JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
- Under Overskrift "Død, Begravelse og Barnedaab i een Time fortæller "Flyvep." Følgende: En ung Kone, der med næsten uhørt Hengivenhed og Opoffrelse havde viist sin feilende Ægtemage Kjærlighed og Troskab, forlod, efter 10 Maaneders Ægteskab og efter 14 Dages haarde Lidelser, i yderlig Fattigdom Livet. En fortvivlet Mand, et grædende Barn, en syg Moder og Baarig Bedstemoder omgav hendes stille Kiste, hvori hun laa smykket i den helligste Pynt, i hendes Brudedragt. J Fredags Middag, den 16de, var det høitidelige Øieblik, da hun skulde bortbæres til Fredens Havn. Hr. Stiftsprovst Tryde endte netop nogle Trøstensord til de Efterladte, og idet man hamrede Laaget til paa de sorte Fjæle, udstødte den Afdødes Moder et dybt Suk - det sidste i dette Liv. Her laae altsaa Datter og Moder døde tæt ved hinanden; den ene smykket som Brud, den anden sortklædt som en sørgende Moder. Det var et rædselsfuldt høitideligt Øieblik for det omstaaende Følge. Hr. Stiftsprovst Tryde viste sig nu baade som Præst og Menneske. Han foranstaltede i samme Time det spæde Barn døbt og anbragt i Huset hos en Familie, der ædelmodig antog det som deres eget. Den gamle Oldemoder sattes i en Stiftelse og Manden til en adspredende Beskjæftigelse. Til dette Hverv nød den værdige Geistlige andre Ædles velgjørende Bistand. – Man taler her meget om en Kamp, som Enaf vore navnkundige Digtere nys, under sit Ophold her i Byen, skal have bestaaet i sit Logis med et Par elegante Tyve, der brøde ind til ham. Han fik dem drevne paa Flugt, men ikke uden selv at mishandles. - Et ganske interessant Exempel paa Creditor Aarvaagenhed har i et curieust Tilfælde nylig viist sig. En Person blev nemlig i Nyboder arresteret af Vagten, paa Foranstaltning af en Huuseier ved Production af Borgerskabsbrev eller Huusskjøde (en besynderlig Rettighed, der heller ikke sjeldent misbruges), hvorimod det senere udviste sig, at de formeentlige Optøier, hvori den Arresterede skulde have gjort sig skyldig, manglede al Grund eller Beviislighed, og vil Arrestationen følgelig have en antagelig Reparation for Tort og Creditspild til Følge. Tvende Creditorer af den med Urette Arresterede havde imidlertid neppe faaet Nys herom, for de strax lode lægge Beslag paa den Erstatningssum, der vil blive den Forurettede tilkjendt, saa den arme Mand kun faaer liden Fornøielse af, skyldfri at have maattet gjæste Nyboders (Aalb. Av.) Vagtstue. Som Den, der skal besætte den ledige Bispestol, i Aarhuus Stift, nævnes Bispen over Lollands-Falsters Stift, Dr. Brammer, og dette Embede vil, som man mener, blive besat af Prof. theol. Scharling. (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Efter Forlydende vil der fra Maadeholds foreningen her, hvis Medlemsantal stadigt voxer, om kort Tid blive sendt Deputerede til Provindserne, forat holde Foredrag, denne menneskekjærlige Sag be(Hors. Av.) træffende. "Corfaren" giver Forfatteren af det nye originale Lystspil Et Eventyr i Fastelavn det venskabelige Vink, at han paany skulde tage Stykket under Behandling. Stykkets Pointe er jo siger f. Bl. – at Fru Herberg bliver mistænkt for at være et Mandfolk og Hr. Møller for at være et Fruentimmer. Dersom den ærede Forfatter vendte Forholdet om, saa vilde Stykker vinde i Sandsynlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Handels- og Skibs-Efterretninger. Capt. Trapp, som den 8de de med sit førende Skib Arethusa, passe rede Helsingøer nordefter, beretter, at han den 6te traf i Østersøen, St. for Møen, Braget af Galeasen Cathrine Marie, Capt. Nylander, af og fra Calmar bestemt til Khvn, med Tømmer, og at han af det derpaa værende Mandskab reddede Capitainen og 1 Matros, hvorimod den øvrige Besætning, 5 Mand, druknede, 2 forinden Capitain Trapps Ankomst og de 3 ved Forsøget at naae ombord i (Hels. Av.) Arethusa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Ifølge Berl. Td." er den hjemvendende flensborg ske Sydfarer