JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
En Athenienser gjorde den vise Anacharsis engang den Bebreidelse, at han var en Scythe"Jeg gjør mit Fædreland Ære" – svarede han 1, men du vanærer Dit Hvorledes gaaer det med hendes Haandte, ring, spurgte en fornem Dame, da der blev talt om en Sangerinde, som var meget delig men ei aldeles uberygtet. – "Slet nok, svaredes – thi mange fornemme Damer fuske formeget deri. Hendrik IV lod sig sætte over i en Færge, hvor Færgemanden, som ei kjendte ham, forledtes til den Udladelse: "At Kongen var god nok, men havde en Maitresse, som forbrugte Meget, hvorfor der skeete for svære Paalæg., Kongen havde Fornøielse af Mandens Snak og lod ham Dagen derpaa gjentage samme i Gabrielles Overværelse. Denne blev saa rasende derover, at hun paastod Manden hængt. Men Kongen svarede hende: "Det er en fattig Stymper, hvis Elendighed paafører ham onde Luner, herefter skal hans Færge være skattefrie, og jeg er vis paa at han saa daglig vil synge, vive Henrich vive Gabrielle En vis Pebersvend opholdt sig over Giftermaal i et Selskab og sagde: "man bør vogte sig for Hanreiskab. - De har Ret" – svarede en nærværende Dame - "Deres Fader tænkte ligesaa og har ei heller været gift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Rettelser. J No. 81. P. 1284, L. 22 for: Fødeland, læs: Fædreneland,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
J No. 84, P. 1321, L. 23 for: Collegium Læs: Colloquium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
In obitum Celeberrimi Danorum Pociælani Immandelig Baggesen. Extinetus jaget de reditus tempora lagra Vates, dem vixit, plarima dulce canens Baggesen, hen "Tin, dina. Lugte, Camoene Lugere et Chartes! Vester alammus abet Mille mødent ocali, qveis deleia carmins divit, Germani et Gallil concelebrate virum: Ocives, lactymis tumulum decorste PottaHeu vares nostrat, ingeniosus abet, Ossa teget nogle solum tue. Pace qviescan, Musis Danorum vive perenne decus p. N. Blicher, pre s. r. 79. N. A. 186.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Kjøbenhavns Børs den 3 November 1829. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 155 155 1/2 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 498150 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 79 1/2 80 Rbd. Sedl. Dito Dito. ...... 71 171 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 Rbd. r. 114 1/4 115 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90 90 Rbd. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 1088104 i Bantaved Hambro & Søn. 9091 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier...... 572 - L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Nyeste Skilderie af KjøbenhaDn. 700000 Ro Treogtyvende Aargang. No. 89. dgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpsterne. Tirsdagen den 6 November 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Det medicinsk Girurgiske Studium i forskjellige Stater. Colyst i en Række af Breve. (Fortsættelse, see forr. No.)a Den Hirurgisk medicinske Underviisnings Anstalt i Prag. Tildeels uddraget fra et Brev fra F.... i Per Nil admitari prope res et ung, Solaque gaae posit facere et servare beatum, Nor Det glæder mig at see hvorledes De endnu med megen Varme i Deres sidste Brev omtaler Maaden hvorledes vor fortjente Primair=Læge, ved vort almindelige Sygehuus Dr. J. R. Bi Hoff leder de kliniske Øvelser for Civil- og Landchirurger i dette Hospital. Vel er det en vanskelig Opgave at indrette denne Underviisning ved Sygesengen efter disse for en stor Deel illiteraire Mænds Fattevner; men da hos disse Jndivider, naar de have erholdt fornødne theoretiske Kundskaber, alting dog dreier sig om den egentlige Praxis - anseer man det for en Samvittighedssag naar man vilde forsømme ogsaa den mindste Leilighed til at bibringe dem sunde Begreber og Erfaringer ved Sygesengen, og ikke at give dem saamegen practisk Tact som mueligt. Ved denne kliniske Underviisning