JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Amsterdam, d. 26 Julii. Til Plymouth er indsendt det Danske Skib Havfruen, Skipper H. Adamson, fra Mogador; til Gibralter: Doris, Skipper Poulsen, bestemt til Kjøbenhavn; Skibet Schwulweg, fra Cefalonien, J det Ostindiske Huus sælges d. 2 Septbr. følgende Ostindiske Varer, 33,400 Pd. Thee=Bohe, 1,261,500 Pd. Congo, 288,660 Pd. Camponi, 182,000 Pd. Souchen, 900 Pd. Padri Souchon, 32,075 Pd. Pecco, 47,650 Pd. Songlo, 89,430 Pd. Tonkay, 57, 800 Pd. Haysan Schin, 59,020 Pd. Haysan, 2250 Pd. Uxim, 9400 Pd. Jooses, 425 Pd. Soulong, 6800 Pd. Radix, China, 3360 Pd. Cassialignen, 2250 Pd. Snørrottinger, 250 Unzer Cancellie, 600 Unzer Macisolie, 600 Unzer Nødolie, 600 Pd. Nellikeolie, 30,000 Stykker Nankin, samt noget anholdt Gods. Theerne og Olien sælges med en Stilstand indtil 1 Aug. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-05
Britiske Skibe krydse bestandig for Havnen af Neapel og langs med den Neapolitanske Kyst. De tillade ikke noget Skib at løbe ind; men de Danske Skibe lade de passere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Løverdagen den 9 Augusti, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Udenlandske Efterretninger. Hr. Biskop Hansen har hidtil indsamlet i Ødensee til Understøttelse for Ringsteds Brandlidte 58 Rdlr. 3 Mk., som han allerede har indsendt til Commissionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Besterbro tilbyder nu enhver Ynder af Forlystelse en heel Række af offentlige Anstalter, som alle sigte til at fornøie Andre og gavne sig selv. Enhver, som kommer tilreisende, bibringes her ved sin første Jndtrædelse i Kjøbenhavn, en ikke ringe Forsmag paa den Nydelse, der er at finde i denne Dannemarks Hovedstad. Det første Sted af den Natur, man fra Byen af kommer til, er en Bygning, som ene er indviet til Glæden. I Huset til Gaden holdes en offentlig Dansesal for Haandværksvende og Tjenestepiger &c., og i Haugen staaer en Gynge, hvor man for sine 4 Skilling kan, under Trommers og Pibers Lyd, svinges en Halvsnees Gange omkring. Huset har bestandig Søgning og er Glædens sande Bolig. Nogle Skridt videre kommer man til et Voxcabinet, derpaa til Steenæderen, som endnu ligesaa lidet er bleven mæt af Danske Otteskillinger, som af Danske Steen, derpaa atter til et Voxcabinet, derpaa det Priceske Sommertheater &c., og endelig sluttes den hele Række af Konen med Perspectivassen paa Vognen; hun vedbliver endnu bestandig med sit geben Sie nun wohl Achtung mein Herrschaft, hier ist die Erleuchtung der Stadt Prag &c. Om Aftenen ere alle disse Steder oplyste, og om Søndagen kroner det Kjøbenhavnske Vauxhall, der, som Assessor Høst nyligen saa rigtig har anmærket (i Ei blot til Lyst, No. 19.), er en i Øine og Næse faldende Modsætning af det Londonske, det hele Assemblee af jordiske Glæder. En Fremmed, som hændelsesviis kommer til Byen paa en saadan Tid, maa gjøre sig en underlig Jdee om det Hele. Han kan ikke slutte andet deraf end at der høitideligholdes en stor Fest i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Da Kongeriget Neapel ved den ny Regjerings forandring har tiltrukket sig hele Europas Opmærksomhed, saa maa det unegtelig interessere alle Danske Læsere, at kunne finde en ligesaa udførlig som underholdende Beskrivelse over dette mærkværdige Riges nyeste Tilstand under den detroniserede Konge i Kotzebues paa Dansk oversatte ErinFringer om en Reise fra Liefland til Rom og Neapel. Dette Værk, som bestaar afto Bind, er trykt paa Universitetsboghandler ProftsForlag, og faaes i hans Boglade paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
