JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Constantinopel, den 17. Junii. Vel er Porten bestyrtet over at den har mist Bagdat; dog alligevel flaterer man sig, at den Persiske Felt-Herre antager de Forslag, som ere skeede hannem til Fred, og ikke allene derfor at hans Armee er ligeledes temmelig smæltet, men og efterdi Tvedragt regierer mellem Persianerne, af hvilke mangen een er lige saa keed af Krigen som vi. Man fornemmer, at Topal Osmann Bassa, commanderende General for den Tyrke ske ske Armee, staaer endnu ved Bagdat for at drive desto meere paa Freds Handlingen. Jligemaade har man Tidende, at en Hær omtrent af 40000 Hoveder Crim= og andre Tartarer, efterat de have fundet en Gienven giennem Biergene ved Caucausum, ikke langt fra Tiflis, var paa Veyen at trænge ind i Persien. Men hvis den Persiske Kuli-Chan, alle disse Omstændigheder uagtet, ikke vil høre om nogen Fred, saa har bemældte Topal Osmann befaling at levere ham en Slagtning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Cadix, den 10. Julii. Nu er atter alting til en ny Expedition bereed. Tive Krigs-Skibe, vel udrustede, samt 2 Bombardeer-Gallioter og en stor Mængde TransportSkibe ligge i Havnene af den Middellandske Søe; og 18000 Mænd regulerede Tropper staae færdige paa første Ordre at gaae om Borde. Man giver vel for, at med denne Krigs Magt skal Algier bombarderes; men mange meene, at man dermed har noget andet fore.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Wien, den 22 Julii. Kæyseren har spederet en Cabinets Coureer til det Russiske Hoff, for at fornemme, hvad samme vil erklære sig paa de Franske Propositioner, og tillige at forestille samme, at Hertugdommet Curland skulde overlades Hendes Russisk Kæyserl. Majestæt uden nogen Nexu sendali, som det hidindtil har været til Polen, dog at den derpaa hæftende Summa Penge, som tilkommer Enke-Hertugtuginden af Sachsen Meinungen, iligemaade hvad de Princesser, neml. den af Bevern, Nassau Siegen, og Marggrævinden af Brandenborg, angaaende hendes Brude-Skatt, har at fodre, enhver Deel med 100000 Rdlr. blev afdraget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Hvad de Polske Affairer anbelanger, da troer man her, at ingen anden bliver Konge, end den som har gjort størst Prætension paa Republiqven, angaaende en anseelig Summa Penge, for hvilken det Kæyserl. Hoff og allermeest er porteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Ober-Schlesien, den 28 Julii. Eftersom Tractaten imellem det Kæyserl. og Chur-Sachsiske Hoff er den 16 hujus til Wien bleven underskrevet, saa skal nu den Chur-Sachsiske Armee, som er hen mod 30000 Mænd stærk, under General Felt-Marskalks Grævens af Wackerbarths Commando conjungere sig med den Kæyserl. Armee i Schlesien. Denne sidste, som den 20 hujus allerede var brekket op fra Oppeln til Egnen af Gros-Glogau, og staaer nu ikke ret langt fra Stanislai Gods i Egnen af Posen, bliver med vigtig Forraad af allehaande grovt Skytt fra Kongeriget Bøhmen forstærket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Warskau, den 24 Julii. Visse Breve fra Rom mælde, at ved den Pavelig Stoel skal være forebragt om den Eeds Dispensation, som ved sidste Convocations RigsDag blev her aflagt, angaaende Udlænders Exclusion fra denne Throne; men Hans Pavelig PropoHellighed skal aldeles have forkast denne sition og ikke engang villet anhøre den. BrysBryssel, den 30 Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Tidende fra Luxemborg lyder, at sammestæds var saa stor Consternation, at mange Familier havde begivet sig derfra og forladt