St. Croix passeret Kanalen mellem England og Frankrig. Fangstens Udbytte er meget betydeligt Ladningen bestaar af 2300 Fade Tran, 150 Tdr. Spermacet og 10,000 Pd. Barder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Befordringer og Afgang. Cancellist i det kgl. Cabinetssecretariat, Kammerj. Wedel-Heinen er allern. udnævnt til Committeret i den kgl. Generalpostdirection, Kgl. Consul Hoffmann i Rotterdam er efter Ansøgning i Naade entlediget. Lærer i Fortification og Bygnings fagene ved den kgl. milit. Høiskole, Capitain i Ingenieur corpset J. C. V. v. Steenstrup ifølge Ansøgning meddeelt Afsked, med Pension, fra bemeldte Lærerpost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Ledige Embeder. Fyrinspecteurembedet paa Gjedserødde. Gage 250 , til Brændsel 150 , fri Bolig og Afbenyttelse af c. 10 Tdr. Land Embedsjord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Dødsfald. Classelottericoll. Jacob Jacobsen (58 A.) Casserer Andr. Diechmann (46 A.), Md. Maren Jørgensen f. Hack (85 A.), Md. Jnger Marie Schierbeck 172 A.) Md. Cathrine Kruse (83 1/2 A.), Malerm. E. Pengels Kone, Jacobine Frederikke f. Schouw, Ludv. A. Welling (22 A.), Barbara Cathr. Halvorsen (45 A.). Bogholder Wilh. Evaldt Knutzen (52 A.), Tracteur Frederich Ambach (56 A.), Kleinsmedm. Chr. F. Jensen; Alle i Khvn. Enkemad. Sophie M. Møller f. Jensen (80 A.) i Skibbinge ved Præsto. Kjøbm. And. I. Henrichsen (46 A.) i Maribo. Sognepræst for Rynkeby og Revninge Menigheder i Fyen, Jac. Chr. Bloch (71 A.). Ane Kirstine Jensen (15 A. i Randers. Niels Chr. Schack Wiborg (78 A.) og Vognmand Just Christophersen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Copulerede. J Frederikshavn d. 11te Mai, Kjøbmand P. W. Willumsen og Jfr. Henriette Sophie Wilh. Nyssum. - I Kjøbenhavn, den 16de Mai. Auditeur Bruun og Frøken Redsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Ved Tallotteriets 1402 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 61. H. 83. 27. 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Aarhuus. (Meddeelt.) Ved den som den sidste annoncerede Forestilling i Onsdags Aftes vankede der atter Fremkaldelser her paa Theatret; efter Kosakdandsen, fremkaldtes Julius og Sophie Price, og til Slutning hele Selskabet. – Jgaar Morges kom det Gautierske Kunstberiderselskab her igjennem paa sin Reise fra Horsens til Randers, hvor det vil give nogle Forestillinger, for det optræder offentligt her i Byen. –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Aarhuus theaterbesøgende Publikum vilde saaledes nær være kommet i den ubehagelige Nødvendighed, at skulle sige Farvel til et Selskab, der har vundet en saa høi Stjerne her, uden at kunne, hvad man dog vist havde ventet, strax søge en Smule Erstatning ved at ønske et andet Selskab "Velkommen. Dette var en saa trøstesløs Overgang fra Meget til Jntet, at man maa være dHrr. Price særdeles takskyldig, fordi de nu, som vi erfare, have ladet sig bevæge til at give endnu 2 Forestillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII til Kallundborg: Kammerraad G. Michelsen, Hr. J. Krieger, Kjøbm. Prag, And. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Jndsendt. Ved kongelig Resolution af 1803 og 1835 er det, efter Jndstilling fra Communen og Overøvrigheden, forlængst endelig afgjort, at Frue Kirkes Capellani skulde indgaae, saasnart den daværende residerende Capellan, Pastor Jahnsen, ved Døden afgik, og Embedets Jndtægter deles imellem Borger- og Almueskolevæsenet og Fru Kirke. Denne Bestemmelse, der vistnok blev taget efter modent Overlæg og under Omstændigheder, som til Dato ere uforandrede, skulde nu, ved salig Pastor Jahnsens Død, gaae i Opfyldelse. Jndsenderen har imidlertid erfaret, at der arbeides paa at faae hiin Bestemmelse forandret saaledes, at Embedet skulde vedblive og igjen besættes, samt at der i den Henseende ombæres et Andragende, der er underskrevet af en Mængde af Menighedens Medlemmer. Der tvivles ikke paa, at denne Subscription jo