Jyske Efterretninger, 1818-06-27
Kiøbenhavns Børs, den 23de Juni. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 270. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. - Rbd. Paris 2 M. - . Spec. 280. - Specier. solgtes til 16 Rbmk. 14 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. (med Rente) 96 1/2. Norske Rigsbanksedler 24. Svenske Sedler 76 Rbs. - Disconto 6 PC. Tidens Tegn. Prolog: Naar Aviser vorde tørre, kommer frem, hvad over Dørre. kun, for monne staae. Gid at evig tør maa være hver Avis, til Fredens Ære: Det vi ønske maa 1) Adrætheden har lagt sig til hvile. Agtelsen for de Gamle er gaaen af Brug. 3) Alvorligheden er vorden til Latter. 4) Arbeidsomheden søgte vore Forfædre Ærr i og fandt den; nuomstunder skal et Slags Lediggang være den høieste Mode. - Er det ikke en herlig Forandring? 5) Beskedenheden har ladet sig hyre op til Nordpolen. 6) Bestemtheden er fulgt med som Secretær. 7) Dyden gaaer omkring og betler. 8) Dommens Dag skrives i Glemmebogen. 9) Fordrageligheden er slivfrossen. 10 Forsigtigheden ændses ei. 11) Fortroligheden, i er indfrossen. 12) Fromheden har forstukket sig. 13) Godhiertigheden er krøbet i Skiul. 14, Gudfrygtigheden er nu kun for gamle Folk, forvar den Alles Lyst. 15) Guds Huus, siger i man, staaer ei paa Harebeen; det kan man altilbesøge. 16) Hensigten er forglemt. 17) Hielperen er ej tilstæde. 18) Huuslig Lyksalighed er nu i sidste Qvarteer; men kommer nok i Ny igien. 19) Creditten fødes gierne af Vind og døer saa i Storm. 20) Kydskheden er forjaget I 21) Letsindigheden er en almindelig Syge. 22 Ligegyldigheden giør Mange for tryge. 2 Lydigheden vil Faa laane Huus. 24) Menne et skekiærligheden ligger syg af Forkiølelse 2 Misundelsen er som i en alfar Vei. 26) Mode. sygen kiender ingen Grændser, 27) Naragti, heden ligger kun Faa Mærke til. 28) Nysigen heden er næsten Allemands Tov. 29) Nøisom heden er en Ting kun Faa skiøtter om. 30) Omstreiferi og Snyderi: Gid Verden var for saadant fri, 31) Oprigtigheden er gaaet tilsengs 32) Ordentligheden er nu som et falmet Maleri 33) Ordentlig Paaklædning var Skik hos vore Forfædre. 34) Orholdenheden er nu kun Fa Slags af. 35) Overlæg var Brug hos Fædre. ne. 36) Paalideligheden ligger for Døden 37) Paapassenheden er i Europa kun ufuldkommen; men paa St. Heleng skal den være ganske complet. 38) Paatrængenheden holdtes i gam Dage for en Skam; nu skamme snart, Jngesig ved den. 39) Politi er fem Slags: a) Universalpolitiet i Frankfurt, der kan lignes ved et stort Træ hvis Rødder og Grene gaaer saare vidt b) Statspolitiet der ligner et frisk og godt Træ hvis Grundrod er Loven og hvis Rødder og J. Grene ere udbrede over hele Staten, til Folket Sikkerhed og Held, 9 Landpolitet, er som et mindre Træ paa samme Stammerod, hvis Rødder og Grene udbrede sig over et vist Landdistriet; d) Statspolitiet, der har Lighed med et atter mindre Træ paa Lovfast Rod, og hvis Rødder. og Grene gaae over hele Staden, til sikker Varetægt for dens Borgere; og e) Huuspolitiet, Staten og Verden. Den gode Huusfader har den Byrde, Ære og Lykke at være denne Grund spille. 40) Praleri er for den sunde Kierne fri. 1) Redeligheden er nu som Sand at bygge paa 42) Reenligheden har tabt sig. 43) Retfærdigheden har ondt ved at finde Veien. 44) Retskaffenheden er nu kun Ekko af en fiern Lyd. 45) Samvittigheden er foret hen. 46) Sandheden er død og begraven og Degnen Pilatus har skrevet dens Testamente; men den staaer ganske vist op igien. Lader os saa ynde den 47) Sømmeligheden er lagt tilside. 48) Sund Forstand er paa Veie til at suspenderes. Lader os tage os lagt, 49) Sædeligheden er nok flytter over paa Maanen. 50) Taknemmeligheden er nu meest Tungens; mindst Hjertets Sag. 51) Tarveligheden er fløiet hen med Graagiæssene og har glemt at vende tilbage. 52) Taalmodigheden pleier at overvinde Alt, nu har den næsten tabt sin Kraft. 53) Troen er temmelig svag paa Synet og behøver gode Briller, om til len lige frem god Kikkert. 54) Trofastheden er sluppen op. 55) Troskaben er sluppen ned. 56) Trættelysten er i fuld Florering. 57) Tvedragten trives grumme godt. 58) Uforsigtigheden der i fuld Gang. 59) Urimeligheden har sat sig fast i Verden. 60) Uaknemmeligheden er ej fremmed i den. 61) Utaalmodigheden har opslaaet sit Paulun i Verden. 62) Vaas og Vind er efter de Flestes Sind. 63) Yderlig heden hører hiemme i Verden. 64) Ydmygheden var Brug i Fordumtid. 65) Yppighed er godt skred. 66) Ægteskabsbaandet blev tilforn knyttet med en smule Eftertanke, Overlæg og Forstand, og holdt da dygtig fast, nu derimod middes det sammen som ingen Ting og vil immer sippe op i Knuden. 67) Ødselheden holdtes i tilforn for en Skam; nu kalder man den det gallante Væsen. Epilog Masker og Maskerade, Baller og Ballade, høre til Dagens Orden; saadan Skik er vorden. inder Welt. Gid Verdens Nykker. faae alle Parykker, og gaae paa Krykker. med disse Parykker: det ønske vil - Videtur Det er en smuk udvortes Tugt at sætte sit Navn under sit Produkt. Jens Peter Palmer.