JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-11-15
Mandagen den 2den December førstkommende, om Formiddagen Kl. 5. Ør og efterfølgende Dage, bliver i Tordenfeld ved Frydendahl holdet offentlig Auktion over afdøde Gadamme Wohnsen, hendes Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Senge- og Gangklæder, Linned, Meubler og Kreature, samt en transportabel Stats fond paa 40 Rdlr. Species. Hagen efterat Auktionen er tilendebragt, holdes en Skiftesamling i samme Stervboe, for at revidere sammes Papirer, hvortil Vedkommende ville in finde sig. Frydendahl, den 4de November 1811. Paa Skifteforvalteren 2 Tdr. General Krigs Commissair v. Deur. ses Vegne. Herdahl. Den 15de Januarii 1812, stiller Undertegnede sin eiende og iboende Apotheker Gaard i Arendal til offentlig Auktion, med et ikke ubetydelig Vare forraad sømt fornødne og gode Rarlsta. Jhenseende til Apothekets Afhændelse, da kan samme strax modtages og afbenyttes imod at, den halve Summa strax udbetales og den anden halve Summa kan blive staaende, i flere Aar, imod 1ste Prioritets Pante Rit mod lovlige Renter. Arendal, den 1ste November 1811. Holck, Apotheker. et af Kaperfører Wilhelm Thiisen med Kaperkutteren Dansborg, til Christiansøe opbragte, og ved Over-Admiralitetsretten viisdømtAmericanske Brigskib Charlotte, drægtig 70 Commerce=Læster, tillige med sammel indehavende Ladning, bestaaende af : 50 Fade Wirgine Bladetobak, 220 hele Fade) 12 halve dito) Risengryn, 92 Saller Bomuld, circa 50000 Pund Farvetræe. Bliver i November Maaned tillet til offentlig Auction; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres, da Auctionsdagen saavelsom Stedet hvor Auctionen, skal holdes nærmere skal blive bestemt, ligesom og Speciel Fortegnelse og Prøver af Varene i sin Tid vil blive at erholde hos Undertegnede. Christianshavn, den 9de October 1811. J. C. Møller. N. J. Notaaer, Enkefrue Etatsraadinde Baager, agter den i December Maaned, at lade Safholde Auction over 29 Yppern og endeel gamle Piletræer paa Roden samt adskillige Bygnings Materialier af Tømmer, Muur og Tag, steen m.v., saa og Arbeidsvogne og andre Redskaber, der paa AuctionsStedet paa hendes Eiendom i Frederiksberg Alle strax ved Kongeporten, nærmere behagelist kan tages i Ølesyn; ligesom og Bekiendtgiørelse herover og Auktions=Dagen, nærmere vi blive bekiendtgjort af Politie=SekretalGremmer.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Paris, den 7de November. Moniteuren indeholder følgende: Den 1ste Novbr. holdt Hs. Majestæt Revar over Garnisonen i Visel og lod den mancurere. Derefter besaae han Fæstningsværker saa. Foruden de store allerede gjorte Anlæg bleve endnu nogle nye nordnede. Den 2den afreiste Hs. Majestæt Kl. 7 om Morgenen til 2 Aseldorff. aa Storhertugdømmet Bergs Grændse havde Grev Brunet, Keisul. Commissair og Flaantsminister, Rhinens Præsect, Underpræfecterne og Cantonmairerne den Æes at imodtage Hs. Majestæt. Han ankom som Middagen. Vid Jndgangen til Staden modtoges Hs. Majestæt af alle Storhertugdømmere Øvrigheder, der anførtes af Minister=Statssecretaiten Griv Roderer samt Ministeren for de indenlandske Anliggender og Krigsvæsenet Grev Nesselrøde. Kl. 6 havde de fornemste civile og militaire Øvrigheder Audients Om Aftenen havde Storhertugdømmes Damer den Ære at forestilles Deres Majestæter. Moni enten for idag indeholder følgende Keiserl. Decret, angaaende de Forholdsregler, der skulle bruges med Franske, som, efter høe begaaet en Forbrydelse inden for en fremmed Mages Enemærker, ere flygtede til Frankrig. J det Keiserl. Palais i Amsterdam, den 23de Octbr. 