JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
En Depesche fra Perpignan af 23de omtaler Stillingerne i Catalonien. Det vigtigste, man deraf seer, er, at Barcellona var rolig den 18de og Taragona vendt tilbage til Lydighed, men at Carlisterne havde i Egnen af Valencia besatte de Landsbyer, hvis Nationalgade har vægret sig ved at marschere. Dette er alt, hvad Dagsposten har bragt fra Krigs theatret, derimod har et Blad i Paris et Fragment af en Correspondentsartikel fra Madrid af 20de, der klinger synderligt nok. Efterat have berettet, at de spanske Cortes med 115 Stemmer mod 3, havde besluttet at affordre Mendiulza bal Regnskab for en ham bevilget Pengesum, til offentligt ne Brug, bliver Correspondenten saaledes ved. "Den almindekellige Opmærksomhed beskjæftiger sig imidlertid med en Gjenstand af ganske anden Vigtighed. Premierministeren Calatrava har nemlig meddeelt Cortes Jndholdet af en Depesche, fra Campozuna, den spanske Gesandt i Paris, der gaaer ud paa, at den franske Regjering er en svoren Fiende af Liberalismen i Spanien og holder langt mere med Prætendendeltens Sag, end med Dronningens ; at samme Regjering ikke svil taale nogen anden Forfatning i Spanien, end den, som deler grundet paa det kongl. Statut." Correspondenten omtaeller fremdeles den ubeskrivelige Sensation, som denne Meddeellelse havde vakt hos Cortes. Han beretter, at Calatrava n selv skal have udraabt. "Jeg giver Cortes den Forsikkring, at den spanske Frihed ikke skal gaae under, men at den fran elske Regjering før skal ophøre at være til, førend den skal see slige Ønsker opfyldte i Spanien, Han føier sluttelig til, at Forbittrelsen hos de Deputerede var saa stor, at flere af dem strax androge paa, ufortøvet at erklære den franske Regjering Krig. Denne hele Meddelelse er fuld af Usandsynligheder; de Jdeer, som der tillægges den franske Regjering, ere alt for stridende mod den franske Nations Anskuelser, til at de vilde kunne realiseres ved Nationens directe Understøttelse og det er derfor vanskeligt at antage, at Calatrava skulde have gjort saa megen Ophævelse af en, saaledes lydende, Depesche fra den spanske Gesandt i Paris, forudsat at han tivirkelig har modtaget en saadann. Der ere desuden andre Data, der give stærk Formodning om, at denne hele Eftertilretning er upaalidelig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
De Franskes tilkommende Kronprindsesse har, allerede siden den 24de, været paa fransk Grund. Hun og hendes Moder tilbragte Natten til den 26de i Metz, hvor Garnisonen defilerede hende forbi, forinden hun om Middagen afgik derfra til Verduun. Hun modtages overalt med meget Enethusiasme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
J Kammeret har man i denne Tid bebatteret Forslaget som, hvorvidt de indenlandske Sukkere skulle svare Afgift eller tikke. Disse Debatter holdt Kammeret saaledes i Aande, at det er længe siden, at en Discussion i Kammeret kostede, saameget Sukkervand som denne. Spørgsmaalet blev afgjort imod Fabrikerne med 175 Stemmer mod 152 og de indenlandske Sukkere betale altsaa for Fremtiden en Afgift, hvis Størrelse imidlertid endnu ikke er bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Morning-Chronicle, meddeler, i en Skrivelse fra Constantinopel, den Efterretning, at en russisk Flaade paa Linieskibe, 3 Fregatter og 2 Brigger, med saamange Tropper ombord, som Skibene kunde indtage, er afseilet den 21de April fra Odessa. Jfølge de officielle Efterretninger skal denne Flaade være bestemt til Sebastopol, men