deres Huuse; og at Gouverneuren, Græven af Nenberg, havde ladet forbyde Rytteriet af Guarnisonen under Livs Straff ikke at sælge noget Mog hverken af deres eller andres Hæste, samt befalet hver Rytter og Dragon, at hente daglig 8 Bundt Greene fra de om Staden befindende Buskeer; hvilket altsammen skeer, paa det man kand være i Stand til Modværn, om bemældte Stad af Fienden maatte blive bombarderet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Dresden, den 1. August. J Torsdag overleverede den her værende Kongl. Danske Minister udi sin høye Principals Navn, Hans Durchl. vores Kron-Printz, den Danske Elephant-Orden, da til samme Tid samtlige Ministre og Cavalerer i Galla lode sig see til Hoffe, og hos høymældte Chur-Printz at aflegge deres Gratulations Complimenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Brunsvig, den 3 August. Mellem 2 imod hinanden forbittrede Qvind Personer opkom i Forgaars nogle Stridigheder, som ginge saa vidt, at, i det den ene, da de længe havde vexlet Skiælds Ord, vilde give den anden en Munddask, traf hun Barnet, den anden havde paa Armen, saaledes, at det strax blev død; hvorpaa den Qvinde, som gjorde Gierningen, blev strax trokken i Arrest. Neder Neder-Elv, den 7. Aug: Fra Haag mældes, at den Russiske Gesant sammesteds, Græven af Gollofkin, havde fra Prinz Cantimir i London bekommet en Paquet Breve skrevne i Zifre, af denne Jndhold: Den Franske Ministre Monsr. de Chavigni havde hos Kongen af Stor-Brittannien havt en particulier Audience, hvorudi samme klagende forebragt, hvorledes at saa vel Kæyseren som den Russiske Czarinde forsamlede tallige Armeer paa de Polske Grændser, for at forstyrre Polakerne fra deres Nation i at udvælge en Konge, og derhos stod at befrygte, at deres Tropper torde med det første rykke aldeles ind i Polen: Hvis saa skeede, maatte Hans Allerchristl. Majest. falde Kæyseren an. Men herpaa skal hans Stor-Brittanniske Majest. have givet hannem tilkiende, hvorledes han ikke kunde misbillige, at Kæyseren forlangede en ny Konge, der var af hans Jnteresse, ligesaa vel som Kongen af Frankrige ønskede saadan en for sig; men saa fremt man derfore maatte intendere at gribe Hans Kæyserl. Majest. an, skulde hans Allierede da vel i Tide springe til at succurere hannem, med hvilket Svar den Franske Minister eller Gesant havde viset sig gandske mis, den Kæyserl. og Russiske Ministre derimod vel fornøyet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Kiøbenhavn, den 10 Aug. Den 23 Julii er Herr Jver Morup Aller allernaadigst kaldet at være Sognepræst til Nudstrup Meenighed i Riber-Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Herr Caspar Steenholt at være SognePræst til Biri Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Dommeus Nagel at være Sogne-Præst til Skiolds Præstegield i Christiansands Stift. Jens Solgaard at være Residerende Capellan for Mariboe og Hyllested Meenigheder i Lolland. Hans Pederssøn Grømbeck er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Lier Præstegield i Aggershuus Stift. Saa er og Hans Knudsen Allern. beskikket at være Postmester i Randers, og den 6 Junii Allernaadigst beskikket derhos at være Bye og Raadstue-Skriver i Randers samt Herrets-Foged i Nør halds Støvrings Herret. Den 25 dito i Trundhiem er Hr. Sigvard Munk Allernaadigst kaldet til at være Sogne-Præst til Haa Præstegield i Christiansands Stift. Hr. Hans Christian Frorup ligesaa at være Sognepræst til Høylands Præstegield. Hr. Peder Hanning at være Capellan til vor Frue Kirke i Trundhiem. Hr. Jens Winter Kisbye at være Præst til Hellig