JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Conditioner og Tienester ledige. I en kongelig Hauge er Condition ledig for en Dreng, som har Lyst at lære Gærtner=Kunsten, anvises af Hørkræmmer L. Ebsen paa Vestergade Nr. 23.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
For en duelig Kokkepige, som har Beviser og skikkelig Opførsel, anvises her fra Contoiret en god Plads til førstkommende Mikkelsdag.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
En eller 2 Drenge, som har været til Confirmation, helst fra Landet, som har Lyst at lære Snedker Professionen, kan melde sig her paa Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
For en habil Stue= og Kokkepige anvises herfra en Tieneste til Mikkelsdag.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Tienestesøgende. Et honet Fruentimmer nyelig ankommen fra Norge, søger Condition hos Herskaber som Huusholderske enten strax eller til Mikkelsdag, i Mangel deraf hos honette Borgerfolk, anvises i store Kongensgade Nr. 250 i Stuen til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Assistentshuus=Seddel, dateret den 3 Julii sidstleden, som viser, at Else har laant af Assistentshuset 8 Rdlr., og derfor sat til Pandt et Sølv Lommeuhr, er sin Eyere frakommen. Thi anmodes Finderen eller Jhændehaveren af bemeldte Assistentshuus=Seddel at aflevere samme her til Contoiret, da Seddelen dog ikke kan være andre som Eyermanden til Nytte, siden herom til Assistentshuset allerede er gjort skriftlig Forestilling. J Løverdags Aften er sin rette Eyer bortkommen en liden sort= og hvidplettet Hanhund af Bologneser Art, klippet som en Løve, den er af mange velbekiendt for Tegningens Skyld, for sammes Tilveiebringelse loves en raisonable Douceur i Gothersgaden hos Kongens Glarmester Nr. 115.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Fundne og opdagede Sager. Sidst afvigte 4 Julii er et Spanskrør fundet i en Gaard ved en Locum Dør, som kan afhentes i store Fiolstræde Nr. 205. i Stuen til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Paa Politiekammeret er opleveret en Brevtaske med nogle Breve og et Sundheds Pas paa en Skipper, som er funden paa Gaden.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Fortsættelse. om den grasserende Qvægsyge og dens Jndpodning. Sygens Beskrivelse og Kiendetegn.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Af den foregaaende korte historiske Underretning om Sygen sees, at man, af de adskillige Efterretninger manhar om forrige Tiders Qvæg=Pester, ikke med Vished, kan bestemme, hvilke og hvor mange af dem, der have været af samme Art, som denne nu herskende: mange af de Efterretninger og Beskrivelser man har omde Qvægsyger, dor have grasseret paa adskillige Steder, i Europa i dette sidste Aarhundret ere saa ubestemte, at de passer paa flere end een Sygdom. Ofte finder man, endog i nyere Beretninger, at denne rette grasserende Qvægsyge forvexles med ganske andre Sygdomme. Saaledes forvexles den grasserende Qvægsyge ofte med en ganske anden Sygdom, som er emvirkelig Betændelse i Tarmene, der paafalder Qvæget i et District, hvor der enten har manglet Vand, eller hvor Qvæget har havt stillestaaende fordærvet Vand at drikke. Nestved Byes Qvæg blev for 3 a 4 Aar siden be falden med denne Syge formedelst Mangel paa Vandi en af Byens Marker hvor det havde gaaet, og man troede det at være Qvægsyge, fordi