JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Kallundborg Skibsliste. Fra 1624de August. Jndkomne: Skpr. H. Olsen af Bergen, fra Kiøbenhavn, ballastet. O. Lindborn af Lysekil, fra Randers, med Rug. H. Foss af Laurvig, fra Sverrig, med Jern og Brædder. F. Ollendorff af Kallundborg, fra Christiania, med Salt og Brædder. Udgaaede: Skpr. H. Chrystie af Kragerøe, til Christiania, med Kornvarer. P. Schack af dito, til dito, med dito. H. Olsen af Bergen, til Bergen, med Byg. O. Lind born af Lysekil, til Frederiksværn, med Rug. S. Laursen af Weile, til Weile, ballastet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Reisende imellem Aarhuus og Kallundborg. Fra 2024de August. Til Aarhuus: Fabrikeur von Holck; Hr. Klingberg; Prokurator Kolding; Landsoverretsprocurator Smidt med Børn; Hr. Møller med Kone og 2 Børn; Kreaturhandlerne Hviid og Brasch; Forv. Polsen; Jomfruerne Due og Addit; Skolelærer Jensen; Handelsf. Brandt; Handelsb. Kierulff, Consumptionsforv. Gotlieb; Mad. Gotlieb; Jfr. Wettergreen. Fra 1524de August. Til Kallundborg. Handelsbet. Wind og Schmith; Sergeant Aagaard; Uhrmager Wilson med Søn; Kbmd. Andersen og Knauer; Tøifabrikeur Rinck, Prof. Welschau, Kand. Theol. Rørdam; Frøknerne L. og C. Rordam; Handelsbet. Strange; Handelslærling Schmith; Mad. Wibroe, KbindWibroe med Kone; Adjunkt Hansen, Pastor emer. Worms løv; Handelsbet. Krogsgaard; Skolelærer Jacobsen; Kbud. Michaelsen; Skolelærer Endvoldsen; Madam Carlsen med Døttre, Proprietair v. Bracht med Kone og Datter; Provifor Høygaard; Stud. Lassen, Vicekonsul og Komd. Lewis; Mad. Fog med Barn; Enkemadame Hein; Dyrlæge Eitzen; Kbmd. Philipson; Stud. Nissen, Discipel Mühlenstedt; Handelsfuldmægtig Brandt; Jfr. Addit; Pottehandler Habenicht; Handelsbet. Kierulff, Konsumptionsforv. Gottlieb med Kone.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Beltpassage. Fra 227de August. Til Fyen, Kantor Jensen; Frue Feilberg med Datter og Søn; Kbd. Simmelkiær, Bogholder Friedenreich, Forst kandidat Hoppe; Handelsf. Simmonsen; Hr. v. Scholten og Frue, Malermester Kongslew; Handelsf. Seligmann; Lieuten. Sælboe; Professor Høyen og Frue; Sec. Lieut. Buhl; Mad. Riber; Kammer=Volonteur Dræbye; Etatsraadinde Johnson og 2 Døttre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Til Sielland. Dansk Gesandt ved det svenske Hof Kammerherre, Grev Moltke, Frøken Lerche, Kand. Juris Kiøbke; Jfr. Baumgarten, Larsen og Nissen, Mad. Hartwig; Kontesse Lerche, Kammerherreinde von Krog med 4 Børn; Jfr. Fistaine; Kbmd. Glückstad og Nissen; Enkefrue Hahn, Lieut. Høegh Guldberg; Pastor Gude og Kone, Møller Demant; Komd. Hannibal og Unna; Handelsbet Kohn; Gartner Ahlmann, Jfr. Sønderborg; Frue Gieseman og Datter; Volonteur Busch, Pastor Holberg; Frue Bech, Frue Ramus og Datter; Vandmester Sørensen; Jfr. Petersen; Justitsraad Malling; Juveleer Prahl, Frue Smith og Datter; Fru3vinchau og Datter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 8de September d. A. og følgende Dag, Formiddag Kl. 10, bliver i den Kiøbmand Klein forhen tilhørende Gaard paa Hiørnet af Slagelse Smedegade og Skovsøegade ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Jnd- og Adboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, Porcellain, Meubler, Sengklæder, Linned, Avlsredskaber, Slæder, 4 Vogne, Seletøier a., forskiellige Slags Handelsvarer, hvoriblandt en Mængde Jsenkram og Steentøi, endeel Cattuner og Baand, Tobakker m.m., fremdeles 4 Heste og 4 Køer, Alt tilhørende ovennævnte Kiøbmand Kleins Opbudsboe; hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende, at Cataloger over de Effecter, der agtes forauctionerede, ville fra den 1ste September d. A. af være at erholde paa mit Comptoir. Det bemærkes, at Kreaturerne, Vogne, Plouge og øvrige Avlsredskaber ville blive bortsolgte den første Auctionsdag i Middagsstunden. Slagelse den 22de August 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Torsdagen den 17de September 1835, Kl. 12 Middag, afholdes ved Nestved Havn Karrebeksminde offentlig Auction over den der beliggende saakaldte gamle Toldergaard, der vil blive opraabt alternativt til Nedbrydelse eller til Afbenyttelse til Pakhuus. Conditionerne ere til Eftersyn paa det Kgl. Told contoir i Nestved og paa Undertegnedes Contoir. Nestved den 21de August 1835. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Formedelst indtrufne Omstændigheder blive de over Møllerne No. 203 og 205, tilhørende Møller Mads Andersen Møller, herved Byen til 14de og 28de dennes samt 11te September førstkommende berammede Auctioner, ikke afholdte; hvorimod disse i Henhold til de derom i denne Tidendes No. 65 og 66 indførte Bekiendtgiørelser, ville blive afholdte den 28de d. M. samt 11te og 25de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11; de tvende første Auctioner paa Raadstuen og den sidste paa selve Stedet; hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning. Korsøer den 15de August 1835. B. Bentsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
At der Mandagen den 7de September d. A., Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue, ifølge det kongelige Rentekammers Ordre, afholdet offentlig Licitation over Leverancen af 84 Tønder Rug til den her i Staden garnisonerende Escadron af det siellandske Landseneer-Regiment, samt at Conditionerne for denne Licitation fra Dato af henligge til Eftersyn paa mit Comptoir, det bliver herved bekiendtgjort. Slagelse den 16de August 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
En Huusjumfrue, med gode Anbefalinger, ønsker sig Condition til 1ste Rovember d. A. De herpaa Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa dette Blads Contoir, mrkt. M. L. Skipper. L. Bagge fra Korsøer ligger under Børsen i Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods til Skielskiør, Slagelse og Korsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
En Amme, med god sund Die, ønsker sig Kondition strax; nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus. Til Syltning anbefales. St. Martin Viin Edige, 1 Mk. Potten, Bourdeaux Viin=Edige, 20, 24 a 28 s. Potten, i Ankere billigere Priser, hos Slagelse den 27de August 1835. Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
En Huusholderske kan faae Tieneste paa en Herregaard i Sielland til 1ste Novbr. d. A. Portofrie Breve derom, kan afleveres hos Hr. Kiøbmand Bay i Ringsted mrkt. Søgende. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Fra Gaardmand Ole Rasmussens Lod i Guddom er Natten imellem den 23de og 24de bortkommen en ganske sort Hoppe, 3 Aar gl. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-08-29
Ved Altonas 1288de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
21de Aarg. alle No. 70. 2 af 2. eller: Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 1. September 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Sultan Mahmud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
(Skildret af en Officeer paa den nordamerikanske Flaade.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Da Sultanen pleier hver Torsdag at moere sig med at skyde med Buer, saa ansaae vi det for at være en passende Leilighed for at betragte ham i en Afstand, om det endog ikke skulde blive os tilladt at komme ham nærmere, hvorom vi dog ikke opgave alt Haab, vi begave os derfor hen til det Sted hvor man forventede ham, oppebiede taalmodig hans Ankomst. Hans Heste, to sagtmodige Dyr, stode tilsadlede under Skyggen af smukke Ælme, og F. gentræer i Nærheden af en liden Kiosk, som tilhører Sultanen, hvilken han pleier at besøge i den hede Aarstid, og som ligger ganske indhyllet af Roser og blomstrende Jasminer. - Vi maatte vente temmeligt længe og betragtede imidlertid hans Heste nøie: Sadelen og Ridetøiet var pragtfuld og ganski europæisk Stiil; Stigbøilerne vare af massive Guld, som man sagde Presenter fra europæiske Fyrster. Endelig opkom en Bevægelse imellem Domestikerne, som bebudede, at Sultanen vilde gaae i Land paa et Sted noget derfra; Alle iilte hen tilLandgangsstedet. Af Sultanens Heste var den en liden og af en