Aands Ho Hospital i Kiøbenhavn. Svend Tostrup, at være Sogne-Præst til Røst Værøens Præstegield i Trundhiems Stift. Jørgen Meldal er allernaadigst confirmeret at være Medtienner og Capellan pro Person til Rommedals Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Den 8 August. er Michel Sundt Allernaadigst confirmeret at være SkibsPræst paa det i Aar til Tranqvebar destineret Skib Fredericus Quartus kaldet. Valentin Bonifacius, ligesaa at være Capellan til den Tydske Kirke i Fridericia saa og dens Annex Erritzøe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Avertissements. Herved gives tilkiende, at efterskrevne Hans Excellence Hr. Geheime-Raad og Ober-Cammer Herre Hr. Carl Adolph von Plessens her udi Sædland i Corsøer Amt beliggende Hoved Gaarders Auflinger og Hollænderie skal ved offentlig Auction, som er berammet at holdes udi Førsløf Bye Mandagen den 31 Augusti førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, til Forpagtning paa 3 Aar, fra den 1 Maji 1734. til den 1 Mai 17737, opbydes, nemlig: Saltøe Gaards Auf ling med tilliggende Carrebech Sogns Kirke-Tiende, og de derved Steden værende 150 st. Jnventari Hollænder=Køer. Harrested Gaards Aufling med underliggende Hyllinge Sogns Konge- og Kirke-Tiende, sampt Vallensved Sogns KirkeTiende, item det der ved Gaarden værende Hollænderie bestaaende af 220 sk. gode Hollænder=Køer. Fodbye Gaards Ausling med tilliggende Fodbye Sogns Kirke-Tiende. Og endelig Førsløf-Gaards Hollænderie, som kand tiltrædes indeværende Aars Martini, og nu skal oprettes og bestaae af 220 sk. Køer; Siden Førsløf Byes Marker Hoved-Gaarden er underlagt, og der des Aarsag stedse kand være frisk og overflødig Græsning. Et hvert Steds Conditioner blive paa AuctionsSteder bekiendtgjorte, og kand Liebhaberne forinden samme til Eftersyn hos Forvalteren Sr. Peder Telling paa FørsløfGaard bekomme. Hos Directeuren over Hans Kongl. Majsts og Universitætets Bogtrykkerie, Sr. Johann Jørgen Høyffner, ere til førstkommende Michaelis rette Flytte-Tiid adskillige skiønne Værelser til Leye at bekomme, nemlig: 1.) Udi hans iboende grund muured Gaard i Skindergaden paa den anden Etage en stor Sahl paa 4 og en anden paa 3 grundmuurede Fag, begge udtil Gaden; et Senge=Kammer og et Spise=Kammer, samt et Kiøkken til Gaarden, hvilke nu beboes af Høyædle og Velhaarne Hr. Stiffts-Amtmand von Osten, Værelserne ere alle gibsede og betrokne: 2.) Paa den tredie Etage 3 Sahle til Gaden og 2 Kammere samt Kiøkken til Gaarden og en Kielder; Stalderum til 3 Hæste saa og en Vogn Remisse tillige med Loft Rum dertil, som alt kand være tienligt for honnette Familier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-10
Det gives hermed tilkiende, at 1716 den 29 Junii haver Christen Nielsen udgivet sin Pante-Obligation paa 400 Rdlr. Croner til Salig Allexander Duden, fordum Handelsmand her i Kiøbenhavn, og derved Prioritet i hans Huus i KnabroeStræde, hvilken Obligation siden er falden i Arv til Salig Dudens Daatter-Søn nu afg. Anthoni Saltow, men efter hans Død ej til Dato funden iblant hans Papiirer; Da nu benevnte Saltow og forrige Compagnons Magnus Magnusens Fallitboes Creditorer vil have bemeldte in Ao. 1728 afbrendte Huuses Grund paa Auction til at sælges, og den Kiøbende tilskiødes, og dertil berammet 3 Auctioner at holdes her paa Børsen den 31 Julii samt 7de og 14 Augusti førstkommende hver gang Formiddag Klokken imellem 11 og 12 Slet; Skulle nogen denne fornevnte Obligation være kommen i Hænde paa een eller anden Maade, vilde hand sig derom anmælde paa Auctions-Stædet med sit