JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Lissabon, den 28de Mai. Hovedgrundvoldene, paa hvilke Tractaten imellem Portugal og Brasilien er bygget, og hvormed Sir Charles Stuart er reist til Rio de Janeiro, skulle være følgende: Portugal og Brasilien staae, som forhen, under Kongen af Portugals, Don Jagos, og retmæssige Efterkommeres Herredømme. Begge Deele af det portugisiske Monarkie ere uopløseligen forenede; men enhver af samme have en særegen Forvaltning og særegne Love. Hs. allertroendeste Majestæt fører Titel, Konge af Portugal og Algarbien, samt Keiser af Brasilien. Enevoldsregenten kan residere i Portugal eller Brasilien, ligesom Omstændighederne udfordrer det. Den Deel af Riget, hvori Souverainen ikke residerer, bliver regjeret af Kronprindsen eller Kronprindsessen, under Navne af Regent og Regentinde. De diplomatiske Tractater gielde for begge Lande; men ingen kunne særskildt afslutte Tractater. Der skal sluttes lige gunstige Handelsbestemmelser for begge Lande. Statsgield og Krigsomkostninger falde begge Landene til Byrde. Brasilianere og Portugisere skulle uden Forskiel kunne ansættes i diplomatiske Poster, &c. Men et fransk Blad mener ikke, at Brasilianernes Ærgjerrighed vil antage disse Forslag, især da Republicanismen paa flere Steder er vaagnet ved Bolivars Seire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Paris, den 12de Junii. J Forgaars var et stort og glimrende Bal i Skuespilsalen paa Slottet, hvori ogsaa Kongen og Dronningen af Würtemberg, Hertugen, og Hertuginden af Northumberland, Fyrst Estethazy og v. Rothschild deeltoge. H. kgl. H. Madame (Hertuginden af Berry aabnede Ballet med Hertugen af Northumberland, som i Dag giver en Fest, hvilken de kgl. Prindser bivaane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Jblandt dem, som have erholdt Legionskorset, befinder sig ogsaa en Hr. Schunk, Professor i Musiken, der under Revolutionen reddede Ludvig den XIIIdes og Ludvig den XIVdes Hjerter fra den almindelige Forstyrrelse. Skibet Ernestine, som Valdes og Vaabenbrødre, hyrede, skal have en Ladning af 10 Millioner Frankers Værdie at overføre til Europa. De Rigdomme, som disse Officierer, omtrent 40 i Tallet, medbringe, bestaae især i Guld-og Sølvstænger. En eneste Guld stang skal veie 320 Pund og har en Værdie af omtrent 5000,000 Fr. 30 Borgere, og deriblandt meget agtværdige Huusfædre, havde, som en Følge af det erkebiskoppelige Hyrdebrev, henvendt sig til de reformeerte Geistlige i Rouen, for at optages i deres Skjød; men disse formanede dem, at opsætte deres Beslutning indtil Uvillien havde lagt sig, og de ved Prøvelse havde grundet deres religiense Overbeviisninger. Senere er en stor Deel af dem gaaede over til den evangeliske Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Adskilligt. Den franske Post er nylig igjen plyndret ved Burgos, samme Skjebne er truffen mange Reisende, og med yderste Nød er den preussiske Gesandts Frue sluppen derfor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
For Dronningen af Spaniens Befindende under hendes Svangerskab, ere nu offentlige Bønner befalede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Fremmede Nationers Slaveskibe, som i Fremtiden antræffes paa Columbiens Kyster, blive confiskerede, Mandskabet straffet med 10 Aars Fængsel og Slaverne satte i Frihed. Ere Overtræderne Jndfødte, straffes, de med Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
J Rhinegnene have Englænderne i Aar opkjøbt en stor Mængde Bark, man troer endeel deraf skal føres til America, hvor Barken paa Træerne ikke er skikket til Læderberedning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Saavel fra Leipzig som Breslau begynder man nu at klage over, at Uldmarkedet ikke meere svarer til den Forventning, man havde gjort sig. Søgningen er ikke betydelig, og som en Følge deraf falde Priserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
J Petersborg erholde de første Hovedgader paa begge Sider Kjørebaner af Træe, hvorpaa Eqvipagerne kunne henrulle saa let og uden Støi, som paa hovlede Brædder. De anlægges for keiserlig Regning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
