Berlingske Tidende, 1836-03-22
Det Første angaaer det saakaldte synkende Fond. Dette Fond blev stiftet i Aaret 1785 til Forretning og Afbetaling af Statens Gjeld (Placat af 8de Juli 1785), men om dets Virksomhed siden den Tid haves ingen Oplysning. Ved det ovennævnte Rescript af 9de Februar 1816, hvorved den nuværende Direction for Statsgjelden og det synkende Fond blev oprettet, bleve alle de Activer og Passiver, der vedkom det synkende Fond, overdragne denne Direction, men da ved samme Rescript den tidligere paabudne offentlige Bekjendtgjørelse af et aarligt Budget blev erklæret at skulle bortfalde, var det deraf en Følge, at Man heller ikke siden den Tid har erfaret noget om hiint Fonds Virksomhed. Jmidlertid er det bekjendt, at dette Fond bestandig virker, navnligen ved Opkjøb af de Obligationer, der aarligen skulle betales af det sidste engelske Laan paa 5 Millioner Pund Sterling, hvoraf i Løbet af de sidste 10 Aar skal være opkjøbt 500,000 L. St. Obligationer. Det forstaaer sig vel af sig selv, at naar Statsgjelden paa den ovenforeslaaede Maade skulde gaae over til en Nationalgjeld under Folkets Garanti og selvvalgte Bestyrelse, maatte ogsaa det synkende Fond overdrages denne Bestyrelse, paa samme Maade som dette skeete i Preussen, da Statsgjelden i Aaret 1820 der blev sat under den ovenomhandlede National-Control. Ligeledes maatte, under samme Forudsætning, de ovennævnte til Statsgieldens Forretning og Afbetaling henlagte Activer af noget over 22 Millioner overdrages den nye Statsgjeldsdirection i samme Øiemed med en specificeret. Angivelse af ethvert af disse Activers Størrelse og Beskaffenhed. Et andet Punkt af ikke mindre Vigtighed angaaer de mange specielle Fonds, som forTiden existere under de forskjellige Collegier og Departementer, og af hvilke nogle eie meget betydelige Kapitaler, som for største Deelen ere sikkrede i kongelige Obligationer, og altsaa udgjøre en ikke ringe Deel af Statsgjelden. Alle disse Fonds og Kasser synes at burde underkastes en nøiagtig Revision, der neppe vil blive uden veljørende Følger ogsaa med Hensyn til Statsgjeldens Nedsættelse. Der synes intet unaturligere, end at, medens Statskassen er i en aarlig Underbalance, og medens Statsgjelden i de sidste 17 Aar er voxet med over 1 Million aarligen, ere enkelte Afdelinger af Statsmagten saa rigeligt aflagte og saaledes doterede med Kapitaler og Revenner, at de, foruden hvad der tilflyder dem af Statskassen, have meget betydelige Jndtægter fra disse særskilte Fonds og Kasser, saa at mange af dem endog kunne betydeligt forøge deres Capitalfond, ved aarligen at oplægge Renter til Samme. Disse mangfoldige specielle Fonds og Kasser under de enkelte Collegier kunne ikke andet end have høist uheldige Virkninger paa hele Stats- og Finants-Bestyrelsen. De gjøre det udelukke Eenhed i Forvalingen, umuligt at føre Oversigt over Finantsvæsenet, g vanskeliggjøre Controllen med Jndtægternes rigtige Anvendelse. Jmedens der under et Collegium finder en klog og øconomisk Forvaltning Sted af de samme underlagte Kapitaler, er det Modsatte Tilfældet under et andet Collegium. Jmedens der under eet Collegium vises Strænghed imod de Embedsmænd, der have dets Kasser, under Bestyrelse, viser Erfaring, at der under andre Collegier begaaes de groveste Underslæb opdages de betydeligste Kassemangler, uden at Man seer, at Nogen af de Mænd, der skulde havt Tilsyn med Kassebetjentene, derfor kaldes til Ansvar. Ved Anvendelsen af deslige Fonds Jndtægter maa det ogsaa befrygtes, at ikke altid den største Sparsommelighed iagttages, og at navnligen af disse Kasser Gagetillæg, Gratificationer og Pensioner med Lethed tilstaaes de vedkommende Embedsmænd og Betjente, som ikke vilde have kunne ventes bevilgede, naar Beløbet skulde have været udredet af Statskassen. De skadelige Virkninger af en saadan Adsplittelse i Statsindtægterne synes Regjeringen ogsaa tidligere at have indseet. Rescriptet af 5te Januar 1813, hvorved et aarligt Budgets Forfattelse og Kundgjørelse blev foreskrevet, paabød nemlig, at det skulde være Finants-Collegiets første og væsentligste Pligt at vaage over det hele Agregat af Stats-Jndtægter og Udgifter og disses indbyrdes Balance, hvorunder fornemmelig henhører den strengeste Paapassenhed med, at ingen vilkaarlig Overskridelse af det i Budgettet beregnede Udgiftsbeløb under nogensomhelst Forvaltningsgreen finder Sted. Hvorledes den Rigtigheds Holdelse over samtlige Stats-Jndtægter og de reglementerede eller approberede Udgifter, der bør føres af den saakaldte Finantskasse-Direction, som ContralPunkt i denne Henseende kunde være at simplificere, saaledes i Særdeleshed at samme paa enhver Tid nærmest muligt kunde give et paalideligt Oversyn over den virkelige Forfatning", derom skulde efter Rescriptets Udvisende nærmere blive meddeelt de nødvendige Forskrifter. Disse Forskrifter vides imidlertid ingensinde at være meddeelte, og dette Central-Punkt i Finants-Forvaltningen synes endnu stedse at mangle. De ovennævnte og andre skadelige Virkninger af disse særskilte Fonds forbigaaer jeg imidlertid her, jøre opmærksom paa deres hvor jeg blot vil Jndflydelse paa Statsgjelden. De omhandlede Fonds og Kasser existere enten ved engang opsamlede Kapitaler, hvis Renter ganske eller tildeels anvendes til Kapitalens Forøgelse, eller ved aarlige, Fondet tillagte Jndtægter, der i Almindelighed ere virkelige Skattepaalæg, som oftest bestaaende i Tillægsportler til en eller anden Afgift, hvoraf Hovedindtægten indflyder i Statskassen, eller ved begge Deele.