1811. Napoleon, de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, RhinforbunditsBeskytter, Schwizerforbundets Mægler 1. &c.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Efter Beretning fra Vor Sterdommer Justitsministeren have Vi, J Betragtning af, at der i det forelg : Spørsmaal sigtes til forbrydelser, som en Fransk har begaaet uden for Frankrig og imed Fremmede; At den, for en saadan Forbrydelse anklagede Franske, saasnart han st flygtet til Frankrig, ei kan udleveres eller forfølges og dømmes i et stemmed Land, med mindre den Regiering, som paastaaer at være fornærme, tilstiller Os Begiering om at faae ham udleveret; At, om det end fra Vor Side er overensstemmende med Retfærdig led ingen Hindring at lægge i Veien for Forbrydelsens Afstraffelse, se v. kaar den hverken er over imod Os eller nogen af Vore Egne Undersaat re; dog paa den anden Side, den Beskyttelse Vi ere dem skyldige ikke, billader Os at udlevere dem til fremmed Resbehandling, uden i Til ef vigtige og retmæssige Bevæggrunde, der af Os ere erkiendte i som saadanne: i have hørt Vort Statsraad, decreteret og decretere som i 1. Enhver Anmedring af en fremmed Regiering om en af Vort Undersaatters Udlerering, der beskyldes for Forbrydelse mod stremmede paa denne Resterings Enemærker, skal forelægges Os af Vor Stordommer Justitsministeren, paa det Vi, i den Anledning, 1 kunne tage den vedbørlige Bestemmelse. Act. 2. Til denne Ende skal Anmodningen, ledsaget med de fornødne og Beriser, indsendes til Vor Minister for de udenlandske Anliggender, i som derefter stal tilstille Vor Stordommer, Justitsministeren, samme tilligemed sin egen Beretning. Art. 3. Var Sterdommer, Justitsministeren, og Vor Minister for 5 i udenlandske Anliggender havn, enhver for saavidt dem vedkommer, 6 førne for Udførelsen af nærværende Deeret, der skal indrykkes i Løvhalletinen.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Napoleon. For Keiseten: Minister Statssecretairen Grev Darn.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Da Deres Majestæter den 24de f. M. indtraf i Haag, vare 1500 hørn af begge Kiøn, pænt klæde og Per for Par holdende en Guirude, gangne Deres Majestæter imøde indtil Stadsdistrictets Grændse, for Mairen overrakde Stadens Nøgler.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Den 9de November. Hr. Majestæt Kongen af Rom afgaaet Fontainebliau. Denne Omstændighed lader es haabe at Deres jestæters Tilbagekomst er nær.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Efter Journal de i Empirt forvinedes Dirts Majestæter til Paris a 11te dannes.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Hr. Excill. Miniskere Statssecretairen forventedes her allerede igaar S.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Generalmajor Krusemark, Hs. Majestæt Kongen af Preussens Gesandt ved vort Hof, er igien ankommen fra Berlin. Den 3die dennes løb Fregatten la Gløite paa 44 Kanoner, under krigsk Musik, al Stepilen i Havre.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Jnstitutets anden Classe holdt igaar sit overordentlige Møde, for at optage de Herrer Lacettelle og Etienne. Biskoppen af Placer 34, som her opholdt sig en Tid lang i Savne. er nu igien vendt tilbage til sit Diveret. Rigserere og Biskop af Af cclo, Sebastian, var ankommen til Genu fra Paris, og ventede paa en gunstig Vind for at vende tilbage til Corsica. . Paa Regieringens Bekostning er et Monument opreist i Hovidkieen i Valence, for Pave Pius V., hvis Hierte og jordiske Levninger ciemmes i denne Kirke. Pius Ul døde, som bekiendt, i Valence i August 1799. Den 25de October bliv Monumentet høitidelig indviet i alle Øvrighedspersonernes