JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Oberberg Amtet i Kongsberg lader herved kundgjøre: at Onsdagen den 6te April førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 Slet, bliver i det Kongelige Amthuus ved offentlig Licitation opbuden og den Mindstbydende tilslagen at levere i det Kongel. Materialhuus 50000 Pd. Salpeter, 15000 Pd. raffineret Svovel, 500 Skpd. Engelsk Klumpe=Blye og 15000 Pd. sels, Pundtlæder, i store og tykke Huder, thi smaa og Unde Huder imodtages ikke saasom uduelige til sit bestemte Brug. De øvrige Conditioner bliver ved Opraabet bekiendtgjorte. Novsten og Sogne=Præsten for Anmod Præstegield i Aagers huus=Stiet, lader herved 3de Postdage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre, at Skiftet efter afgangne Hr. Claus Schuth, forhen Sognepræst til Tolgens Præstegield udi Østernalen, bliver foretaget til endelig Slutning den 5te Juli førstkommende, i Stervboe Huset paa Tolgen; til hvilken Tid og Sted det maatte behage de den sal. Mands umundige Børn, som opholder sig udi Tronhiems Stift, de Umyndiges føde Værger, samt Credi= og Debitorer, som ey ved Breve eller Proclama kan varstes, at møde eller mode lade, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aamodt Præstegaard, den 2den Januarii 1768. Christen Kiær.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Herved bekiendtgiøres: at Skiftet efter min Formand i Nordre, Guldbrandsdalens Sørenskriverie, afg. Sorenskriver Pontoppidan, bliver den 18de Martii førstkommende paa Gaarden Breden foretaget til nærmere paafølgende Slutning ; til den Ende advares Boets Debi og Creditorer, de sidste deres Fordringer efter indkomne Regninger lovtilstrækkelig at legitimere. Til samme Tid indkaldes Arvingerne med deres anordnede Mandatorio. Breder i Nedre Guldbrandsdahlen, den 11te Januar. 1768. Henrich Ployen.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Forrige Capellan pro Persona til Stokke Præstegield, Hr. Nialai Annæus Krog, afgik ved Døden den 1ste Februar. a. c. paa Gaarden Østre Giennesta i Scheens Anner, ugift, og følgelig uren=Livs=Arvinger; Boet er strax taget under lovlig Behandling, registeret og vurderet, saasom og alle Stervboets ringe Effecter snarest ved Auction bliver solgte; hvilket maatte tiene Credi= og Debitorer samt Arvingerne til Efterretning, at de alle indfinde sig efter Lovens Bydende, da enhver kan, som vedbørlig, vente at vederfares Act. Tonsberg, den 9de Februar. 1768. J. Müller,
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Provst over Aarlsbergs Provstie. Skifter efter afdøde Berg Raad, Professor og Berg Medicus, Johan Hendrich Becher, er berammet til Slutning udi det Kongelige Amthuus paa Kongsberg den 2den Mai førstkommende; Thi ville enhver, som noget med dette Boe har at bestille, behagelig indfinde sig for Skifte=Retten forbemelte Tid og Sted; i sær indvarsles Creditorerne, saavel de som kan have erholdet Betaling imod deres givne Forpligt til Ansvar, som og de der endnu kan være ubetalt; ligesom de, der endnu ere Debitorer for kiøbte Sager, ved de udi Stervboet holdte Auctioner, ville lade sig dette være til Erindring om Fornødenheden af denne deres Gields Betaling.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Kongsberg, den 20de Februar. 1768. C. F. Barth, Byefoged og Skifte Forvalter. Madame Johanne Maria, Enke efter afgangne Procurator og Kiøbmand Niels Kierboe, haver opsagt sit Boe og declareret Fallit, thi indkaldes Credi= og Debitorer, inden den i Loven foresatte Tid sig for Skifte Retten at anmelde, de første med behørig Ligitimation, og de sidste med Rigtighed for deres Gield. Kongsberg. Am 20de Februar. 1768. C. F. Barth.