JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Paa Tenerisa hersker en saadan Tørke, at alle Væxter gaae til Grunde, og man befrygter en stor Hungersnød. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Prindsregenten af Engelland har tilladt det Artillericompagnie, som ved Leipzig udmærkede sig ved Brugen af congreviske Raqvetter, at føre en Fane med Ordet Leipzig til Jndskrivt. (S. Bl.)J Newcastle indtraf for nogen Tid siden den sørgelige Tildragelse, at en Steenkulsmine blev oversvømmet ved et pludseligt Jndbrud af underjordisk Vand, hvorved 74 Mennesker og 37 Heste druknede i Gruben. For de Forulykkedes Familier er aabnet Subscription. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Kongen af Holland har ved en Forordning, dateret Brüssel, den 30te April, til Belønning for udmærket Fortjeneste ved Land- og Sømagten, stiftet en Orden under Navn af "Militaire Willem, Orden. Den bestaaer af fire Klasser, og Kongen selv er dens Stormester. S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Wien, d. 16 Mai. De nyeste Efterretnininger fra Jtalien ere meget glædelige. Man gjør sikker Regning paa, at General Nugents Armeecorps vil kunne være i Neapel den 9de. Man kan derfor neppe tvivle om, at Murat jo vil blive afskaaren fra Hovedstaden Neapel, og at han sandsynlig aldrig meere vil komme tilbage dertil. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Den østerrigske Plan til en tydsk Constitution og Forbundsat er for nogle Dage siden bleven meddeelt den Kongel. preussiske Statscantsler, Fyrsten af Hardenberg. Skiøndt Publicum endnu intet officielt veed af dens nærmere Jndhold, kjender man dog saameget dertil, at den i flere Punkter afviger fra den preussiske Plan, og at man deri har taget særdeles Hinsyn til Bestemmelsen af Forbundsforsamlingens lovmæssige Form, og den dertil nødvendige nøie Regulering af de Stemmer, enhver Forbundsstat skal have i Forbundsforsamlingen. Et tilstrækkeligt Antal og billig Fordeling, af Stemmerne er det første, der udfordres til at bringe en Forbundsforsamling istand, hvori den offentlige Vening uhindret kan udvikle sig i Raadslagning, og udtale sig overeensstemmende med Nationens Ønske. - Erkehertug Johan, som den 3die dennes under Folkets Jubel holdt sit Jndtog i Venedig, har derfra fortsat Reisen til Mayland, En engelsk Escadre skal bloqvere Ancona, Grev Starhemberg har besat Loretio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Paris, d. 13 Mai. Moniteuren indeholder. en omstændelig Beretning fra Krigsministeren af 7 Mai mærkelige Bekjendelser angaaende den indvortes Tilstand i Frankrig. "Det er Tid, hedder det blandt andet deri, at gjøre en Ende paa de Jldesindedes Manoeuvrer. Emigrationerne begynde, mistænkelige Brevvexlinger føres med Udlandet, ja endog i det Jndre; man opretter Committeer i Stæderne, og søger at afstedkomme Urolighed er paa det flade Land. J nogle Sogne i Garddepartementet have sammenrottede Folk opsat den hvide Fane; i Departementerne Marne og Loire og Nederloire have nogle bevæbnede Bander ladet sig see, og i Departementet Calvados have Fruentimmerne ladet et Sogns trefarvede Fane rive i Stykker. Man har hørt Oprørskrig, og i Norddepartementet ere nogle Rebellionshandlinger forefaldne. J Departementet Cotes du Nord er en Maire bleven myrdet af to forhenværende Chouans." Jfølge denne Beretning har Napoleon, ladet udstede et Decret, hvori følgende bestemmes: Alle Franske, undtagen de i 2den Artikel af Amnestiedecretet af 12te Marts indbefattede, som befinde sig udenfor Frankrig i Greven af Lilles, Ludvig Stanislaus Xavers, eller hans Huses Prindsers Tjeneste eller følge, tilholdes at vende tilbage, og inden en Maaned at bevise deres Tilbagekomst. Generalprocuratorerne skulle ufortøvet forfølge Ophavsmændene for og de Medskyldige i enhver Forbindelse og Brevvexling med Greven af Lille, hans Huses Prindser og deres Agenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Enhver, der bliver overbeviist om at have nedtaget den trefarvede Fane fra Kirketaarne eller nogen anden offentlig Bygning, skal straffes. De Menigheder, som ikke have modsat sig Borttagelsen. af Fanen skulle ligeledes straffes. Enhver, der bærer noget andet Foreningstegn end National cocarden, skal lide et Aars Fængselstraf."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
