Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-13
Saasnart vi ved det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 27de Januarii indeværende Aar vare blevne underrettede om, at den af os for afg. Justitsraad Giøes Legater forfattede Fundats havde fundet Hans Majestæt Kongens allerhøieste bifald, ansaae vi det for Pligt, saa hastig som mueligt at sætte de i bemeldte Fundats foreslagne velgjørende Anstalter i Gang. Jndustrie skolerne syntes os fortrinlig at fordre Opmærksomhed, da intet Folk kan stige til Lykke og Velstand, uden Vindskibelighed, hvorimod denne, naar først Grundvolden dertil er bleven ret lagt, gaaer frem af sig selv, voxer daglig, og udbreder sig i nye Grene, af hvilke hver enkelt Green bliver igjen i sin Ve Moder til en talrig Afkom, der aldrig ophører at frembringe Liv og Virksomhed. Naar trængte overalt Landets Jndustrie saa høilig til alle Kræfters Anstrængelse som i nærværende Øieblik, Hensigten af de Jndustrieskoler, som vi ønske at kunne anlægge paa Gjeddesdals Gods, er at danne den opvoxende Ungdom til Færdighed i de Sysler, de Haandarbeider, som staae i nærmest Forbindelse med Land-Almuens Virkekreds, at veilede denne Ungdom til Kundskab om, hvorledes den med største Fordeel kan anvende sin Tid, sine Kræfter til eget og Statens Vel. Denne Hensigt kan paa ingen Maade bedre opnaaes, end ved at sætte Jndustrie=Lære=Anstalterne i Forbindelse med Læse skolerne i de Sogne, i hvilke Gieddesdals Gods er beliggende; vel kan dette ikke formedelst Mangel af duelige Lærere og beqvemme Skolebygninger i alle Sogne strax blive iværksat, men Planen hertil kan dog strax i Forening med Amtets Skole direction blive afhandlet, naar vi da om samme ere bleven enige og den derpaa af Regjeringen er bleven authoriseret, skal vi til at udføre den, række hinanden en kraftfuld broderlig Haand, og vi tor da haabe at see den inden føie Tid sat i Gang. For strax at lægge Haand paa dette vigtige Arbeide have vi udkastet følgende Hovedpuncter, som vi indstille, om de maatte blive sendte til Amtets Skoledirections Betænkning, da vi derefter tør haabe det Kongelige Danske Cancellies Beslutning angaaende de Hovedsætninger, som kunde lægges til Grund for den udførligere Plan til Læse- og Jndustrieskolernes Forening. §. I. Læreanstalterne i de Sogne paa forrige Roeskilde Amt, i hvilke Gieddesdals Gods er beliggende, skal efterhaanden, dog saa hastig mueligt, saaledes indrettes at Jndustrieskoler kunde sættes i Forbindelse med Læseskolerne. §. 2. Børnenes Jnddeeling i Classer i Forhold til deres Alder, Kundskaber og Færdigheder, lægges til Grund for denne Skole=Indretning. Det er Savnet af en saadan Jnddeeling, der hidtil har gjort Almueskolerne til Skoler for Tankeløshed og den Konst at dræbe Tiden med intet at bestille. Classe=Jnddeelingen er ved det provisoriske Reglement i enhver Læseskole allerede anordnet, og den vil vinde en endnu større Fuldkommenhed, den vil endnu blive gavnligere for Land-Almuens Dannelse, naar Classerne hver Time kunne afløse hinanden i Læse= og Jndustrieskolen, da en saadan bestandig Afvexling mellem Forstands- og Legems=Øvelser vedligeholder Børnenes Lyst og Opmærksomhed, og forjager den Kiedsommelighed, der er en uundgaaelig Følge af flere Timers Stillesidden med Bogen i Hænderne. §. 3. J Læseskolerne kan det ikke undgaaes, at jo Børn af begge Kjøn maa tage Deel i fælles Underviisning; ogsaa er der mangehaande Arbeider, i hvilke begge Kjøn kunde deeltage ved Læreanstalterne i Jndustrieskolen; men her forekomme og mange practiske Kundskaber, som synes mere passende for det ene Kjøn end for det andet. §. 4. Saaledes er det passende for Drengene at lære de første Haandgreb i Brugen af Kniv, Saug og Øxe, hvorved de sættes istand til selv at kunne forfærdige og istandsætte de uundværligste Agerdyrknings- og Landbrugs-Redskaber; de bør særskilt undervises i at forfærdige store Kurve, Liigkister m. m. af Piil og Straae, med faa Ordi alle de Haandarbeider, som fordre Styrke og større Legemskræfter end de, der sædvanlig ere Fruentimmeret tildeelte. Endelig bør og Drengene af Jndustrieskole=Lærerne undervises, i de for Soldaten nødvendigste gymnastiske Øvelser, hvorved de fra Barndommen af kunde blive dannede til deres ærefulde Kald som Fædrenelandets Forsvarere. Derved skulle de og aflægge det tunge, plumpe og dorske Væsen, som hidtil ikke sjelden har gjort den sjællandske Bonde uskikket til at udføre sit Land arbeide med Lethed og Behændighed. §. 5. Pigerne maa særskilt undervises i at sye, spinde, væve Baand, i de finere Straaefletninger m.m. Den Værdie, til hvilken Landmandens endog mindst kostbare Producter kan stige under den arbeidslærte Danske Qvindes Haand, er uberegnelig. §. 