JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
Capital som forlanges. Sorlanges en Capital paa 5, 6, a 700 Rdlr., mod e) første Prioritet udi forsvarligt Jordegods og gangbar Rente til 11te Junii, Anvises herfra Contoiret. Ligeledes forlanges en Capital paa 300 Rdlr. mod første Prioritet udi forsvarlig Jordegods og gangbar Rente til 11te Junii eller 11te December: Anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
Tienstsøgende. En honet og skikkelig Person, som kan forevise gode Attester og skriver en god Haand, søger Condition hos en Proprietair eller Præst i Fyen, eller en anden Provinz, som Jnformator, Han indstiller Lønnen til sin forventende Principals Raisonabilitet: Anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
Bøger: som faaes her paa Contoiret. J Anledning af en Nyehed udi Bidraget til Fyen Stifts almindelige Aviser, angaaende en af Odense høie Damer, som i denne dyre og for saa mange trykkende Vinter daglig bespiste henved hundrede Fattige med varm Mad, har en Picce, som en Lovtale til denne ædeltænkende høie Dame, og Hende Selv tilegnet, under Titul af den Sand Adel, forladt Adresse=Contoirets Presse, og bekommes der tilkjøbs for 4 s. paa Tryk, og 6 s. paa Skrivpapiir. Frimodige Tanker over Nadverens Sacramen, te, 2 Mk. 8 s. Nadverens Sacramente et Lærredigt, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
Jagttagelser ved Forklaringen over Nadverens Sacramente, 1 Mk. 2 s. Forskiel mellem Dyd og gode Handlinger. Et philosophisk Forsøg ved Professor Gamborg, 4 Mk. Gellerts Liv og Levnet, oversat af Wandal, 2 Mk. 4 s. - Gellerts Breve, oversat af Wandal, 1 Rdlr. Gellerts moralske Forelæsninger 2 Bind, over satte af Wandal, 1 Rdlr. 3 Mk. - Gellerts Trøstegrunde, 10 sk. Spitsbart, en comitragisk Tildragelse, for von pædegogiske Aarhundrede: en munter og lunefuld Piece, 3 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
Historisk Efterretning om de i Riberbye for Hexerie forfulgte og brændte Mennesker, 2 Mk. Samlede Efterretninger og Wiborg Bye i nyer- og ældre Tider, 2 Mk. Kort Underretning om frugtsommelige og Barsel koners Levemaade og Pleie, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-11
En rigtig og tilforladelig beskrivelse over Kiende tegnene og Kuren i Mavens og Tarmenes, Betændelse, 1 Mk. Entwurf eines Militair=Feld-Reglements vor F. W. von Bessel: Mit Kupsern, 2 Rdlr. Den sande Ærelyst især den Borgerlige, forestille i en Tale paa Kongens Fødselsfest 1779, paa Gymnasio i Odense af Professor Seydlitz, 24.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Udenlandske Nyeheder. Fra Østerrige, den 28de April. Midt under Keiser Joseph den andens Reise i Jtalien, og under Krisin af de tyrkiske Magtpaaliggenheder var Monarken beskieftiget med indvortes Staatsangelegenheder, og forskillige Landforbedring. ger, som gjor denne store Keisers Viisdom mere og mere beundringsværdig. Vi have allerede Beviis paa, at Keiseren er ingen Ven af Lehnsforfatning, og endnu mere har han derover lagt sine Grundsetninger tydelig for Dagen, i det at han for kort Tid siden har gjort almindelig bekiendt sine Staater, at enhver Underdan kunde mod en forholdsmessig Pengesum forvandle sine Lehner til Allodialgods. Denne Tilladelse er af stor Nytte, i det at nu ikke enkelte Familiers, men endog i Hensigt til Mængden af saadanne Godser, at forskillige Provinzers Velgaaende derved blive befordrede. Et andet Beviis paa Monarkens Opmerksomhed paa Tilstanden