JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Samme Orkanstorm har og raset paa de franske Kyster, hvor adskillige Skibe enten ere strandede eller ganske undergaaede. Ved Belleisle er et Skib med Stokfisk gaaet under. J Brest laae Gaderne skiulte med afblæste Tagsteene og sønderslagne Vindvesruder. Bern, 3 Dec. J Kanton Leman er udbrud Gieringer mod Krigstyrrens Oppebørsel, og der er ankommen Deputerede derfra hertil, for at giøre Forrestillinger derimod. Men Senatet har svaret: Betal først, saa kan vi siden tales ved.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Stokholm, 2 Dec. Kanonernes Torden forkynder just nu, et Qvarteer paa 12 Midnat, Dronningens lykkelige Nedkomst med en Prinds. (Per Estafette.)
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Indenlandske Efterretninger. En Chinafarer fra Kiøbenhavn er d. 11 d. M. ankommen i Sundet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Det asiat. Kompagnie har faaet gode Tidender fra Chinaskibet Kronprindsen og Ostindiefareren Kiøbenhavn, som ere paa Udreisen, at alting var vel inden Borde.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Ved Aarets Udgang 1801 var Antallet af alle i de danske Stater Hiemmehørende Skibe over 10 Kommercelæster 2219, drægtige 125,945 Læster og bemandede med 15578 Matroser. Af disse Skibe hiemmehørte 674 i Danmark, 813 i Norge og 672 i Hertugdømmene.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J den paabudne Fyhrafgift af inden og udenlandske Skibe svares 18,16,105 eller 2 Sk. d. pr. Kommercelæst, efter som Reisen er lang eller kort tilDe for Fyrene i Norge særskildt anordnede Fyrpenge ophæves ganske. Derimod svares Fyrpengene i Sundet endnu som før, og regnes ikke med i den nye Afgift.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J danske Tilskuer foreslaaes, at optage i Almanaken de Fædrenelandet og Menneskeheden hellige Navne af Christian den Fierde Niels Ebbesen, Niels Juul, Bernstorff, Holberg, Rothe, Suhm o. sl. istedet for St Franciscus, Pancratius, de 11000 Jomfruer, Syvsoverne og andre deslige tatholske størstedeels opdigtede Helgene. - Ved saa ønskværdig en AlmanatReformation, kunne man altsaa vente, hvad den 2. April især angaaer, at finde f. C. Prøvestenen, i stedet for den os ubekiendte Jomfrue Theodosia.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J Fyen er Vaccinationen kommen i saadan Flor, at endogsaa Bønderne vaccinere selv deres Børn, for at undgaae de naturlige Kopper.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Adskillige offentlige Blade ivre mod de hyppige Anmeldelser af Gynæologier, Anviisninger til at avle Børn og slige Giftskrifter for Ungdommen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Præsten i Græsted i Siælland, som ifior lod Publikum vide, at han seirede paa Jorden, medens hans henfarne Degn triumierede i Himmelen, har nu ganske uformodentlig forkyndet den sal. Degns Broder, en aabenbar Krig, hvori han truer at den levende Broder skal blive ligesaa uheldig, som hans dumme og uforskammede (døde) Broder. Jmidlertid sees det at Præsten ikke er findet at overrumple sin Fiende, thi han advarer ham i Manifestet at tage sine udmærkede Øren vel i Agt.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Hos de tiøbenhavnske Smagherrer skal det nu være Mode, at have Munden fuld af Skraatobak, til stor Besvær for Fruentimmerne.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Blant de nyere orkanomiske Opfindelser i Hovedstaden hører ogsaa de elastiske Stolesæder med Staal fiedre i, hvorved spares det halve af de saa kostbare Krølhaar.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Avertissements. Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Smukke Nytaars Ønster, for Aaret 1803) Artviis for 6 s. 2) Det morsomme Gravn eller Vexel Spil, oplyst ved de sædvanlige billeder og Figurer, tilligemed nye og fuldstændig Underviisning om den retteste og brugeligste Spillemaade, 8 s. 3) Tolv Gaader til egen og selskabelig Moro, med hosføiet Oplysning, 4 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Hos Klokker Milling faaes Nyeaarsgave for 1803 Lommecalender 1803. 