- Præfecten i Norddepartementet melder Politie ministeren ved Hielp af Telegrapherne, at Hertugen, af Wellington har forbudet sine Soldater under Livsstraf at betræde fransk Grund. - Napoleons Feldteqvipage er bleven beordret tilbage. Dison og Lille ere Uroligheder udbrudte. - Marschal Soult er bleven udnævnt til Armeens Majorgeneral. - Ved et Decret af 9de d. er Prinds Erkeskatmesteren bleven udnævnt til Universitetets Storcantsler. - General Gerard melder fra Metz under 11te Mai, at de paa venstre Mosel bred staaende preussiske Tropper pludselig ere marscherede til Flandern, og at de ere afløste af bayerske Tropper i Egnen af Sierk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
London, d. 16 Mai. Endelig have vi faaet den behagelige Efterretning, at adskillige Bataillo, ner og Escadroner ere ankomne fra America til Engelland. Mange flere ventes inden kort Tid. Disse Tropper skulle ufortøvet sættes over til J Gaar fik vor Regiering Depescher, Ostende. - fra Lord Wellington. - Vore Consuler ere af Regjeringen blevne kaldte tilbage fra de franske Havne. - Den 13de seilede en fransk Fregat forbi Dower med hvidt Flag; men saasnart den kom i Egnen af Dynkirken strøg den det hvide og heisede det trefarvede Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ---Farer Ra Tolvte Aargang. No. 43. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsende, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Mai 1816. VildaEt underligt Jndfald med at anbringe Zirater i en Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Da Tilskueren for Landvæsenet for 16 Aar Jiden og Afskeed fra denne Verden, hvori han slet ikke kunde opholde Livet, siden han fra Fødselen af havde Tæring, efterlod han mig et af Solen temmelig forbrændt Seglas, som det eneste Arvegods, der kunde tilfalde mig, fordi jeg i hans sidste Dage forestod Haandskriverembedet, saa godt jeg formaaede, og trolig arbeidede for at forhale hans Dødsstund. Publikum fik 7 Hæfter af hans oekonomiske Allehaande, men af det ottende Hæfte bleve blot 4 Ark færdige, af hvilke han lod forfærdige sin Sarkofag. Vel blev Skiftet efter ham endeligen holdt, og bemældte 4 Ark udlagde til Fordeel for Hr. Boghandler Tikiøb, dog troer jeg ikke at forurolige den Afdødes Gienfærd ved at uddrage et af hans Breve af Forglemmelsens Flod, i hvilken det ellers rimeligviis for stedse maatte være nedsænket. Garder vous insulter la nature, Du ønsker, min Ven, at jeg, der med Rette anseer mig for Læg, ja aldeles uindviet, i den ædle Havekonst, skal sige Dig, om Du ved Din Gaard skal lade Din Have anlægge i Fransk eller Engelsk Smag. Aabenhiertigen svarer jeg Dig, i ingen af Delene, hvis Du vil benytte en af dem allene. Følg Naturen, da vil Din Have hverken være Fransk eller Engelsk, men Beliggenheden skal alligevel giøre den til en af de skiønneste i Landet. Tænk først paa Nytten, derpaa paa hvad Du har Evne til at anvende dertil, og tilsidst, om Du kan holde vedlige, hvad Du anlægger, thi ellers vil man reise til Din Have om nogle Aar, for at see Levninger fra Oldtiden, beundre dine Forfædre, der faae ufortient Roes, og tillægge Dig ikke aldeles ufortient Daddel. Du har jo selv beseet de Kongelige Haver, gjort Valfarter til Lisenlund, Marienborg, Dronninggaard, Enrom og Bregentved. Læs et nydelig Digt af Delille. Det hedder: Les Jardins, og findes i Hirschfelts Garten Calender for 1784. Naar Du har læst og seet, benyt Dig af hvad du finder vakkert, og med Dit opfindsom me Hoved vil du vist snart skabe et Heelt, som vil skaffe mig megen Fornøielse. Vil du have andet end hvad der hører til Planterigets Enemærker, saa vogt Dig for at sætte chinesiske Malerier i et norsk Huus, og tyrkisk Divan i en Grotte. Hirschfelt har i et Brev til Chrhardt berørt en lignende Uskik, og derfor vil jeg afskrive Dig Brevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
