JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Vi have modtaget Stændertidenden indtil No 65, trettende Møde, den 23de Juli. Det blev i 10de Møde efter en kort Discussion eenstemmig vedtaget at nedsætte en Comitee i Anledning af Etatsraad Neergaards Forslag til Oprettelse af Amtslaanefond, hvortil valgtes Directeur Duntzfelt med 62 Stemmer, Etatsraad Bang med 58, Justitsraad Harhoff med 46 Stemmer. Kammerherre Abrahamson oplæste derpaa sit særdeles interessante Andragende og almindelig Værnepligt, der gaaer ud paa at indgive en Petition: At det maatte behage Hans Majestæt Kongen, i 1844 allernaadigst at lade forelægge Provindsial, stænderne et Lovudkast til Jndførelsen al almindelig Værnepligt, paa Grundlag af Underviisning i Vaabens Brug af enhver vaabenfør Mand, og paa Tjeneste, deels i Hærens samtlige 3 Hovedafdelinger, deels ikkun i den 3die, som hvilken Forstærkningens Fastmandsklasse og Borgermilitserne regnes; deels endeligen overgaaende strax efter Underviisningen i Vaabens Brug i Forstærkningens Reserveklasse; - hvorhos dog Frikjøbelsesret fra Militair-Tjeneste allernaadigst maatte tilstaaes." Efter en udførlig og temmelig heftig Discussion, som Rummet idag ikke tillader os videre at omtale, blev det ved Kugleafstemning med 43 mod 23 vedtaget at nedsætte en Comitee, hvortil valgtes Etatsraad Bang med 53 Stemmer, Kammerherre Rosenørn-Lehn med 37, Grev Ahlefeldt med 36, Candidat Lehmann med 34, Etatsraad Estrup med 32 Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J 11te Møde oplæste Provst Plesner det forhen omtalte Andragende fra 11 Præster i Omegnen af Viborg angaaende den offentlige Eed og sammes Brug, og et dermed beslægtet fra 16 Præster i Varde og Omegn. Det blev vedtaget, at begge de indleverede Andragender skulde betragtes som een Sag, til hvis Overveielse det eenstemmig med 67 Stemmer blev besluttet, at nedsætte en Comitee, der vedtoges at skulle bestaae af 3 Medlemmer, hvortil valgtes: Biskop Mynster med 43 Stemmer, Kammerherre, Grev Moltke med 29, Cancellieraad Bang med 27 Stemmer. Prof. David oplæste dernæst det af ham indleverede Andragende om et Udkast til en Pensionslov, at forelægges Forsamlagen i Aaret 1844, hvorover en Comitee blev nedsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J 12te Møde oplæstes nogle Andragender, som bleve henviste til allerede nedsatte Comiteer, hvorpaa Cand. Lehmann oplæste det af ham indgivne Andragende fra tre Sagførere i Fyen om, at det maatte tillades Parterne i private Politiretssager ved Underretterne og Overpolitiretterne paa Landet at lade møde ved Procuratorer, men ikke ved Andre, undtagen de i Lovens 19-14 nævnte Tilfælde. Med 39 Stemmer mod 24 blev det besluttet at nedsætte en Comitee, hvortil valgtes: Professor Larsen med 57 Stemmer, Candidat Lehmann med 34, Amtmand Johnsson med 32 Stemmer. Kammerherre Rosenørn-Lehn oplæste dernæst det af ham indleverede tidligere anmeldte Andragende fra 6 Præster og 2 Godseiere paa Falster, angaaende fastene og eensartede Lovbestemmelser for Vota ved Capitelstaxten. Efter en temmelig udførlig Discussion blev det med 59 Stemmer mod 7 vedtaget, ikke at nedsætte nogen Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J 13de Møde oplæste Landsoverretsprocurator Christensen det af ham indgivne Andragende fra Stokkemarke Sogneforstanderskab i Lolland om Ophævelse af Bestemmelserne i Pl. 5te December 18152, saa at Bidragene til Communendgivterne paalignedes al Formue og Leilighed i Communen, om end den vedkommende Eier eller Besidder, maatte have Bopæl eller Ophold i anden Commune. Efter en udførlig og levende Discussion blev det med 40 Stemmer mod 22 afgjort, at ingen Comitee skulde nedsættes, hvorpaa Etatsraad Hvidt oplæste det af ham indgivne Andragende, indsendt af Formanden for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, paa Selskabets Vegne, om Forandringer