JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Viborg Samler.) Anno 1819 den 26de Maj holdtes den for Viborg Stift i det af Hs. M. Kongen authoriserede Seminarium i Ranum den befalede Prøvelse over alle Seminariets daværende 10 Lærlinger, i Overværelse af Stiftets Biskop, H. H. Hr. J. Bloch, og Amtsprovst Bering, samt Sognepræsterne: Hr. Lund i Hornum, Sadolin i Vadgaard og Blicher i Vildsted. Efterat samtlige Elever havde med Berømmelse overstaaet den mundtlige Prøvelse i alle de øvrige allernaadigst befalede seminaristiske Kundskaber og deres skrivtlige Udarbeidelser samt Regneøvelser og Prøver af Stiil, Ret- og Skjønskrivning vare censurerede, aflagde de Dagen efter, den 27de Maj. ved Biskoppens Visitats i Bjørnsholms Kirke, offentlig praktisk Prøve, i alle ovennævnte Censorers Overværelse, i at catechisere, og bleve dem da tilkiendte ved fælleds Censur følgende Hoved karakterer, nemlig: Jens Christensen Lyngbye, Hans Christensen Mosbek, begge udmærket duelig; Søren Nielsen Lund, Laurits Sørensen Vistoft, Frantz Andersen Allag, Jens Christophersen Møller, Jørgen Madsen Mølholm, alle meget duelig; Ole Christensen, duelig. Foruden disse til Dimission modne fundne Ynglinger, bleve til de 2 sidste i Seminariet optagne Lærlinge givet efterskrevne Flids Carakterer, nemlig: Clemen Christian Monrad, god; Hans Christensen Agerskou, god. Det bemærkes, at alle Seminariets Elever havde lært at vaccinere, samt Musik af Seminarist-Eleve Christensen, Haugedyrkning af Eleven Møller og Choralsangen af Seminarieforstanderen. De første have for Naturhistorien erholdt Carakteren udmærket god. Af de 8te første bleve de 7 første dimiterede, efterat have fuldført det reglementerede Cursus. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Blandede Efterretninger. Efter den almindelige Fortegnelse over de Bøger, som i Frankfurter og Leipziger Paaskemesse. 1819 enten ere ganske ny trykte, eller forbedrede oplagte, eller i Fremtiden skulle udkomme, beløb Tallet af færdigt blevne Bøger i det Latinske, Tydske (og græske) Sprog sig til 2489 Skrifter, Atlasser, Postkort, Generalkort, enkelte Landkort til 80. Af Romaner 124, Skuespil 54, Musikbøger og Musicalier 323, Skrifter i udenlandske Sprog (nemlig franske, danske, italienske, polske, bomske, engelske, hollandske, spanske) ere i saadan Orden omtrent i nedstigende Tal 269. J Fremtiden skulle udkomme 432. Fraregner man fra de ovennævnte 2489 Skrifter de ny uforandrede, ringere og forbedrede Udgaver, ialt 416, og Oversættelserne af det Græske og Latinske, som beløbe sig til 78, saa blive neppe 2000 Originalskrifter tilbage. Dette Tal bliver endnu meget mindre, naar man betænker, at adskillige Værker ere anmeldte under to eller flere Rubriker, at af mange Værker enten Deelene eller de forskjellige Udgaver særskilt anføres, og at af andre enkelte Stykker ere særskilt aftrykte og anførte som særdeles Skrifter. Mange anmeldte Skrifter, som de, der ene sysselsætte sig med Maven og Ganen, det chinesiske Spil, Selskabspila., kunne vel i egentlig Forstand ikke regnes til Literaturen, ei at tale om de mange Flyveskrifter, som kun have en øieblikkelig Jnteresse. Men derimod er der ogsaa udkommen ikke ubetydelige Værker i adskillige Fag, som i Philologien, det gamle Testam. Exegese &c., classisk Literatur, Jurisprudenz, Naturhistorie, og især Botanik, Oldgrandskning, Historie o. s. v. Hvor stor den Sum af Penge er, som fra alle Kanter strømmer til Jndien, fremlyser deraf at i en eneste Maaned, nemlig i Februar 1817. blot til Calcutta indførtes søvært 2,503,598 Sikka Rupier i Piastre (100 Piastre beregnede til 205 Sikka Rupier) 470,688 i Sølv- og 33,626 i Guldbarrer. I Januar var Jndførslen af rede Penge 979,050 Sikka Rupier eller 325,329 Piastre. (Asiat. Journal.