Hiemmell eller og hos Procurator Biørn Mørch paa Creditorernes Vegne, som deres hertil anmodet Fuldmægtig, boende udi lille Kongens Gade, og det inden Grunden paa Auction vorder soldt og Kiøberen tilslagen, eller og tilskrive sig selv Skaden for Udeblivelse, og ei have nogen Kræve=Rett til Creditorerne eller Grunden efter den Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Kiøbenhavns Post-Rytter No. 65. Som medfører Post-Tidenderne af 14 Augusti Anno 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Sevilien, den 18 Julii. ipperda hans Staldmester, om hvilken man tilforn nogle gange har mældet, og den Tid blev holdt for en Spion, over hvilken Mistanke han til Ceuta blev arresteret og her siden skarpt examineret, er paa Kongl. Ordre bragt nu i civil Arrest og bliver vel holdet, siden den Tid følgende troeværdig Beviis fra Tetuan er indløben, Da omtalte Staldmester, med Ripparda hans beste Hæst og nogle Juveler, samt en anden Person og Betienter var paa Jagt, sagde han til den denne, at han vilde vende for ud tilbage til Tetuan, hvorhen den anden siden skulde følge hannem efter, ved hvilken Leylighed han er flygtet til Ceuta, for at blive fri fra Ripperda; herudover forsikkrer man, at meer omrørte Staldmester inden kort Tid faaer fuldkommen sin Frihed. Hæsten, som han red bort med, er meget skiøn, og har Ripperda bekommet den foræret af Kæyseren af Marocco, hos hvilken samme Ripperda er nu kun i slet Anseelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Tunis, den 20 Junii. Spanierne visitere nu omstunder Skibe af alle Slags Nationer, og tage, paa den Maade som Repressaile, de derpaa befindende Algierer og deEn med riig Ladning fra res Effecter bort. Smirna kommende og med 15 Passagerer til Algier gaaende Fransk Tartane er af Spanierne bleven anholdet og til Maltha opsendt, hvilket har foraarsaget her saadan Skrek, at ingen tør ladde noget meere i neutrale Skibe, og ere derudover de fragtede Skibe igien udlossede. Pæsten grasserer stærk til Tripoli i Barbariet, iblant andre ere den Romersk-Kæyserl. og den Engelske Consul døde deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
London, den 28 Julii. som en Tid lang ere holdte De Conferentzer mellem vores Ministerio og den Kæyserl. Gesant, have og blant andet handlet om Hertugens af Lotthringen Affairer, hvilke atter maatte faae slet Anseelse, om det med Kron-Frankrige skulde komme til Ruptur, og det synes fast, ligesom det Fran Franske Hoff tager allerede Anledning hertil, helst siden den til Paris Aar 1718 den 21 Jan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
angaaende Lotthringen og de 3 Bispedømme Metz, Tull og Verdun, sluttede Venskabs Traactat, i Henseende til Handlingen paa de 3 Bispe dømmes Side er bleven ophævet og forbudet. Man har altsaa fundet for got at forestille den Franske Minister Chavigni saadant, dette hosføyende: Man kunde ikke troe, at Hans Allerchristeligste Majestæt havde Videnskab derom, da dog besynderlig var bekiendt, at Hans Majestæt efter den sidste Hertugs af Lothringen dødelig Afgang, og da den nu regierende antraad Regieringen, ikke havde gjort nogen Difficultæt paa den af Hertugen gjorte Andragning, paa ny at ratificere og bekræfte samme Tractat. Men saa meget H. K. Høyhed Hertugens af Lothringens Sager angik, vilde man ikke formode, at Frankrige, i fald det kom til Krig, skulde ville bruge Gevalt imod de Hertuglige Lande, saasom samme udi alle Ting toge en nøye Neutralitæt udi Agt. Ellers taler man herom, at det virkelig er saaledes, at Printzen af Oranien ej kommer herover til Engeland, hvortil