Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1744-08-01
Samme Dag haver Deres Kongel. Majestæt Allern, behaget at beskikke Postmesteren i Helsingør Jacob de Bruin, til at være herefter Postmester i Hamborg. Samme Dag haver Borgeren Nicolai Brand udi Flensborg, erholdet Confirmation paa at være Provisor og Forstandere ved Hellig Geistes Hospital. Et Brev, som Hendes Majestæt Dronningen af Ungarn, for kort Tiid siden haver skrevet til Deres Høymægtigheder General-Staaterne. høymægtige Herrer, Høystærede Venner. Det udviser sig Dag fra Dag meere og meere med slette Conseqvenzer, hvad Vi under den 30 Maji sidstafvigte haver skrevet Dem til. Erfarenhed, som den beste Læremester underretter os, hvad for Mesurer for længe siden havde været fornøden at tage, og at det Onde ved Forhaling bliver immer værre, det ligger heele Verden meer end aabenbar nok for Øyne. Sagerne ere For Augusti Maaned. er i nu allerede komne saavet, at man ikke engang meere kand beraabe sig paa de helligste Forbindelser, endskiønt saavel den eneste som Allmindelige Sikkerhed uden Jmodsigelse beroer derpaa. Dersom det nogen Tiid ankommer paa Deres Republiqves Velfærdt da er dette sandelig nu, da den Laas, som saavel De som deres Forfædre have holdet u-mistelig for Fædernelandets Velfærd, nu fuldkommen er bleven brudt. Saadan Skad kand visselig ikke hielpes med langsomme Beraadslagninger eller Gesanteres Afsendelse, men det maa alleneste skee ved forenedMesurer og Kræfter. Efterat vores Ærke=Huuses og Deres Tilfælles Fiender, haver saa Uretfærdeligen tragtet efter Grund og Bund at ødelegge det Østerrigske Huus, som dog er som en Frelse af den allmindelige Frihed, og derfor er saa forhadt af dem, som søge dets Undergang, og tillige at styrte Kongen af Stor-Brittannien af sin Throne, saa kommer nu engang Ordenen til Dem, Høymægtige Herrer, Saadan Fare er vel for længe siden forud seet af os og af vores Hr. Fader Høy lovlig Jhukommelse, og i Følge af vores bestandige og oprigtige Jnclination til Deres Republiqve, have Vi i Tiide strax erindret alt det, som syntes tienligt til denne Fares Afvendelse, men vores faste Stæder, som ved solenne Freds=Slutninger ere for troede deres Soldatere til Forvaring, blive fast ligesaa snart erobrede som i forrige Seculo. Man maa derfor ikke længere tøve, men meget meere forhindre, at ikke Saguntus gaar i Løbet, (som Ordsproget lyder) imedens man raadslaar til Rom, nemlig at ikke Fienden, som endnu er bleven trodsigere ved den lykkelige Fremgang, han haver haft, skal trænge sig ind i det inderste af Deres Republiqve, imedens De holde Raad. Sagen selv taler tydelig nok, at det er fornødent at anvende all Fliid til at afvende en Fare, som er saa nær, og Deres Republiqvs Forfattelse taaler ere heller at opsætte saadan Omhyggelighed, saasom den gaar derpaa ud at forsikkre sig bedre Fæderne Landets Velfærdt, og ikke ved lang Forhaling at sætte sig endnu i større Fare Vi have ofte vidnet, og vidner der hermed endnu engang, at ikke det Aar 1744. det ringeste af os skal begieres, som overgaar Republiqvens bekiendte Kræfter, ikke heller kand nogen tvivle paa, at jo langt meere af os bliver anvendet til den allmindelige Friheds Forsvar, end nogen Tiid af vores Durchleuchtigste Forfædre; men dersom Vores venlige Ansøgning, som grunder sig paa den lyksalige Forbindelse, som er imellem Os og Deres Republiqve, havde tilligere fundet Sted, saa havde en standhaftig og forønsket Rolighed allerede med langt ringere Bekostninger kunde været til Veye bragt. Thi en Fare, som endnu er langt borte, lader sig langt lættere afvende, end een, som allerede er Forhaanden, lader sig tilbage drive, og det kand ikke være Deres Høymægtigheder, efter den fortræffelige Forstand, som de besidder, ubekiendt at et Onde, som allerede haver grebet saavidt om sig, og formedelst en lang Forhaling haver faaet store Kræfter, ogsaa behøver desto kraftigere Midler til at helbrede. Ved saadanne Sager, som saaledes ere beskaffne, søge Vi Dem atter igien paa det allervenligste og indstændigste, og Vi besvære Dem ved de Hellige Forbindelsers Love og ved Fæderne Landets Kierlighed, over hvilket Dennem intet maatte være dyrebarere og høyere, at De til Side sætte de for all Verden Sole klare aabenbarede Franske Kunst Greb, og ikke længere fortøve at fyldestgiøre Vores Begiering, som Vores Brev af 30 Maji sidstafvigte lydede paa, hvorimod de kunde være forsikkrede paa, at Vi i ingen Maade skal lade mangle at opfylde en allertroest forbundne Allieredes Pligt. J det øvrige ønske Vi Deres Republiqve all Lykke og Velstand. Given udi Vores Stad Wien den 14 Julii 1744. udi Vores Regierings 4de Aar. var underskreven: Deres MARIA THERESSIA. gode Veninde, Bedre need: Greven af Underet. J. v. BANIENSTIII. Et Document, som den Chur-Brandenborgiske Gesandt først i Augusti Maaned haver bragt til Rigets Dictatur, saaledes lydende: Hans For Augusti Maaned Aar 1744.