JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge min eiende og iboende Gaard i Torring Bye, Tulstrup Sogn, Skanderborg Amt, staaende for Hartkorn, Ager og Eng, 2 Tønder 5 Skpr. 3 4/5 Alb., hvis Udsæd er aarlig 8 Tønder Rug, 5 Tønder, Byg, 12 Tdr. Havre, 3 a 4 Tdr. Boghvede. Kreatur hold: 4 Heste, 10 Fæhoveder, 25 Faar. Fornøden Eng og Tørveskjer haves. En Deel af Besætningen kan følge med i Kjøbet. Dersom Nogen ønsker og attraaer en saadan Eiendom, ville de behage at henvende dem til Eieren af samme Anders Jensen. Tørring, den 2den Juli 1839. En smuk lille Leilighed, i en af Byens reelle Gader, ønskes af et Par enlige Folk tilleie næstk. Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
En skikkelig confirmeret Dreng kan strax blive antager ved Bødkerprofessionen hos P. Kandelsdorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
Den i No. 100 og 106 averterede Gaard i Bjerre Herred imellem Horsens og Veile er nu solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
Literaire Anmeldelser. J sidste Uge er udkommet og faaes hos Undertegnede til vedføiede Priser i Rigsbankpenge: Mortonval, Greven af Villamajor 11, 2. (Familie bibliothek.) Heftet a 1 Mk. Paul de Koch, En rask Gut, 3 a 12 s. Schnizlein, Betragtninger over og Erfaringer og Vandlægevidenskaben. 4 Mk. Langes Criminelsager 11, 1. 3 Mk. Jagttagelser og Betragtninger over den pathologiske Anatomie, udg. v. Philiatrien. 8 Mk. 8 s. Meyers Universum V. 2. a 2 Mk. 8 s. Tidsskrift f. Reisebeskr. V. 1. (Lamartines Reise i Østerland 11, 1.) a 4 Mk. Magazin f. Ungdommen, 1ste Hefte 4 Ark i stor 4to med fine, tildeels illum. Afbildn. Subskriptionspriis inden 1ste August 2 Mk., inden 1ste Octbr. 2 Mk. 8 s., Bogladepriis 3 Mk. Bulwer, Alice II. 5 Mk. compl. I. 11. 10 Mk. 4 s.) Hale vi Sange af Operaen Jødinden 1-1. 28 s. 20 s. 24 s. 40 sk. Samling af yndede Dandse f. Pianof. 111, 13. 20 s. Lorck. 6 Valtse f. Pianof. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
Vi tillade os at henvise til vor Bekjendtgjørelse denne Avis No. 100. C. Holm i Horsens. S. Meldrup i Kolding. S. Warberg og Jessens Boghandling i Aarhuus Sjette Fortegnelse over Bøger til meget nedsatte Priser. erholdes tilligemed de 5 første Fortegnelser gratis hos samtlige Boghandlere i Danmark. J. H. Schubothes Boghandling. Nylig er udkommet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-05
Kort over Sielland i 4 Blade, stort Median Velin, med illumineret Betegning af den verdslige og geistlige Jnddeeling, tegnet og lithographeret af Prem. Lieut. J. H. Mansa. Foruden Sjælland vil der udkomme: Bornholm i 1 Blad, Laaland-Falsters Stift i 1 Blad, Fyens Stift med Als og Ærs i 2 Blade, Nørre-Jylland i 8 Blade. Samtlige Kort blive udførte i en Maalestok af 1 1/2 Decimaltomme paa en dansk Miil, Subskription modtages i alle Boglader saavel paa den hele Samling som paa enkelte Provindser. Subskrivtionsprisen er 1 Rbd. for hvert Blad, Bogladeprisen for et enkelt Blad 8 Rbmk. De udkomne Kort kunne erholdes i Aarhuus hos S. Warberg og Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
No 108. den 6te Juli. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts=Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Blandinger. Den bekjendte Bielaske Kommet, som tilbagelægger sin Bane i 6 Aar og 9 Maaneder, kommer iaar atter tilsyne, og gjennemskjærer Ekliptiken den 15de Juli. Denne Komet, som er teleskopisk og ei kan sees med uvæbnet Øie, er den samme, der, efter Nogles Forudsigelse, skulde have stødt sammen med Jorden den 29de October 1832 og forstyrret dens Løb, om ikke gandske ruineret den. Saameget er vist, at denne usynlige, og, i Sammenligning med andre Himmellegemer af samme Slags, isandhed pygmæiste Komet, er en Skrækkens Gjenstand for vor Jordklode, og vil vedblive at være det længe endnu. Den mindste Forstyrrelse i dens Løb vil være nok for ogsaa at forstyrre Jordens, og selv om den