Aarsagen skal være, at mange Hertuger ville ikke lade ham Rangen, blant hvilke skal befinde sig Hertugerne af Dorset, Montagu, Athol og andre fleere, som foregive, at, omendskiønt han er en Først, vare de dog hans Lige i Værdighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Regensborg, den 31 Julii. Den kongl. Danske Minister har nu ogsaa er erholdet Befalning at antage nogle af dem som ville emigrere og have Lyst at sætte sig ned i de Kongl. Danske Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Paris, den 31. Julii. J nogle Uger har man talt adskilligt om den mellem Hofferne til Wien og Dresden paa Tapetet værende Alliance, men nu har man Efterretning, at denne Alliance er fuld sluttet og underskreven, i Kraft af hvilken disse Puissancers Tropper med det første skulde conjungere sig, for at rykke an imod Polen, imidlertid at de Russiske Folk skulde giøre lige saadant paa den Curland ske Side. Denne Tidende er Aarsag, at vort Hoff har i største Gesvindighed afsendt Expresser samme til nogle Hoffer, for at søge at bevæge til at skikke deres Floder i Søen, og til StanisSom lat Fordeel tragte at giøre en Diversion. nu ikke kand giøres nogen vis Regning paa de ubestandige og vankelmodige Gemytter i Polen, saa er man noget bekymret for, at denne eller hin Potentat torde finde Middel at forhindre vores Hoffes Forehavende, ligesom skeede Aar 1697, da Printzen af Conty stræbede efter den Polske Throne. Jmidlertid farer man her i Riget fort med at gjøre utroelige og u-udsigelige Tidender fra Compiegne Anstalter til Krig. mælde ogsaa at General-Forpagteren havde lovet at ville giøre 15 Millioner Forskud til KrigsOmkostninger, og andre Compagnier efter advenant, men man formodede, at, om og endskiønt Krig skulde blive foretaget, kunde man den denne Sommer, formedelst Aarets Tid er alt for vidt forløben, sværligen udrette nogetsynderligt, ikke at tale om, at de Puissancer, imod hvilke vi paa adskillige Stæder bleve tungne til at krige, mod tilkommende Sommer kunde bringe saa mægtige Armeer i Felten, at det vilde see farligt ud for det Franske Monarchie, og torde flye samme i uendelige Bekostninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Hamborg, den 7 Augusti. Efterat den Tid, som i Mandags Formiddag var berammet til at sælge de bekiendte Ost-Indiske Vahre, var til Ende, og Cattunen blev til Jnteressenternes Beste soldt mod 20 pro Cento dyrere end ellers, saa have disse atter siden været forsamlede, for at fatte Slutning og sætte Termin ligeledes at sælge den anden halve Deel af saadanne Vahre. Hvorvel nu de Engelske og Hollandske Ministre anvende all optænkelig Møye, for med deres idelig Protestation at opholde saadant Sall, saa troer man dog ikke, at de derudi reussere, saasom Raadet og Borgerskabet i denne delicate Affaire staae ligesom for en Mand, og have besluttet hellere at oppebie alle Extremitæter, end at lade sig noget betage af deres ældgamle Frihed i Commercio, eller at engagere sig til noget, som kunde trække de farligste Suiter saa op efter sig. Som fra Danzig berettes Esquadre. holdte sig der paa Rehden en Rusisk en anden af 6 a 8 Skibe af Linie, hvor imod Fregatter. Russiske af 12 til 15 Skibe med 4 Den til krydsede heele Øster-Søen igiennem. Dan Dantzig sig befindende Russiske Minister havde med en fra sit Hoff anlanget Coureer bekommet nogle Ordres at communicere Stadens Magistrat, af Jndhold saaledes lydende: at Magistraten blev endnu eengang af Carinden erindret, at bruge all optænkelig Præcaution, paa det een maa skee fra Nord-Søen kommende fremmede Flode ikke