næsten alle de, der bleve syge, som var et temmeligt Antal, bortdøde. Nogle af denne Sygdoms Tilfælde lignede og Qvægsygens Kreaturene havde rindende Øyne, Sliim, og Fraade flød ud af Mund og Næse, nogle fik Durkløb, i den 3die Mave var Foderet haart ligesom i den rette Qvægsyge. Men Aabningen viiste, at det ikke var samme Syge; thi her vare Tarmene paa 10 a 12 Alens Længde af Betændelse og Brand aldeles sort røde og tildeels fyldte med Blod, og Blodet satte en Hud paa sig, naar det størknede, Sygen var ikke heller smitsom, saa den herved, saavel som ved andre mindre øyensynlige Forskielligheder, med Vished kunde skielnes fra den rette Qvægsyge, hvor Tarmene aldrig findes virkelig betændte eller inflammerte, men allene paa adskillige Steder besatte med blaarøde Brand=Plætter. Ofte er en Lunge Betændelse (Peripneumonie) som undertiden kan grassere i et temmelig stort District og anfalde en stor Mængde Qvæg bleven anseet for at være den nu grasserende Qvægsyge, fordi Qvæget i denne Syge hoster, har rindende Øyne ligesom i de fleste hidsige Sygdomme, mod Slutningen af Sygen flyder og Materie af Næse og Mund, undertiden hender det og at et og andet Kreatur faaer Durkløb. Men den skielnes let fra den rette Qvægsyge, ved det at ikke alle Kreature angribes af Sygen, og mindst Kalve og ungt Qvæg, saa og ved det at Materien, som flyder ud af Næsen og Munden, er ikke klar Sliim som i Qvægsygen, men ligner mere Materie eller Raad og er ofteblodblandet. Naar man aarelader disse Syge i Begyndelsen af Sygdommen, findes Blodet naar det er styrknet, at have en guul flesklignende Hund paa sig, der ofte er af 3 Fingers Tykkelse, da derimod Blodet, som tappes af Qvæget i den rette Qvægsyge er af en ganske anden Beskaffenhed, som siden skal vises, og er endnu af ingen befundet, at have enten i Begyndelsen eller mod Enden af Sygen denne Betændelses Hund, paa sig.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Den berømte Hr. v. Haller har i de Gottingske Commentarier givet en Beskrivelse over Qvægsygen, som i det Bernske occonomiske Selskabs Skrifter for Aaret 1772 paa Tydsker oversat. Han paastaaer aaben. barligen, at Qvægsygen er en virkelig Lunge=Betændelse, og undrer sig, at man ikke før er blevet enige om at bestemme denne Sygdoms Natur. Men den Qvægsyge, han har seet grassere i Schweitz, har og virkelig været en Lungesyge, og ikke den rette Qvægsyge, hvilket er alt for kiendelig af de Sygdoms Tilfælde han anfører at have bemærket, endskiønt han har blandet sine egne bemærkelser med andres Beskrivelser over den rette Qvægsyge, derfor faldt denne Syge ikkun paa smaa Distrikter og ofte kun paa enkelte Gaarde, og gjorde ingen videre Fremgang i Landet, hvilket derefter blev tilskrevet Øvrighedens gode Anstalter, endskiønt det har gandske andre Aarsager, at Schweiz har hidtil været befriet for Qvægsygen, end Øvrighedens Aarvaagenhed allene. Vel er det vist, at man i den rette Qvægsyge undertiden finder Lungerne meget angrebne deels af brandige Plætter, deels opfyldte i Luft Rørene af skummende, Sliim, Fornemmelig findes Lungerne angrebne saaledes om Foraaret. Men virkelig Lunge Betændelse finder man aldrig i den rette Qvægsyge, uden det maatte være særdeles tilfældig og hos et enkelt Kreatur, som allerede havde Lungesyge førend det blev befængt af Qvægsygen; saadanne enkelte men faa Exempler har man og her til Lands.