mørk Farve, den havde en uforholdsmæssig tyk Krop og var saa feed at den kunde knax gaae den havde et let og kort Trav, og var i Dag Sultanens Yndlingshest. Den anden var et smukt melkefarvet Dyr, som det syntes af arabisk Herkomst; men uagtet den var langt smukkere udstafferet, saa nød den dog ikke den Ære at maatte bære sin Herre, men blev ført efter ham. - Da Sultanen var ankommen til et Pallads paa den store Plads, hvor Skydeøvelserne skulde foretages, saa giorde han Holdt for at nyde Forfriskninger. Det var meget hedt, dog blev Luften noget afkiølet ved en Kuling fra Bosphorus. Vi holdt os tilbage i en agtelsesfuld Afstand fra Paladset, for at observere Hs. Høiheds Foretagender, da hans Domestiker, i det Øieblik da han forlod det for at begive sig ud paa Pladsen, til vor store Forbauselse gik hen til os med Kaffe og Limonade, afkiølet med Jis, satte det ned paa et Toppe, som de lagde paa Græsset, og præsenterede det for os. Pladsen var banket og besat med smaae Marmorsøiler i hundredeviis, hvilke betegne de Steder, hvor Sultanen forhen har udmærket sig ved overordentlige Skud med Flitsbuen. Han havde ikke opholdet sig over en halv Time i Paladset, førend han forlod det og stillede sig paa en Høi paa et Sted, hvor han havde Vinden med sig, og hvor alle Forberedelser vare trufne til Forlystelsen. Han havde omtrent 30 Personer i sit Følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Sultanen ankom i sin Kaik i stor Pomp, ledsaget af sin Livvagt og et Musikkorps. Man spillede en Marsch da han traadte ind i Moscheen; snart hørte man Præstens lydelige Stemme Gudstienesten varede 1/2 Time, hvorpaa Sultanen, imedens Musikkorpset spillede, vendte tilbage i sin Kaik til sit Palads i Konstantinopel paa Spidsen af Seraillet. Dette gamle Palads ligger meget malerisk: de høie Bygninger, Mængden af de skiønne Træer, de talrige grønne Partier i Kontrast til de hvide Mure og Huse, frembringe et malerisk og imponerende Syn, især for en Udlænding.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
J Saragossa skal Gouverneuren være bleven dræbt med Dolkestik, Militairen forjaget og Konstitutionen af 1812 proklameret. General Llauder, havde med 500 Mand og nogle Officere taget Flugten til Puicerda; men der udbrød ogsaa en Opstand og han maatte tage Flugten ind i Frankerige. Disse Voldsomheder ere et Held for Don Karlos da de maa tiene til at forstærke hans Tilhængeres Antal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Det engelske Blad Times siger, ved at omtale alle de Barbarier, som finde Sted i Spanien fra alle Kanter, fra Karlisternes, de Kristinos, som fra det Ultraliberales Side: En saadan Katalog paa Grusomheder er rædsom, og til en saadan uforbederlig Races Tieneste skulle tusinde af Englænderes Liv og Lemmer udsættes for Fare, Maaskee for at giøre vore Landsmænd fortroelige med saadanne Optrin af Mord og moralsk Fordærvelse, skulle vi opmuntre dem til at lade sig hverve. Vi kunne ikke forglemme den Afskye, som de bragte med sig tilbage fra Sydamerika, hvor de havde tilbudt Undertrykkerne af den nye Verden, Patrioterne, deres Hielp Med Kummer og den største Modbydelighed nedskrive vi disse bemærkninger; men Tingenes Tilstand paatvinger os den Overbeviisning, at Anstrængelserne her i Landet for at opvække Følelse for det som man kalder spansk Friehed, aldeles ikke er grundet i Omstændighederne og at det vilde være visere handlet, naar vore Landsmænd overløde det til Spanierne at skiære Halsen over paa hinanden efter Hiertenslyst uden at blande sig i Sagen. Men Bladet Times overseer, eller vil maaskee oversee, at der gives noget, som kaldes Politik, som ogsaa skal have et Ord med i Lauget, og som intet storbrittannisk Ministerium kan forsømme. Desuden bør det ikke raabe formeget Vee over Spanien, kan det forudsee Englands egen Skjebne, hvor Folket bestandigt meere demoraliseres af en tøileløs Skrive friehed; hvori to saa mægtige Dele af Folket som en talrig og kultiveret Middelstand og en riig og mægtig Adel staaer i den aabenbareste