Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-16
Vi ville nu kaste et kort Blik paa Følgerne af disse mange nedtrykkende Omstændigheder paa den engelske Arbeiderclasse. Den første og vigtigste er Familiernes Opløsning og Demoralisation. Da Konerne maae arbeide ligesaavel som Mændene, ja ofte maae føde Mændene, naar disse ere gamle, svagelige eller udtjente, kunne de ikke varetage Huusholdningen; Børnene udsættes fra Fødselen af. Ved det bestandige Samqvem af unge Mennesker af begge Kjøn i Fabrikkerne ere tidlige og ødelæggende Udsvævelser almindelige. Og den, som ikke bliver ødelagt ved Kjønsudsvævelser, bliver ødelagt ved Drik, thi disse to Lidenskaber betegner Forf., og han finder det ifølge Forholdenne meget forklarligt, som fremherskende i Fabrikstederne. Deels som en Følge heraf, deels som en Følge af det for det meste usunde, indespærrede Arbeide, i Forening med slet Kost og slet Bolig, bliver den engelske Fabrik arbeider ikke gammel. Af 22,094 Arbeidere i Stock port og Manchester vare kun 143 over 45 Aar; af 1600 Arbeidere i Harpur og Lanark vare kun 10 over 45 Aar, og Forfatteren paastaaer, at Arbeiderne i Regelen ere udygtige med 40 Aar, og at Jngen holder udover 50 Aar. Til Stænderdeputeret for det 17 Landdistrict, Hr. Professor Bang i Kjøbenhavn, er fra Lollands Landboforening afsendt følgende Adresse. Høivelbaarne. Hr. Etatsraad P. G. Bang, Professor, Bankdirecteur, Dr. Juris, p. p., i Kjøbenhavn. Lollands Landboforening, der tæller største Deelen, af sine Medlemmer af Beboerne i Deres Høivelbaaren heds Valgdistrict og af Deres Vælgere, finder sig foranlediget til for Dem, samt, ved Offentliggjørelse af denne vor Skrivelse, ogsaa for vore Medborgere, at udtale vor alvorlige Misbilligelse og dybe Beklagelse over Deres Færd under Landbosagens Forhandling i sidste Roeskildske Stænderforsamling. Man troede, at der ved Deres Valg var forskaffet Stænderne ikke alene et udmærket dygtigt og talentfuldt Medlem, men man troede ogsaa, at der herved var forskaffet vor Stand en djærv, sagkyndig og frimodig Talsmand; men destoværre, denne Forventning kunne vi ikke erkjende at være bleven opfyldt. Jngen skal kunne nægte os, at De har sluttet Dem til Godseierne, og efter vor Overbeviisning har De ikke behandlet vor Stands værdige og uforfærdede Talsmænd, med den Delicatesse, disse vare berettigede til at fordre af en Mand som Dem, der, i Besiddelse af saamegen Jntelligents, samt valgt for og af Bondestanden, snarere, efter vor Formening, maatte føle sig opfordret til at slutte sig til dem, end ved ligefrem at optræde imod dem modvirke det Gode og Gavnlige, disse ønskede at udrette til Held for os og Landet. De har været deelagtig i den, Bondestanden uforglemmelige, Jndstilling til Forsamlingen, der, hvis den var bleven taget til Følge, vilde, efter vor Overbeviisning, have været det Samme, som at bede Kongen binde Munden paa os; De har hørt til det Parti, der har fremstillet Bonden, saa eenfoldig, at han blindthen og blot paa nogle Urostifteres Forlangende har underskrevet de indkomne Petioner. Vel vide vi, at en Deputeret kun har at rette sig efter sin egen bedste Overbeviisning, og at De i denne Deres Virksomhed i Stænderne kun har handlet saaledes, som De ansaae for rigtigst, tvivle vi ingenlunde om, uagtet vi langtfra kan bifalde Deres Færd med Hensyn til Fæsteauctioner, som af Stændertidenderne sees at De har været den Første til at indføre og som nu lade til at skulle blive Mode her paa Lolland; men vi troe desuagtet, at en samvittighedsfuld Mand, som er valgt til Deputeret, men veed med sig selv, at han ingenlunde vil kunne bringe sine Anskuelser i Samklang med sine Vælgeres, veed, at han efter sin Overbeviisning af al Kraft maa modarbeide Det, hans Vælgere have givet ham deres Stemme for at fremme, – han kan ikke moralsk forsvare, hverken for sig selv, sine Vælgere eller den offentlige Mening, at modtage Valget. Man antager, at den fornyede Overveielse af Deres Forhold til Deres Valgelasse og Valgdistrict, som denne vores Misbilligelse af Deres Virksomhed i Stænderne antages at ville fremkalde hos Dem, muligen vil kunne bringe Dem til at erkjende det Rigtige i - hvad vi ansee for deres moralske Pligt - at frasige Dem Deres Hverv som Stænderdeputeret for det 17de Land district saa tidlig, at et nyt Valg i Tide kan blive foranstaltet inden næste Stændersession. Paa Foreningens Vegne og ifølge bemyndigelse ved dens Møde i Mariebo den 26de Juli 1845. C. Christiansen, C. Wiell, H. Olesen, Medlem af Landboforeningen. f. T. Foren. Formand. Med lem af Landboforen.