af hans Landes Forfatning er den almindelige Undersøgelse af Rettergang og offentlige Pengekasser i det Østerrigske, som skal være overdraget Presidenten af Oberappellationsretten, Greven af Sinzendorf og Baron von Lehr, som med den Wiener Statsmagistrat allerede har gjort Begyndelse med deres Forretninger. Kirkevæsenets Forbedring bliver han endnu uophørlig ved at fortsætte. J forskillige Egne af Ungern, og i det ganske Rige indretter man Au tallet af Præster og Localcapellaner efter den Plan, som den Keiserlige Forordning af 24de October forrige Aar omstændelig foreskriver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Paris, den 30te April. Sidst afvigte Aar 1783 døde Hr. Vaucanson, som overalt har gjort sig saa berømt saavel ved sine beundringsværdige som nyttige mecaniske Opfindelser. Hele Europa har hort tale om den Fløitespiller, som han har forfærdiget, som virkelig blæste paa Fløtte, og som modulerte Toner efter hans Fingres Bevægelser; Ligeledes om den And, han har gjort, der ikke allene aad, som om den var levende, men endog fordøiede. Men nyttigere og altsaa mere rosværdig, er den berømte Silkepølle, som han har anlagt i Aubenes, og paa andre Steder, hvor Orgasinen: Tilberedning er ikke kostbar, og altsaa sparer for Frankerige 12 til 15 Millioner, som ellers gik ud af Landet for fremmed Silke. Han har og opfundet en Væverstoel, paa hvilken et Barn kan væve de skiønneste Lyonske Silketøier. Han lod det ingenlunde blive ved Opfindelsen men han antog ogsaa Arbeidere, som maatte betiene sig af den, og tillige arbeide paa at giøre Maskinen efter, ja han opfandt eget Verktøi hvorved hans Opfindelse kunde blive lettere, og Arbeidet gaae hurtigere fra Hænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
London, den 23de April. En Engelænder, der har reist meget, har beregnet, hvad det vil koste en Mand med Kone og 4 Børn, naar han vil holde en Tiener og Vogn, hvide god Omgang, og forresten boe paa Landet, eller i en liden Bye, leve beqvemt, og anstændigen i Europas forskillige Lande. Dertil behøves, nemlig: J Engeland 500 Lseil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
J Frankerig ved Loiren, eller midt inde i Riget, i Champagne eller Bourgogne 250 Lsterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
J Spanien i Catalonien eller Valenga endog i alle Stæderne i disse Provinzer 180 Lsterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
J Jtalien, i alle Dele af Toskana, Florenz og Livorno undtagen, 200 Lsterl.; i det Genuesiske, Hovedstaden undtagen, ligesaa omkring Neapolis 350 Lsterl. J Ront, naar man vil besøge gode Selskaber, 400 Lsterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
J Tydskland, i Psalg, ved Rhinen, og i Rigets beste Egne 300 Lsterl.; i Bøhmen 200 Lsterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
J Holland, paa Landet og i Stæderne ikke under 800 Lsterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Berlin, den 30te April. Vi have i denne Tid forventet Fyrstinden af Radzivil hertil, der, som bekiendt er, har taget Flugten for at undgaae sin skindsyge Gemahls Haardhed. Kongen, som ikke uden Deeltagelse kunde bringe en fra en høifyrstelig Familie nedstammende Dames bedrøvelige Skjæbne i Erfaring, har tilbudet hende et Kloster i Magdeborg til sit Ophold, og de bliver virkelig indrettet Værelser for hende i St. Agneten Kloster i Neustad i Magde. borg. Prindsessen allene er udebleven, og reist over Belgrad til