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Udi Berg Staden Kongsberg ere ved Døden afgangne: 1) Sir Jngebrets Datter, udi Ægteskab med Hytte Arbeyder, Hans Christensen Myre, hvis Arvinger er anmeldet at være 2 Søstre i Guldbrandsdalen og 2de afdøde Systres Børn, nogle i Kiøbenhavn og nogle i Guldbrandsdalen; Arven for dem alle beløber til 14 Rdlr. 92 s., i Følge det den 3die Decembr. 176. sluttede Skifte. 2de Larsen Schmitsrud, hvis fraværende Søn=Povel Olsen, Schmitsrud skal opholde sig i Kiøbenhavn; hans Arv er efter at in 6, den 30te May begyndte og 1ste Octobr. sluttede Skifte m. Rdlr. 20 s., som hos Enken hans Moder i Stervboe=Huse, Endlagt 3) Sprert Povelsen, hvis Arving skal være en Broder i Ahrendagnavnlig Niels Povelsen, og hvis efterladte Effecter ved Døde faldet afvigte 16de hujus vedbørlig blev registeret. Og 4) Thørres Felsen Dahl, hvis Arvinger tilligemed her paa Stedet uærende Moder og Sødskende skal være en Broder paa Roraas, navnlig Anders Dahl, og en Søster Clare Fets Datter, i Ægteskab med Jochum Jochumsen; denne afg. Thørres, Dahls Effecter blev ligeledes ved Dødsfaldet den 16de Februar. lovlig registeret. Arvingerne udi disse Stervboer ville melde sig med Ligitimation, og besørge afhentet deres Arv, inden den i Loven foreskrevne Tid, eller i vidrig Fald tilegne sig selv den tilstydende Skade. Kongsberg, den 20de Februar. 1768. C. F. Barth.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Da Cancellie=Raad Henrich Angel i Tronhiem den 10de Nov næstafvigte ved Døden er afgangen, saa lader hans Arvinger, der alle ere myndige, herved 3de gange indkalde samtlige den sal. Afdødes Credi og Debitorer, at indkomme i Stervboet, de første med deres Fordringers lovlige Beviser, og de sidste at betale hvad de ere skyldige, og det inden den i Lovemastsatte Tid, da Arvingerne efter saadan Tid ikke staaer til nogen Ansvar. Trundhiem, den 30te Januar. 1768.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Den civile Skifte=Ret udi Christiania lader herved bekiendtgiøre, at den 18de Mai 1767 dede sammesteds emugift Jyde, navnlig Jens Dynbye, hvis Efterladenskaber, som beløber sig til nogle 1000 Rdlr., strax behørigen blev forseglet, da een af hans nærværende Beslægtede paatog sig, om Dødsfaldet at give de øvrige Arvinger Efterretning, hvilket og frugtede saa meget, at ikke længe derefter meldte sig een paa deres Vegne med Protest imod al videre Behandling, indtil de fik beskikket een paa deres Vegne; men efterat man nu i lang Tid forgieves har ventet paa saadan Beskikkelse, seer man sig nødsaget, herved 3de gange at indkalde samtlige bemelte Jens Dynbyes Arvinger, som efter Beretning skal opholde sig i Aarhuus=Stift, at møde med behørig Legitimation om deres Arveberettigelse, da Skiftet uopholdelig til Slutning skal vorde foretaget. Christiania, den 20de Februar. 1768.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Præses og Directeurer for det Danske Asiatiske Compagnie, anmoder herved Kiøberne ved de passerede Chinesiske Auctioner, som endnu haver Vahre eller Hypotheqver efterstaaende, at de ville betale deres Regninger forinden 4 Uger fra Dato af at regne, da Compagniet formedelst Omstændighederne ey kan forunde dem længere Credit. Christianshavn, den 19de Februar. 1768. Hos Welling i Klædeboderne er til förstkommende Paaske Flörte Tid de Værelser til Leye at bekomme, som nu beboes af S. T. Hr. Etats-Raad og Borgemester Kock. Den Gaard som nu beboes af S. T. den Russiske Keiserlige Envoye Extraordinaire, Hr. von Philosophow paa Kongens NyeTorv, er til Paaske Fløtte-Tid til Leye at bekomme, og kan om Leyen med Mad. Kolstrup & Buntzen i store Strandstræde accorderes De Værelser og Commoditeter, som af S. T. Hr. Kammer=Herre, von Schindel haver været beboet, er strax eller til førstkommende Paaske Fløtte Tid til Leye at bekomme, ved Accordt med Eieren, afg. Tømmerhandler Aagesens Enke.