3die Bind Gavnlig Læsning i Naturvidenskabet af Wolf. Dyrenes Kierlighed af Wenzel. Franske og danske Somtaler. Arnols engelske Gramatica. Ditto Lexiton. Robinson paa engelsk og dansk.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Nytaars=Vers saavel tydske som danske for 180, trykt paa Atlask, og indfattet med forskiellige Tegninger, som Alter, Vaser, Blomsterkurver, Landskaber, Vandfald, Solens Opgang med mange flere Jdeer, alt illuminert og koster fra 24 Sk. til 8 Sk. pr. Stk., Portofylier a 24 s. og 10 a 12 Sk. pr. Stk. 15 forstillige Arker a 6 St. faaes daglig hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin, boendes paa Hiørnet af Gravens og Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En skikkelig Dreng, der ikke er for liden af Vext, kan, strax antages i Lære hos Hattemager Ølste i Bispensgade. Aalborg den 18 December 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Onsdagen den 29 December bliver Ungkarts Van paa Kiøbmendenes Kompagniehuus som tager sin Begyndelse Kl. 5 om Aftenen og vedvarer saalangt ud paa Natten som Selskabet behaget de respetuive Hr. og Damer, saavet inden som udenbyes, der finder Behag i, at tage Deel i Fornøielserne, ville behageligst lade deres Billetter afhænte hos mig undertegnede, som edster for hver Person 8 Mk. 4 s. N. Møller.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Da jeg har faaet Kongl. Tilladelse som Frieslagter, i Aalborg, at sælge Kiød og Flæsk, saa beder jeg mig herved recommanderet til Aalborgs respective Jnd paa L. da jes vil bestræbe mig for at have gode forsvatin vare, mit Opholdsted er i Hr. Controlleur Müllers Kielder næst ved Apotheket. Paa Torsdag den 23 December tan første Gang bekommes Kiød, og siden Ugentlig hver Fredag. Gudumlund den 21 December 1802. Vilhelm Feder. Caffebønner af bedste Slags, fiin Congoe, Sukker og Hvedemeel, er at bekomme i Skoemagergaden hos K. Hauschou.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Hvor frisk og gode Æg for saa billig Priis som mueligt, er at faae til Kiøbs; derom giver Bogtrykkeriet Efterretning. R B. Et Stæd er at bekomme til Paaske Flyttetid, i Leie med 2de Stuer og Sovekammer samt Fadbord og Kiøtten for en honet Familie. Ligeledes kan faaes et Kammer for 2de Personer, samt Kost i Huset om forlanges. Næmere Efterretning faaes fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En Gaard beliggende i Bispensgade, bestaaende af 10 Fag til Gaden og et Endehuus ind til Gaarden paa 15 Fag, begge Deele 2 Loft høi, samt et Tverhuus paa 4 Fag 1 Loft høi anviises til Kiøbs af Peder Thorup Vertshuusholder i Christian Tygesens Kielder.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Et Huus paa 9 Fag beliggende i Kattevadsgaden, med Brønd i Gaarden, samt et Halvtag paa 5 Fag, og en til Stedet hørende Hauge er underhaangen at faae til Kiøbs, hvorom kan acorderes med Eieren Vertshuusholder Peder Thorup boendes i Christian Thygesens Kielder.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En Jomfrue af sat Alder som har tiendt paa Landet for Huusjomfrue og forstaaet at føre Huusholdning samt andre Fruentimmer Nærheder, er formedelst Dødsfald bleven ledig, søger Condition i, samme Fag igjen til 1ste Mai nærmere Anviisning giver Bogtrykkeriet. Hvor 2000 Rd. et at bekomme til Laans i Snapsting førstkommende, imod god Forsikring og ganghanRente, anvises i Aalborg Bogtrykkerie. Vertshuushold: At jeg, under 7de November d. A. er meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling paa Vertshuushold, udi mit iboende Sted i Østerrild, hvor ille og enhver, især Reisende, som passere Landeveien, imellem Aalborg og Thisted, herefter kan blive forsynet med Logemente, Spise og Drikke, Staldrum og Hestesoder, for billig Betaling, det har jeg den Ær at bekiendtgiøre, og vil jeg, hos samtlige respective Reisende, paa bedste Maade have mig anbefalet. Willads Jacobsen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En ugift Kart Navnlig Peder Jørgensen, som skal være fød i Maastrup Bye udi Mosberg Sogn, er her paa Eskier, (hvor han tiente) den 25 i f. M. ved Døden afgangen, og strax blev hans ringe Efterladenskaber registeret og antegner, som neppe vil tilstrække til Begravelset og venne Jndtgivelse Bekostning; immen da maa er nyldende, om hvem, og hvor endeelt at hans Arvinger ere, saa bliver herved bemeldte Afdødes Arvinger tilligemed Credie og Debitorer, som nogen maatte være, indkaldet at tage møde ved Skiftets videre Foretagelse paa bemeldte Eskier den 2 Decembr. 