J Zeitung für die elegante Welt findes nu ogsaa et Stykke angaaende Professor Sanders Lystspil Hospitalet. J det Væsentligste kan det betragtes som et Pendent til det, som har været sagt om samme Æmne i der Freimüthige. Der siges i samme, at man næsten aldrig, deels formedelst visse Omstændigheder, deels formedelst Stykkets indvortes Værd har havt noget Skuespil, der har gjort saa stor Lykke som dette. Den Varme, hvormed Publicum tog sig af det, og den Maade, hvorpaa Flerheden stoppede Munden paa de nymodens Philosopher, roses især. Een Stemme raabte: "leve Sander!" og mange hundrede gjentoge hans Ord. Da Stykket var tilende trængte adskillige af dets sande Yndere sig hen til Forfatteren, og trykkede henrykte hans Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
J Moniteuren anføres under Beretningen angaaende de falske Femrigsdalerssedler, som ere i Omløb i Kjøbenhavn, den Anmærkning, at Paris nu er næsten den eneste Stad i Europa, hvor man til Smaandgivter ikke behøver at betjene sig af Papirsmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Den studerende Deel af Hr. Secretair Schouboes Jnstitut er for nærværende Tid inddeelt i 5 Classer, som tilsammen have 72 Disciple. Secretairens Medarbeidere bestaae ialt af 19 Personer. J Jnstitutet har der i de sidste fem Aar bestandig været imellem 30 og 40 Pensionairer, hvoraf 12 næsten altid vare saadanne unge Mennesker fra Vestindien, som i modsat Fald upaatvivle, ligen vare blevne fendte til Engelland. Femten Elever lader Secretairen tage Deel i Undervisningen uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Den Danske Gesandt i Holland, Grev Danneskjold Løvendal, har overleveret Kong Louis sit ny Creditiv. Størdalen, den 26de Julii 1806. I Gaar, d. 25 Julii, omtrent Kl. 5 om Eftermiddagen, blev Gaardmanden Joen Olsen Hammer, af Wærnes Sogn, 54 Aar gammel, truffet af en stærk Lynstraale paa fri Mark nær ved Gaarden Berrie, 3 Miil fra Størdalens Præstegaard, i det han gik paa Alfarveien og ledede sin Hest, der skulle bringe en Kløv med Høe til Exerceerpladsen. Folket paa Berrie saae ham styrte ned tillige med Hesten, og fandt ham liggende paa Ansigtet, med et Saar i Hovedet, hvoraf der var udstrømmet meget Blod; en Deel Haar var afrevet tillige med det venstre Øre, som dog hængte ved Hovedet; hans Ansigt, Bryst og hele Underliv var ganske blottet og rødbrune af Udseende; Huen var ligesom sønderplukket, alle Klæder foran lige til Skoene ere ganske sønderslidte og Skoespænderne knuste (men ikke smeltede), kun nogle smalle sønderrevne Strimler af hvidt Vadmel ere noget brune paa inderste Side, og lugte stærkt brændt eller svedne. En Skindpung med Jern laas fandtes i Dag jevnsides ved Veien bortrevet af hans Lomme, med Bankosedler og Smaapenge, alt ubeskadiget. Hans Hest (eller Hoppen) laae udstrakt paa Veien ligesom død, men ved Folkenes Nærmelse reiste den først Hovedet i Veiret, og strax efter sprang den op med Kløven paa, men dens Før blev lam paa tvende Been. J Selskab med ham var en ung Karl, Peder Hansen Hægre, 20 Aar gammel, som i samme Øieblik faldt i Besvimmelse, og da han kom sig, saae han alt omkring sig liggende, men hans Kløvhest var ved Tordenslaget rendt tilbage hjemad. Paa Gaarden Berrie fulgtes Lynstraalen og Tordenslaget ad i samme Øieblik, med en stærk Raslen ned af Væggen paa Huset, og efterlod sig en sveden Lugt, uden videre Pirkning. Den Døde efterlader sig en ung Kone med smaa Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Ved Rectoratets Omskiftelse og de academiske Præmiers Uddeling d. 4 Junii holdtes paa Studii gaardens store Auditorium en Latinsk Tale af den afgangne Rector Magnis. Prof. C. F. Hornemann. J denne Tale vistes: at Videnskabernes Dyrkelse er nyttig for det Almindelige og for de Studerende selv ærefuld og behagelig. - Efterat Prof. Norbergs Theologiske Doctorpromotion ved Kjøbenhavns Universitet og tvende Befordringer i det Theologiske Facultet vare anmeldte, foretoges Rectoratets Om verling paa den sædvanlige Maade, og Prof. Medicinæ F. L. Bang proclameredes til Rector Magnisicus for næste Aar. Det af Prof. B. Thorlacius i Anledning af samme Høitidelighed forfattede Jndbydelsesskrivt, indeholdt en Skildring af Lærernes Tilstand ved Høiskolen i Bordeaux, i det fjerde Aarhundrede efter Christi Fødsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Udenlandske