Berlingske Tidende, 1768-02-26
Hos Kiøbmand Søren Sørensen, bag Børsen, er til førstkommende Paaske rette Flytte Tid Værelser til en honet Familie, saa og tvende Pakhuse til Leye at bekomme; Han har og grønsaltet Flæsk at sælge. Otte til Ti magelige og moderne Værelser med Kiøkken og Huusholdnings Leylighed, samt Stalderum til saa eller mange Heste, Foer=Løfter, Kudske Kammer og Vogn Remisser er til førstkommende Flytte=Tid at faae til Leye, enten under et eller separat, med Meubler eller uden Meubler, ligesom forlanges og kan accorderes Samme anvises herfra Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Mayland, den 2den Februarii. Vores Regiering har opdraget 4 iblant de anseeligste Advocater at undersøge Jesuiternes her i Landet Jndtægter og Udgifter, deres Forvaltning over adskillige Legata, og Beskaffenheden med deres faste Godser.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
London, den 21de Januarii. J Følge en Dagbog over et Veyrglasses Forandringer et heel Aarhundrede igiennem, har Kulden været den 20de, 21de og 22de Decbr. 3 Grader hæftigere, end den i de sidste 80 Aar har været. Saa sørgelige Virkninger, som dette har haft paa en Side, saa smigrende et Haab giør man sig deraf paa den anden Side for Eftertiden. Man har nemlig bemærket, at Engelland altid paa en overordentlig Kulde, har et overordentlig frugtbart Aar; desuden havde det varme Veyr i Høsten frembragt en saadan Mængde Orme og Utøy i Markene, saa at Landmanden paa mange Steder har maattet saae om 3 gange. Dette formoder man Kulden vil have fordreven. - Den 13de holdt det Ostindiske Compagnie en General-Forsamling, hvori det blev besluttet, ikke at forhøye dets Udbytte over 10 proCento, indtil den vigtigste Deel af Compagniets Gield var bleven afbetalt. - Banco=Actie=Eierne vente sig til forestaaende Paaske et forhøyet Udbytte af 1/2 pro Centum, saa god Tilstand befinder Banken sig i. - Den 6te hujus indtraadde Græven af Gover som Præsident i Raadet, i Steden for Græven af Northington som gaaer af med 3000 Pd. Sterl. Pension. Ligeledes nedlagde Hr. Convay den 7de hujus sin Betiening, som Stats-Secretaire, hvilken Lord Weymouth igien tiltraadde. Hoffet har nu ogsaa fundet for got at indrette et nyt Departement til at bestyre de Americanske Coloniers Sager, som den 23de hujus er overdraget Græven af Hilsborough. Dette Forslag er skeet første gang da Græve Hallifax var første Commissaire i Commerce=Collegio. Den eneste Hindring som da mødte, var den Tilvæxt i Udgifterne, som dette Departements Indretning vilde foraarsage, og var man da af den Meening, at denne Betiening, som 3die Stats=Secretaire, skulde overdrages til Første=Commissairen i Commerce=Collegio. Denne Indretning var saaledes ganske sær dig, da Lord Charam kom igien ind i Ministerio, hvis første Foretagende var at drage de Americanske Sager fra Commerce=Collegio, og legge dem under det sydlige Stats Departement, overladende Commerce=Collegio alleneste Referatet af dem; paa hvilken Fod Sagen siden har staaet. Saaledes, som Colonie=Sagerne siden den Tid ere blevne behandlede, har man Aarsage til at erkiende meere end forhen, hvor fornøden et Stats-Departement var for disse Sager allene. Og dersom denne nye Stiftelse ikke havde al Anseende til en Stats-Jntrigue, saa var der ingen, som jo ansaae denne Indretning for meget billig og fornøden.