Københavns Adresseavis, 1761-04-13
Tanker. om det tilkommende Veyrligts Jndflydelse udi det menneskelige Legeme. Jeg har hverken Ret eller Lyst, til at bevise Ting. 1 paa hvilke intet fornuftigt Menneske meere tvivler. og derfor haaber jeg at erholde Forladelse hos alle mine Læsere, fordi jeg uden Beviis antager, at Luften og Veyrliget har en overmaade sterk Jndflydelse i det hele Menneske. Jeg forlanger ikke en gang at giøre denne Indflydelse saa kraftig, som man troede den at være allerede i Horatii Tider, der holdt Bædtierne for dumme Faar allene af den Aarsag, fordi de levede i en meget tyk og ureen Luft. Cicero tilskrerAtheniensernes Skarpsindighed den rene Luft i Athenen, og troede, at den tykke Luft gjorde Thebanerne tykbugede og fiirskaarne. Deslige Domme lader sig uden Møye udfinde, og der behøves ikke megen Forstand for at blive overbeviist derom, siden enhver kan troe saa meget deraf som ham behager. Thi omendskivnt Veyrligets Jndflydelse i vort Legeme, og formedelst samme i Gemytet er større, end man vel skulde troe, saa giør dog de lettroende Skribentere virke. forsikrer i hans Meteorologie om de Azoriske Øer, at Folkene sammesteds, naar Søndenvinden blæser, gaaer ikke anderledes omkring, end som de havde stødt sig paa Hovederne; og det som endda er allerjammerligst, saa sidder Børnene paa samme Tid gandske bedrøvede hiemme, og man seer dem aldrig samles paa Gaden for at lege; men saasnart Norden=Vinden begynder paa nye at blæse, saa bliver alting ligesom levende paa nye. Der kan være noget sandt i denne Efterretning; men Frommond har mueligt ogsaa gjort noget for meget af Sagen, eller gjort en almindelig Regel af nogle faa, eller ogsaa en eeneste Jagttagelse; Ligesom hiin Reysende, der i et Vertshuus i en Fransk Stad blev grovt begegnet af en rødhovdet Vertinde, skrev i sin Tegnebog: Nota bene: Alle Folkene i denne Stad havde røde Haar, og vare meget fulde af Ondskab. Denne Feyl er de fleste Skribentere egen. Fordi Lucianus havde kiendt nogle meget gamle Philosopher, saa giorde han den Regel, at Philosopherne og de Lærde maatte almindelig leve længe. Hvo vil vel fæste Troe til Plutareus. at mange, som ellers vare af et svagt Legeme, skulde ved intet andet, end ved Philosophien have opnaat 218 Kiøbenh. Adresse=Contoirs et langt Liv, Dog alligevel finder man ogsaa i de nyeste Skrifter slige Anecdoter, som har taget deres Oprindelse af en eller to Erfaringer og af en vanskabt Completering, bestaaende af forudfattede Meninger og Formodninger. Vi ere nu omstunder, Himlen skee Tak, ikke meere af de Tanker, at Viisdom giør os gamle; men vi vide at fange det an paa en gandste anden Maade, for derved at skaane vore Stakkels Hoveder. Vore Bøger om et langt Liv forkaster alMediteren, og derimod giør vi nye almindelige Sætninger, som varer deres Mands Alder igiennem, og endelig bliver borte igien med deres Opfindere. Der for vil jeg ikke raade nogen, i Haabet snart at blive klog, for den Aarsags Skyld at fortvivle, fordi 42. truvius siger: "Jmod Norden boer Folk af stor Statur, hvid Farve, med slet og rødt Haar, blaa Øyne, og som ere meget blodrige; de antager noget af den tykke Himmel, under hvilken de boer, og ere formedelst den fugtige og kolde Luft noget langsomme, har heller ikke saa gode Hoveder til at begribe noget. Thi saa almindelig som den første Deel af dette Udsigende bliver af Erfarenhed stadfæstet iblant de Nordiske Folk, ligesaa er det og beskaffent med den sidste Deel deraf. Man tager i Almindelighed ligesaa meget Feyl i at dømme om hele Folkeslags physiske som om deres moralske Tilstand, og det Udsigende at de Tydske ere troe Folk, er slet ikke almindeligere og sandere, end at de ere breedskuldrede.