JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Nyheder fra Udlandet. Pasken af Ægyptens Krigstog. J Triest havde man faaet paalidelig Efterretning om, at Fæstningen St. Jean d'Acre havde efter en blodig Storm overgivet sig til Paskaen af Ægyptens Troppehær. D. Pedros Expedition. Endelig har man dog faaet en tilforladelig Efterretning derom. Storm og Modvind havde rigtignok været Aarsagen til at den ikke endnu havde naaet sin Bestemmelse, men den 30te Juni havde det engelske Paketskib Hope forladt Eskadren under fulde Seil 38 B og 22 22 (Greenwich. Samme Dag var den engelske Fregat Stag afseilet til Tajo for at tilkjendegive den brittiske Flaade D. Pedro's Ankomst. J London var man nu i en spændt Forventning paa de næste Efterretninger fra Portugal. Times melder, at saasnart D. Pedro er landet og har indsat en Regjering, vil den brittiske Regjering strax anerkjende den som D. Marias Regjering de faato. D. Miguel traf fortvivlede Anstalter til at modsætte sig Broderens Landgang Rygtet sagde, at han vilde lade sine Skatte bringe ombord paa en amerikansk Corvette som laae paa Lissabons Rhed, og som han selv var ombord paa den 27de Junii. Ved Nattetid udspredes der i Lissabon konstitutionelle Prolamationer i tusindeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Engelland. Gandske uventet indtraf Admiral Malcolm den 12te dennes med Linieskibet Donegal og 3 andre Krigskibe, som vare afseilede af Nordsøen til, igjen til Deal, og seilede derfra til Plymouth. Skiben toge Lodser ombord til Nordsøen, som de havde sat i Land før de afgik fra Dünerne. Jngen kan forklare sig denne saa pludseligt forandrede Bestemmelse. Samme Dags Eftermiddag ankom der nogle Dampskibe fra Charam med Marinesoldater, og fulgte paa det alle vilkomste efter Eskaadresse-Cadren i vestlig Retning. - Den engelske Regjering har endelig seet sig nødsaget til at afsende en betydelig Militairmagt til Jrland; en Gardebataillon og 5 Regimenter vare allerede afmarscherede. Hunger og Cholera griber forskrækkeligt om sig dertillands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Frankrige. Man frygter endnu bestandig for nye Uroligheder i Paris. Den 7de Juli om Morgenen fandtes adskillige Vagtposter ubesatte og paa andre Steder hele Troppedetaschementer. De forunderligste Rygter udbredte sig derom; ifølge nogle skulde Tropperne være marscherede til Grændsen, hvor Østerrigerne ventedes, andre meente, at Vagterne vare blevne afvæbnede. Ja man fortalte saagar, at Republikanerne havde bemægtiget sig Mairieerne. Men sikkrest synes det, at man om Natten havde gjort et strategetisk Forsøg om og hvorledes der, i Oprørstilfælde, paa et givet Signal kunde lade sig udføre en Sammenvirken af alle Poster i et heelt Arondissement saaledes, at en i enkeltviis neppe bemærkelig Magt forsamlet paa een Punct kunde synes meget betydelig. Foruden de Regimenter som ligge inde i Paris befinde sig i Nærheden deraf over 60,000 Mand. Man frygtede især for Julifesten, skjønt Regjeringen har foranstaltet, at den skal feires med alle mulige Slags Forlystelser. Ved Brest har man opfanget et fremmed Skib som havde adskillige vigtige Personer og 30,000 Geværer ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Jtalien. Pøbelen i den sardiniske Stad Nizza har nylig nedrevet den over det franske Consulatshotel hængende trefarvede Fane, slæbt den i Skarnet, og sønderslaget det kgl. franske Vaaben. Storhertugen af Toskana har tilladt de østerrigske Tropper fri Passage gjennem sine Stater. - J Bologna har Folket jaget Soldatervagten bort fra Kirkedørene og sønderrevet den pavelige Ban=Bulle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Nederlandene. De tre allierede Magter: Rusland, Østerrig og Preussen, skulle have erklæret, at saafremt en tredie Magt blander sig i Krigen mellem Holland og Belgien, hvis den skulde komme til Udbrud, da have de i Rhinprovindserne og Westphalen kommanderende Generaler de fornødne Jnstructioner. Til alle Reserveregimenter var der givet Ordre, at de uopholdeligen havde at begive sig til