Spænding, mod hinanden, imedens en uhyre Pøbelmasse under Navn af det radicale Partie lurer i Baggrunden, paa Udfaldet. Aspekterne blive i det mindste Dag for Dag værre. Man læse efterstaaende Skrivelse fra London af 21de August: Lorderne ere nu langt om længe blevne færdige med Municipal-Reform Billens Bearbeidelse, og den er ganske blevet til det, som Toryerne ønskede, nemlig omtrent det Modsatte af det, hvad Ministerne og Underhuset meente. Den 18de d. M. om Aftenen satte Lord Lyndhurst endnu et vigtigt Amendement igiennem, idet han nemlig dreiede den Artikel i Billen, der bestemmer at alle nuværende Magistraters Funktioner, i de Stæder, hvor Reformen skal indføres, skulle ophøre i Mai næste Aar, saaledes om, at disse Magistratspersoner meget mere samtlige skulle blive i deres Embeder (endog uden at vælges paanye) til deres Død. Derpaa bleve endnu nogle Amendementer satte igiennem af Lord Ellenborough, og først Kl. 12 om Natten sluttedes Kommitteens Forsamling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
- Næste Tirsdag skal Kommittee=Beretningen lægges frem og Dagen efter den tredie Læsning finde Sted. Den 17de d. M. vil altsaa Billen, med de af Overhuset gjorte Tilsætninger og Afstumpninger, kunne gaae tilbage til Underhuset, hvor det vigtige Spørgsmaal vil blive afgjort. De ministerielle Blade indeholde daglig trængende Opfordringer til alle Underhusets Medlemmer, af hvilke allerede mange have forladt London, at indfinde sig hiin Dag i Staden og i Møderne. Paa hiin Dag siger Courier – fordrer Fædrelandet, at enhver Deputeret er paa sin Plads. Torverne hvile endnu ikke, og de lade intet Øieblik af med deres Anstrengelser. Der er altsaa ingen Tvivl om, at de Liberale ville være ligesaa virksomme, og at intet frisindet Medlem af Underhuset vil mangle paa sin Post, for at være virksom i den forestaaende vigtige Krisis, og at giøre en Ende paa det fordærvelige System af de nærværde Municipal=Forhold: Magistraternes Ret i England til at supplere sig selv. Først vil et Opraab ved Navn finde Sted, derpaa vil Underhuset sandsynligviis, efter en lang og høitidelig Be raadslagning, sende Billen tilbage til Lorderne, og kun tilkiendegive disse sit bifald med Hensyn til de Artikler i Billen, der ikke støde an mod selve Billens Aand. Men skulde Lorderne da definitivt vægre sig ved at antage den tilbagesendte Bill – da ville de omsider dog intet videre have opnaaet, end den, ikke misundelsesværdige Roes, at have forhindret en, af den hele Nation ønsket Reform.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Nyeste Post-Efterretninger. Kometen sees nu overalt, den er observeret i Tübingen, Breslau og i Altona; den følger ganske den beregnende Bane, og stemmer meest overeens med Beregningerne af Professor Rosenberger i Halle. Den vil først i Midten af November komme Solen nærmest. Dens Lys er endnu overmaade svagt; men den maae Dag for Dag blive klarere, fordi Jorden og Kometen gaae hinanden imøde, og hver Time komme hinanden 31,000 Mile nærmere; den 22de August var den 39 Millioner Mile borte fra Jorden. Efterhaanden vil man see den mod Midnat paa den østlige Kant af Himlen; men i de sidste Dage at September vil den blive at see paa Himlen hele Natten ved Fødderne af den store Biørn eller Karlsvognen, som alle kiende, saa den vilblive god at finde. Kometen vil dog blive saa langt fra Jorden, at den ikke kan virke paa den og giøre den nogen Skade, og det er lutter Overtroe at formeene dette, som det da altid er naar Talen er om andet end Virkninger paa Dunskkredsen. Det er i midlertid besynderligt, at der netop i denne Tid skulle møde saamange Ulykker, som maae tiene til at give Overtroen Næring: Pesten raser i Tyrkiet, i Konstantinopel og Macedonien, og Cholera i Persien, det sydlige Jtalien og Frankerige. J Jtalien har den næsten udbredet sig over alle de fardiniske Stater, til Livorno og formodes at ville snart kommetil Mailand, da Slagflod bliver der hyppige, hvilke betragtes som Forbud paa Sygdommen; den skal nu ogsaa være