Københavns Adresseavis, 1779-07-13
Ligesom denne Lungesyge, der fornemmelig i de sydlige Lande ofte anretter store Ødelæggelser paa enkelte Distrikter, kan mistages for den rette smitsomme Qvægsyge, saa mistages og ofte en virkelig Forraadnelses Syge, som særdeles i visse fugtige Aaringer i varmer Egne angriber Qvæget, for den egentlige herskende Qvægsyge, hvilken den ofte meget ligner baade Tilfældene og deri at den er smitsom, skiønt i meget mindre Grad, end den rette Qvægsyge. Hr. Nicolau, en meget kyndig Læge i Rochelle, har best beskrevet denne Sygdom. Ved en rigtig Beskrivelse over den almindelige Qvæg syges Tegn og Tilfælde, skal det dog være let at skille den fra forberørte og alle andre bekiendte Sygdomme hos Qvæget, endskiønt den ofte har temmelig foranderlige Skikkelser, saa at den Franske Læge Hr. Vittet, i hans smukke, men lidet praktiske Værk, Medecine Veterinaire 1 om. 2. beskriver 8te Qvægsyger som forskiellige, der dog alle ere den selv samme nu almindelig herskende Qvægsyge.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
de . . Nr. J. Abelis Prodromus Scripturæ Sinicæ non Characteristico-Characteristicæ, qvo Claves Litteraturæ Sinicæope Alpbetico-Cosmico Catholica ad Analogiam Lingvæ Philosophicæ reformantur, defectui Artis Typographicæ, Subscriptores, vel Alios qvosvis, sumptus facturos mod invenerit, subservituræ.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Tanker ved Frue Etatsraadinde Mette de Lindencrones Fødselsdag den 14 Julii 1779. Fortryllende min Siæl - optændt af hellig Jld Opvakt af Følelse - henrykt af reene Glæder, Opsvinger sig, og frem for Dig o Forsyn træder Med Lof, med Tak, thi Du er stor, er naadig - mild. I Dag - Udvalgte Dag - jeg fæster stirrende Mit svage Øye hist til Dig, som mig laer finde En navnløs Glæde - og med Tak Velgiørerinde J Møde gaaer jeg Dem - o Ædelmodige! Den siortende ach, hvor henrykker den min Siæl, Retskafne fryder sig, og Udtryk ey kan finde At vise Glæden frem, mon jeg - Velgiørerinde Da skulle glemme Alt, De biedrog til mit Vel Ney min ydmyge Tak for Dem nedlægges her, Dog hvad - min svage Tak mon den Dom kan fornøye, Mig Echo svarer De den have vil for Øye, Tilsidst - Lev længe De! - Det Offer jeg frember.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Jndsendt. Da i nogle Tidender overdrevne Beretninger om det ulykkelige Tilfælde læses, som den 26 Junii har tildraget sig i Wien; saa meddeles herved en anthentisk Efterretning om samme. Om Morgenen paa bemeldte Dag strax førend Kl. 9 sprang Krudt=Taarnet ved den saa kaldede Nusdorfer Linie, hvori nogle Artillerister, vare i Arbeyde med at sortere de fra Armeen tilbagekomne Patroner; Aarsagen har formodentlig været nogen uforvarendes skeet Guiden, hvorved Krudtet er bleven tændt. Omtrent 50 Personer bleve dræbte og ligesaa mange saarede, 2 eller 3 Huse ruinerede og mange andre meere eller mindre beskadigede; det var ved denne Ulykke alligevel en Lykke, at, formedelst det høye Sted, hvorpaa Krudt=Taarnet stod, Følgerne ikke har været langt skadeligere. Opdagelse af et Slags gamle Ruineer.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Paa adskillige Stæder i Skotland, især i den nordlige Deel og paa Øerne findes et Slags mærkværdige Ruiner, af hvilke nogle ere beskrevne i et i Aaret 1775 udkommet Skrift af J. Williams. De ere Levninger af Mure, hvori Steenene ikke ere sammenføyede med Kalk eller noget andet deslige, men paa en os ubekiendt Maade sammensmeltede ved en Hede, som var stærk nok til at smelte dem til Glas. Enhver af disse Glas Skandser (thi efter Forfatterens Formodning have de været Skandser) ligger oven paa