Overværelse. Cardinal Spina, Genuas Erkebiskop, præsiderede ved Ceremonien, og assisteredes af Biskopperne i Avignon og Valence. Tilløbet af Troende var overordentligt. Alle vare meget rørte ved Canonicus Bissons pathetiske Skildring af Pius VI. Dyder, Monumentet, som heelt er af Marmor bestaaer af en Piedestel, paa hvilken Religionen og Haabet findes afbildede paa en Basrelie ; den øverste Deel af Piedestalen forestiller, ligeledes i Basrelie, Pave Plus i Pontificalshus, og de under hans Bade. Sarcorhøgen er forfærdiget af den berømte BilledhuggerMarimilien og Tusten af Canove.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Tüsseldorff, den 4de November. Vi nyde endnu den Lykke at eie deres Keiserl. Majestæter iblandt os. Jaaar Eftermiddags besteg Hs. Maj stæt Keiserinden Grafender og besaae Huset Roland, hvor man har den skiønneste Udsigt til de omliggende Egne. Jmidlertid giennemred Hs. Majestæt Keiseren de fleste af Stadens Gaber, hvor vi da havde den Lykke at ste denne Aarhundredes største Mand i Næch den. Om Aftenen var hele Staden igien prægtig illumineret. Den 5te November. Hr. M. i stæt synes at være vel tilfreds med den Aand der hersker blandt denne Stads Jndvaanere. Alle Classet, kappes om, ved de meest rørende Beviser, at tolke Monarken deres Enthustasmus og Kierlighed.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Ved Audienisen den 2den dennes vare elle Religionspartiernes Geistlige tilstæde. En lu hersk Præst førte Ordet i alles Navn. Rubbinerer, en næsten 100de aarig Olding, mødte ligeledes, understøttet paa den ene Side af en catholsk og paa den anden af en luthersk Geistlig. Saa lides have vore Geistlige virkelig givet et skiønt Exempel paa Tolerence.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Jgaar Morges gjorde Deres Majestæter en Spadseretour til Vogns til Slottet Benrath. Om Eftermiddagen kom de tilbage, hvorpaa Keiseren, i Hos M. Keiserindens Overværelse, holde Rende over de tilstædeværende Tropper. Fordringsløs gik Monerken giernem alle Gelidderne og mønstrede Mand for Mand. Om Aftenen var Bel i den forrige Galleriesal, som Deres Majesta ter divaagede. Hele Staden var ved denne Leilighed endnu prægtige illumineret end de forrige Aftener.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Imorges Kl. 8 afreiste Deres Majestæter herfra. De ville holdt Frokost i Mahlheim am Rhein og derefter seile over til Colln, hvor Hs. Majestæt Keiseren vil holde Rerue over de derværende 4000 Mand Curassiers.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Coblenz, den 5te Revember. Vi erholde i dette Publik en Efterretning at Dres Keiserlige Majestæter ere ankomne til Cölln, hvor de ville opholde sig 2 eller: Dage. Man smigrer sig i Bonn med at faae deres Majestæter at fori denne Stad medens de opholde sig i Cölln. Keiseren vil, som men siger, mønstre 5 til 6000 Mand, som contonere i Omegnen, og tage Egnen omkring Bonn i Øiesyn. Pælecten forventer deres Majestæter paa Grændsen af sin Bestyrelses Krede. En stærk Aldeling af den herværende Ærtsgade til Hest er i dette Øieblik afgaaet til samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Lattich, den 6te November. Jmorgen ville Dires Majestæter indtreffe i Lüttich. Keiserens Ophold vil kun vare kort; men et af hans Blikke opliver alt. Denne Sad og Forstaben Amerceur vidt have heldbringende hans Nærværelse er, og hvorledes hans almægtige Bøddædighed i faa Øieblikke hæver Ulykker. H. Speckiner Hertugen af Bessano, Minster for de udenlandske re Anliggender, ankom igaar Aftes Kl. 10 hertil tilligemed sin Gemal, fra inde og afreiste igien i Morges Kl. 6 til Namur.