JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-17
Rigsdagens Møde i Frankfurt den 12te Febr. Den østerrigske Note af 4de Febr., en Note, der vil have uhyre Resultater til Følge, oplæstes under Tegn paa Uvillie (Høire og høire Centrum, deels under ironisk Latter venstre Centrum og Venstre), og under Raabene fra alle Sider: "Hører, hører." – Præsident Simson foreslog at henvise Noten til Forfatningscomiteen. En lang Debat opstod. Eisenmann betegnede Præsidentens Forslag som ubeføiet, og hentydede paa at Rigsministeriet, havde igjennem Præsidiet for Nationalforsamlingen paa ny indvirket utilbørlig for at udtale Discussionen om Forfatningen. Den utramontane Reichensperger hilsede den østerrigske Note som noget Glædeligt, fordi Noten hævede enhver Frygt for at Østerrig ei vilde tiltræde Forbundet. Beseler fra Greifswalde yttrede, at det bedste Svar paa Noten vilde være at fuldende Forfatningen, med hvis Fuldførelse man maatte ile. (Bravo i Centrum. - Ministerpræsident v. Gagern tilbageviiste Eisen manns Bebreidelse og erklærede derefter: "Jeg betragter det østerrigske Rescript ingenlunde som et Svar paa de Meddelelser, som Ministeriet paa Grund af den, det af Nationalforsamlingen meddeelte bemyndigelse har udstedet. Dette er ikke alene min personlige Mening, men jeg kan forsikkre, at jeg om denne Gjenstand og om dette Rescript skal være et Svar har confereret med den Befuldmægtigede fra Østerrig (v. Schmerling, til hvem Rescriptet er adresseret), og at han i dette Punct er af samme Mening som jeg. Havde jeg anseet dette den østerrigske Regjerings Rescript som et Svar paa Ministeriets Meddelelser, vilde jeg have anseet det for min Pligt tillige at aflægge Nationalforsamlingen Regnskab for alle de Skridt, som ere foretagne af Ministeriet siden hiin bemyndigelse. (Bifald af Pluraliteten). Med stor Pluralitet (henved 415) antoges Notens Henviisning til Forsamlingscomiteen. Fra Frankfurt meldes under 11te Febr., at Rigs forstanderens Befindende er noget bedre.
Viborger Samler, 1849-02-17
Efter temmelig paalidelige Efterretninger skal den østerrigske Note have været paafaldende for selve v. Schmerling. Jngen negter, at der hersker en mørk Time med Hensyn til Tydsklands Eningsværk. Der maa nu tages bestemte Forholdsregler. Der er intet andet Valg: det maa nu bære eller briste (es mus nu blegen over brechen), ellers imødegaae vi en ny frygtelig Revolution, der vil aabne Døren for Republiken. Saa meene de sindigste Mænd i Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1849-02-17
Den østerrigske Note, hedder det i Berliner Nachrichten, har taget Sløret bort. Gagern vil ikke blive sine Grundsætninger utro, og man tør hvert Øieblik imødesee hans Tilbagetræden. Men da vil han tage sin Plads paa den venstre Side, og hans Gjenvælgelse til Præsidentposten, er udenfor al Tvivl. Som bestemt Factum maa udhæves, at i alle Klubberne, med Undtagelse af Case Miliani, er det besluttet ikke at oppebie yderligere Erklæringer fra de enkelte Regjeringer om Forfatningen, men, trods alle Noter, at aabne den anden Læsning førstkommende 19de Febr. Som Rygte anføres, at v. Schmerling er den egentlige Forfatter til Noten. - Efter en Correspondentartikel fra Frankfurt af 12te Febr. skulle flere østerrigske Deputerede, der stemme for en engere Tilslutning til Tydskland, have yttret Tilbøielighed til at udtræde af Rigsforsamlingen i Frankfurt.
Viborger Samler, 1849-02-17
Norge. Jndtil den 29de Januar har Antallet af de af Cholera i Bergen Angrebne beløbet sig til 588, hvoraf 347 ere døde og 40 helbredede. Af de Angrebne ere 262 af Mandkjønnet og 326 af Qvindekjønnet. Fra den 26de til den 27de angrebes 36 af Cholera, 2728de 2 og 2829de 19. Sygdommen synes nu at have tabt i Jntensitet, og det er at haabe, at den har naaet sit Culminationspunkt.
