JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Oversættelser. 96) En Faders Testament til sin Datter, oversat ved Dr. og Sognepræst J. Borch. 80 sk. hos Poulsen. 97) Haandbog i nyttige Konster og Haandarbeider, til Veiledning for Enhver, som vil beskieftige sig dermed, uden egentlig at være Konstner eller Professionist 3 Mk. hos Soldin. c Smaaskrivter. 109) Hvad kan være nyttigere, end at bibringe unge Menneskeer den Kunst at tænke rigtig i Aaret 17992 En Nye aarsgave. 2 Mk. hos Popp. 110) Brabandt paa sin Reise fra Citadellet den 17 Decbr. 2 s. hos Srest. a) Skrivter, som skulle udkomme. 103) Af Kampes Abhandling uber Temperamente udkommen en Oversættelse hos Michaelsen i Helsingøer. 104) Hr. Otto Stond, Rektør i Wordingborg, har beslutte at udgive en i den latinsk Læsebog paa Subskription, under Titel af Christomathia Ciceroniana, eller Udvalgte Stykker af Ciceros Skrivter med tilføiede Anmærkninger. 105) Paa Bogtrykker Christensens Forlag udkommer en danske Oversættelse af J. J. Duschs Orest und Hermione, oder Starke der edlen und reinen Liebe, i 14 Bøger. 1067) Reisen und Abentheuer d. Ritters Benno von Elsen burg im Jahr 1225 von H. C. Spies, saavelsom De Mann mit den rothen Ermeln, udkomme paa Dansk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Odense Bye=Nyt. Den 19de Decbr. Rector Heibergs Søn, Carl Ludvig; Fadd. Frue Sibbern, Jomfr. Willemoes, Stiftamtmand Rosenørn, biskop Bloch, Stiftsprovst Clod, Borgemester Lind med. Samme Dag: Dragon Lars Rotters Datter, Christiane Fadd. Kammerraadinde Willem des, Jomfr. Jørgensen, Oberst lientenant Schøller, Major Schiern, Kammerjunkerne Sehested og Ranzau. Den 21det Skoemagermester Frans Pommers Tvillinger, Cathrine Dorothea og Hansine Friderica; Fadd. til det første: Kammerraadinde Holm, Jomfr. Rasmussen; til det andet: Kammerraadinde Willemoes, Jomfr. Lindwed, Ritmester Coppelow, Lieutenant Silke, Kiøbmand Gottschalck, Brandinspecteur Ørnstrup, Farver Kellinghuusen, Bager From. Samme Dag: Landsdommer Bendzes Datter, Elisabeth Hedevig; Fadd. Mad. Wirth, Jfr. Bendz, Major Brink, Borgemester, Lindwed, Landinspekteur Berg, Stiftsrevisor Bøtcher. Den 22de : Dragon Rasmus Andersen Østergaards Søn, Anders Fadd. Korporal Tønnes Kone, Marie Nielsdatter, Qvarteermester Zingraff, Korporalerne Jancke og Tønnes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Døde: Den 18de Decbr. Muurmester Koefoed, 40 Aar. Den 20de: Hans Madsens Enke, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. (Nr. 48.) Løverdagen den 1ste Decbr. Klingberg 1 Afg. Slagter Henrichsens Enke, contra Rottbøll. Mads Bygballe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
(J nærværende Sag er Citantinden sagsøgt af Jndstevnte til at betale ham 1102 Rdlr. 21 s., som han har tilgode hos hende : som Erstatning for Tabet paa 158 Stude, uagtet han formeentlig skulle have overtraadt den ham givne Commission og mislig holdt sit Løvtes Opfyldelse.) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom hvorved Citantinden er tilpligtet at betale til Procurator Torst, som Mandatarius for Jndstevnte, de søgte 1102 Rdlr. 21 s. med Renter) bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Anna Maria afg. Slagter Henrichsens Efterleverske til Mads Byghalle med 60 Rdlr. Saa betaler hun og til Justitscassen for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Mandagen den 3die Decbr. Hoftwed 1 Jochum Dulsin, contra Brorson. Snedkermester Frederich Schulz, (Denne Sag betræffer Schulzes formeentlige Forpligtelse til at udlevere en Kongelig Obligation stor 100 Rd., foruden paa løbne Renter, tillige med adskillige Effecter og oppebaarne Pengesummer, samt skyldige Huuslete, eller sammes Erstatning og hvor ledes Schulz for sit formeentlige lovstridige Forhold dermed bør ansees, og endvidere det af Schulz anlagte Contrasøgsmaal betræffende et Revers og en Qvittering, som formeentlig urigtig foregives at være udstædt af Citantens afdøde Fader, samt hvorvidt Citanten kan ansees under Sagens Procedure at have fornærmet Schulz. Dom: Hof= og Stadsrettensdom hvorved er kjendt saaledes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Snedkermester Friderich Schulz bør til Jochum Dulsin enten udlevere en Kongelig Obligation paa 100 Rd., hvoraf resterer Renter siden 11te Decbr. 1794, eller og betale Obligationens paalydende Summa 100 Rd. med Renter 4 Procentum deraf fra 11te Decbr. 1794, til Betaling skeer. Derimod, naar Schulz, inden sit Værneting, med sin korporlige Ged bekræfter: at afg. Skrædder Just Dulsin virkelig har udstædt og underskrevet den ved hans Jndlæg af 27de Martii sidstleden fremlagte Qvittering. dateret 2den Jan. 1795, og den ligeledes ved bemeldte Indlæg fremlagte Tilstaaelse dateret 15de Febr. 1784, bør han forDulsins Tiltale i denne Deel af Sagen frie at være, m.v.) bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Jochum Dulsin som Tabende 5 Rdlr. Tirsdagen den 4de Decbr. Mødte selv. Prokurator Rottbøll efter Kongl. Befaling, contra Lange. ) Arrestanten Lars Jngvoldsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
(Under denne Sag er Arrestanten tiltalt for begaaet Indbrud og Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Dom: Lars Jngvoldsen bør arbeide i Kbhvns Fæstning i 2 Aar, og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. 6 Henseende til Erstatningen bør Birketingsdommen ved Magt at stande. Mødte selv 1 Prokurator Lange efter Kongel. befaling, contra Rottbøll. ) Arrestanten Johan Wettersteen. (J nærværende Sag er denne tiltalt for, i Drukkenskab at have paa Gammeltorv den 15de Octbr. sidstleden foraarsaget Sammenløb, indslaget Øltapper Jens Simmonsens Vinduesruder og viist et saa ustyrligt Forhold, at han med Magt maatte bæres til Politierrresten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Dom: Kbhvns Politieretsdom (hvorved han er tilfunden at arbeide 3 Uger i Forbedringshuset og betale Actionens Omkostninger samt til Politiekassen 4 Mk. og til Øltapper Simmonsen, 20 sk.) bør ved Magt at stande; dog saaledes: at J. Wettersteen, bør hensættes til Arbeide 6 Uger i Forbedringshuset. Mødte selv J Secretair Hoftes efter Kongel. Befaling, contra Dreier. 2 Arrestanten Hatte Torbiørnsen. (Han er tiltalt for at have i Afsindighed eller Vildelse dræbe sin Hustrue med en Øre, tilligemed flere hans forøvede Mishandlinger mod andre Dom: Hatte Tarbiørnsen bør strax af Øvrigheden sættes i sikker Bevaring, saa bør han og af sin Formue betale til sin Hustrues Arvinger 3de 18 Lod Sølv eller 27 Rd., m.v. Onsdagen den 5te Decbr. Mødte selv 1 Procurator Haagen efter kongel. Befaling, contra Wilster. Arrestanten Siwert Johansen Jsfeldt. (Han er tiltalt for Lediggang og Drukkenskab. Dom, Politierettens Dom (hvorved han er tilfunden at arbeide i Kbhvns Forbedringshuus i 6 Maaneder, m.v.) bør ved Magt at stande. Mødte selv Procurator Wilster efter kongel. Befaling, contra Dreier. 