deres Korpser. Til Paris var kommet Efterretning, at Hollænderne vare i Bevægelse paa hele Linien. Belgierne havde afskaaret Marstricht al Tilførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Østerrig. Blandt de østerrigske Tropper spores store Bevægelser. J Tyrol og det Voralbergske concentrere sig betydelige Masser, men Bevægelserne skee med saa liden Opsigt som muligt, og Reisende forsikre, at Marscherne saavel i Tyrol som i Jtalien tiltrædes før Dag, samt at Troppernes Ankomst og Afmarsch ere lig uventede for Beboerne. Fra Treviso meldes under 24de Juni, at 30 østerrigske Batailloner rykkede frem mod Pofloden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Tydskland. Jfølge tilforladelige Efterretninger skal den kgl. preussiske Generallieutn. v. Borstell, kommanderende General i Rhinprovindserne, have faaet Ordre til, saasnart der udbryder Uroligheder i en eller anden af de tydske Forbundstater, da strax, saasnart det forlanges af vedkommende Regjeringer, at intervenere med Militairmagt, uden hertil først at oppebie nogen specie befaling. Denne Ordre er bleven kommuniceret der franske Regjering med den Erklæring, at hvis der des uagtet fra fransk Side finder nogen Jndblandelse Sted vil saadant blive anseet som en Krigerklæring. Ved Rhinen og i Westphalen staae for Øieblikket fire preussiske Armeekorpser, hvis Styrke anslaaes, det opbudne Landeværn iberegnet, til 180,000 Md. og 3 a 400 Kanoner, og saasnart det behøves kan denne Krigsmagblive forøget til det Dobbelte. Der forsikres med Vished, at den 8de Division havde paa forventende Reqvisttion faaet Ordre til strax at rykke ind i en vedliggende tydsk Rhinprovinds. J Rhinkredsen have hele Districter udstædt et Slags Ban¬Bulle, hvorefter deres i Militairtjeneste staaende Sønner trues med at blive udstødte af deres Familier og givne til Priis for den offentlige Foragt saafremt de i nogen Deel af Tydskland lade sig bruge til Angreb paa Borgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Sverrig og Norge. Hs. M. Kongens Reise til Norge skal nu være definitivt bestemt. Paa Tilbagere, sen agter Hs. M. at overvære Aabningen af Götha=Kanalen, der forventes at ville skee i Begyndelsen af Septb., og hvorved den uhindrede Fart imellem begge have vil tage sin Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Cholera er nu ogsaa udbrudt i Nord Amerika, og navnligen i Quebek, hvor den skal være bragt til af Udvandrere fra Engelland. Fra 4 til 18de Juni havde man der allerede havt 800 Choleratilfælde og 500 Døds- J Paris er den, formedelst den stærke Hede taget saaledes til igjen, at man den 10de Juli talte der 71 officielt anmeldte Choleradødsfald. Den er udbrudt ved Pyrenæerne, og i en af Luxemborgs Forstæder. J Ghent var indtil 30 Juni død 335 Personer deraf. Nu kan man heller ikke længere skjule den i Badestaden, Toplitz, thi 40 nye Gravhøie i nogle faa Dage var et altfor stærkt Beviis derimod. J Wien bortriver den hver Dag endnu 15 til 20 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Fædrelandet. Hs. M. Kongen har den 30te Juni benaadet Kirkesanger og Skolelærer Kirkebye i Nordbye paa Fanøe med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Den Kongl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske, i Anledning af Cholera, nedsatte Commission, bekjendtgjør officielt, at intet Sygdomstilfælde, der kan henføres til den asiatiske Cholera har yttret sig i Glückstadt siden d. 19de f. M., i Jtzehoe siden d. 22de f. M. og i Wilster siden d. 26de f. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Veddeløbet i Jtzehoe er bestemt til 24de og 25de Juli, i Oldeslode til 30te og 31te Juli, og i Neustadt den 7de og 8de August. Hs. D. Hertugen af Slesvig=Holsteen Sønderborg Augustenborg har i dette Foraar i Engelland ladet kjøbe den Haarige Fuloblodshingst Erymus (der 1830 paa en brillant Maade vandt det store Drawing Room Stakes i Goodwood og afslog flere berømte Rendere) samt 6 Fuldblodshopper. Fra det Augustenborger Stutteri er derimod i Aar bleven tilbagekjøbt til Engelland tvende af Moses bedækkede Hopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Ved Callundborg har nu dannet sig en Forening, som ved Actier anskaffer en Fuldblodhingst for Holbek Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Hs. D. Hertugen af Augustenborg har lovet at overtage Jndkjøbet. - Da allerede en Fuldblodhingst haves i Fyen, og da ved Veile og Callundborg nu ligeledes anskaffes saadanne, vil det vist ikke feille at flere Egne følge disse Exempler, der ikke allene gavne Egnen, men ogsaa er til Fordeel for Actiehaverne, eftersom en slig Hingst allerede i 4 Aar sikkert har tilbagebetalt Jndkjøbssummen, og siden giver en lignende aarlig Jndtægt saalænge den lever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Veile, den 16de Juli. Jgaar Aftes havde det Ehlerske Skuespillerselskab opslaaet et Slags Sommer Theater i Sønder-Skoven, for at give den bebudede Vaudeville. De Uadskillelige, og en Ballet, forsynet med en Jldregn. En Mængde Tilskuere havde indfundet sig, og efter nogle Forberedelser gav det ved et Bord placerede Orchester Signal til Ouverturen. Vaudevillen begyndte. Næst Spillets, beundrede man især Dekorationens frappante Naturlighed. Gyngen hang i velvorne løvfulde Bøgetræer, Arrangementet paa Scenen og Luftperspectivet vare gandske fortreffelige, og kunde i Sandhed ikke være bedre. De første Scener bleve givne med et overordentlig ugeneert Sammenspil. Men det varede ikke længe, førend det fremtrængende skuelystne Publikum, hvis Blod var kommet lidt for tidlig i Gjæring, traadte selv frem paa Seenen, og agerede en mindre Vaudeville ved Siden af den større. Ogsaa denne Fremstilling var unægtelig naturtro; med en mageløs Sandhed gaves forskjellige ypperlige, stærkt marquerede Scener af Folke liver. Dog, omsider bleve disse Extraskuespillere lidt ustyrlige, og med den Heibergske Vaudeville gik det naturligviis istaa. Først da Directeuren traadte frem med den træffende bemærkning: at uden Orden var der ingen Orden til." bleve Gemytterne noget roligere. Men desværre, kun stakket Tid, Een Tilskuer sad i Gyngen, en anden gyngede ham, flere svaiede oppe i Træerne, og en heel Deel vandrede omkring paa selve Scenen. Orchestret var imidlertid smuttet bort baade med Bas og Viol. Nu var der da ikke meere at tænke paa nogen Fortsættelse af Vaudevillen - Skuespillerinderne krøb i Ly i Paaklædningsteltet. Flere "urolige Hoveder" lode forskjellige Stemmer høre, Nogle forlangte Fortsættelsen, Andre deres Penge. Da blev der med eet tændt Jld i de til Balletten hørende Fyrværkerie, og hvad opbyggelige Taler og forstandige Formanninger ikke kunde bevirke, bevirkede dette; den pludselige glandsfulde Belysning i den bunkle Skov blev en mægtig Fredsmægler, og den barokke Dobbelt=Forestilling endte til Publikums almindelige Til(V. Av.) fredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Rhvns Børs-Cours den 17de Juli 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Ved den 1234 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 34. 14. 11. 88. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn. Commandeur Wleugel med Frue, Oberstlieutenant Baron v. Adler med Tjener Jfr. Sinding med Pige, Grosserer Reiersen, Viinhandler Studsgaard, Fuldmægtig Milling, Examinatus juris Bøggild, Major v. Hegermann, Copiist Berthelsen med Kone, Elev Fæster, Mad. Westberg med Søn, Høker Thonning, Forpagter Schumacher, Mekanikus Bøeg. Fra hvn. til Fredericia og Bogense: Candidat. theol. Blicher, General v. Sundt med Tjener, Møller Aren til, Tjener H. Christensen. Fra Fredericia og Bogense til Aarhuus: Forstander Holmer, Jomfrue H. Andreasen, Madame Wegner Fra Aarhuus til Bogense og Fredericia; Kammerjunker v. Moltke, Ritmester v. Engelsted, Lieutenant v. Guldberg, Capitain og Compagniechef Greve I v. Lüttichau, Capt. Greve A. v. Lüttichau, Jomfrue Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Rector Flemmer med 2 Sønner, Pastor Rosen, Landvæsenscommissair Michelsen, Adjunct Schmidt, Pastor Rützau, Adjunct Ussing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Paa Søndag