Viborger Samler, 1849-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Blandt de Landboforholdene vedkommende Reformer, til hvilke der kunde være at tilstille den nedsatte Landbocommission Planer til Betænkning, har Jndenrigsministeren fremhævet følgende: 1) Udjevning af al Ulighed mellem Hartkornet; 2) Afløsning af Gaardmandshoveriet; 3) Afløsning af Huusmandshoveriet; 4) Fæstegaardenes Overgang til Selveiendom, i Forbindelse med Ophævelse af Fæstetvangen; 5) Lovbestemt Begrændsning af de mindre Eiendommes Sammenlæggelse, og Bestemmelser om Afgivelsen af Byggepladse; 6) Afløsning af Arvefæsteafgifter, Tiender og andre slige reele Byrder; 7) Saadanne Modificationer af Jagtlovgivningen, hvorved Jordbrugerne kunne skaffes Adgang til at fjerne skadeligt Vildt fra de af dem brugte Jorder; 8) Overførelse af den de privilegerede Sædegaardseiere og Lehnsbesiddere tilkommende Repræsentation i Amtsraadene til alle større Landeiendomsbesiddere som saadanne, indtil en ny almindelig Communallov maatte udkomme.
Viborger Samler, 1849-02-17
Dampskibet "Kopenhagen" er af den danske Regjering kjøbt af Conferentsr. Donner for 155,000 Rbd. imod en ubetydelig Udbetaling. (Forl.) Som bekjendt afholdtes der i Begyndelsen af Decbr. f. A. et talrigt besøgt Møde i Aarhuus af Deputerede fra Jyllands Kjøbstæders Haandværkere, for iblandt Andet at forberede et Andragende til Rigsforsamlingen, imod ubetinget Næringsfrihed. Der nedsattes en Comitee til at forfatte en Adresse i denne Retning og besørge den drøftet og underskrevet af Haandværkerne i de forskjellige Byer. Adressen er nu, forsynet med 2,326 Underskrivter af Haandværksmestre og Fabrikanter i 24 jydske Kjøbstæder, gjennem Haandværkerforeningen i Randers tilstillet Rigsdagsmanden for denne By, Overlærer Linnemann, for af ham at overleveres til Rigsforsamlingen. J Løverdags anmeldte Rigsforsamlingens Formand, at han havde modtaget Adressen, idet han tillige efter Hr. L.s Ønske anbefalede den til Forsamlingens særdeles Opmærksomhed. For saavidt muligt at fremskynde et gunstigt Resultat, af de Skridt, som fra Regjeringens Side allerede ere gjorte med Hensyn til de nordslesvigske Bønder, der bleve fangne ved Brøns, vil Oberstlieutenant Schlegel af det kgl. Jngenieurcorps, som af Hs. Majestæt bifaldet, have at sætte sig i Forbindelse med den tydske Centralmagts Commissair i Hertugdømmerne. J denne Anledning afreiser Oberstlieutenant Schlegel i Dag (den 15de Febr.) fra Kbhvn. for at begive sig til bemeldte Commissairs Opholdsted, (Bl. Td.) Dramaet "Gustav den Tredie gaves for tredie Gang i Tirsdags for fuldt Huus og blev atter modtaget med stort og eenstemmigt Bifald. Forfatteren har nu navngivet sig; det er Hr. M. W. Brun. (Flyst.)
Viborger Samler, 1849-02-17
Lieutenanterne Smidt, Frederichsen og Aschenfeldt, der i "K. C. angaves blandt de Officierer, som paa Grund af deres slesvigholstenske Sindelag vilde tage deres Afsked, have nu ifølge "L. F. Av. virkelig gjort det, imod at udstede Beviis, at de ikke ville tage Tjeneste mod Danmark.