da den brittiske Consul, Yeames, til samme Tid ganske havde forladt Odessa, saa har det Rygte udbredt sig, at Flaaden har er anden Bestemmelse, nemlig at seile til Abassiens Kyster, for der at sikkre Ruslands Erobringer, førend England vinder Tid til at hindre det. J al Fald er Consulens Afreise fra Odessa paafaldende og man gaaer endog saa vidt, at man paastaaer, at samtlige brittiske Consuler i det hele russiske Rige have erholdt befaling at modtage deres Passe. Privatbreve fra Persien berette, at den brittiske Gesandt, der skal have faaet Jndflydelse paany, hvilken han har benyttet saavel, at han har formaaet Schahen til at opgive Toget til Herat, hvilket igjen har havt til følge, at den russiske Gesandt, som saaledes saae sine Planer strande, belaver sig paa at gaae tilbage til Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Blandede Efterretninger. Den 4de Marts blev Hr. Martin van Buren med republikansk Simpelhed indsat paa Capitolet til de forenede Staters Præsident. Efterat Autoriteterne vare forsamlede, forkyndte Kanonernes Torden og Folkets Jubel Expræsidentens og den nyvalgte Præsidents Ankomst. De kjørte i en skjøn Vogn af Egetræ, der er forfærdiget af Vedet af den gl. Fregat Constitutionen, og er ikke malet, men stærkt poleret, saa Træets Aarer skinne igjennem. Denne Vogn, fik General Jackson til Foræring af nogle Borgere i New York paa Washingtons sidste Fødselsdag. Hr. v. Bu ren er en Mand i sin kraftigste Alder. Sultanen er ankommen til Varna. Han forlod denne Stad igjen den 1ste Mai og ankom den 3die til Silistria. Et mellem Constantinopels Befolkning udspredt Rygte, at han paa sin Reise vilde komme sammen med Keiser Nicolaus, har sat Porten i stor Skræk og foranlediget den til, ved en Circulair=Note at give de europæiske Magters Gesandte den Erklæring, at Sultanen kun har ifinde at inspicere Rigets Forsvarsværker paa Nordgrændsen. At Dronningen af Grækenland har Haab om, at være i velsignede Omstændigheder, har udbredt en almindelig og levende Glæde. Fødselen af det første kongelige Barn - det blive nu en Constantinoss eller en Helena. - vilblive en glædelig Begivenhed for hele den christelige Befolkning i Levanten. Ingensteds er maaske Pengetrangen føleligere end i Portugal, den gaaer saavidt, at Ministeren har erklæret offentlig, at han ikke veed, hvorfra han skal tage Penge til Tryknings omkostningerne for Hoftidenden, som derfor er gaaet ind. (Hu Som et Beviis paa den Forbittrelse, Oberst Hertzen hjelms uhørte og næsten utrolige haarde Medfart imod sin Hustru har vakt ogsaa udenfor Sverrig, fortæller, Aftonbladet, at man i Kjøbenhavn har i den Anledning forfattet en Gadevise. Denne er kommen nævnte Blads Redaction tilhænde, som, for Curiositets Skyld, har ladet aftrykke 518 af sammes Vers, der i Jndhold overgaae meget, hvad man = ellers venter i Poesi af det Slags.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
5. Krigsbriggen Delphinen, skrives der fra det gode Haabs 1 Forbjerg, har taget to brasilianske Skibe under portugisisk de Flag, det ene med 254, det andet med 7000 Slaver omalbord. Synet af de Sidste var grueligt: henved 100 Sorte telaae som livløse paa Dækket, de øvrige 600 i Skibsrumtilmet, ganske nogne og, som Følge af den rædsomme Hede (?), sammendyngede i een Klump. r. Don Carlos skal have opfundet et godt Middel til at er hjælpe sig ud af det, naar hans Sølvpjastre slippe op; han allader da nogle udfærdige paa Papir, og hvo, der ei tager dem for fuld Valuta, maa bøde 1000 Sølvpjastre. e. Hamborgs Havn skal i denne Tid udvides, Bekostningen i anslaaes til 600000 Mk. Sammesteds advares imod det danske Fiirskillinger af Bly det maa vel være de sidste alnye Myntsorter, som alt ere forfalskede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
