Kalk bliver dog ingen Betaling at erlægge efter dette No. 16) For Beg, Tjære, Smør, Salt, Sild, Kjød, Flesk, Aal og deslige pr. Tønde 1 s. T.; 17) For et Anker Viin, Brændeviin, Mjød, Olie, Tran, eller deslige flydende Varer, samt 1/2 Td. Øl, 1/2 s. T. Og derefter for større Qvantiteter. 18) For et Skippund Uld, Hør, Hamp, Jern, Kobber, Blye, tør Fisk, Kjød, Flesk, Ost og deslige 2 s. T.; 19) For en Læst tomme Træer til Nedsaltning, 3 s. T.; 20) For en Kuffert, Kiste, Kasse. eller Pakke fra 40 til 100 Pd., 1 s. T.; 21) For et Degger raa, saltede eller tørrede Huder, 4 s. T. NB. for Kalve- og Lamme-Skind betales intet efter dette No. 22) For et Tylt Planker eller 12 Fods Bord, 2 s. T.; 23) For et Tylt halve dito, 1 s. T.; 24) For et Tylt Lægter. 1 s. T.; 25) For et Tylt 16 eller 18 Allinger, 4 s. T.; 26) For et Tylt 12 Allinger, 1 1/2 s. T.; 27) For et Tylt mindre Tømmer, 1 s. T.; 28) For hvert Tømmer, 10 a 12 Tommer i Kant, pr. Stykke 8 s. T.; 29) For 100 Baandstager, 1/2 s. T.; 30) For 100 Muur= eller Tag=Steen, 1 s. T.; 31) For en Møllesteen af 10 Qvarteer og derover, som ikke maa aflæsses paa Broen uden Eierens eller Forpagterens Minde, 24 s. T.; 32) For samme under 10 Qvarteer indtil 4 Qvarteer, 16 s. T.; 33) For Qvern steen, 2 s. T.; 34) For Slibestene, pr. Stykke 1 s. T. Denne Broe-Taxt der med store hvidmalede Bogstaver og Tal bliver at anbringe paa en ved Broehuset. ophængende sort Tavle, skal være gjeldende indtil Udgangen af Aaret 1833, dog at den kun anvendes naar Broen benyttes, og ikke hvor Færgestedet passeres uden at Broen tillige afbenyttes.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Da der er opstaaet Spørgsmaal, om hvilken Tid der skal tages Hensyn til ved Beregningen af den Kiendelse, som efter Placat af 16de Februari 1827 §. 1 skal erlægges af Enhver, der, efterat have udtjent de 2 første Aar ved den staaende Hær, udløses, saa er resolveret, at naar Antallet af de fyldte Tjenesteaar er større end Antallet af de gjorte Mynstringer, bør Kiendelsen rette sig efter de førstes Antal.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Kjøbenhavn. Festen paa Skydebanen fandt Sted den 11te Dennes. Omtrent 400 Personer deeltoge deri. De fornødne Arangements vare trufne af Selskabets Medlem Hr. Conferentsraad Manthey. De allerhøieste Herskaber bleve modtagne med en Sang af Dr. Heiberg. Man havde beregnet for Hoffets Sulte 60 Pladser. Eieren af et veltruffet Portrait af afd. Confessionarius Liebenberg har allerunderdanigst søgt Hs. M. om Tilladelse til at lade dette ophænge paa et passende Sted i det kgl. Slots Capel. Hs. M. har allernaadigst tilladt dette, naar Eieren af Maleriet ved Døden afgaaer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Det sjeldne Efteraar og den hidtil særdeles milde Vinter er Aarsag i, at man i disse Dage ei alene har kunnet faae Reddiker, holstenske Sild, og fersk Mellem lax til 12 sk. pr. Pd. samt Asparges til 2 Rbd. pr. 100. Nylig afdøde Kammerherre og Generalmajor v. Sames var født 1755 i Rendsborg, hvor hans Fader, Generallieutenant v. Sammes, var Kommandant. Han havde i sine yngre Dage været Legationssecretair i Ma han og Faderen døde meget pludseligt. Som bekjendt faldt Kammerherren, efter at være kommen fund og frisk hjem fra Klubben, pludseligt om og var død paa Stedet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Kjøbenhavns Børs, den 9de December. Hamb. 2 M. 3 v. 204. Spec. 208. Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 146 1/2 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 52 1/2 a 52 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 8585 1/4 Rbd. Sedler. Dito Dito 83 1/4 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Dito Dito 106 i Banco. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. R. pr. 6te Jan. 99 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. - 4 pC. nye norske Obl. ved Dito lydende paa r. S. 95 r. S. 3 pCt. Dito Dito 98 i Banco. 4 pC. nye danske Obl. 60 3/461 L. Sterling. Cours. Hamborg den 9de December. Bordeaur 187 1/2. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 8 1/2, k. S. 13 Mk. 9 3/4. Lissabon. 333. Amsterdam k. S. 35, 165, 2 M. 35, 66. Kjøbenhavn 203. Spe. 2 1/4 A. Disconto - Kjøbenhavns Havnepriser, den 6te December. Holsteensk Hvede. 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. 8 s. Siellandsk dito. 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito. . 8 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug.... 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 5 Rbd. - Mk. - s. Byg........... 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Havre...... 2 Rbd. 2 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter........... 4 Rbd. - Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Smør 52 Rbd. - Mk. - s. - 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito. 38 Rbd. - Mk. - s. - 44 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 12 Rbd. 3 Mk. a 13 Rbd. - Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Blandinger. I Herr Hempels Avis læses: "Med fortjent Jndignation har Man i 6te Hefte af Jørgen Thisteds "Repertorium for aandelige (?) Sager læst en skumlende Anekdote om Biskop Tønne Bloch; men forbigaaet samme med tans Foragt, som et nyt Foster af den nymodens Skinhellighed. Men da flere offentlige Blade nu begynde for egen Regning at optage dette usle Produkt, kan Udgiveren ikke undlade at bemærke det Skammelige i, saaledes at kaste Stænk paa fortjente Afdødes Minde, og at Biskop Bloch, Trods alle Skraalere, var dette som Embedsmand, Statsborger, Huusfader og Kristen, er aldrig bleven nægtet, selv af dem, der i enkelte Deele ikke deelte Anskuelser med ham. Da vist ikke heller paa hans Orthodoxie Noget kunde være at udsætte, saa afgiver dette Udfald kun end et overflødigt Beviis paa, hvor langt vore fanatisk-jesuitiske Ordførere ere fra at være besjælede af den Kristendoms og Kjerligheds Aand, som de ved enhver Leilighed føre i Munden; men kun udvise imod deres eget Compagnie, endskjøndt de burde lade det blive ved at udspye deres Galde paa Samlevende, som, om de agte det Umagen værd, kunne forsvare sig, og lade afdøde Hædersmænd sove i Roe, istedetfor saaledes at udrakke dem. Denne Adfærd er saa meget utilgiveligere, som den Angrebnes Børn endnu leve iblandt Os, og det er en Præst, der vil optræde som Lærer for sine Ordensbrødre, der ikke skammer sig ved slig Pøbelfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-12-13
Vore Læsere kjende Annecdoten af denne Avis, at nemlig en Landsbypræst der dandsede rask i et Selskab, og Biskoppen spillede Kort, svarede denne paa en Jrettesættelse: Bønderne ville sige: vor Præst er en munter Mand - han dandser, men Biskoppen er en liderlig Fugl - han spiller Kort. Det skulde gjøre os ondt om alle vore Læsere deelte Anskuelse med Bedømme ren af Annecdoten; os forekommer en saa haard Revselse ingenlunde at være fortjent, og at man langt snarere maa kunde ansee Præstens Yttring for overmodig Skjerts, eller Beviis for at han har staaet paa en familiere Fod med Biskoppen, end som at kunne finde i Meddelelsen af Annecdoten: Skumleri, Skinhellighed, Stænk paa fortjent Minde, Ukristelighed, Galde syden, Forstyrrelse af Ro i Graven, Udrakkelse og Pøbelfærd.