JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En begen og billig Beboelse anvises til Leie paa Hjørnet af Tiendeladen og Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En voxen Dreng kan paa billige Vilkaar strax blive antaget i Bagerlære hos D. G. Holm. paa Algaden. Leilighed for en Skovfoged, der tillige kan være Skytte, anvises fra Rødsleth.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En duelig Grøftekaster kan fra tidlig Foraar erholde Arbeide paa Voerberggaard ved Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Fruerhuset ved Rødsleth kan paa gode Vilkaar faaes i Leie fra næste 1ste Mai. Det vil for en Gartner især være en passende Leilighed. Nærmere Underretning erholdes paa Rødsleth.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
En confirmeret Dreng, som er skikkelig og tro, kan blive antaget i Kammagerlære hos Kammager Reinli paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-23
Tvende meublerede Værelser i Stedet Nr. 237 i Bispensgade ere at faae til Leie næstkommende Paaske Flyttetid. A. Arffmann. En Chacot og en Sabel ere forbyttede paa Jægerballet. Ligeledes er et Par Bomulds Handsker bortkomne. Man behage at henvende sig paa Stiftsbogtrykkeriet. Kjøber til en brugt Arbeidsvogn og et simpelt Bring tøi anviser Adressecontoiret. Lars Christian Larsen i Bjørnstrup, Dronninglund Sogn, har tilsalg: 2 Mølleaxler, og adskillige Krummelser og Planker, tjenlige til Møllebrug. Efter Begjæring af Forstanderen ved Aalborg Hospital blive 9 Parceller af Klostermarken opbudne til Leie paa 11 Aar, fra 1ste October d. A., ved Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue, Tirsdagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de Februar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
udgivet af J. Chr. Borch 2 s. pr. Lies Enke. - Lediget af Captain v. Sadeterg, d. af 2d.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Skrivelse fra den preussiske Grændse. af 9de Februar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Coureergangen mellem Berlin, Petersborg og Wien er i den allerseneste Tid bleven overmaade levende. Meget vigtige Underhandlinger synes at være i Værk, og man mener, at de ere foranledigede af de af Rusland mod det engelskelSkib, Vixen" i Sortehavet gjorte Skridt. De tre Fastlands=Magter ville, som man troer, i Tide blive enige om, hvad Forholdsregler de ville tage, saafremt den engelske Regjering skulde gaae rask tilværks i denne Sag og af den tage Anledning til at gjøre Brud paa den gode Forstaaelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Neapel. Natten til den 6te Febr., mellem Kl. 4 og 5, udbrød Jld i det kongelige Pallads, netop i den Fløi, der beboes afden kongelige Familie, og som paa den ene Side støder til Citadellets Krudtkammer og paa den anden Side til St. Carlo (Theatret e). En heftig Nordost=Vind nærede Flammerne, som med uhyre Hurtighed grebe om sig og i saa Timer lagde hele Fløien i Aske. Man var saa heldig at afvende Faren baade fra det tilstødende Krudtmagazin og fra Theatret, om Middagen Kl. 1 var man Mester af Jlden. Den kongelige Familie begav sig strax til Portici; Kongen alene blev i Staden, hvor der herskede den største Rolighed; imidlertid havde man grebet til adskillige Forsigtigheds=Foranstaltninger, der maaske vare ufornødne; saaledes vare alle Gader, bedækkede med Patrouiller; hele Qvarteret, hvor Palladset, ligger, var omgivet af Militair, paa Pladsen var plantet Artilleri o. s. v. Den anrettede Skade har været overmaade betydelig; hele det først ganske nylig anskaffede Meublement gik deels op i Røg, deels blev det ødelagt ved at kastes ud af Vinduerne, for at berøve Jlden sin Næring. Den skal være udbrudt i Kjøkkenet, medens den hele kongelige Familie bivaanede en Fest i St. Carlo, hvor Kongens viste sig alene uden Maske i det talrigt forsamlede Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Tyrkiet. Fra Beiruth er indløben en Beretning til Constantinopel, om, at Stæderne Tiboriade