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Alle Reisende beundre den store Canon i Agra, som en mongolisk Keiser har ladet støbe, og som en Hr. Warham for ikke længe siden har leveret en Afbildning af. Dens Gjennemsnit ved Mundingen er 32, ved Fænghullet 36, Caliberen 22 1/2, Kuglens Gjennemsnit 22, Rørets Længde 96, hele Canonens Længde 114 Tommer. Den veier 23,435 franske Pund. En Kugle, som affyres med denne Canon, veier, naar den er af smeddet Jern, 1624, af støbt, 1899, af hvidt Marmor 2707, og af Staal 7852, Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Drury-Lane Theateret i London befinder sig i saa mislige Finantsomstændigheder, at Actieeierne, for at bøde derpaa, have foreslaaet, at samle 25,000 Pd. St. ved frivillige Bidrag. Blandt de foreslagne Hielpemidler til at betale Renterne af denne Sum er den aarlige Leie, som Frugthøkerne i Comoediehuset svare, til Beløb - 600 Pd. St. (6000 Rbdlr.) – anviist. Hos Katschinzerne, et sidirisk Folkeslag, har een af de nyeste russiske Reisende fundet Spor af Bjerg- og Smelteværker, ligesom og mange gamle, tildeels rige Gravmæler. De første hidrøre uden Tvivl fra ældre Nationer, der i den fjerneste Fortid have beboet disse Egne, og nogenlunde forstode sig paa Bjerg- og Hyttearbeide. Gravmælene tilegne Katschinzerne vel deres Forfædre og have stor Ærefrygt for samme; men de fleste ere af Russerne blevne aabnede og ødelagte. Man fandt deri ikke allene Menneskebeen, men stundom ogsaa ved Siden af samme Pandeskaller og Been af Heste og Faar, Bidsler af Hestetømmer, Stigbøiler, Gjorde, Spyde, Øxer, Stridshammere, Buer og Pile, Afgudsbilleder, Urner og andre Kar, Øre- og Armsmykker af Jern og Kobber, men ogsaa adskillige af Guld og Sølv. De anseeligste ere betegnede med Mindestøtter og Obelisker. Ved Enden af disse Gravmæler staaer mod Sydost en mandlig og qvindlig Figur opreist, som de Jndfødte kalde Jlgensok, og som ere plumpt udarbeidede af grov Sandsteen. Andre ere blot bedækkede af høje Gravhøje, Kurgans kaldte, som der hyppigen findes paa den store Hede i de donske Cosakkers Land, saavelsom paa andre Heder i det sydlige Rusland. Nogle mene vel, at Blæsten efterhaanden har opdynget disse, men det er umueligt, som man ogsaa ved første Øjekast seer. De ere bestemt Begravelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Videnskabelige og Konst-Efterretninger. J Ægypten har en Chemiker fra Ancona, navnlig Baffi, der staaer i Paschaens Tieneste, som Jnspectør over en Krudtfabrik, udfundet en Methode, at cristallisere det Salpeter, som findes der i Jorden, ved blot Bortdunstning, istedetfor som hidtil, ved at koge det i Pander. Efterat han havde afleveret til Paschaen 300 Centner saadan ved Evaporation vundet Salpeter, er ham af denne lovet en Belønning af en halv Mill. Franker, naar den nu forsøgte Methode i Tiden stadfæster sig. (Om det iøvrigt er at ønske, at Ægypten, istedetfor som hidtil blot at levere Korn og Riis, i Fremtiden maaskee fortrinligviis vil levere Salpeter, det maa Statistikerne afgjøre med Philosopherne)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Den forhen i Engelland regierende Familie Stuarts Archiv, var efter den sidste Prætendents Cardinal Yorks Død, kommet i Privathænder i Rom og blevet kjøbt af Engellænderen D. Watson sammesteds. Den pavelige Regjering skal nu have faaet det af den sidste og foræret det til Prindsregenten af Engelland. Det skal bestaae af 400 Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
