JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Bekiendtgiørelser. Andreas Gottlieb, der sidste Sommer boede i Hun Et strup Bye, Salling Herred, indkaldes herved at indløse det til mig pantsatte sølv Lommeuhr. Pengene behager han at betale paa Rodkilde Skriverstue, og den modtage Uhret. Skulde bemeldte Uhr ikke blive indløst forinden denne Maaneds Udgang setter jeg samme paa hans Regning til Auction, hvilket herved 3de Gange meldes til hans Efterretning. Strandhuse den 1ste Decbr. 1784. Rasmus Laursen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Ja Niels Carlsen, som boede i et af de saa kaldede Grynhuse uden for Møllebroeport, Odense Sukkerraffinaderie tilhørende, er bortdød Natten imellem afvigte 27de og 28de September, og hans Boe derefter tagen under lovlig Registering til Skifte imellem hans efterladte Enke og 2de Døttre, men Boens Tilstand ikke tillader noget ordentlig Proclama, saa indkaldes herved disse, saavelsom de der maatte have noget at fordre i bemeldte Boe, at indfinde sig hos mig som Skifteforvalter, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Odense den 6te December 1784. Paa Hr. General Krigs-Commissair. Browns Vegne Jørgen Seckmann, Regiments=Qvarteermester. Padame Mette Cathrine Broholm, sal. Hr. Niels Øl. Hansens Efterleverske, er den 19de November død i Ørbech Præstegaard, hvor Skiftet efter hende er begyndt, bliver fremdeles lovlig foretaget, og tilmæste 11te Junii ventes sluttet. Hvo derved har noget at erindre, ville til rette Tid behage at melde sig hos os Undertegnede, som allernaadigst befalede Skifte=Commissarier. Herrested og Windinge den 4de Decbr. 1784. F. Friis. F. O. Biere. de som maatte have noget beviislig at fordre udi T Stervboen, efter ved Døden afgangne Gaardmand Anders Pedersen udi Katterøe Bye paa Baroniet Holsteenshuus, vilde inden 6 Uger fra understaaende Dato melde sig, da enhver efter Stervboets Tilstand, skal vederfares lovlig Ret og Behandling. Holsteenshuus den 26de November 1784. Nin Kone, Appelone Paulsdatter er for kort Tid Vi siden ved Døden er afgaaet, og efter oprettet Testamente og indhentet Kongelig allernaadigst Confirmation sidder jeg i uskift Boe, men ved Forandring betaler til min afdøde Kones Arvinger 10 Rdlr. Som jeg nu agter at indlade mig i et nyt Egteskab, saa har jeg desaarsag fornøiet min Kones nærværende Arvinger, men som hun endnu skulle have en Broder i Kiøbenhavn navnlig Jørgen Paulsen, som for 7 Aar var der Marchandiser, da boende i lille Færgestræde, ikke langt fra Amager Torv i en Kielder, saa indkaldes bemeldte Jorgen Paulsen herved trende Gange udi Odense AdresseContoirs Efterretninger, for mod vedbørlig Affald at afhente den ham tilfaldne Arvepart, som beløber sig 2 Rdlr. 1 Mk. 5 1/2 s. Killerup ved Odense, den 14de Decbr. 1784. Anders Nielsen, Gaardmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Til Kiøbs falbydes. Hos mig kan bekommes meget gode og store Hestedækkener for billigste Priis. Søren Kiær, boende i Vindegaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
En splinternye Kane, uden Beslag til 4 Personer er S at bekomme strax, naar Vedkommende derom melde sig hos Karetmageren i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Til Kiøbs forlanges. En smuk og sterk Kane forlanges til Kiøbs, da Liebhaberen herfra Contoiret anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Bøger, som faaes her paa Contoiret. Summarisk Jndhold af Aftensangs og nogle Høymesse Prækener for Kirke Aaret 1771, ved Nicolai Nannestad, Dr., 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Tanker om Alterens Sacramente af Thaulow, tilligemed Svar paa Recensionen over samme, 2 Mk. Reislers tydske Gramatica for Danske, 3 Mk. Skallers tydske dito, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Ueber die gegensettigen Pflichten verschiedene unter Einem Oberhaupte vereinigter Nationen. Beym Schlusse eines Collegium uber die waterlandische Geschichte von Professor He. gewisch zu Kiel, 10 sk. Originale danske Poesier