J det europæiske Rusland findes 28,112 Kirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Fra Mals i Winschau skriver man: Veien over Wormser Joch, et af de kjækkeste Foretagender i vor Tid, er fuldendt. Det høieste Punkt af samme er 8000 Fod over Havfladen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Den 29de Mai rasede et frygteligt Hagelveir i det Badenske, hvilket forvoldte 17 Mennigheder et Tab af 4000,000 Fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Den 6te dennes kantrede en liden Baad med 20 Bønderkarle og Piger, som vilde sætte over til Kamper-Øen, midt paa Floden, og kun 3 af dem bleve reddede. Vigedals Præstegield i Nyfylke, Stavangers Amt, den 25de Mai. En Tjenestekarl her af Sognet, 21 1/2 Aar gammel, der stedse havde viist udmærket Arbeidsomhed og Sædelighed, men som ved Læsning i sværmeriske Religionsskrivter i nogen Tid havde viist Kiendetegn paa Melancholie og Lede til hvad der omgav ham, har den 19de d. M., da han var sendt ud i Skoven paa Arbeide, ombragt sig ved Strikken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Jndenlandsk. Ved Forordning af 3die f. M., er det blandt andet, angaaende Mølleværker til Kornvarers Formaling paa Landet i Danmark, fastsat: Ved enhver Meelmølle maa Eieren anlægge til Meelmaling en Hestemølle med een Qværn. Størrelsen af Qværnene er ikke meere underkastet nogen Jndskrænkning, og enhver Eier af en Stubmølle maa, istedet for denne, herefter opføre en Veirmølle af hollandsk eller americansk Bygning, dog at der i den nye Mølle ikke indlægges flere Qværne end der vare i den nedlagte Stubmølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Aalborg Pindsemarked var i Aar, hedder det blandt andet i Aalborg Avis, som de forrige Aaringer høist ubetydeligt. Saavel Galanteriehandlere og Lærredskræmmere, som Skoemagere og flere Haandværkere solgte neppe til Reiseomkostningerne. Ligesaa død og stille var Terminen; thi Pengeudbetalinger og gjensidige Afregninger hører nu ikke mere, som forhen, til Dagens Orden. De ulykkelige Følger, der ere foraarsagede af et vaklende Pengevæsen og andre Danmark tilstødte Uheld, gjøre det ganske umueligt, at ældre Fordringer kan berigtiges. Hvad der lilforn oplivede Terminen var Omsætningen af Kornvarer, der formedelst de lave Priser nu er standset. Da Agerdyrkningen er tiltaget saa betydelig i Sverrig, England, Holland og Frankrig, at disse Lande ingen Korntilførsel behøve, handlede udentvivl Danmarks Landmænd klogest i, af alle Kræfter at lægge dem meere efter Qvæg og Faareavl, saasom Uld og Smør ville sikkre dem en varigere og fordeelagtigere Afsætning end Kornvarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
J Flensborg udredes et Skib, som skal fare paa Brasilien. Det skal føres af Capitain Detlevsen, Søn af en af Hovedhederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
For kort siden høitideligholdt Amtschirurg Bierwirti Flensborg sit 50de Aars Jubilæum som Amtschirurg, Borger og Huuseier sammesteds, saavelsom sit Guldbryllup. Af Alle, som for 50 Aar siden eiede Huus eller Gaard i Flensborg, er forresten Jngen i Live.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Den kongl. Krigsbrig St. Croix er ankommen fra St. Thomas til Gibraltar den 14de Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
En Underofficier i Kjøbenhavn skal nyelig have angivet sig selv med flere for et uheldig begaaet Mord, for nogle Aar siden, hvortil nu Samvittighedsnag skal have drevet ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Hr. Pastor Mølsted i Hjerk, i Viborg Stift, bekjendtgiør, som en glædelig Virkning af Forordningen af 4de August 1819, at en Gaardmandskone, den agtbare Danneqvinde Kirsten Marie Mortensdatter i Harre, har viist den Aandsnærværelse at løse sin Tjenestekarl ned, som havde hængt sig i et Halmreeb ude i Laden, og ved anvendte Bestræbelser faae ham bragt til Live igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Tirsdagen den 3die Mai 1825 afgik fra