JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-21
En Samling af udsøgte Malerier af de berømteste Mestere er ved sal. Johan Wilhelm Colsmanns sidste Villie kommet : mine Hænder. Ved den ulykkelige Jldebrand hvorved ogsaa min Boepæl blev ødelagt, frelste jeg ved Venners Hielp denne kostbare Samling med Livs Fare. Nu, da Stadens almindeltge Ulykke opfordrer mig at biedrage hvad jeg kan til saa mange Ulykkeliges Lettelse, troer jeg at handle overeensstemmende med min afdøde Velgiørers ædelmodige Hensigter, hvoraf St. Hans Hospital og adskillige Kirker har haft saa betydelige Prøver, naar jeg anvender denne kostbare Samlings Beløb til fattige Brandlidte af St. Petri og St. Nicolai Sogner. Jeg indbyder derfor alle Elskere af Fiældne og udsøgte Malerier, at tage denne Samling i Øyesyn 8 Dage forinden Auctionen, som er berammet til Mandagen den 12te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, at holdes i mine iboende Værelser i Casserer Wor gaards Gaard Nr. 13, paa Hiørnet af Amager Torv og Rokke gaden, hvor Catalogi tillige bekommes. Anna Hensel. det Asiatiske Compagnie agter Mandagen den 12te Octbr. 179. L. Kl. 10 i Compagnets Huus ved en eneste Auction at opraabe, og uden flere Auctioners Holdelse, om antagelig Bud skeer, at bortsælge Fregatskibet JulianelMarie, drægtig 260 Commercelæster med Inventarium i den Stand sammenu er og efter sin Hiemkomst fra Ostindien sidste Julii Maaned forefindes ; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Skibet og dets Inventarium forevises imidlertid af Compagniets Equipagemester Captain Haste.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Administrationen for den Kongelige Porselins=Fabrike i KiøEl benhavn bekiendtgjør herved, at Mandagen den 19de October næstkommende og følgende Dage, fra Klokken 10 om Formiddagen til 3 om Eftermiddagen, bliver udi General Post=Amtets Gaard No. 88, paa Store Kiøbmagergade, holdet Auction over en Deel blaat og hvidt Caffe= og Thee Tøy af forskellige Mynstre og Mahlerie. Ligeledes bliver 14ten Dage derefter, nemlig Mandagen den 2den November bortsolgt en Deel Bordtøy, blaat og hvidt, af forskiellige Mynstre og Mahlerie, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgjøres, og bliver de trykte Fortegnelser 14ten Dage forinden Auctionen at bekomme paa Porselins=Fabrikens Contoir paa Store Kiøbmagergade Nr. 3. I i Efterretning for Vedkommende bekiendtgiøres herved, at & Tolder og Consumtions=Jnspecteur Herschens og Kiøbmand Niels Fuglede ere valgte til Fredsmeglere ved den ved Forordningen under 10de Julii 1795 betalede Forligelses=Commission i Callundborg. De som have noget at andrage for Commissionen, vilde behage at henvende dem til Kiøbmand Fuglede i hans iboende Gaard i bemeldte Kiøbstæd, hvor han alle Torsdage om Formiddagen imodtager Klager. Commissionen holdes hver Onsdag Eftermiddag Kl. 3 paa Callundborg Raadstue. Til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres herved, at om kort Tid bliver de Godser, som afg. Etatsraad Rejersen har efterladt sig paa Wordinborg Amt, opbuden til offentlig Auction, nemlig: 1) Nyesøe Gods Hovedgaardstaxt 22 Tdr.; Skpr. 1 Alb., Skovskyld 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Bøndergods 205 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 20 og 63 Deel Alb., Skov og Mølleskyld 15 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 fem niendedeel Alb., Schibinge Kirke 29 Tdr. 2) Johnshoveds Gods Hovedgaards Taxt 63 Tdr. Skar. 1 Fdkr., Skovskyld 1 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Bøndergods 266 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 10 Tdr. 1 Skpr.; Johns hoveds Kirke med Jus Patronatus & Vocandi, 30 Tdr. 3) Oremandsgaards Gods, Hovedgaardstaxt 15 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Skovskyld 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., Bøndergods 209 Tdr. 3 Skpr. Frkr. en niendedeel Alb., Skovskyld 6 Tdr. 2 Fdkr. 2 fire nindedeel Alb., Allersløv Kirke med Jus Patronatus & Voeand, 36 Tdr. 4) Høfdingsgaards Gods Hovedgaards Taxt 51 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 2 fem syttendedeel Alb, Skovskyld 5 Skpr., Mæhrn Kirke med Jus Patronatur & Vocandi, 39 Tdr. 1 Skpe. Bønder gods 239 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. en halv Alb., Skovskyld, 3 Tdr. 2 Fdkr. 2 Ath., Mølleskyld 4 Tdr. 5) Lilliendahls Gods Hovedgaardstaxt 50 Tdr. 1 Alb., Skovskyld 1 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb, Bøndergods 317 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 22334te Deel Alb., Skovskyld 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., Mølleskyld 5 Tdr. Øster Egitzborg Kirke 42 Tdr. 6) Bakkebølle Bye 55 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 6 Tdr. 5 Skpr. Auctiosdagen kan ventes nærmere bekiendtgjort, ligesom og hvor Jorde bøgerne og Conditionerne kan faaes til Eftersyn. Jmidlertid anmærkes til Liebhabernes behagelige Efterretning, at de 2 Trediedele af Kiøbesummen kan ventes staaende i foranførte Efendomme. Kiøbenhavn, den 17de Septbr. 1795.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Som Executores Testamente, S. Engelbreth. B. Biørnsen. H. Brandorph. Ole Jensen Gaardmand i Fienneslefmagle paa Sorøe Academies Gods, ankom til en Gaard paa Brøndbyester Mark, sidstleden Tirsdagen den 15de d. M., om Aftenen Kl. 8, bildede strax sine Vognbester og satte dem med Gaardens Eieres Tilladelse i en Markøsten for Gaarden, som ligger tæt ved Landeveien. Kl. 9 gik han ud for at see efter dem, men kunde hverken da eller siden efter finde dem, og altsaa formodes bortstiaalne; de ere begge Heste, 7 a 8 Aar gamle, sorte med temmelig lange Rumper; den ene er noget fladhoved, noget skank og en stirskoet, og er noget blegere i Couleuren end den anden, som er førere og meere sort, og skoet ikkun paa Forbenene. Kunde nogen opdage dem, loves en billig Douceur, og om forlanges Navnet fortiet. Sorøe, den 20de Sept. 1795.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetingsret den 15de Junii d. A., og ved Siellands Landstingsret den paafølgende 19de August, er afg. Bødkermester Jens Olsens Credito, rer og Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldede, at melde sig hos Magistraten, som Skifteforvaltere i bemelte Helsingøer, de første med deres paa Boet havende Krav behørig legitimerede og sidste for at bevise deres Arverettighed, da enhver skal nyde Ret efter Loven, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Ved Proclama, læst inden Helsingøers Byetingsret den 20de Juliid. A., og ved Siellands Landstingsret den paafølgende 19de August, er afg. Johan Samuel Kohlers Enkes Anna Maria Køhlers Creditorer med 12 Ugers Varsel indkaldede, at melde sig hos Magistraten, som Skifteforvaltere i bemelte Helsingøie, med deres paa hende havende Krav behørig legititimerede, da enhver efter sin Fordrings Natur skal nyde Ret efter Loven; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Det bekiendtgiøres herved, at de Hans Majestæt Kongen tilhørende Fisk søer og Damme paa Frederichsborg Amt, bliver paa bemelte Amts Tinghuus opbuden til offentlig Auction Onsdagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, deels til Bortsælgelse til Eiendom og deels til Bortforpagtning nogle paa 6 og nogle paa 12 Aar, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen bliver fremlagt og ellers forinden ere at faae til Eftersyn paa Friderichsborg Amts=Contoir 14ten Dage før Auctionen. Frederichsborg, den 3die September 1795. vetzow.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 6te Julii, og ved Siellands Landsting den 19de August dette Aar, ere alle de, som formene at have nogen lovlig Fordring til afdøde Billardholder Knud Pedersen Jssings og afg. Enkes Karen Willumsens fælleds Stervboe, med 12 Ugers Varsel, fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelse at regne, indkaldede, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Hof= og Stads=Rets Procurator Bradt og Hørkræmmer Matthæi, som Executores Testammenti og Skifte=Commissarier, inden fornævnte Tids Forløb, ligesom og de Afdødes Arvinger, inden den i Loven befalede Tid, tillige indkaldes, at møde, for at legitimere deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end ydermere til alle Vedkommendes Efterretning, 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 7de September 1795. P. D. Bradt C. B. Matthæi.