i Hr. Green har fra London af atter foretaget en Lufttreise i sin Ballon. Samme Aften steeg ogsaa Mr. Graaham fra den botaniske Have op i sin og havde til Ledsagere sin Mand og en Abe, den bekiendte Signor Jacopo, der tede sig yderst anstændig og nedlodes i en Faldskjærm. el Luftskipperinden Mes. Graham har atter havt et Uheld, lidet et heftigt Vindstød drev Ballonen videre end hun havde villet det og bragte det nedhængende Anker i Collision med en Jernhængebro. Nættet gik da istykker og Hr. og Mes i Graham styrtede ned fra en Høide af henved 40 til 50 i Fod; Manden havde ikke faaet synderlig Skade, hun laae derimod næsten bevidstløs og blødte stærkt paa Hovedet, men skal dog senere være kommen sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Den bekjendte lauenborgske Vildttyv, Johan Christopher Eidig, som for 2 Aar siden emigrerede til Amerika, eser i denne Tid død Straadød, som Gartner i New=York, i sin Kones Arme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Kjøbenhavn, den 29de Mai. Den 28de Mai har været festligholdt i en stor Deel af vore Provindsialstæder; i Odense, Veile, Viborg, Randers o.s. v. Fra Aarhuus har endnu intet været offentliggjort om gen lignende Fest der har fundet Sted. Kbhvosten, har i set heelt Nummer Beretningen om Dagens Festligholdelse paa Skydebanen ved Kbhvn. Denne Beretning meddele vi efterhaanden vore Læsere: Denne Dag, der meer og mere synes at udvikle sig til sen sand Nationalfest, blev i Kjøbenhavn blandt andet ogsaa høitideligholdt af det Selskab, som har dannet sig i dette Øiemed. Forsamlingen, der bestod af noget over 200 af de anseteste Mænd af de forskjellige Samfundsclasser, var til et Middagsgilde kommen sammen paa Skydebanen, under Præsidiet af Dhrr. Prof. Clausen, Viinhandler Hansen og Høiesteretsadvocat Salicath. Den Aand, der besjælede denne Forening, udtalte sig naturligviis bedst i det udbragte Skaaler og i den Maade, hvorpaa disse optoges, hvoraf vi derfor ville tillade os at give et saa fuldstændigt Referat, som Omstændighederne tillade os. Den første Skaal, for Hs. Maj. Kongen, udbragtes, efteren afsjunget Sang, af Prof. Clausen, ikke alene i taknemmelig Erindring om en halvhundredaarig Regjering med alt det Mindeværdige og Følgerige, som deri er skeet, men ogsaa og især med Tanken og Regentens Personlighed, som efter vore Statsforhold er her maaske af større Vigtighed, end nogetsteds. Det kunde efter Tingenes Gang ikke ventes, at Bernstorffsk Forening af omskuende Statsklogskab og ærefrygtbydende Caracteerfasthed, Reventlovsk Omfatten af de materielle og de aandelige Jnteresser med lige Jndsigt og Kjærlighed skulde til alle Tider være at finde som Tronens Støtte, eller at Folkets Mænd som Colbjørnsen og Ørsted skulde ofte bane sig Vei til Tronens Nærhed. Men paa Tronen selv havde een Personlighed været igjennem et halvt Aarhundrede den samme, og var bleven den samme, kjendt af vore Fædre som den er kjendt af deres Sønner, og skal blive det af vore. Thi den danske Mand havde følt sig tiltrukken til en Konge, i hvis Caracteer han havde gjenkjendt Nationens Caracteer. Til det sunde Blik, det varme Hjerte, den retfærdige Villie, der selvopoffrende Virken havde Borgeren saa ofte sat sin Lid, og saa ofte folt Trang til at bringe den sin