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Reapel, den 23de October. Besup forholder sig igien roligere; dog vidvarer endnu den forden lige Dundren i dets Jndvoldt, hvorfore vore Naturforskere paastaae, an at der med det første igien vil skeet et Lave-Udbrud. Engellænderne have nyligen anvindt allehaande List for at faae betydelige Partier af deres Fabricata indsmuglede i Calabrien, men dette blev snart opdaget og de landsatte Varer brændte paa Torvet i RegiøJ forrige Uge seilede en Coffardieslaade fra Caladrien til Salerno. M. En engelsk Fregat og 8 Kanonchalupper nærmede sig den. Den trak sig B. tilbage til Positanos Havn. Ved en stærk Artilleririld bragde Fienden gi snart et lidet Strandbatterie til et tie, hvorpaa han søgde at bemægtige desig Skibene; men de tillede Nationalgader skiøde saa eftertrykke lig m. paa ham, at han med stort Tab af Døde og Gaar de maatte trække sig er Albage. Nu beskiøde Engellænderne Byen Positar, og lode, ved en til Parlementair, vide, at de vilde ødelægge alle Husene, hvis ikke man udleverede Skibene. Parlementairen fik Afslag tilbage, og efter en K. Fægtning af 8 Timer, i hvilken Tid Regimeret Real Corso og Nation annalgarderne fra Naboelauget kom til, maatte Engellænderne igien med og tomme Hænder trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Malland, den 26de October. Den berømte Physiker, Dr. Sacco, sparer hvilken Arbeide elle Bekostninger, for at understøtte Regieringens Hensigter. Han var den første som indførte Vaccinen i Malland, og har nu i adskillige Ar umaget sig med at undersøge alle indenlandske Væxter, for at udbragt Sukkersuerogat af dem. Ogsaa har han, i Forbindelse med nogle andre Patrioter, anlagt en stor Fabrik, i hvilken han forfærdiger et meget gode Sukker af Kastanier og Runkelrøer, der i Aar ere lykkedes for treffelig. Han har nu været saa lykkelig at opdage en Plente, som vexer af sig selv og i Mængde paa næsten alle udyrkede Steder i Kongeriget Jtalien. De med Frugten af samme, for mange saakyndige Mænds Øine, anstillede forsøg gave følgende vigtige Resultater: 100 Dele af denne Frugt give 70 Dile skiønt sundt Meel, hvoraf Halvten er meget hvidt, og 18 til 20 Dele Sirup, som vindes uden Tilsætning af Svovelsyre, Kalk t., og overgaaer alle de andre Sorter, Sirup man hidtil har vundet af Planteriget. Den krystalliserer sig let og giver meget og skiønt Sukker. Dr. Sacco forsikkrer at denne Plante, ved Regieringens Medvirning, vil kunne dyrkes i største Mængde og følgeligen lover Publicum uberegnelige Fordeele. Fremgangsmaaden med at uddrage Melet og Sukkeket af denne Plante er hverken bekostelig eller møisommelig. Opfinderen lover, med det allerførste, at giøre sin Opdagelse omstændelig bekiendt og forelægge Publicum alle Resultaterne af hans hidtil anstillede Prøver. Denne Bekiendtgiørelse har frærde enhvers Nysgierrighed og Forventning, saa meget mere, som man veed at Dr. Sacco er en Mand af dyde Jndsigter og en beskeden Caracter.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Augsburg, den 6te November. J de sidste 8 Dages Tid ere dagligen 10 til 15 store Fragtvognepasserede fra Magdeburg over Nürnberg med Colonialvarer, hvorfra de igien over Jnspruck og Boz afgaae til Malland. Disse Fragt vogne ere bespændte med 8 Heste, De Varer der skulle transporteres denne Vei kræve 900 Fragtvogne. Det Partie der skal til Frankfurt, er endnu langt betydeligere.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Soluthurn, den 28de October. Vid et Circulaire af 21de d. M. her Landommen meddeelt Canton nerne en Skrivelse fra Kong Joseph, hvori Hs. Majestæt lader Schweiderforbundet vide, at han ikke finder det fornødent mere for Fremtiden at holde en Gesandt i Schweiz.