Viborger Samler, 1849-02-17
Flensborg, den 12te Febr. J Formiddag var herSøsession. Da jeg formodede, at der vilde foregaae adskillige comiske Scener, overværede jeg Sessionen en Timestid. Holmens faste Stok, og "den tappre Landsoldat" løde uafladeligt i Salen, og hvert Øieblik lode de Frederik den Syvende leve, uagtet der vare 16 Jægere posterede i Salen. Et Par Jægere, som vilde forbyde Søfolkene at lade Kongen leve, bleve kastede ned af Trapperne. En Matros, som skulde have været arresteret, bleve befriede af de Øvrige, Tilsidst maatte der reqvireres et heelt Compagni Jægere; men til ingen Nytte. Een af Matroserne greb Amtmanden i Brystet og sagde: "Hvad er Du for en Karl, som vil sætte mig ombord paa den tydske Flaade Han blev naturligviis arresteret. En Anden sagde til Enaf Sessionsherrerne: "For to Aar siden modtog De Troskabseden af mig til min Konge; kan De nu løse mig derfra, hvorom jeg tvivler at De har nogen Myndighed, da faaer jeg gaae med; men ellers bliver jeg hjemme, Derpaa bleve de ham Svar skyldige, og han gik sin Vei. En Tredie sagde, at man først maatte give ham et Par Papiirskoe, thi skulde han ombord paa den tydske Flaade med Støvler paa, frygtede han for at falde igjennem! (Medd. til Ah. Av.)¬
Viborger Samler, 1849-02-17
J Torsdags ankom de fangne Bønder fra Slesvig tilbage til Haderslev. I Haderslev meente man, at de snart vilde blive løsladte.
Viborger Samler, 1849-02-17
J Aarhuus har i disse Dage tildraget sig to sørgelige Begivenheder: Et vakkert Pigebarn, 9 a 10 Aar gl. Datter af en agtet Borgerfamilie, er styrtet igjennem en aabenstaaende Kjælderlem og har slaaet sig ihiel paa Stedet, og et mindre Barn er faldet fra et Vindue ned paa Gaden og har ligeledes øieblikkelig fundet Døden. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1849-02-17
Jmorgen prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1849-02-17
AVERTISSEMENTS. Smukke franske Blomster er arriveret hos M. Fischer, Modehandlerinde.
Viborger Samler, 1849-02-17
Bekjendtgjørelse. Remontecommissionen opholder sig, for at gjøre Jndkjøb af Cavallerieheste, den 28de Februar 1849 i Viborg. Da Hestene strax skulde tages i Brug, maa de være i kraftfuld Foderstand, stærke af Been, af Alder 5 a 6 Aar og af Størrelse 10 Qvarteer, 1 a 3 Tommer, foruden disse Egenskaber maa Hestene, for at ventes antagne, have en til deres Bestemmelse svarende Bygning, rene Been, samt et godt, lige og let Fodskifte. Heste af enhver Farve kjøbes, men ingen magre Heste. Ligeledes kjøbes 4 aarige Heste, men kun naar de ere i god og kraftfuld Foderstand. Sælgerne forpligtes til at indestaae for alle usynlige Feil, saasom: Koller, Ange og Krybbebiden, m. m. Kolding, i Remonte-Commissionen, den 14de Febr. 1849. During. Rosenkrantz. Bardensleth.
Viborger Samler, 1849-02-17
Auction over Spottrup Hovedgaard med Tilliggende. Efter Reqvisition af executores testamenti i Godseier Niss Nissens Stervboe, Landsoverretsassessor Blechingberg og Cancelliraad, randsoverretsprocurator Møller i Viborg, blive følgende bemeldte Boe tilhørende Eiendomme stillede til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes respective, den 7de, 14de og 21de Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, de 2 første paa Herredernes Tingsted og den sidste paa Spottrup Hovedgaard, nemlig: 1) a. Spottrup Hovedgaard, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 38 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb., med Gammelskat 147 Rbd. 28 s. – Arealet udgjør omtrent 770 Tdr. Land geom. Maal, hvoraf for Tiden dyrkes som Agermark c. 340 Tdr. Land; Engene bestaae for Tiden af 135 Tdr. Land og Resten er Kiær, Hede og Mose; b. En paa Hovedgaardens Mark opført hollandsk Veirmølle, der har privilegeret Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Godset, der indbefatter: a. 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frie Hovedgaardstaxt, fordeelte paa Stedet Nymølle og tvende mindre Steder, og b. Bøndergodset, af uprivilegeret Hartkorn Ager og Eng 165 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Rødding Sogns Konge-Korntiende, matriculeret for 27 Tdr. 4 Skpr., med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Rødding Sogns Kirke med Korn- og Qvægtiende, ligeledes matriculeret for 27 Tdr. 4 Skpr.,med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr., hvortil kommer noget saakaldet Kirkeskyld.