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Enhver nye Betienings Stiftelse er en Tilvæxt for Kronens Magt, en Sag som her til Lands altid er befrygtelig. Den Tid kan komme, at vi ikke have en Georg den 3die paa Thronen. Dersom Septeret engang kom i en Printses Hænder, hvis Complexion og Tænkemaade var tvertimod, hvem vilde da vel hindre ham fra at bruge denne Tilvært ilde, Denne Jndvending gielder kuns for Eftertiden, men der er en anden, som gielder nu, nemlig denne nye StatsSecretair og maaskee en Under=Secretair, som formodentlig maa være Parlements=Herre, deres Lønninger, hvortil, med videre Udgifter ved dette Departement, man sikkert kan giøre Beregning paa over 8000 Pd. Sterl. aarlig Udgift mere end forhen. Jmidlertid har Græven af Hilsborough allerede tiltraad det, og begynder med megen Flid, at arbeyde i de Americanske Sager; og have Coloniernes Agenter allerede nogle gange af Ministerio været indkaldet til Samtaler, hvori de have gjort alvorlige Forestillinger mod de Hindringer, man har lagt i Veyen for America nernes Handel, og just paa en Tid, da man paalegger dem Skatter og Paalægge, som de ikke ere i Stand til at udrede. Dette, tilligemed en maaskee bedre overlagt Betragtning over Paalæggenes Natur, og de Følger, som det maaskee kunde have, som man anseer meest ligegyldigt, synes at giøre nogen Jndtryk, og som man forsikrer, har man i Raadet gjort et Udkast til en Acte at forelegge Parlemen, tet, hvis Hensigt skal være, at sætte Engellands og Colniernes fælles Fordeele paa en bedre Fod. Da man i forrige Parlements=Samling havde i Overhuset den Acte for til at bekræfte Engellands Souverainite over Colonierne, talte Stor Cancelleren Lord Cambden meget hæftigen imod de dispotiske Midler, som man maatte vilde betiene sig af. Man gjorte ham virkelig nogle Jndvendinger, men man hævede dog ikke hans Vanskeligheder. Dog i hans Fraværelse gar man hans Argumenter en Feyl=Anseende; og han kom til at passere for Opfindere af en nye Lærdom, som var stridende mod Rigets Love, og fornærmelig for Parlementets Rettigheder. Han derimod lod ikke det personlige i denne Beskyldning røre sig, men tog Sagen i nye Overveyende: og da han derved fandt sig endnu mere bestyrket i sin Sag, forelagde han Overhuset, da denne Sag der igien blev foretaget, sine uforanderlige Tanker i en Tale, hvori han kraftigen beviiste, at det Engelske Parlement aldeles ingen Re har til at legge de Americanske Colonier i Skatter, saa længe samme ikke have nogen Representantere i Parlementet, for at give Samtykke dertil. - Underhuset har beordret at opsætte en Bil, paa det Valget af Parlements=Lemmer, maa skee mere ordentlig, og Stemmers Kiøben bedre forebygges.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Paris, den 1ste Februarii. De 2de Officiers de Behague og de Presontaine, som begge ere indviklede, og imod hinanden, udi den Sag angaaende Capenne, da de for nogle Dage siden mødtes paa Gaden, greebe de i den første Hidsighed til at trække ud, hvor da Hr. de Presontaine blev farlig saaret. - Man forsikrer, at Præsident Ogier har ved sin Mægling udvirket den Tilladelse for de Lemmer af Parlementet i Bretagne, som vare forviiste, hvoriblant de Herrer Chalotais, Fader, og Søn, at de maa komme tilbage og boe paa deres Godser. - Den Russisk Keiserl. Minister Fyrste Gallitzinlaver sig til at reise herfra med første. - Ordet gaaer, at de Tropper, som i Aar skulle have camperet ved Compiegne, skal slaae en Leyer ved Valenciennes, hvor et af de fornemmeste kronede Hoveder i Europa skulle indfinde og opholde sig imedens Kongen bliver der.