paa deres Territorio debarqverede sine indehavende Troupper, men at alle fremmede Skibe, som vilde til Landet, maatte med Gevalt blive afholdte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Christiania, den 8 Aug. J Gaar Aftes arriverede her til Byen Conferentz-Raad og Amtmand von Osten og StiftAmtmand Reickou; Og i Dag Morgens ankom her til Staden den Kiøbenhavnske Estaffette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Moss, den 8 Aug. En Hollandsk Skipper, her beliggende med sin Smakke, beretter, at have den 5te hujus imod Aften rencontreret under Flekkerøen en Esquadre af 2 Krigs-Skibe og 2 store Fregatter med Dansk Flag, hvoraf man vil slutte, at den Kongl. Esquadre, som var beliggende udi Laurvigen, maa have erholdet Ordre at forføye sig til Flekkerøen og Christiansand. Hvorvit paa denne Skippers Tidende staar at bygge, det vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Kiøbenhavn, den 14 Aug. Med den i Gaar indløbende Norske Post har man Efterretning, at det Kongl. Herskab var den 28. Julii reist fra Trundhiem til Vands til Bergen. Om Om videre Fulkommenhed af de ÆresBeviisninger, ved Majestæternes Høye Nærværelse i Trundhiem, og fleere Particularitæter har man her udi skullet meddeele de Gunstige Læsere end meere Underretning til Contentement; men, som denne Nouvelle ikke rummer det, kand Læserne af medfølgende Extra-Blad in 4to behagelig see Communicationen, som ikke bestaaer af noget uden Grund spargeret Rygte, eller præcipitant Forfattning, det Momus maaskee maa selv have forsovet og alt saa i Drømme er falden paa saadan Jndbildning, at sligt var Spaadom, som dog ikke pleyer af noget præcipitant Hoved at forfattes saa rigtig, som skeed er.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-14
Hvad derfore udi den Henseende om det Høy Kongl. Herskabs Reyse, udi disse Gazetter bliver notificeret, kand enhver respective Læser være forsikkret om at være kommen fra en troværdig Haand; thi ellers skulde man ikke torde understaae sig at fingere noget selvgiort, som var uden Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Kiøbenhavns Post- Rytter. No. 66. Som medfører Post-Tidenderne af 17 Augusti Anno 1773.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Algier, den 11 Julii. Fra Leyren for Oran har man, at Spanierne havde for nogle Dage siden gjort Udfald, hvorved Tørken havde faaet 50 af samme til Fanger, og nedlagt ligesaa mange; men om de sidstes Forliis bliver intet mældet. Den 17de Junii bleve her 10 Personer opbragte, hvoriblant en Qvindes Person og et Barn, som een af vore Kapere havde taget bort af en Spansk Barqve, hvilken han var bleven Mester over og havde tænkt at bringe op, men eftersom de havde seet det Sta Staden og derpaa forfuldt hannem, saa maatte han lade Priisen fare, og med de ovenmældte Personer, som han havde satt over i sit Skib, lade sig nøye. Den 29 dito bleve 33 KrigsFanger bragte hid fra Leyeren for Oran, hvorunder befandtes en Lieutenant og en Fændrik, Den 30 bleve 2 Spanske Barqver, een med Jern og den anden med Flesk og Risengryn ladd som skulde til Besætningen i Oran, hid opbragte og den 8 hujus 4 Christne, som man havde røvet fra en Fisker-Baad paa Kusterne af Kongeriget Valentia. Man er daglig i Verk med at sende nye Recrouter til vores Armee for Oran og man flaterer sig, at Stor-Sultan skal tilsende os en ny Succurs, i steden for den, som sidst forulykkedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Warskau, den 31. Julii. De Kongl. Preusiske Ministre have overleveret Hans Durchl. Primas en Memorial, hvis Jndhold, som man har erfaret, derudi bestod: at Hans Kongl. Majestæt af Preussen vilde vel ved tilkommende Vall holde sig indifferent, men dog ikke underlade paa alle Maader at observere Dissidenternes Jnteresse, paa det samme maatte holdes ved deres Jmmunitæter og Prærogativer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
