Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-08-31
Om den sidste Julisest i Paris haves endnu mange interessante Rolitser, som f. Ex. følgende: Dronningen kom kjørende til Vendomepladsen, hvor Napoleons Statue blev indviet, i en oventil bedækket, ved Siderne aaben Vogn. Ved Siden af Dronningen sad Mad. Adelalde, Kongens Søster, paa Bagsædet Prindsesse Maria og de smaae Prindser, Hertugerne af Anmale og Montpenster, iførte simple Nationalgardisters Uniform. Dronningen i en simpel blaa Kjole, Adelaide i en hvid, Marie i en rosenrød altsaa et kongeligt Tricolor. Kongen reed paa en hvid Hest, og iført Nationalgardens Uniform, paa hans høire Side Kronprindsen i hvid Kyrasseeruniform, paa Venstre Prindsen af Joinville i Søenniform, og den smukke blonde Hertug af Remours i rød Mondering som Oberst ved Landsenererne. Paa hele Pladsen var ethvert Vindue, enhver Aabning, hvorfra et Blik kunde trænge igjennem, besat, med Undtagelse af eet eneste Huus, som, tilhørende en streng Legitimistfamilie, stod der med lukkede Dørre og tilhyllede Vinduer, ligesom uddødt, i Rækken af de øvrige, der vare prydede med hvidklædte Damer, og gandske bedækkede med brogede Tepper og trefarvede Faner. Og dog vederfores der ikke dette Huus den ringeste Fornærmelse. - Kongen gav et Vink, og som ved et Trylleslag faldt det med gyldne Bier og Stjerner bedækkede grønne Slør fra Billedet, som det hidtil havde indhyllet. Der udgik nemlig fra Slo ret Snorer, som holdtes af to Grenaderer af den gamle keiserlige Garde, der stode paa Spidsen af Søilen. Kongen og hans Følge samt hele Folkeforsamlingen blottede Hovedet. Under Hvirvler og Gjenlyd af Trommer, Trompeter og tyrkisk Musik faldt Sløret medens hundredtusinder af Hænder klappede Bifald, og en sand Torden af Vive Empereur, modtog Billedet af Keiseren, med den lille Hat og Kappen fra Ma renge, staaende paa den samme Søile, hvorfra det var nedrevet 1814. Mange Levninger af den gamle Armee, Alle i deres Monderinger, med Æreslegionens gamle Kors, stode ved Støttens Fod, tildeels med Taarer i Øinene, Blikket fast heftet paa den lille Mand, som endeligen igjen stod deroppe, hans Seire under ham, og hans gamle Paris, og den nye Slægt med dens nye Hyldinger. - Et mageløst imposant Jndtryk, hvormed Jntet kan sammenlignes, gjorde den gigantiske Concert af 500 Jnstrumenter, midt i Thuilleriernes Have. Den begyndte med Marseillanerhymmen, og over 50,000 Stemmer faldt ind i denne Sangs henrivende Melodie. – J Søetræfningen paa Seinen besvarte Linieskibet, der var belyst med rød bengalsk Jld, et Batterie paa 18 Kanoner, imedens skydende og larmende en Flotille paa 20 Barker sværmede omkring det indtil det tilsidst syntes at staae i lys Lue. Over hele Seinen vare alle Broer illuminerede, paa point des statues brændte et pragtfuldt Fyrværkerie, langsmed hele Bredden fløi Raketbouketter i Veiret, pragtfuld belyst skuede den vældige Notredamekirke ovenover det Hele. Hvor Øiet skuede faaes tusinder af trefarvede Lamper, græsk, bengalsk og alle mulige Slags Jld. - Paa de elyseiske Marker begyndte de offentlige Skuespil om Efterm. Kl. 3. Under larmende Musik drog Mængden til de improviserende Theatre, hvor der blev givet krigerske Farcer og Vaudeviller; klattrende Personer hentede sig Uhre fra les mats de Cocagne; under Telte lod man Mad og Drikke smage sig; Alting gratis. For en Sou kunde man ved Lotteriet vinde mange Ting, f. Ex. Napoleons eller Ludvig Philips Portrait. Man saae ogsaa et Kæmpefruentimmer, den italienske Venus kaldet, der, som der læstes paa Skildtet, havde gjort megen Lykke hos mange høie Personer, og navn ligen hos Hs. M. Ludvig Philip den Første. Kl. 9 om Aftenen samledes man til Ballet paa det pragtfuldt udzirede Raadhuus. Den indre Gaardsplads var forvandlet til en pragtfuld belyst Salon under aaben Himmel, i Midten et Vandspring, indhegnet med en kostelig Blomsterflor, Langsmed Væggene vare Sæder, det ene ovennover det andet, Alle besatte med Damer; Væggen selv var smykket med hvide, blaa og purpurrede Tepper; ved den ene Ende, under en vældig stor trefarvet Trophæ, de Nyformælte; midt i Salen den brogede Blanding af Generaler, Borgerfolk, a. i alle mulige Costumer. Kl. 10 kom Kongen, klædt som Nationalgardist, med hele den kongl. Familie. Ved Jndtrædelsen raabtes over hele Salen: Kongen leve! Omtr. Kl. 12 tog de Kongl. hjem, og strax efter begyndte Galoppadevalsen, som varede en Time. Derpaa skulde der spises. Det varede overen Time inden alle Damerne kom ned. Siden kom Touren til Herrerne. To uhyre Sale vare indrettede til Souper. Derefter dandsedes igjen, tildeels sædvanlig Vals, til om Morgenen Kl. 5. Blandt Fremmede ved Ballet bemærkedes den berømte engelske Søhelt Sir Sidney Smith.