1802 og 5 Januv. 1803, da alle Vegge sammen de skal vederfares hvad Retter. Eskierde og Detember 1800. Efter Vetbr. Hr. Stifteforvalterens Ordre L. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Da jeg Underskrevne er Eier af adskillige Skibe og Fartøier, hvilke alle ere byggede paa min Tømmerplads her i Svendborg, og ei bruger dem alle formære værende Tid til egen Handel, saa agter jeg at sælge underhaanden følgende Gallealer og Jagter og naar Liebhaberne behageligen vil henvende sig til mig selv desangaaende, tage bemeldte Fartøier i Øiesyn, samt accordere med mig om Prisen. Nemlig: 1) Et nyt bilfærdig Skib, løbet af Stabelen den 13de August indeværende Aar, kan indrettes til Brig eller Gallegie, Kiølens Længde er 30 Alen, bygget paa Hæg, med glat Dæk, engelst Facong, proportioneret i alle Maader, og omtrent imellem 50 til 60 Kommercelæster, 2) En Schalupesvallegio. 3 Aar gammel, Kiølens Længde og Alen, paa 30 Kommercelæster. 3 To cito, et Aar gammel, paa 32 Kommercelæster, Kiøbens Længde 25 Alen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En Jagt, 2 Aar gammel, 11 Kommercelæster, Kiøden 19 3/4 Alen. 5) En dito, et Aar gammel, 3 Kommercelæster, Kiølen 17 1/2 Alen lang.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Alle disse Fartøier ere byggede af den berømte Niels Møller og hans Sønner fra Tronsøe, og hvortil er bruat lutter gode Egen Materialier. . Svendborg, den 21 Novbr. 172. C. Omisse.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Stiftet efter afgangne Gaardfæster Thomas Andersen at Broegaard i Fesmarch, foretages i Stervboestædet næstkommende 23 Decembr. Kl. 10 Formiddag til hvilken Tid samtlige Arvinger, saavelsom enher anden der har noget under Skiftet at erindre, ville tage Møde da Skiftet bemeldte Dag agtes sluttet. Rødslet den 12 Ottober 1802. N. Nielsen,
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Paa Giøl Land er sidste 2 November ved Døden af gaaet Tienestekarl Anders Andersen, som i Daglig Tale taldtes Anders Biørnsen, hvis Efterladenskaber strax efter Dødsfaldet er bleven registeret og forseglet. J hans Giæmme fandtes Optegninger der viste at hun havde endeel Penge tilgode; thi indkaldes herved dette Stervboes Debin og Creditorer at indfinde dem, de første med Betaling og de sidste med antagelig Beviis for deres Fordringer forinden eller i seneste 30te Dagen som infalder den 21 December næstkommende til undertegnede. Birtumgaars den 13de December 1802. Paa Skifteforvalterens Vegne, P. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
En Pige som forstaaer Huusholdningen paa Landet, og naar hun derved ei har noget at bestille, da kunne paatage sig at være Stuepige, anvises fra Bogtrykkerie, et en god Condition til førstkommende 1ste Maj. 3000 Rd. Umyndiges Midler, kan til førstkommende 13 Junii Termin bekommes til Laans, imod befalet Sikkerhed, naar de Vedkommende betimmelig melder sig derom ved Værgen og Overformynderne i Aalborg. Bekiendtgiørelse. Hvor 100000 Rdr. er at faae til Laans imod 1ste Prioritets Pandt, udi godt Jordegods eller Tiende; anviser Kiøbmand OluChristensen & Sønner udi Aalborg. 300 Rdr., publiqve Midler, kan til næste Aars 43 Junii Termin ervoldes tillaans imod lovmessig Pant og Renter, naar den som samme Capital behøver, derom betimeligen melder sig hos undertegnede Stagens Kirkes Værge. Skagen den 24 Nov. 1802. Christen Degn.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Hvor trende Leiehuuse er underhaanden at faae tilKiøbs derom erholdes nærmere Efterretning paa Bogtrykteriet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