Kjøbenhavns Rhed Pastor Stokfleth, for at drage op til Østsinmarken, hvor han er ansat som Præst. Tidligen bestemt for de lærde Studier, var han dog, efterat have fuldendt de forberedende Examina, traadt ind i den militaire Stand, og havde naaet en Capitains Plads i den norske Armee, efterat den danske Konge allerede forhen havde hædret ham med Ridderkorset; men Lysten til at udbrede Guds Ord blandt hans meest forladte Landsmænd, drev ham atter til Høiskolen i Christiania, hvor han for nogle Maaneder siden fuldendte sin theologiske Embedsexamen. Saasnart denne gav ham Tilladelse til at søge, stod hans eneste Hu til de norske Finner, som saa at sige, savne al christelig Underviisning. Han søgte det Kald, (Vadsøe Præstegaard) som i længere Tid havde været vaccant i Østfinmarken, og hørte med inderlig Glæde at han var kaldet til, i et Omfang af omtrent 800 danske Qvadratmile, at forkynde Religionens Lys og Trøst for Nordcaps Beboere, hvor han dog i de kolde Vinterdage maa leve i et 6 Ugers Mørke. Hans faste Bestemmelse er, saalænge Gud giver ham Helbred og Styrke, at offre disse fjerne Landsmænd sit Liv og Arbeide, skjøndt han fuldeligen erkjender, at flere Aar ville forløbe, for han kan blive fortrolig med et Sprog, som mangler al Literatur, og med et Folk, som han selv skal opsøge, snart ved Fiskerhytterne paa Kysten, og snart inde paa Landets Fjelde. – Som et Hovedformaal har han foresat sig, efterhaanden at begynde Bibelens Oversættelse i det finsk- lappiske Sprog, hvori endnu ingen Deel deraf haves oversat; men han vil møde megen Vanskelighed, da de eneste trykte Bøger i dette Sprog indskrænke sig til Luthers lille Catechismus, nogle Bønner, Psalmer og Smaaskrivter, og de vigtigste Hjelpemidler til Kundskab om Sproget, ere en ufuldstændig Grammatik og en lille Ordbog af Professor Leem, udgivne den første 1748, den sidste 1781. – Det maa her bemærkes, at den norske Regjering nylig har gjort et skjønt Forsøg paa at komme Finnerne nærmere, ved at anlægge paa deres Grændser et Seminarium, hvis Bestyrelse er i Tronhiem, og hvis Hensigt skal være, enten ved Finner, som antages der, eller ved Nordmænd, som her lære dette fra det norske aldeles forskjellige Sprog, at berede sig Veien til at udbrede mere sand Oplysning hos dette høist uvidende og overtroiske Folk, hvoraf mange endnu ere Hedninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Jndsendt. Ved Etatsraad Ferdinand Tøttrups Død. Menneskeiet grandsker, men kjender dog ikkke det Skjulte; J bedrageligt Speil troer det at see hvad det ønsker; Kun Een er Alseende, kun Han forstaaer os at dømme; Hans Dom er ei klædt i konstige Former - er Retfærds Da, naar Vink af styrende Skjæbne os venligen bringer Dødsbud og ender vor Kamp med den jordiske Møie; Da forstummer den Vaande der Menneskesiælen omspændte; Da stumpes de Piilskud, der saared saa dybt vores Jndre. Da, naar Livsflammen Dødsengels Haand den veldædige. Slukker, og Plagernes giftige Fraade hentørres, Da, naar Daad skal dømmes og Hjerternes Tanker de veies. Da og Du Henfarne, skal staae for alvidende Dommer. Ogsaa Du er frigjort fra Dæmringens skuffende Taage J Aandernes dagende Land Du seer og tilbeder Algodhedens Ophav - og Strømmen af Salligheds Fylde, Der Sjælen fra jordiske Blændværk og Jrlys skal rense. Der hvor Kortsynets Skue ei mægter Dit Væsen at fælde, Skal Du barnligen høre den Albarmhiertiges Stemme; Der skal Du mærke Taarer, som Slægten og Venner Ofre Dit Minde ved den Dig dækkende Gravhøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de Junii. Hamb. 2 M. - , a vista 211. Spec. 213. Specier solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. – Bankdisconto 5 Proc. – 4 Proc. kongel. Obligationer (uden Renter) 95 a 95 3/4 Rbd. Sedl.; i Banco 90 a 90 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. eller 109 1/2 a 110 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100. Ditto 4000 Bcomk. 100. 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 a 106 1/2. Nye 4 Proc. Dito 98 i Banco. Norske Speciessedler pr. 10 Specier 19 a 19 3/4 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjæld 52 1/2 s. Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Bekjendtgjørelser. De som endnu have farvet Tøi Nakskov, er Garn hos mig fra Aarene 1823 og 1824, bedes at afhente samme, da jeg hverken kan eller vil give længere Henstand. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Auctioner. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Ole Pedersen Vadike tilhørende Huus i Vesterbye paa Feiøe, med tilliggende Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdk. 2 4/5 Alb., tilligemed Afgrøden af den i Jorden nedlagte Sæd, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 23de Juli, 6te August, og 20de Ditto førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet; de 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, og den 3die i selve Huset. Hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Liebhavernes som Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Feiøe pr. Nakskov, den 24de Juni 1825. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Under Grevskabet Christiansholm er ved Døden afgaaet: Gaardmændene Rasmus Olsen i Freilev og Lars Boesen Vanthore, og deres respective Boer af mig taget under Skiftebehandling; thi bliver disse Døds boers Creditorer herved, ifølge Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres paa samme havende Fordringer. Christiansholm, den 20de Juni 1825. S. H. Lund, committeret Skifteforvalter. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Ved Berritzgaards Teglverk kan den 7de og 8de Juli 1825 faaes Steenkalk, imod 3 Rbd. Sedl. pr. Tønde, efter Anviisning fra Forvalter Rasmussen paa Onrebyegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
Bortkommen. Paa Veien fra Skovriderboligen i Fyrvænget, paa Grevskabet Hardenberg-Reventlov, til den i Nærheden, værende Tørvelung, eller paa sidstnævnte Sted, er Onsdagen den 15de dennes om Morgenen tabt en rød Saffians Tegnebog, hvori fandtes en 100 Rigsbankdalers Seddel. Hvo der kan give saadan Oplysning, at disse Penge erholdes tilbage, loves en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-01
J Særdeleshed anmodes Dhrr. Kjøbmænd og Andre Kjøbstederne, at være opmærksomme paa, om nogen mistænkelig Person maatte fordre en saadan Seddel byttet, Saxkjøbing, den 22de Juni 1825. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. c. Boss, Rittende Aargang. Nummer 51. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Udenlandsk. Zante, den 14de Mai. Grækernes Seir er visCanaris og Miaulis have tilkjæmpet sig nye Laurbær, Den tyrkiske Flaade er forloren; thi over 100 Krigs- og Transportskibe ere ødelagde. Natten imellem den 7de og 8de dennes saae Havet ved Modon ud som om det stod i Flammer; den 8de brændte endnu de fiendtlige Skibe hele Dagen, og den 10de hørte man flere stærke Explosioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Livorno, den 6te Junii. Den græske Regjering har igjen befriet Mouramicali (der mistede sin Søn Johannes i en Fægtning ikke langt fra Navarino) fra den politiske Act, hvori han blev dømt forrige Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Regjeringen har ogsaa antaget det nye Laan, som de græske Deputerede contraherede i England den 7de Febr. d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Constantinopel, den 25de Mai. Her er den Efterretning overalt udbredt, at Grækerne, under Mianlis, have angrebet den i Havnen ved Modon rolig liggende tyrkisk-algierske og ægyptiske Flaade, og ved Hielp af deres Brandere ødelagt 1 Fregat, 5 Krigskibe og 35 Transportskibe. Jlden skal have naaet Staden Modon og anrettet en uhyre Skade. (Jtalienske Blade give følgende Beretning fra Miaulis, dat. Havet for Modon den 13de Mai, "Jgaar, Kl. 3 om Eftermiddagen, have vi angrebet den ægyptiske Flaade i Nærheden af Sapienza. 