vil nyde god Fremgang, da Folk i den Henseende, i Almindelighed ere meget villige til at tjene med deres Underskrift, naar først Nogle begynde at give Tonen an Alligevel er Jndsenderen overbeviist om, at en stor Deel vilde have fundet Betænkelighed ved at understøtte Andragendet, dersom de nærmere havde havt Leilighed til at overveie Sagen; thi han vilde da sikkert være kommen til den Overbeviisning, at der ikke for Menigheden udrettes Andet, end om muligt at forebygge, at Afgifterne til Borgerskolevæsenet og Frue Kirke vedblive at være ligesaa høie som de hidtil have været. Jndsenderen tillader sig i den Anledning at bemærke Følgende til nærmere Eftertanke: 1. Som bekjendt er Lysten og Trangen til at besøge Guds Huus her i Byen ikke, eller i den senere Tid har været, meget stor i nogen af Kirkerne, og navnligen er det notorisk, at Aftensangen, medens den fandt Sted i Frue Kirke, har været meget lidet besøgt, saa der desaarsag ikke er nogen Grund til at bibeholde denne, da der hver Helligdag prædikes til Aftensang i Domkirken, som er stor nok til at rumme alle dem, der maatte indfinde sig, selv om Søgningen blev nok saa stor. At en ny Aftensangs=Præst bedre end hidtil skulde være istand til at samle Tilhørere og sig, end den gamle værdige Pastor Jahnsen, er nok meget at betvivle, og det er vel heller ikke saa afgjort en Sag, at det altid er Præstens Skyld, naar Stolene i Kirken staae tomme. J nærværende bevægede Tid, hvor Politiken saa ivrigen beskjæftiger alle Hoveder, er der desværre kun liden Plads for religiøse Følelser, saa Phænomenet let lader sig forklare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Man hører ideligen Klage over de betydelige Commune-Skatter, som Jndvaanerne have at udrede. Klagen er heller ikke ganske ugrundet, thi de personelle Skatter ere ikke i nogen Provindskjøbstad saa høie som her. Det, som især bidrager hertil, er de store Summer, der aarlig udfordres til vort Skolevæsen. Disse ere bestandig stegne saaledes, at de iaar ere lignede med ikke mindre end 5000 , og man bør derfor gribe ethvert Middel, der frembyder sig for at formindske en Byrde, som truer med stedse at blive tungere, saaledes at den af Mange ikke kan bæres. 3. Frue Kirke eier aldeles ingen Formue, saa Menigheden, i flere Aar har maattet udrede 400 2 til dens Vedligeholdelse. Alligevel er Kirken i maadelig Forfatning, saa det vel ikke vil vare længe, forinden Bidraget maa forøges, hvilket dog maaskee kunde undgaaes, naar Kirken efter Bestemmelsen kunde faae det halve af Capellaniets Jndtægter. 4. Præstepengene og Offer er ogsaa en ikke ubetydelig Byrde for Menigheden, og denne vil naturligviis vedblive, hvis Embedet skal vedblive, hvorimod samme ellers maatte bortfalde. Jndsenderen har derfor den faste Overbeviisning, at det vil være et betydeligt pecuniairt Tab for Menigheden, hvis den kongelige Bestemmelse ikke skulde gaae i Opfyldelse, uden at der vindes noget Væsentligt med Hensyn til Religionen eller den offentlige Gudstjeneste, og denne Anskuelse er han vis paa deles af Pluraliteten af hans Medborgere. – Han stoler derfor paa, at CommunalBestyrelsen og de øvrige Autoriteter varetage Byens, dens Jndvaaneres og især Frue Sogns Beboeres Jnteresse, uden at tage nogen Notits af det ovenmeldte Andragende, der er underskrevet af nogle Fag, som aldeles ikke ere competente til at optræde som samtlige Indvaaneres Talsmænd. En Skatteyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Bekjendtgjørelser. For at imødekomme en stor Deel af det theaterbesøgende Publicums Ønske, ville Undertegnede i Løbet af næstkommende Uge give tvende Forestillinger, nemlig Søndag og Onsdag. Brødrene Price.