N. B. 2de Overværelser til ugifte Personer er strax eller til næste Paaske Fløttetid at faae til Leie hos Peder Lunøe boende paa denne Byes Søndergade.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Creditorer og fraværende Arvinger i Stervboet efter den paa Baggesvogns Gods i Bindslev Sogn, Aagaard Bye, ved Døden afgangne Gaardfæster Jens Jensen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Prætensioner hos underskrevne Skifteforvalter. Baggesvogn pr. Hiørring den 8 Decbr. 1802. Fædder.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Til næstkommende Paaske Fløttetid kan er af mine tilhørende Leiehuuse, faaes til Leie hos Peder Boss, uden Østerport.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Nye Vilitbilletter paa Fortpapiir sælges her paa Bogtrykkeriet for 8 s. Dosinet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Paris, 7 Decbr. Lord Whitworts glimrende, Tiltrædelsesaudients forgaars gjorde en paafaldende Kontrast mod Ambassadeur Andreosys simple Modtagelse i London. Lorden blev her afhentet fra sit Hotel til Thuillerierne i Førstekonsulens med 6 stol te Skimmeler bespændte Statsvogn og hans Opfar var pragtfuld. Ved Audienzen bleve, blant mange andre somemme Reisende, ogsaa forestilte den danske Generaladjutant von der Maas og Kammerjunkerne v. Raben og v. Løvenskjold.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
General Menon skal nu afløse General Jourdan i Piemont, hvilken sidste skal ind i Statsraadet igien.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Om Stormen d. 23 Nov. indløbe de bedrøvelig ste Efterretninger. J Orient bleve mange Huus beskadigede og Træer oprevne med Rode. Ved Granville bleve 10 Fartøier kastede mod Kysten. En Stokfiskanger er ved Jersey gaaen under med 40 Mand. Verdenomseileren Bandin har lykkelig naaer Nyholland.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Den 11te d. vilde Erkebispen af Paris indvie 4 nye Klokker i Kirken St. Gervais.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Oplaget af Moniteuren, dette officielle Blader dog ikke større end 3000 Exemplarer, derimod har Debatiournalen et Oplag af 6000.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
J Parma have de Franske lagt Beslag paa den afdøde Hertugs Bibliothek, som Kongen af Etrurien vilde lade bortføre. - Begge Hertugens ugifte Døttre havde maattet give sig i Kloster, og venter nu paa, at det spanske Hof snart vil forløse dem. De opsætsige Conskriberte, som vare blevne arresterte, ere satte i Frihed, imod Løfte om at ville giøre deres Pligt herefter.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Madame Bonaparte vi nu indrette sig en egen særskilt Hofstat, som det sømmer sig for en Kone til Representanten af en af Verdens første Nationer.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
London, 7 December. Lord Moira aabnede den 3die sit allerede ommeldte Andrag angaaende Nabobens Afsættelse i Arcot. Hans Hensigt havde været, at lindre den ulykkelige Prindses Skjebne, men det var nu for silde. Døden var kommen imellem. J denne Verden, sagde han meget pathetiskt, var der ingen Hielp for ham mere, og han hviler nu der, hvor hverken Dolk, eller Gift, eller Huusfiende, eller fremmed Krigsmand kunne naae ham. J øvrigt vilde han ikke lægge de nuværende Directorer denne Sag til Last, thi den hørte til Kompagniets gamle System, at undertrykke de mindre omliggende Stater. Men hele det faste Land af Europa ville tilraabe England: at det lod det samme skee i Jndien, som det dadlede saa høit hos andre o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Den mageløs store Fredsetat af Landmagten for Aaret 1803 er nu bekiendt. Den bestaaer af 110,65 Mand regulair Militair, hvis Underholdning vil koste henimod 27 Millioner Rdr.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
J en Tid af 2 Aar har Regieringen nu betalt over 6 Millioner Rd. i Præmier for Jndførsel at Korn og Riis.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Hr. Denisons store og prægtige Bomulds=Mølle ved Nottingham er nylig ganske afbrændt. Bygningen var 6 Etager høi og 120 Fod lang.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