6 af vore Brandere, førte af de braveste Chefer, gik strax løs paa en Deel af den fiendtlige Flaade, som laae for Anker under Modons Mure, medens vi gjorde Jagt paa den øvrige Deel. En Fregat paa 54 Kanoner, en anden paa 36, to Corvetter paa 26, samt 20 Transportskibe, bleve ganske opbrændte. Tirsdagen den 5 Juli 1825. Vinden drev Flammerne paa Fæstningen, saa at Staden, uagtet de Beleiredes Anstrængelser, ikke kunde beskyttes. Modon havde brændt i 5 Timer, da vi langt borte derfra hørte en frygtelig Explosion. Morgenen efter erfarede vi, at alle Krudtmagasiner og alt Krigs- og Mundforraad for den ægyptiske Armee var bleven et Rov for Luerne)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Alerandrien, den 11te April. Vicekongen er for nærværende Tid sysselsat med at organisere et nyt Troppecorps, som sandsynligviis skal støde til hans Søns Expedition. Nogle Regimenter af dette Corps, hvis Styrke man anslaaer for 8 a 9000 Mand, ere allerede fuldtallige og blive dagligen øvede i at føre Vaaben. De andre skulle om nogle Uger ogsaa være færdige til at bryde op; dog vil deres Jndskibning ikke kunne finde Sted førend sidst i Mai eller først i Juni, J dette Corps ere alle Militaire fra Frankrig, Neapel, Piemont, etc., som forhen tjente i Spanien under den constitutionelle Regjering, blevne ansatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Mailand, den 14de Junii. Gazetta di Genova melder, at det endeligen er lykkedes Jbrahim Pascha, efter et morderlig Bombardement og flere Gange frugtesløs Stormløben, at bemægtige sig Navarino. (Efterretninger fra Corfu af 30te Mai melde det samme). Omer Vrioni skal, efter Portens Befaling, være bleven qvalt i Berat; saaledes berettes i det mindste fra Missolunghi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
London, den 24de Junii. J lang Tid have vore Døgnblade befattet sig mindre end ellers med Europas almindelige politiske Forholde. Jgaar brød Coureren Tavsheden med følgende Artikel: "Man forsikkrer os at alle en Tidlang nærede Planer angaaende et italiensk Forbund, nu difinitiv er udsat, og den diplomatiske Sammenkomst i Mailand i den Henseende vil ingen Følger have. Englands Vægring, at tage Deel i denne Kongres, er ikke den eneste Vanskelighed for Udførelsen, af den tilsigtede Jndretning. De med den bourbønske Familie beslægtede Fyrster i Jtalien vare aabenbare, utilbøielige til at antage Planen, og dette beviser, at de nære andre Ønsker. Skulde man have ifinde, ved Medhielp af en stor, af den hellige Alliance ganske uafhængende Magt, at fornye Planen til et Forbund i Sydeuropa, saa vil man sandsynligviis overlade det til Bourbonnerne at udkaste Planen og blive Beskyttere. Kongressen i Mailand kan følgeligen kun raadslaae omde sydamericanske Staters Uafhængighed og over den Politik, der maatte være raadeligst i Henseende til Grækenland. Et nyt Feldttog vil upaatvivlelig endnu være nødvendigt, for at sætte Grækernes Anliggende i behørigt Lys og bringe Europas nærværende uafgjorte Politik til Beslutning; en Politik, hvori England, trods alt hvad man siger, tager Deel. Grækenlands Anliggende vil først da blive afgjort, naar de forskjellige Magter lige negennyttige kunne gjøre Fordring paa dette Lands Protectorat."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Den 18de, Aarsdagen af Slaget ved Waterlod, gav Hertugen af Wellingthon et glimrende Gjæstebud for mange Officierer og andre anseete Personer. Som sædvanlig brugtes herved det Sølvtaffelservice, som Fastlands Monarkerne forærede ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J Morgen udkommer fra Forfatteren af Waverley: Fortællinger og Korsfarerne i 4 Dele. Sammes berømte Forfatter yttrer i Fortalen, at han har ifinde at blive Napoleons Biograph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J et af vore Morgenblade læses følgende snurrige Spørgsmaal. Naar en Brud har mistet den fjerde Finger, hvilken Finger skal da have den Ære, at træde i Ringfingerens Sted, Den 11te dennes afseilede det første Dampskib fra Falmouth til Ægypten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J Aaret 1824 var Fattigskatten for England 5,494,467 Pd. Sterl. og for Wales 239,748 Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Paris, den 18de Junii. Efter den nyeste Folketælling beløber Neapels Jndbyggere