J Rom har et Selskab, hvori Prinds Friedrich af Sachsen Gotha og Hertuginden af Devonshire deeltage, forenet sig om, at lade ved en egen dertil indrettet Maskine de i Tiber begravede Oldsager opgrave. Man lover sig af denne Op gravning, som skulde begynde i Juni 1819, saare meget, da man veed, at ved forskjellige Leiligheder og til forskjellige Tider Billedhuggerværker ere blevne kastede i denne Flod. 120 Actier, hver paa 500 Seudi, ere bestemte til at dække Omkostningerne. De opgravede Værker skulle vurderes af Konstforstandige. Den pavelige Regjering, som vil holde en Commissair derved, har forbeholdt sig Forret til at kjøbe samme mod et Afdrag af 1 af Vurderingssummen. Resten faae Actionairerne, og kunne udføre samme mod at erlægge 3 af Værdien, som Afgivt til det pavelige Kammer. Dansk National-Sang. (Et Forsøg.) Veld, hvo er født ved Danmarks Strand! Han efter meer ei higer; Det byttes ei for noget Land Blandt alle Verdens Riger; Han kjender Brødres Ansigt der, Og hører Brødres Stemme, Paa Panden Ærlighed der er, Og Troskab der har hjemme. Det Sprog har en saa venlig Lyd, Kan ret til Hjertet trænge. Der Qvinder er med yndig Dyd, Der trives raske Drenge; Den Ting i Sielen tænder Jld At tænke, Mænd de blive, Det danske Navn de hædre vil J Døden, som i Live. Hvad Roes, som ikke Danmark har Der Tycho Brahe leved; Der fjerde Christian Konning var, Ham Gothen saae og bæved. Der Bølgen vugged Tordenskjold, Der Juul bandt Sværd ved Belte; Det lyder høit fra Old til Old, At Danmark fostrer Helte. Det gamle Helteland skal staae, Det staaer til Verdens Ende; For skal hver Danmarks Mand forgaae, For det skal lystre Fiende. Trods alle Skjæbner staae dets Flor, Det vidt om Land skal tone, At paa den danske Plet i Nord Der Kraft og Kjækhed trone. Dampe. *) Jkke indleveret til nogen Concurrents. Bidrag til en Fædrenelandssang. Uden at være Digter, og uden at kunne bedømme den forskjellige Værd og Passelighed af den ved Priisudsættelsen fremkaldte Mængde Fædrenelandssange, troer Jndsenderen, at nogen liden Forandring i den gamle Sang, "Komme Venner, tager Sæde o. s. v., ville, i Foreninmed dens vist nok herlige Melodie, ikke gjøre den uværdig at optages i deres Tal, her et Forsøg, Kommer Danske slutter Kiæde! Her vor Skytsaand vær tilstæde! Jubler, smelter hen i Glæde! Synger høit til Frederiks Roes! Døe for Kongen vil vi alle Dog skal Fienden, om vi falde, Af sin Seier ikke prale, Danskes Fald skal koste Blod! Landets egne kjække Sønner, Kiender Frederik og belønner; Døde vi, skal vore Sønner, Seire, synge, staae som vi. Fienden segne og beskiemmes! Kongen leve, Landet fremmes! Fredriks Minde aldrig glemmes! Jubler høit vort Dannemarks Priis!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 226, a vista 228. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. 9 Rbdl. 76 s. Spec. 229. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 10. a 13 Mk. 14 s. Obligat. (foruden Renter) 73. Commitees. 97. Norske Rigsbanksedler 14 3/4 Rbd. D. for 100 Rbd. Norsk. Svenske Sedler 56 a 57. Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeifstrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og hvorhostSextende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Hvad der kan siges for og imod Maskerader, som man i vore Tider ivrer saa meget imod, har allerede Holberg sagt for henved 100 Aar siden. Jeg fordømmer dem ikke, lader han Leonard sige, i Lystspillet Mascaraden, fordi der ere Mascarader, men fordi der gjøres Vane deraf. Unyttig Tidsfordriv og Børneleeg ere undertiden saa fornødne for visse Folk som Mad og Drikke, og Mascarader, foruden at de forfriske tungsindede Folk, ere af en sær artig Jnvention, thi de forestiller Menneskene den naturlige Lighed, hvorudi de vare i Begyndelsen, førend Hovmod tog Overhaand, og et Menneske holdt sig for god at omgaaes med et andet, thi saalænge Mascaraden varer, er Tieneren ligesaa god som Herren. Jeg fordømmer derfor ikke Mascarader, men deres Misbrug, thi at gaae 3 Gange om Ugen paa Mascaraden, er at sætte sin Hilsen til, er at sætte sine Midler til, er at stiele 3 Dage bort af Ugen, ja undertiden den hele Uge; thi unge Mennesker kan ved i delig Sviir og Døserie blive ganske ubeqvemme til Forretninger. Man seer derfor ingensteds reglerede Mascarader hele Aaret igjennem. At danse nogle Gange om Aaret, enten med bedækt eller blot Ansigt, er intet ondt, men at dans hele Aaret igjennem, kan gjøre den bedste Stad til en stor Daarekiste. Strøtanker. Intet straffer sig selv haardere end blind Forgudelse. For tredive Aar siden vare de franske Digtere og Talere hele det cultiverede Europas Afguder. Alt – lige indtil Form og Tilsnit, skulde være fransk J Alexandrinernes Snørliv indpræssede endog den Tids fyldige danske Poeste sig, for at ligne den Franske i Taille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Efter denne Form vare vore første Sørgespil Zarine, Einer Tambeskjelver, Adam og Eva og flere. Ogsaa Lovtaler skulde man have, der, jo nærmere de kom deres franske Forbilleder, desto mere gjeldte for Mesterstykker. Nu er Afguden faldet ned fra sit høie Stade, og alle gaae løs paa at sønderknuse den. Hvad man før har tilbedet som Halvgud, vil man nu neppe indrømme Fortrin som Konstværk. Ligesom tilforn Alt skulde fordømmes, som ikke var fransk, saaledes skal nu Alt trædes i Støvet, som er det. Denne Billedstormen hører ganske til Dagens Orden. Længe lod man sig nøie med den Paastand, at Frankrig ikke har havt Sørgespildigtere. Nu gaaer man endog saa vidt at nægte dem Talere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Endnu ganske nyligen hedte det: "de franske Eloges, de af den berømte Thomas aldeles ikke undtagne, ere i det Hele meest lærerige som Exempler paa de Feil, der burde skyes &c. Saale. des kan Smagen forandre sig. Hvad mon de franske Academiker, der kronede næsten alle Thomas's Taler, vilde sige, naar de hørte denne Dom, - Har man ikke, ved at læse saadanne Yttringer, Aarsag til at tilraabe mangen nutidig kronet og forgudet Digter: Solon, Solon, Periodiske Skribenter have stor Lighed med Løbere. Begges Konst bestaaer ikke i afmaalte, regelrette Skridt, men i at holde længst ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