De nordamerikanske Aviser ere opfyldte med meget ugunstige Efterretninger fra St. Domingo. De angive Tallet af de oprørske Negere meget stort, endskiønt der daglig blev skudt og hængt af dem. Staden Jarmel skulle være plyndret og de Hvide massacreret.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
I Jrland begynder det igien at giære stærkt, Bern, 8 Decbr. Overgeneral Ney lader nu alle de Helveiens Jndvaanere fratagne Vaaben, bringe i Lausanne i Bevaring.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
London, 10 Decbr. Overleveringen af Landmagtens Etat for Aaret 1803, foranledigede en De. hatte i Underhuset, som varede til igaar Morges. Krigsekretair viiste en stor Militairetats Nødvendighed af Frankrigs overordentlige Forstørrelse, truende Stilling og Æresyge, som havde gjort et stort Jndtryk i hele Europa. Frankrig havde nu 428,000 Mand regulaire Tropper paa Benene, som kunde forøges til 930,000 Mand. - Lord Temple billigede den høie Fredsctat og sagde: At Storbrittaniens Undertvingelse var Bonapartes Hovedøiemeed, og Ministrene havde hidtil gjort alt, for at fremskynde denne ulykkelige Tidspunkt. - Hr. Scheridan sagde for førstegang i det nye Parlament: At den nuværende Crisevar den vigtigste i den engelske Historie. Frankrig havde viist sin Fiendtlighed i Schweits's Behandling, hvorfra det i Sommer blot trak sine Tropper tilbage, for at sætte Snorer for Sweiterne at falde i. Man behøvede kun at kaste Øinene paa Europas Landkart, for at see Farens Aarsager. Bonapartes Æresyge, var der mere at frygte for, end de forrige franske Kongers. Bonaparte befinder sig i det Tilfælde, at han maae love sine Undersaatter Verdens Erobring: Værer mine Slaver, og jeg vil giøre Eder til Herrer over Verden. Hans Hensigter vare ikke blot at kappes med England. Man maatte tvertimod frygte for, at England var hans første Morgentanke og Gienstanden for enhver Aftenbøn, som han stilede til Guddommen, enten nu denne Guddom var Jupiter, Mahomet, Bellona eller Fornuft gudinden o. s. v. - De Herrer Fox, Vindham og mange andre toge Deel i denne heftige Debatte.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Amsterdam, 11 December. Privatbreve fra Paris fornye det Rygte, at Bonaparte ville træde i Rang med de kronede Hoveder og antage Titel af Galiernes eller Occidentens Keiser.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Jhenseende til det i den nye Nationalalmanal indføre Titulatur Reglement, skal B. Bourienne medens han var Geheimesecretair hos Førstekonsulen, af sig selv have tilsendt Forfatteren af Almanaken sølgende Titulatur. Den første Konsul, konsularisk Majestæt; den anden og tredie Konsul, konsulariske Høiheder; Lemmerne af Førstekonsulens Familie, Høiheder; Statsraaderne og Senatorerne, Tres-Honorables; Tribunerne og Lovgiverne, Honsrables, og Generalerne og Ministrene, Excellende. Secretairen troede at giøre det saa meget godt, men han tog feiel, thi Forstekonsulen strøg det Hele over, og befalede at sætte Titelen Borger istedet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Wien, 8 Dec. Jgaaraftes havde Keiseren, ved sin Hiemkomst fra Jagten, den Glæde, at see Keiserinden forløst med en frisk og sund Prinds. J. dag holdt Erkehertug Carl den unge Prinds over Daaben, hvorved han fik de Navne Franz Carl Joseph. Erkehertug Carl har idag sendt Keiseren til Faddergave en Rosenstilk, hvorpaa Bladene ere af Guld og Roserne af Brillanter.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Indenlandske Efterretninger. Jnstructeur og Stuespiller F. Schwartz af Kiøbenhavn er bleven tilladt, at lade opføre Skuespil og Balletter i Danmart og Norge i 5 Aar, og at dette hans private Theater maae føre Navn af det privilegerede Provinsial Theater. Tilladelsen er ikke udelukkende undtagen i Helsingøer og de Stifts Hovedstæder, hvor Jndvaanerne maatte ønske, at han erholdt udelukkende Rettighed. Han maa heller ikke opføre andre Skueshil, end saadanne, som sædvanlig spilles paa Kiøbenhavns Theater, eller hvori, efter Paa hvert Sted giver han een eller to Forestillinger til Theaterdirectionens Censur, intet anstødeligt er. Bedste for de Fattige.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Afg. Niels Brocks Testamente indeholder endvidebeide og Pleiehuse samt Stoler i Kiøbenhavn m.v. re en Summa af 14000 Rdr. legeret til adskillige Ara. 1 Siælland ere i disse Dage solgte ved offentlig De betydelige Jordegodser Jselingen, Rosenselde Auction for en Sum af 6 Tønder Guld.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