i den bestaaende Presselovgivning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Om Kongens Reise har Berl. Tid." modtaget følgende private Efterretning fra Ribe: H. Maj. Kongen ankom den 25de Juli over Hjerting og Fahns om Aftenen Kl. 10 til Ribe. Overalt modtoges Hs. Maj. med Glæde og Jubel og med talrige Beviser paa Folkets Kjærlighed og Hengivenhed. - Hs. Maj. Besøg paa Fahns var høist interessant, og disse stræbsomme Øboeres Glæde over Allerhøistsammes Nærværelse umiskjendelig. Hs. Maj. opholdt sig paa Øen i 4 Timer, og inspicerede, der som overalt, hvor der toges Ophold, de offentlige og communale Jndretninger. J Kirken holdtes en Tale af Pastor Biering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Efter hvad vi erfare ville Kronprindsen og Kronprindsessen i Begyndelsen af August Maaned forlade Strelitz, for at afreise til Pløn. Efter et kort Ophold paa dette Sted ville de begive sig enten til Fyen eller til Kjøbenhavn. Dronningens Afreise til Pløn skal derimod være opsat. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Onsdagen d. 27de, anlagdes efter allerhøieste befaling Hofsorg for de Franskes Kronprinds, Hs. 36 an Kongl. Høyhed Hertug Ferdinand Philip Ludvig Carl Henrik af Orleans, død den 13de samme Maaned. Hofsorgen bæres paa sædvanlig Maade i 3 Uger. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
De jydske og de slesvigske Stænder ere ved allerhøieste Patenter, daterede 24de Juni Varde, sammenkaldte til 12te October næstkommende, og deres Forhandlinger skulle være sluttede inden 2 Maaneder fra den Dag, da de tage deres Begyndelse. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Af Magister Monrads flyvende poltiske Blade" er Nr. 4 udkommet; det indeholder: 1) om Retten til at udtræde af Statskirken, 2) om det marsoske Forslag, og 3) om Skatteforholdet mellem Kongeriget og Hertugdømmerne, og faaes ligesom de tidligere, med Untagelse af Nr. 2, som Reiersen, har taget, hos Boghandler Reizel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J den stærke Blæst i Søndags toge to unge Mennesker, Brødre, hvoraf den ene juridisk, den anden theologisk Candidat, ud i en Baad paa en Seiltour og ere ikke senere vendte tilbage. Desværre er der Vished for, at de ere forulykkede, da Baaden med opadvendt Kjøl iforgaars er dreven ind til Toldboden. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Afvigte Onsdag Eftermiddag den 20de, hedder det fra Odense i Hemp. Av., blev Horizonten her overtrukken med Tordenskyer, men hverken da eller senere har Man her i den nærmeste Omegn bemærket noget Lyn eller Skrald. Jmidlertid har den ene Tordenbyge efter den anden nedsendt uhyre Vandmasser, og man har grundet Aarsag til at nære Frygt for, at et saadant Veirligt maa virke høist skadeligt paa Rapstærkningens Udbytte. J Fredags Morges Kl. 1 1/2 fandt et formeligt Skybrud Sted. Vandstrømmene bedækkede Gader og Stræder. Hos en Kjøbmand (paa Vestergade), hvor Tyendet har Sovested i Kielder=Etagen, skyllede Vandet ind med en saadan Fart og Hurtighed, at Pigerne tilsomt maatte flye deres Senge og tye op i Stue=Etagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Adskillige gamle Folk forsikkre, at de ikke mindes at have oplevet et saa voldsomt Regnskyl. – Mange paastaae, at det var en Skypompe, som drog henover Byen. De afrevne Tagsteene og de paa flere Steder nedslagne Kornmarker synes idetmindste at give denne Paastand Medhold. De 3 Hof= og Stads=Rets Assessorer, som have dømt Kjøbenhavnspostens Redacteur for to Linier Tankestreger, og hvis Dom sikkert igjennem tydske Blade vil blive bekjendt for den hele civiliserede Verden som en stor Mærkelighed, - disse udmærkede Logikere og Jurister vil Hof= og StadsRetten komme til at takke for den Berømmelse, at være første Opfinder af den - , at dømme Folk for Tankestreger. Actorer have vel andensteds anklaget Folk for