Berlingske Tidende, 1795-09-21
(572) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Giertrud Hansdatter Bugges og forhen afdøde Mand Favnsætter Søren Pedersens fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Ja jeg har bragt i Erfaring at nogle af en nedrig Egennytte søger at skiule min Boepæl, naar samme af mine Venner søges, saa maae jeg herved give mig den Frihed, at underrette alle og enhver der vil forunde mig deres Handel, at min Botiqueer i Skindergaden No. 35. lige for Lille Fiolstræde, hvor jeg skal bestræbe mig for at opvarte enhver til Fornøielse med alle Sorter Urtekramvare; tillige bekommes gode Caffebønner 28 sk. til 2 Mk. Pd., raffinerede Sukkere til Sukkerhuuspriserne, godt Puddersukker til 12, 14 a 16 s. Pd. m.m. Heindr. Holm. brunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet No. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ottendedeel 1 Alen, er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændte Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende i No. 150 i Bredgaden. Det overalt grundmurede og nyelig til Beboelse meget godt og beqvemt indrettede Huus No. 59 paa Hiørnet af Nørregade, Volden og Skiden=Torvet, er til Kiøbs for billig Priis, formedelst Eierens Udflytning af Staden, og hele Huset tilligemed Vaanings=Kielderen kan af Kjøberen tiltrædes førstkommende Flyttetid.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Af en Skrivelse fra Philladelphia den 5te August. De veed uden Tvivl allerede for længe siden af Aviserne, at John Jay, som americansk Gesandt, har sluttet en Tractat med Engelænderne. Denne Tractat har her, og næsten i alle de forenede Staters Hovedstæder, foranlediget Folkeforsamlinger, og i alle er der bleven besluttet at erklære: 1) at det var Borgernes Mining, at den af Lord Grenville og Bohn Jay sluttede Tractat var gandske skadelig for de forenede Staters Handel; 2) at denne Tractat ikke forskaffede Amerikanerne nogen Ret i Henseende til det forliis, som de havde lidt af de engelske Kapere, saasom de maatte indlade sig i en langvarig og tvivlsom Proces, som blev ført i London, ret ligesom den amtrikanske Nation maatte ydmygst ansøge derom hos det engelske Ministerium, og at de, som ved disse Kaperier vare blevne gjorte fattige, og ingen Proces kunde føre, følgelig skulde blive forarmede; 3) at det endnu skulde vare i 2 Aar, førend de vestlige Poster, som Engelænderne allerede ved Fredsslutningen aftraadte til Amerikanerne, skulde blive dem overleverte; og dog tilhørte disse Forter Amerikanerne med Rette; 4) at det var de forsamlede Borgeres Mening, at de Aarsager, hvorfore denne Tractat med Engeland ikke var at antage, skulde forelagges Præsidenten Geonge Washington, og han ansøges om, at ikke underskrive dende Tractat, naar han havde Kierlighed for sit Fædreneland, og sine Medborgere. - Allerede havde man udspredt som vist, at denne Tractat var bleven ratificeret, og spaaede onde Følger for Landets Rolighed. - Jmidlertid indeholde vore Blade for i Gaar følgende Artikel: "Vi vide fra en sikker Haand, at Præsidenten endnu ikke har sauctioneret Tractaten; og man føier endnu til, at Ratificationernes Udvexling ikke skal gaae for sig, førend disse Underhandlinger faae et gunstige Udfald. Om disse Underhandlinger angaae den 22de Artikel af denne Tractat, som Senatet forkaster, eller den brittiske Regierings sidste Jnstruxer angaaende vore Skibes Borttagelse, vide vi ikke med Vished."