udbrudt i Florenz. En panisk Skræk er udbredet over hele Jtalien, og de Rige forlade Landet i tusindeviis. Den østerrigske Regiering trækker en Kordon ved Pofloden, meest for at vise alt omløbende Pak tilbage. Den franske Regiering har seet sig nødsaget til at true enhver Embedsmand, som forlader sin Post af Frygt for Cholera, med Afskedigelse, og enhver Slagter eller Bager, som lukker sin Bod af samme Aarsag, med Tabet af sin Borgerrettighed. Til disse Ulykker kommer Koppe Epidemien, som paa en meget ondartet Maade udbreder sig i de østerrigske Stater; man troer at Vaccinen taber sin Kraft efter nogle Aar, og man taler om at hele den østerrigske Armee skal omvaccineres. Større Ulykker end disse legemlige Trængsler ere de aandelige Sygdomme, den religiøse og politiske Fanatismes Udbredelse. Menneskene forglemme at de fornemmelig skulle søge at dyrke Gud ved et helligt Levnet, og hade og forfølge hinanden formedelst Religionsmeninger. Hadet imellem de nye og gamle Troende i de protestantiske Lande og imellem Katholiker og Protestanter tiltager stedse mere og udbreder sig i flere Lande, især i Storbrittannien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
J Kanton Gent have 32 katholske Geistlige indgivet et fanatisk Skrift til deres Biskop, hvori de anklage hele Kantonen for at være kjætterisk. J Kanton Tessin udbreder sig blandt Katholikerne det Sværmerie, at de ere faldne paa at tilbede en nye Helgeninde ved Navn Philomena, som de sætte over Jomfrue Maria, og tilskrive den største Jndflydelse i Himlen, og om hvis Jndvirkning paa dette Menneskeliv de underfuldeste Ting fortælles; mange Geistlige understøtte denne Overtroe af al Magt. Jkke mindre raser den politiske Fanatisme, og foranlediger de rædsomste Begivenheder. Hvad der allerede er passeret i Frankerige og Spanien er bekiendt; i Jtalien, England og Tydskland ulmer den, og endelig har man med den udenlandske Post modtaget høist forhausende Efterretninger, som udvise at den i Spanien er nær ved at opnaae den største Høide (dersom forresten følgende Efterretning er sand, og der ikke skulde ligge en Børspekulation i Baggrunden; men uroeligt var det i Madrid). Fra Hamborg berettes nemlig under 27de August, at man ved Stafetter fra Amsterdam har faaet at vide, at en Revolution var udbrudt i Madrid, og at alle Ministerne, paa hvilke Folket især var forbittret, have taget Flugten. Der skal være fægtet heftigt paa Gaderne og mange Mennesker ere blevne dræbte. En provisorisk Regiering eller Junta Gobierno er bleven oprettet med den fra den forrige Religionstid bekiendte Friehedsmand Don Agostin Arguelles i Spidsen, hvilket lader formode, at Constitutionen af 1812 vil blive indført. - Opstanden skal have fundet Sted d. 16. Aug. Nyere Efterretninger sige, at Torrene har taget Flugten, og at de øvrige Ministre bevogtes af Jnsurgenterne i deres Huse. Dronning Jsabella skal være erkiendet; men Regentskabet frataget hendes Moder, som skal have taget Flugten, og hiint skal være overdraget til Præsidenten for de ProkudoresDen spanske Ambassadeur i Paris, Hertugen af Frias, skal have forlangt en øieblikkelig fransk bevæbnet Jntervention for at redde Dronningens Regiering; de franske Troppers Antal ved Pyrenæerne skulle, som man siger, forstærkes. De nyeste Efterretninger indeholde: at Hr. v. las Navas skal staae i Spidsen for Oprørerne. Uroelighederne skulle nu ogsaa være udbredte til Galicien og Estremadura. Andre Efterretninger sige, at Revolutionen er gaaet for sig uden Blodsudgydelse; men efterat en Junta af 16 Personer var indsat, havde Tropperne forladt Staden, hvorpaa Juntaen var indkommen til Dronningen med en Begiæring om at afskedige sine Ministre, og proklamere Konstitutionen af 1812. De spanske Statspapire vare faldne betydeligt; men ere stegne ved det Rygte, at en fransk Armee skal rykke ind i Spanien for at skabe en Orden i dette Chaos.