tager man fremfor alt fortrinligen Hensyn paa de acute og chroniske Sygdomme, som hyppigst og almindeligst forekomme hos Landalmuen. Man søger derhos saameget som mueligt at undgaae alle sublime Theorier, Systemer og Hypotheser, og derimod viser man dem til de praktiske Grundsætninger, som i en Række af Aarhundreder have stadfæstet sig, og endnu dagligen som sande Erfarings Grundsætninger findes stadfæstede. Saalænge der endnu ikke ere ansatte egentlige Medico Chirurger paa alle Steder i vort Kongerige, eller hist og her have nedsat sig og finde Udkomme, kan denne Læreanstalt for Civil- og Land chirurger endnu ikke ophæves, og da Erfaring, har lært, at i Gjennemsnit af 11 Sygdomme i Fredstider (Krigsperioderne maaundtages) 10 høre til de saakaldte Jndvortes, saa har vor menneskekierlige Regjering især allernaadigst befalet, at man saameget som mueligt bibringer Eleverne grundige praktiske Kundskaber, for ogsaa at kunne behandle indvortes Sygdomme. Jngen af disse Jndivider tilstedes Adgang til at høre Forelæsninger, naar de ikke iforveien ere prøvede, hvorvidt de besidde saamange Skolekundskaber, at de med Nytte kan høre theoretiske Underviisninger, som de nyde tilfælles med Studiosi Medicinæ & Chirurgiæ. Saaledes f. Ex. høre de Propædeutiken i det chirurgiske Studium og i den theoretiske Chirurgie, Anatomie, Medicina forensis, Dyrelægevidenskaben; chirurgisk Jnstrument= og Vandagelære høre de ligeledes fælles med Medicinerne. Chirurgisk Operationslære, chirurgisk praktisk Underviisning ved Sygesengen, chirurgisk speciel Therapie høre de fælles med Studiost Medicinæ & Chirurgiæ, eller som man kalder dem: "Kandidaten der Medizin und hohern Chirurgie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
De tretten Kolonier, som efter 1777 forbandt sig til Beskyttelse og indbyrdes Forsvar, laae imellem de store canadiske Søer, Mississippi, Oceanet og begge Floriderne; de vare saa udstrakte, at de vestlige Dele afsondrede sig derfra, og Vermont, Kentucki, Tennesi og Ohio optraadte som egne Stater i Unionen. Ved Erhvervelsen af Louisiana aabnede sig forStatsforbundet det umaalelige Land paa hiin Side Mississippi, og der opstod nu Staterne: Luisiana og Missuri, ligesom og Østen for hiin vældige Flod Alabama og Mississippi afsondrede sig fra Georgien, og som egne Stater indtraadte i Unionen. J Nordost blev Districtet Maine, der hidtil havde dannet en integrerende Deel af Massachusetts, tilstædet at indtræde, og i Nordvest blev Tilfældet lige med Districterne Jllinois, Jndiana og Mischigan, og endelig ere Arkansas, Florida og Oregan ophøiede til Distrikter med provisorisk Organisation. De nordvestlige Strækninger og de uhyre Missuri-Landstrækninger ere forbeholdne en tilkommende Kolonisation i Tiden. Nødvendigheden af at besidde en fælleds Ventralpunkt, hvor Unionen kunde have Sæde, og de høieste Autoriteter concentrere sig, blev imidlertid stedse mere paatrængende, og saaledes blev i Aaret 1790 et Distrikt, Columbia, i Midten, af daværende Union valgt hertil, hvor siden Forbundsstaden Washington fremblomstrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Kongressen, som Souveraine i Forbundet, bestaaer af to særskildte Magter, den lovgivende og den fuldbyrdende. Hiin deler sig i to Huse, Senatet og Repræsentanternes Kammer. Senatet bestaaer nu af 50 Medlemmer, da hver Stat (og Staternes Tal er nu 25) har Rettighed at sende tvende. Hvert Medlem maa være 30 Aar gammel, og have i ni Aar være Medlem af den Stat der afsender ham. Senatets Præsident er altid, med afgjørende Stemme, naar der er lige Stemmer for en Sag, Unionens Vicepræsident. Repræsentantkamret har en af dets Midte valgt Taler. Til bemeldte Kammer sender hver Stat, for hver 50000 stemme berettigede Borgere, et Medlem, der maa have 25 Aars Alder og 7 Aar været Borger i den Stat der sender ham. Begge Huse foreene den øverste lovgivende og dømmende Magt; i sammes Hænder ligger Rettighed til at beslutte Krig, indgaae