6. Piger saavelsom Drenge kunne tage fælles Underviisning i at strikke, sortere Uld, binde Fiskergarn, gjøre Biekuber; i Kundskab om Medicinske Planter, hvorledes disse skulle samles, tørres og bevares, med faa Ord, i alle de landlige Sysler, som af begge Kjøn med lige Lethed og Færdighed kunne foretages. §. 7. Jhenseende til Børnenes Jnddeeling i to eller flere Classer maa Jndustrieskolen rette sig efter den Jnddeeling, som for Læseskolerne bliver vedtaget; men ihenseende til Læretimernes og Skoletidens Bestemmelse formene vi, at begge Læreanstalternes Forening gjør en Forandring nødvendig i de Bestemmelser, som desangaaende findes i §§. 8, 9, af det provisoriske Reglement., Efter vort bedste Skjøn kan i begge Læreanstalterne fra 1ste April til 1ste Sept. Maaneds Udgang undervises fra Kl. 8 til 12 om Formiddagen og fra 2 til 4 om Eftermiddagen; i de øvrige Maaneder, kunde Underviisningen begynde om Formiddagen Kl. 9 og vedvare til Kl. 1, da den eller de yngste Classer gaae hjem, de ældre Classer derimod vedblive Eftermiddags-Underviisningen fra 2 til 4. Sex Timers daglige Underviisning er nødvendig for Børn fra 12 til 14 Aar, især i den Folke classe, som tidlig bør vænnes til stadigt og anstrængt Arbeide. §. 8. Skolebygningerne i de Sogne, i hvilke Gieddesdals Gods er beliggende, ere alle af den Beskaffenhed, at de maa ombygges, naar de skulle svare til det, der fordres i Almueskole=Reglementets §. 49, 50, Skoledistricternes Beboere i bemeldte Sogne ere og saa formuende, at denne Udgivt paa ingen Maade for dem kan være trykkende, og ved denne Ombygning maa sørges for 2 Stuer til Jndustrieskolen og den fornødne Plads til Redskabernes og Materialiernes Bevaring. Den større Bekostning, som dette volder Districtets Beboere, kommer ikke i Betragtning i Forhold til de Fordele, som deraf tilflyde deres Børn, som endog tilflyde dem selv, da ogsaa de vinde ved det Arbeide, hvortil deres Børn blive oplærte. §. 9. Da hele Skoledistrictet ifølge ovenanførte bidrager til Jndustrieskolens Bygning med dertil hørende Jndretninger af Borde, Bænke m.m., saa taler billighed for, at alle til Districtet hørende Børn bekomme fri Adgang til Underviisningen, hvad enten deres Forældre boe paa det saakaldede Gieddesdals Gods eller ikke. Dette Godses Beboere vilde gjøre sig aldeles uværdige til deres afdøde Velgiørers Godhed, dersom de kunde vorde misundelige over, at deres Naboer nyde godt af denne velgjørende Jndretning. §. 10. Lærere og Lærerinder i Jndustrie skolen antages og lønnes af Executorerne for afg. Justitsraad Giøes Legater; disse Lønninger, Materialiers og Redskabers Anskaffelse og de flere til Skolens heldige Fremgang nødvendige Udgivter udredes af Brudelegatets aarlige Overskud saavelsom af Renterne af den oplagte Extrafond, saafremt noget deraf kan bespares fra det Brug, hvortil de ere bestemte. §§. 11. Alt hvad i Jndustrieskolen forarbeides, bortsælges ved offentlig Auction eller paa anden Maade, ligesom Executorerne finde samme fordeelagtigst. Af den Priis, som for hvert Stykke erholdes, bekommer det Barn, som har forfærdiget Arbeidet, 10 PC., og den Lærer, under hvis Anførsel det er forarbeidet, ligeledes 10 PC., som Belønning for begges anvendte Flid. §. 12. Jndustrieskolen staaer under Sognepræstens umiddelbare Opsyn og Bestyrelse; Over tilsynet tilkommer Amtets Skoledirection i Forening. med Executorerne for de Giøeske Legater. §. 13. Regnskabet i Jndustrieskolen føres af den ved Læseskolen ansatte Lærer, under Sognepræstens nærmeste Tilsyn, og aflægges til fornævnte Executorer ved hvert Aars Udgang. Af dette Regnskab lade Executorerne følge en Extract med den aarlige Jndberetning, som de om Legater nes Bestyrelse indsende til det Kongelige Danske Cancellie. Disse ere de Puncter, over hvilke vi tør udbede os, at Amtsdirectionens Betænkning maae høres. Endvidere have vi besluttet, saasnart Omstændighederne tillade det, at oprette et Jnstitut, paa Gieddesdals Gods, i hvilket den allerede voxne Ungdom kan blive veiledet i alle til et velordnet Landbrug henhørende Dele, hvor Godsets Beboere kan lære at kjende de bedste Agerdyrknings-Redskaber, den for Egnen fordeelagtigste Dyrkningsmaade, hvorledes de bedst kunne forskaffe sig en forbedret Qvæg-, Faare= og Svine-Avl, hvor de kunne lære at dyrke de for Egnen passende Handelsværter, at plante Træer m.m. Saasnart vi hertil kunne bekomme en beqvem Jordlod og en duelig Bestyrer, skulle vi saa hastig som mueligt arbeide frem til dette Maal. Treschow. Hansen.