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Genua, den 3die September. Efter den engelske Capitain Et ward's Udsigende, som indløb hertil den 30 August, holder man Corfica næsten for forloren for Engeland. Den engelske Vicekonge har afbrudt al Correspondence med den gamle Paali, som forskandser sig i Rostino, og staaer virkelig i Spidsen af de Missornøiede. - Fra Bastia er allerede en 3die Deputation bleven afsendt til Vicekongen med Forestillinger. Alle Corsikanere, forsamle sig i Primairforsamlinger mod Engelænderne. Den herværende spanske Gesandt Huerta har meget eftertrykkelig protesteret mod den Keiserlige General de Vins's Erklæring: at, efter den sluttede Fred mellem Spanien og Frankrige skulde alle de Spanske Skibe, som vare ladte med Korn Levnetsmidler og Krigsfornødenheder &c., blive borttagne; men General de Vins forbliver ved sin Beslutning, og har den 24de August paa nye erklæret Gesandten, at han nylig af den engelske Minister, Drake, havde faaet at vide, at der var Overflødighed af Levnetsmidler i Spanien, og at Spanierne vilde føre samme fra Genua af til de Franske allene.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Jtalien, den 5te Septbr. Anliggenderne paa Corfica blive bestandig mere betænkelige for Engeland. General Paoli er med sine Tilhangere forskandset i Rostino. Municipalitetet i Bastia har til Vicekongen afsendt en nye Deputation med Besværinger, og mange Egne har man, ved at opbrænde Parlementsacterne, givet Tegn til Opstand. - Den franske Armee i Jtalien er bleven formeret med 20,000 Mand, som kom fra Spanien.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Paa Øen Sardinien tiltage Urolighederne, og det er nu kommet saa vidt med samme, at, dersom Kongen ikke griber til de hurtigste Foranstaltninger, staaer han i Fare for at miste den hele Øe. - De her værende Jacobinere have Overhaanden og skiule nu ikke længere deres Projecter. De have med bevæbnet Haand indhentet Præsterne, de Adelige, Munkene og Nonnerne, og true at afsætte og forvise Landet alle, som sætte sig imod deres nye Omstøbninger. Vicekongen, som man endnu i Begyndelsen respecterte, blev den 24de August tilligemed sin første Minister og Erkebispen af Cagliari, sat under Arrest, og Ministeren maatte befale Landstænderne, at samtykke alle Jnsurgenternes Foretagender. E. Sk. De Keiserl. giøre Anstalter til Vinterqvarteerer, og sætte derfor alle Bygninger og Magasiner i Requisition i de genuesiske Stæder.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Tølln, den 12te September. J disse Dage brækker den ved Deuna staaende fransk Armer igien op, for ufortøvet at følge efter Østerrigerne. Ved Coblenz skal endnu en Forstærkning støde til hen, og imidlertid tør Armeen mellem Andernae og Coblenz formodentlig ogsaa være gaaet over Rhinen. Planen er: at gaae omkring Chrenbreitstein, og nærme sig Maynz paa den høire Rhin side. Jmidlertid tør Pechegravel og vove en Overgang ved Overhinen, og skaffe den der posterte tydske Armee noget at bestille. - Af de Baade, som Østerrigerne have efterladt sig, skal der blive slaaet en Communicationsbroe ved denne Stad. - Skibsfarten er nu igien gandske aaben, og Tilløbet af Mennesker fra det Bergiske ubeskrivelig. De holland ske Skibe, som laae paa den anden Side, ere nu komne herover igien, og nogle af samme have allerede tiltraadt deres Reise til Holland. - Dutz har ved de Franske Jndmarch lidt noget ved Plyndring. J Mühlheim blev der strax fordret 4000 Pund Brød, hvilke Mühlheimerne saae sig nødte til at opkiøbe her.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Rhinstrømmen, den 13de September. En authentisk Skrivelse i hiinseende til de Franskes Overgang over Rhinen indeholder endnu følgende Berigtigelser; Foruden den store Mængde hollandske Skibe af alle Slags, som de Franske havde bragt sammen til Skibsbroer, kiøbte de endnu 35 Færger meget dyet og for rede Penge. Enhver at samme kunde rumme 250 Jnfanterister eller 60 Mand til Hest. Med disse satte de Kl. 11 1/2 i den smukke, stille og stierneklare Nartil den 6te September, paa eengang inden 3/4 Time, 8000 Mand over paa den høire Rhinstrandbredde, og undgik paa denne Maade den ved at gaae over en Flod hidtil sædvanlig besværlige, langsomme og ofte blodige Methode, først at slaae en Skibebroe under Beskyttelse af Artilleriets Jld, og derpaa at lade Tropperne marchere