De fleste Handlinger i det offentlige Liv ere et Slags Fixerbilleder. Det kommer alt an paa, fra hvilken Side man viser dem. Den sande faaer man sjelden at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Anecdot. J et Selskab, der var temmelig blandet, talte nyligen en Digter om den priisdømte" Lovtalover Daniel Rantzau. En Sømand, som sad i en Krog og var nær ved at falde i Søvn, foer, da han hørte det Ord priisdømt, forskrækket op, og spurgte ganske hidsigen: "Hvad, er Daniel Rantzan priisdømt, og det midt i Fredstider, For Diævelen, hvor er hun priisdømt, Maaskee af Jnsurgent Caperne - En af Selskabet, der just heller ikke havde nogen literair Dannelse, men dog vilde vise, at han ikke var nogen Bogfinke, svarede, at det var Selskabet for de skjønne Videnskaber, der havde priisdømt ham. "Hvad ham - raadte Skipperen - det er tordne mig en Skude, og den bedste, jeg eier." Nu mærkede Digteren Feiltagelsen, og gaf ham at forstaae, at det var ingen Skude, men en Tale, som, efter nyere Sprogbrug, er bleven priisdømt. "Jkke andet end en Tale!" sagde Skipperen ganske plegmatisk "For mig maa de gjerne priisdomme saa mange Taler, de vil, naar de kun lade min Skude seile i Fred
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 9 Juli. J de sidste Dage have vi været meget hjemsøgte af Tordenveir. Allerede for ti Dage siden slog Lynilden ned i en Hauge i Frederiksbergby og forbrændte en Stikkelsbærbusk. Natten fra Tirsdag til Onsdag opstod, omtrent efter Kl. 2, en Torden, ledsaget af Skylleregn og Storm, hvortil man længe ikke har havt Mage. Det var som Verden skulde forgaae. Jmidlertid slog Lynilden, uagtet den faaes Glim paa Glimt, lykkeligviis intetsteds ned i og omkring vor Hovedstad. J afvigte Nat tordnede og lynede det igjen, men ikke saa stærkt som næstforegaaende Nat; imidlertid skal dog Lynilden, som man vil paastaae, have slaaet ned i Utterslev, en halv Miil her fra Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
J disse Dage solgtes ved Auction efter afdøde Mægler Hyllested en Deel Guld- og Sølvmynter, hvoriblandt adskillige fjeldne. En saakaldet Hanreder Ducat betaltes med 30 Rbd. Ogsaa de 100,000 Mk. i Lodtrækningen over Præmier ved det Kgl. Laan i Hamborg, skulle være vundne i Holsteen. En Præmie paa 10,000 Mk. er vunden i Kjøbenhavn. Efter hvad man hidtil veed, ere her i Landet vundne ved denne Lodtrækning henved 400000 Mk., altsaa over 3/4 Deel af alle Præmiernes Beløb, Sidstafvigte Søndag tillod en Hoffet i Ramløse kun Rangspersoner at have Adgang til Hofballet, som de Kongelige Personer beærede med deres Nærværelse. Men det Bal, som næste Søndag finder Sted, bliver offentligt. H. M. Kongen af Sverrig og H. K. H. Kronprindsen, afreise først paa Mandag fra Ramløse til Stokholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Astronomen Tralls i Berlin har allerede d. I Juli om Aftenen iagttaget den ny Comet, som han fandt meget glimrende, da den Morgenen derpaa i Dagbrækningen næsten faae ud som Venus. Halen er betydelig, og Hovedet synes især stort. Den 2den Juli saaes den i Lauenburg, men først d. 4 Juli i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Mærkeligt er det, at ingen Astronom har forudbebudet denne Comets Fremkomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Udaf en Skrivelse fraen dansk Reisende. Ved min Ankomst til Lübeck fandt jeg en utrolig Mængde Mennesker forsamlede uden for denne By, og da jeg spurgte om Aarsagen, svarede man, at Mad. Reichand vilde gaae op med en Ballon. De begriber lettelig, at jeg strax tog en Billet og tillige Plads tæt inden for Jndgangen. Jeg hørte kort derefter, i det en ung smuk Kone, støttende sig til en Officier, fremtraadte, det almindelige Udraab: Der er hun, En noget bleg Kind syntes at røbe, at Smilet der laae paa Læberne, og hvormed hun yndigen hilste til begge Sider, var Konstens Triumph over Barmens Følelse; men da hun, medens Tilberedelserne tilendebragtes, nogen Tid opholdt sig i Ballonen, saae man tydeligen, at Roligheden vendte tilbage, og da hun kort derefter majestætisk hævede sig mod Skyerne og overstrøede os med Blomster, troede jeg at see Flora svingende sig til Olympen, i det hun ved hint Offer bevidnede de Dødelige Tilfredshed med sit Ophold paa Jorden. Neppe saae nogen Mand denne Evas vakkre Datter svingende sig i Veiret, uden at tage Deel i mit Ønske: O, maatte hun dog lykkelig overstaae denne Fare, - og neppe hørte Nogen efter tre Timers Forløb uden Glæde Efterretningen om, at hun uskadt var en Miil fra Lübeck kommet til Jorden. Snart indtraf hun i Stadt Hamburg, hvor hun logerede, og lige saa snart tilberedte hun sig samme Aften at gaae paa Comoedie, hvor hun, som man sagde, ledsaget af en Mængde Mennesker, begav sig hen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Enhver Ting kan betragtes fra forskjellige Sider. Forfatteren af følgende, i Hr. Hempels Avis af 6 d. M. indrykkede, har ogsaa sin Synsmaade: "J indeværende Sommer seer Man et Par omreisende Sønder-Jyder besøge Markederne i Fyen og Sielland med en horizontal Gynge, hvorpaa er anbragt nogle udstoppede Heste til saakaldet Karousel-Ridt, og adskillige Kaner, hver til 6 a 8 Personer, hvorpaa og hvori det markedssøgende Publikum ride og kjøre i Ring med hinanden. Slige Gynger, som ere almindelige i store Stæder, er derimod noget ganske Nyt for Bonden og i Smaa=Kjøbstæderne, og Strømmen. af Gyngelystne skal desfølge være saa overordentlig, at Entrepreneurerne ikke allene kommandere, men endog i egentligste Forstand forstyrre vore Markeders Øiemed, og hvorom alle Sælgere, ved flere Markeder skal have havt sørgelige Erfaringer. Thi medens disse Gynge Eiere reise fra Marked med en reen Gevinst af flere Hundrede Rigsbankdaler, har den trængende og skatteydende Handlende og Haandværker neppe solgt til Omkostningerne paa sin Reise, hvortil Aarsagen just er, at Bondestanden af begge Kjøn, med hvem Omsætningen fornemmelig skeer, spilder baade Markedsdagen og sine Penge paa dette Narrerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
- En Foranstaltning fra det Offentliges Side didhen, at Omsætningen ved Markederne ikke forstyrres af dette Gøglerie, i det mindste paa den egentlige Markedsdag, fra Morgen til Aften, kunde neppe stride mod Embedspligt og Medfør, eller den Omhu, der i Tider som disse, skyldes vore Markeder. At Gynge Eierne har Bevilling til Gyngens Brug, kan ikke være nogen Hindring herimod, thi deels er det at formode, at Bevillingen ei hjemler Ret til at besøge Markederne, der have et ganske andet og vigtigere Øiemed, og deels synes det, at ligesom slig Dyrehaugespas aldrig taales under Gudstjenesten, ligesaa lidt burde den taales, hvor Samfundet pleier noget andet almeenvigtigt Anliggende, som derved kunde lammes eller forstyrres; som det vel og maa være ophøiet over al Tvivl, at Regjeringen vil have sin Bevilling om denne unyttige Ting saaledes forstaaet. - Skulle imidlertid det Offentlige ikke finde sig foranlediget til ex officio at forføie noget i berørte Henseende, da ville vel kun lidet eller intet resikeres ved, om de markedssøgende Handlende og Haandværkere, gjennem Fogden og mod behørig Kaution, lod lægge Beslag paa Gyngen, under Markedstiden, for hvilken Forretnings Lovlighed endeel vægtige Argumenter