Hamborg og derfra videre. Man taler om et Brev fra Prindsessens Fader, Fyrsten, af Thurn og Taxis, til Kongen, angaaende Fyrstindens anseelige Ægteskabsgodser, som Radziviligjen maae tilbagelevere; angaaende Fyrstens fortrolige Omgang med een af sine Forpagter Døttre, formedelst hvilken Opførsel Prindsessen blev opmuntret til Flugten; angaaende Fyrstens grusomme Haardhed mod sin Gemahlinde; og angaaende en vis Capelmester, som skal være Baron, og have ledsaget Prindsessen paa sin Flugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Haag, den 24de April. Her ere for kort Tid siden begaaet tvende grove Tyverier. Hos den Kongelige danske Minister har man ved Nattetider steget ind af Vinduerne, og blandt andet stiaalet prægtige Skilderier, paa hvis Opdagelse man har udsat en Belønning af 100 Ducater. Af den afdøde Hospræst, Royers Huus skal være stiaalen, et anseelig Partie Sølvtøi, som man igien har fundet i Lombard i Amsterdam. Efter den Amsterdammer Magistrats Foranstaltning. har man virkelig paagrebet 4 Spitzbuber, og af deres Udsigende er det klart, at Tyvebanden er heel talrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Indenlandske Nyeheder. Assens Kongen har allernaadigst tilladt, at 200 Tønder Rug, i smaae Partier fra en halv Tønde, til 3 Tønder, af det Kongelige Magasin her fra Amtstuen maa udsælges til de trængende Jndvaanere for 3 Rdlr. 5 Mk. 10 s. Tønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Kiøbenhavn, den 10de Maj. I Gaar Aftes blev den unge Prindsesse, hvormed Hendes Kongel. Høihed Arve=Prindsesse Sophie Friderica, sidstleden 2den Maj var nedkom kom, døbt i Hendes Kongel. Høiheds Sovegemak. Til denne hellige Handling at bivaane vare Deres Durchlauchtigheder Hertugen og Hertuginden af Bevern forud blevne indbudne. Ministrene og Cavalliererne af de 3 første Klasser i Rangforordningen, og de Damer, som ellers sædvanligen pleie at bivaane Appartement, samt Biskoppen med alle Stadens Sognepræster, og Magistraten, vare ligeledes tilsagde at møde Klokken 5 og enhalv Slet i Hs. Kongel. Høihed Arveprindsens Forgemak, ligesom det og de fremmede Ministre, var bekiendtgjort, at Døbe Acten til benævnte Tid og Sted var berammet. Saasnart de Høi Kongel. Herskaber i Hendes Kongel. Høiheds Sovegemak vare indtrufne, bleve ved Oberhofmar skallen Deres Durchl. Hertugen og Hertuginden, af Bevern, de tilstædeværende Ministre af Conseillet, Hr. Geheimeraad Rosenkrants, Hr. Geheimeraad Schack Rathlow og Hr. General Huth, samt Frue Oberhofmesterinde von der Lübe, Kammerfrøken Møsting og Hendes Majestæt Dronningens ældste Hofdame, Frøken Møsting, tilkiendegivet i Sove Gemakket at indtræde. Hendes Kongelige Høihed Arve=Prindsessens Kammer=Frøken. Schmettan, assisteret af begge hendes Kongelige Høiheds Hofdamer, Frøken Rosenørn og Frøken Bülow, toge derpaa den unge Prindsesse op af Parade Vuggen, og bragte Hende ind til Hendes Majestæt Dronningen, som holdt Høistsamme over Daaben. Derpaa gik Døbe=Acten for sig, som af Hr. Confessionarius Doctor Basthalm blev forrettet, og i hvilken den unge Prindsesse blev givet det Navn Juliana Maria. De allerhøieste og høieste Faddere vare: Hans Majestæt Kongen, Hendes Majestæt Dronningen, og Hans Kongelige Høihed Kronprindsen. Efter givet Signa begyndtes at kiime først med Slots=Klokkerne, og strax efter med alle Stadens Kirkers Klokker, som varede en halv Time. Da Dobe-Acten var til Ende, traadde de, som i Sovegemakket havde været