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Den 5te Febr. Ved Beslutning af 29de sidstl., som Dagen derpaa er exequeret, har Parlementet dømt et Skrift i 2 Tommer, som fører den Titel paa Fransk: "Apartisk Historie og Jesuiterne, fra Societetets Oprettelse, indtil deres første Udrøddelse." til at sønderrives og brændes ved Skarpretteren, som forargeligt og ugudeligt. Den unge Forfatter af dette Skrift, som er allerede bekiendt af andre Værker, viser en stor Forstand, men ved hvilken man med rette misbilliger en alt for stor Tilbøyelighed til det Para døre. De derudi fortællede Tildragelser ere som oftest ledsagede af Philosophiske Betragtninger, som røbe en Kundskab, om det menneskelige Hierte. En af de i dette Skrift meest mishagede Meeninger er denne, at de udrøddede Jesuiter, ere ikke meere strafskyldige, end alle de andre geistlige Ordener i Riget, hvilke han vil have udrøddede tillige, som alle lige farlige og unyttige for Staten. Blant andet siger han om de andre Ordener, og i sær om Betler=Munkene, at de alle ere grundede paa denne Lærdom, som i Jesuiter=Societetets Grundregler har forekommet saa afskyelig: "Vær udi din Øverstes Haand, som en Stav i en gammel Mands Haand, paa hvilken han helder sig." Hvorhos han siger, at Ulykken er, at alle disse Stave løbe sammen i Rom ved en og den samme Ende, som i deres tilfælles Cirkel; og der have de i forrige Tider tient Paven til uden Besværlighed, at ryste og rygge den hele christel. Verden &c. Forfatteren havde dediciret denne sin Historie til Kongen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Petersborg, den 5te Februar. Forgaars er Keiserinden lykkelig og vel ankommen fra Moseau til det Keiserl. Lyst=Slot Zarsko=Selo, som liggen25 Wersters Vey herfra.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Haag, den 15de Februar. Den K. Danske Minister, Hr. de Cheusses, har haften Conference med Præsidenten for General=Staterne, og da tilkiendegivet dem Dronningens af Danmark lykkelige Forløsning. Herudover vil nu forderlig vorde affærdiget Lykønsknings=Skrivelse til Deres K. Majestæter. Amsterdam, den 16de Februar.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Man har den Beretning fra Cadix, at Capitain Jacob Spin, som fra St. Ubes er der ankommen, har 8 Mile i Syd fra Cap Vincent fundet et Svensk Skib i Søen, kaldet Carl Peter Ulrich, paa 32 Kanoner, ført af Skipper A. Janssen, fra Gotheborg til Cadix bestemt, hvilket var uden Master, og af hvilket han tog 30 Mand over paa sit Skib Og erfares fra Portmahon, at samme Skib er drevet der ind i Havnen. - Fra Engelland meldes, at et Skib, hvis Navn er ubekiendt, med et Fruentimmer Hoved og et forgyldt Billede bag paa, saa og et Snauskib uden Master begge uden Folk, ere vorden seete i Søen paa 39 Miles Strækning fra Carthagena.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Rotterdam, den 5te Februar. Udi Aaret 1767 er hos Boghandler Peter Meyer udkommen en Bog, kaldet Philosophen, hvor, i det 86 Stykke, findes en Afhandling om, paa hvad Maade druknede Mennesker best kan reddes og bringes til Live igien. Dette haver givet nogle ædelmodige Mennesker Anledning til at udsætte en Guld=Medaille, eller i dets Sted 6 Ducater, til Præmie for den, som ved det af Philosophen opgivne Middel redder noget druknet Menneske.