og Saphet, saavelsom de omliggende Stæder, d. 11te Jan., ved et Jordskjælv ere aldeles ødelagte og forvandlede til Gruushobe. De Ni=Tiendedele af Jndvaanerne skulle derved have mistet Livet. Fra Jerusalem og Jaffa havde man ingen Efterretninger, hvilket man antog for et gunstigt Tegn. Man mener, at dette Jordskjælv hidrører fra Vulkaner i det døde Hav Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Mange af de engelske Avis=Correspondenter i Lissabon gjøre sig med Flid Umage for at rapportere en MængdelHistorier, der skulle nedsætte Portugiserne i Udlandets Øine. Til den Ende digte de selv meget, som ellers Jngen har tænkt paa. Saaledes berette de, at Dronningen vover ikke mere at lade sig kjøre af sin engelske Kudsk af Frygt forat blive insulteret af Folket. Dersom nu Correspondenten, havde gjort sig nogen Umage for at komme efter Sandheden, saa vilde han have erfaret, at denne Kudsk, der længe har tjent Don Pedro og eengang reddet hans Liv, er en Gentleman, der bliver bedre, betalt end en portugisisk Oberst, og desuden fik af Don Pedro for den ydede Tjeneste en betydelig Capital kun med den Forpligtelse, at han skulde været Dronningens Kudsk. Men denne Kudsk bestiger aldrig Bukken uden til stor Galla ved festlige Leiligheder, naar der kjøres med sex Heste. Sædvanligen kjører Dronningen medle fire. Da nu siden Opstanden ved Belem ingen festlige Leitilligheder have fundet Sted, saa er det ogsaa ganske naturligt sat Dronningen ikke har brugt den engelske Kudsk. Saameget er imidlertid rigtigt, at Don Pedro lærte i Udlandet, hvormeget bedre man har det, ved at holde faa og gode, end mange og slette Betjente, og da han af den Aarsag lantog mange Fremmede i sin Tjeneste, fordi gode Tjenestefolk ere vanskelige at bekomme i Landet selv, saa see Portugiserne med skiele Øine til dette, og de tale slemt om, at diman giver Fremmede saaledes Fortrinet for vore egne Landsflmænd. Men ved nærmere Betragtning faaer Sagen et andet Udseende. Den sidst afdøde Konge Johan havde et Tjenerskab af Tusinde Personer, der afvexlende opvartede. Men den Ene forlod sig paa den Anden, og derfor fandt man Trapper og Sale sielden feiede, Støvet laae fingertykt paa Borde og Stole, Vinduerne bleve aldrig vadskede, og saaledes saae man i Kongens Pallads ei alene den største Uorden, men ogsaa ofte den største Ureenlighed. Støder man endnu her paa Meget, som man ikke er vant til at see i andre fyrstelige og kongelige Palladser, som Betlere, der ligge paa Trapperne, Reisende, Tjenere i Skjorteærmerne, smudsige Haandlangere, Meubler lagte imellem og paa hin landen, saa skuer man dog nu i det Hele taget mere kgl. Anstand end forhen, da man syntes slet ikke at have nogen Idee herom.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Tyskland. Kongen af Bayern aabnede den 11te Febr. Rigets Stænders første Møde i denne Session ved følgende Trontale: Mine kjære, troe Rigets Stænder, Jeg føler Trang til lat tale, først, om hvad der fylder mit Hjerte med den stør 1ste Glæde: om mit Folks Kjærlighed, paa hvilken jeg stedse, men fortrinlig medens min Fraværelse i Grækenland og ved min Tilbagekomst derfra, har modtaget saa rørende Beviser, at de, med undslettelige Træk, ere indprægede i mit Hjerte. - Badens, Nassaus og Frankfurts længst forønskede Tiltrædelse til den tyske Toldforening vil ogsaa bidrage til at forøge Bayerns Velfærd, hvilket Formaal af alle ligger mig fortrinligt paa Hjerte. - Min Søns, Kongen af Grækenlands Formæling med Prindsesse Amalia af Oldenburg ser en saameget glædeligere Begivenhed, som hans Valg borger for hans huuslige Lykke. - Den bayerske Hypothek og Vexel=Bank er traadt i Virksomhed, og der arbeides ivrigt paa Canalen, der skal forbinde Donauen med Mayn og følgelig med Rhinen, men, paa det at dette Foretagende, for os og for den tyske Toldforening, kan have den tilsigtede Nytte, ere Lovforbedringer, der kunne hæve Creditten, nødvendige, baade for Landbrugeren og den næringsdrivende Borgerclasse. Udkast, der