prædiker til Høimesse i Domkirken: Hr. Pastor Assens fra Aarslev. Til Aftensang: Hr. Pastor Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Bekjendtgjørelser. Et tungt Slag har truffet mig da det Alt styrende Forsyn den 17de dennes bortkaldte min fromme elskelige Hustrue Johanne Anine Ingeborgine født Woldum i hendes bedste Alder, 25 Aar, efterat hun i 1 1/2 Aar trofast havde deelt Skjæbne med mig. Gjerne havde vi gjennemvandret Livets Bane med hinanden, men Herrens Veie ere ikke som vore Veie. Vort eneste Barn, en Søn 3/4 Aar gl. deler mit Savn, uden at føle eller skjønne vort Tib. Venner og Slægtninge som vide hvad jeg har mistet, ville skjænke mig kjærlig Deeltagelse, som den eneste Trøst mit dybtsaarede Hjerte er stemt til at modtage. Horsens, den 19de Juli 1832. Jørgen Madsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Fredag Morgen den 13de Juli behagede det den algode Gud, fra det Jordiske at bortkalde til et bedre Liv vores gode retskafne Fader Johann Joachim Hendrich Frisch paa Bolund, iken Alder af næsten 78 Aar. Ædel, retskaffen og virksom var Din Vandel her, hvisaarsag Du af Enhver, som kiendte Dig, blev agtet og yndet. Mod Dine Børn udviste Du en særdeles Kjærlighed, Godhed og Ømhed, som vi ei har kundet giengielde Dig; men Alherren, i hvis Rige Du er indkommet, Han lønne Dig derfor evindelig. Fred med Dit Støv, – Velsignet være Dit Minde. Rosenlund ved Horsens, den 16de Juli 1832. Paa egne og fraværende Søsters Vegne, J. P. Frisch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Ved Mødet den 29de f. M. vedtog Committeen, for Jylland, af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser: 1) at overdrage Central-Administrationen 1/2 Deel af Jndtægten, saavel til Jndkjøb af Brugsheste til Forlodning, som til andet gavnligt Øiemed for Selskabet. at anvende de 2/3 Dele til Præmier ved Væddeløb paa een eller to Baner. (Hvor, kan endnu ei opgives; men Væddeløbene formenes at kunne finde Sted i sidste Halvdeel af September Maaned.) 3) i Forbindelse med Væddeløbene at foranstalte Dyrskue og Auction. at lade Vedtægterne for Væddeløbene trykke og tilstille samtlige Medlemmer. 5) at lade Subskriptionen, for at indtræde i Selskabet i 1832, staae aaben til 1ste Septbr. d. A. og at anmode Selskabets Medlemmer, forinden den Tid, behagelig at indbetale deres Bidrag til Selskabets Casserer Hr. Landvæsens-Commissair Amtsforvalter Bjerg i Aarhuus. 6) at Ritmester v. Friis til Lyngbyegaard overtager de løbende Forretninger, Ritmester v. Flindt og Capitain v. Riegels derimod alt hvad der directe angaaer Væddeløbene. (Kun portofrie Breve modtages.) Hvilket herved bekjendtgjøres. Lyngbyegaard, den 19de Juli 1832. Paa Committeens Vegne Friis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Efter Begjæring af Arvingerne i Boet efter afg. Mad. Schibye foretages Auction i Skipper P. Schibbyes Boepæl paa Rosensgade, Torsdagen den 26de Juli førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, over endeel Løsøre, bestaaende af Dragkister, et Ege Schatol med Skab, et Sengested, Stole, Borde, Speile, Skilderier, Sengeklæder, Theetøi, samt noget forarbeidet Sølv, m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 17de Juli 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Mandagen den 30te dennes, Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Horsens Raadstue ifølge Veicorpsets Reqvisition afholdt Licitation over Udførelsen af det Horsens Byes Hartkornsbrugere for indeværende Aar paa Arbeidsstedet norden for Horsens tildeelte Chaussee Arbeide af 9 Favne 4 Fod 1 Tomme, samt over Leverancen af 4 1/2 Cubik=Favn Steen til samme Arbeide. Horsens, den 19de Juli 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter den her i Byen afdøde, forhenværende Handelsbetjent Jes per Hjernøe, bliver den dennes Boe tilhørende og i Sundmarken beliggende Jordlod No. 15, der staaer for Hartkorn 6 Skpr. 1 3/4 Alb., tilligemed Englodderne No. 47 og 48 bortsolgt ved en eneste Auction, der afholdes paa Horsens Raadstue Mandagen den 23de Juli Formiddag Kl. 11. Conditionerne kunne 8 Dage før Auctionen erfares paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Horsens, den 5te Juli 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
En uforskyldt ulykkelig Familie anraaber ædelsindede Menneskevenner, som have Evne og Villie, til at modtage et 40 Aars Pigebarn som deres eget, da deres ublide Kaar for Tiden ei tillader dem længere at forsørge det. De Ædelsindede som af Medlidenhed herpaville reflectere, behage i en forseglet Billet Mrk. K. afleveret paa Adressekontoret, at melde dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
At jeg har etableret en Mode- og Manufactur Handel her i Byen, og at jeg begynder mit Udsalg Løverdagen den 21de dennes, tillader jeg mig herved høflig at bekjendtgjøre. Jeg haaber ved det trufne Udvalg af mine Vare at kunne tilfredsstille de Flestes Fordringer, ligesom jeg ogsaa troer fra flere Sider betragtet, at kunne møde enhver Concurence i de Artikler jeg fører, hvortil ogsaa henhører couleurte og ublegede Tvister, Cau de Cologne og vellugtende Sæbe, Dame Kamme, &c. Enhver som vil beære mig med deres Tillid, giver jeg forud den Forsikkring, at jeg skal gjøre alt mueligt for at retfærdiggjøre samme saavel ved skriftlige som mundtlige Bestillinger, hvortil høflig anbeVitus Jngerslev, faler sig. Aarhuus, boende paa det store Torv. Juli 20de, 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
J St. Olufs Markedstiden kan enten Handlende eller andre Reisende erholde Logis og Bespiisning om Søren Koldt, forlanges hos boende paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
J St. Olufsmarkedet kan nogle meublerede Værelser erholdes tilleie hos Ane Schucany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
I Nærheden af det lille Torv kan i Markedstiden, erholdes tilleie et a to Værelser, naar man henvender sig til Høker Christiansen paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
En Jomfrue søger Tjeneste til 1ste November, enten som Huusjomfrue eller for at undervise Pigebørn, helst paa Landet, i Mangel heraf som Kammerjomfrue. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
En stor Rulle er at faae tilkjøbs hos J. Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Godt fundt, velkaagt Huusholdnings-Øl, 2, 3 a 4 s. pr. Pot; paa Foustager gives nogle Potter Rabat; aftappet 3, 4 a 6 sk. pr. Flaske, samt gammelt Øl, faaes N. G. Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
stedse hos Flere Sorter fine Røgtobakker, Harlemmerdraaber & Kron=Ezens sælges billig af N. G. Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Fra Undertegnedes Mark er Natten mellem den 17de og 18de dennes bortstiaalen en graahielmet Stud, i 6te Aars Alder, med samt dens Tøier og Pandetræe. Som Kiendetegn paa Studen kan ei opgives andet end lange. lyse Horn, velskabt næsten feed Krop. Af Tøiret har Tyven eller Tyvene ladet blive tilbage omtrent 1/2 Favn ved Tøirpælen og i samme isat en af de gamle store en Skilling Dansk Stykker. Den der enten ved Kjøb af Huden eller selve Studen kan lede til Tyvens Opdagelse erholder efter dennes Paagribelse en Belønning af 10 Rbd. Sedler, eller for Studens Tilveiebringelse en passende Douceur af Eieren. - Dalsgaard ved Matterup, den 19de Juli 1832. Ulrik Holgersen Bræmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-20
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
Løverdagen. den 21de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Bils-Tidende. Ter
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
Blandinger. Man har gjort den gandske interessante Beregning at der i de 15 sidste Fredsaar, nemlig siden den almindelige Krig ophørte, er i Rusland, Frankrig, Preussen, Neapel, Baiern, Bøhmen, Würtemberg, Hessen, Nassau og Sverrig født 1,336,554 flere Drenge end Piger, Har Forholdet været det samme i hele Europa (der renes at have 215 Mill. Jndv.) overstiger de fødte Drenges Antal Pigernes med 2,700000. Dersom dette Misforhold varer ved, faaer tilsidst mangen Pige to Mænd, og mangen ung Mand – slet ingen Kone. Der er nu ikke meere noget Haab om den unge Napoleons Liv. Hans Sygdom er Lungesvindsot. Hetuginden af Parma, hans Moder, er indtruffen til Schønbruun, hvor hendes første Sammenkomst med sin døende Søn skal have været saa rørende, at alle Tilstedeværende brast i Taarer, og selv de simpleste Tienere gik omkring og vred deres Hænder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
Den Jldsvaade, som den 20de Juni ødelagde et af Petersborgs folkerigeste Qvarterer (det moskower), opkom Kl. 12 1/2 om Middagen i en Træbygning og da der paa samme Tid blæste en halv Storm, blev de Sprøiterne umuligt, endskjøndt de faa Minuter efter Jldens Udbrud vare paa Pletten, at forebygge at den jo greb videre om sig. Efter halvanden Times forgiæves Kamp imod Luerne indsaae Brandvæsenet, at det maatte indskrænke sig til at beskytte Qvarterets Torveplads og de tilgrændsende Dele af Byen, hvilken Forholdsrege- ogsaa blev kronet med det heldigste Udfald. Garden og Garnisonen hialp Politiet med at holde Orden. Keiseren, der ved den første Efterretning om Jldens Udbrud strax var let ind fra Petershof, var selv tilstede ved Brandstedet. 154 Huse, hvoraf de halve vare af Tømmer, den ridende Posts Contoir, to Vertshuse og et Par OOLOOLLIOTIA Brændeviins-Oplag nedbrændte. Jntet Menneske satte derved Livet til; men flere kom til Skade. Keiseren har, til Afhielpelsen af de Brandlidtes øieblikkelige Nød, skjænket 20,000 Rubler; Keiserinden 10,000. Medens Jlden rasede og Jndvaanerne søgte at redde hvad de kunde, hørte man Oldinger forsikre Folkene: at dette var Himlens Straf for de Voldsomheder og den Revolutions aand, hvormed de i Fjor havde modsat sig Regjeringens vise Foranstaltninger til Choleraens Standsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
J Jrland har Cholera især bevirket en ualmindelig Bevægelse derved, at man paa en sælsom Maade har benyttet sig af Landboernes Overtroe. Gjennem alle Grevskaber var der nemlig ilet Stafetter som for ethvert Huus eller Hytte havde nedlagt en Tørv med Formanning til at antænde den og derved bede 7 Paternoster, 3 Aves og 1 Credo, samt anraabe Gud og den hellige Johannes om at Pesten maa ophøre; men desuden skal enhver Jndbygger endnu tage 7 Tørv, løbe omkring i Landet og forsyne dermed 7 andre Huse som endnu mangle Tørv. Hvem som ikke gjør det bliver angrebet af Cholera. Nu seer mon Mænd, Qvinder og Børn løbe omkring af alle Kanter i Landet med den mirakuleuse Tørv, for derved at undgaae Cholera. Uvillien mod Wellington, som afgjort Fjende af Folkefriheden, viser sig i Engelland paa alle mulige Maader. J Portsmouth blev et hidtil stærktbesøgt Kaffehuus tomt fordi der stod paa Skildtet: "Hertugen af Wellington." Det maatte vinde sine Gjæster tilbage igjen ved at antage et mere undet Navn. J Birmingham er den hidtilværende Wellingtonsgade bleven omdøbt og kaldet Atwoodsgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
J Grevskabet Cork i Jrland fandt nylig en Folkeforsamling af 100,000 Mennesker Sted, ved hvilken der udstilledes 3 Liigkister, med den Erklæring, at de vare bestemte for dem, der først indlod sig paa at betale deres Tiender. De katholske Præster skulle formeligen have indviet disse Liigkister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
Spillehusene i Paris have atter krævet et sørgeligt Offer. En ung givt Mand, hvis hele Eiendom beløb sig til 2000 Franker, spillede de forleden Dag bort i et af disse fordærvelige Huse. Han gik derpaa hjem, vidste at faae sin Kone under et Paaskud lokket bort, tog hendes Smykker, solgte dem, og bortspillede Jndtægten for det Solgte. Da den stakkels Kone fik det Passerede at vide, styrtede hun sig tilligemed sit diende Barn i Kanalen St. Martin. De vare Begge døde, da man trak dem op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-21
J Staden Wesel har et ondskabsfuldt Fruentimmer, for at hævne sig paa en lykkeligere Medbeilerinde, en Aftenstund, forklædt som Artillerist, antastet Denne, en Borgerdatter, paa Gaden, og overhældt hende med Skedevand, saaledes at man tvivler om, at hun kan leve.