Efterretninger. Den Svenske Prof. Retzius, der i sit betydelige Naturalierabinet havde samlet adskillige Stykker, som egentlige tilhøre Historien, og i Særdeleshed de nordiske Oldsager, har overladt disse til det nylig oprettede Museum historicum i Lund. Han har ikke allene foreslaaet Værelser paa Academiet til et historisk Auditorium samt Mynt- og Antiqvitets=Cabinet, men han har tillige forøget disse Samlinger med endeel Mindemærker fra Oldtiden af forskjellige Arter, baade fremmede og indenlandske, f. Ex. Gravurner, Drikkekar, Vaaben, Redskaber o. s. v. En anden anseelig Tilvært har dette Museum faaet i endeel Mærkværdigheder, hvoriblandt en Stridsøre fra Gustav Adolphs Tider med en Pistol i, to originale pavelige Afladsbreve; adskillige Røgelsekar og andre Levninger fra Catholicismens Tid, nogle Rinecalendere, en femsidig Stok, fuld af gamle Ordsprog, skrevne med Runer; adskillige Steenknive, Tænger, Saxe, Ringe, nogle Stempler til Sigiller. J dette Museum gjemmes ogsaa et Stykke af Cartesii Hovedskal, hvori der staaer skrevet: Cartesii Dødskalle 1691 Nr. 6. Jndvendig ligger en Papirslap med en Latinsk Paaskrivt. Cartestus døde i Stokholm d. 11 Februarii 1650 og blev der begravet paa St. Olufskirkegaard *). Da hans Lig 1666 skulde føres til Paris og blev bragt ned til Skibsbroen i Stokholm, tog Officeren ved Slotsvagten Hovedskallen bort og lagde en anden istedet. Den vandrede siden fra een Familie til den anden, indtil Biskop Selsius's Enke overlod den til Prof. Retzius, paa det Vilkaar, at den skulde skienkes til Lunds academiske Samling, hvilket ogsaa skede. - Hele Antiqvitetsamlingen bestaaer af 262 særskilte Numere, men ofte indbefattes adskillige Stykker Varieteter, og Dubletter under et Numer. - Mynt=Cabinettet, som hører dertil, bestaaer af omtrent 4800 Stykker, af dem udgjør den Svenske Samling i Guld, Sølv og Kobber henved 1350 Stykker, foruden en complet Samlig i Bly, der benyttes ved Forelæsninger. De Romerske og Græske Mynter ud Paa Gustav den Tredies befaling har den berømte Sergell forfærdiget et Mindesmærke over ham i denne Kirke, som nu kaldes Adolph Frederiks Kirke. gjøre omtrent 3050, af hvilke 1200 endnu ikke ere ordnede, men Samlingen af Danske, Tydske, Arabiske, Spanske og Engelske Mynter er endnu ganske ubetydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Admiral Linois er nu reist til Bath med den lingelske Regjerings Tilladelse. Han bruger ber Sundhedsbrønden for sin svækkede Helbreds Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
J Paris har nyligen en Mand stukket sin egen Kone ihiel, medens hun laae i Sengen, og derpaa dræbt sig selv. Børnene, som sov tæt derved, hørte den døende Moders og den Myrdedes Rallen. Den sidste er en Datter af en i Monarchiets Dage meget anseelig Øvrighedsperson, som migrerede med sin Kone og med denne hans Datter, der paa den Tid kun var 9 Aar gammel. For at forskaffe Datteren sine Familiegodser sendte han hende tilbage til Frankrige og lod hende tage hen til hans forrige Friseur, som besørgede hans Forretninger. Da Datteren havde naaet det 15de Aar, blev hun forført og besvangret af Friseurens Søn. Faderen sendte hende nu en anden Curator, som modsatte sig Givtermaalet med Friseurens Søn. Da hun var 21 Aar gammel ægtede hun ham alligevel, skjønt imod Faderens og hele Familiens Villie, men hun blev siden mishandlet af ham, Aftenen førend hun blev myrdet spadserede hun med sin Pige paa Boulevard og syntes at have anet Mordet, efterdi hun vilde tilbringe Natten uden for Huset, men lod sig endelig overtale til at gaae hjem. Man fandt paa hendes Camin et Brev fra hendes Fader, hvori denne melder, at hun bestandivilde finde hos ham et Tilflugtsted, dersom hun vilde forlade sin Mand. Dette Brev, som Manden rimeligviis har fundet, har formodentlig bevæget ham til dette skrækkelige Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Efterat Freden imellem Frankrige og Rusland nu er sluttet, har Napoleon befalet, at holde inde med alle