sigte til disse Forbedringer, ville blive Dem forelagte af mine Ministre, tilligemed StatsRegnskabet for forrige Aar og Budgettet for den fjerde Finantsperiode. - Finantserne ere i en god Tilstand; de mange Formindskelser i Skatterne, der, siden 1819, have fundet Sted, og som nu udgjøre 4 Millioner Gylden aarlig, vilde ikke have tilstedt et saadant Resultat, hvis ikke flere af Jndtægtskilderne havde givet rigeligere Udbytte. - At den asiatiske Cholera, dette frygtelige Onde, kun traf faa Stæder af Kongeriget, derfor maae vi takke Forsynet, og endogsaa ved denne Leilighed har mine tro Bayreres Caracteer udmærket sig paa en hæderlig Maade. Den god Aand paa den sidste Landdag vil ogsaa herske paa denne, der saaledes ogsaa vil blive et Mynster for de tilkommende, og Jeg vil da stedse kunne stole paa Rigets troe Stænders redelige Villie og Hengivenhed, samt deres stadige Hensyn paa Rigets Vel, der udgjør Min Lykke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Det gode Haabs Forbierg, Englændernes sidste Krig med Kafferne endtes, som bekjendt, med en Fredsslutning, hvorved et, 4000 engelske Qvadrat=Mile stort, District blev aftraadt til den engelske Coloni, og af Samme givet Navnet Provindsen Adelaide." Macomo, Tyali og andre Kafferfyrster anerkjendte derved Kongen af Englands Overherredømme, og fik under denne betingelse Lov til at beholde en Deel af deres hidtil havte Besiddelser. Denne Convention blev naturligviis tilstillet Lord Glenely, som engelsk Colonial=Minister, men han har derpaa givet et Svar, der forsaavidt ikke andre Hensyn have bevirket Samme) baade gjør ham og det Cabinet, hvoraf han er Medlem, megen Ære. Ministeren roser nemlig først Gouverneuren, Sir B. d. Urban, forden Kraft, hvormed han har sat den engang begyndte Krig igjennem; men indlader sig derefter paa en detailleret Fremstilling af de Omstændigheder, som havde fremkaldt Samme, og beviser tilsidst, at Kafferne, ved en ubillig Colonial=Politik og talløse Privat=Angreb af de hollandske Grændse=Colonister, vare blevne forurettede og paa en Maade tvungne til Fjendtlighederne. Paa Grund af denne Overbeviisning afslaaer Ministeren at ratificere Tractaten, samt forbyder under alle Omstændigheder Gouverneuren at anvise engelske Undersaatter Territorium i Provindsen Adelade; erklærer tillige, at Souverainiteten over dette District, der er erhvervet ved en uretfærdig () Krig, igjen skal opgives, og Samme, senest inden Udgangen af 1836, aldeles rømmes. Slutteligen udnævner han Landdrost Stockenstrøm, en af den sorte Races meest humane Forsvarere, til Vice=Gouverneur i Coloniens østlige Provindser. J Mellemtiden, fra Fredstractaten blev indsendt og Afslaget paa Sammes Ratification kom tilbage, havde en Mængde hollandske Colonister der som bekjendt er en meget gjenstridig og haardnakkeRace, taget en Deel af den nye Provinds i Besiddelse, Haab om der at finde rige Græsgange og talrige Hjorder, og da Ministerens befaling ankom til Colonien, udbrød derfor en almindelig Utilfredshed, der vel endnu ikke er kommen til aabenbar Rebellion, men just heller ikke er langt derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
De hollandske Colonister, for hvem den engelske Regjering nyere sentimentale Jdeer ere for stærke, have nemlig hold Forsamlinger, hvori de have besluttet at forlange Vice-Gouverneuren Stockenstrøm afsat, samt Colonial=Regjeringens Sæde henlagt fra Capstaden til Uithenhagen, nærmere ved Kaffer=Grændsen, for at den der kan være omgiven af den gamle hollandske Befolknings Jndflydelse, og Samme derved atter gives Leilighed til at spille den Rolle, som deres Forfædre have spillet imod Hottentotterne. Naturligviis vil den engelske Regjering ikke indlade sig herpaa; men til al Ulykke have Kafferne, uden at kjende den engelske Colonial-Ministers velvillige Sindelag imod dem, atter grebet til Fjendtlig heder; og under saadanne Omstændigheder er det visseligt for den engelske Gouverneur paa Cap en saare vanskelig Opgave