ikke vil kunne mangle. Odense den 6 Juli 1819. - Hansen." Randlev, den 3die Juli 1819. Som bekjendt har Skarlagens Feber med Halssyge grasseret vidt heromkring i Jylland dette sidste Halvaar Den begyndte fra Landets Vestre Side, og udbredte sig ligge til den Østre, hvor den synes nu at være i Standsning. Jndsenderen har ikke faaet Kundskab om Sygdommens Historie i andre Landets Egne, ei heller om, hvorvidt den har strakt sig i Sønder og Nord. Hvorledes Forholdet har været i Randlev og Bierager Sogne mellem Folketallet til de af Sygdommen Angrebne og mellem de Angrebne til de af den Bortdøde, samt hvad her er bleven virket imod denne Sygdom, det vil erfares af følgende Oversigt J Marts M. d. A. nærmede Sygen sig til os fra den Nordvestre Side, Odder Sogn. Først i April yttrede den sig i Randlev, og udbredte sig i begge Sogne, til den nu nyligen med Juni Maaneds Udgang synes at være ophørt. Saasnart den yttrede sig, anmældtes det til DistrictsLægen i Skanderborg, som selv nogle Gange besøgte de Syge, og medbragte gode Lægemidler. samt foreskrev Diæt og øvrige Forholdsmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Selv vor elskede Stifts-Physicus i Aarhuus blev raadspurgt, som tog virksom Deel i Sagen; og da Districtslægen imidlertid blev nedtagen af Alderdom og Svaghed – beskikkede den meget brave og virksomme Esqvadrons Haandlæge: Hr. Dithmar, som flittigen besøgte de Syge, og kjendeligen bidrog til Sygdommens Ophør. At den dog ikke har været meget smittende, eller farlig, det vil kunne sluttes af følgende Forhold Folketallet i begge Sogne var ved dette Aars Begyndelse 1272. Deraf ere kun 73 blevne angrebne - d. c., omtrent hvert 17de Menneske. Af de Angrebne (som for det Allermeste vare Børn og unge Mennesker - omtrent lige mange af begge Kjøn) døde kun 8, hvoraf de 7 vare Børn under 13 Aar, og een Gaardmand 34 Aar gammel. Altsaa døde kun hver 9de af de Syge, og kun hver 15de af det hele Folketal. Og dog vare maaskee alle de 8 blevne reddede, hvis ingen Forsinkelse havde fundet Sted, enten med Anmeldelse og Sygdommens Angreb, eller med Lægemidlernes Befordring og Anvendelse. Mueligen kunde det være til Nytte, hvis man havde nøiagtig Underretning fra alle de Egne i Landet, hvor epidemiske eller smitteende Sygdomme havde grasseret. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Aarhuus, d. 6 Juli. Afvigte Søndag den 4de Juli holdtes den aarlige Examen i den herværende Søndagsskole, i Overværelse af Stift amtmanden Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Guldencrone og Hs. Høiærværdighed Biskop Bir samt en Deel af Byens Embedsmænd og Bo gere. Eleverne vandt i det Hele ved de gjort Fremskridt de Tilstedeværendes bifald. – J de sidste Aftener har man her i Byen bemærket en Komet, som Kl. 11 om Aftenen viser sig mo Nord lidet til Vesten, henved 30 Grader over Horizonten. Da formedelst Dagsskjæret ingen Stierner i Nærheden have været at see, kan man ikke bestemme dens Plads i Forhold til disse Den vise sig tydelig for det blotte Øie som en Stierne af anden Størrelse med en lys Hale, der venteligen formedelst de i Luften svævende Dunster i Aftes syntes at flamme temmelig stærk og strakte sig efter Anseende flere Grader opad Himmelrummet. - Jmorgen holdes Stiftets Landemode i Aarhuus Domkirke. Ved Gudstjenesten som begynder Kl. 10, prædiker Provsten for Nørrehald Herred, Hr. Amtsprovst Bruun, eller, hans Forfald, Hr. Amtsprovst Ridder Kruse, Randers. (S. Bl.)