en Bakke, og bestaaer i en rund eller oval Muur, som indslutter en jevn Plads. Størrelsen af disse Skandser er ulige. Hvor Steenene ikke aldeles ere blevne til Glas, ere de dog gandske overtrukne med en Glas=Materie. Steenen er af et Slags, som let kan smeltes ved Jlden. Forfatteren, bestriver Maaden, hvorledes han tænker, at disse Mure ere bleven byggede eller (for at bruge det Ord) støbte, iblant andet troer han, at de gamle Jndbyggere have opreyst to Volde af Jord, imellem hvilke Materialerne som skulde smeltes, og Jlden befandtes. Brændeved kunde ey fattes dem, da Skotland i forrige Tider var fuldt af Skov. I et Brev fra Lord Kams, som er hosføyet, yttrer denne den Meening, at de brændte Steene, som ere fundne i Skotland, hvilke adskillige Naturforskere have anseet for Levninger af ild sprudende Bierge, ikke ere andet end saadanne til Glas sammensmeltede Steene. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
I Gaar Efter middag manøvrerede Besætningen af Escadren ved Sophienberg i det Kongelige Herskabs Overværelse. J Dag kom Escadren her paa Rheden, tilbage.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Paa Fredag bliver Nørre=Port spærret for Kiørende og Ridende, og er derimod Vester=Port aaben til Kl. 12.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, Studiosus Møller. Holmens Kirke, Studiosus Bruun. Nikolai Kirke, Catechet Kullerup. Helliggeistes Kirke, Studiosus Tholmann. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Petri Kirke, Catechet Reiff. Frelseres Kirke, Studiosus Wegner. Frederichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Hr. Hubrich.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Dødsfald. Kiøbenhavn. Den 9 Julii, Frue=Kammerraadinde Geske Løwenhoff, født Kalmer, 67 Aar. Den 10de Sr. Jens Jensen Lem, 79 Aar. Mad. Anne Mariager, afg. Grovsmed Mariagers Enke, 74 Aar.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Jndkomne og udgangne Skippere. Den 12 Julii ere indkomne: 33 med Brænde; 5 fra Pommern med Tømmer, Brænde og Staver; R. Nielsen og J. Bechen fra Laurwigen med Trælast og Jern; Bang fra Grenaae med med Staver; S. Olsen fra Friderichshald med Bord; C. Rasmussen fra Errøeskiøbing og N. Johansen fra Sønderborg med Muursteen; C. Mørk fra Faaborg med Fedevare; J. Henrichsen fra Faaborg med Rug og Havre; O. Buch, B. Hellesen og C. Møller fra Randers med Fedevare og Brænde; J. Lorck fra Femmern, H. Bramsen fra Kramnitz, C. Petersen og K. Jensen fra Naskou, alle med Hvede; R. Green fra Stege med Havre; C. Braach fra Cappel med Rug og Fedevare; H. Nielsen fra Bergen med Tørfisk, O. Kier fra Hadersleb med Muursteen og hiemmegjort Vare; S. Petersen fra Moss og S. Leth fra Frederichstad, med Jern og Brænde. Den 13de: R. Clausen fra Bergen med Tørfisk, N. Prest fra Riga med Hør, Ramp og Blaar, 4 med Brænde; 1 fra Flensborg, 1 fra Helsingøer og 4 fra Sønderborg, alle med Muursteen; D. Lafrenz fra Femmern med Hvede og Gryn; J. August fra Langesund med Jern og Trælast; H. Koefoed og J. Deutscher fra St. Croix med Sukker, Rum og Bomuld; J. Schutt fra Kiel med Staver og Stokker; A. Holst, fra Sandefiord med Salt; H. Brodersen fra Grønland med Spæk; O. Grubbe fra Langesund med Jern og Brænde; C. Møller fra Cappel med Rug og Hvede. Den 12 Julii ere udgaaende: K. Corneliusen og C. Nørgaard til Frederichshald; C. Clausen og H. Dyrbytil Flensborg; W. Kay og D. Kan til Østersøen; L. Nexøe til Petersborg; B. Erichsen til Hadsund; N. Mohr til Helgenhavn; D. Haarboe til Ekkernforde; P. Olsen til Hadersleb; C. Hellewad og N. Aarslef til Svendborg; 5 Brænde=Skibe, 4 til Pommern; U. Olsen til Corsøer; N. Fischer til Rørvig. Den 13de: P. Hansen til Færøe; J. Koefoed og J. Rudbek til Helsingøer; 2 til Pommern; 1 til Findland; 2 til Flensborg; 3 til Sønderborg; P. Aasberg til Calmar; J. Petersen til Prestøe; J. Samson til Østersøen; A. Normand til Naskou; 6 Brænde=Skibe; S. Schou til Fridrichstad; J. Colding til Aalborg; E. Petersen til Colding; A. Hofelt til Ekkernførde; N. Ahlberg til Svendborg; D. Christiansen til Randers; K. Barslef til Nykiøbing; S. Axelsen til Marstrand.