at holde Undersaatter, som de hollandske Bønder, og Naboer, som Kafferne, i Tømme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Blandede Efterretninger. Den unge Keiser af Brasiliens Kronning skal finde Sted, næstkommende 4de Juni, paa hvilken Dag han fylder sit 17de Aar. Om Eftermiddagen den 15de D., Kl. 3 3/4, saae man i Brüssel en Lufthallon drage over Staden i en meget betyeidelig Høide. Den tog Veien fra Vesten til Østen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Kjøbenhavn, den 21de Februar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: Den 18de Februar. Hs. Majestæts Hoste har i afvigte Nat været mindre haard; Kræfterne og Appetiten ere gode.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Den 20de. Hs. Majestæt har havt en meget god Nat, og Bedringen vedbliver. Den 21de. Hs. Majestæt har afvigte Nat havt omtrent 4 Timers Søvn; Appetiten og Kræfterne vedblive.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Den 5te D. er Commandeersergeant ved Kongens Reg., C. W. Cassel, benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderst. Franklins Levnet, af Hr. Pastor Marckmann, er sikkert et af de bedste hidtil udkomne Folkeskrifter. Det er ønskeligt, at det maa finde mange Læsere. Fyens patriotiske Selskab vil vist føie dette til de øvrige af disse Skrifter, som det har skjænket til alle Landsbyskolerne i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Der gives vist ikke nogen Læsebog, som er mere opmuntrende, mere veiledende for Børn, der ville arbeide sig frem lad, eller til at vække deres fremad stræbende Kraft. Den fortjener, at alle Skolecommissioner anskaffede den til deres Skoler. Franklin kan siges at være en Jesu Apostel for vor Tid, i nordlige Lande, hvor den legemlige Nød er saa stor. Han viser Enhver sikkre Veie til Velstand, for derved at blive skikkede til at tjene Livets høiere Formaal. Ogsaa han blev en Lærer for Menneskeheden, ikke blot ved sine Ord, men ligesaameget ved sin hele Handlemaade; og hans gode Gjerninger ere netop passende og overbevisende for den nuværende tvivlende Slægt, der er tilbøielig til at tage Anstød ved det Underfulde. Vilde han sætte en Ting igjennem, begyndte han i Løndom og med at vinde en mindre Kreds derfor, men i Udførelsen viste han urokket Fasthed, og han lod ikke Tiden gaae ubenyttet hen. Lykken ledsagede derfor hans Foretagender. Ved ædle Handlinger afvæbnede han sine Modstandere, og forøgede sine Venners Tal. Han viste ægte Frihedssind, en mæglende Aand mellem Regjeringen og Folket, og havde den engelske Regjering fulgt hans Raad, havde den ikke mistet sine Colonier. Han anbefaler Papirspenge, Slavernes Frihed og en fri Forsendelse af Skrifter med Posten, i Modsætning til Præsident Jackson, der i flere Henseender har fornegtet hans Aand. Pressens gavnlige Indflydelse, tilligemed Vigtigheden af en klar Fremstilling, gjør han ved mange Leiligheder opmærksom paa. J Sprog=Underviisningen anbefalede allerede han den naturlige Gang, at lære de levende Sprog først, og siden de døde. Det Modsatte, at lære disse først, for at kunne lære de levende lettere, sammenlignede han med den Kraftanstrængelse, at ville springe op paa det øverste Trin af en Stige, for at kunne gaae mageligt nedad. - Sproget er i det Hele taget fatteligt, og flere Træk i Franklins Levnet ere saa skjønne og rørende, at det maa kunnet læses med ligesaameget Velbehag som mange Noveller eller andre Morskabsbøger. Prisen er 28 s.