indladte, udrigien i Hs. Kongel. Høihed Arveprindsens Forgemak, hvor for alle Tilstædeværende en Collation paa adskillige Borde var anrettet. Til samme Tid lode Pankerne og Trompeterne af Livgarden til Hest, samt Hautboisterne af Livgarden til Fods sig høre paa Altanen uden for Riddersalen mod Ridebanen. Kammer=Frøken Schmettan bar derpaa den unge Prindsesse ud, Hs. Kongel. Høiheds Arveprindsens Andience- og Forgemak, paa det Hendes Høihed af alle Tilstædeværende maatte sees. Derefter begyndte Apartement udi Apartement=Salen, og om Aftenen var hos Hs. Majestæt Kongen stort Taffel paa 56 Couverts i bundtet Rad. Ved Anledning af denne Høitidelighed haver det behaget Hs. Majestæt Kongen, at beære Marechal Bülow hos Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, og Marechal Lowzow hos Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen med Dannebrog Ordenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Prædikanterne paa 5de Søndag efter Paaske. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Palmerne ere: No. 226 oversat af Mad. Boye, i Kiøbenhavn efter Gellerts: Dein Heil, o Christ. No. 227 og 29 af vores gamle Kirkepsalmebog, No. 228 af Forfatterinden Mad. Boye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Barne Daab. Odense: J Frue Kirke, den 14de Maj, lod Sr. Jacob Petersen, Garver, døbe en Søn, som blev kaldet: Henning Wilhelm. Fadderne vare: Jfr. Sara Margarethe Lundhoff, Jfr. Christiane Nielsen; Hr. Kiøbmand Borch, Hr. Controleur Kastrup, Hr. Jørgen Jørgensen, Mad. Jørgensens Søn. Samme Dato, lod Sr. Hans Michelsen, Vindelboe, Handskemagermester, døbe en Datter, som blev kaldet: Johanne Margarethe. Fadderne vare: Mad. Brod, Mad. Witrok; Sr. Peter, Fransen, Skoemagermester; Sr. Niels Andersen, Saabye, og Sr. Henrich Brod, Handskemager mestere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Copulerede. Odense, den 13de Maj, Hr. Jacob Engelsted, og Jfr. Maria Henrica Jessen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Fyen: Paa Ørbeckelunde, den 14de Maj, Sr. Anders Thrane, og Jfr. Anna Olivia Juul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Bekiendtgiørelser. 3 Tvende Taler, 5 Ark stor, holdne i Anledning af Skolevæsenets forbedrede Jndretning i Brahetrolleborg Sogn her i Fyen, af Carl Christian Birch, Sognepræst sammesteds, have forladt Pressen, og bekommes tilkiøbs her paa Contoiret, og hos Kiøbmand, Hr. Hans Danielsen Brandt i Faaborg, for 14 sk. paa Trykpapir og 18 s. paa Skrivpapir. Det almindelige bifald, hvormed disse i sit Slags sieldne Taler af Høiere og Ringere bleve anhørte, lader forvente en flittig Afsætning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Ligeledes er og at bekomme: Tanker om enPrækens Egenskaber for Tilhørere paa Landet, tilligemed sex Prækener over nogle af Evangelierne, og en selv udvalgt Text, af samme Forfatter, 10 Ark stor Octav. Prisen var ved deres Udgave for 4 Aar siden 2 Mk. men ere nu at bekomme her paa Contoiret for 1 Mk. Fieren af Baroniet Schelenborg, Hr. Kammerherre, - Baron v. Buchwald Brocktorff, lader herved bekiendtgiøre, at han har føiet Anstalt til at oppasse og paagribe de uberettigede Personer, som ville betiene sig af Sælhunde-Jagten omkring ved Baroniets Grændser; thi advares enhver at afholde sig fra Slig ulovlig Jnd greeb i Baroniets Forstrands=Rettighed, og tage sig vare for den Fare, Skade og Ulæmpe, som de derved selv underkaste sig. Schelenborg den 30te April 