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Gaver. J Mangel paa Plads i de forrige Aviser, følger her Gaverne i Aften=Posterne Nr. 50. 52. 53. Velædle Hr. Agent Holck, J den faste Tillid til den Algode, som hidtil har sørget for mig til det Bedste, og som atter anraabes og sin naadige Bistand til mit forestaaendes lykkelige Overstridelse, sendes denne efter Evne indlagde lille Gave 1 Rdlr. som de behager efter eget Behag at uddeele blant de Nødlidende. Han høre din Bøn, som har hiulpet dig hidindtil, som hielper os i alle dydige Foretagender, og staaer os bi i ethvert ædelt Forsæt, Han giøre det saa, at din Tillid maa voxe og din Troe, tiltage. - Og hvilken Belønning faaer du ikke da for din Gave! Ombedes Hr. Agent Holck at uddeele denne Rdlr. til 6 fattige Enker, at de vilde bede, at Gud af Naade vilde bønhøre min Bøn og helbrede mit Barn. Stat op, du unge Dreng! - Saa trøstede Undergi reren, hin forrigfulde Moder - saa trøste han og dig, du Bedrøvede, om det er hans behagelige Villie. - O! J Fattige, beder med den Bedende, det er al den Tak, hun forlanger for sin Gave. Ombedes Hr. Agent Holck efter eget Behag at lade disse 2 Rdlr. uddeele til Fattige med inderligst Tak til Gud, som sparede mig hele Lemmer ved en fatal Tildragelse med en Hest. Gud tænke fremdeles paa mig til det Gode, Saa bør det og at give Gud Æren for vor Frelse af al Fare, Men hvad bør og mere, At takke ham for Varetægten. Ol saae dig Mennesket de mange Farer, Forsynets Haand afværder det, hvor fattigt vilde det overfuldeste Hierte blive paa Lov og Taksigelse. - Skiøn, du frelste Giver! - De Fattige skiønne igien paa din Gave.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Hr. Agent Holck vilde behage at uddeele indlagte 2 Rdlr. til 12 Syge og Sengeliggende. Annammer Herrens Velsignelse, J Syge og Elendige og tilbeder den Givende al Belønning fra eders og hans Gud! Hr. Agent Holck ombedes at uddeele indlagte 3 Rdlr. til Syge og Sengeliggende, at de ville bede Gud med mig, at han vil bevare min Mand, og lade ham leve med mig i Jesu Navn. O J, som blive vederqvægede af denne Gave, ihukommer Giverindens Ønske, indslutter hendes Suk imellem eders, og bønfalder de Syges Gud, at han vil være hendes Mands Læge, give ham sin Sundhed, og glæde hendes Hierte, 1 Rdlr. til 12 fattige Enker, fra en Mand paa Landet, fordi Gud har hiulpet hans Børn af Kopperne. Hvor spores ikke Guds Frelse, Kunne vi kun altid skiønne! Du, som har følt den, og skiønnet paa den, hav Tak for din Gave! og J, som nyde godt af denne, ønsker ham tidobbelt Vilsignelse.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Hr. Agent Holck vilde behage at meddeele de meest Trængende efter egen Skiønsomhed indlagte 10 Rdlr. M. O. Føler, I Trængende, Forsynets Omsorg! føler og priser, men glemmer ey Velgiøreren, erindrer ham i eders Bønner til hans og eders Gud, og tilbeder ham Giengieldelse fra det Høye, 3 Mk. som en Pige har maattet betale for en Thee Skee, hun selv har forkommet. For en opstenasig Tienestepige 2 Mk. Ogsaa af Skiødesløshed og Opstinasighed skal flyde Gaver til de Trængende! - Hvilket Forsyn, Priis være dette Tak være Giverne. Ombedes at Hr. Agent