J Novembr. Maaned sidstafvigt ere i Kiøbenhavn kopulerede 150 Par, fødte 366 Drænge og Piger, hvorimod der kun ere døde ialt 190 Mennesker, og deriblandt kun 1 eneste af Kopper.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
J Hamborg vil man vide, at samtlige Subalterne Søen og Landen Officerers Gage skulle med næste Nytaar forhøies.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Koursen af danske Banksedler imod Species var d. 11 Dec. falden til 38 1/2 pr. Cto.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Den 12 Dec. er Statsministeren Hr. Cay Frederik Greve af Reventlau, Præsident i det tydste Cancellie, efter Ansøgning, entlediget fra sine Embeder.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Den 15 Dec. er Byefogden i Weile og Herreds fog den i Nørvangs og Tørrild Herreder, ASteenstrux udnævnt til virkelig Kammeraad.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Aalborg, den 24 December. J Onsdags den 22 December blev i Budolph. Kirke til Præsteembedet indviet: 1) Hr. Lars Christian Fussing til Sognepræst for Horne og As dals Menigheder; 2) Hr. Nicolaus Wadum Rømer, residerende Kapellan for Hellevad, Hellum og Ørum Menigheder. Hs. H. Hr. Biskoppens Ordinationstale var en Fortsættelse af Betragtninger og ver Texten Joh. 5 Cap. 39 og 40 Vers. Den resderende Capellan Hr. Henneberg intimerede over Chr. 13, 9. Hr. Rømer prædikede over Texten. Joh. 1 Cap. 23 Vers.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Udi Kirkeaaret 1802 er i Aalborg Stift copulerede 112 Par Ægte Fødte: Mandkiøn 1192, Qvindekiøn 1196, tilsammen 2388, desuden 141 uægte. og 129 Dødfødte.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Døde. MandkiønQvindetiøn. fra 9 til 10 100 og derover - og tilsammen af begge Kiøn 1854. Altsaa ere 681 Børn flere fødte end døde, foruden de Dødfødte.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Anmeldte Mærkværdigheder. Jblandt de Fødte: 32 Par Tvillinger. J Siørring, 1 Kone født 2 Par Tvillinger i tortere Tid end et Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Jblandt de Døde: Druknede. Ved Aalborg 1, ved Hals 1, i Dronninglunds Sogn 1 Pige, i Skjoldborg Sogn 1 Par Ægtefolk i en Aae, ved en Baad som kantrede, i Karbye 2 Mænd ligesaa, af Raaberg Sogn 3 Mænd ligeledes, i Skyum Sognen Mand udi en Pøl, af Budum Sogn 1, i Siørring Sogn, 1 Dreng 2 1/2 Aar gammel drutuet i et Kar Ostvalle. Hastig døde, i Aalborg 1, i Hellevad Sogn 1 Pige som sad paa en Stoel, i Liørslev Sogn 1 Mand som gik hjem fra sin Nabo, faldt pludselig død ned, i Hvidberg paa Morsøe 1 Kone død meget hastig, i Jelstrup 1 Mand død paa Marken, ved Sæby 1 Mand død ligeledes, i Fyrrebye 1 Mand sunden død og blodig, i Outrup 1, Barn funden død i Sengen hos Moderen. Døde ved ulykkelig Tilfælde: i Muust i Fruentimmer i 19de Aar død ved at falde i Jesmarch Sogn 1 Mand nedfalden til døde i sin Lade, 1 Hørmested 1 frossen død paa Marken, i Skjoldborg 1 Betler ligeledes, i Lodderup 1 Person ligesaa, i Adstrup Sogn 1 Mand dræbt af Lynild, i Schagens Sogn i Tømmerbye 1 Mand slagen til døde af en Hest. Personer ligesaa, i Grurup Sogn 1 Kone ligeledes, 1 Karl hængt sig, i Elsøe 1 Mand ligesaa. Døde ved voldsom Død, i Seilstrup Sogn 1 Paa adskillige Steder 6 Personer opskyllede af Havet, under Øsløs Sognekald 15 døde af Forraadnelsesfeber. Paa adskillige Steder 3 Koner døde i Fødsels smerter.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Prædikanterne paa 1ste Juledag. Froepræditen. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Kirkemusiken opføres til Høimesse og Aftensang Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Prædikanterne paa 2den Juuledag. Froeprædiken. Budolphi Kirte, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Meden. Hospitalskirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-12-24
Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Frue Kirke.