J en fyrstelig Have fandt jeg, foruden mange brogede Zirater, en, paa udskaarne Brædder, malet Harlekin, der i sin brogede Dragt stod og vrængede Mund. Hvordan kommer du her, saade jeg til ham. Fra Theatret har man for længe siden jaget dig bort. Ved Hoffet er dit Embede, tilligemed flere andre, gaaet ind, for at spare Gagen. Det er for Spøgs Skyld, svarede en Hofmand, der tog Harlekin Svaret af Munden. Hvorfor har man ikke det Spøg paa et andet Sted, sagde jeg. Jeg mener, deres Harlekin skulde ikke tage sig ilde ud ved Slotsporten. Mon Dien. Hvad vilde Folk sige derom, Ved Slottet, Tilforladelig, Harlekin vilde ikke være mere upassende i Slotsgaarden end i Haven. Det lod som han ikke kunde fatte dette. J en Have, lagde han til, maa man hitte paa allehaande Spøg, saa Folk kan divertere sig." Skulde Du vilde anlægge en Have i den Maneer, vil jeg anbefale Dig sidstnævnte Herre til Bestyrelsen. Men siden Du har bragt mig paa den Vei, maa jeg dog engang fortælle Dig hvad jeg har seet i en Have, dog uden at Du derfor skal efterabe det, eller foretage Dig noget lignende; thi undtager jeg Hædersmændenes Mindestene paa Jægerspriis, og maaskee Nordmandsdalen paa Fredensborg, hvilke i anden Henseende interessere, veed jeg ikke hvad af Steen eller Gibs kan forestilles, der mere i en Have end andensteds skulde betragtes med Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Jndenlandske Efterretninger. Den idelige Regn, vi have havt i dette Foraar, og den derpaa fulgte Varme, har befordret Græsset og Kornets Vext saaledes, at begge Deel staae saa frodigen, som man ikke erindrer at have været Tilfældet i mange Aar. Paa mange Steder sees alt Rugen i Ax, altsaa fire Uger tidligere end ellers, og hist og her begynder man alt at slaae Græs. Den i disse Dage indtrufne kolde Nordenvind har heldigen bidraget til at formindske den Mængde Jnsecter, Varmen havde frembragt; dog har den ikke kunnet forhindre den Skade, disse alt have foraarsaget og tildeels endnu foraarsage. – Efter Sædvane besøge nu allerede mange af Hovedstadens Jndbyggere Dyrehaven og Charlottenlunds Skov til Vogns, til Hest eller til Fods, ligesom Enhvers Evne eller Jndfald tilsiger. Sikkert finde ogsaa Naturens Elskere allerede rigt Stof til Glæde i disse yndige Egne; hvem som derimod blot vil tage til Dyrehaven for at see Telter, Virtuoser af alle Slags, Liniedansere, Ryttere, Voxcabinetter, Gynger, vilde og tamme Dyr og hvad andre Rariteter denne Skov i senere Aar har havt af fremvise, finder sig skuffet i sin Forventning, da største Delen af disse Herligheder ikke kan ventes der førend ved St. Hans Dags Tider. Jndtil den Tid holde Folk af de ringere Classer sig skadesløs ved i Chavlottenlunds Skov om Søndagen i lange Rækker, efter omvankende Bierfiedleres Musik, at valtse og danse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Vor Cours begynder at forbedre sig. I Gaar var Banco nok at faae under 3900, og Specier solgtes til 39 Rbmk. Statspapirerne staae imidlertid endnu i samme Priis som forrige Uge. Obligationer 280 til 290, Committeesedler 68 (med Renter). Norske Sedler, som for nogle Dage siden betaltes med 69, ere igjen gaaede ned til 67.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
En uformuende Huusmandskone i Vigersløv, Hvidoure Sogn, omtrent 1/2 Miil her fra Staden, som tilforn har født 10 Børn, hvoraf de fleste leve, kom i Løverdags ned med 3 Drenge og E Pige; hvilke alle fire, tilligemed Moderen, befinde sig vel. Stedets Præst, Hr. Pastor Frechland, paa Frederiksberg, besørger med Fornøielse enhver Understøttelse til denne værdige Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Den 17de Mai fangedes i Aaen ved Ribe, tæt oppe ved Midtmølle Slusen, en Stør, som var 3 1/2 Alen lang og veiede 162 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Kjøbenhavns Børs den 30 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 633, a vista 645. Amsterdam 2 M. 592, a vista - . London 2 M. 21 1/2 Rbdlr. Spec. 645. - Specier solgtes til 38 3/4 a 39 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 220; Norske Sedler 67.