for 1783 af W., 6 s. Peder Mark og hans Koner, et munter Stykke af Tydsklands yndede Romanskriver Wezel, 14 s. Muntre Spindeviser, Skrivpapiir, 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Paris, den 3die December. For kort Tid siden bleve 2 franske Ryttere dømt til Døde, fordi de i Fængselet havde dræbt een og saaret en anden, for med Magt at skaffe sig Friehed; derpaa paat og Marquis von Confianssig at redde begge disse Ulykkelige, som vare af anseelig Familie. Han udvalgte dertil den Leilighed, da han fulgte med Kongen paa Jagten, bad for dem, og sagde til deres Undskyldning: "De gjorde det jo kuns for at faae deres Friehed. Jeg havde i deres Sted maaskee kunne have gjort lige det samme. Kongen svarede: "Det skulle være en Ulykke for Dem, Marquis, thi de skulle sikkerlig ingen Pardon bekomme., Man har mange saadanne Træk paa Kongens faste Karakteer i deslige Tilfælde. Justitzen paa disse Ryttere blev strax fuldbyrdet, De bleve begge lagte paa Steile. Men den processualiske Justitz gaaer i Frankerig ligesaadan en Sneglegang, og er saa langvarig, som i de fleste Provindser af Tydskland. - Marquis von Lx havde af blot Ondskab ved et Flinteskud skildt en Tapitzerer ved et Been, som han maatte lade sette af. Den stakkels Mand klagede Sagen an for Retten, men Marquien vidste at trække alle Ting saa langt ud, med at appellere, og giøre Jndvendinger, at Processen let kunde have hendraget sig i 10 Aar. Jmidlertid havde den Ulykkelige vel kundet døe; men han levede dog, og en Dom faldt i forrige Maaned ved høieste Ret i Paris, som tildømte Marquien at udbetale til den Klagende for sit Been en Summa af 12000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Constantinopel, den 14de November. De mangfoldige Uroligheder og Ulykker, som nu paa et halv Aarhundrede have plaget det ottomanniske Rige, synes i nærværende Tidspunct bestandig at formere sig. Jmedens den giftige Pest paa den ene Side bortrev en utroelig Mængde Mennesker, og dræbte næsten hele Menneskeligheden i Smyrna, hvor den største Deel af 160 til 180,000 Jndvaanere maatte sette Livet til, ødelagde Jordskælv paa den anden Side blomstrende Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Staden Artindschan, 15 Mile fra Erzerum er den 23de Julii ganske siunken, og den største Deel at 12000 Jndvaanere begravne under Ruinerne. Endogsaa i Erzerum kunde man formerke denne Jordrystelse, men foraarsagede dog ingen videre Skade, end at 3 Bygninger indstyrtede. Constantinopel er ved en nye Jldebrand hiemsøgt, og en betydelig Deel af Staden er lagt i Aske, og blot Tallet paa de afbrændte store Huse beløber, sig til 16000. Adrianopel har havt en lige Skiebne, og er næsten Halvparten af samme lagt i Aske. - Til dette Onde som for en Deel er blot en Følge af Tyrkernes slette Regierings og Politie Forfatning foreene sig endnu en anden, som dog i Tyrkiet ikke er usædvanlig, nemlig indvortes Uroeligheder og Oprør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Af en Skrivelse fra Paris af 4de Decbr. At der gives Amazoner og krigiske Fruentimmer, i vore Dage, beviser følgende Begivenhed. Ved Foden af de Pyrenæiske Bierge boe, et ellers lidet bekiendt Folk, kaldet Basquen, paa en meget ufrugtbar Egn, som ikke engang kan levere den arbeidsomme Jndvaaner med al sin Møie en tilstrækkelig Underholdning, men tilfredsstiller allene hans Vinskibelighed med det Allernødvendigste, Manufacturvahrenes Forbud i det nærgrændsende Spanien, og det tillige ophøiede Paalæg bragte dette Folk saaledes tilbage, at det vendte sig med sin Klage til Paris. Der kom i afvigte October. Maaned en Commission derhen, som erklærede den ene Deel af Districtet frie for Paalægget, men forpligtede den anden Deel til at betale samme. Derover blev Basquen, paa den Side af Floden Nive, som ikke skulle erholde Befrielse for Paalægget, saa opbragte, at de satte sig op mod de Kongelige Commissarier. Disse havde, fordi de maaskee formodede sligt et Optrin, et Antal Soldater af nogle hundrede Mand med