Fred og Forbund, give Anordninger om Handel, Unionspaalæg, Mynt, Postvæsen, føre Opsynet over den bevæbnede Magt, Militien, Søkrigsmagten. Den fuldbyrdende Magt er anbetroet en Præsident, der med en Konges Værdighed, dog kun med indskrænket Magt, og paa 4 Aar, beklæder denne Post, og derefter træder tilbage i en Borgers private Stilling. Jkkun en indfødt Borger af Unionen, der i fjorten Aar har været boesat i samme, og har 35 Aars Alder, kan beklæde denne Værdighed, i hvilken en Vicepræsident assisterer. Han er Hovedet for den aktive Land- og Sømagt, som og for den tjenestgjørende Milits, han sammenkalder, og udsætter Kongressen, han har benaadningsretten, udnævner Gesandter, Ministre, Konsuler, Dommere i høieste Ret, og alle de Civil- og Militaire Embedsmænd i Unionen, hvis Ansættelse ikke anderledes lovmæssigen er anordnet. Han slutter Forbund, naar 3 af Senatorerne deri indvilge. Men han kan sættes i Anklagestilling formedelst Høiforræderie. Hans Remuneration, er aarligen 50000 Gylden. Vicepræsidentens 10000. Hans Valg skeer, ligesom og Vicepræsidentens, ved Deputerede fra alle Stater. Hvilke store Navne ere ikke de hidtil værende Præsidenters, siden den nærværende Constitutions Begyndelse: Georg Washington, valgt første Gang 4de Marts 1789, anden Gang 4de Marts 1793. John Adams, valgt 4de Marts 1797.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Thomas Jefferson, valgt 1ste Gang 4de Marts 1801, anden Gang 4de Marts 1805. James Madison, valgt 1ste Gang 4de Marts 1809, anden Gang 1813. James Monroe, valgt tre Gange, 4de Marts 1817, 1819 og 1823. John Qvincy Adams, valgt 4. Marts 1825. (See Columbia Oct. 1826 S. 341.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Under den nærværende Constitution var den almindelige Regjerings Sæde først i NyYork, siden i Philladelphia; og endelig i Washington, hvorhen samme i Aaret 1800 blev forlagt; og hvor dens første Sæde begyndte 17de Nov. s. A. Disse samtlige foreenede nordamerikanske Staters og Distrikters Areal udgjør 113,802 geographiske Qvadratmile. Folketallet 1820 var 10,152,415 Jndivider, af hvilke 7,881,427 Europæer eller Hvide, 233,877 fri Farvede eller Sorte, 1,539,280 Slaver (de Fleste i de sydlige Stater) 471, 135 Indianer, og 53,655 endnu ei naturaliserede Hvide. (Disse Opgivelser ere efter n. geogr. Ephemer. 18 B. 1826. S. 132. o. s. og dertil hørende Tabel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Jndenlandske Efterretninger. Nogle af de vigtigste Følgeslutninger af de Thermometer=Iagttagelser man har samlet og gjennemgaaet for Danmark ere: I. Kjøbenhavns aarlige Middel varme er 6 58 R., Middelvarmen for de 4 Aarstider. Vinter - 9,32, Foraar 11 6,20; Sommer I. 13,86; Efteraar 1 7,60. Forskjellen imellem Sommer og Vinter altsaa 14, 18.2. Den varmeste Maaned er Juli 1114. 56, hvorfra dog August kun lidet afviger, 11 14, 18, den koldeste er Januar - 1,18, hvortil Februar nærmer sig - ,60; Forskjellen imellem den varmeste og koldeste Maaned er altsaa 3. Det højeste man kan formode at et usædvanligt Aars Middeltemperatur vil afvige fra Middeltemperaturen er 1 1/2 R. Middelvarmen i Kjøbenhavn vil derfor ikke kunne ventes noget Aar at overgaae det som er sædvanligt i Paris eller Wien, eller falde under det som er sædvanligt i Stockholm eller Upsala. De sædvanlige Afvigelser fra Medium ere meget mindre end For Aarstiderne ere de største Afvigelser 4. Middeltemperaturforholdene i Præstøe og Apenrade, samstemme særdeles vel med de kjøbenhavnske, baade i Henseende til Middelvarmens Størrelse, dens aarlige Gang og øvrige Forhold. Dog synes det at Sommeren er lidt varmere i Kjøbenhavn, Vinteren og Foraaret noget varmere i Apenrade. J et vist Aar, og end mere i en vis Maaned, kan Middelvarmen i Kjøbenhavn og Apenrade stundum være temmeligen forskjellig. 5. Man kan derfor, samt paa Grund af at Danmark kun indeslutter 45 Bredegrader, og mangler Bjerge, antage Middelvarmeforholdene i Kjøbenhavn i det Væsentlige som gieldende for hele Danmark. (Af Prof. Schouw's Skildring af Vejrligets Tilstand i Danmark.