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Blandede Efterretninger. Fortegnelse over de med Kongelige Svenske Ordenstegn belønnede Nordmænd, samt om de Grunde, som have foranlediget denne deres Udmærkelse. Ridder af Seraphimer-Ordenen. Stats Minister Peder Anker, Commandeur, af Nordstjerne Ordenen, Storkors af den Kongelige Danske Dannebrog Orden. - Den Patriotisme, hvormed han opofrer sig til Fædrenelandets Tieneste. Hans udmærkede Fortjenester af Norges Veivæsen, Agerbrug og Jndustrie, samt hans uegennyttige Bestræbelser for at fremme almeennyttige Foretagender. Commandeurer af Sværd-Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
General-Lieutenant Arenfeldt, Commandant i Christianssand, Chef for Vesterlenske JnfanterieRegiment, Ridder af den Kongl. Danske Dannebrog Orden. - De usvigelige Beviser, som han har givet paa udmærket Jndsigt, Kjekhed og Nidkjærhed som Militair. Statsraad Hegermann, General Major, Chef for Land-Cadet-Corpset og for Oplandske Jnfanterie-Regiment, Ridder af den Kongl. Danske Dannebrog-Orden. - Hans udviste Kiekhed og Duelighed som Militair, og det umiskjendelige Gavn, han har stiftet som Chef for det Norske Land-Cadet-Corps, hvis Fuldkommenhed for en stor Deel skyldes hans utrættelige og kloge Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
General-Major Sejersted, Chef for General-Staben, Ridder af den Kongl. Danske Dannebrog-Orden. - Hans utrættelige Nidkjærhed i Udøvelsen af sine Pligter og i Udførelsen af de ham overdragne Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
General Lieutenant Lowzon, Commandant i Bergen, Chef for det Bergenhuusiske JnfanterieRegiment, Commandeur af den Kgl. Danske Dannebrog Orden. - Hans lange, troe og nidkjære Tjeneste. Riddere af Sværd Ordenen. Statsraad Motzfeldt, Vice-Commandant i Bergen. - Hans Kundskaber i militaire Videnskaber, hans udmærkede Duelighed og Fædrenelandssind, som Norges Mænd hos ham allerede have erkjendt ved de ham under Storthinget overdragne Forretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Contre-Admiral J. S. Fabricius, Ridder, af den Kgl. Danske Dannebrog Orden. - Hans Kundskaber i sit Fag og hans utrættelige Arbeidsomhed ved de ham betroede flere vigtige Forretninger, den Norske Marine vedkommende. Commandeur i Søe-Etaten T. Fasting. Hans udmærkede Værd som Søkriger, hans Fædrenelandssind, Trofasthed og Nidkjærhed i sit Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Oberst-Lieutenant Krebs, Commandeur for Aggershuusiske Skarpskytter-Regiment, Ridder af den Kongl. Danske Dannebrog-Orden. - Hans udviste Kiekhed og Condutte som Militair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Oberste Nielsen, Commandeur for Aggershusiske ridende Jæger-Corps. - Hans Tienstiver og heldige Be Læbelser for at danne det Corps, hvis Commandeur han er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Oberst=Lieutenant Stabell, Adjutant hos Hans Kongelige Høihed Kronprindsen. - Duelighed og Conduite have ved enhver given Leilighed og i hver ham betroet Post udmærket hans Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Oberst=Lieutenant Hegermann, Major i 1ste Trondhjemske Jnfanterie-Regiment, Adjutant hos Hans Majestæt Kongen, Ridder af den Kongelige Danske Dannebrog-Orden. - At Norges Storthing valgte denne, ved Medborgeres tillidsfulde Valg allerede hædrede Mand til at være Medlem af den Deputation, der paa Storthingets Vegne havde det hæderfulde Kald, at overbringe Hans Majestæt Nationens Hylding, har været Allerhøistsamme et kjært Vidnesbyrd om hans udmærkede og erkiendte Borgerværd. Amtmand i Smaalehnene, Sibbern. - Hans Duelighed og Conduite som Militair, og udviste Fædrenelandssind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