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Gibraltar, den 14de October. Imorges saae man fra denne Fæstning en fransk Armee, paa omtrent 10,000 Mand, som marscherede mod St. Rech. Ballesteros Armee er derefter retireret ind under Fæstningens Karoner; St. Rochs Jndvaanere havde taget Frugten forveien. Om Middagen rykkede de franske Tropper ind i Byen, og afsendte Piqueter imod Fæstningen til.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Den 15de October. Den fransk Armee, som commanderes af Marschal Victor, indtager endnu den samme Stilling, og staaer i Slagorden vesten for St. Rech.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Ved de Franskes Nærværelse flygtede Jndvaanerne fra Algestres til den grønne Øe. Fienden rykker imod Castilles. Hans Magt udgiør over 10,000 Mand. General Villate har ogsaa en Commando i denne Hær.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Fra Langer meldes at Keiseren af Marocto har tilladt de Fransk at udfør 1000 Stykker Hornqvæg og Bever for deres Armee.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
London, den 31te October. Efterretningen om den spanske General Ballesteros Deroute og Tilbagetog til under Gibraltars Kanoner er desværre alt for sand. Aviserne fra Cadix af 19de October stadfæste denne Begivenhed. Da Ballesteros saae sig fortrængt til denne Punct af den fransk Armee, sendte han en Coureer til Cadix, for at forlange ufortøvet Forstærkning. 2 Divisioner, en engelsk og en spansk, erholdt derpaa Befaling at gaae under Stil til Tarifa. Den engelske Division, som afselede først, er ankommen til sit Bestemmelsested. Den spanske fik Ma vind og maatte igien gaae tilbage til Cad. Jmidlertid fordrev den franske Armee Ballesteros fra Positionen i St. Roch og besatte den selv. Saaledes er altsaa paa den ene Side en engelsk Division at 14 Compagnier uden Forbindelse til Lands med det Corps den skulde hielpe, og udsat for den Fare, at angribes i den Position den har indtaget, hvis ikke Vinden skulde tillade den at int skibe sig igien; og paa den anden Side er et spansk Corps af 5000 Mand nødt til at indtage de yderste Egne af en Fæstning, som ti hører de Allierede, hvor disses Klogskab eller meget mere Egolsmus ikke tillader at modtage de Spaa ske, under det foregivende at der hersker Smitsot iblandt dem. Lægger men endnu til den i saadan Knide bragte Arme en overordentlig Mængde Flygtninger af alle Aldere og Kiøn, som have forladt Byerne i St. Roch de los Brios, Staden Algestes : saa kan man giøre sig et Begreb om den Eiendighed, hvori saa mange Ulykkelige befinde sig, der ere sammentrængte paa een Punct, hvor de ingen Levnetsmidler kunne forskaffe sig. Det eneste Redningsmiddel for Ballesteros er et tilstrækkeligt Antal Skibes Ankomst, for at flytte hans Corps til en Egn paa Kysten, der er fiernere fra den franske Armee. Efterretninger fra Newyork melde at Officererne paa dit engelske Krigskib Guerrier have truet at hævne Litte Belts Affaire med den americanske Fregatthe Præsident. Guer lers Officerers Opførsel var over al Beskrivelse insolent, saa ofte de mødte et americansk Skib, Guerrier og Præsident krysede den 3die October ved Cap Belaware næsten paa een og samme Høide, og det skulde ikke undre os, om den Efterretning indtraf at en Fægtning var forefaldet imellem disse 2 Skibe. Den 1ste November. Med Bedrøvelse melde vi at de igaar fra Windsor indløbne Efterretninger ikke vare gunstige. Hs. Majestæt havde tilbragt Natten uden Søvn, og befandt sig i ingen Henseende bedre. Tilforn havde han allerede dagligen igien spadseret om kring i Gemakkerne.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Jforgaars anholdt Toldbetienterne paa Themsen et Scepter og en Gulekrone, som ikke vare angivne, man veed nu at samme vare bestemte for Christoph. Der ere mange falske Tollars af 1804 i Omløb. De ere prægede godt; men klinge kun lidt og ere meget lette.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