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Hs. Majestæt den russiske Keiser er den 19de August ankommen til Kalisch, Reisen dertil havde han tilbagelagt i 24 Timer. Escorter vare opstillede til Hs. Majestæts Ledsagelse saasnart han havde passeret Preussens Grændser; men han fortsatte sin Reise uden at betiene sig af dem. Den 10de var Fyrsten af Warschau ankommen til Kalisch. Den der forsamlede russiske Krigshær bestaar af 51 Batailloner Jnfanterie, 55 Eskodroner Kavallerie, 500 muselmanske Ryttere, fra Kaukasus Egnene, meget smukke Folk, og et Artilleriekorps med 116 Kanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Hertugen af Nemours er afreist til London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Paschaen af Scutari har den 24de Juli benyttet et Øieblik, da Jnsurgenterne vare rykkede imod et Hielpekorps, som vilde undsætte ham, men blev slaget, til at giøre et heldigt Udfald og derved forskaffe sig Levnetsmidler for to Maaneder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Jndenlandske Efterretnainer. Kiøbenhavn den 25de August. Jgaar Aftes holdt Repræsentanterne for Trykkefrihedsselskabet et Møde, hvorved omtrent 150 nye Medlemmer optoges, saa at disses Antal nu beløber sig til henved 2000. Som en Følge deraf saae man sig nødsaget til ikke blot at formere Oplaget af "Folkebladet indtil 5000, men tillige at foranstalte et nyt Oplag af 1000 Expl. af de hidtil udkomne No. Blandt de af Selskabet besørgede Skrifter var eet alt færdigt, nemlig een af Hr. Algreen-Ussing besørget Oversættelse af Hebels "Schatskastlein, hvoraf der er taget et Oplag af 4000 Expl. Af disse bliver eet naturligviis gratis meddeelt ethvert af Selskabets Medlemmer; tillige vedtog man, at bortforære 2 Expl. til hvert af de 56 i Landet bestaaende Almuebibliotheker. Resten skal sælges, og det til den ydersbillige Priis af 10 Rbs. 12 s. for hvert Ark og 2 s. for Jndbindingen), der skal være eens for hele Landet, hvorfor Selskabet, der selv vil besørge Forhandlingen, besluttede at give Boghandlere og andre Kommissionairer 25 pCt. Rabat. – Endelig valgte Forsamlingen en Kommittee, bestaaende af Dhrr. Schouw, Delbanco og Clausen, for at udarbeide et Lovudkast, som efterat være forhandlet og antaget af Repræsentanterne vil blive at forelægge den i dette Efteraar afholdende Generalforsamling. (Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
- Den 27de August ankom her paa Rheden fra Livorno Fregatten "Bellona, under Kapt. L. de Conincks Kommando, R. af D. - Den 26de ankom sydfra et Keiserligt russisk Kompagnieskib, bestemt til Amerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-09-01
Odense den 25de August. Hundedagen endte som de begyndte, med en ofte pludseligen afvexlende kold og varm Luft. Kort efter at den sidste indfandt sig, fulgte sædvanligen Torden. Under et meget heftigt Tordenveir, som i Løverdags Formiddags drog over Østkanten af Landet, slog Lynilden ned i Skiellerup Præstegaard, der i et Øieblik lagdes i Aske, og kun med stor Anstrængelse lykkedes det at frelse Kirken. Kun lidet Jndboe blev reddet; det biergede Høe, den indavlede Rug og nogen Hvede, en Hest, Avlsredskaberne og Alt hvad Tienestefolkene havde, brændte. Gaardens Sviin, som man ansaae for indebrændte, havde slaaet sig selv løs og vare løbne bort fra Jlden Et sørgeligt Rygte, at en Datter af Præsten Hr. Olivarius var omkommen i Luerne, var Gud være lovet, ugrundet. Lynilden havde slaaet ned paa tre Steder, først i en Mødding, hvorpaa laae Halm, der tændtes og slog op i Taget, der. næst i Kiøkkenskorstenen og fængede i Loftet, og endeligen i et Kornhuus, hvor en Mand nær var indebrændt, da han tog mod Hvede under Taget. Ogsaa i Landsbyen Seden slog Lynilden ned udenfor Præstegaarden. - Under Dampskibets Overfart over Beltet paa samme Tid slog Lynilden flere Gange ned i Vandet, Passagererne bleve advarede om, ikke at holde sig for nær ved Skibets Skorsteen. - Den 27. Hs. Kongel. Høihed Prins Gouverneuren med følge ankom hertil i Eftermiddags Kl. 51, i høieste Velgaaende. Dragon-Regimentets Officerer og Stadshaupmanden havde modtaget Høistsamme udenfor Byen og ledsagede H. K. Høihed til Slottet.