over. - Signalet til denne drislige Maneure vare 6 opstigende Raketter, og eftersom de stege i Veiret, begyndte alle de franske Batterier, paa flere end 20 Steder langs Rhinstrandbredden, at spille. Det var en forskrækkelig Jld, og det blev gandske lyst i Luften af Bomber og Granater. Under Beskyttelse af denne Jld gik Færgerne med 8000 Mand over ved Eichelskamp, og neppe vare de stegne ud, førend Skibsbeoerne i største Sikkerhed bleve slagne over Rhinen. Om Morgenen Kl. 3 1/2 vare allerede 18 til 20000 Mand tilligemed Artilleriet gaaet over, stod paa Pfalzisk Grund, og angrebe i 3 Afdelinger den Keiserl. Leie i Buckum bag Anger; saa at de Keiserlige maatte trække sig tilbage til Elberfeld. 2 andre Overgange skede oven for Dusseldorf paa samme Tid og Maade med 12000 Mand. Disse vare de, som indtoge Düsseldorf. Der laae kun 400 Keiserlige under en Oberst sammesteds, hvilke trak sig ligeledes til Elberfeld. De vilde i Begyndelsen, capitulere, men de franske Grenaderer viste Bajonetten, og raabte: Denne skal slutte Capitulationen. Pfalzerne erholdte, som bekiendt, Capitulation. Overgangen ved Uer dingen var et blot Blendeværk. Færgerne forre indtil 32 Beel af Rhinen hen over, men vendte derpaa bestandig tilbage igien, som om de ikke kunde komme videre. Den 6te om Eftermiddagen Kl. 4 var den hele keiserl. Armee borte fra Rhinen og 2 Mile ind af Landet til Elberfeld, hvorhen de overalt bleve forfulgte af de Franske. Utroeligt er det, men dog sandt, at denne hele Overgang ikke har kostet begge Parter mere end 3 a 400 Mand. Den store Hurtighed, hvormed de Franske satte alting Værk, tillod ikke Fienden at giøre Anstalter til Modstand.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Frankfurt, den 15de September. De Franske blive ved at rykke frem. De have forcert den lille Flod Wüpper, og bemægtiget sig Urbach. Den Keiserlige Armee er i fuld Rettrade. Den har, formedelst den fiendtlige Overmagt, forladt sin svage Stilling bag Sieg, og trækker sig over Weyerbusch bag Lahn. Den Keiserlige General Grev von Erbachs Hovedqvarteer kommer til Sie gen. Han har i Gaar forenet sig med Prindsen af Würtembergs Corps. Ogsaa i Limbura bliver afstukket en Leir for 12000 Østerrigere. - Ved Maynz have de Franske den 11te og 13de ladet opstige Luftmaskiner, som over 1 Time ere forblevne i Veiret, og i hvilke Officerer have foretaget Recognoserringer. Det samme have de ogsaa gjort den 9de ved Neumied. Man er bange for at de Franske ogsaa turde giøre et Forsøg paa at gaae over Rhinen mellem Maynz og Mannheim.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 15de September. Det er kun alt for vist, at de Franske rykke bestandig nærenmere frem mod Lahn. Den Reiserlige General von Erbactrækker sig bestandig mere tilbage. Fra Jseriohn indtil S. gen bag Lahn, hvor han i Gaar ankom, gik Rettraden i største Oden for sig. Den 11te er den sidste Keiserlige Bagage gaaet igiennem Weyerbusch. Siegburg er siden den 13de i de Franskes Hænder, hvilke udbrede sig som en overløbenFlod. - Prindsen af Würtembergs Hovedqvarteer skal staae i Ucherod, og de franske Forposter befinde sig kun 6 Mile foran Witzlar. Jmidlertid ville de Keiserlige tage en uovervindelig Stilling bag Lahn, under General Beaulius Commando, og ikke svække sig i smaa Fegtninger, men forberede Alting til et afgiørende Hovedslag. Clairfait selv lader føie de beste Anstalter, og befæster Høiene bag Lahn, for at giøre de der værende trange Poster utilgiængelige for de Franske. Daglig ankomme store Forstærkninger af Mandskab og Skyds til denne General, saa at man tør vente, at de Franske for gieves skulle forsøge at brække igiennem denne Postering. -
Berlingske Tidende, 1795-09-25
General Wurmser er pludseligen død i Freyburg af et Slagflod, og General Alvinzy har imidlertid paataget sig Commanden over hans Armee. - Da de Franske trænge bestandig videre frem mod Overthinen, saa troer man, at dette og saa torde giøre en forandring i den Keiserlige Armees Operationsplaner i Breisgau, og at der fra denne Armte torde blive detaskeret Tropper til Egnen af Maynz. - Pichegrutrækker imidlertid bestandig flere Tropper tilsammen neden for Strasburg, og man troer, at de Franske ogsaa der snart tor de forsøge en Overgang over Rhinen. - Den Keiserlige Armee i Breisgau stiller dog en stærk Dæmning imod ham. De condiske Tropper have besat en Øe ved Rheinfelden, hvorfra dog Schweitzerne, efter nogle Beretninger, skal have fordrevet dem. - Det er gandske ugrundet, at de Franske stille deres Hovedstyrke mod det Hannoverske.