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Til behagelig Efterretning for de Herrer Velyndere, der hidtil have forundt mig deres Arbeide, meldes at jeg er forflyttet til Overgade at boe, lige over for Sr. Simon Borchs, da enhver inden og uden Byes hos mig kan blive forsynet med nyt Arbeide, saavel som Accomodering til Fornøielse. Anna Kirstine, Sal. Daniel Flemmers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Proclama. Freditorerne i Stervboen efter Fyal Smeds afgangne Hustrue i Fraugde Kierbye, indvarsles hermed 3de Gange, at melde sig hos Herredsfoged Jvarsen i Biskops Taarup, inden 6te Uges Dagen fra Dato. Boen er meget ringe, og den bekiendte Gield stor, hvorfor Bornene har frasagt sig alt. Biskops=Taarup den 24de April 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Auction. Birkedommer Fogh lader paa sin Boepæl, gamle Østrup Skovgaard, førstkommende Fredag den 21de Maj, som er Dagen efter Christi Himmelfartsdag, om Formiddagen Klokken 9 Slet, ved offentlig Auction bortsælge, Sølv, hvoriblandt et complet Kaffe og Thetøi af Prøvesølv, Speile og Skilderier, adskillige Meubler, deriblandt tvende moderne nye ege Krogskabe, Dragkister, Borde og Stole, Kakkelovne, hvoriblandt en 3 Etage med 12 Messingknapper og Opsats, Sengeklæder, hvoriblandt en Deel stoppet med Duun, Vogne, hvoriblandt en nye moderne Chalse og en Cariol samt Hestetøi, en Deel tørre Elmefielle til Snedker Arbeide, og andet mere Trætøi af forskiellige Slags med andet mere af adskillige Sorter, thi vilde Liebhaberne. behageligen til ovenmeldte Tid paa Auctionsstedet lade sig indfinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Endeel latinske, franske, tydske og danske, tildeels ved conditioneren og gode Bøger, tilhørende afgangne Byeskriver Schroeters Stervboe, vorde solgte her i Byen, Onsdagen den 9de Junii førstkommende Kl. 9 Formiddag; Trykke Catalologi vorder for inden at faae hos undertegnede, samt i Kiøbenhavn hos Hr. Bogtrykker Graae, og i Odense hos Hr. Boghandler Jversen. Desforuden erindres til Liebhabernes behagelige Efreretning, at Capellanen Hr. Debbert, og jeg antage Commissioner for Fraværende. Rudkiøbing den 5te Maj 1784. J. Th. Flindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-14
Tienstsøgende. En Karl fra Landet, som i 8 Aar har tient troe og flittig paa eet Sted, hvorom han meddeelt Attest, søger Condition udi en Kiøbstæd eller hos en Proprietair her i Fyen som Kudsk eller Gaardskarl, Anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Epigrammata. Bus tænker, det er let at skrive, Og blandt de Lærde een at blive. Hal Ha Han troer at have fundet nu sin Anthor Stierne. Og veed ei selv, hvorhen han vil, med al sin Hierne. Hal Hal. Hvad Frugter giver Bus os da? Bas foder Dag og Nat i gamle Skrivter, For at forære os de bekiendte Mænds Bedrivter. Hal Hal Skolastisk lægger han sin Pande udi Folder, Og nu han Pennen alt i Haanden holder. Hals Hal Hvad nyt af gammelt siger han os daJeg hører mange undre sig, At Mads vil give bort sin eneste og elskte Datter Til den, som altid Fjendskab mod ham ovet har, Men dette er dog er saa underlig: Mads er ei dum og mindre Nar, Han veed nok hvad han giør, Han kiender jo sin Datter. Ulykkelig den Mand, som hende faaer, Min Hævn, saa siger han, jeg nu opnaaer. Tvende mærkværdige Anecdoter. fra London og Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