regelmæssigt følger sin Bane, maa den engang møde vor Jordkloder Hvilke Følger dette vil have, kan Gud allene vide. Nogle Astronomer ville have beregnet, at der i Aaret 4339 vil skee et Sammenstød mellem to Himmellegemer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Der findes endnu nogle Spor af den gamle Muur, som i gamle Dage adskilte Skotland fra Engelland. Den var bygget saa fast, at man, i hiint overtroiske Land, meente, den maatte være bygget ved Hielp af Trolddomskunster. Denne Overtro har imidlertid bevirket dens Forfald; thi enhver Jndbygger, som havde noget at bygge, borttog fra den omtalte Muur endeel Stene, som han lagde til Fundament, for at Bygningen skulde faae destørre Varighed. En skotsk Adelsmand, Sir Blunders, eiede et Slot i Nærheden af hiin gamle Muur; hans Gartner opdagede, for ikke længe siden, ved at grave, en Steen, hvorpaa, i gamle Skrifttræk, fandtes følgende Jndskrift: "Jeg er en Levning af den gamle Muur; her er jeg nedlagt, for at sikkre dette Slot en lang Varighed. Forbandet være Den, som flytter mig!" - Sir Blun ders, som underrettedes herom, lagde ikke synderlig Vægt paa denne Jndskrifts mystiske og truende Betydning. Han var en Elsker af Oldsager og besluttede at udtage Stenen, for at berige sin Samling dermed. Det var en enorm Masse, hvis Flytning krævede et ikke ubetydeligt Apparat. Da man havde hævet den i en vis Høide kunde Sir Blunders ikke modstaae sin Nysgjerrighed efter at besee det Hul, hvis Munding den skjulte. Han steeg derned, ledsaget af sine to Sønner; men i det Øieblik, de vare i Begreb med at bortskaffe noget Gruus, som hindrede dem i at komme frem, vilde Arbeidsfolkene, som holdt Vinden, ogsaa see til, Touget slap dem af Hænderne og Stenen faldt, med hele sin Vægt, tilbage paa de tre Ulykkelige, som den knuste, idet den indesluttede dem i een og samme Grav. Sir Blunders ældste Søn var for kort siden bleven gift; hans unge Kone, som i nogle Maaneder havde følt sig Moder, hørte neppe, hvad der var hændet, før hun løb til og befalte, at man skulde hæve Stenen igjen, i det Haab, at de Ulykkelige, den havde begravet, endnu kunde være i Live, Virkeligen bemærkede hun, at hendes Mand, som laae foran, endnu gav nogle Livstegn; i sin Utaalmodighed kunde hun ikke tøve til Stenen var løftet tilside, men hastede ned i Aabningen. Ved en grusom Uskjebne brast Baandene, som omgave Stenen; den faldt tilbage, og begrov det fjerde Offer. Saaledes fandt en heel Familie sin Undergang her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
J Paris gjør følgende romantiske Historie stor Opsigt: Alt i nogle Aar har man i Guilleboeus gjort Forsøg paa, igjen at opfiske Vraget af Skibet Telemaque, hvorpaa alle Ludvig den Sextendes Kostbarheder befandt sig og som gik under der. Pludseligt seer man en gammel Dame uafladeligt spadsere paa hiin Quai; med den største Deeltagelse erkyndiger hun sig om Foretagendets Fremme, uden at Nogen kan begribe, hvad det vedkommer hende. Omsider har man nugerfaret Alt. Denne Dame, en Demoiselle Bonnaire, var, før Revolutionen, forlovet med en Hr. de Thremes, som fandt sin Undergang paa og med Skibet Telemaque. Fra den Tid af har Frøken Bonnaire baaret Sorg, og afslaaet alle de Partier, som have tilbudet sig. Men da hun erfarede, at Skibet. skulde bringes for Dagens Lys igjen, reiste hun strax hid, for maaskee at erholde et Etui, som Hr. de Thre mes pleiede at bære paa sit Bryst og hvori hendes Eder vare nedlagte. Det kan man dog endnu kalde sand Kjærlighed!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den i Paris i Mai d. A. afdøde Componist, Par efterlader en Formue af 800,000 Fr. i rede Penge, og 1,200,000 Fr. i faste Eiendomme. Han var en lidenskabelig Lotterispiller, og nævnede endnu paa sin Dødsseng Nummerne 71, 12, 18, 68, 4, om hvilke han bestemt vidste, at de vilde vorde trukne i Parma i Mai d. A. 71, hans Fødselsaar; 12, det Aar, da Napoleon udnævnte ham til Director, 18, det Aar, da den italienske Oper, under hans Direction, naaede sin høieste Glands; 68, Componistens Alder; 4, hans Dødsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
J en Landsby ikke langt fra Klostret Maul bronn leve to Brødre, af hvilke den Yngste ægtede en smuk Enke, men den Ældste en Datter af denne Enke. Paa denne Maade er den yngste Broder den Ældstes Fader, hans Børns Bedstefader og Onkel Den ældste Broder er den Yngstes Søn, hans Børns Onkel og Fætter. Et lignende Slægtskab finder Sted, i Engelland. J Preston har nemlig en Hr. Lewis, med sin første Kone, to Døttre, af hvilke den Ældste ægtede en Hr. Willis, som, af første Ægteskab, har en Datter, der giftede sig med Lewis. Willis's anden Kone kan nu sige: "Min Fader er min Søn og jeg er min Moders Moder; min Søster er min Datter, og jeg er min Broders Bedstemoder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Paa Theatret i Versailles forekom for ikke længe siden et høist mærkværdigt Ulykkestilfælde. En Skuespiller befandt sig paa Scenen med en Skuespillerinde, som har en lang italiensk Naal i Haaret, og traf, ved sin Gestikulation, uforvarende denne Naal. saa stærk, at den fløi af Pigens Hoved ned i Souffleurens Øie. Den Ulykkelige udstødte et Skrig og segnede afmægtig om. Dog haaber man at redde Øiet. For nogle Dage siden troede Spadseregængerne i Palais royal at have oplevet en Louisd'or-Regn. Neppe var nemlig Natten indbrudt, før der viste sig noget Glimrende, som laae strøet paa Fortouget. Man nærmer sig, betragter Gjenstanden, og skynder sig at tage den op, thi Glandsen, Størrelsen og Præget af en Louisdor viser sig gandske tydeligt. Men . . . hvilken Overraskelse! Det er kun en Plade af glat Bladguld med den smukt udprægede Randindskrift: Taquet, artistecoiffeur brevete." (Taquet, privilegeret Haarkunstner.) J Midten læste man: 20 Franes le tonpet, og paa Bagsiden: "Boudoir de Ganumede, rue cog Sant Honore, No. 15."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den 6te Juni pladeredes for Retten i Paris en Proces mellem Fyrsten af Moskwa, en Søn af Marskal Ney, og Fyrstens Gemalinde, en Datter af La sitte. Sagen angik deres Datters Opdragelse. Faderen havde sat hende i en Pensionsanstalt; Moderen forlangte, at Datteren skulde opdrages hjemme. Retten gav Faderen Medhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den projecterede Forbindelse mellem den kgl. neapolitanske Prinds, Greven af Lecce, og Hertuginden af Berrys Datter, hvilken Forbindelse ansaaes i den store Verden for at være saa godt som afsluttet, er, formedelst en vis Omstændighed, bleven pludselig afbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Rossini har slaaet sig fra Digtekunstens og Musikens forfængelige Beskjæftigelse, og helliget sig til solidere Spekulationer. Han lever nu i Bologna som Fiskehandler, og drager uhyre Profit af denne Handelsgreen. Den laurbærkrandsede Componist af Tell. Othello og Semiramis forsyner Staden med friske Søfisk, som man der hidtil savnede. Han har nemlig anlagt et stort Fiskeri, bortforpagtet det, osv. Man anvender i denne Anledning paa hans Musa følgende Ord af Horats: "Desinit in piscem mulier formosa superne en yndig Qvinde for oven, for neden en Fisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den tydske Sangerinde, Jfr. Piris, gjør en uhyre Lykke i Neapel, hvor hun er engageret ved Operatheatret San Carlos. Fra Palermo var der budt hende 30,000 Fr. for 7 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Ved den store Kirkehøitidelighed som nylig fandt Sted i Rom blev Hs. Hellighed Paven, med den tredobbelte Krone paa Hovedet og det Allerhelligste i sine Hænder, baaret, under en rød Fløiels Baldakin, af 24 Kirkebetjente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Ved det Warschauer Classelotteries sidste Trækning vandtes den største Gevinst, 900,000 polske Gylden, af en Borgerkone i St. Petersborg. Jdet en stor Luftballon blev fyldt i London med hedet Luft, rev den sig løs og tog fem Personer, som hang ved Gondelstrikkerne, iveiret med sig. Een at dem, en Dreng, kunde, i en Høide af 30 Fod, ikke holde sig længer, styrtede ned og blev stærkt saaret: paa en Anden, der havde forviklet sig i Strikkerne, maatte man sætte det ene Been af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Da Lokomotiverne paa den Berlinske Jernbane vare blevne falske og ikke vilde trække, uden meget langsomt, fik Comiteen en Skrivelse af følgende Jndhold: Vi bede dHrr. sætte en Grændse for Betleriet, som især gaaer i Svang i Omegnen af Schneberg. Det er høist ubehageligt for Passagererne, at plages her af en Betler, som, paa sin Krykke, løber over en halv Miil ved Siden af Vognen og anraaber deres Medlidenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
J Vandet er den eneste Frelse, hedder et nyt medicinsk Skrift af Doctor Menad i Dresden. Nogle Dage efter at det var udkommet, gik han om Natten drukken hjem fra et lystigt Lag; han tænkte paa sin Bog, repeterede ideligt dens Titel, forfeilede Veien, kom Elben for nær, gled med Foden, og druknede med det Udraab: "J Vandet er den eneste Frelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Man har hidtil stedse været af den Mening, at Rynker i Ansigtet ere at betragte som et Tegn paa Alderdom. Men vi kunne nu meddele den skjønne Verden, som ønsker at beholde sin Skjønhed, den Efterretning, at Rynker slet ikke ere en nødvendig Følge af Alderdom. De dybe Folder i Ansigtet fremkomme nemlig ene og allene ved et forkeert Leie i Sengen, og et gammelt Menneske vil slet ingen Rynker faae, naar han blot forstaaer, at ligge rigtigt i sin Seng, medens et ungt Menneske, som ikke forstaaer dette, tidligt faaer et rynket Ansigt. Er Personen ikke altfor gammel, kunne Rynkerne glattes lidt efter lidt ved et rigtigt Leie i Sengen. Denne Opdagelse skyldes Dr. Rosch i Nürnberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Nylig var en Qvæghandler i et Værtshuus i Altettingen, ved Augsborg, beskjæftiget med at tælle sine Banknoter, da han blev kaldet ud ved sin Qvægdrivers uformodede Ankomst; men ved Tilbagekomsten fandt han, til sin store Skræk, Vertens lille Datter beskjæftiget med at sønderrive Sedlerne. Barnets Fader blev nu kaldet til, og i sin Harme gav han den ulykkelige Lille et saadant Slag, at den tørnede med Tindingen mod Kakkelovnen og slog sig ihiel paa Stedet. Moderen, der for ikke længe siden var kommen op af Barselseng og netop sad og badede sin lille Spæde, tilte ved dette Skrækkensbudskab saa hurtigt ned af Trappen, at hun faldt og brækkede Benet, og da man igjen fik Stunder at see efter den Lille, var den imidlertid druknet i Badekarret, hvor den var falden og paa Ryggen. Saaledes var her, ved eet eneste Menneskes Uforsigtighed, afstedkommet fire Ulykker paa eengang. Flere Steder i Tydskland, men især i Staden Goslar, grasserer Nervefeber i denne Tid saa stærkt, at man i de sidste Uger ikke engang har kjendt saastor en Dødelighed i Choleratiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Om Ole Bull hedder det fra Wien, Hans Spil vækker Forbauselse, men ikke Begeistring. Det er en koldssalsk Seier over Instrumentet, men ikke over Hjerterne; hans Bue er Hercules's Kølle, men ikke Apollo's Lyra. Vi beundre den Tyran, hvis almægtige Villie tvinger Strengene til at give snart Fløitens Toner, snart Fagottens, endogsaa et Orchesters; men det er ikke den Hersker som vi elske, som lader sine Undersaatter beholde deres Nationalitet og dog vedligeholder en skjøn Harmoni. Ole Bulls Spil er i høi Grad eiendommeligt, originalt; men det er en bizar Originalitet, eller originalt Bizarrerie, et Phænomen, der staaer gandske enkelt for sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Uagtet Størstedelen af Gothenborgs Jndvaanere havde ansøgt om, at den Bedrageren, Handelsbogholder Lidback, idømte Straf, at staae ved Skampælen, maatte blive forandret til Vand og Brød, afslog Kongen det, og den engang der i Byen saavel anseete unge Mand blev den 12te Junii, i 2 Timer, udstillet ved Skampælen i Halsjern paa Gothen borgs Torv. Derefter blev han transporteret til Fæstningen Christianstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
J Menneskelighedens Navn - hedder det i Gotheborgs Handelstidende – ansee vi os forpligtede til at offentliggjøre Følgende: Blikkenslagersvend N. Pettersson, som for en Tid siden var kommet hertil med sædvanligt Reisepas, og havde arbeidet stille og ordentligt, blev den 19de Juni sidstl., uden forud at have kunnet ahne noget derom, arresteret, for at bringes til Amal, hvor han af Raadstueretten var dømt til at staae 2 Timer i Gabestokken og dernæst undergaae 2 Aars Fæstningsarbeide - og det ene og allene fordi hans egen Broder og Søster havde anklaget ham for, at han havde begjært og erholdt Pas af Magistraten i Amal at reise for til Gothenborg, og siden ikke var kommen tilbage." Sagen er denne: N. Pettersson havde laant af sin derboende Broder P. P. 66 Rd. 32 s. og af sin Søster Caisa Pettersson 33 Rd. 16 s. for dermed at bestride Omkostningerne ved at vinde Borgerskab som Blikkenslager, men da disse Penge ikke vare tilstrækkelige, havde han taget Pas og reist til Gothenborg. Jmidlertid havde Broderen og Søsteren lagt Sag an mod den Bortreiste, som nu saa uventet maa haardt bøde forat han ikke havde taget tilbørlig Afsked fra sine Slægtninge forinden han var reist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
J Christiansand gaaer det Rygte, at en Mand har, ved at reparere en Kieldermuur, fundet en Skataf 8000 Sølvspeciers Værdie. Huset havde forhen tilhørt en formuende Særling, en Tydsker, der oftere skal have bortgjemt Capitaler paa den sælsomste Maade. Vedk, skal imidlertid have erklæret Skattens Fund for Opdigtelse. Sammesteds har en Englænder, Mr. Jrwing, bosat sig med sin Familie (som det hedder for en føie Tid) for at sysselsætte sig med - Fiskeri. Hovedgrunden til hans Ophold der synes at være Frygt for Chartisterne, thi han troer, at det i Sommer vil komme til a blood, work i Old England. Holst og Phister vedblive endnu at give Gjæsteroller paa Christianias Theater. Forleden Aften gaves Don Juan af Østerrig." Under Stykket blev der af nogle brutale Klappere, givet et lille Jntermezzo. Man syntes nemlig, at Theatrets egne Jndivider ikke skulde staae tilbage, de maatte altsaa have Klap, og disse Klap skulde da falde paa Hr. Jørgensen, en Skuespiller, der vistnok kunde hæve sig høit over det Middelmaadige, dersom han ikke outrerede vel meget. Men denne ubetimelige Applaudering fremkaldte Hyssen, og det gik saavidt, at der blev en Pause paa Scenen, thi Partierne vilde ikke holde op, hvorhos Hr. J. begik den Uforsigtighed, at gjøre et Skridt frem mod Lamperne, lagde Armene overkors og tilsendte Publikum et Par Øiekast, som omtrent sagde: "Hvor tør J vove at hysse af mig Den engelske Regjering har ladet 60 Pd. St. uddeele blandt 6 modige Mænd i Skagen som den 2den Jan. d. A. havde med egen Livsfare reddet Besætningen (10 Mand) af et der paa Kysten strandet Skib. Janet", Capt. Bergh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Bekjendtgjørelser. At Fru Charlotte Marie Birch, Enke efter afgangne Biskop Andreas Birch, ved en blid og stille Død hensov Torsdagen den 4de Juli, i sit 58de Aar, efter en Maaneds Sygeleie, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner Aarhuus, den 6te Juli 1839, af hendes efterladte Børn. Efter omtrent et Aars tiltagende Svaghed, og 9 Maaneders smertefulde Sygeleie, indslumrede til den evige Fred, den 30te Juni, i en Alder af 60 Aar, vor inderlig kjære Moder, Ellen Marie Bjørn født Borup, Enke efter afdøde Raadmand, Birkedommer og Hospitalsforstander N. A. Bjørn her af Byen. Dybt bedrøvede opfylde vi den sørgelige Pligt, at meddele Familie og Venner denne Efterretning. Aarhuus, den 6te Juli 1839. F. Bjørn. N. Bjørn. Louise Ch. Bjørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den 17de Juni 1809 er i den Kongelige Landsoverret i Viborg i Sagerne No. 128, Litr. 4 og B. Gaardmand Niels Hansen af Estholdt og Bennet Hansen Eier af Brogaard, contra: Kjøbmand Bertram J. Hansen, R. af D., i Veile, saaledes kjendt for Ret Litra A. "De af Appellanten Niels Hansen mod Indstævnte Kjøbmand Bertram J. Hansen i en Artikel i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 189 for 1836, og af Indstævnte mod Appellanten i en Artikel i Veile Amtsavis No. 74 for 1836 brugte og ovenfor som fornærmelige anseete Udladelser bør døde og magtesløse at være, og bør Appellanten og Jndstævnte for deres i saa Henseende udviste Forhold hver især bøde den Første til Veile Amtsfattigkasse og den Sidste til Veile Byes Fattigkasse 50 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799. 20 fastsatte Censur undergiven i eet Aar. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. De idømte Mulkter udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Litra B. "De af Hovedappellanten Bennet Hansen om Contraappellanten Kjøbmand Vertram J. Hansen i en Artikel i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 189 for 1836 brugte og ovenfor som fornærmelige anførte Udladelser bør døde og magtesløse at være, og bør Hovedappellanten for sit i denne Henseende udviste Forhold at bøde 50 Rbd. Sølv til Veile Byes Fattigkasse samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i et Aar. Med Hensyn til Contrasøgsmaalet bor Byetingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. De idømte Mulkter udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." hvilket herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20, bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i den Kongelige Landsoverret i Viborg, den 22de Juni 1839. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den til Tirsdagen den 9de dennes berammede Auction i Gaarden No. 928 paa det store Torv her i Byen, udsættes efter Reqvirentens Begjæring til Afholdelse Tirsdagen den 16de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2. Aarhuus, den 5te Juli 1839. Fleischer, Paa Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Forsørgelsesanstalten næstkommende Onsdag den 17de dennes, Formiddag Kl. 11 slet, over Leverance af 700 Alen bleget og 300 Alen ubleget Blaarlærred. – Conditionerne ere til Eftersyn hos Kasserer, Bjerget. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Juli 1839. Fleischer. Auction over Røisomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Da de ved Auctionen den 2den dennes over Stedet Nøisomhed paa Brabrand Mark gjorte Bud ere forkaastede, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, over bemeldte Eiendom, saaledes som den forhen i denne Tidende er beskreven, en nye Auction afholdt i selve Stedet, Løverdagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 5te Juli 1839. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Den F. Kotzebue tilhørende Gaard i Elsegaarde, Ebeltoft Landsogn, Mols Herred, Randers Amt, bliver efter Eierens Begjæring stillet til Auction paa denne Kjøbstads Raadstue Løverdagen den 20de Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Den kan strax efter Approbationen tiltrædes af Kjøberen og hele Kjøbesummen kan blive indestaaende imod at antagelig Sikkerhed stilles. Jorderne ere for Tiden nedlagt 21 Tønder Rug, 11 Tønder Byg, 12 Tønder Havre, 2 Tønder Boghvede og 15 Tønder Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-06
Gaardens Stuehuus er indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen og ere forinden denne til Eftersyn hos Procurator Seidelen hersteds. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, Stephensen. den 4de Juli 1809.