Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-11
Spectateur Oriental siges: at paa Øen Hydra har man 6000 Matroser og 180 store og smaae Skibe; men formedelst Pengemangel vare de kun i Stand til at udruste 40 af dem; herle Jnsurgenternes Flaade i Aar anslaaes til 100 Krigskibe og 20 til 30 Brandere. J Dheco, som ligger i Kanalen ved Hydra, have Spezzioterne og Jpsarioterne holdet en Sammenkomst for at aftale deres Operationsplan, imod Capudan Paschas Flaade. – Efterat den Tyrkiske Armee var i Julii Maaned slaget i Livadien, kastede Resten af den 2000 Md. stærk sig ind i Fæstningen Regrovont, og da de Tyrkiske Tropper, som Capudan Pascha havde i Sommer sat i Land paa denne Øe, stødte til dem, saa foretog de sig ødelæggende Streiferier i det Jndre af denne Øe; men pludselig landede den Græske Anfører Diamanti, som tilligemed Thassos havde tilfægtet sig betydelige Fordeele over Tyrkerne ved Volos i Thessalien, med 1500 Mand paa Euboen, foreenede sig mod Mandskabet der, slog Tyrkerne og in sluttede dem paa nye i Fæstningen. Nu gjorde de Udfald fra den madsatte i Attika under JussufBrekof Paschas Commando, men 9 Mile fra Athen stødte de paa Orysseus Tropper, som slog dem tilbage med Tab; Diamanti havde imidlertid besat Chalcis, og lagt sig med sine Folk i Huulveie, saa at de lede et betydeligt Tab paa deres Tilbagetog og Fæstningen Negropont er nu aldeeles indsluttet. Denne Diamanti er en udmærket Kriger, har fordum distinqveret sig meget i Bierakrigen mod Ali Pascha, er berømt af den Kamp han saalænge fortsatte paa Halvøen Cassandra; en Deel af hans Tropper holde endnu denne Halvøe besat, og en anden forsvarer Volos i det sydlige Thessalien, imedens han selv fører Krigen paa Negrovont. – J Grækenland selv er foregaaet en meget mærkværdig indvortes Revolution. Der meldes nemlig fra Zante: at Kolokothron harsamlet sig under Krigen en Formue, som anslaaes til meere end 18 Mill. Frk, og var mistænkt for at vilde nyde denne med Opoffrelsen af sit Fædrenelands Uafhængighed; han skal have havt ifinde i Begyndelsen af dette Aar at overlevere Napoli di Romania til Tyrkerne, som derfor skulde udnævne ham til Fyrste over Morea. Underhandlingerne bleve førte hemmeligen ved udenlandske Mellembud, men da Biskoppen af Helos truede hans Soldater, med Kirkebaand, og disse viiste sig uroelige, saa blev han nødt til at udlevere Fæstningen til den Græske Regiering. Man oversaae nu hans Kabaler med Hensyn til de Tienester, han havde beviist Staten; men det lykkedes imidlertid Maurokordatos at opdage hans heele Troløshed, imidlertid var Kolokothron saa farlig, at hiin faae sig nødsagt til at tage Flugten til Hydra; men Regieringen havde imidlertid faaet Magten og har indbubet ham i Fædrenelandets Navn til at komme tilbage og overtage Præsidiet. Kolokothron ligger i Lænker med 12 af sine Medskyldige. Kirkens Band hviler paa deres Hoveder. Proressen instrueres imod dem, og smukke Historier vil komme for Dagen. (Dersom denne Beretning forholder sig faaledes, faaer det et overmaade stort Skridt til Grækenlands Friehed; thi da vil den Græske Regiering erholde Kraft til at udføre sine Planer til Landets Forsvar. Der meldes endnu om Bozaris Død, at han havde ved Spioner erfaret den Tyrkiske Armees Tilstand, og erholdet Parolen; den 27de August om Aftenen listede han sig derpaa med 4000 Sulioter ind i den Tyrkiske Leier; Skildvagterne bleve firerede, og Sulisterne ønskede ved Telten, de gik forbi, en god Nat men snart styrtede de sig løs paa Tyrkerne og anrettede et stort Blodbad imellom dem. Forvirringen greb bestandig mere omkring sig, og Tyrkerne anfaldt hinanden i Nattens Mørke. Nu trængte Bozzaris med 10 af sine Folk ind i Paschaers Telt, hvor der opholdt sig fleere Anførere og deriblandt Ago Muerdani, tilforn Seglbevarer hos den ofdøde Ali Pascha, da denne faae Marco Bozzari, saa kiendte han ham og raabte til sin Neger, dræb ham, det er Marco Bozzari. Negeren skod sin Pistol af og biebragte ham et dødeligt Saar i det Øieblik da han trængte med blank Sabel ind paa Muer dari. Helten sank til Jorden, men i Haandgemænget lykkedes det hans Folk at fratage Tyrkerne hans Legeme og at bortføre Muerdari og te andre fornemme Tyrker som Fanger. Fyrste Alexander Ypsilanti bliver meget anstændigt behandlet i Theresienstadt. Den bliver ham tilladt under Opsyn at spadsere overalt frit omkring i Selskab med sin yngre Broder en Græsk Skibscapitain og 4 andre Græske Officere. Hr. Andre, Forfatteren til Bladet Hesperus har seet ham og siger: at han seer meget frisk ud og befinder sig vel. Han er en velvoxen og smuk Mand, med en høi Pande, forige og sorte Øine og Haar, en mere Jtaliensk end Græsk Næse, og har et smilende Træk omkring Munden. Han har en hvid Hat og en mørkeblaae Overkiole. Hans Broder saae bleg og nedslaget ud. De beboede meget vel indrettede Værelser, og der skal være 50 Gylden daglig anviiste til deres Forsørgelse.