sig. Dette opsetsige Folk lod det bere allene ved at knurre og protestere. Men saa fredelige vare deres Koner, ikke. Disse Amazoner forsamlede sig indtil nogle tusinde, bevæbnede med Leer, Høeforke, Øxer, o. s. v. En af den, som forestillede Chef, henvendte sig til Commandeuren for de Kongelige Tropper, og truede med et Angreb af deres hele Fruentimmer Corps at skulle dræbe dem alle. Deres Tale var affattet med saadan Fynd, og disse Fruentimmerhelte vare saa færdige til at begynde en Trefning, at Commandeur, Generalmajor, Marquis von Copenne fandt for godt at afstaae fra sin Commission, og med uforrettet Sag at marchere tilbage til Bayonne med sine Granaderer, og at overlade Trefningspladsen til de seiervindende Amazoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Bøhmen, den 8de December. For kort Tid siden holdt man i Odenborg overde katolske Jndvaanere, som undertiden besøgte de evangeliske Bedehuse en formelig Jnquisition, da enhver Katolik forhen ubehindret kunde giøre dette. Men man foregav at Reiseren havde udtrykkelig befalet det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Amsterdam, den 5te December. Den indvortes Skade er endnu ikke lægt, før en udvortes bryder op, som mere interesserer nærværende Tider. Endnu er den sande indvortes Harmonie ikke oprettet, og Gemytterne ere endnu ikke ved Baand og Eendrægtighed foreenede. Jmidlertid tænker man i Hensigt til Krigen mod Østerrige fast almindelig eens, og den Heftighed, med hvilken man almindelig derved befæster sig, er forunderlig, og saameget desto mere, da Republiquen nok ganske allene kommer til at møde paa Kampepladsen. De Hollandske Stater have besluttet at laane til Krigen 8 Millioner, og de Urechiske 500000 Gylden. Man gjør i alle Provindser Anstalter til at bevæbne Borgerne og Folket paa Landet. Man setter Festningerne under Vand. Man forbyder al Tilførsel. Man giør Krigsforberedelser, som ere forskrækkelige, og er uden al Forventning af udenlands Hielp. Maaskee ere endnu flere Fordringer udsatte, end blot fra det østerrigske Hof. Med Engeland har man brudt Freden, og afvendt alt Hielp af dette Rige, fra sig. Kongen af Preussen har man fornærmet, imedens han intereederede for Arvestatholderen. Og allene Frankerig, har man smigret, og kastet sig i deres Arme, som just til samme Tid har forenet sig med Keiseren over Scheldes Aabning. Følgerne vil man i Tiden erfare. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Wien, den 30te November. Man forventer her hver Dag, og hver Til en Coureer fra Paris og Brussel, hvis Medbringende først vil blive afgiørende, om det skal komme til Krig eller ei. J denne Forventning er Troppernes Afmarch opsat, fordi man er meget tilbøielig til at troe, at endnu alt dette skal ende sig med Fred. Keiseren har ladet alle Magter erklære, at han, saasnart han havde erholdet Scheldes Friehed, ville erklære Antverpen for en frie Havn, og give alle Magter frie Skibsfart paa Scheldderhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
London, den 1ste December. Den gamle Storcanzler Lord Thurlow har for nyelig paa een ret lutterlig Maade erklæret, at tre Ting, dersom de ei ved kunstige Driveverker, bleve holdte i Veiret, men skulle overlades til sig selv, maatte af sig selv falde, nemlig: Stocks (den offentlige Fond) Theeprisen, og de saa kaldte Patrioter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
da Fontainebleau, den 8de December, m. Vedret af de Giestebude, som alle Ministerne gave Prinds Hendric af Preussen, satte Mareschalaf Soubise, ved Erindringen om Slaget ved Rosbach (som man fortæller) paa en temmelig indiscret Mande, Prindsen i Forlegenhed. Denne svarede: Deder sandt, at Kongen, min Broder, var i de Dage særdeles lykkelig, men de franske Tropper udviste den største Modighed, og Prindsen af Hilbershausen lod sig ulykkeligviis overrumple. - Om Kongen fældede ham eengang denne Dom: "Denne Prinds besidder megen Retfærdighed, en ypperlig Forstand, og en stor Siel; - og om Dronningen: - "Hun er