Tankestreger, men Exempler paa Domme, støttede paa Tankestreger, findes neppe tidligere. Dupin siger et Sted i sin berømte Forsvarstale for Berager: Actor har villet lægge det Forbryderiske i Tankestregerne. Det erindrer mig om Hr. Bavous Proces, hvor man anklagede ham for de ulæselige Udslettelser i hans Manuskript. Saalænge de ikke kan forklare mig, hvorfor disse to Linier Tankestreger er der, har Generaladvocaten sagt, saalænge kan jeg heller ikke ansee Forfatterens Hensigt for uskyldig. Nu vel, troe De saameget Dem lyster, men det er heller ikke mindre vist, at De troer uden at vide, og kan man anklage uden at vide, Vi spørge med endnu større Føie de tre dømmende Assessorer i Hof- og Stadsretten: kan man dømme uden at vide? Kan man dømme efter Gjetning og Gisning, efter Forudsætninger og Suppositioner, Alle Fortolkninger ligesaa vel den for Forfatteren fordeelagtigste, som den for Forfatteren farligste, ere i juridisk Forstand, lige gode, thi de ere alle ligge ugyldige. (Fædrel).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Fra Aarhuus skrives i Byens Avis den 25de Juli. J Løverdags mødte en Deel Landmænd af Aarhuus Amt her i Byen for at stifte et landoeconomisk Selskab for dette Amt. Et Lovudkast, som tidligere var bekjendtgjort, discuteredes, og Selskabet constituerede sig. Men da det er at formode, at Medlemmernes Antal meget vil forøges, naar Subskriptionen gjøres almindeligere end hidtil har været Tilfældet, vedtoges: at Selskabets Forretningsmænd ei vælges for ved et Møde i September Maaned d. A., hvorimod det overdroges til Foreningens temporaire Dirigent, Hr. Ritmester v. Friis til Lyngbyegaard, at drage Omsorg for Lovenes Trykning, Omsending af SubskriptionsJndbydelser og Jndkaldelse af Selskabets Medlemmer til Generalforsamlingen i Semptember Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Den 24de dennes tildrog sig i Aarhuus, den sørlige Begivenhed, at idet tre Matroser af Grønlandsfarerens nylig hjemkomne Mandskab og en Sømandssøn af Byen, gjorde en Lysttour tilsøes i det haarde Veir, som vi havde den hele Dag, kantrede deres Baad under Riisskov, omtrent udenfor Salonen, hvorved To af den druknede, nemlig den ene Matros, Jan Jensen, Commandeurens Søstersøn, og den unge Dreng, der var sine Forældres eneste Barn. De andre To reddede sig med stor Anstrængelse ved Svømning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Fra Nibe skrives under 23de Juli i Aalb. Av." Den bange Anelse, hvori mange af denne Byes Jndvaanere i den senere Tid have svævet, er allerede for en Deel sørgelig gaaet i Opfyldelse. Jnat Kl. 12 omtrent udbrød en hæftig Jldløs i Søndergade, hvorved næst efter Kjøbmand Hedegaards straatakte Gaard 9 ligeledes straatakte Huse nedbrændte og 15 Familier bleve huusvilde. Til al Lykke har Vinden tilside ud mod Bakkerne, og Sprøiterne bestode en bedre Prøve, end de uheldigviis nylig aflagde for Hs. Majestæt ellers kunde Ulykken blevet saa meget større, som Hjælpen først kom, da fornævnte Gaard udbredte et Flammehav og sig en Seendrægtighed, som vel for en Deel maa tilskrives den Søvnighed, hvormed de faa Vægtere bestride deres Dont, i Forening med den matte Anstrængelse, baade Klokker og Trommer gjorde for at vække. Jmidlertid er Elendigheden for de Brandlidte, som for den fattige By i det Hele stor nok De 14 Familier have mistet Alt eller saa godt som Alt, hvad de eiede; adskillige af dem reddede endog med Møie Livet, og Jngen af dem havde sit Jndbo assureret. Enkelte ere desto meer at beklage, da Familiefædrene have viist sig som flittige Arbeidere, der nu ere satte ud af deres Virksomhed. - Under den almindelige Frygt, som saalænge er gaaet forud for denne Ulykke, er det at haabe, at Politiet ved denne Leilighed vil vise en ualmindelig Virksomhed for at komme efter, om den Mistanke, der næres om Jldens Ophav, er grundet eller ikke; ligesom det ogsaa, imedens man nu vel er saa temmelig rolig for Fare fra den Kant af Byen, men urolig vender Øiet til en anden, billig forventer, at der vil drages Omhu for en tilstrækkelig Nattevagt, og at Sprøiterne til enhver Tid kunne være færdige til at møde en anden maaskee værre overhængende Jldsnød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