Tak. Denne Tak - allerede tidt gientagen paa dette Sted, hvor Dagens Fest minder om, hvad Folkelivets Udvikling skylder, Frederik den Sjette, hans Villie og Sindelag maa denne Time, da Folket tillige erindrer sig, hvad der siden sidste Festdag har truet dets Konges Liv, udtale sig i hjerteligt Ønske for Kongens Dage, hans Sundhed og Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Efterat der derefter var afsjunget en Sang for Jnstituetionen, reiste Justitsraad Salicath sig for at udbringe er Toast for den stænderiske Forfatnings sjette Fødselsfest, som ikke burde feires med mindre Glæde, fordi Barnet ei endnu er opvoxet til en Mand, stærk nok til at bære Danmarks Sorger og Byrder paa sine Skuldre, eller fordi en langsom Fremskriden lader En og Anden spørge, naar denne Da omsider skal ophøre at være Haabets og Forventningens Fest Taleren meente, at vi meget mere skulde mindes, at Tviv- og Mismod forlænge den Vei, som Haab og Fortrøstning forkorte; vi maatte erkjende, at allerede flere Resultater, skjøndt i mere underordnede Anliggender, ere traadte for Lyset, at flere alt i længere Tid forberedes, som Gienstandens Vigtighed udfordrer det, og endelig burde vi erindre, at en langvarig Hindring har hæmmet Kongens ellers utrættelig Virksomhed. - Vi ville derfor holde fast ved den Overbeviisning, at vi i Kongens gjenvundne Helbred kunne vente de kraftfulde Forholdsregler, hvorom Stænderne have bedet. Men fornemmelig skulde vi holde fast derved, at Jnstitutionen selv er den samme, at den allerede har fæstet en dyb Nod i Danmarks Hjerte, har udviklet større Sands og Selvstændighed hos alle Stænder, opvarmet Borgerens Jnteresse T. for Forholdet mellem hans Rettigheder og Forpligtelser, kaldet Folket til Stemme og Medvirken i dets helligste Anliggender, givet Folket et fælles, et samlet, et tusindtunger Sprog til Kongen, saa meget virksommere, som det er iført Lovlighedens, Sindighedens og Fædrelandskjærlighedens Caracteer. Ved denne Jnstitution er det, at Folket beder og frabeder, raader og fraraader, ved den, at der er bedet om at 4 erlaabne Finantsernes hemmelige Bøger, at bestride Staten ke Udgift ved Sparsomhed, at oplukke Stændersalenes Dørre, af ed ophæve Pressens ufornødne Tvang, at lette Handel, Skibsfart og Agerdyrkning; fra den at endnu mangt et Forslag, mivil udgaae til Landets Tarv. Den tredie af Festens Præsidenter, Viinhandler Hansen, ludbragte derpaa en Skaal for Prinds Christian, til Ære for hvem forinden var afsjungen en Sang, hvoraf vi her te hidsætte det sidste Vers. Maispiren Fredrik har nedlagt Paa Danmarks Strand; Hvem i dens fulde Foraarspragt, Alt mangen Hilsen her blev bragt, Skal pleies i sin Sommerdragt Af Christian; Og fordrer Tiden engang meer, Omsonst ei Danmark derom beer Sin Christian.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
J den Tale, hvormed Hr. Hansen indledede Skaalen, gjorde han især opmærksom paa, at Danmarks Fremtid og Stænderinstitutionens videre Udvikling af Forsynet var nedlagt i Hænderne paa en Fyrste, som berettigede til saa store Forhaabninger. En Skaal for Danmarks Stænderdeputerede indlededes, efterat ligeledes først en Sang var afsungen, af Statsraad Ørsted med den bemærkning, at de Mænd, som den offentlige Tillid første Gang havde kaldt til at arbeide i og for Stænderindretningen sikkert fortjente særligen at mindes ved denne Fest. Han forudsatte, at hele Forsamlingen var gjennemtrængt af den Overbeviisning, at en væsentlig Deel af Landets Velfærd beroer paa deres Jndsigt, Kraft og