En Skrivelse fra Dubin af 12te dennes melder at Grevskabet Not. tinghams og Limeriks Militser have slaaedes en heel Nat i Barakkerne. Mange Personer ere blevne saarede. Nottinghams Milits har lidt meest. Dagen efter lode Commandanterne Corpserne komme sammen paa een Plads, og nødte Soldaterne til at give hverandre Haanden. 2 paa Skibet Henri fra Cadix til Portsmouth ankomne Spaniere sige at de Franske nu drive Catikes Belerring med Eftertryk Under vor forhen værende Ambassadeur Jones Lidsagelse ere 2 Personer ankomne hertil. De ere anbetroede til Major Sutherlands Opsigt og skulle opdrages i Engelland. Den afdøre Minister og General Actons Enke forlader Siellen er begiver sig til Engelland med sin Familie.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Fregatten i Americane afseiler i disse Dage fra Portsmouth til Ceylon, hvorhen den overbringer General Browneig, denne Øes Gouverneur.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Den 5te dennes skulde en betydelig Koffardiestaade afseile fra Bugten ved Hanøe til Engelland.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Petersburg, den 22de October. De i Armee-Etaten for Underofficererne bestemte Stokke ere afskatfede og skulle, fra den Dag derre bekiendtgiøres, ikke længere bæres i 3 Underofficerer. Forhen Oberst i svensk Tieneste, Hr. Morian, er med samme Raugantaget i russisk keiserlig Tieneste og skal ansættes ved Armeen. Den 3die dennes bisattes den afdøde Geheimeraad af 1ste Classe, m. Sørgeforsamlingen med sin Nærværelse og være tilstæd, da Liget blev Grev A. S. Strogonow. Hs. Majestæt Keiseren behagede at beære udbaaren af Huset. Hs. Keiserl. Høihed Jenaroviischen var ligeledes en nærværende. Regentinden af Mingrelien, Fyrstinde Nina Giørgijewna, er meet talrige Følge ankommen til Møsenu, den 25de i forrige Maaned Riga, den 19de October. d. Sverrig er paa nogen Tid kommen meget Sælt, hvorfor tager Rug Antallet paa de hidtil ankomne Skibe er 330, udgaaede 264. F. sine Rubler Sølvmynt. Fragt til Hovene i Østersøen betales med 2 Returladning; Rugpriserne vare stegne, men man kan nu kjøbe til 4 Rdlr. Banko pr. Last. Af de indkomne Varer, hvorpaa Priserne erres stegne meget, vedbliver at udføres. Frest, efter at der i Forveien var faldet en Mængde Sner; derved en Den 30te October. Siden igaar have vi havt 8 til 10 Grader, til Floden for det meste tillagt med Iis og mange Skibe indefrusne. Ve tør varer Frosten vil Skibsfarten snart være standset. De Skibe vi endnu i have i Vente ville da heller ikke kunne ankomme.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Berlin, den 9de November. skrivt: "De nye Jacobinere i de preusiske Stater ; et Bønskrivt fra at Et i Berlin enten ikke trykt eller Censuren ulovligen unddraget Flyt og Affærdigelser som Noter til Texten, 1811." - indeholdet saa mange de skillige Landstænder til Hs. Majestæt Kongen af Preusen, med patriotiske vi delfulde, fornærmende og uretfærdige Udfald, saavel imod en hver er værdig Stand, hvis Medlemmer for største Deen, og endnu nylige Opofrelse og sand Patriotismus; der viser saa paafadende en ondskal ved de Landdeputertes Forsamlinger, gave de meest talende Beviser i