sig til 349,190 Mennesker. Hele forrige Aar fandt der kun 7 Selvmord Sted. Paris tæller 713,966 Jndbyggere; Tallet paa Selvmorderne er her aarlig 350. Hovedaarsagen til dette skrækkelige Misforhold er vel den Elendighed, som hersker i denne glimrende Hovedstad. Og hvad er Aarsagen til denne Elendighed, Overdrevne Paalæg, slet Fordeling af samme, og Spil. – De offentlige Paalæg for hele Frankrig beløb sig forrige Aar (Lotterie- og Spilforpagtningerne ikke iberegnede) til 931 Millioner; hvoraf Paris alene har at betale: offentlige Skatter 101 Mill., Stadsafgivter 41 Mill. Lotterieindtægter 25 Mill., Spilforpagtningsafgivter 11 Mill., Vexel=Agenternes Honerar for Kjøbslutninger a. paa Børsen 19 Mill., ialt 197 Mill.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
En herværende Borger fik ikke Lov af Øvrigheden, at kalde sin Søn med det (hedenske!) Navn Ruma: men maatte kalde ham Paul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J de gamle Thuilleriers Gade i Paris afbrændte Natten til den 15de dennes 8 Huse. Jlden opkom hos en Hyrekudsk, som mistede 40 Heste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Paa Landeveien imellem Brienne og Monthierender er den 28de f. M. begaaet et gyseligt Mord, men som først blev opdaget den 10de dennes. Man har nemlig fundet en ung Pige paa 18 Aar, navnlig Margaretha Chretien, myrdet af et Skud og et Knivstik i Brystet. Ørerne og Ringfingeren vare afskaarne og Dyrene havde allerede begyndt at æde af Liget. Denne afskyelige Forbrydelse bliver endnu forøget derved, at den Ulykkelige aabenbart er blevet mishandlet paa den skjændigste og lastværdigste Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Madrid, den 7de Junii. Deres Majestæter residere endnu i Aranjuez; der var stor Sorg over DonCharlos Søn, som havde mistet et Øie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Exministeren Cruz bliver vedvarende forfulgt af Ultrapartiet, som med Magt vil fjerne ham fra Aranjuez. Et Rygte siger: Politie=Jntendanten i Algestras har atter meldt Regjeringen, at de i Tanger værende Flygtninge igjen havde besluttet en Landgang paa den spanske Kyst, og bleve der understøttede af de columbiske Corfarer, som omsværme Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J Gaar blev her hængt 8 Personer, som havde hørt til en bevæbnet Røverbande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
J Salamanca er Baron v. Andilla saaledes bleven mishandlet, at man tvivler om hans Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Adskilligt. Fra London skrives under 21de Juni, Desværre, er den danske Stad Serampore (Frederiksnagor) i Bengalen, Sædet for Baptisk Missionairernes uvurderlige Virksomhed, ved en Oversvømmelse af Ganges som er uden Exempel (og som ogsaa de lavere Deele af Calcutta have fornummet) næsten ganske ødelagt, og navnligen kunde fra Missionshuset ikkun noget Papiir og Lettrer, samt alle Manuskripterne reddes. Den høist fortjente Dr. Caray, der begyndte at komme sig efter en haard Sygdom, blev kun med Møie reddet ud af den sammenstyrtende Bygning. Times klager over: at den Commission, som skulde liqvidere de engelske Fordringer paa Frankrig, har nu i 10 Aar kostet 100,000 Pd. Sterl. og intet Resultat givet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Det i og omkring Jekaterinenborg Aar for Aar i større Mængde fundne Guldsand, indeholder, ifølge de nyeste Efterretninger, et i Rusland ikke for opdaget Metal, der i Vaskningen fremstiller sig som Plating.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Nordvestvindene har i dette Foraar drevet en stor Mængde Sild til de preussiske Kyster. Over Døren paa et Huus i Hamborg, hvor Hunde bleve dresserede, læstes 1803: "Her underviser man den fiirbenede Ungdom."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Chefen for de østerrigske Tropper i Jtalien, Feldtmarskal Bubna er død, 55 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-07-05
Den svenske Regjering har solgt Orlogskibet Gusta Wasa til Handelsbrug, og givet befaling, at lægge Kjolen til nogle nye.