Maadehold. Den Ære, de havde indlagt sig, ved at udvikle disse Egenskaber i deres betydningsfulde Kald, var tillige hele Folkets Eiendom; thi efter de Mænds Færd, som det har valgt til sine befuldmægtigede, vil Verden dømme om dets Oplysning og Dygtighed. Medens vi med Glæde erkjende, at de ikke have svigtet Folkets Tillid, maatte vi ønske dem og Fædrelandet mange glædelige Frugter af deres Bestræbelser. Han indbefattede samtlige Dannerstatens Provindsialstænder i eet Ønske; thi det var eet Borgersamfund, for hvilke de havde virket og skulde virke, og haabede, at aldrig enkelte Uligheder vilde hindre os fra at see og føle, at alle Statens Dele have ikke blot Religion og Konge fælles, men ogsaa en dybtbegrundet Lighed i Aandsretning og Dannelse, og et ved Sprogene betegnet gammelt, undsletteligt Slægtskab.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Etatsraad O. Bang udbragte derpaa en Skaal for Fædrelandet paa Vers, der altsaa ikke egne sig til dette Reserat, men ville findes i den Beretning af Festen, som Præsidiet agter særskilt at udgive. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Kjøbenhavns Havnepriser, den 27de Mai. Hvede, sj. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 32 s. Byg, 2radet 3 Rd. 16 s. a 3 R. 243. Do., langl. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 8 s., Havre... 2 Rd. 48 s. a 2 R. 64 s. Do., holst. 5 Rd. 16 s. a 6 Rd. - s. Smør, holst Rd. 2 s. a 70 R. 2 s. Rug, dansk 4 Rd. - s. a 4 R. 32 s. Do., fyensk Rd. s. a 66 Rd. - s. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rd. 48 s. a 11 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 30te Mai. Bordeaux 18812. Petersborg, . London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid, 12. Cadix 45. Lissabon 45 3/4. Amsterdam 2 M. 35, 60, k. S. 35, 35. Kjøbenhavn 200. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisdorer, og Frederiksd'orer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Aalborg. De her i Aalborg og Omegnen til forskjellige Tider forøvede røverske Jndbrud og Tyverier have foranlediget Hans Majestæt til, under 27de Mai, allernaadigst at udnævne en Commission, bestaaende af de Herrer Cancellieraad, Byfoged Wølfferdt her i Aalborg og Hr. Overauditeur Holck af det her garnisonerende Regiment, til at foretage de fornødne Undersøgelser i disse Sager og Commissionen begyndte den 30te f. M. sin Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Biskoppen er fraværende paa en Visitatsreise i Borglum Herred fra den 3die til den 20de i d. M. Hvo har vel nogensinde i en stjerneklar Aften kastet sig Øie mod den blaa Himmelhvælving, uden at ønske sig nøiere Kundskab om de vise Love, efter hvilke hine utallig lysende Kloders Bevægelse i det umaadelige Verdensrum er ordnet? Hvilken Kundskab egner sig vel mere til at opløftet Siælen til Beundring og Tilbedelse af den Almagt og Storhed, som vistnok aabenbarer sig i det mindste Kryb, men dog fornemmelig vækker Forhauselse og bringer Tanken til af svimle, naar vor Kundskab om Firmamentet udvides. Den er os derfor behageligt at kunne bebude vort Samfund, at vi om faa Uger kunne faae Adgang til at høre et populaire Foredrag over Astronomien, idet Hr. Professor Ursin, som har holdt et saadant i Aarhuus og for Tiden er i Begreb med at holde et lignende i Randers, agter sig her til Aalborg i samme Anledning. For den Deel af vort Publicum, hvis Tanke og Jnteresse gaaer noget uden for Livets daglige Sysler, vil denne Meddelelse være behagelig, men den vil være det endnu mere, naar