Troppebevægelser i Tydskland. Som Fredspuncter anføres: 1) at de Franske skulle rømme Cattaro og skille sig fra Montenegrinerne 2) at de ligeledes skulle rømme Ragusa, som kommer under Portens Beskyttelse; 3) at Portens Jntegritet garanteres af begge Magter; 4) at Frankrige, efterat have rømmet Cattaro, trækker sine Tropper tilbage fra Tydskland. - Rusland lover, at mægle Fred imellem Frankrige og Engelland, saavelsom Preussen og Sverrig. - Engelland staaer altsaa nu næsten ene tilbage, men efter Kongens Tale i Parlamentet synes Freden imellem dette og Frankrige at være nærmere end man troer, Den Russiske Etatsraad Oubril har alleret de leiet en prægtig Bolig for en Russisk Ambassadeur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Den ny Konge af Holland, hvis Helbred synes at være meget svag, er reist til Wisbaden for at brug Badet, og agter indtil videre at vælge denne Stad til sit Opholdsted. Jmidlertid skee dog store Forandringer i Holland, der er Riget til megen Lei telse. De Franske Tropper, som endnu opholde sig her og koste maanedligen 1 Mill. 741, 863 Fl. at underholde, skulle fra den 1 Aug. underholdes paa Frankriges Bekostning. De Transportskibe, som tilforn brugtes i Texel, ere afskaffede, og derved spares 200,000 Fl. maanedligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Kongen af Sverrig har tilladt sin Minister i Kjøbenhavn, Grev v. Oxenstjerna, at reise paa nogen Tid til Sverrig, og overdraget Commissionssecretair, Friherre Taube, imidlertid at besørge Anliggenderne som Charge d'Affaires.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Det Engelske Admiralitet har faaet Efterretning om, at 6 Franske Linieskibe under Jerome, Bonapartes Commando, paa fire forskjellige Dage, fra 4 til 25 Junii, er ankommen til Martinique. Den Engelske Admiral Conchrane var for svag til at angribe disse Skibe. Men d. 28 Junii lod han sig see med 4 Linieskibe for Martinique. Medens Udsigterne til Freden er saa store, vedbliver Engelland dog at ruste sig. J Portsmouth er der indskibet Tropper til en udenlandsk Expedition og i Ramsgade er man sysselsat med at indskibe flere. De første have Levnedsmidler for 18 Maaneder ombord, og man formoder, at de ere bestemte til Cap eller Sydamerica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Det var Opositionsbladene, som falskeligen udspredte, at Forplages af Lethargie eller Sovesyge Hans Fødder ere imidlertid meget hovne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Hannover anføres som den største Anstødsteen, for Freden imellem Frankrige og Engelland, thi man paastaaer, at der ikke er at tænke paa dets Tilbagegivelse, efterdi Napoleon har givet Preussen den fuldkomneste Garantie derfor. Men da Ombytning af Lande er saa almindelig i vore Dage, kan denne Anstødssteen vel ryddes af Veien, Der gives jo Lande nok, som kunne tjene til Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
En Engelsk Caper har opbragt et Skib, hvorpaa der fandtes et fuldstændigt Omhæng til en Stadseseng, forfærdiget i China og bestemt til en Foræring for den Spanske Fredsførste. Grunden, var guult Atlask, og paa Sengetæppet forestilledes Keiserinden af China, som giver Audience, omringet af en heel Gruppe Figurer, som alle vare ganske fortræffelig malede. Det blev kjøbt af en Hr. Goldsmith, som man havde budet 5000 Pd. St. (3000 Rdlr.) for det. Men han forærede det til Prindsen af Wales, som modtog det med saa stort Velbehag, at han strax befalede, at ophænge det i hans Stadse=Sovecabinet i hans Chinesiske Pavilson i Brighton.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Regjeringen i Berg har udgivet en Forordning, som byder, at der skal sættes Vagt for ethvert Huus, hvori der findes en Syg, som har de naturlige Kopper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Den Svenske Constructionsetat for Krigsflaaden har ladet præge til Hæder for den fortjente Friherre af Lagerbjelke, Admiral og Chef for Søanliggendernes og Flaadernes Forvaltning, en Guldmedaille med hans Brystbillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