uendelig smuk, som jeg har ladet mig sige. - Kongen har gjort denne fortreffelige Prinds, ved den Leilighed, at han besaae vore Manufakturer, med en Opmerksomhed, som maatte forhøie Ver dien af Gaven, Foræringer af Sever=Porcellam, Gobelins Tapeter, og sieldne Kobberstykker, som man tilsammen vurderer for en halv Million Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Frankfurt am Mayn, den 9de Decbr. Der bliver her for Østerrige oprettet et Fricorps, hvortil Prindsen af Naffau, Keiserlig Feltmarskallieutenant, og Generalt Hverve-Commissionsdirecteur har, erholdet Ordre. Folk bliver efter den i sidste preusiske Krig gjorte Betingelser, antagne. Østerriges Krig med Holland er hersom allevegne, den fornemmeste Materie. Hollands nærværende Forfatning er mere kritisk end forhen. Dersom de stolte Battaver ikke nedstemme Tonnen et var Octaver, saa ere de forlorne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Hvem som kiender Josephs faste Caracteer, kan forlade sig til, at den fuldkomneste og meest afgiørende Fyldestgiørelse, for den hans Flag tilføiede doppelte Beskiemmelse, skal kunde berolige hans Bekymring. Nu kan Republiqven sige af Lykke, dersom den henlegger de sønderbrudte Jern lænket af Schelde paa den vrede Jupiters Offer bord, og faae ham formildet uden at have nødig at give noget mere i hans Offerskaal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
. Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Aalborg, den 3die December. Natten imellem den 18de og 19de November indstødte paa Schagens Rif et tremastet stort Skib, der gik under med Mandskab og alt, og formeenes at have hørt hiemme i Kiøbenhavn. - Den 22de ei, anstødte ligeledes paa Schagens Rif en Brikke, hiemmehørende i Stockholm, bestemt til Lissabon med Hvede, ført af Capitain Øst berg. Mandskabet og noget af Ladningen er bierget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Prædikanterne paa 4de Søndag i Advent Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Død. Odense, den 15de Decbr., Hans Christian, Dagleier, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Bekiendtgiørelser. Hans Christians samtlige Verker, Vers og Prosa; 1ste Deel, har forladt Pressen og bekommes herpaa Contoiret for 24 s. paa Trykpapir og 2 Mk. 4 s. paa Skrivpapir. Skulle jeg anbringe noget til Skrivtets Forsvar, da troer jeg, at det forsvillige Navn vil recommendere meest hos den ubekiendte Kiøbere; Saa meget vil jeg kunsige, at enhver, som have fundet Behag i Hr. Bunkeflods muntre Spindeviser, skulle ikke blive misfornøiede ved at have et Exemplar af Hans Christian at legge ved Siden. Seidelin. Hr. Daniel Joachim Koppen, Præst til Zette min i det Preusische Forpommeren, har i det Tydske givet os en Afhandling med denne Titel: Er det nødvendigt at prædike om Jesu fyldestgiørelse? samt et Anhang om Troen, tagen af Journal for Prediger 6te Bind, om det som giør Forskiel paa den christelige og andre Religioner. Bemeldte Skrivt er et af de i sit Slags gode Skrivter, er med største Flid oversat, og har under anførte Titel forladt min Presse. Skrivtet er næsten 6 Ark stort, i maadelig Octav med fiin Stiil. Jndholdet af samme er allerhøist vigtigt, da det angaaer Grund artiklen i vores rette christelige Religion, som, naar den efter adskilliges Øiemerke bliver undermineret, vorder til et livløst Schelet, hvorom ogsaa føres fornødent Beviis i Oversetterens Fortale. Udførselen af dette Skrivts Jndhold er saa grundig, som den efter Hensigten kunde, og behøver at være, det Læseren vil selv erfare, naar han behager med nøie Agtsomhed, og tillige med sammenføiet Jndsigt i Tiderne, at giennemlæse Skrivtet mere end eengang. Oversetteren har ved tidt igientagen Giennemlæsning erfaret det, og derfor herudi dømmer andre efter sig selv. Læserne vil endog forundre sig over den Beskedenhed Auctor har brugt i sin Afhandling imod dem, som han vidste at være Antipoder, af den vigtige bibelske og lutherske Christendom. Læseren skal aldrig fortryde, at han giver mig 24 s. for Skrivtet paa Trykpapir og 2 Mk. paa Skrivpapir, og kan Oversetteren ved samme være til Nytte for Christi Kirke, saa vinder han, hvad han meest attraaer. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Proclama. Je som maatte have noget beviislig at fordre udi Stervboen, efter ved Døden afgangne Gaardmand Anders Pedersen udi Katterøe Bye paa Baroniet Holsteenshuus, vilde inden 6 Uger fra understaaende, Dato melde sig, da enhver efter Stervboets Tilstand, skal vederfares lovlig Ret og Behandling. Holsteenshuus den 26de November 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Til Kiøbs falbydes. Hos mig kan bekommes meget gode og store Hestedækkener for billigste Priis. Søren Kiær, boende i Vindegaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
En splinternye Kane, uden Beslag til 4 Personer er B. at bekomme strax, naar Vedkommende derom melde sig hos Karetmageren i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Cos Degnen i Werninge, ere nogle gode theologiske Bøger i dansk, tydsk, latinsk og engelsk Sprog, at bekomme, saa og Manuskripter, samt gode Æblettræer, Podninger, Morbærtræer og 2 Grantræer, alt for billig Priis. vor een, for en Vertshuusholder beqvem og vel ved H ligeholdt Gaard i Odense er tilkiøbs, anvises af Procurator Bergmann sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Til Kiøbs forlanges. En smuk og sterk Kane forlanges til Kiøbs, da Liebhaberen herfra Contoiret anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Fundne Sager. Hans Rasmusen paa Dyreborg haver Onsdagen den 10de November sidst Klokken næsten 12 Middag, ved Forbiesegling uden for How=Sand paa Langeland, funden drivende i Søen en liden ege Jolle med 2de Aaa rer, et Øsekar og en liden Stompe Linie; Hvem samme tilhører kan melde sig hos Kiøbmand Rasmus Rasmusen Dyreborg i Faaborg, da Jollen kan bekommes imodsen billig Findeløn, og dette Avertissements Bekostning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-17
Bortkomne Sager. Fra Poul Pedersen i Davinde, som er een og en halv Miil fra Odense, er fornylig bortkommen en lille sort Horsklod, 3 Aar gl. til Foraaret, paa venstre Side. var klippet et P. og et D.; Skulle nogen og samme kunde give Oplysning, da ville de melde dem hos Eieren. selv, som lover en skikkelig Douceur for Umagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
Fortsettelse af Afhandlingen om Agerdyrkningen ved Philip Ernst Lüders, Hosprædikant og Provst i Glücksborg. (oversat af tydsk.)(See Nr. 100.) Jeg har sagt, at man for 130 Aar hellere vilde feede Qvæget paa Græsset, end bruge Ploven. Qvæget solgte man da i Efteraaret, og brugte altsaa ikke saameget Vinterforder, som nu, da man med dette Aarhundrede begyndte sterkere at bruge Ploven. Paa den Tid, da man meere bekymrede sig om Marsklandenes Græsning end Agerdyrkning, vare en Deel bemidlede Jndvaanere ligeledes beskieftigede, at drive Studehandelen i Middel eller Geest-Landene. Min Farfaders-Fader, handlede sterkt med Stude. Min Farfader fulgte dette Exempel. Desaarsag bleve forbemelte tvende Ødeboel i 40 Aar liggende i Rolighed til Græsning, og skaanede for Ploven. Med dette Aarhundrede bekomme Jndvaanerne igien en Tilbøielighed til Agerdyrkning; i Marsklandene derimod blev man ved sin Sædvane, at være meere hengiven, til Græsning end til Pløining. Ligesom nu Studehandelen i Middel, eller Geest-Landene aftog, saaledes formeerte den sig i Marsklandene, hvor man, ved det man meget maadeligen brugte Ploven, ikke skiøttede om at tale om noget andet end om frede Stude, indtil den bedrøvelige Qvægsyge, i Aaret 1745 oversvømmede vort Norden, og anrettede en ubeskrivelig Skade. Der ere nu 100 Aar forløbne, i hvilke Qvægsygen tre Gange har raset, nemlig 1687, 1712 og 1745, og da den sidste næsten vedvarede i 40 Aar, saa ere Marsk Jndbyggerne blevne nødte til, at angribe deres gamle udhvilede Jorder med Ploven, og deraf at forøge deres Jndtægter, og efterdi Landbeboeren i Almindelighed havde lidt utrolig meget, saa gaven saadan bedrøvet Omstændighed Leilighed til, at man begyndte sterkere, eftertrykkeligere og ordentlige at drive Agerdyrkningen. Denne Skil finder endnu Sted, dog at Handelen med det feede Qvæg derved ikke bliver sat ud af Øine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