vi med Overbeviisning, kunne tilføie, at Foredraget er affattet saaledes, at ogsaa Damer, skjøndt hos dem i Almindelighed savnes de mathematiske Forberedelseskundskaber, dog med Fornøielse og Nytte ville kunne følge det og vi tør derfor lykønske dem, blandt vor smukke Kjøn, der ved denne Leilighed beseire den Fordom imod at vise sig paa slige Steder, som desværre endnu er til, men dog i betydeligt Aftagende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Reisende. fra Kallundborg til Aarhuus: Rector Borgen m. Kone, Datter og Svigerinde; Fru Fensmark m. Datter og Søn; Bataillonschirurg Norgaard; Dhrr. Stilling, Jørgensen og Giebelhausen; Skovfoged Bierre; Mad. Østrup; Reebslager Lerche.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
- Med Dagvognen f. Aalborg d. 31te Mai. Til Aarhuus Mad. Siiger; Hofgraveur Ferslew; Mad. Gleerup; Jfr. Gleerup, Meinke og Bastrup; Pastor Aabye, Adjunct Johnsen; Cand. juris Winkel. Til Randers, Mad. Bogh; Jfr. Henriksen. - Til Aalborg d. 1ste Junii. Fra Aarh.: Bataillonschirurg Nørgaard. Fra Randers : Kbmd. Røe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Døde. Enken S. H. Figadt, f. Breum, paa Spanget ved Brahetrolleborg i Fyen. Garvermester J. Kürz, 56 Aar, i Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 29de Mai. P. R. Møller f. Vedbek, best. til Sæby, ball. B. Geneske f. Aalb., F. Thiel f. Kbhvn. og S.H. Nissen f. Flensb.; Alle m. Stykg. - Udg. D. 28de: D. Christensen f. Sønderb., J. U. Michelsen f. Svendb., A. Thorsen f. Roeskilde og Chr. Michelsen f. Aalb.; Alle t. Norge. D. 31te: D. C. Bærenz t. Aalb. m. Stangjern og fersk Fisk. I. Christensen t. Skagen, ball. H. Larsen t. Nyb. m. Jern som og tomme Ankere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Hals Skibsliste. Jndk. D. 31te Mai. N. P. Elling f. Frdhvn., ball. J. Jensen f. Grenaa m. Brænde. W. Claudi f. Grenaa, balle D. 1ste Juni, H. Mørch f. Flensb. m. Brændeviin. E. Andersen f. Marstrand m. Jern. D. 2den: M. Davidsen f. Sæby, ball. C. Malmsteen f. Østerr. m. Træl. P. Brylle f. Rødby m. Aske. P. R. Schmidth f. Randers m. gammelt Jern. - Udg. D. 30te Mai. C. Christensen t. Grenaa, ball. D. 31te: N. Jørgensen t. Kbhvn. m. Havre og Sild. J. Hansen t. Mariager m. Salt. Th. Sødring t. Kbhvn. m. Flasker. J. Theilmann t. Kbhvn. m. Muurst. M. Lund t. Drammen, H. Pedersen t. Tonsb. og H. Larsen t. Østerr.; Alle m. Korn. D. 1ste Juni, N. F. Larsen t. Flensb. m. Bygfrø. D. 2den: L. C. Lindgaard t. Kbhvn., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Aalborg Kirker. Copulerede. Den 28de Mai, Snedkersvend Morten, Hassing og Pigen Birthe Kirstine Olesdatter. Huusmand, Peder Christian Knudsen af Nørre=Sundby og Enken JohannelElisabeth Jacobsdatter Skulsmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Døbte. D. 28de Mai. Kudsk M. Pedersens Søn, Niels Peter Madsen; Fad. Mad. Akkermann, Jfr. Strøyberg, Cancellieraad Strøyberg, Capitain v. Cramer, Agent L. Møller, Viinhandler Krebs, Tobaksfabrikeur Kjær Cand. pharm. Colding, Handelsbetjent Bøglund. Commandeersergeant Haarbølles Søn, Hans Christian Haar bolle, Fadd. Fru Schaumburg, Frøken Schmidt, Kammerherre, Oberst v. Moltke, R. af D., Kammerjunker, Major de er Bretteville, R. af D. og Domd., Kammer, Capit. v. Morgenstjerne, Kammerjunker, Bataillonsadjutant v. Rodenborg, Lieutenant v. Schaumburg, Consul og Kbd. Jacob Herskind, Toldbetjent L. Petersens Søn, Carl Frederik Augusti Petersen; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Nielsen, Kbmd. Cl. Christensen, Bogholder