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Theatret i Aarhuus. Søndagen d. 25de Mai gives en stor Forestilling, bestaaende af: 1) fire nye Tableaux, tildeels efter bekjendte Malerier; 2) og 3) (for første Gang) den gyldne Drøm, eller: Cassander den Gjerrige, comisk Trylle=Pantomme af J. Luin; 4) (for første Gang) la Tyrolienne, dandses af Juliette Amalie, Sophie og Julius Price; 5) (paa Forlangende) Fiskeren, mimisk Ballet med tilhørende Dandse. Entreen: den her sædvanlige Theaterpriis, 2 ½, for Børn 1 P. Forestillingen begynder præcise Klokken 7. Indg. aabnes Kl. 6. Det nærmere erfares af Placaten. Brødrene Price.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Generalforsamling i Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab afholdes Løverdagen 31te Mai næstk., Kl. 10, paa Aarhuus Raadhuus, og vil ved denne Leilighed iblandt Andet blive discuteret, hvilke Foranstaltninger der maatte ansees for hensigtsmæssige i Henseende til Selskabets Virksomhed i den kommende Tid Tirsdagen den 3die Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Smedemester J. C. Jensens Enke foretaget offentlig Auction i hendes Bopæl, i Gaarden Nr. 274 ved Aaen heri Byen, over en betydelig Deel Smedeværktøi og Løsøre, bestaaende af: Ambolter, Hamre, Rifler, Skruestikker, en Blæsebælg, en ny Bognaxel, en Kanapee og en Jernseng m. m. m. Hvilket herved, til Lysthavendes Efterretning, bekjendtgjøres. Fleischer. Aarhuus, den 21de Mai 1845. Efter Begjæring af Skipper Anders Nielsen fra Tønsberg, førende Sluppen Haabets Anker, foretages Auction førstkommende Mandag d. 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, ved Mindets søndre Side, over et Parti Brædder, Tømmer og Lægter. Derefter fortsættes Auctionen samme Eftermiddag, ved Mindets nordre Side, over en Ladning Brædder, indført hertil ved Skipper Ole Pedersen, i Sluppen "Brun, hvilket herved, til Efterretning for Liebhavere, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 20de Mai 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Auctions-Placat. Onsdagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Herz, i Gaarden N 42 paa Skolegade heri Staden afholdt Auction, hvor da bortsælges: c. 1300 7 Røgtobakker, hvoriblandt fiin Portorico, sort Biskop, Louisiana, Warinas Knaster, rødt Holl. 6 &c., Macuba Snuus i Blikdaaser paa 1/4 A. og 1 A, Sophaer, Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder og Gangklæder, m. m. m. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 19de Mai 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Torsdagen den 29de dennes, Klokken 10 Formiddag, bliver holdt Auction i og over det Stervboet efter afgangne Rasmus Pedersen tilhørende Huus med Eiendomme paa Fastrup Mark, staaende for Hartkorn 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb. Samme Dag, naar Huset er bortsolgt, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, 1 Kiste, 1 Kakkelovn, 1 Stueuhr, nogle Sengeklæder og Mands Gangklæder, noget Kjøkkentøi, samt 2 Køer og 4 Faar, m. m. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 10de Mai 1845. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Da de ved 3die Auction over den Laurs Pedersen, Leth tilhørende Gaard med Eiendomme i Dallerup, af gl. Matricul Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 Alb., skeete Bud ere forkastede, saa bliver denne Eiendom, som nærmere findes beskreven i No 62 og 6 1/ af denne Tidende for indeværende Aar, stillet til absolut Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne, Skjødet og Kortet over Eiendommen, henligge til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 8de Mai 1845. Blichfeldt. Auction over Gaarden Steenkjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Mandagen den 4de Juni førstkommende, Klokken 11 Formiddag, bliver Gaarden Steenkiær, af Hartk. 12 1 Tde. i Lundum Sogn, Boer Herred, med tilhørende EiendomSteenkjærhede, af Hartkorn 1 Tde, som er bortfæstet, efter Eierindens Begjæring opraabt til absolut Bortsalg ved een Auction, om antageligt Bud gives. Denne fortrinlige Eiendom er udførligt beskreven i Fyens Stiftstidende Ns 23, 27 og 31 og i Aarhuus Stiftstidende N 23, 31 og 40, for dette Aar, hvortil henvises. Conditionerne for Salget erfares ved Auctionen, samt forinden hos Hospitalsforstander Hjerrild i Horsens, og paa Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 16de Mai 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst for vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Boelsmand Mads Frandsen og tidligere afdøde Hustrue Johanne Marie Rasmusdatter paa Ølsted Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle a. Herreds=Contoir, d. 13de Mai 1845. John Finien. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Paa Grund af Alderdom og Svaghed agter jeg snarest muligt at afhænde min eiende og iboende Gaard N 15 paa Holstebro Kjøbstads Nørregade med paastaaende teglhængte Bygninger, bestaaende af 19 Fag grundmuret Gadehuus og 27 Fag Udhuus med Muur= og Bindingsværk, og tilliggende Toft og Have, samt underliggende Stykke Jord paa Byens Vestermark af Hartkorn ny Matricul 1 Tde 5 Skpr. 2 Fdkr. Gaarden, hvori i flere Aar har været dreven en god Handel, har en færdeles god Beliggenhed for enhver næringsdrivende Borger. Tiltrædelsen kan skee til 1ste November d. A., og Vilkaarene for Salget ville blive meget favorable for Kjøberen; hvorhos bemærkes, at jeg i de sidste 33 Aar har beboet Gaarden og der fortsat mit Bageri. De herpaa Reflecterende ville behage, enten personlig eller i frankerede Breve, at henvende sig til undertegnede Eier. Holstebro. d. 1ste Mai 1845. M. Stilling. En theologisk Candidat søger strax en Plads som Huuslærer eller som Medhjælper hos en Præst. Lønnen bliver billig. Man henvender sig paa Adressecontoiret Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
En ung dannet Pige ønsker sig en Plads til anstundende November, helst paa et Sted hvor Konen selv gaaer med i Huusholdningen, hvori hun er villig til at deeltage i alt forefaldende. Tillige kan hun ogsaa, om det forlanges, undervise Børn i alle Haandarbeider og Begyndelsesgrundene i Tydsk. En Billet mkt. 18, bedes inden denne Maaneds Udgang aflagt paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
En velopdragen Dreng af gode Forældre, som har Lyst til Handelen, kan paa gode Vilkaar erholde Emploi i en af Sjællands største Kjøbstæder, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Handelsbetjent Pontoppidan i Aarhus. Bandoleerskoe
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
for Herrer og Damer, de sidste saavel i lyse som i mørke Farver ere arriverede hos C. B. Christensen jun. Bogbinder og Boghandler Elling i Ebeltoft. modtager Bestilling paa alle danske og fremmede Blade og Skrifter, Hos Samme haves et lille Lager af Skole- og Børnebøger &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Prædikanter paa 1ste Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-23
Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix. Hospitalskirken Kl. 9 Hr. Pastor Topsøe. Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
No 90. Løverdagen. den 24de Mai. Kongelig privilegeret. Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
Blandinger. Den Maade, hvorpaa Paven er optraadt mod Hs. M. Kongen af Baiern, gjør uhyre Opsigt over hele Europa, og vidner og Romerhoffets jernfaste Conseqvents, men ogsaa om dets Overmod og dets Utaknemmelighed mod en Konge, som har gjort mere for det romerske Hierarchie, end nogen Anden af vor Tids Fyrster. Sagens Acter ere nu, ved Hjælp af Pressen, forelagte Publikum. Dens Hovedomstændigheder tillade vi os at tilbagekalde i vore Læseres Erindring. Da den almeenelskede Dronning, Kongens Moder, blev stædt til Hvile, vovede Biskoppen af Augsburg at ordne Sørgehøitiden efter den katholske Kirkes sædvanlige Ritus. Kongen tilkjendegav ham sit bifald i et egenhændigt Reskript, men neppe kom Budskabet. herom til Rom, før Paven gav biskoppen en skarp Jrettesættelse, fordi han havde understaaet sig, at anordne Bønner for en Fyrstinde, der aabenbart havde levet som en Kætterske og var død som en Kætterske, hvorhos det blev ham paalagt, at oprette den givne Forargelse. Jsær blev det lagt ham til Last, at han havde omtalt Dronningen, som om det var muligt at hun kunde blive salig, aldenstund han dog maatte vide, at hun aldrig kunde blive det. Aldrig er Pavedømmet optraadt saa dristigt mod en Fyrste, der har viist sig som dets troeste Tilhænger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