Viborger Samler, 1849-02-17
Det bemærkes, at der med Hovedgaarden ikke følger Besætning og Jnventarium. Agerlandet, der er i en særdeles stærk Gjødningskraft, bestaaer af gode Muldjorder, skikkede til ethvert Slags Sæd. Den aarlige Udsæd er circa 30 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 200 Tdr. Havre, og Høeafgrøden er aarlig circa 250 Læs, der betydeligt vil kunne forøges ved Engvanding, hvortil Localiteterne frembyde god Leilighed. Af det uopdyrkede Areal egner en stor Deel sig til Opdyrkning. Qvægbesætningen har hidtil størstedeels været Stude, men der antages for Tiden at kunne holdes en Besætning af circa 150 Køer. Udskibningssted ved Liimfjorden haves 1/4 Miil fra Hovedgaarden.
Viborger Samler, 1849-02-17
Jordebogsindtægterne af Godset udgjør aarligen circa i Penge 400 Rbd. og i Korn 51 Tdr. Rug, 44 Tdr. Byg og 61 Tdr. Havre, foruden Smaaredsel. Af Bøndergodset præsteres complet Hoverie af 40 Halvgaarde, foruden Huusmands arbeide. Blandt Gaardene anmærkes Stedet Nymølle, hvortil haves Færgeprivilegium. Tienderne afgive, forsaavidt de ved Kiendelse ere bestemte, aarligen circa 69 Tdr. Rug, 71 Tdr. Byg og 185 Tdr. Havre; og af 18 Tdr. Hartkorn præsteres Tienden i Kjerven. Med Kirken ere forbundne nogle Kornafgifter under Navn af Kirkeskyld. Paa Gaardens og Godsets Marker er god Jagt; og rigt Fiskerie haves, især i to store Jndsøer, der tillige afgive betydeligt Rørskjær. Forøvrigt ere Eiendommene nærmere beskrevne i Jordebogen, som fremlægges ved Auctionen samt i en i October f. A. afholdt Taxationsforretning, hvilke Documenter, tilligemed Conditionerne, ere til Eftersyn hos fornævnte executores testamenti i Viborg og her paa Herredscontoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Salling Herreders=Contoir i Skive, den 1ste Februar 1849. Willemoes. (Hermed følger Extra-Blad. Dette Blads udenlandske Artikel redig. af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg, Extrablad til Viborg Stifts-Tidende". Løverdagen den 17de Februar 1849.
Viborger Samler, 1849-02-17
Jndenlandske Efterretninger. I et Brev fra Altona af 3die Febr. til Redactionen af "Aarhuus Avis, hedder det blandt Andet: "Man tager her sin hele Kraft sammen, for paany at opflamme Enthousiasmen for den slesvig-holstenske Sag, der saagodtsom er uddød, og man lade sig kun ikke blænde i Danmark af den tydske Presse i Almindelighed og den slesvig-holstenske i Særdeleshed, der, hvad jeg kan forsikkre, aldeles ikke udtaler den rette Stemning, som her er den herskende. Enhver retsindig og næringsdrivende Borger frygter Jntet mere, end at Krigen skal udbryde paany Sagen Sie hedder det was soll daraus werden, Nur kein Krieg; wir haben schon zu viel darunter gelitten. - De hamborgske Kjøbmænd ere især bange: "Die Schleswig Holsteiner meinen, wir wollen Alles für Sie opfern, Was wollen Siel Jhr Geschrei ist ein leeres Geschrei. Det er ikke som i forrige Aar, nu da man i alle Forhold har følt Krigens Tryk og Efterveerne endnu ere tilbage. Da heed det jo rigtignok: "Dännemark ist für und ein Frudstück;" men man lærte, at det ikke engang lod sig fortære til Middagsmad." – J Altona blev i hele den foregaaende Uge trommet sammen i Bladene og hvor man kunde, til en Folkeforsamling paa Raadhuustorvet. J Spidsen derfor stod den bekjendte Advocat Jngwersen, Donner (Broder