Vilde nogen forlange af mig, da jeg nu er 81 Aar gammel, at jeg maatte meddele mine Anmerkninger over bekonomiske Begivenheder og Forandringer, og over det som jeg har oplevet i 70 Aar, saa maae jeg tilstaae, at de ere af yderste Vigtighed. Om Agerdyrkningen vil jeg nu ikke tale, da det skal skee til sin Tid, jeg vil kuns anføre de Aarsager, som formodentligen have givet Leilighed til sterkere at drive den. - Naar jeg undtager det Tilfælde, at 1709 i den haarde Vinter en Tønde, Rug kostede 10 Rdlr., saa har jeg ikke hørt eller oplevet, at der i de første forgetyve Aar af dette Aarhundrede er bleven klaget over nogen Dyrtid i disse Lande. Det var meget sielden, at Brødkorn, steeg over 2 Rdlr. 2 Mk. Fra 1720 til 1740. var Kornet i en meget billig Priis, og paa Levnetsmidler vare meget got Kiøb. Da jeg 1728 blev Præst, og 1730 maatte holde min egen Huusholdning, var jeg i de første 10 Aar saa lykkelig, men Landmanden saa ulykkelig, at jeg kunde kiøbe alleslags Korn for got Kiøb, nemlig tre til fire Gange ringere, end det nu koster. For Ex. Bog hveden kostede den Gang lidet over eller under 1 Rdlr. 2 Mk. Tønden, Havren 2 Mk. 8 s. til 3 Mk. 8 s., Byg lidet over eller under 1 Rdlr., og Rugen naaede sielden 1 Rdlr. 2 Mk., ja var vel endog under 1 Rdlr. Na kostede den i afvigte Vinter næsten 4 Rdlr., og den 25de Febr. 1784 over 4 Rdlr.; Bygget 3 Rdlr. og derover (b). Boghveden kostede 3 til 4 Rdlr., ja var sielden at bekomme, og Havren 2 Rdlr. og derover. Denne Priis paa de anførte Kornsorter er at forstaae om det herværende Tøndemaal, som (b) J Sommeren 1784 gieldte endog i Fyen Rugen, 4 Rdlr. 4 Mk., Byg 3 Rdlr. 3 Mk. og Havre, 2 Rdlr. 3 Mk. Tønden. overalt er lige stort (1. - Man kan let tænke, at Landmanden i saadanne da værende lette Tider maa have været høist misfornøiet, og have sukket efter en Forandring. En saadan Forandring paafulgte virkelig 1740 og 1741, da vi havde to haarde Vintere efter hverandre. Om dette Tidsløb lige indtil dette Aar 1784 kan man sige, at den Deel af Jndbyggerne, som kunde sælge noget, havde et stort Fortrin for den kiøbende Deel. J disse forløbne 44 Aar er Landmanden for største Deel ret kommen i Stand, og faaet Lyst til, ulige bedre at drive Agerdyrkningen, end tilforn. Hvo som havde Lyst at sammenligne Jordegodsers forrige ringe Priis imod den nu værende, maae forhauses, og spørge: hvorledes deres stigende Priis kan være forbunden med mindste Fordeel? Om Landmanden tænker, at Kornets høie Priis skulle vedblive, det kan jeg ikke bestemme. Gud, som regierer alle Tidsløb, veed det best: om Prisen paa Levnetsmidler skal slige eller falde, og det sidste saaledes igien skal vederqvæge den kiøbende Deel af Jndvaanerne, som hidtil i Stilhed have sukket. Sandt er det, at i disse 44 Aar har Smørret og Kornet nogle Gange været i en taalelig Priis, og at Qvægsygen her og der meget haver trykket nogle, men desuagtet kan man dog sige, at, i Almindelighed at dømme, har Landmanden tiltaget i Kræfter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
(Slutningen følger.)(e) I Hertugdømmene Slesvig og Holstein bruges eene og allene det Siællandske Maal til at ind- og udmaale Korn. En Tønde maa, efter sit sande Jndhold, være 4 og en halv Rhinlandske Kubikfod stor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
Wien, den 2den Decbr. Alle de hollandske Aviser ere formedelst deres
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
frie Domme her forbudne. Rygtet gaaer at nogle russiske Skibe ere i Beredskab at seile igiennem Mundingen af Schelde til Antverpen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-21
Barcelona, den 4de Decbr. De danske Skibe begynde alt at drage Fordeel af Fredsbruddet mellem Keiseren og Holland.