JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
J det sidste N af Fædrelandet har Professor David givet en Fremstilling af Hills Plan om en Grundreform i Brevportoen, der ved en senere Bill er bleven gjort til Lov i England, og hvorved Professoren tillige udvikler Hensigtsmæssigheden af ogsaa andre Lande at følge det givne Exempel. Hvad os angaaer da mener Forfatteren, at Planen ogsaa her med enkelte Modificationer lader sig udføre. Vi skulle heri ikke modsige den ærede Forfatter, men kun bemærke, at naar en saadan Reform her med Nytte skulde indføres, maatte hele Tydskland og Danmarks øvrige Nabolonde tillige optage Forandringen; thi da der i disse Lande gjelder de samme Regler for Postsatsserne (Veilængden og Vægten) som for Tiden hos os, saa vilde det blive en nødvendig Følge, dersom Reformen kun indførtes her, at de Corresponderende enten maatte renoncere paa at kunne frankere deres Breve gjennem Udlandet, eller og at Postvæsenet fik en indviklet Regnskabsføring med Udlandet. Naar man forøvrigt taler og Grundreformer ved det danske Postvæsen, da bør den vistnok begynde med en Adskillelse af Pensionsvæsenet fra Postvæsenet; thi saa længe et af Generalpostdirectionens vigtigste Øiemed skal være at skaffe forøgede Jndtægter til den oftomtalte store Masse af Pensionister, kan man ikke vente gjennemgribende Reformer ved vort Postvæsen. Vi bede erindret at her er Tale, om gjennemgribende Reformer; thi hvor gjerne vi end erkjende de mange Forbedringer, der i den senere Tid ere indførte, saa kunne vi dog ikke nægte, at efter vor Formening lader Transporten af Breve og Pakker endnu endeel tilbage at ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Himmelbjergtoget foreslaaer Pastor St. St. Blicher (i Jyll. Pst.) fremtidigen til 23de, 24de og 25de Junii. Da er det Sommersolhverv, lang Af teen= og Morgendæmring, og ingen egentlig Nat; Skov, Mark og Eng ere paa Høiden af det feire Ungdomsliv, Luften er renest og friskest &c. Landsmænd siger han - Forener Eder i større og mindre Kredse; sætter disse i Forbindelse; enes og Mødet og Festens Indretning, f. Ex. første Dag ved Solopgang en Hymne, en Folkesang, en Tale. Derefter, under Musik, Legemsøvelser, Maaltid, Sang, Løben, Bryden, os. v. Uddeeling af Ærestegn til Seirvinderne, Sang, Maaltid, Dands og Slutningshymne. Foruden selvvalgte Taler og poetiske Æmner kunde og udsættes Belønninger for begge Slags, efter betids (Aar forud) opgivne Stoffer. Taler over afdøde danske Hædersmænd, Draper, o. s. v. En Nationaldragt kunde ogsaa prøves indført til næste Folkefest, ingen belgiske Blouser, engen franske Livkjoler, ingen polske Frakker, ingen tyrkiske Kaftaner; men danske Kofter, som de bare dem, før vi bleve Sydboernes Abekatte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Jstedetfor at det i de foregaaende Aar har været almindeligt, at der i Kjøbenhavn var Mangel paa Hyre for Søfolk, saa at flere af dem har maattet ligge ledige, har man i Aar oplevet det modsatte Tilfælde, at det har været og endnu er vanskeligt at faae Matroser i Kjøbenhavn. For Skibe, der enten under deres Ophold der, eller i Forbiseiling, vilde complettere deres Besætning, skal denne Mangel især have været følelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Ved allerhøieste kongelig Resolution er det efter Forlydende nu afgjort, at Kongens Nytorv Brolægning skal omlægges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Nykjøbing. Som en ikke almindelig Begivenhed berettes fra Bogøe at en derværende Parcellists Kone, som i de sidste 8 Aar ikke havde født noget Barn, den 26de forrige Maaned nedkom med tre Drengebørn, der alle endnu leve og tilligemed Moderen befinde dem vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Blandet. En Mand, hvis Navn var meget bekjendt i Romanverdenen, er død fornylig i sit 73 Aar, nemlig Gustav Schilling. Han var tidligere Captain i Sachsisk Tjeneste og efterlader en Række af Romaner, som udgjør et lille Bibliothek. Hans Slægtninge maae, ifølge hans sidste ville, ikke anlægge Sorg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Den 17de Juli ødelagde en skrækkelig Jldebrand en betydelig Deel af Greven af Scheremetievs Gods Mange Fabrikbygninger fulde af prægtige Vare, bleve, tilligemed 700 store Huse, lagt i Aske. Skaden anslaaes til over 5 Mill. Rubler. En eneste Fabricant (Grevens Livegen) har derved mistet forover 1 Mill. Rubler, og bliver endda en riig Mand. Af hans Lige boe endnu flere Livegne paa hiint Gods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Skibs- og Handelsefterrengenter Ifølge officiel Bekjendtgjørelse fra den kongelige preussiske Regjering af 17de August, er den Landbake, som, i Form af en hollandsk Veirmølle uden Vinger, stod paa Kiesbjerget paa Øen Wollin, 3 Mile østlig for Swinemunde, og som tjente til, i Forening med den paa Streckelbierget, Øen Usedom, 3 Mile vestlig for samme Havn, beliggende Bake, at angive Jndseilingen til Swinemunder Bugten, Natten mellem den 6te og 7de dennes blevet et Rov for Luerne. - Det vedvarende urolige Veir gjør at Sælgerne af Kornvarer holde sig tilbage, og Priserne ere i det Hele høiere. - Ogsaa paa Raps holder man Prisen høiere, men endnu vil man ikke tilstaae for Partier over 8 1/4 a 8 1/2 Rbd. frit ombord i Provindserne. Vi kunne i Dag notere: Hvede 7 1/2 a 8 Rbd.; Rug 3 Rbd. 30 s. - 4 Rbd. 16 s.; dito østersøisk, uden Told, 6 Bcomk. 4–8 s.; Byg radet gammelt, 3 Rbd. 48 s.; Havre 2 Rbd. 64 s. - 3 Rbd. J nye Varer paa Levering er, saavidt os bekjendt, endnu ikke gjort noget. Efterretningerne fra England i de næste 8 Dage ville have en afgjørende Jndflydelse paa Prisernes videre Gang. - London den 19de August. Det fuge tige og ustadige Veir vedvarer, og Breve idag fra forskjellige Egne af Landet ere enige om at den udestaaende Sæd allerede har taget nogen Skade, og at man er ængstelig over hvad der tilsidst skal blive af Høsten. Af engelsk Hvede kom ikke meget hertil idag, og der forlangtes almindeligen 23 s. pr. Otr. over forrige Mandags Priser; hvad der solgtes betingede rigeligen 2s. mere end i Mandags. Vi saae nogle Prøver ny Hvede fra Esser, der var af skjøn Qvalitet. Eierne af fremmed Hvede vare særdeles stive, og saavel fortoldet som ufortoldet Vare betaltes fuldkomment 2. dyrere pr. Otr. – Byg, uden synderlig Efterspørgsel, holdt sig. - Havre, ved mindre Tilførsel, holdtes høiere, og der var temmelig Omsætning til 6 d. – 1 s. over forrige Mandags Priser. – Bønner og Erter uforandrede, og faste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Reisende fra den 21de til den 28de August 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Fru Saabye, Frøken Linderstrøm. Med Personposten: Justitsraad Møller; Frøken Møller; Student Harder. Med Dagvognen, Kjøbmændene Dann og Kisky; Dhrr. Lystager og Bille, Jomfruerne Theisen, Kongsted og Larsen; Mad. Kongsted; Boghandler Thaarup; Cand. theol. Taarning. Udenfor Posterne: Fru Franck med Familie; Fru Lorenz med Dat try, Fru Eller; Lieutenant v. Dahl; Hr. Giegengack; Statsraad Rothe, Forpagter Grandjean; Madam Sidenius med 2 Børn; Fuldmægtig Jespersen. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Hs. Excellence Baron de Selbye; Cancellieraad Fasting; Forpagter Grandjean; Hr. Hoyer; Mad. Raffen, Jnspecteur Kornerup; Mad. Meding; Fru Petersen og Datter; Lieutenant Dahl, Kjøbmand Lublin. Med Personposten, Kjøbmand Lange. Med Dagvognen: Frøkenerne Thomsen og Adler; Jomfru Sønderup; Cand. Lund og Tanning. Med Pakkeposten: Justitsraad Stampe; Jomfru Gülche; Cand. Bayer; Hr. Meyer; Boghandler Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 23de Aug. fra Kiel til Falster, Oberstlieutenant v. Glahn med Frue, 3 Døttre og Søn. Fra Øerne til Kjøbenhavn: Frøken v. Glahn, Fru v. Fibiger med 4 Børn; Fru Rasmussen med 3 Døttre, Mad. Lyngbye med 2 Døttre, Jomfruerne Thanning og Hansen; Auditeur Steenstrup; Farver Buch; Marschandiser Borup; Dhrr. Gerner og Høierup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Bekjendtgjørelser. Med den dybeste og inderligste Veemod bekiendtgiøres for Slægt og deeltagende Venner, at Døden har berøvet os, vor inderlig elskede og uforglemmelige ældste Datter Emma Hansine Marie, 12 1/2 Aar gammel, den 23de dennes, efter 4 Ugers smertelige Sygeleie. Egeløv den 27de August 1839. M. C. Rosenkilde, P. M. Rosenkilde, Landinspecteur. fød Avnstrop.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
De af Mariboe Amts oeconomiske Selskab udsendte Subskriptionsplaner til Forlodninger af Kreaturer og Avlsredskaber i 1839 bedes behageligen snarest afleverede til Herredscommissionerne tilligemed de tegnede Bidrag og derfra tilsendte Selskabets Hovedkasserer for saavidt det ei er skeet. Nykjøbing den 30te August 1839. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Dhrr. Subskribentere af den Lolland-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, bedes at ville indbetale Contingentet 8 Rbd. r. S. pro 1839 inden ultimo Septbr. d. A. For at lette Inkassationen skeer Jndbetalingen efter Overeenskomst, til Dhrr. Kammerherre Greve Reventlom til Pederstrup, Kammerherre Wichfeld paa Engestofte, Kammerjunker Classen paa Corselitze, Justitsraad Friis til Giedsergaard og til Undertegnede mod Qvitteringer underskrevne af Selskabets Kasserer. Ourebygaard, den 21de August 1839. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Skovbal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Jfølge Fleres Ønske afholdes et Bal i Tvede Skov Søndagen den 1ste Septbr., hvis Veiret tillader det; men i modsat Fald i Assemblelocalet heri Byen. Til dette Bal er den tidligere Subscription ikke gjældende; hvorimod de, som ønske at deeltage i samme, bedes at henvende sig til Directionen. Stubbekjøbing den 27de August 1835. En meget god Bilægger Kakkelovn er at faae tilkjøbs hos Skomager Schou i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og i Nyekiøbings Byetingsret, ere Creditorerne i afgangne Professor og forhenværende Rector ved Cathedralskolen her i Byen Thomas Trojels Stervboe, indkaldede sub poena præclusi & perpetui silentii, med tolv Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nyekiøbings Skifteret paa Falster, den 23de August 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Proclama. Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Rasmus Hansens Enke, Jnger Nielsdatter i Egense indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 24de August 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-08-30
Ved en Skrivfeil er i de foregaaende Avertissementer anført Aftens Varsel istedetfor det nu anførte rigtige. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Lollands- og Falsters Stifts Tivende. Enen No 101. Søndagen den 1 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Udenlandske Nyheder. England. Man venter at Parlamentet meget snart vil blive prorogeret og denne bedrøvelige Parlamentssession, saaledes, som Bladene udtrykke sig, blive endt under meget sørgelige Udsigter. Efter hvad der almindeligt antages, forestaaer England en almindelig Pengecrisis, og det paa en Tid, da Chartisternes Uroligheder i Fabrikdistricterne true Landets indre Rolighed. Jrlands Rolighed er kun sikkret ved O'Connells Jndflydelse og gode Forstaaelse med Ministrene, følgelig grundet paa meget usikkre Garantier, og da Landet ganske er blottet for Tropper, vil enhver Forandring kunne have uberegnelige Følger. J Canada, paa Jamaica og de joniske Øer hersker Misfornøielse, der kun ved væbnet Magt hindres fra at komme til Udbrud, og i Ostindien føres en alvorlig Krig, der vel hidtil har været heldig for England, men som dog fordrer megen Opmærksomhed. Forholdet til Udlandet er heller ikke aldeles beroligende. Som bekjendt, har Englands og Ruslands Jnteresser længe krydset hinanden i Asien, og da nu ogsaa de orientalske Anliggender bringe disse Magter til at gjøre modsatte Anskuelser gjældende, kan det ikke nægtes, at Englands Fremtid synes at blive stormfuld. Grunden til alt dette, mener Journalerne, maa for en stor Deel søges hos Overhuset, der, ved ene at følge Partie=Hensyn, har hindret Ministrene i at gjennemføre enhver heldbringende Foranstaltning. Heller ikke har den formaaende Middelklasse af Folket understøttet Ministrene med den Kraft, disse kunne have fordret, hvilket dog for en Deel maa tilregnes Ministrene selv, der ikke have havt Kraft nok til ved en mere bestemt Fremfærd at indgyde Nationen den fornødne Selvtillid. - For Tiden tales der meget om, at Dronningens Formæling med Prinds Albert Francis af Sachsen Coburg nu er bestemt, men dog modsiges denne Efterretning endnu af mange. – Jfølge Efterretninger fra Ostindien have Englænderne bemægtiget sig Staden Kabul, og have saaledes i det Hele været heldige i deres Operationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Frankrig. Endelig er det saalænge omhandlede Spørgsmaal og Tolden paa Sukkeret afgjort ved kongelig Ordonants, hvorved Tolden paa det Sukker, der indføres fra Colonierne, er nedsat. Denne Bestemmelse har vakt megen Glæde i Frankrigs Havnestæder og Colonierne, men de Provindser, hvor Runkelrosukkerfabricationen drives, ere desmere misfornøiede med Bestemmelsen, og flere Fabrikanter have endog besluttet ved Domstolene at søge Skadeserstatning for det Tab, der tilføies dem ved Ordonantserne, idet de nemlig ville gjøre den Mening gjældende, at Ministrene ere uberettigede til ved Ordonantser at afgjøre denne Sag. Journalernes Dom om Ministrenes Fremfærd er meget forskjellig, dog ere de næsten alle enige i at dadle, at man har ladet saa lang Tid hengaae forinden Afgjørelsen paafulgte, da den derved opstaaede Uvished har foraarsaget Fabricanterne megen Skade. Med Undtagelse af nogle Beretninger om Hertugen, af Orleans Reise ere de franske Aviser endnu stedse kun beskjæftigede med at give Raisonnements over de orientalske Anliggender. - Prinds Lucian Bonaparte skal for Tiden være i Paris, og medens Ministrene raadslaae og hvad de skulle gjøre ved ham, skal han have erklæret, at han kun ved Gensdarmer vilde lade sig fordrive fra Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Spanien. Opstanden mod Maroto er, som man ventede, opløst i Jntet. General Elio der blev sendt ud mod Oprørerne med 5 Batailloner og 2 Kanoner omringede dem, og efterat han havde holdt en kraftig Tale til dem, vendte de under Raabet leve General Elio tilbage til deres Pligt. Ogsaa Prætendenten har i Ulama Dalen holdt en Tale til sine Tilhængere, hvori han blandt andet spurgte dem om de endnu ansaae ham for deres Konge. Af Talen, der blev modtagen med megen Enthusiasme, seer man forøvrigt at der hersker den bedste Forstaaelse mellem Prætendenten og hans Overgeneral Maroto. Espartero er med 15,000 Mand marscheret mod Vittoria uden at Maroto har gjort mindste Forsøg paa at standse hans Marsch, og lader sig ene nøie med at lagt tage hans Bevægelser. Da