Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Nyeste Postefterretninger. Frankrig. At Champion virkelig har lagt Planen til et Mord anslag mod Kongens Liv, derom kan vel neppe være nogen Tvivl, men hvorvidt han var kommen med Forberedelserne til dens Udførelse, derom ere Journalerne meget afvigende i deres Beretninger. Gazette des Tribunaux, beretter, at Champion fik Nervekrampe, da Politi=Commissairen uventet indfandt sig i hans Logis i Gaden Hotel de Ville" for at anstille de Efterforskninger, til hvilke han af Politipræfecten har beordret. Champions Tilstand var saa angre mene. eriden, at han behøvede længere Tid for at fatte sig saameget, at han kunde besvare de til ham gjorte Spørgsmaal. Efriterforskningerne begyndte strax. Paa Loftet i en mørk Krog fandt man Modellen til en halv færdig Maskine (skal vel s fornuftigviis være, en halv færdig Model til en Maskine), som havde Skikkelse af en liden Commode, der kunde synes bestemt til Legetøi. Den var kun een Fod bred og 10 Tom. le dyb. Tre Rum indtoge Skuffernes Plads. I det første skunde anbringes 7 Geværløb med Retning ligend, i det andet 6 med Retning til Høire og i det tredie et lige Antal med Retning til Venstre, begge de sidste Retninger indad til Niconcentrisk Virkning. Denne Oplysning om Modellen skal Champion selv have givet og tillige forklaret, hvorledes han med en Lunte vilde affyre samtlige Løb o. s. v. Endvieldere skal han have bekjendt, at hele Maskinen, som, færdiggjort, vilde faae en Høide af 2 til 3 Alen, skulde læsses 6 paa en Haandvogn, tilligemed andre Meubler, som om man var i Færd med at flytte, og derpaa ved en Arbeidsmand trækkes ud paa Veien til Neuilly. Der skulde den gjøre holdt, naar Kongens Vogn nærmede sig, og Explosionen skulde da bevirkes i det Øieblik, naar Kongens Vogn kjørte estæt forbi. Om Maaden, paa hvilken man er kommen paa Spor efter det Hele, ere Journalerne temmelig enige. Den ilaabenmundede Kjæreste, som ved denne Leilighed har viist, sat Sladder dog ogsaa kan være gavnlig, er fængslet, men veed endnu Jntet og Champions Død; ligeledes er Fangevogteren, hvis Mangel paa Aarvaagenhed gav Forbryderen, Leilighed til at hænge sig, afsat. - Champion har i Aaret 1831 været fængslet i 3 Maaneder, fordi han beskyldtes for at henhøre til dem, der forstyrrede den offentlige Rolighed under Processen imod Exministrene. Han var omtrent 15 Aar gammel. Paa hans Legeme fandt man overalt Figurer og Sententser, der vare indbrændte paa mange Steder. Kjæresten, ved Navn Saget, som i Begyndelsen iagttog en haardnakket Taushed, skal senere have beqvemmet sig til vigtige Tilstaaelser. Hun har erklæret, at Champion, skjøndt han var en exalteret Person, neppe har fattet denne Plan uden fremmed Tilskyndelse. Hun har betegnet en vis Janvier, som en Person, der havde meget Jndflydelse paa Chr. Denne Person har tidligere været fængslet og Politiet har udforsket, at han stod i mangehaande Berørelser med en Skomager Marriais, som sædvanlig opholdt sig i Nærheden af Paris, men nu havde trukket sig tilbage til Asnidres, hvor Politiet har fundet og fængslet ham tilligemed hans Svoger, en vis Lafleur. Hos denne fandt man flere Papirer, der stode i Forbindelse med Meuniers Forbrydelse. Lafleurs Bekjendelse gaaer ud paa, at Marfriais ofte har søgt at forlede ham til at træde ind i hemmelige Selskaber. En Kleinsmed Michael Aviot er ogsaa hæftet. De erhvervede Oplysninger betegne Ch. som en meget overspændt Person, der længe er gaaet svanger med sin Plan og hidtil kun er bleven hindret i dens Udførelse ved de Vanskeligheder, som Sammensætningen af den virkelige Maskine, efter den forefundne Model, førte med sig, Dette skal han ogsaa have indrømmet, da han blev fængslet, med Tilføiende, at han vel vidste, at Kongens Vogn var uigjennemtrængelig for Blykugler og derfor havde bestemt at lade Geværløbene med Jernkugler. Han skal iøvrigt være en frigiven Galeislave. Denne Omstændighed er bleven oplyst ved Besigtigelsen af hans Legeme, paa hvilket flere af de indbrændte Figurer have været bestemte til at skjule det Mærke, som efter Lovbestemmelserne, før 1832, blev indbrændt paa Skulderen af de til offentlig Tvangsarbeide paa Galeierne dømte Forbrydere. Det er imidlertid muligt, at denne Fortælling ikke har anden Grund end den, at sætte ham i et endnu sortere Lys, ligesom flere lignende, man har tilladt sig at udsprede baade om Alibeand og Meunier Orienten.