De Kæyserl. Tropper marchere endnu immer til deres Leyer ved Gross-Glogau; men over Breslau vil man forsikkre at have Efterretning, at de skulle trekke tilbage igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Paris, den 3 Augusti. Nu begynder man at troe, at Kron-Frankrige at meener det for Alvor med sine store Krigs Ruft ninger, da man tilforn har havt de Tanker, at saadant skeede kun, for at skrekke andre Puissaner dermed. Nogle Franske Ministre have hautement ladet sig forlyde, at man høylig bedrog sig selv, dersom man indbildede sig, at det Franske Hoff havde fredelige Tanker, og vilde taale, at man u-hævnet monne fornærme det, hvilket vilde blive største Skam for den Franske Nation. Det maa nu være hvordan det vil, saa ere her dog mange Stats Forstandige, der have ret Jndsigt i denne forvirred Handel, meenende, at Hans Romersk-Kæyserl. Majestæt lader sig ikke det ringeste derudover forfærde, men bliver fast ved til yderste Prikke at imodsette sig Stanislai Vall.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Man fornemmer ogsaa, at Græven af Welejeckhar paa ny forsikkret Primas i Polen om saadant, og det paa saadan Maade, at Primas Regni vel har kunnet tage og føle paa, at det var Kæyserens rette Alvor. Man har og troet, at den fredelskende Cardinal de Fleur anvendte alt mueligt, paa det ingen ny Krigs Lue skulde blusse op, men man har her udi fundet sig særdeles bedragen, og maa nu erfare dets Contrarium helst saasom Hans Eminence nu omstunder inclinerer ligesaa høyt til Krig, som han tilforn har viset Afskye derfor. J det øvrige flaterer man sig her med det Haab, at en høy Puissance, ved disse Polske Affairer, vil holde sig gandske neutral, hvilket giver det Stanislaiske Parti et stort Mod. Jkke desto mindre vise og de nærværende værende Polske Sager saadant et Stats Labyvint, hvortil man endnu ikke har kunnet finde nogen Artadne og følgelig ingen Guld-Snor at komme der ud af. Jo meere man ønsker at see en hastig Udgang, jo meere lade sig saadanne Difficultæter see, som synes lig hin Gordiansk Knude, hvis Opløsning for et Menniskes Haand syntes besværlig, ja snart gandske umueligt. Men ligesom hin Knude af Alexandro Magno formedelst Sverdet gandske uformodentlig blev opløst, saa tør denne Polske Stats Knude, om det ikke paa anden Maade kand skee, og ligeledes blive opløst, hvilket Tiden vil lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-08-17
Luxenborg, den 6 Augusti. De Franske Tropper i Elsass blive jo længer jo stærkere, for inden en Maaneds Tid at trekke i Felten med et Artillerie af 130 Stykker, foruden Mortere. J fald dette skeer, skal en Kæyserl. Armee af 40000 Mænd, foruden de i Kæyserens Tienneste trædende Hessiske, Sachsen-Gothiske &c. Tropper, komme til at staae ved Ober Rhein, for at byde de Franske Spidsen. Til de Østerrigeske Nederlande skulle og 30000 Kæyserlige Soldater marchere. Jmidlertid lever man endnu i stor Frygt, og mange begive sig endnu bort, efterdi Frantzoserne ere her i Naboe skabet 80 Battaillons stærke, foruden Ryttere og Dragoner, og have foranstaltet Alting til en Bombardering. Ædende Vahre ere her allerede saa dyre, at et Pund Smør koster 13 Styver, og paa andre Sager er ikke heller lettere Kiøb. Lon London, den 7 Augusti.