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Om Markederne ved Kjøbstæderne i Fyens Stift udgik under 20 Oct. 1824 et Rescript, som bestemt opgiver hvilke der ere Krammarkeder, og hvilke blot Qvægmarkeder. (Coll. Tid. f. A. No. 49 S. 6225) Det er tillige bestemt, at ved Qvægmarkederne maae sælges Korn, Fødevare, og alle Slags Levnetsmidler af Landets egne Produkter, men derimod aldeles ingen Kramvare, undtagen af Byens egne Professionister, samt Landmænd, for saavidt disse, ligesom ved Krammarkederne, falholde deres Husslids Frembringelser - og at der ved samtlige Krammarkeder maatte falholdes Heste. I Anledning af dette Rescr. er i den Hem velske Avis 1826 No. 141 yttret fra Faaborg, den Mening at Krammarkederne i Fyen ikke skulde kunne søges af andre end Byens egne Handlende og Professionister. J de følgende No. 145. 146 og 147 er det Urimelige i denne Mening viist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
I et Brev til Avisens Udgiver fra Jørgen, Wadt fortæller han hvilke fatale Debatter han har havt om denne Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Blandede Efterretninger. En russisk Opdagelsesreise. Efter Forestilling fra Amiralitets Departementerne har Keiseren approberet Bygning og Udrustning af to Skibe, med hvilke det russiske Riges Kyster ved det store Hav skal nøie undersøges, ligesom og en Opdagelsesreise foretages i de sydlige af det store Verdenshav. Til befalingsmænd over disse Skibe ere udnævnte Kapitain Stanipkowitsch og von Likke. Førstnævnte er overdraget Undersøgelsen af Nordamerikas Nordvestkyst og de alentiske Øer, den Sidstnævnte derimod hele Asiens Østkyst saavidt det kan lade sig gjøre. For Kapitain Stantykowitsch's Skib, kaldet Moller, ere de Hrr. Jienbek, Castalky og Michaeloff, og for Capitain Likkes Skib, kaldet Seniavin, ere Dhrr. Baron v. Kottlitz, Posselt, Dr. Mertens valgte som Læger, Naturkyndige og Malere. Begge Skibe skulle anløbe Kjøbenhavn, England, de kanariske Øer og Ride Janeiro. Efter et kort Ophold paa det sidste Sted skulle de omseile Kap Horn, og besøge Selskabs-Øerne, fornemmelig Oraheiti, og derefter styre nordlig til Sandvils Øerne. Derefter begive de sig til Sitka, den russiske nordamerikanske Kolonie, hvor de udlosse en Deel af deres Ladning. Her skulle de skille sig fra hinanden. Kapitain Likke skal, efter et kort Ophold i Unalaska, begive sig umiddelbart til Beringsstrædet, hvor hans hydrographiske Operationer skulle begynde. Kamschatkas Kyster skulle optages i Juli og August, til sidstnævnte Tid skal Seniavin være ankommen til St. Peter og St. Paul. Vinteren imellem 1827 og 28 skal fornemlig være opoffrede Caroline-Øerne. J Sommeren 1828 skal Havet ved Otschockundersøges. Vinteren 1828 og 1829 skulle Skibene tilbringe i den sydlige Halvdeel af Syd Oceanet; derefter passere Salomons Øerne og det hele Archipelagus, og vende tilbage over det gode Haabs Forbjerg til Europa. (L. B. d. B. H.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Den bekjendte franske Geograph Pacho har gjort meget interessante Opdagelser i Cyrenaicum. Forsynet med en Anbefalings Skrivelse fra Paschaen i Tripolis forlod Hr. Pacho Alexandrien i Nov. 1824. Marmarica frembød ei meget vigtigt for ham, men han fik i Derna en af Paschaen udbedet Tilladelse, at maatte bereise den Deel af hans Distrikt, som laae derimellem til Cyrene. Det er en Strækning af 10 Mile, bedækket med Ruiner af Stæder og Byer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Jmellem de talrige Spor af Fordumstidens Vaaninger ere fire Steder især mærkelige. I. Na tren ved Søekysten, nu næsten gandske under Vand. 2. Amelude, hvor store Bassins ere udhugne i Klippen. 