J Bologne har Madame Tambroni, Professorinde i den Græske Litteratur, begyndt sine Forelæsninger med stort bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
For at forsikkre det ny Neapolitanske Hoff Creditorer de Summer, de have tilgode, skal der i det Neapolitanske sælges for 10 Mill. Ducater, Godser, som hidrøre fra andægtige eller geistlige Stiftelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Abbediet St. Denis i Paris, som er bestemt til et Begravelsested for den Keiserlige Familie, istandsættes nu paa det prægtigste. Denne tusindaarige Oldtidslevning har siden dens Forstyrrelse i Revolutionstiden staaet uden Tag, omtrent som vor Nicholai Kirke. De pragtfulde Vægge vare hidtil gjennembrudte som Kniplinger, Ziraterne ødelagte, og det Hele et Chaos af Forstyrrelse. Fuglene byggede deres Reder, og endeel Meeltønder gjemtes deri. J Ødelæggelsens Dage havde man aldeles forstyrret de Dødes Hvilesteder, og kastet alle de Kongers og Heltes Been, som her gjemtes, imellem hinanden. Omtrent 100 Skridt fra Abbediet foreviste man endnu i de sidste Aar en Græsplet, hvor flere end 40 Kongers, Dronningers, Prindsers og Heltes Been laae stængte imellem hinanden. Kirkebetjenten, en gammel Schweizer, som havde levet der i 40 Aar, havde i en Hast sanket dem her i denne Grav. - Da man imidlertid kjender de Steder, hvor de Afdøde have ligget, skal der nu oprettes et passende Monument med Paaskrivt paa hvert Gravsted, Fæstningen Gaeta, som syntes at være skabs til at prøve de Franskes Mod, har nu, imod al Forventning, overgivet sig, efterat de Beleirende havde fyret paa den uafbrudt fra den 7 indtil den 18 Julii. Man var i Begreb med at løbe Storm, da Garnisonen begjerte at capitulere i 6 Engelske Krigsskibes Paasyn. Prindsen af Hessen Philipsthals meget lovende Ord: "Gaeta er intet Ulm, og Prindsen af Hessen Philipsthal ingen Mack, ere altsaa i Hovedsagen ikke blevne stadfæstede, endskjønt man ikke kan negte, at han forsvarede sig længe og tappert. De Beleirende havde i disse faa Dage forbrugt 800,000 Pd. Krud. - Prindsen skal, efter Privatefterretninger fra den 16de Julii, være heftig saaret og have capituleret ombord paa en Engelsk Fregat. Sicilien er nu saa godt som erobret, D. Tassara, i Klosteret Neuburg ved Wien, vaccinerede et Barn, hvis ældre Broder laae syg af sammenflydende naturlige Kopper, men det var allerede smittet af disse. Den tredie Dag efter Vaccinationen frembrøde godartede naturlige Kopper; den syvende Dag efter Vaccinationen kom derimod Kokopperne tilsyne. Lægen vaccinerede nu to andre Børn med disse. Begge fik Kokopper, uden Spor til de naturlige. Dette beviser tilfulde, at Kokopperne ikke optage eller meddele nogen i Legemet værende fremmed SygdomstofVed et Kongel. Patent af 20 Junii ere de ældre Forbud mod Brændes Udførsel fra visse vestlige Districter i Holsteen, og langs med Støren, blevne ophævede. Saavel fra Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grevskabet Ranzau er Udførslen nu tilladt mod den sædvanlige Tolds Erlæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
De Studerendes Antal ved Universitetet i Kiel var i Sommeren 1805 ialt 109, nemlig 52 Juvister, 36 Theologer, 14 Læger, 5 studerede Oeconomier, Cammeral- og Forstvidenskaben, 1 Philologien, og 1 Mathematiken. Blandt de Studerende vare 8 Udlændinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Skinelle Sogn i Upland d. 23 Julii. Forleden Dag hændte sig den Ulykke: at dette Sogns Kirke blev truffen af en Lynstraale, der først rammede Taarnet, men siden den midterste Deel af Kirken, som i nogle Øieblikke antændtes, og Jlden udbredte sig herfra saa hastig, at al menneskelig Hielp til dens Slukning var forgjeves. Det hele ydre Tag, saavel paa Taarnet som Kirken, selv med dens Tilbygning, var i mindre Tid end en halv Time lagt i Aske. Lykkeligviis bleve dog ved de tililende Fols Hielp saavel Kirkens Pengekiste, der gjemtes i