Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-22
Da dette Ord i disse Tider saa almindeligt føres i Munden og Pennen af mangfoldige Mennesker, skulde man troe, at dets Begreb maatte være saa bestemt fastsat, at ingen Tvivl kunde finde Sted derom. Jmidlertid turde det vel være, at dette ikke saa ganske er Ti fyldet, blandt Andet af den Grund, at Jngen gjerne vil have Ord for ikke at være liberal, da nu dog Anskuelserne ere meget forskjellige, maa Ordet selv fortolkes forskjelligt for at kunne passe paa de ueensartede Charakterer. Vi ville her ikke indlade os paa vidtløftige Undersøgelser, men kun meddele et Par Bemærkninger. Saavidt vi have lagttaget, gives der en dobbelt Ra Art af Liberalitet; den ene viser sig i Retningen, nedenfra opad, den anden i Retningen ovenfranedad. Den første yttrer sig derved, at man saavidt som muligt søger at fratage Regjeringen dens Rettigheder, naturligviis for selv at komme i Besiddelse af dem, hvorvel det lyder smukkere at sige, at det skeer for det almindelige Bedstes Skyld; den anden viser sig derved, at man giver Slip paa sine egne Rettigheder, naar man erkjender, at de ere skadelige for Andre. En gammel Regel siger: "Gjør ikke imod Andre, hvad Du ikke vil, at Andre skulle gjøre imod Dig;" og dersom den fulgtes, kunde den første Art af Liberalitet ikke let være til uden den anden. Vil man imidlertid med nogen Opmærksomhed betragte flere saakaldte Liberales Færd, skal man finde, at de ere langt mere tilbøielige til at vise Liberalitet i Retningen nedenfra opad end i den modsatte Retning. Et ret mærkeligt Exempel herpaa afgiver et af de af Sædegaardseierne valgte Medlemmer i NørreJyllands Stænderforsamling, Auditeur RoulundJ de saakaldte liberale Livsspørgsmaal stod han sig som en Ulvsklinge, idet han endog i en Discussion om Skattebevillingsretten forlangte, at den kongl. Commissarius skulde documentere de Danske Kongers Ret til Souverainiteten (Vib. Stænd. Tid Nr. 31 og 32). Han har derfor ogsaa, som ret og billigt var, staaet med Palmer i Hænderne. Noget længere hen i Stænderforsamlingen forekom Udkastet og Veivæsenet, hvorved det frie Hartkorns Eiere rigtignok faae nogle nye Byrder at bære; hvad sagde da den liberale Mand, Man høre: "Naar jeg forøvrigt over veier Hovedgaardenes Historie, synes denne successiveBeskjæren at være planmæssig. Efter Loven vare Hovedgaardene skattefrie, fordi de indestode for hele Godsets Skatter, denne Forpligt har man rigtignok ladet dem beholde, men Skattefriheden er nu saa liden, – at det knap er værdt at tale om. Efter Loven have de privilegerede Godseiere Kaldsret til deres Kirker, og endnu 1766 og følgende Aar, da Ryttergodset solgtes, bleve Kirkerne afhændede med Kalds rettighed, og meer end eengang bleve Kirkerne betalte med det dobbelte imod Kongetienderne, naturligviis for Kaldsrettens Skyld, men 1899 tog man Kaldsretten tilbage og Kjøbesummen beholdt man. Efter Loven vare Hovedgaardene frie for Veiarbeide, men 1793 blev dem, formodentlig par honneur, paalagtil Chausseerne at betale tredobbelt imod det contribuable Hartkorn; forstaaer sig, det var kun interimistisk, og naar Veiarbeidet var fuldendt, havde de intet at gjøre med Vedligeholdelsen; men det er saa nemt at tage hvor der er Noget at tage af, og saa er det ikke saa sært, at Forpligtelsen nu udstrækkes til de mindre Landeveie, og, hvis Minoritetens (Gaardmand Ole Kirks) Votum gaaer igjennem, til alle Veie. Før havde Hovedgaardene en hensigtsmæssig Jagtret, som den sidste Jagtanordning nu ogsaa har taget; – jeg veed derfor ikke bedre, end at stille hel Sagen i Beroe, indtil Regjeringen kan faae Tid til paa eengang at bortskjære alle Forrettigheder; thi der vilde maaskee da blive taget Hensyn til en billig Erstatning. Jdet jeg derfor refererer mig til hvad Procurator Jngerslev har sagt, maa ogsaa jeg stemme bi for at Udkastet fraraades." (Vib. Stænd. Tid. Nr. Man har kaldet den Roeskildske Stænderforsamling, navnligen i Modsætning til den Viborgske, aristokratisk og conservativ, dog skulle vi tvivle paa, at man i den Roeskildske Stændertidende kan opvise et Foredrag, der kan sammenlignes med den liberale Hr. Roulunds. Men, som sagt, der er Forskjel paa at være liberal nedenfra opad og ovenfra nedad.