til Admiralen for den tydske Flaade), Apotheker Zeise og Consorter. Alligevel indfandt der sig i det Høieste kun 3 a 400 Mennesker, hvoraf endeel desuden var fra Hamborger-Forstaden St. Pauli og endeel sammenløbet af Folk paa Gaden; hvorimod kun meget faa velklædte Folk. Fra Raadhuus-Balconen holdt Jnger sen en Tale, der var spækket med de sædvanlige slesvig holstenske Floskler, og et Opraab til enhver Vaabendygtig at stille sig under Gevær. "Slesvig=Holstenske Mænd!" sagde han: "Vor Ære trædes under Fødder; vor Taalmodighed er nu tilende; vi ville stride for vort store Fædreland, og staae eller falde som Mænd!" Men alle disse Knald-Bonbons fremkaldte kun svagt Bifald fra Massen. Ja, sagde en Mand paa sin Plattydsk, det er let sagt at offre Liv og Blod, men ikke saa let gjort. De Herrer som tale der, offre ikke deres Blod, og Andet have de ikke at miste." Det fra Rendsborg, til Altona forlagte badenske Militair har ikke kunnet forliges med det slesvig-holstenske, men slaaes idelig med det, hvor de komme til at ligge i Garnison sammen.
Viborger Samler, 1849-02-17
Det skal forresten være sandt, at ved de Soldater=Optøier, der for nogen Tid siden fandt Sted i Glückstadt, istemte Forsamlingen et "Leve" for Frederik den Syvende. Heller ikke alle Borgere i Altona have sveget deres Eed til Konge og Fædreland. En velhavende Borger mødte saaledes, hver Gang han skulde gjøre Vagt, med den danske Cocarde, og da der blev gjort Anmeldelse derom til Præsidenten, meldte han sig aldeles fra Vagttjenesten. En anden Borger, en Fabrikant, erklærede: "Jeg er til Dato bleven min Konge tro, og har ikke deeltaget i Noget. Mange saadanne Historier kunde fortælles, tiltrods for al den Slesvig=Holsteinisme, Bladene udbasune at der skal herske her. Bonin er da kommen tilbage fra Berlin, som der paastaaes, med gunstige Efterretninger; men det turde nok være af samme Slags, som Martsviolerne bragte Danmark ifjor Foraar fra England; thi det hedder almindeligt, at Kongen af Preussen ikke optager Krigen igjen med Danmark, endskjøndt han just ikke er at stole paa, især naar han har ein Schwiemel". Men Bonin taler vel saaledes for at kunne holde det ud iblandt SlesvigHolstenerne, da disse og Preusserne, som bekjendt, ikke just betragte hinanden med de gunstigste Øine.
Viborger Samler, 1849-02-17
Fra Altona skrives i "Köln. Zeit." at endeel Skippere og Søfolk i Hertugdømmerne ere indkomne til Centralmagten i Frankfurt med Andragende om at der tillades dem ved Krigens Paabegyndelse - at maatte gaae ud paa Caperi.
Viborger Samler, 1849-02-17
Fra Stettin skrives under 4de Februar i "Deutsche Ref." Den preussiske Regjering har solgt til det tydske Marine Ministerium i Frankfurt de tre Dampskibe "Preussischer Adler", Königsberg (begge disse ligge i Stettin) og "Elisabeth, (liggende i Stralsund, og disse Fartøier, skulle strax sættes istand og udrustes til Krigstjeneste. Kjøbesummen bliver beregnet Preussen som Bidrag til den tydske Flaade. Præsident Bargum sluttede den saakaldte Landsforsamling med den Yttring, at der imellem Landets og den nuværende Regjerings Anskuelser ei er noget Svælg og formaaede Medlemmerne til i deres Hjemstavn at virke til, at Folket ikke taber sin Tillid til Regjeringen. Om Hertugdømmernes Fremtid talte han med Tillid og Haab. Derefter adjourneredes Landdagen.