1 Arrestantinden Marthe Rasmusdatter Snorset (Hun er tiltalt for begaaet Blodskam med hendes Søsters Mand nu afdøde Erich Jacobsen Lachsen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Dom: Nordlandenes og Finmarkens Laugtingsdom (hvorved hun er tildømt at miste sit Liv) bør ved Magt at stande. Jngen mødte i Hof=Agent Niels Nielsen Hidt, contra Jngen mødte i Skipper Peder Hansen. (Denne Sag angik 3863 Rd. 4 Mk. 9 s., som Citanten formeente at komme tilgode hos Jndstevnte, af hvilken Summe han ved Søerettens Dom af 18 Aug. 1797 allene er tilkiendt at nyde betalt 686 Rdlr. dansk Courant, m.v.) Dom: Citanten som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80, Lod Sølv til Vor Frelseres Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
AVERTISSEMENTS. I Klubbens Værelser i Maarks Gaard ligger for nærværende Tid Hr. Greve v. Trampes Tilbud i Anledning af Sammes Gaard i Vestergade, samt Overslagene og Tegningen desangaaende, til de resp. udenbyes Medlemmers Eftersyn og Erklæring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Da Broen paa Landeveien imellem Middelfart og Faaborg i Kiøng Bye er under Reparation; saa bekiendtgiøres herved at Passagen saalænge bliver saaledes: fra Middelfart kiøres forbie Præstegaarden i Kiøng ud af Byen; fra Faaborg kiøres. igjennem Gummerup og derfra til Kiøng. Rellemann, Assens den 10de Decbr. 1798. .. Herredsfoged. Hos Gaardmand og Selveller Peder Rasmussen i Nybølle, Hillerslev Sogn, er en Plet Jord at faae til Kiøbs af 35 til 36 Tønder Land geometrisk Maal., bestaaende af endeel got Agerland, hvorudi er lagt 10 Tønder Russæd, og noget besaaet med Kløver, samt noget tienlig til Vaarsæd, saavelsom endeel god Engbund og Tørvemose, som alt sælges underhaanden enten heelt, halvt eller og i mindre Parceller, ligesom derom kan akkorderes, ogsaa med nogen Bygning, om den maatte forlanges, og ville Liebhaberne behage at henvende sig enten til mig selv, eller til Hr. Christian Ramus i Odense, logerende hos Skrædermester Belman i Nørregade, for at faae nøiere Underretning. Nybølle den 7de Decbr. 1798, Hos Grestgiver Patermann anvises en norsk Eenspænderkane med Hestetøi og alt Tilbehør tilkiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
De Læsere i Fyen, som fra Nytaar af ville holde Maanedsskrivterne: Jris og Hebe, Journal for Politik. Natur= og Menneskekundskab, Cuphrospne, Kiøbenhavns juridiskepraktiske Maaneds tidende, Ungdomsvennen, Magazin for Næringsstanden ac., kunne, naar de inden denne Maanede Udgang lade sig tegne, maanedlig faae samme hos Bogtrykker, Faber. - Sammesteds faaes: Trykte Mandtals= og Af= og Tilgangs=Lister, 2 s. Arket. Trykte Connossementer 4 sk. Arket. Capitels=Taxterne fra 1660 til nærværende Tid, 8 s. Tabel over det stemplede Papirs Brug, 8 s. Dito over Reen ters Beregninger, 8 s. Forskiellige Slags Nytaarsvers, 6 s. Arket. Ligeledes paa Silke til høiere Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Da Trykningen paa Hr. Staunings Religionstaler under Titel af 2 Forsøg til at forebygge mulig Forværrelse af den i Religions=Væsenet opkomne Giæring og til at fremme sand Religions oplysning, " nu foretages om en 14 Dage, saa vilde Alle i Kiøbenhavn og Provindserne, som enten have samlet Subskribentere eller endnu agte at subskribere, melde det til Undertegnede med det Allerførste, at Oplagets Størrelse derefter nogenlunde kunde bestemmes. S. Hempel. Odense den 5te Decbr. 1798.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-26
Med sidste Agepost ankom en Pakke, adresseret her til Komtoiret, hvori befandtes 500 Exemplarer af Piecen: "Til danske og norske Publikum fra M. N. Braband paa sin Reise fra Citadellet den 17 Decbr. 1798, foruden tvende Skrivelser, fra Kancellieraad Holm i Citadellet Frederikshavn og forrige Kiøbmand Brabaand, hviser indeholde en Anmodning til mig om at indrykke bemeldte ille Piece i denne Avis, som en Retfærdiggjørelse for et formeentlig Angreb i Avisen No. 98, Menda dette Angreb ikke bestaaer i andet, end en ligefrem Bekiendtgiørelse af Høiesterets Dom over Braband, saaledes som samme er afsagt ved denne øverste Domstoel, finder jeg mig i ingen Henseende forpligtet til at indrykke en Giendrivelse, som er mig ganske uvedkommende. Hvo som imidlertid maatte ønske at læse den forlangte Indrykkelse kan bekomme samme for 2 s. Odense den 26de Decbr. 1798. S. Hempel. Trykseil Mandags Avisen Side 759 Lin. 13 skal læses Bruun for Bremen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Krigsskuepladsen i Jtalien. i Franzoserne have virkelig maattet rømme den hele Vestlige Deel af den Romerske Republik, fra Terracina ligetil den Toskanske Grændse, og Kongen af Neapel, som selv rykkede frem med 2 Kolonner paa 30,000 M., holdt sit Jndtog i Rom den 29de Novbr. hvor Jndvaanerne modtage ham med Fryderaab, og man strax har begyndt paa at indsætte den Pavelige Regiering, igien. Den franske Garnison trak sig tilbage til Ancona men nogle Pohlakker, som vilde gjøre Neapolitanerne Mod. stand, bleve nedsablede. Alle 5 Konsuler, Lovgiverne og over 500 af Franzosernes Venner flygtede over Hals og Hoved fra Rom, og maatte lade alle deres Eiendomme blive tilbage. I de indtagne Departementer have Jndvaanerne gjort Opstand imod Franzoserne og mishandlet de Franskindede: Rygtet siger ogsaa at et Korps Neapolitaner er detaschere ind i det Toskanske, og at General Mack har bevæbnet 40,000 Romerske Bønder imod Franzoserne. En Neapolitansk Kolonne er Dagen derpaa rykker ind i Civitavechia, medens General Mack paa den anden Side skal befinde sig med 50,000 Md. i Nærheden af Ancona, hvilken vigtige Fæstning et Rygte alt har ladet ham indtage. I det man paa den ene Side finder de Neapolitanske Krigsoperationer meget fortræffelige, da de adskilte Kolonner, ved paa engang at rykkefrem imod Velletri, Albano, Spoletto a., søgte at bringe Franzoserne mellem to Jld, saa maae man dog ogsaa beundre General Championets udviste Snildhed og Bravour i at lade en Division blive staaende ved Terni, for at opholde Reapolitanerne og dække Franzosernes Retirade med deres Artillerie a. Foruden 6000 Md., som Overgeneralen Joubern. har sendt Championet til Hielp, har ogsaa alt det franske Kavallerie i Egnen ved Bologna ufortøvet maattet bryde, op imod Rom, og Krigsrustningerne ere overordentlige i Cisalpinien, da man er bange for, at Krigen snart vil være almindelig udbredt over heele Jtalien. Talen bliver hver Dag høiere om, at den Østerrigske Armee skal understøtte Kongen af Neapel, hvorfor ogsaa Prindsen af Oranien alt er ankommen til Verona, hvor Besætningen bestaaer af 12000 Østerrigere, med et talrigt Artillerie. En Skrivelse fra Vien melder ogsaa, at Alting synes bebude, at Krigsværdet paa nye skal afgiøre den store Tvist, og tvinge det franske Direktorium til at antage en billigere Freds basis, at den Østerrigske Armee i Jtalien sandsynligviis alt har sat sig i Bevægelse, for at understøtte Neapolitanerne og afskiære de Franske Retiraden fra det Romerske, og at den største Deel af den Viener Garnison skulde afmarschere m.v. Skulde Østerrigerne ikke gjøre Kongen af Neapel bistand, da vilde han i Tidens Længde neppe kunne udholde imod den franske Magt i Jtalien, hvilken saa meget lettere kan holde sig i dette Land, da den har Ryggen frie, og den Cisalpinske Republiks Jnteresse er saa nøie forenet med den Franskes. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Franzoserne lade ingen Breve mere komme til Tydsklands ver Venedig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
J Genua seer derhøist betænkeligt ud. Man er her i lige stor Skræk for et Engelsk Bombardement og en Folkeopstand. Ved Efterretningen om Livornos Jndtagelse har Direktoriet endelig seet sig nødt til at overdrage den franske General Lapoype den øverste Kommando over alle Ligurisk Tropper. Den franske Gesandt har sluttet et Laan med nogle Kapitalister paa 800,000 Livres. De Urolige benytte sig af disse Omstændigheder, saavelsom Rygtet og et Engelsk Angreb paa Genun, til end mere at ophidse Gemytterne, hvorfor ogsaa alle Vagterne ere fordoblede m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Frankerig. Man har her den faste Troe, at de franske Tropper have rømmet Staden Rom frivillig, for des snarere at erobre samme igien; midlertid melder man tillige, at den franske Regieringskommission sammesteds først var bleven ophævet Direktoriet har allerede beordret Salicetti, Medlem af 500 Raadet, til første Kommissair ved Armeen i Jtalien, hvilken Post han fordum har beklædt under Buonaparte, Ligesaa har 500 Raadet, til Opmuntring for de Militaire ved de krigerske Udsigter, foreslaaet, at de Officerer, som ere med Buonaparte eller i Engelsk Fangenskab, eller tiene i fralig. gende Lande og have kjøbt Nationalgodser, skulle være fritagne fra at holde de fastsatte Betalingsterminer. Til Krigs omkostningernes Bestridelse skal Holland have tilbudet den franske Regiering 12 Millioner Gylden og sin hele Søemagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Af Spanien haaber man ogsaa at faae nogen Penge=Understøttelse; ligesom Mange smigre sig med, at Finantserne vilde blive meget ophiulpe, ifald det maatte lykkes Tropperne at trænge ind i det Toskanske og Neapolitanske. Den Neapolitanske Ambassadeur har virkelig været arretteret nogle Timer, men blev strax sat paa frie Fod igien, og den Sardinske Gesandt har et Slags Huusarryst; dog ere hans Papireikke forseglede. General Massena skal ogsaa alt have faaes den øverste Kommando over den franske Armee i Helvetien og Schauenburg organtserer midlertid det nye Hielpekorps, som sammesteds hverves for Franzoserne. Paa Grændserne til Tydskland vaages nøie over at ingen Uvedkommende skal passere samme, ligesom og alle tydske Journaler og Aviser ere forbudte at indføres, hvortil Aarsagen blant andet skal være, at Tydsklands smaae Fyrster have ansat Emigrantere til deres Agentere ved Kongressen i Rastadt. I Vendeen skal det vel være roeligt, men derimod skulle Royalisterne i Lyon paa nogen Tid føre et dristig Sprog, som man befrygter vil udbrede sig over det hele syd. lige Frankerig. I Belgien vedvarer Blodsudgydelsen, og de adspredte Insurgentere have endnu talrigt Tilløb af de Konskriberede. Nylig have de ladet RegieringskommissaiLa faye, som ved Dumouriers Jndfald kaldte sig Sansculotternes General skyde. General Colland har atter faaet befaling af Direktoriet at beholde Overkommanden de 9 Belgiske Departementer. Over 200 afskedigede Offcerer ere af Krigsministeren igien ansatte ved Maynzer=Ar. meen, og Besætningen i Fæstningen Maynz forstærkes til 11000 Md. (Ligeledes forstærke Tydskerne Rigsfæstningen Philippsburg og Staden Würzburg ved Maynfloden. En Privatskrivelse fra L'Orient melder nu Opfyldelsen af de i Engelske Blade forkyndte Beslutninger af Neger generalen paa St. Domingo, Toussaint Louerture, Jfølge samme er nemlig den Fregat, som afseilede for 8 Maaneder siden, og 2 andre Fregatter komne tilbage med Genera. len Hedonville, Kommissairen Raymond og de indskibede Tropper, da Toussaint havde nægtet dem at stige i Land paa St. Domingo. Hvis det forholder sig saaledes, kan denne vigtige Besiddelse ansees som tabt for Frankerig. Fregatten Burvoure bragte en Amerikansk Prise tilbage med sig, som var bestemt til China, og havde 175,000 Piastre ombord. -J Brest giøres Anstalter til en nye Expedition, formodentlig imod de Jerlandske eller Engelske Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Blandede Efterretninger. I talien. Den Neapolitanske Gesandt havde faaet Ordre at forlade Malland inden 24 Timer; men fik siden Opsættelse i 48 Timer for at bringe sine Sager i Rigtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Fra Augsburg skriver man, at Maland er fuld af Østerrigsk. findede, som intet mere ønske, end at Keiseren vil giøre en Diversion til Kongens af Neapel Fordeel. Paven tør endnu ikke vende tilbage til sin gamle Residentsstad, men venter i Florenz paa Udfalder af den store Krise. - Overtroen fortæller, at en Fransiskanermunk har i de yngre Aar forudsagt Hs. Hellighed hans hele Levnetsløb, hvoriblant den vigtige Omstændighed, at man vilde forlage ham fra Rom, men at han igien skulde komme tilbage og døe i denne hellige Stad. Kongen af Neapel skriftede og annammede det hellige Sakramment offentlig, førend han afreiste til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Det Helveriske Direktorium har sendt en Kommissair til Piemont, for at afværge, at ikke de Piemontesiske Schweitzer=Regimenter skulle forene sig med Frankerigs Fiender. De fremmede Gesandtere i Turin maae have havt en Anelse af den franske Krigserklæring, da den Russiske alt har begivet sig til det Toskanske, og den østerrigske og andre ligeledes belave sig til Afreise. I Genua vil man have tilforladelig Efterretning om, at Spanierne paa Minorca have kapituleret den 10 Novbr. Forleden skulle 28 Officerer af et Regiment i Tuxin have faaet deres Afsked, fordi de vare mistænkte for franske Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
En Neapolitansk Friekorporal overbragte Prindsen af O. ranien den første Efterretning om Neapolitanernes Jndtog Rom. Han løb forklædt som en Bonde til Fod fra Rom til 2. qvapendette gjennem den hele franske Armee, hvorfra han med Postheste i lede over Florenz til det Keiserlige Hovedqvarteer. Imellem Neape og Toskanna skal være sluttet en Allianz traktat under Engelsk Garanrie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