Espartero nu har samlet hele Cavalleriet i Navarra hos sig, er Overgangen over Ebro Floden aldeles fri, og man mener, at dersom der virkelig finder en Overeensstemmelse Sted mellem Maroto og Espartero, er dette alene skeet for Carlisterne kan gives Leilighed til at underhandle med Cabrera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Tydskland. Hertug Wilhelm af Nassau er den 20de de afgaaet ved Døden af et Slagflod, og bliver succederet af Sønnen, Hertug Adolph, der er født den 24de Juli 1817. Ogsaa den østerrigske Minister, Fyrst Metternich, er syg men skal dog Om de hannoverranske An nu være i Bedring. liggender hører man atter Jntet, og i Hovedstaden, beskjæftiger man sig ene med at udfinde Grunden til at den til Forbundsdagen indsendte Besværing er tilbageviist. Om den til at ordne Anliggenderne nedsatte Commission hører man endnu kun lidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Tyrkiet. Man er endnu aldeles uvidende om hvad enten Diplomaterne eller Mehemed Ali ville foretage dem, og man tvivler endog paa, at Diplomaterne selv ere fuldkommen enige om Maaden hvorpaa de forviklede Anliggender skulle ordnes; kun troer man, at alle ere enige om at ville undgaae Krig, men om Mehemed Ali og er afdenne Mening, synes vist, thi i de Proclamationer, hans Søn Jbrahim Pascha udstæde i Syrien, gaaer hans Opfordringer til Jndbyggerne om at gribe til Vaaben, ikke ud paa at bekrige Sultanen, men derimod paa at modstaae en bevæbnet Jntervention af de europæiske Magter. Efter en Skrivelse fra Constantinopel skal den franske og engelske Eskadre have faaet Ordre til i Forening at seile til Alexandrien, for at opfordre Vicekongen til strax at udlevere den tyrkiske Flaade, og i Vægringstilfælde at anvende Magt. Denne Efterretnings Rigtighed betvivles dog fra flere Sider, da man veed, at hverken England eller Frankrig ønsker at fremkalde et andet Navarino=Slag. Mehemed=Ali vedbliver imidlertid at aftakle den tyrkiske Flaade, for, som man mener, derved at have et gyldigt Paaskud til i sin Tid at forhale dens endelige Udlevering. At det paa nærværende Tid, hvor hele Europas Opmærksomhed er henvendt paa de orientalske Anliggender, ikke mangler paa Avisartikler og hvorledes disse Anliggender bør ordnes, er let at indsee, ligesom og at de forskjellige europæiske Jnteresser her bedst skinne igjennem. Saaledes formene nogle, at det tyrkiske Rige mangler all Livskraft, og derfor ene kan bestaae under Mehemed Alis Overherredømme, da Riget under ham bedst vil kunne modstaae Ruslands vidtudstrakte Planer. Andre mene derimod at Tyrkiet endnu har Kraft nok, naar blot Ægypten og Syrien tvinges til fremdeles at adlyde Herskeren i Constantinopel. Efter en tredie Anskuelse er det endeligt ligegyldigt hvad enten Sultanen eller Mehemed Alt bliver Seiervinder, kun menes der, at man maa lade disse Magter selv afgjøre deres Sager, da alle de europæiske Diplomatters Anstrængelser kun vil bevirke, at den saakaldte status quo endnu opretholdes et Par Aar, indtil endelig en almindelig Krig giver de saalænge neddæmpede Elementer Luft. Med Bestemthed modsætte disse Meningers Forsvarere sig det nuværende Temporiseringssystem, der afskrækker fra enhver Radicalcuur og ene benytter sig af Palliativmidler. Midt imellem disse mere universelle Anskuelser og Orienten hører man fra Athen udviklet Hensigtsmæssigheden og Retfærdigheden af en Gjenoprettelse af det græske Keiserdømme, der dog neppe passer i den europæiske Diplomatie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Fædrelandet. J disse Dage er der for Hof= og Stadsretten falden Dom i en Sag, som har gjort stor Opsigt og som ogsaa d. T. tilforn har berørt. Peter Wilhelm Brunn var actioneret for at have undsagt og truet Menneskeer paa Livet, samt gjort Forberedelser til at dræbe dem. Bruun havde været givt med Jeannette Fousanne, en Datter af afg. Restaurateur Fousanne, hvis Enke endnu lever, men levede separeret fra hende. Den 17de Decbr. f.A. gik Bruun op til Madame Fousanne; for Lieutenant Bolse, som han traf her, angav han, at han vilde see sin Datter, som opholdt sig her. Da Mad. Fousanne siden kom og bad ham forføie sig bort, fremtog han en skarpladt Pistol, som han holdt mod hende. Men da Lieutn. Bohse sprang ind mod ham, sank hans Arm. Da Mad. F. derpaa ilte ud, kastede Bruun Pistolen fra sig med saadan Kraft, at den slog en Revne i en Bordplade. Bruun greb nu fat paa Lieutn. Bolse, men da Conditorsvend bille traadte ind, fremtog han fra Brystet en anden skarpladt Pistol, som han kastede efter Bille. Da Lieutenant Bolse nu gik bort, for at hente Vagten, udtog Bruun af Brystlommen en Blikkasse, som han kastede paa Gulvet med de Ord: See der er Helvedsmaskinen." Derhos yttrede han flere Gange, at han ikke vilde ende for han havde begaaet Mord. Bruun har bestemt benægtet, at have villet dræbe Madam Fonsanne eller sin fraseparerede Hustru. Jfølge Hof= og Stadsretsdommen skal Bruun af Øvrigheden tages i Forvaring, indtil han stiller Borgen, saaledes at Restaurateur Fausannes Enke bør være forsikkret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-01
Efterat vort Blad, hedder det i Aalborg Avis, i Løverdags var færdig fra Pressen, modtoge vi den vigtige Efterretning, om hvilken Hr. Assessor Ussings sidste Gjennemreise allerede gav Formodning, og som vistnok i høi Grad vil interessere de Mange, som have fulgt de sidste Begivenheder i Frederikshavn: at By- og Herredsfogden, Politimesteren, Skifteforfalteren, Auctionsdirecteuren og Dommeren, Hr. Overauditeur Lassen er suspenderet fra sit Embede, i hvilket den agtede Procurator og Stænderdeputeret Westerby fra Hjørring interimistisk er constitueret, og Hr. Landsoverretsassessor, Stænderdeputeret Algreen-Ussing, der, ledsaget af en Secretair (Hr. Cand. Juris Rømmer), i disse Dage tilligemed Amtmanden fra Hjørring, Hr. Kammerherre Graah, i Anledning af denne Suspension var ankommen til Frederikshavn, er meddeelt allerhøieste Commissorium til at foretage en ny og skjærpet Undersøgelse mod Hr. Overauditeur Lassen. Om det kongelige Commissorium blot angaaer en Undersøgelse af den famøse Watsonske Strandingssag, vide vi endnu ikke, men formodentlig vil den strække sig til Hr Overauditeurens hele Embedsførelse. Hvad imidlertid den Watsonske Strandingsaffaire specielt angaaer, som nu engang er kommen til at udgjøre et saa vigtigt, om just ikke lysende, Punct i vor Sørets Historie, da vil det, med Hensyn til de tvende andre væsentligste, i Sagen indviklede Personer, nemlig Skipperens først antagne Commissionair og den, som ledede Overskjønsforretningen, der condemmerede Skibet som Vrag, vel snart oplyses, hvorvidt disse under Samme have lagttaget et pligtmæssigt Forhold. Videre at commentere over denne Sag, saavelsom over Overauditeur Lassens øvrige Embedsfærd vil nu naturligviis være overflødigt, da de Forhører, som ved en saa udmærket Jnqvisitor, som Algreen-Ussing, nu blive optagne, i Forening med den af Hr. Herredsfoged Qvistgaard allerede foretagne Undersøgelse, forhaabentlig tilstrækkelig ville belyse Samme. At iøvrigt den mod Overauditeur Lassen foretagne Regjerings Act, der vel i den senere Tids Embedshistorie vil komme til at høre til Sjeldenhederne, møder almindeligt bifald, vil alene kunne sees af den Petition, som fra flere Steder er os berettet at være i Gang i Landjurisdictionen, og hvori Hs. Majestæt bønfaldtes om at foretage den nu effectuerede Suspension.