Journal des Debats" fortæller, at et af de sidste Numere af det i Agram i Croatien udkommende Blad "Maanen" under Overskrift Bucharest indeholder følgende Bekjendtgjørelse: "Hos dHrr. Sønner og Arvinger efter den afdøde Sardar Nicolas Nika i Bucharest i Forstaden St. Venire er til Salg 200 Zigeunerfamilier, hvoraf den største Deel bestaaer af Arbeidere, Kleinsmede, Guldsmede, Skomagere og Musikere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
Eierne af disse Zigennere ville ikke sælge mindre end 5 Familier af Gangen; men derimod er Prisen paa hver enkelt Person een Ducat under den sædvanlige Priis, ligesom de ville tilstaae Lettelse for Betalingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
Denne Bekjendtgjørelse, føier "Journal des Debats til, er ikke, som man skulde troe, en Spøg; den er alvorligt meent og, hvad mere er, den er lovlig; thi den borgerlige Lovbog, som Fyrst Johan Karadecha i Aaret 1818 stadfæstede for Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet, og som endnu der er den gjældende, tilsteder udtrykkeligt og formeligt Slaveriet. Medens altsaa de store christelige Magter i Europa aarligen anvende umaadelige Summer paa at holde Krydsere i alle Farvande, for at forhindre Handelen med Slaver, drives Handelen med hvide Slaver ligge for Øinene af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
to christelige Lande, som ligge i det Jndre af selve Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
J 25 Aar havde en Englænder, Thomus Grahn, boet i Huset i Jardincture i Paris, paa en indgetogen og original Maade. Han sysselsatte sig, for at fordrive Tiden, med Uhrmageri. Jngen turde betræde hans Bolig; han havde en dødelig Angst for, at Nogen skulde komme og røre ved hans Arbeider eller røbe de nye Opfindelser, han gjorde. Dørvogteren havde Ordre, hver Morgen at kalde paa ham udenfor Døren. og, naar han engang intet Svar fik, at lade denne aabne, eftersom han da var død. Forleden fik Dørvogteren intet Svar, Døren blev opbrækket, og man fandt Særlingen liggende paa Gulvet, truffen af et Slag, med et Uhrdrev i Haanden. Han efterlader sig store Midler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
For nogle Dage siden fandtes en riig Kone i Berlin stranguleret i sin Seng. Den Myrdedes Levnetsløb fortjener at omtales for sin Sjeldenheds Skyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
Som en fattig Jødepige kom hun fra Polen til Berlin, traadte i Tjeneste her, og gik siden, af Kjærlighed til en Mand, som hun ægtede, over til den christne Tro. Ægteskabet var imidlertid saa ulykkeligt, at de, efter nogle Aars Forløb, bleve adskilte. Martret Dag og Nat af Samvittighedsnag over at have sveget sine Fædres Tro, ansøgte hun den forrige Konge om Tilladelse til, at vende tilbage til den jødiske Tro, hvilket ogsaa uden videre blev bevilget. Nogle Aar efter giftede hun sig med en riig Jøde, ved Navn Bloch, som, efter tre Aars lykkelige, men barnløse Ægteskab, afgik ved Døden og testerede hende hele sin store Formue som hun, indtil sin Død, anvendte til de meest velgjørende Øiemed. Hendes Morder er endnu uopdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-24
J Roblenz forevises i denne Tid et Barn paa ni Maaneder, som nøie kjender enhver Mønt, den maa være fra hvad Land den vil. Barnets Fader hedder Hirsch Magdeburg, og producerer sin Pode for et Bord, som er besaaet med Guld-og Sølvpenge. "Moses", siger han viis mig en Napoleonsd'or! Strax peger Drengen paa en. Viis mig en Frederiksd'or!" Barnet adlyder. Ræk mig en Brabanter Daler!" Moses rækker ham den. Giv mig et Brunswiger Todalerstykke!" Barnet gjør det øieblikkeligt. Moses kjender alle Mønter, preussiske, franske, østerrigske osv. osv.