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Münster, den 16de Septbr. De over Rhinen gangne Franskes hele Operation synes at være stilet mod Maynz. J Landsbyen Werckheim vare de komne over Demarcationslinien, men trak sig strax tilbage, da de fornam det. - Den forende hanoverske Armee, under General, Grev von Wallmoden, staaer 40 Batailloner, og 60 Eskadroner stærk paa en Cordon fra Paderborn igiennem det Osnabrückske og vor Nederstift indtil Oldenburg som en Observationssarmee, og har hidtil ligeledes nøie iagttaget Demarcationslinien. - Churfyrsten af Colln har af Feldtmarskal v. Clairfalt forlangt, at den Münsterske Contingent hurtig skulde vende tilbage, og har tillige sendt Ordre til Tropperne, at de ufortøvet skulle tiltræde deres Tilbage march.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Helsingøer, den 25de September. Fra den 21de hujus til i Tag ere 96 Skibe passerede Sundet. Den 21de ankom den danske Fregat Havfruen og Kutteren Forsvar fra Kiøbenhavn, og afseilede den 23de til Nordsøen. J Gaar gik den svenske Brig Dragon til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Kiøbenhavn, den 25de September. at under 5te forrige Maaned er Gartner Martin Baastrup, ne naadigst udnævnt til Slotsforvalter og Gartner ved lottenlund Slot.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Den 22de gik den svenske Fregat Galathea til Østersøen, Den 23de lagde Kutteren den flyvende Fisk ind igjennen Bommen. Den 24de gik en svensk Kutter til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Ved Tal=Lotteriets 546 Trækning i Wandsbeck udkom No. 77, 59. 24 56. 43. "Onsdag Morgen, den 30te Septbr., afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, PraPriosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen "før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norsk. Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento. AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Jeg opfylder her den bedrøvelige Pligt at tilkiendegive min elskede Familie og deeltagende Venner, at min eneste særdeles elskede Søn Søren P. B. v. Tybring. Lieutenant ved det norske Livregiment, forlod Verden den 15de Septbr. 1795, kort og smertelig var hans Sygdom, men lang og blid bliver den Glæde, han efter sit Liv og Tankemaade vist tør haabe, al Condolence frabedes. Maria Elisabeth sal. Tybrings, fød Høier.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
det behagede Forsynet den 7de sidstleden ved Døden at henkalde min elskede Broder Søecapitain Daniel Hammelew, forhen værende Enrolleringschef og Oberloots i Tronhiems District; hvilket herved bekiendtgiøres den Afdødes og mine fraværende Venner. Condolence frabedes. Tronhiem, den 12te Sep br. 1795. Agnete Hammelew fød Hornemans.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
Da det evige Forsyn har den 14de i d. M. ved en sagte Dø bortkaldet min kiere og ømme Mand Kiøbmand Hans Andersen Ulv; saa undlader jeg ikke her at anmelde dette for mig smertelige Tab for haas og mine Slægt og Vinner, frabedende mig al Condolation. Varde i Ribe Stift, den 19de Septbr. 1795. Susanne Elisabeth sal. Ulve, fød Ahrensberg.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
En stor Samling nye Musikalier er arriveret til Organist Friberg i Silkegaden No. 68 paa 2den Sahl.
Berlingske Tidende, 1795-09-25
En nye Communionbog for Communicantere af den AugsE borgske Bekiendelse efter den hellige Skrivt og Dr. M. Luthers evangeliske Lære, med et godt Vidnesbyrd af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Balle om dens Brugbarhed og Nytte til Opbyggelse og Trøst for redeligsindede Christne, 116 Side, stor, faaes bestandig tilkiøbs for 10 s. indbunden paa Trykp. og 16 s. Skrivp. hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34, Sammesteds faaes: Andet og forbedrede Oplag af Em. Ballings Huusmoder, et Priisskrivt med Motto: "Exempler virkbest, som er tilkiendt det Kongelige Landhuusholdningsselskab første Sølvmedaille, 24 s. Expl. uindb., 28 a 32 s. indbunden. Hvo som tager 50 til 100 Expl. af denne Bog, som er 9 Ark stor overlades Expl. for 14 s. uindb., og de som tage 25 for 18 s. Expl. Den kan og faaes indb. hos Klokker Hr. Bøschen i Bergen.