Jungersen. Peter L. Ulsteds Søn, Heinrich Peter Larsen; Fadd. Mad. Ravnkilde, Jfr. Møller, Cancellieraad Wølfferdt, Viin, handler Weile, Kjøbmændene N. Sødring og L. Nielsen, Fuldmægtig Nissen, Bogbindersvend Wickmann, forhenv. Mølle forpagter A. Lassen. Væver J. Nielsens Datter, Marie Kirstine Nielsen; Fadd. Mad. Hansen, Jfr. Knap e Værtshuusholder O. Aagesen, Opvarter Chr. Frederichsen, Sømændene S. og P. Bach. - D. 31te: Kbd. H. Sødrings Søn, Christopher Emil Sødring; Fadd.: Mo. Tilemann, Jfr. Sophie Sødring, Adjuncterne Frigast og Nielsen, Consul og Kbd. Hollenius, Kbd. C. Sødring, Viinhandler Brünnes, Brygger N. Sødring. - D. 2den Juni : Regimentschirurg van Deurs's Datter, Gottliebe Johanne Sophie van Deurs, Fadd. Fru Justitsraadinde van Deurs, Jfr. A. Sørensen, Cancellieraad Strøyberg, Overlauditeur Holck, Kbd. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Begravede. Den 22de Mai, Tjenestepigen Mararether Jensdatter, 29 A. - Den 25de Mai, Tømmersvend N. Fomsgaards Søn, Frederik Ferdinand Fomsgaard, 3 A. - Den 26de. Agent N. Borup, 75 A. Arbeidsmand I. L. Elsborgs Søn, Lars Christian Elsborg, 21 A. - Den 27de : Skriverlærling : paa Amtstuen I. A. Berg, 19 Aar. - D. 30te : Enkemadame M. Curtius, f. Garfern, 74 Aar. - D. 3die Juni, Arbeidsmand F. S. Møldrups Hustru, Johanne Sørensdatter, 70 Aar. Frislagtermester Jens Sørensen Hedegaard, 60 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Ved Tallotteriets 1271de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 30. 66. 64. 60. 46.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for alle, som vil tale med mig paa Grund af min Embedsstilling som constitueret Stiftamtmand for Aalborg Stift og Amtmand for Aalborg Amt, og ønsker med Vished at træffe mig i Aalborg, meddeles herved, at jeg hver Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 4 til 6 er paa Slottet i Aalborg. Sundby, den 31te Mai 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Bekjendtgjørelse. Jfølge Skrivelse fra den kongelige Direction for Stutelterivæsenet og Veterinairskolen af 30te f. M. bekjendtgjøres herved, at den kongelige Fuldblodshingst Lord Cochratine vil ankomme her til Byen de første Dage af denne Maaned, for her at vorde opstaldet til Afbenyttelse i den tilbageværende Bedækningstid. Denne Hingst, der er faldet i det hertugelige Stutteri 1828, efter den berømte Fuldblodshingst King Herod og den bekjendte Fuldblodshoppe, Momentella, udmærker sig ved en elegant Form, Størrelse og et stærk Fundament. Bedækningen vil tage sin Begyndelse omtrent den 9de d. M. og fortsættes daglig indtil Bedækningstidens Udløb, men da der ikkun, formedelst det korte Tidsløb, kan bedækkes et lidet Antal Hopper, saa anmodes Enhver, der ønsker at holde Hopper til den, snarest muligt at henvende sig til Undertegnede, der giver fornøden Oplysning om de fastsatte Bestemmelser. Enhver Hoppe vil blive bedækket i den Orden, hvori de ere antegnede. Aalborg, den 2den Juni 1837. Kayerød.
Aalborg Stiftstidende, 1837-06-03
Nyt Leiebibliothek, som aabnes næstkommende Mandag, i min Bopælen Skomagergaden over Broen. Bibliotheket bestaaer ganske af Literaturens allernyeste Frembringelser. Byttedagene blive, som sædvanligt, Mandag, Onsdag og Fredag for indenbyes Læsere, men daglig for udenbyes. Dette tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, med Tilføiende, at jeg nærer Haab som, at den Velvillie og Yndest, jeg forhen nød, fremdeles vil vorde mig til Deel. Aalborg, den 27de Mai 1837. Ærbødigst S. Kjergaard.