fuld Bestræbelse for at opvække Uenighed og Mistillid, istedet for enhver Velsindet skulde søge at befordre Almer sind, gier sidig Til og Enighed, at dette Øiemeds Opnaaelse og Statens Beste giøre forrykkelige Forholdsregler forrørne. Desaarsag er det ikke allene for 6 budet at sælge eller udbrede dette Flyvesk ivt, men tillige en Undersøgelse aabnet, for at opdage om det er forfattet her i Landet og hvor det er oir vet til Trykken. Hvo som kan give en saadan Oplysning om Forfatteren eller Trykkeren, at samme kunne faae deres fortiente Straf erholder en Belønning af 200 Rdlr. Courant og Navnet forties.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Berlin, den 8de Novbr. 1811. Hardenberg. - En russisk Koureer, som den 5te gik herigiennem til Paris, har i bragt Efterretning om en Seier, som den russiske Hær den 14de Ortober sidstleden har erholdt ved at overrumple den tyrkiske Armee paa Donens høire Bred. 22 Faner og en Kommandostav vare den 24de October om Aftenen ankomne til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Restock, den 4de November. J Handel og Søesart hersker bestandig en vedvarende Stilhed, da intet Skib enden tillades at gaae ud, Kornpriserne ere derfor ogsaa nu paa nogen Tid faldne, og der er meget vanskeligt endog til de nu nore rede Priser at kunne sælge.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Blandede Clterretninger. Paa Oteheiti hersker nu den største Forkierlighed for europæisk Kladedragt. Jngen tør paa Festdagene vise sig for Kongen, uden at have kinned og Kiøle paa og være forsynet med Gevær og Krudt. 3 Aaret 1806 beløb Venden Befolkning sig til 268,646 Perse ner, i Aaret 1810 til 280,306.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Jstedet for Efteraar herskede sidst i October i Paris, som i flere Egne, en nye Sommer. Man saae friske Blomster og Frugter paa Træerne i og Drengene badede sig i Seine.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Kongen af Würtemberg har forbuden fine Undersaatter at giøre Valfarter til fremmede Steder.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Hr. Flanguergues i Niviers i Frankrig, som var den første, der i odserverede Commen, troer at den er den samme, der er bleven seet i 6 September 1301, da de Elementer han har fundet for Cometen i dette Aar svarer fuldkomment til de chia siske Astronomers Observationer 1301, der findes i P. Gaubiis Manuscript.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Kongeriget Jtalien har for nærværende Tid en Befolkning af 6, 482367 Personer; 4385 Primair=, 631 Middelskoler ; 199. Privatinstituter for Drengebørn og 220 offentlige Skoler samt 282 Privatinstil uter for Pigebørn.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Andenlandske. Efterretninger. Fladstrand, den 7de Novbr. Formedelst den stærke Storm, der saa længe har raset, er skret betydelig Søeskabe her paa Kysten. Nakskos, den 14de Novbr. Et fiindtlige Krigskib observeredes igaar Formiddag til Ankers syd for Lolland; det lettede igien henimod Middag og stod syd over ud af Sigte. Idag er intet fiendtligt herfra i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Den 15de Novbr. Ifølge indløbne Efterretninger er en fiendtlig Convoi, kommende Øster fra, igaar Eftermiddags ankret østen for Femern. 2 fiendtlige Krigskibe ere idag herfra i Sigte syd forkaaland.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Aalborg, den 14de November. Telegraph Efterretninger. Den 13de November: Farten til Norge troes fri fra Skagen.
Berlingske Tidende, 1811-11-18
Corsøer, den 17de Novbr. Jgaar og idag have ingen fiendelige Sallere været at ste i Beltet.