De danske Naturforskere ere nu vendte tilbage fra Stokholm og ere i enhver Henseende særdeles tilfredse saavel med det videnskabelige Udbytte af deres Reise, som med den Modtagelse de have fundet hos det svenske Folk, de svenske Videnskabsmænd og det svenske Hof. De meest anseete blandt de danske Lærde ere hædrede med svenske Ordensdecorationer. Saaledes er Confr. Ørsted udnævnt til Commandeur af Nordstjernen, Etatsr. Bang til Commandeur af Vasaordenen, Professorerne Schouw, Zeise og Forchhammer til Ridder af Nordstjernen og Capt. Mourier til Riddere af Sverdordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J en lille By i det østlige Jylland (Skanderborg) have de idelige Collisioner imellem Byfogden, og Borgerrepræsentanterne bevirket, at disse Sidste ligefrem i en Skrivelse have ladet bemeldte Magistratsperson vide: at de have besluttet fra Afsendelsen af Samme ikke meere at fungere som Borgerrepræsentanter, paa Grund af, at de ikke fandt sig forpligtede til at finde sig i den myndige Opførsel, som Byfogden vedvarende saavel mundtlig som skrivtlig udviste imod dem, og som de vare overbeviste om, ikke vilde forandres, og som de derfor ansaae det under deres Værdighed fremdeles at udsætte sig for, saameget mere som Byfogden i en af sine Skrivelser vel ikke drog deres Varekundskab i Tvivl, men nedsatte deres Menneskekundskab under sin egen, som han i større Grad troede at besidde, da han havde været Embedsmand i 22 Aar, og derfor ved alle Leiligheder forkastede deres Aands Fostre. Til samme Tid blev ogsaa af Formanden og alle Repræsentanterne udfærdiget et Brev til Amtmanden, hvori de lode ham vide deres tagne Beslutning. J sit Giensvar søgte Byfogden at forestille dem det Urigtige i deres Fremgangsmaade, og sluttede med, at han ventede at see dem den 4de Juli, som var den Forsamlingsdag, da hele Raadet in pleno pleiede at møde. Dette frugtede imidlertid ikke, og Byfogden, der indfandt sig med Kæmneren forat udbetale nogle Regninger efter Repræsentanternes Anviisning, kunde Jntet udrette, da Nøglen til Kassen endnu var i Repræsentanternes Hænder og Repræsentanterne udebleve. Amtmandens Forestilling, at vende tilbage til deres Pligt, udrettede heller Jntet. Sagen skal nu være indberettet til Cancelliet, som vel vil tage de behørige Mesurer og vistnok i dets Viisdom udfinde, hvori Gjenstridigheden bestaaer. Den lille By er saaledes indtil videre uden Repræsentantskab. (Kbhvsp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Nykjøbing den 30te Juli. Vort Haab om at faae Leilighed til at høre Kellermann vil nu gaae i Opfyldelse, da han efter omstaaende Bekjendtgjørelse vil give en Concert her i Nykjøbing, paa Tirsdag, saa vidt vi vide, understøttet af Hr. Eigler med flere fra Nakskov. For dem, der kjende Kellermanns berømte Navn og vide at sætte Priis paa udmærket Musik, behøves ingen Opmuntring til at benytte en for os saa sjelden Leilighed til at deeltage i en Nydelse, som kun pleier at blive de store Steder til Deel; men tidligere Exempler have dog viist, at det neppe er ufornødent at gjøre opmærksom paa, at vi ikke kunne vente, at de store Konstnere ville komme i Vane med at lægge deres Reiser over vore Øer, med mindre et talrigt Besøg, naar et saadant Tilfælde indtræffer, overbeviser dem om, at vi forstaae at skjønne paa, hvad der bydes os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Udenlandske Efterretninger. Siden det i sidste Mandagsnumer fra Kjøbenhavn meddeelte Rygte og alvorlige Uroligheders Udbrud i England have vi først igaar