Viborger Samler, 1849-02-17
Den 27de Januar kom en slesvig-holstensk Lieutenant Bülow ind til Pastor Gottlieb i Hvidding og befalede ham at afklæde sig for den medhavende Læge, Dr. Thomsen, da man havde Mistanke om, at han havde været med ved Brøns, som en af Hovedmændene, og at han ved denne Leilighed havde faaet et Saar i Ryggen. Da imidlertid intet saadant Saar fandtes, bad Lægen sig undskyldt, fordi han havde maattet udføre en saa ubehagelig Forretning, hvortil Pastor Gottlieb svarede: at man mulig havde forvexlet ham med en anden Person. Samme Dags Aften Kl. 10 kom Lieutenant Bülow tilbage med et Brev fra Major Seelhorst, Chef for Executions=Tropperne i Brøns, hvori Majoren opfordrede Pastor Gottlieb til at erklære, hvilken anden Præst han antog at være bleven forverlet med. Paa Marginen havde Majoren skrevet: at dersom han ikke gav et tilfredsstillende Svar, skulde han strax sendes som Arrestant til Brøns. Pastor Gottliebs Bøn om, idetmindste at maatte bie til næste Morgen, blev afslaaet; han maatte strax sætte sig paa en Vogn, med to Jægere ved Siden af sig, og kjøre til Brøns, hvor Majoren dog først næste Morgen optog Forhør over ham. Med Pastor Gottliebs bestemte Erklæring, at Lægen maatte have misforstaaet ham, og antaget "Person for Pastor, syntes Majoren imidlertid dog tilfreds og meddeelte ham et Beviis for, at han kunde vende tilbage til sit Hjem. Major Seelhorst viste sig desuden under Forhøret som en billig og human Mand, der med Ro og Besindighed lod Præsten udtale sig angaaende de danske Sympathier i Nordslesvig, og erkjendte det Naturlige i, at Nordslesvigerne vare dansksindede, eftersom de vare dansktalende; men han var ogsaa en Preusser. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1849-02-17
Udnævnelser og Entledigelser. Under 6te Februar er Privat-Secretair hos Hs. M. Kongen, Etatsraad Berling, R. af D., allernaadigst udnævnt til tillige at være General=Kasserer for Allerhøistsammes Civilliste.
Viborger Samler, 1849-02-17
Under 10de Februar er Conferentsraad J. A. H. Carstensen, C. af D., i Anledning af den ved allerhøieste Resolution af samme Dato til 1ste Juli d. A. bestemte Ophævelse af det danske General-Consulat i Norge, fra samme Tid i Naade med Pension entlediget fra bemeldte General-Consulat. Kjøbmand W. O. Lauenstein paa Ansøgning i Naade entlediget som dansk Consul i Guayaquil. Under f. D. er det tilladt Controlleur ved Kjøbenhavns Toldsted, Overkrigscommissair, R. C. Fries og Consumtionsforvalter i Sorø, Kammerjunker, J. W. Oehlenschlager fra 1ste April d. A. af med Bibehold af deres havende Bestallinger at bytte Tjeneste, saaledes at Førstnævnte, imod at han stiller lovbefalet Sikkerhed for vedkommende Oppebørsler, constitueres som Consumtionsforvalter i Soro og Sidstnævnte constitueres som Controlleur ved Kjøbenhavns Toldsted. Under 10de Februar er den hos Sognepræsten for Glud og Hjarns Menigheder i Aarhuus Stift, Provst M. Plesner, ansatte personelle Capellan, P. Plesner, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Assens og Klakring, Menigheder i samme Stift. (Kammerherre Reeds til Palsgaard udøver alternativt Forslagsret til dette Sognekald).
Viborger Samler, 1849-02-17
Forhenværende personel Capellan for Græsted og Maarum Menigheder i Sjællands Stift, L. A. T. Fog, allernaadigst beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for KieldbyMenighed paa Møen i samme Stift, C. O. Andresen. Under 12te f. M. er H. Lenzko entlediget som dansk Consul i Memel. Under samme Dato ere Landmaaler-Bestallinger allernaadigst forundte C. F. Linde og V. A. Grandjean. Under samme Dato er Amtsforvalter for Nyborg Amtstuedistrict Kammerjunker C. Baron af Guldencrone allernaadigst beskikket til Amtsforvalter for Kbhavns Amtstuedistrict, Amagerland iberegnet.