En af de skarpsindigste Naturforskere i London, beretter sin Ven i Paris, en mærkværdig Anecdote, af Rotteslægten, som han selv har observeret. Da han en Morgen laae i sin Seng og læste i en Bog, blev han pludselig ved en Slags Tummel forstyrret i sin Læsning. Han bliver agtsom, og mærkede det var Rotter. Endelig seer han ert af disse Dyr at titte frem af et Hull, den saae sig om til alle Sider, og krøb derpaa tilbage. Men snart, da den ikke mærkede til nogen i Kammeret, kom den igien frem, og slæbede en anden Rotte, som var større end den, og syntes ældre, med sig Den havde den fat ved Ørnene, og trak den op til Mundingen af Hullet, hvor den lod den ligge. Strax derpaa kom nok en ung Rotte, og foreenede sig med den første, løb omkring paa Gulvet, og samlede de spilte Krummer fra Bordet, som Aftenen tilforn var spist ved, og bragte samme til den gamle Rotte, som laae i Hullet. Denne Omhvagelighed gjorde, at Naturforskeren blev endnu mere opmærksom. Han dømte strax, at den gamle Rotte maatte være blind, efterdi den fandt Foden for sig blot ved Følelsen. Han tvivlede nu ikke meere om, at de tvende yngre Rotter vare Unger. af den Gamle, som paa den Maade vilde forsørge deres blinde Fader. J det samme kom en fremmed Person ind i Kammeret. De unge Rotter gav strax et lille Skrig af sig, for derved at advare den Gamle, men uagtet deres egen Fare, vilde de dog ikke redde sig selv førend den Gamle var i Sikkerhed. Saa snart denne var flygtet tilbage, krob de efter ham, og Scenen var endt. - Denne Opdagelse saa parader den synes, skienker os dog en nøiere Oplysning om Naturens underfulde Drivter hos Dyrene; vi see at Ungernes Omhue for deres gamle Forældre, er ikke mindre, end Mødrenes Kierlighed for deres Afkom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
En Adelsmand i Bourgogne havde en Canin avling som ikke var liden, hvilken han blot havde opelsket af et eneste Par. Deres Formerelse var sterk og meget talrig, dog blev den første Fader, som var hvid af Farve, meget gammel; Adelsmanden magede det saa, at kun denne ene Han Canin af denne Farve, levede. Han havde Lyst at giøre en Opdagelse og det lykkedes ham, da han omsider blev vaer, at denne Stammefader nødden aller største Høiagtelse af sit Afkom. Familien maatte nok saa stærk formere sig i saa vare endog de, som nu ogsaa vare blevne Fædre, stedse ham undergiven. Saasnart de kom i Klammerie og beed hverandre, saa kom Grandpapa, naar han hørte Allarmen, af al Magt springende, og saa snart Hoben da blev ham vaer, blev alting stille og den største Enighed og Stilhed herskede. Traf han nogen i Kamp, saa skilte han dem ad, og ikke det allene, men endog strax paa Stedet straffede Forseelserne. Et andet Beviis paa hans Herredømme var dette. Eieren af denne Caninfamilie, havde vænned dem til, saasnart han fløitede i en Pibe, at forsamle sig alle om ham. Naar nu saadant et Signal blev givet, saa saae man, om de nok saa vidt vare adspredte, at de først forsamlede sig hos Grandpapa, derpaa stillede han sig i Spidsen for dem, og de sprang afsted, men om endskiønt han var den første som ankom, lod han dog sin hele Slægt gaae forbie sig, og sluttede derpaa Troppen, for ligesom at see om de alle kom til det Sted de vare kaldede tillie: Et daarskistegalt Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Jeg besaae forleden med min Ven et vist Hospital, og de derudi indsluttede Lemmer. Blandt de udi Daarekisten siddende Ulykkelige, befandt jeg adskillige af besynderlige Capirer; Dette lærte mig, at man paa mange Maader kan