Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-01-13
Fra Anholt læses under 26de Decbr. 1803: "Det Skib som stod strandet og sønderslaaet paa Anholts østre Rev den 30te Nov. sidst, om Formiddagen, og som man da allerede formodede var kommen fra Norge, har efter al Sandsynlighed været i Norge, og ført af en Skipper i Kiøbenhavn. Et Konnossement, dat. Kiøbenhavn den 12 Octb. 1803, funden den 4de Decb. paa Anholts Strand, underskrevet af Christian Paulsen, stodfæster meget ovenanførste Formodning. Poulsen vilde da, efter Konnossementet, til Christiania, og der skulde fgive nogle Vare til Kiøbmand Essendrup, Mk. M. H. og H. fra en Proviantsforvalter i Kiøbenhavn. - Samme Dags Formiddag, (nemlig den 30te) omtrent Kl. 12, indstrandede ligeledes paa Anholt, Kapt. J. Adam fra England, med Briggen William paa 51 Læster, Stormasten blev strax kapper og styrtet overbord, kom fra Danzig med Pibestaver, op mellem Fyrtaarnet og det der liggende Nordbierg. Af Ladningen var den 20de bragt i Land cirka 8000 Stkr. Staver. - Den 1ste dennes indstrandede ligeledes paa Anholt, Kapt. H. Johnston af England med sit tremastede Skib, Delphin paa 110 Læster, kom fra Memeel med Tømmer, op mod Enden af det der liggende Nordbierg. Af denne Ladning er endnu ikke bragt det mindste i Land paa Øen. Denne Johnston laae der for Anker i Havet fulde 24 Timer, før han tog den Resolution at sætte Skibet lige ind paa Land omtrent Kl. 4 Eftermiddag. Dette Skib skulde være bleven læk. Besætningen paa samme var 10 Mand. Sammedags Formiddag (nemlig den 1ste) Kl. 11. kom en engelsk Styrmand og 3 Matroser i Land ved Fyrret. Det Skib som disse havde været paa, var, efter deres Sigende, tilsadt i sidste Storm paa Læsøe, og ført af Kapit. Addison, og, om ret mindes, kaldtes Skibet. Jason. Denne Addison samt 3 andre Matroser maatte da og flygte fra Skibet i en anden Baad; hvor disse landede, vidste de til Anholt ankomne ikke, den samme Dags Eftermiddag afseilede de til Helsingøer med Baadfører, Peder Andersen af Hornbek. - Den 3die dennes fand; tes paa Anholts Strand en død Mand, og Dagen efter 4 døde Mennesker, hvoraf den ene var et Fruentimmer, der udentvivl var høifrugtsommelig, og havde smaae Guldbandelokker i Ørene, samt en Ring paa hver Haand. Paa den ene Ring staaer Bogstaverne R. H. uden paa paa Bandelykkerne og den anden Ring staaer ingen Navne. Disse 5 døde Menneskeer, hvoraf de 3, efter Klæder at dømme, vare Skibsfolk, bleve kiørte op til Byen, Anholt, og den 6te alle begravede i en Grav paa Kirkegaarden. Den 8de dennes blev funden paa Stranden, en mørkebrun fiin Klædeskjole, paa samme saa en Kammerherre nogle. Den 10de blev optaget paa Rever en prægtig og meget kostbar broderet Mands Stadskiole, denne blev optagen omtrent hvor det den 30te Nov. sidst indstrandede og sønderslagne Skibsvrag staaer. En guul Sirtses Fruentimmerkjole og en blaae Tienerkiole med som Manskiesters Krave, samt nogle andre Klæder ere og blevne fundne tilligemed en hvid Fieder til en OfficeerhatDen 13de dennes fandtes atter en Død paa Stranden, formodentlig en Skibstømmermand eller Matros. Den 14de dennes om Aftenen fandtes en mørkeblaae Kiole med Fløiels Krave, paa samme sad og en Kammerherrenøgle. Disse Kammerherrenøgler ere de første og eneste, som jeg har seet paa Anholt, og det nu tilfældigviis. Monde ikke skulle tilhøre en Stiftamtmand i Norge, man siger han er reist igiennem Sverrig, va vilde passers Tiden i Kiøbenhavn denne Vinter, Anholt, dette bedrøvelige Sted, er ellers ikke Sted for slige Ærestegn eller forMænd, der hædres med dem, undtagen som Eiendom betragtet. - Tandsmerte morer mig i disse Tider; Læger, eller andre Hielpemidler kiender man ikke her, desperre!