Viborger Samler, 1849-02-17
Armeen. Under 5te d. M. ere Oberstlieutenanterne C. F.v. Staggemeyer, R. af D., Commandeur for 11te Lin-Jnf. Bat.; O. v. Krabbe, R. af D., p. t. Commandeur for 2den Forstærkningsbat.; J. F. L. v. Nissen, R. af D., af det kgl. Jng. Corps; E. v. Pfaff, R. af D., Commandeur for 6te Dragon=Reg. og L. F. A. H. v. Baggesen, R. af D. og Dbud., af Generalstaben, Commandeur for Generalcommandostaben paa Sjælland, allerh. tillagte Obersts Characteer og Gage; characteriseret Oberstlieutenant M. C. F. v. Wagner, p. t. Commandeur for 8de Linie-Jnf. Bat., allerhøiest udn. til Oberstlieutenant i Jnfanteriet; char. Oberstlieutenant J. H. G. v. Jrminger, Kherre, R. af D. og Domd., af Generalstaben, p. t. Commandeur for 12te lette Jnf. Bat., udtraadt af Generalstaben og allerh. udn. til Oberstlieutenant i det lette Jnfanteri; charact. Oberstlieut. C. J. v. Flensborg, R. af D. og Domd., af Generalstaben, Directeur for Armeens Personel, allerh. udn. til Oberstlieutenant i Generalstaben; char. Oberstlieutenant J. P. v. Ræder, R. af D. og Domd., p. t. Commandeur for 1ste Forstærknings Jægercorps, allerh. udnævnt til Oberstlieutenant i Jægerne; char. Oberstlieutenant G. D. v. Gerlach, R. af D., p. t. Commandeur for 3die Forstærknings-Bataillon, allerh. udnævnt til Oberstlieutenant i Jnfanteriet, og charact. Oberstlieut. S. T. v. Ræder, R. af D. og Domd., p. t. Commandeur for 10de lette Jnfanteri-Bataillon, allerh. udn. til Oberstlieutenant i det lette Jnfanteri; Capt. af 1ste Classe i 12te lette Jnf-Bat. C. C. M. v. Hedemann, R. af D., allerh. meddeelt, efter Ansøgning og paa Grund af Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstjenesten, som Major og med Pension; Premierl., i den kgl. Livgarde til Fod F. C. v. Kaas, allerh. forsat til Linietropperne; charakt. Premierl, i bemeldte Garde M. B v. Nægler allerh. forfremmet til virkelig Premierl, i samme; Secondl. i Jnf. Krigsreserve S. H. v. Lincke, Dbd., allerh. meddeelt, efter Ansøgning og paa Grund af Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstjenesten; Secondl. i Jnf. Krigsreserve C. v. Knudsen allerh. meddeelt, efter Ansøgning, Afskeed i Naade af Krigstjenesten. Under 8de d. M. er Secondl. i Jnfanteriet P. R. v. Müller, allerh. forsat, med sin havende Anciennetet, til Cavalleriet; Secondl. i Jnf. Krigsreserve J. v. Mentzler, Domd., allerb., meddeelt, efter Ansøgning og paa Grund af Svagelighed, Afsked i Naade af Krigstjenesten. Under 10de d. M. er 1ste Fuldmægtig i Contoiret under Armeens Revisionsvæsen, Krigsassessor A. C. H. Beck allerh. udnævnt til virkelig Krigsraad; Ritmester af 1ste Classe i Gardehuusar-Divisionen J. J. v. Brechwoldt, R. af D., udtraadt af Numer i Divisionen og sat a la suite i Cavalleriet; Capt. af 1ste Classe i Jægerne C.F. v. Wichfeldt allerb. meddeelt, efter Ansøgning, Afsked i Naade af Krigstjenesten, med Vartpenge; Secondl. i Jnf. Krigsreserve A. C. v. Hansen allerh. meddeelt, efter Ansøgning og paa Grund af Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten.