Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Det er vist ikke noget Ubetydeligt, at Gaders Navne i en stor Stad, som Kjøbenhavn, ere saa betegnende, som mueligt; thi hvad Sprogene ere for den, der vil gjennemgandre Videnskabernes Rige, ere Gaderne for den, som vil see sig om og finde Rede i en stor Stads mange Bugter, Kringelkroge og Vraaer. Alt for megen Tid spildes ofte med at opsøge og opspørge Gadenavne, og Anmelderen, som er født og opdraget i Kjøbenhavn, maa tilstaae, at det ofte koster ham Umage, at finde Nye Adelgaden, St. Gjertrudstræde, Prindsensgade bag Slottet, Nykongensgade o. s. v. De, som først have givet mangen saadan Gade sit Navn, maa ikke altid have besiddet synderlig Opfindelseskraft, thi efte var man endog i saadan Forlegenhed, for at finde et stakkels Navn, at man ordentligen maatte kalde en Gade Blanco Gaden – ret som om den unddrømmelige Kilde af Navne nu var udrømmet. Uheldigst har man, som en Forf. nyligen anmærkede, været i Sammensætningerne med ny (man kunde lægge tilmed Sammensætningerne af gammel), og mindst billigt i at lade Nyvestergade fortrænge den gamle Vigantsgade, maaskee det eneste Minde for en vindskibelig og fædrenelandsksindet Medborger, Giøbert Vygant Michelsbecker, der 1680 bebygte en Deel Tomter paa Nyvestergade, og nød i levende Live samme Belønning, som Bebyggeren af Hausergaden i vore Dage, at Gaden opkaldtes efter ham. Den eneste Navne forandring paa Gader, der i de nyeste Tider er bleven foretagen, er Skidenstrædets Forvandling til Kristalgaden, der skeete med saa meget større Føie, som en Deel af Gaden allerede i ældre Tider kaldtes Kristalgaden. Men endnu gives der dog et Skidentorv, der altsaa med samme Grund som Skidenstrædet, kunde gjøre Paastand paa Navneforandring; dog saa nødvendig som mangen anden, er den neppe. J en fiin Dames Mund synes det vel at være noget ufiint, at nævne det Ord Skiden, men deels forbinder man dog med Skidenstræde ligesaalidet noget Begreb om Ureenhed, som med Rosenborggade, eller med Fiol- og Lavendelstræde noget Begreb om Roser, Violer og Lavendeler, tvertimod møder Næsen ofte i een af disse Gader en Lugt, der ligner intet mindre end disse liflige Blomsters Duft; deels er det næsten umueligt for en saadan delicat Dame, ganske at undgaae Ordet Skiden" thi hvorledes vil hun f. Ex. kalde sit Lintøi, naar det er ureent og Pigen skal vaske det? Hvorledes vil hun bære sig ad, naar hun skal nævne Møggreb, Møgdynge, Møgvogn, Vist nok er Kristalgade et mere poetisk Navn; man tænker her strax paa Kristalborge, Kristalbække, kristalklare Øine, som Pocterne have saa travelt med. Men Homer selv har jo ikke været saa peen i sine Udtryk, og han vovede jo endog at tillægge sin Besjunger Ko-Øine? - Hvor meget mere trænge ikke de Gader, som er sammensat med ny og lille til en Forandring? Hvor mangen Kjøbenhavner veed vel strax at gjøre Forskiel mellem lille og store Larsbjørnstræde, Nytorv og Gammeltorv, der i Grunden, nu, da Raadstuen ikke ligger mere midt paa Pladsen, begge ere eet Torv, Gammel Amagertorv og Ny Amagertorv Gammel Amagertorv veed man nu næsten kun at skille fra Vimmelskaftet, ved at tænke sig Jacob v. Thyhos Ryg og Posteriora. Hvor mange vide at gjøre Forskjel imellem Norgesgade og Bredgade? Hvad er Vestervold og Nørrevold for en Gade? skjøndt vi dog alle vide, at de begge ere Gader, ihvorvel synonyme med Volden selv. Den hele Gade langs med Philosophgangen kalde Kjøbenhavnerne Philosophgang, uagtet den egentligen hedder Vestervold, og uagtet denne Gang ligger paa hiin Side, og Gaden i alt Fald burde hedde Philosophgade, i hvorvel man der, ligesaalidet som i Gangen selv, finder synderlig Philosophie eller Philosopher.