Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-21
J den egentlige Stad var det iøvriet roligst og Jntet at befrygte. Støder Man paa en tumultuarisk Hob, standmaser Man medens den drager forbi, frørter vel og iblandt, hvor Reisen gaaer hen, ønsker god Lykke og fortsætter derpaa sin Vei uden videre hindring, hvorpaa Man da sædvanlig nøder en Kanallerie-Patrouille, som følger efter den flygtende Hob. Men betænkeligere ere de Natte Exkursioner, som Pøbelen fra Manufakturstæderne have begyndt imod Proprietairerne. Saaledes erfarer Man, at den allerrigeste Godseiers i Norfolk, Hr. Cokes Landhuus er ødelagt og opbrændt med alle Lader, Stalde og Tilbehør. I Underhuset selv have Sir Cote og Hr. Baring forlangt Kornbillens Ophævelse, men deres Forslag er forkastet med stor Stemmeflerhed. Skatkammerkantsleren erklærede det for største Modløshed, hvis Man gav efter forOprørsskriget, der vilde være det samme som at give Regjeringen i Pøbelens Hænder. "Jeg har - sagde han - al Respekt for de mange Børskrivter; men langt fra at jeg skulde lade mig indjage Skræk af Pæltskappernes og Guldkjædernes Autoritet." (Londons Aldermænd bære nemlig Kapper med Pæltsværk og Guldkjæder). Angaaende Urolighederne i London erklærede Hr. Western det nødvendigt at anvende Militær til at dæmpe samme, hvori Lord Castlereagh understøttede ham, uden dog at ville have disse Uroligheder betragtet i et saa forstørret Lys. Naar - sagde han - dette Huses Medlemmer ikke beskyttes i deres Pligters Udøvelse, da er det forbi med Parlamentet, med Engellands Konstitution og Frihed. Troe de daarlige Mennesker, at Vi kunne bringes til at vakle ved deres Fremfærd, da kjende de ikke de brittiske Repræsentanteres Karakteer. Da den tredie Oplæsning af Kornbillen var fastsat til Aftenen den 10de og Sir Burdett, der imidlertid har erklæret sig for Kornbillen, vilde overlevere Bønskrift tfra Jndvaanerne i Westminster, ligesom Lord Cochrane, der er undvigt af sit Fængsel i Kingsbench, ventedes samme Aften i Underhuset, saa vare alle Forsigtighedsregler fordoblede. Underhusets Sergeant var givet befaling til strax at arrettere Lord Cochrane, hvis han indfandt sig, og Sir Burdett agtede Man at spørge: om det var sandt. at han i sin Tale til Folket havde kaldt Underhuset en insom Assember, da hen i saa Fald atter kunde vente at faa Logis i Tower, indtil Man faaer ham anklaget som Folke=Forfører. I Vestminster Forsamlingen den 2de holdt blandt Ander Hr. Sturch en vidtløftig Tale imod Kornbillen, hvis eneste Øiemed gik ud paa at drive Kornpriserne i Veiret og gjøre alle Livets Fornødenheder dyrere. Herved bleve de lykkelige Følger af Freden forbittrede, og Haabets Bæger voldsomt revet fra Folkets Læber. Den store Partiskhed, som Man havde for Godseierne og Forpagterne, til Skade for Manufakturisterne og alle Klasser af Engellands Jndvaanere, var en himmelraabende Uretfærdighed, og da Man saa ganske traadte den offentlige Mening og Overbeviisning under Fødder, maatte naturligviis deraf opstaae almindelig Utilfredshed og til Slutning Oprør. Alderman Hod anbefalede meere beskedne Forestillinger og Maadehold. Sir Francis Burdet, omtalede ikke Kornbillen med et eneste Ord; men yttrede sig overhovedet blot imod Regjeringen og begge Parlaments husene. "Folket - sagde han - bliver slet og ikke eensformig repræsenteret. Deraf kommer det, at Godseierne, Forpagterne, Manufakturisterne og de øvrige Folkeklasser, finde en saa forskjellige Deeltagelse i Parlamentet. Jsærdavlede han Underhuset, kaldte det et paalægskammer(Chambre of taxer), som kun bebyrder Folk med Afgivter. Paa en uretmæssig Maade havde det anmosset sig den lovgivende, dømmende og udøvende Mact, og begunstiget Jdeen om at indføre en Militær-Regjering. Allene en toral Omdannelse af Underhuset kunde befri Folket fra de talløse Afgivter, som nedtrykke det. - Fra Amerika er til Alt dette indløbet ubehagelige Efter, retninger om det mislykkede Angreb paa Ny-Orleans. Engellænderne landede her En 23 Decbr. u en Modstand; og marscherede den 27de Staden paa 1 Miil nær, hvor Man fandt kjenden opnilt bag en Forskandsning med den høire Fløi støttet til Missisipi og den venstre til en tyk SkovJret den engelske Division den 8 Jan. vilde storme denne Position, fik den Høistkommanderende, Generalm for SiPackenham, just som han i Spidsen for Tropperne svingede Hatten for at opmuntre dem til at følge sig, to Skud i Knæet og Livet og sank død i sin Adjutants Armee, Generalerne Gibbs og Krane saaredes (den Første er siden og saa død). Pockenham var først 37 Aar gammel og havde tjent med Berømmelse under Hertugen af Wellington, hvis Vimalinde var hans Cousine. Engellænderne maatte derpaa rettrere og indskibe sig igjen den 18 Jan. efterat denne Expedition, som de selv foregive, har kostet dem 386 Drabte, 1516 Saarede og 552 Savnede, tilsammen 2,454 Md. Mange af deres Folk druknede i Missisip- og re stærke amerikanske Flydebatterier som skjød med Kortalsker, samt 1200 Skarpskytter fra Kantucky, anrett de den meste Ødelæggelse iblandt dem. Den amerikanske Arme under General Jackson, som tvang dem til Rettrade, skal have bestaaet af 12000 Md. Man befrygter iøvrigt, at denne Amerikanernes nye Seier vil gjøre Vanskeligheder for Fredens Ratisikation. Den engelske Expedition er afseilet til Cuba, hvor den befandt sig den 6 Februar.