modtaget nyere engelske Efterretninger, end dem vi da havde over Hamborg, og da disse, som gaae til den 22de ds., aldeles Jntet indeholde derom, maa hiint Rygte have været ugrundet. J Parlamentet vedblive det liberale Parties Ordførere under forskjellige Former at fremkomme med Forslag imod Kornlovene og sigtende til at lindre den i Landet stedse tiltagende Nød, men de blive som hidtil alle forkastede, saaledes indbragte Hr. Duncombe den 21de et af flere talentfulde Talere understøttet Forslag, at Parlamentet skulde indgaae til Dronningen med en Adresse, hvori man skildrede Landets sande Tilstand, og den frygtelig tiltagende Elendighed, om hvilken Hds. Maj. selv havde sagt i Throntalen, at den blev baaren med exemplarisk Taalmod og Udholdenhed, og anmode hende om, da ingen af Regjeringens Foranstaltninger hidtil syntes tilfredsstillende, meget snart igjen at sammenkalde Parlamentet, dersom det efter dets nu forestaaende Slutning viste sig, at Nøden ikke ophørte. Peel forsvarede Regjeringens Politik, men tilstod dog, at Fabrkdistricterne vilde have havt tilstrækkelig Beskjæftigelse, dersom Tolden paa Korn og Tømmer var bleven ophævet, og Handelen med de Lande, hvorfra disse Producter tilføres, saaledes frigivet. Han ønskede at Parlamentet maatte blive sammenkaldt til October, hvorved Ministeren Lord Graham afbrød ham med det Udraab: Hvad, skulde vi give Slip paa vore Jagtfornøielser," Duncombe erklærede, at Nødden var saa stor, at man ikke kunde være sikker paa Fred i Landet i 48 Timer, men hans Forslag blev forkastet med 147 Stemmer mod 91. Hensigten med det var vel heller ikke saa meget at faae det antaget, som ved den derover fremkaldte Discussion at virke paa Folkets Stemning, som virkelig stedse mere vender sig fra Peel, hvilket selv ministerielle Blade tilstaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
J Frankrig har det liberale Parti nu forenet sig med det ministerielle om at erkjende det for rigtigst, at Hertugen af Nemours bliver udnævnt til Prinds-Regent i sin Brodersøns Mindreaarighed, thi uagtet Hertuginden af Orleans i høi Grad fortjener og er i Besiddelse af Folkets Kjærlighed og Tillid, antages det dog, at hendes Egenskaber som Qvinde, Udlænding og Protestantinde staae hende i Veien, og Oppositionen erkjender, at det her fornemmelig kommer an paa at give Regentskabet den størst mulige Fasthed, og at det derfor er meget magtpaaliggende, at Regentskabspørgsmaalet saavidt muligt bliver afgjort med Eenstemmighed i Kamrene, hvilket ikke kunde blive Tilfældet, om det ogsaa lykkedes at skaffe Hertuginden, Majoritet, da Ministrene og følgelig Pairskammeret vilde være imod hende. Denne Forandring i det liberale Parties Anskuelse er bevirket ved dets talentfulde Ordfører Thiers, som var en personlig Ven af den afdøde Kronprinds, og ved det første Budskab om den sørgelige Tildragelse ilede til Kongen, af hvem han blev meget venskabelig modtaget, ligesom han senere hver Dag er kommen til ham. at J Paris gik den 20de det Rygte, at Hr. Guizot havde besluttet at tage sin Afsked, og at de forhenværende Ministre Mole og Dufaure vare kaldte til Kongen for at hjælpe ham med Sammensætningen af et nyt Ministerium; men de seneste Efterretninger af 22de dennes modsige aldeles dette Rygte. Kongen vilde personlig aabne Kamrene den 26de dennes og ved den Leilighed forevise den fiireaarige Kronprinds, som man har sagt, skulde have sin Faders Titel, Hertug af Orleans. Dette sidste skal dog være ugrundet, og man forsikkrer, at han skal vedblive at føre Titel af Greve af Paris, et Navn, som er optaget fra Middelalderen for at smigre Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