3. Tereth, hvis Dal er fuld af Sarkophager, og 4. Gernes, 4 Timers Vei fra Cyrene; hvor der ere Bade. J Zaouani, østligt for den forrige Hovedstad, seer man fire Grave af riig og smagfuld Architektur. - Den 8 Jan. 1825 ankom Hr. Pacho til Cyrene. Det er ikke mueligt at beskrive de mange Slags Følelser en konstelskende Europæer maae faae ved Skuet af denne fordum vigtige Hovedstad. Der hvor en Aristip og Carneades vandrede, voxer nu Hvede og Byg. Den græske Meisels herligste Produkter lide nu sørgeligen af den arabiske Plov, og den raa Nomaade betragter skjønne Statuer og rige Capitæler er anderledes end som store Steen, der ligge i Veien for hans Markers Dyrkning, og som han sønderslaaer. Af alle de kostelige Minder det berømte Cyrene havde Overflod paa ere kun tilbage et Theater, en Stadium, et Amphiteter, Spor af et Par Templer, nogle Bade, og forskjellige Levninger, hvis Carakteer, ej kan udfindes. Seuleskafter, Capitaler, Statuer, de fleste med Draperie, og uden Hoveder, ligge strøede rundt omkring, og halv afstødte. Men ere Paladserne og Beboerne med alle deres Konstens og Civilisationens Eiendomme forsvundne af Cyrene, saa bærer dog endnu sammes store Nekropolis mærkelige Vidnesbyrd om dens forrige Glands og store Befolkning. Aatte til ni Rækker af Gravhuler gaae terrasseformigen op af Bjerget, hvor det afrikanske Grækenlands Hovedstad, laae. Disse af Grave og Sarkophager omgivne Hvelvinger ere rige paa baade Forziringer og Jndskrifter. – Nogle af Gravhvælvingerne indeholde Malerier, der ved Kostyme og Scener ere interessante, og vidne om sindrige Jdeer. Hr. Pacho undersøgte fremdeles Polomais, Teuchira, Bergazi, der er bygged paa Ruinerne af det gamle Berenice o. fl. Steder, hvis Ruiner og Jndskrifter vare ogsaa mærkelige. (Mere i L. Bl. d. B. H. 128.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Det franske Theater har lidt et overordentligt Tab ved Talmas Død, og de franske Blade ere fulde af biographiske Skitzer over ham. Han var fød i Paris 1760, og debuterede 15de November 1787 i Mahomed i Seides Rolle. Hans Død beklages meest af Ulykkelige, for hvem hans Huus og Pung stedse var aaben; thi han var god og følsom. Saasnart han havde forladt Scenen, hvor man i ham saae den Skræk indgydende Helt, den frygteligste Monark, Manden der var fortrolig med Mord, Forgiftelse og Udaad, var han et gandske andet Væsen; da var han som et Barn, et gandske herligt Barn. De Timer han havde tilovers fra Udøvelsen af sin Kunst deelte han mellem Studium og sine Roller, og Reiser til sit prægtige Landsæde i Brunoy, der var Samlingsplads for Frankrigs Hovedstads berømteste Skuespillere og dramatiske Skribentere, samt for et lidet Antal af Venner, som Talma der gjerne saae, og hvor han med udmærket Finhed og uendelig Grativar en kjer Vært Mere i L. Bl. d. B. H. 199.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Kjøbenhavns Børs den 1 November 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. - Rbd. Sal. Svenske Sedler. 49 40 Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 79 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. Nationalbank Obligationer: (af Laanet 4 Febr. 1820) 100000 Rbd. r. S. 114 3/4 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90190 Rbd. S. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, i Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 57 3/4 Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Nyeste Skilderie af K. søbenhavn. paa som om Treogtyvende Aargang. No. 90. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpsterne. Løverdagen den 11 November 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
En velordnet og veldisciplineret Armee er den Skjerm, bag hvilken de øvrige Borgerklasser, roligen kunne drive deres fredelige Sysler; men for stedse at have en saadan Armee er idelig Øvelse og stræng Observants af de militaire Pligter uundgaaelig nødvendig. Fra de Øverstbefalende begynder altid en Armees Forfald; thi mærke de Underordnede at deres Foresatte vise Ligegyldighed for eller Forsømmelse i Tienesten, saa virker det epidemisk paa det hele Krigslegeme, og den bedste Armees Desorganisation er for Døren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