General Major Meier, Chef for det Søndenfieldske Dragon-Regiment, Ridder af den Kgl. Danske Dannebrog-Orden. - Hans lange, troe og nidkjære Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Major af Artilleriet, Schjøtt, Ridder af den Kongel. Danske Dannebrog-Orden. - Hans udviste Kjekhed og Conduite som Militair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Commandeurer af Nordstierne-Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Statsraad Rosenkrantz, Storkors af den Kongel. Danske Dannebrog-Orden. - Den Nidkjærhed og udmærkede Uegennyttighed, hvormed han i flere forskjellige Embedstillinger har tjent Fædrenelandet. Statsraad, Grev Wedel-Jarlsberg, Commandeur af den Kgl. Danske Dannebrog Orden. - Deels som Embedsmand og deels som Privat, har han i forskjellige Virkekredse, ved sjelden Jndsigt, Tilsidesættelse af egen Fordeel og kraftfuld Anstrengelse bidraget til at fremme Fædrenelandets Held, især i oekonomisk Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Biskop og Vice Cantsler Bech, Ridder af den Kgl. Danske Dannebrog Orden og Dannebrogsmand. - Hans Bestræbelser for Fattig- og SkoleVæsenets Forbedring, samt de Norge gavnlige Sogneselskabers Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Biskop Sørensen, Ridder af den Kongelige Danske Dannebrog-Orden. - Hans Værd som Religionslærer og hans altid viste ædle Bestræbelser, for at fremme almeent Vel. (Norsk Rigstid. - Forts.)J Morgenblatt af 28 Marts læses følgende: Den 8 Marti gaves paa Theatret i Wien Sørgespillet Hakon Jarl af Oehlenschlæger. Bogen ligger allerede trykt for os, og er, ligesom Axel und Walburg tildeels allerede ogsaa bedømt. Sørgespillet selv har mange Feil i de enkelte Deles svage Forbindelse med det Hele, men derimod ogsaa mange digteriske Momenter, der ved tilbørlig Anvendelse upaatvivleligen havde gjort Virkning. Men for disse er imidlertid ikke hvert Publicum undfangeligt, og der udfordres en omhyggelig Overveielse af Spørgsmaalene Hvor og Naar, naar man, fortrinligen ved forskjelligartede Caracterers Modsætning, endog kun nogenlunde vil være viis paa det gode Udfald. Det Sted, hvor Stykket, blev givet, var ikke det passende, fordi Stykker af denne Art endnu altid komme for tidligen her, og der tillige i "Naar!" blev feilet. Man optog Forestillingen meget koldt, og fandt meget Tragisk endog comisk. Mange troede Feilen laae i Sørgespillet; men vi troe, at det ligger i Tilhørernes Vane og Stemning. Jøvrigt blev det udført med Flid. Hr. Heurteur gav Olaf, Graner Hakon Jarl (men kun maadeligen), Hr. Dremmer Einar, Krager Anden, Mevius Grib (fortreffeligen). Decorationerne vare skjønne, endskiønt ikke overalt passende til Tidsalderen, og Dragterne meget nydelige. De blonde Haar vare især ikke glemte, og Damernes Øine vare, eller syntes i det mindste alle blaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
J Berlin udkommer en tro Afbildning af Gøtz v. Berlichingens berømte Jernhaand, indvendig og udvendig fra fremstillet af C. v. Mechel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Da under Keiser Joseph dens Regjering, Udgiveren var i Wien sysselsat med at indrette det Keiserlige Gallerie i Belvedere, og ved Hoffet fortaltes, at Göts virkelige, meget konstigen udarbeidede Haand gjemmes hos hans Familie i Jaxthausen i Franken, opstod det Ønske, at see den. Frifrue v. Berlichingen, født Grevinde v. Haddick, bragte sin Fader, Feldtmarschal v. Haddick, samme i Aaret 1788, da hun besøgte ham i Wien, og betroede Hr. Mechel den paa nogen Tid. Keiseren gav denne det Hverv, at lade en lignende forfærdige for det Keiserlige Museum, og da nu Haanden i sine mindste Deele maatte tages fra hverandre, saa forfærdigede han en Tegning deraf, som nu udgives kobberstukken, tilligemed Ridder Gøtz's Billede, saaledes som det findes paa hans Gravmæle i Klosteret Schønthal ved Heilbronn og et Prospect af Gøtz's Borg Jaxthausen, tegnet efter Naturen. Bilagene bestaae af en nøje Forklaring over Mechanismen, en Biographie af Ridderen, især med Hensyn til Jernhaanden og en Samling af Tanker paa Vers og i Prosa over dette Konstværk, forfattede af Digtere og Lærde, da det var i Wien. (Morgenblatt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Messen i Frankfurt an der Oder har i Aar ikke været heldig. Der har i det Hele ikke indfundet sig mange Kjøbere, og de derværende engelske Kjøbmænd have fordærvet Alt ved overdrevne lave Priser, som de indenlandske Fabricanter umueligen kunne holde Skridt med. Det synes ganske, som Britterne ville være af med deres her opdyngede Varer, endog med Tab. J Henseende til Godhed og Smag fortjene disse engelske Varer ikke at anbefales, hvilket imidlertid lader sig forklare deraf, at man gjerne vil skille sig først ved det Slette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
