Politivennen, 1799-01-01
Om Skorstensfejerne. Kjære Hr. Politiven! Jeg sendte Dem for nogen Tid siden til Jndrykkelse i Deres Blad et Spørgsmaal til Magistraten betreffende det vakante Skorstensfejerembedes Deling; jeg formodede ikke der kunde være tvende Meninger om den Ting, og dog beviser bemeldte Blads No. 34 mig det modsatte. Anmælderen siger "at min Caleul vist var meget overdreven, og at jeg har ikke i mindste Maade bevist Rigtigheden af samme." Den kjære Hr. Anmælder spørges: om hans Modsigelser bevise Urigtigheder? eftersom han ingen Modgrunde har anført; og jeg troer at naar man benægter noget maae man ogsaa sige hvorfor. Videre siger han "at om end Forværks Embede havde indbragt 4000 Rdlr. aarlig, saa kostede 4 Svende og 10 Drenge ham herimod (altsaa ikke fuldt) 2000 Rdlr. "altsaa havde han endnu 2000 Rdlr. tilovers; og endda var der Gjeld efter ham!! At det kunde deles imellem Fire (og ikke af Fire, som var en Trykfejl) vil jeg tage mig den Frihed, om muligt, at bevise Hr. Anmælderen, uden Brøk. 4000 Rdlr. deles imellen 4, bliver til hver 1000 Rdlr., derpaa kunde jo holdes af hver 1 Svend og 3 Drenge; lad nu Svenden bekomme en aarlig Løn af 100 Rdlr. foruden andre Sportler f. Ex. Rørpenge, Drikkepenge a., saa synes mig han var ganske godt aflagt; endnu havde Mesteren 900 Rdlr. tilbage; for 400 Rdlr. kunde han dog holde 3 Drenge, altsaa blev i Rest til ham 500 Rdlr. pour ses menus plaisirs, spørges altsaa b) om Fortjenesten var saa fiin? have mange ikke mindre og dog ernære Kone og Børn? vel sandt de have ingen Lyststeder, holde ingen Eqvipage, men er det uundværlige Nødvendigheder? Jeg boer just uden for Byen, og altsaa i det Distrikt hvor Skorstensfejer Schulss er ansat; jeg troer neppe han har 8 a 900 Rd. aarlig, og dog besørger han Arbejdet upaaklageligt paa alle tre Broerne, uagtet den lange Vej, da Manden boer paa Vesterbroe, unægtelig borttager ham megen Tid især om Vinteren da Dagene ere korte. Spørges c) Om det var Skorstensfejerens Ære for nær, at han selv stundom arbejdede med? kan han nyde Jndkomsterne, saa bør han jo og arbejde? Man indvende mig, at Tilsyn til hans Folk borttog ham Tiden; saa synes det dog ikke saa ganske passende, at dette Tilsyn skede nede i et Kjøkken; han vilde vist bedre overbevise sig om Arbejdets Forsvarlighed naar han selv gik igjennem Skorstenen. Videre siger Hr. Anmælderen 2 at naar 4 Borgere bleve plaserede i disse 3 ledige Qvarterer, saa fik Byen 4 fattige Borgere mere end den har altsaa at give en Mand reent ud 500 Rdlr. aarlig at leve af, er at skabe fattige Borgere (?!) en artig Sætning, "Byens Sikkerhed beroer for meget paa Skorstenssejerne til at de ikke skulde være aflagte saaledes, at de kunde drages til Ansvar i paakommende Tilfælde" spørges altsaa d) om en Skorstensfejer kan af sine aarlige Jndkomster spare saa meget at han i paakommende Tilfælde kan betale eet, end sige flere Gaardes eller Huses Afbrændelse, og var det da ej bedre at een Mand fik alle Embederne? saa var han jo endnu mere suffisant. Hvad det sidste Forslag er angaaende, at det nu ledig værende Embede ei maatte deles, men man skulde bie til næste Gang, et andet blev ledigt; da er det saa latterligt, at man nødsages til at blive Hr. Anmælderen Svaret skyldig.