tabe Forstanden; Nogle græd, og andre le altid; Nogle fang, og andre raabte; o. s. v. Men een i Besynderlighed talte saa fornuftig, at jeg aldrig kunde troe, at han var gal, før mod Slutningen af hans Tale. Det er beklageligt, sagde han, med de mangfoldige elændige Mennesker, som her ere indsluttede; Enhver har nu sin Lune, og man skal neppe forestille sig hvor de kunde falde derpaa: Har De beseet dem alle? Har De seet ham i Krogen, som giver sig ud for at være Guds Søn, Dette er nu den latterligste Galenskab af alle; Jeg bejarde, og fandt hans Sætninger ganske sande: "Ja, sagde han: det er saa urimeligt, og saa daarekistegalt som noget kan være, og at han ikke er det, det er noget, som jeg maae vide bedre. Hvorledes: kunde J vide det bedre, svarede jeg; Slægter J. ham maaskee noget paa "Ja skulle jeg ikke bedre vide det, naar jeg er selv Gud Fader: Jeg saae til min Ven, sukkede og gik bort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Indenlandske Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Kiøbenhavn, den 14de Maj. Under 28de April d. A., har det behaget Hans Kongelige Majestet, paa de Herrer Generaler, Hertugen og Prindsen til Slesvig, Holsteen, Augustenborg, Høityrstl. Durchl. Deres derom yttre, de Attraae og gjorte Ansøgning, udi af Naade at entledige Dennem fra Deres til Allerhøistsammes Fornøielse hidtil beviiste militaire Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Den 8de Maj løb, i Overværelse af Hs. Majestæt, begge Prindserne og Prindsesse Lovse Augusta, et Orlskib paa 74 Kanoner af Stabelen, paa Nyeholm, som blev kaldet: Kronprinds Friderich. Ordene, som Hr. Provst Tybring ved denne Anledning lagde til Grund for sin Tale, vare: 2 Sam. 18 Cap. 3 V. Du er ligesom til Tusinde af os Den 13de hujus blev paa Børsen bortsolgt: 2 Actier i det Asiatiske Compagnie, at Stykket 9300 Rdlr. I Dag 4 dito, pr. Actie 922 til 927 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Jylland, den 14de Maj. Da det hollandske Orlogskib Zierickse for 1 og et halv Aar strandede paa de jydske Kyster, tog Hr. Provst Cortsen, Sognepræst til Tversted, imod saa mange af de Forulykkede, som han kunde, og søgte at lindre deres Skjebne saa meget mueligt Admiralitets-Collegium i Seeland har til Kirken. ligheds Tegn foræret ham en Sølv Kastekande af ypperligt Arbeide, paa hvilken findes det Seelandske Admiralitets=Vaaben med Jndskrivt: ViroVenerando L. Corsienio Quod Zelandos nauflogio vir elapsos perhumaniter receperit Coll. Archit. Zel. D. D.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Kiøbenhavn, den 14de Maj. Under 5te Maj er Statsminister og Geheimeraad Hr. Otto Greve af Tholt allernaadigst bleven beskikket at være Patron for Kiøbenhavns Universitet, den 12te hujus Statsminister og Geheime, raad Hr. Friderich Christian Rosenkrantz allernaadigst beskikket at være Ober=Krigssecretair ved SøeEtaten; samme Dag er Statsminister og Geheimeraad Hr. Andreas Petrus, Greve af Bernstorff, ligesaa beskikket at være Minister for de udenlandske Affairer og Præsident for det tydske Cancellie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Hendes Majestæt Dronningens forhen værende Kammerjunker Høegh er af Hans Kongelige Majestet allernaadigst udnævnt til Kammerherre med Anciennete fra den 29de Januarii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-05-18
Vacance. Bye= og Raadstue=Skriver Tienesten i Fridericia, samt Herredsskriveriet i Elboe, Holmans- og Brusk Herreder.