De indenlandske Frembringelser ere ofte meget bedre, men Tanken: "de ere fremmede og de overdrevne billige Priser seire. S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Wien, d. 18 Mai. Hs. Maj. Kongen af Danmark har nu tiltraadt Tilbagereisen til sine Stater. Denne Monark har ved sin venlige Nedladenhed, som og ved den Opmærksomhed, han har skienket alle videnskabelige og almeennyttige Jnstituter, gjort sig ualmindelig elsket i vor Hovedstad, og tager i høi Grad almindelig Agtelse med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Tiende Armeeberetning. Hovedgarteret Mayland (Hovedqvarteret for den hele østerrigsk italienske, følgelig ogsaa for den mod Murat staaende Armee, er i Mailand, hvorfor Krigsberetningerne ogsaa ere daterede fra denne Stad), d. 11 Mai. Beretningerne fra Nederitalien gaae til 6te dennes. Daglig indbringes nye Detaschementer Fanger. Den 4 Mai gjorde Capitain Etvonogle hundrede Fanger ved St. Giorgio. Biergene vrimle af adspredte Neapolitanere. Et fiendtligt Cavalleriedetaschement kom til Ascoli, og Rytterne begyndte allerede at sælge deres Heste i Staden. Fienderne flye paa alle Kanter i største Uorden. Major Flette af 8de Jægerbataillon ankom den 2den dennes med en Colonne til Aqvilla, for at besætte denne vigtige Post, og bemægtige sig det derværende Citadel. Det gav sig strax ved Capitulation. Besætningen har faaet fri Afmarsch, dog kun under det Løvte, at den i en bestemt Tid ikke vil tjene mod de Allierede. Vi fandt der en betydelig Deel Krigsmunition af alle Slags, saasom 3000 Flintepatroner og 10 Canoner med den dertil hørende Munition. General Geppert bloqverer Ancona, hvor en fiendtlig Besætning af 3000 Mand befinder sig. - Fra Rom skriver man, at Cardinal Fesch har indskibet sig med sin Søster, Bonapartes Moder, til Frankrig; men at de ere blevne anholdte af engelske Krigskibe. Hieronymus Bonaparte er bleven i Neapel, hvor han vil træffe Anstalter til Forsvar; men Lazaronerne have allerede erklæret sig, og raabt: Ferdinand leve. - Den efter Bonapartes Landing paa fransk Grund i Engelland udrustede Escadre paa flere Linieskibe og Fregatterer under Admiral Pellews befaling ankommen til de italienske Farvande. Gent, den 20de Mai. Generalcassereren i Sommedepartementet, hvis Hovedstad er Amiens, er ankommen hertil med sin Kasse, der indeholder 6000,000 Franker. Han har strax overgivet den til sin Souverain. Dette skjønne Træk af Retskaffenhed vil sandsynlig finde mange Efterlignere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-30
Hs. Majestæt Kongen af Frankrig har udstædt et omstændeligt Manifest til den franske Nation, hvori han blandt Andet siger, at Kongen og Nationen vare paa det inderligste forbundne, da paa eengang disse Baand bleve sønderrevne af en meenedersk Armee. Jmidlertid have dog de første Generaler, som udgjorde Armeens Ziir, fulgt. Kongens Faner, eller have i det mindste forladt Usurpateurens Tieneste. Daglig ankomme Officirrer, af Rang til Os. Endog mange Soldater, som af Mangel paa Erfaring lode sig forlede, ere komne ud af deres Vildfarelse. Europa kjender Frankrigs sande Tilstand, ved den Fremstilling, som vore Afsendte have forelagt Wienercongressen, Det veed, at med Undtagelse af den Deel af Armeen, der har krænket sin forrige Hæder, og derfor egentlig ikke mere hører til den egentlige franske Armee, og med Undtagelse af nogle Jldesindede og Jntriganter, egentlig den hele Nation, Kjøbstædboerne som Landmændene, elske Kongen og ønske ham tilbage.