En lille fransk Flaade er ankommen udenfor den marokkanske Fæstning, Tanger, uden at dens Bestemmelse vides; Nogle troe, at den er afsendt af Mistroe til et nylig i Marokko ankommet engelsk Gesandtskab, som efter Rygtet skal forlange Afstaaelsen af den lille Ø Beregil ved Barbariets Kyster, hvilken Nordamericanerne nok ogsaa gjøre sig Umage for at komme i Besiddelse af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Gudstjeneste. Imorgen begynde Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
AVERTISSEMENTS. Jeg takker herved hjerteligt de Mange, saavel som udenfor Byen, der, Tirsdagen den 26de dennes, uanmodede ledsagede min hensovede Kone til hendes jordiske Hvilested, især takker jeg Byens Borgerskab, der havde Ønske for og tilbød at bære hende til Graven, ligesom og de gode unge Piger der vilde, at hendes sidste Vei paa Jorden skulde være bestroet med Blomster. Rødby den 28de Juli 1842. C. C. Meier, Sognepræst i Rødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Concert i Nykjøbing Førstkommende Tirsdag Aften den 2den August agter Hr. Kammermusicus Kellermann af give en Concert i Gjestgiver Thomsens Sahl. her i Byen. Billetter a 4 Mk. pro persona er holdes ved Indgangen, som aabnes Kl. 7 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
At Regnskabet over Nykjøbing Kjøbstæds Borgerskoles Jndtægter og Udgivter for Aaret 1841, med Bilage, fra den 28de i denne Maaned i 3 Uger er henlagt til Eftersyn af Yderne, hos Borgerrepræsentanternes Formand, Bager Kryger, bekjendtgjøres herved af Nykjøbing den 25de Juli 1842. Skolecommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Faxøe Steenkalk, kan faaes fra vort Brænderie førstkommende Onsdag den 3die August. Nykjøbing den 30te Juli 1842. R. Sidenius & H. Bønnelyche. Bliver Veirliget gunstigt imorgen Aften, bli opvartet med Musik, og min Have oplyst med Lamper. Det bringes til behagelig Kundskab, at det er kun de Aftener, der er Musik i Haven, der betales Entree, den øvrige Tid betales ingen Entree for indenbyes Jndvaanere. Nykjøbing den 30te Juli 1842. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Af Umyndiges Midler, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed fra Rødby Kjøbstads Overformynderi erholdes til Laans den Capital 124 Rbd. 63 s. Sedler og Tegn. Rødby Kjøbstads Overformynderie den 21de Juli 1842. F. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Auctioner. Fredagen den 5te August d. A. om Eftermiddagen Kl. 4 bliver, ifølge Reqvisition fra Landinspecteur Rosenkilde, afholdt offentlig Auction over afdøde Hans Mortensen Vævers Udflytterhuus af Nørre Vedbye med tilhørende gode Jordlod af circa 3 Tdr. Lands Størrelse, der henhører under det nye Kongelige Gods, hvortil Liebhavere indbydes. Det bemærkes, at Huset er særdeles godt, og at der under Jordtilliggendet er indbefattet en god Tørvemose, samt en liden Eng. Auctionen afholdes i selve Huset, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Godsadministrationscontoiret i Egeløv. Nykjøbing den 30te Juli 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
At der Fredagen den 12te August førstkommende om Formiddagen Kl. 11 præcise, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Liselund i Maglebrænde Sogn, bortsælges circa 150 Stkr. Faar og Lam til Tillæg, af dansk Race blandet med Disbley, tilligemed to ægte Disbley Væddere, det bekjendtgiøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Tirsdagen den 23de August førstkommende om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Nykjøbings Auctionscontoir afholdet offentlig Auction over en betydelig Deel uvisse Fordringer, som ere opgivne at tilhøre afgangne constituerede Borgemester, Candidatus juris Hans Henrik Tybring Foghs Stervboe. Conditionerne og Fortegnelsen over Fordringerne kunne forinden faaes til Eftersyn af de opgivne Debitorer og de Lysthavende, paa Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Nykjøbings Auctionscontoir paa Falster, den 27de Juli Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-30
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.