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Thorvaldsen har modelleret et Par nye Basreliefs, Homer, der synger for Grækerne, og en Gjentagelse af sin tidligere Composition. Briseis, som føres bort fra Achilles. - At de i Rom værende Danske, som sædvanligt, have feiret sidste Juul, følger af sig selv. Festen holdtes hos en danske Maler, som til denne Høitidelighed paa det Eleganteste havde decoreret sit Atelier. Alle Væggene vare afdeelte ved Thyrsusstave med forgyldte Piniæbler, omslyngede af Veddende, og Felterne vare prydede med Billeder, Alt componeret af ham selv. Der saae man blandt Andet Julebukke og Nisser, der droge over Ponte Mole med Julegaver for at holdt Juul i Tiberstaden, fremdeles, hvorlunde Juleaften kom paa Kjellingen, Nisser, som dandse om Julegrøden, Nisser, som slaaes med Katten og skrabe Gryden. Paa Døren var malet en Nisse, som kommer for silde, Alt udklippet af Orange papir og klinet paa sort Grund med hvide Contourer. Det Hele havde et ægte kunstnerisk Anstrøg og stod i fuldkommen Harmoni med den muntre, fædrelandske Tone, som besjælede hele Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
(Dansk Kunstblad. Hr. J. B. v. Schepelern, Premierlieutenant i 3die jydske Jnfanteri-Regiment, forhenværende Lærer i Fortification ved det kgl. Landcadetacademi, Udgiver af Tidsskriftet "Skandinaviske Bibliothek, a. har, ledet af den Anskuelse, at det ringe Antal militaire Tidsskrifter, som den danske Literatur kan opvise, ofte lader føle Savnet af saadanne Underretninger, der ei blot kunne interessere alle Grader af Armeen, men muligen ogsaa dem, der, uden at være indviede i Krigskunsten, vilde finde Fornøielse i at gjøre sig bekjendt med de til dens Udvikling sigtende Foranstaltninger, indbudt til Subscription paa en Militair=Tidende, om hvis Jndhold og Form det i Planen hedder: Efterretningerne blive deels indenlandske og deels udenlandske. Under den første Rubrik erholde Læserne: 1) de fra Tid til anden bekjendtgjorte kgl. Ordres, collegiale Foranstaltninger, Avancement, Forflyttelse og Afgang, samt Udtog af Forordninger og Love, der enten umiddelbart eller middelbart blive at anvende ved vore militaire Indretninger; 2) orginale Artikler, over almeennyttige Gienstande henhørende til Militairvæsenet, i Forbindelse med literaire Anmeldelser af krigsvidenskabelige, Værker og Skrifter; 3) Nyheder af blandet Jndhold. Under Rubrikken: udenlandske Efterretninger, leveres Læserne: 1) en detailleret Fremstilling af Nutidens Krigsbegivenheder 2) en Udsigt over fremmede Landes militaire Foranstaltningleher, forsaavidt disse have almindelig Interesse; 3) en Samling af Misceller, der indeholde interessante smaa Begivengeder og Fortællinger, samlede paa Literaturens Mark. Løbet af et Qvartal vil udkomne tolv Numre, som tilbringes, Abonnenterne for 5 Mk. 125 s. slesv. holst. Cour.) qvartalter. Rheden er fri for Iis, som den nordlige Strøm harp borttaget; ikkun i Kalkbrænderiesbugten viser sig lidt Driviis.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Dampskibet Frederik den Sjette er bestemt til at begynde sin ugentlige Fart Torsdagen den 19de Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Skibet. Den danske Eeg, Capt. Rabe, er den 24de Novbr. afgaaet fra Kysten Guinea til Ostindien. Alt ved einden Borde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Vexel=Cours. Hamborg, den 2de Febr. Bordeaur 1893. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 6 s.; k. S. 13 Mk. 2 1/2 s. Madrid, 11 1/2. Cadix 45. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 70, Kjøbenhavn 202. Species 3/4 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksforer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Kjøbenhavn, den 2de Februar. Hamb. 2 M. - k. S. 202. Oblig. 103 a 1032 Rbd. r. S. e Sp. 202. - Bank-Disconto pet. 4 pCt. norsk Laan af 1828101 1/2 Norske Speciessedler pr. 100 a 102 i r. S. Sp. 179 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1 a 102 i r. S. 48 1/2 a 40 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Dr. Dr. 101 1/2 a 102 i B. 14 pCt. kl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 90 a 90 1/2 Rbd. Sd. obligat. - a Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 a 92 1/2 i B. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
J Aalborg Kjøbstad ere i Aaret 1836 ægteviede 41 Pari Fødte af Mandkjøn 81, af Qvindekjøn 89, tilsammen 170, hvoriblandt 2 Par Tvillinger. Døde af Mandkjøn 93, at Qvindekjøn 78, tilsammen 171. Blandt de Døde var i Selvmorder, 1 druknet af Vaade og 1 omkommen ved et selandet ulykkeligt Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavns flyvende Post, indeholder i tre paa eengang udkomne Nummere, 105, 106 og 107, en mærkelig Artiskel om vore Finantser, der søger at godtgjøre Nødvendigheden af et nyt Statslaan, som midlertidigt Middel til flat dække Finantsernes aarlige Deficit, indtil de nødvendige Besparelser kunne blive bragte i Udførelse. "Skjøndt aldeles uenig med den ærede Forfatter, i hans Resultat og de fleste af hans Præmisser, hedder det blandt Andet i en blderved fremkaldt Modartikel i Nr. 47 af Kjøbenhavnsposten, have vi dog med sand Fornøielse læst denne Artikel, da det ler forekommen os særdeles glædeligt, at denne Afhandling ler kommen for Dagen, hvad enten man saa vil tillægge den en officiel, semisofficiel eller qvart officiel Caracteer, eller man efter dens indre Criterier vil med os antage, at dens Offentlighed ikke er fremmed for Finantserne. Hvis denne vor Mening er rigtig, have vi her en Hylding af den offentlige Mening, idet man har anseet det nødvendigt at føl Nationens Puls, for at erfare, om Optagelsen af et Laan vilde vække megen Misfornøielse." Som de vigtigste Puncter, hvis Rigtighed i hiin Artikel i Flyveposten inddrømmes, udhæves: at Provindsialstænderne have havt Ret i at antage den aarlige Underballance til 1 1/2 Mill. Rbd., og at den anerkjender, at gjennemgribende Besparelser, ere nødvendige. Forfatteren lyttrer, at 4 til 500,000 Rbd. ville kunne bespares strax, og Resten i Løbet af en Snees Aar.) Betræffende Rygterne i Anledning af Baron Rothschilds Nærværelse i Kjøbenhavn siger Forfatteren i Flyveposten : "Vi betragte det Rygte at et Laans Contrahering skulde have været Gjenstand for Rothschilds Ankomst hertil, som aldeles ugrundet. I Sandhed, vilde endog Nogen være urimelig mok til at tiltroe Regjeringen en saadan Fremgangsmaade, da burde han idet mindste vel kunne begribe, at Rothschild ikke, under nærværende Omstændigheder, vilde være gaaet udenfor sin Gadeder, naar der alene var Spørgsmaal om at contrahere et Laan." Da den hele Afhandling viser, at hvert Udtryk deri er valgt med Overlæg, anseer Forfatteren i Kjøbenhavnsposten dette alene i den sidst anførte mærkelige Sætning som bekræftende for det værste Forestillinger, man har gjort sig om den europæiske Konge-Banquiers Ankomst til Kjøbenhavn. - Nr. 16 og 48 af Kjøbenhavnsposten indeholder ogsaa nogle Betragtninger i Anledning af Flyveposten Nr. 105 til 107, hvori fornemmeligt beklages Mangelen paa Offentlighed i vort Finantsvæsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-25
Efter min Modstanders Mening har Holsteen i næsten 400 Aar staaet under dansk Scepter, har den danske Regjering, i 377 Aar behersket Holsteen. Men herimod protestere vi Holstenere og kræve Historien til Vidne. Hvor der findes en Herre, der er ogsaa en Tjener, men Holsten har aldrig tjent Danmark. I Christian den Første fik Danmark en Konge af et tysk Fyrstehuus, og han fik Holsten ved Arve fald, Danmark har hverken erobret eller erhvervet det. Dengang, som nu, havde Danmark og Holsten een Fyrste, men Holsteen kom ligesaalidet under dansk Herskab, som Danmark ved Christians Valg kom under Oldenborg. Vi Holstenere ville gjerne byde de Danske en Broderhaand og staae under een Monark, vi ville gjerne gaae med dem, men ikke bag dem. Min Modstander siger, at der ikke gives noget Tyskland, men kun tyske Lande; denne Anskuelse maa han forsvare for Forbundsforsamlingen i Frankfurt. I een Betydning existerer der dog et Tyskland, udenfor den materielle og haandgribelige Grændse, udenfor det statsretlige Baand, uafhængigt af diplommatisk Regulering som af Erobrerens Magt; det er det Forbund, som dannes ved Tysklands Genius og Tysklands Sprog, og til denne Stat hører Holsteen. De Danske: Herrer - Holstenerne: Tjenere, det er en Rollefordeling, som vi forkaste med Uvillie. Vi ville ingen Rangforordning have imellem to Lande under een Monarks Scepter.