Holck vilde behage fra 2de gode Venner J. P. F. at uddeele disse 4 Rdlr. til fattige, Huusarme, efter eget Godtbefindende, at de vil bede til Gud med os, at vi i vores Foretagende maae naae Bønhørelse. Og den naae de gode Venner paa ethvert af deres Ønsker det er de Fattiges Bøn under Taksigelsen for denne Gave. 1 Rdlr. gives til 6 Fattige for Gud har bønhørt min Bøn. Denne liden Gave af 3 Rdlr. vilde Hr. Agent Holck lade uddeele til nødlidende Syge, som er et Løfte for Guds store Forsyn og naadige Beskiermelse, at de maa takke Herren med mig. Ja, J Fattige, takker Herren for alle hans Velgierninger, baade imod eder og eders godgiørende Medskabninger. Kun dette er Giverens Ønske. Ol hielper ham at være skiønsom Have J ikke selv Aarsagerne i Hænderne, 1 Rdlr. gives til de Fattige fra en frugtsommelig S. L. B. Kone, som vor Herre har løst op for. Herren, som løste op for dig, at du fødte dit Foster, skienke dig fremdeles sin Velsignelse. 2 Mk. til Fattige. Hr. Agent Holck bedes at indlagte 2 Rdlr. efter beste Skiønnende maa uddeles for en lykkelig Reyses Fuldbringelse. Glemme vi, at Forsynet vaager over os paa vor Nandring: med hvad Lykke kunne vi da vente at tiltræde nogen nye, Men Giveren har kiendt og følet den Usynliges Varetægt; han skiønner derpaa, Og nu JFattige, skiønner igien paa hans Godhed, Velædle Hr. Agent Holck vilde behage at uddeele disse tilsendte 2 Rdlr. til fire nødlidende Barselkoner, hver 3 Mk., efter Løfte for Gud har bevaret mig til B. L. denne Dag. Saae vi de mange Tilfælder og Ulykker, Gud bevarer os fra, hvor vilde vi forfærdes over hans Magt og hans Godhed! Ja saa grændseløs er Skaberens Omsorg for sine Skabninger, at vi aldrig nok vil kunne skiønne, nok takke! Giveren føler denne Sandhed. - O J Foster=Mødre, som tildeeles dette Giverens TakOffer, føler den og, naar J som glade Mødre takker den Algode, som har bevaret eder. Til de meest Syge og Elendige sendes 2 Rdlr. i Jesu Navn.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
J hans Navn skal al vor Gierning foretages, om det skal komme os til noget Navn. - Saa tænkte denne Gavmilde Hvad tænke J Elendige, - Ak, svare J mig: maatte Vilgiørerens Navn igien være tegnet i hans Haand, i hvis Navn han gav pr. Holck.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Fra Bornholm. Kirken udi Rønne Kiøbstæd, har i lang Tid været sin Meenighed for trang, og tilsidst ei kundet rumme dens tredie Deel. Det har derfor ofte været i Ønske og Forslag at faae den udvidet ved Tilbygning; men Mangel paa Formue har hidindtil standset saa fornødent et Værk. Omsider har dens nu værende Sognepræst ved almindelige og særdeles Opmuntringer, bragt det til Muelighed og Virkelighed, at Kirken i Sønder og Nord faar en Tilbygning af 37 Alens Længde og 15 Alens Breede inden Muuren, samt ved et hvelvet Loft 4 Alens Høyde frem for den gamle Kirke, med bedre indvortes Jndretninger. Muuren opføres af Landets egne brudte Steene, og er allerede den 25, Mai gjort Begyndelse med Bygningen, som daglig efter Ønske fortsættes. Af Meenigheden har man ved godvillig Sammenskud faaet 1400 Sdlr. og haaber en allerunderdanigst ansøgt Hielp af Danske Kirker. Dette bekiendtgiøres i den Formodning, at da i Provincerne og især udi Hovedstaden findes adskillige Bornholmere, som Forsynet har ledet til Ære og Velstand, disse da ogsaa ville bidrage noget til et Brug, hvorved Guds Ære og Efterkommernes almindelig Nytte paa dette Sted befordres, hvortil saadanne Landets Børn herved ydmygst og venligst indbydes. Saadanne, som dertil maatte finde nogen Drift, ville behage skriftlig at melde sig enten hos Byefogden i Rønne Hr. Auditeur Rasch. Hans Pontoppidan, eller hos mig. Rønne den 25 Junii. Sognepræst til Rønne og St. Knuds Kirke.