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Wien, den 5te Februar. Her giøres nu for Alvor Anstalter til Erkehertuginde Maria Carolines, Kongens af de 2 Sicilier bestemte Bruds Afreyse ad Neapolis, hvilken Reyse hun skal tiltræde den 7de April førstkommende. Keiseren bliver ikke med paa denne Reyse; derimod hedder det, at Hs. M. agter strax ved samme Tid at foretage en Reyse i Ungarn, at besee de faste GrændseStæder der, tilligemed de her og der camperende Regimenter, og meenes, at denne Reyse skulle gaae for sig den 8de April. - Høystbemeldte Erkehertuginde vorder af Professor v. Martini underviist i de Rette og Skikke, som gielde i Kongeriget Neapolis. J Anledning hvoraf, og da han har givet den afdøde Erkehertuginde, Kongens af de Sicilier første Forlovede, lige Underviisning, Keiserinden, Dronningen har blant andet foræret ham en Ring paa 20000 Fls. Værdie.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Warschau, den 28de Januarii. Paa Øll og Brændeviin, saa og paa Viine og andre Liqueurs er lagt nye Paalæg. Ligesaa har man et Forslag, til stemplet Papiirs Indretning, hvilket alt vil indbringe. anseelige Summer. J sær arbeydes nu paa, hvorledes Rigs- og Landdagen herefter skal indrettes. De Fyrst Radzivil tilstandne 600000 Fl. skal kuns vare i 6 Aar, til Skadesløsholdelse for Oeconomiet Schawel i Litthauen, som hans Forfædre som et Hypothek have besiddet, og hvilket nu igjen er inddraget under de Kongelige. Man søger ogsaa nu at bringe en mellem Rusland og Pohlen Aar 1686 sluttet Contract i Rigtighed, om hvilken Rusland siger, at den Copie, som i Pohlsk Sprog er indlemmet i Constitutionen af 1710, ved hvilken denne Tractat for saavidt en approberet, men endnu ikke af Republiken bleven confirmeret, stemmer ikke i alle Deele overeens med Originalen, i sær hvad Grændserne angaaer. Og saa bliver maaskee den Aar 1704 mellem Peter den Store og August den 2den til Narva sluttede Tractat casseret, ved hvilken Rusland lover at aftræde alle i Liefland erobrede Pladser, som tilforn, hørte til Pohlen; man forlanger ogsaa, at i denne nu forehavende Tractat skal indrykkes den Art., at Rusland inden en vis i Tractaten bestemmende Tid skal igiengive de ved sidste Uleyligheder i Pohlen udførte Archiver og offentlige Acter, som hidtil forvares til Kiov og Smølensk. J Henseende til de fra begge Sider bortrømte, da tager Jndretningen des angaaende sin Begyndelse med det Aar da Tractaten sluttes, fra hvilken Tid af alle som rømme bort skal fra begge Sider uden mindste hindring udleveres. Saasnart Tractaten er sluttet, skal (efter Pohlens Paastand, de Russiske Tropper rømme Riget, uden at være det i mindste Maade til Byrde; hvorom man vil treffe den fornødne Foranstaltning, og bestemme Tiden paa hvilken det føyeligst kan skee, og heri i sær rette sig efter det 171. Aars Exempel, da ligeledes blev fastsat Tiden, da de Russiske Tropper, som da vare i Landet, skulle rykke ud.