At den krigerske Aand, som besjællede Preuserne under Syvaarskrigen, allerede to Decennier derefter begyndte at vige fra dem, beviser følgende Haandbillet fra Frederik den Eneste, som han i Aaret 1783, efter den schlesiske Revue, skrev til General Tauenzien, og som dengang stod i offentlige Blade: "Min kjere General von Tauenzien "Allerede ved min Nærværelse i Schlesien sagde jeg Eder, hvad jeg her skriftligt vil gjentage, at min Armee i Schlesien endnu aldrig har været saa slet, som nu. Dersom jeg gjorde Skomagere og Skrædere til Generaler, kunde Regimenterne ikke være slettere. Det Tadderske Regiment ligner ikke den ubetydeligste Landbataillon i den preussiske Armee. Rotkirch og Schwar, de heller ikke meget; Zaremba er i saadan Uorden, at jeg, naar dette Aars Høstmaneuvre er forbi, vil sende en Officier af mit Regiment henfor at bringe det igjen i Orden. J von Erlachs Regiment ere Karlene ved Smuglerie saa forvænte, at de ikke ligne Soldater. Keller seer ud som en Flok tøjleløse Bønder. Hager har en elendig Commandeur og eders eget Regiment er meget middelmaadigt. Kun med Greven af Anhalt, Vendessen og Markgreve Heinrich kan jeg være tilfreds. See, saaledes ere Regimenterne en Detail. Nu vil jeg beskrive Manoeupren. Schwartz begik den utilgivelige Feil ved Neisse, ikke tilstrækkelig at besætte Høiderne paa venstre Fløi; havde det været i Felten, var Bataillonen bleven tabt. Ved Breslau marscherte Frlach, istedetfor at dække Armeen ved at besættBakkerne, med sin hele Division ind i Defileen, saa at, dersom det havde været Alvor, det fjendtlige Cavallerie havde nedhugget Infanteriet og Træfningen været tabt. Jeg er ikke til Sinds at tabe Feltslag ved mine Generalers Søvnagtighed (Lachere); desaarsag befaler jeg, at J til næste Aar, om jeg lever, samler Armeen imellem Breslau og Olau, og fire Dage tilforn, førend jeg indtræffer i Leiren, mandeuvrerer med de uvidende Generaler, og derhos viser dem hvad derer deres Pligt. Regimentet von Arnim og Garnisonsregimentet von Köniz er det fjendtlige Parti, og Hvo, som da ikke gjør sin Skyldighed, over ham lader jeg sætte en Krigsret; thi jeg vilde fortænke enhver Puissance, om den vilde beholde saadanne Folk i sin Tjeneste, som saalidet bekymre dem om deres Metier, følgelig kan man ikke fortænke mig. Erlach sidder endnu fire Uger i Arrest. Denne min Villie og Mening have J at bekjendtgjøre i Eders hele Inspection. Jeg er Eders affectionerte Konge
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Potsdam, d. 7 Sept. 1784. Friederich. Om Pengevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
De Bemærkninger man finder i Edinburger, Review (Febr. 1826.) om engelsk Bankvæsen og om at suplere Pengebeløbet.), have ledet Indsen*) Et Udtog er givet i Vestsjellandske Avis d. A. No. 76 og 77, i hvilket dog følgende Feil iblandt flere ere indløbne. Side 1198 læs, Liighed i Værdien istedetfor Liig deren af dette til derefter at følge og frensætte. hvorledes han i egen jævne borgerlige Virksomhed, og under sin Erfaring, har troet at kunne og burde tænke sig vort Pengevæsens Vilkaar og dets Forhold til det Almindelige. Jngen Sjenstand er i det praktiske Livs Sysler dog vel mere interessant, end netop denne, og besynderlig nok er den, der efter Tingenes Gang nu er som et nationalt Anliggende overgivet til Folket, og selv til friere Behandling end noget somhelst andet, dog endnu mindst Gjenstand for almindelig Eftergrandskning og populair Behandling. J Tingenes Gang og Tidernes Følge paatrænge sig imidlertid efterhaanden saadanne Undersøgelser, som af sig selv, og deres Tid er vel ogsaa der, naar Gjenstanden dertil practisk udfolder sit Væsen for Menig Mands Øie. Selv omfattende Kundskabs-Aand og den allerede længe forud i Sagen dybtindskuende Jndsigt forsmaaer da ikke at see hvorledes de Ting af hiint blive omfattede, om end Blikket er indskrænket og Fremstillingen mangelfuld.