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Seylfærdige Skippere. Skipper Erich Sundel, førende Skibet Postillionen, agter sidst i denne Uge at seyle herfra til Stokholm; de som noget med hannem haver at forsende, eller som Passagerer agter at medfølge, vilde behage at melde dem enten ved Skibet, som ved Grynmøllen er beliggende, eller hos Joh. Bunzen. Skipper Fersløv agter med allerførste at fortrække til Christiania; hvem som haver Fragtgods derhen at sende, eller Passagerer som agte at medfølge, ville behage at melde dem ved Skibet, beliggende i Nyehavn lige for Toldbodgaden.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Til denne Uges Udgang bliver Skipper Ole Block seylfærdig til Drammen; De som ville medgaae eller noget Gods med ham afsænde, behage at melde sig i No. 9 ved Nyehavn.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Skipper Borre Hellesen fra Randers, beliggende uden for No. 18 under Børsen, agter at blive klar paa Tirsdag eller Onsdag; hvem som haver noget Gods at afsende, eller og Passagerer at medfølge, de da vilde behage at melde dem ved Skibet; tillige haver jeg gode Oste at sælge, som til Huusholdning, for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Gields Advarsel. Mester Skræder N. S. Ø. advares inden 14 Dage fra Dato at indfrie hans hos mig pandtsatte Tøy, i Mangel deraf stilles samme til offentlig Auction saa vidt samme kan tilstrække, og for det øvrige lovlig at have min Ret reserveret. Ligesom og jeg vil have enhver erindret, som til mig er skyldig for bekomne Penge enten paa Pandt, eller efter deres mig tilstillede Beviis at indfinde sig inden 14 Dage samme at betale, hvis ikke, da at have min Ret hos Vedkommende forbeholden. Den Willads Madsen Hummelgaard, 9 Julii 1779. Bryggerknegt i No. 231 paa Nørregade.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Bekiendtgiørelse. Directionen for den Kongel, almindelige islandske, finmarkske og færdiske Handel og Fiskefangst, bekiendtgjör herved, at de, som maatte have Lyst at ville indgaae Accord om Leverancer, af de til Island og Finmarken for næstkommende Aar 1780, behøvende Vahre, og Arbeyde, samt de til Skibene fornødigende Provisioner, da ville saadanne skriftligen derom melde sig paa Handelens Comptoir hos Bogholder Johan Sunkenberg, fra nu af og indtil Julii Maaneds Udgang, hvor dennem Sortementerne, Qvantiteterne og Prøverne af Vahrene skal blive foreviiste.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
Aftenposten kan faaes fra St. Hansdag Nr. 48 2 gange ugentlig tilbragt, dem som derfor lade sig indtegne paa Avise Contoiret; ved Aarets Udgang betales 3 Mk. I Hos Mad. Hempel, som nu er boende paa Østergade H. Nr. 44, er, som forhen, for billig Priis at bekommes alle Slags moderne Meubler, saasom Commoder, Chatoller, Senge med Damastes og andre Omhenge, fine Sengeklæder, grønne og hvide Meubel=Damaster, franske Lænestole og Cana peer og andre Stole med Damastes og andre Betrækker, fine Dekketøyer, en prægtig Glas Lysekrone, et prægtigt Stue=Uhr, som spiller 12 Stykker med Clavesin og Fløytetraver, og andre Spille=Uhre. En Billiard forlanges tilkjøbs, Sælgeren vil beha NB. ge at melde sig paa Contoiret. For 3 a 4 Uldspindere er Leylighed i mit Huus paa Christianshavn i Dronninggade Nr. 203, hvor de for en ringe, Huusleye kan faae et Værelse til Beboelse.
Københavns Adresseavis, 1779-07-14
J Fald de tvende Brødre Johan Christian Kuur og Christian Base Kuur endnu er i Live, da behager de at melde sig hos Julius Kuur i Arendal inden Aar og Dag.