De franske Emigrantere i Livorno befinde sig i en tung Forfatning, da de frygte for et Besøg af deres Landsmænd. Fra Gibraltar ere atter afseilede 6,000 Md. Engelske Tropper til Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Frankerig. Det Nyesteman endnu veed fra Buonavar te er af en Egyptisk Avis fra den 11 October, som er ankommen over Florenz, hvori meldes, at Franzoserne synes for evig at ville giøre en fransk Kolonie af Egynten, og have degaarsag begyndt at bygge en Stad i det saakaldte Deelta paa en af de frugthareste Nil=Øer, som har omtrent 90 Mile i Omkreds og lover meget for denne Stads tilkommende Flor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Borger Garnerin har selv offentlig erklæret den opdigtede Luftreise til Egypten for baade ugrunder og umuelig Dr. Posselt har nu ladet et Kort over det Middellandske Hav, hvorpaa Buonapartes og Nelsons Tog over samme, med Krigskibenes Situation i Søeslaget ved Abukir, findes betegnede. Et Tillæg indeholder en Dagbog over Begivenhederne paa den Franske og Engelske Flaade i Middelhavet, fra den 9 Mai til den 3 August d. A. Jkke uden Beundring læser man her, hvorledes en ung Franzos paa 10 Aar, ved Navn Jocond, Casabiancis Søn og for sin sieldne Aand Buonapartes Yndling, foretrat Heltedøden ved sin Faders Side, hvormeget denne end bad ham at redde sit unge Liv i en Baad. Alt forgiæves! den behiertede Yngling vilde ikke forlade sine Vaabenbrødre, men blev paa Skibet, til Alting fløi i Luften Pariser Blade paastaae ogsaa, at Storhertugen af Toskanger tiltraadt Koalitionen, og at det Bombardement, hvormed Lord Nelson truede Livorno, skeete kuns for et Syns Skyld. at det ikke skulde lade, som Storhertugen frivillig havde og vergivet Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Den mistænkelige Journal Phønix er bleven forbudt, uagtet den blev skreven af 2 smukke unge Damer. Disse true, med, at deres Phønix snart igien skal fremkomme af sin Aske. J Anledning af Regieringens strænge Forbud imod at sende franske Journaler til Engelland, siger den Londonske Koureer; "Vi blive altsaa meget fattige paa Pariser Nyheder, saalænge det vil behage Direktoriet at skiule sine Trængsler for os De edskye Præster i Marseille udsprede, at de Franzo, sers Skygger, som have mistet Livet af Kierlighed til deres Konge, nu lade sig hyppig see i Oververdenen, og bebude Republikens nær forestaaende Fald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Efter en foregiven Skrivelse fra Korfu, blev den 6 Nov. arbeidet paa en Kapitulation mellem Besætningen og den Russisk Tyrkiske Flaade. Denne bestod af 6 store Krigskibe. I Charenton er en ypperlig Anstalt for Afsindige, hvormange af disse Ulykkelige helbredes. Hovedkuren bestaaer Orden, Reenlighed og en fornuftig menneskevenlig Opførsel imod de Syge, Tydskland. De fransk Gesandteret Rastadt bie paa en Koureers Tilbagekomst fra Paris, inden de optræde med Sækulariseringsprojettet, hvilken Punkt man frygter, endnu vil blive den vanskeligste af alle Bonniers Tiener er funden død i Murgfloden. Man har Mistanke om at det er et overlagt Mord, hvorfor adskillige Mistænkelige ere fængslede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Ifølge Pariser Blade skal Køse i uor nu befinde sig det Nordlige Tydsklandt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Det Viener Ministerium har meddeelt den Havelige Nun tius Efterretning om de nyeste Tildragelser i Jtalien. Keiseren skal nu have opsat sin Reise til Bruun. Nogle angive den heftige Kulde Andre de Jtalienske Begiven. heder for at være Aarsagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-28
Der tales nu ogsaa om Sydlige Tydskland som Demarkationslinie for det skulde forstærkes af Russiske, Tropper. Ligesaa siges at Vien skulde faae 4000 Russer, til Garnison.