Sakristiet, som Sølvet, Altartavlen og andre Kostbarheder reddede. Alt det indre i Kirken, Prækestolen, Altaret, Bænker a. reddedes fra Jlden, som Hvælvingen afholdte. Men begge Klokkerne i Taarnet smeltede, og faldt ned paa Hvælvingen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Falckenberg (i Sverrig) den 18 Julii. J Gaar Nat Klokken 11 hændtes her den Ulykke, at der under en stærk sydvestlig Storm, opkom en Vaadeild i Stadens østre Deel, som inden 4 Timers Forløb lagde 8 Huse i Aske, hvorved 26 Personer og deriblandt en med prægtige Meubler, nylig her til Staden indflyttet Enkefrue, bleve huusvilde, og al deres Eiendom fortæret af Luen. J den udbredte sig saa hastig, at de Ulykkelige neppe kunde redde deres Liv. Det var imidlertid i Ulykken en Lykke, at Vinden ikke kom fra Øster, thi i saa Fald vilde hele Staden ufeilbarlig blevet et Offer for Luerne. Dronningen af Sverrig og begge Prindsesserne ankom d. 21 Julii til Bekaskog. Den foregaaende Dag var Kronprindsen af Sverrig ankommen til Carlsham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Handels- og Skibsefterretninger. Paris d. 25 Julii. Siden Freden med Rusland og det daglig tiltagende Haab om Fred med Engelland stige vore Fonds ganske overordentlig. De 5 cons. PC. ere i Gaar løbne op til 67 Fr. 20 Lent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Lissabon. J Gaar havde vi den Fornøielse, at see den Neapolitanske Caper, som ved vore Kyster har taget det Hamborgske Skib, Capit. Henn, indbringes af et af vore Krigskibe. Vor Regjering vil ikke frigive Caperen og Equipagen, indtil Skibet Mercurius og dets rige Ladning er fuldkommen erstattet. Ofen d. 17 Julii. Det varme Veirlig opvækker de bedste Forhaabninger og Viinhøsten i hele Riget. Ungern vil i Aar ikke allene have Viin i Overflødighed, men ogsaa af stor indvortes Godhed. Bærrene ere allerede meget store og begynde at modnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Stockholm d. 25 Julii. Efter en Foranstaltning fra Rigsgjeldsseddel-Comptoirets Befuldmægtigede er en Sum af 2,289,375 Rdlr. af de siden Aaret 1804 maculerede Creditsedler i Smaamynter bleven brændt d. 17de og 18de f. M. Ogsaa her bliver Alting daglig dyrere, og Prisen paa Kornet stiger med hver Dag, endskjønt Regjeringen har udgivet adskillige fortræffelige Amordninger, for at forekomme dette Onde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Fra Gothenborg er fra dette Aars Begyndelse indtil Junii Maaneds Udgang indført i Malm ge: 26, 105 Skipp. Stangjern, 8004 Tylter Bræder, 95,278 Tønder Spægesild. J samme Tidsrum er i Gothenborg indført omtrent 60,262 Tønder Salt. St. Uebes Salt gjelder nu 5 Rdlr. og Salt fra Terraverchia 6 Rdlr. Sild kunne nu faaes her for 6 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Amsterdam d. 29 Julii. Følgende Danske Skibe ere her ankomne: d. 25 Julii, O. Hansen, fra Christiansand; d. 27de: A. H. Patie fra Flensborg; afseilet er: M. Nielsen til Arendal, O. J. Natvig, L. Holst og N. V. Heys til Norge. Til Plymouth er opbragt det Danske Skib Jupiter, Skipper J. P. Maag, fra Cette til Lybeck, til Foeway, det Danske Skib Margaretha, Skipp. A. Westly, fra St. Martin til Stavanger. Efter Breve fra St. Thomas d. 6 Junii havde man sammesteds Efterretning om Misforstaaelsen imellem Engelland og Preussen. Et Skib, bestemt til Emden, skulde derfor ikke afgaae, førend der var indløben nøiere Underretning fra Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-09
Danzig d. 15 Junii. Tilførslen fra Landet er bestandig endnu ubetydelig. Norske Sild noteres for 40 a 50 Fl. Tønden; Svenske dito for 40 a 46 Fl. Kjøbenhavnsk Tran for 145. a 150 Fl. Tønden; Svensk for 110 a 120 Fl. Tønden. Norske Klipfisk 110 a 120 Fl. pr. Skipp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Tirsdagen den 12 Augusti, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
En Hundrederigsdalersseddels Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-12
Inden= og udenlandske Efterretninger.