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Fra Posen, den 5te Februar. Den Pohlske Rigsdag har igien sat sig den 1ste hujus, men ikke med den Fremgang som vel de fleste havde formodet, i Betragtning af den store Møye, som baade de høye Commissarier af Republiken, og de fremmede Ministere have anvendet ved de mange hidindtil holdte Conferencer. Den hell. Stoel i Rom har gjort sit Yderste til at fuldkaste alt hvad som ved bemeldte Conferencer er vorden vedtaget. Dette Hoffes Nuntius har med Overlæg holdet sig ganske rolig indtil Dagen før bemeldte 1ste Febr., for da ligesom at overrumple eller forbløffe Gemytterne: Han har nemlig den 31te Jan. overleveret Kongen et Paveligt Breve, hvorved Hs. Majest. saa alvorlig formanes fra at foretage noget imod den catholske Religion, at Formaningerne nærmere ligne Trudseler, og paastaaes blant andet, at Kongen heller re skulle nedlegge Krone og Scepter. Han har derhos og kundgjort et Slags Manifest, hvilket han selv har forlanget ved Stor Cancelleren protocolleret, og hvorudi trues med Bandsættelse alle dem, som ved de hidindtil forefaldne Consoederationer og Conferencer have indganget noget, som var den catholske Kirke til Nakdeel. Nu kan man let er agte, at deslige uformodede Anfald maa hos mange have gjort en mærkelig Virkning, helst da endnu meget af Pavens forrige Formaninger hang ved Bisperne. Hertil komme end videre andre Omstændigheder, og besynderlig et dristigt Manifest af den Grodnoske Conforderations=Marechal Chareptowicz. Ved saadanne Omstændigheder har man sundet tienligst at end videre udsætte Rigsdagen til den 22de hujus. Jmidlertid staae de Russiske Tropper igien i Warschau, derfor man og haaber, at Fredelighed og Orden ikke der skal forstyrres.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Fra Pohlsk Preussen, den 18de Januar. Her tales om et Breve, som Paven har tilskrevet Fyrsten Primas i Pohlen, og hvorved han skal med haarde Ord have betegnet ham, hvor lidet han havde Aarsag at være tilfreds med hans Forhold udi nærværende Omstændigheder. Her vanker ingen Gienparter deraf, saa at hvad der om siges er kuns mundtlige Beretninger. Men, om Fyrsten Primas har den Mishag, at høre ilde af Paven for sit Forhold, af hvilket immer fremskinner Retsindighed og Redelighed da finder han fuldkommen Skadesløshed der for udi de Tegn paa bifald og Høyagtelse, som andre Hof ser, og i sær det Russiske, bete ham. Sandt er det, at den Vending, som Sagerne tage i Pohlen, og hvorudi Fyrsten Primas har en vigtig Deel, er ikke af den Natur, at den kan finde Smag ved Hoffet i Rom; men Tiden vil vise hvad Frugter Pohlen vil trække deraf, hvor i det høyeste den geistlige Myndighed torde lide noget Skaar.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Frankfurt, den 12te Februarii. Af en Courier, som har ganget her igiennem fra Trieaf Wien, erfares, at den 10de hujus er udi det Trierske Dom Capitel det Canoniske Valg til en ny Ærkebisp og Chur fyrste af Trier faldet paa Hs. K. H. Prints Clemmens af Sachsen, Bisp til Freysingen og Regensborg, Coadjutor til Augsburg a., og dette Valg strax med sædvanlige Ceremonier vorden publiceret.
Berlingske Tidende, 1768-02-29
Aalborg, den 19de Februar. Fra Skagen er indberettet, at sammesteds paa den Nordre Side er inddreven en stor Deel Vrags Skibs=Tømmer, fra et Skib, som uforbigiængelig i Søen maa være opbrændt, eftersom i hvert Stykke af de inddrevne Bielke, og Planker kan sees, at derudi har været Jld antændt. - Den 10de Febr. døde Mad. Cathrine Overgaard paa Tul sted, i sin Alders 53 Aar, efterat hun havde levet i et kierligt Ægteskab med Sr. Jens Jørgen Osvergaard udi 31 Aar, og i samme Ægteskab frembragt til Verden 9 Sønner og 8 Døttre, hvoraf 3 Sønner og 2 Døttre ere døde, men 6 Sønner og 6 Døttre efterleve. Sr. Hans Mollerup er den 15de Febr. paa Østeraae i Wensyssel ved Døden afgaaen. Mad. Jørgensen, fød Holm, er død i Jerslef Præstegaard.