Jyske Efterretninger, 1800-06-09
Jtalien. Franske Officielberetninger: Generalerne Lasne og Berthier ere med en Deel af Reserver meen ankomne i Dalen af Rostaden 16de. Samme Dag fordrev Lasnes Fienden fra Høiene om Ansta og erobrede denne Stad. Den 18de fordrev han ham fra alle Høiene, som omgive Chatillon, besatte Byen, gjorde 300 kangne, erobrede 2 Kanoner, og drægte og saarede 100 Fiender. Den 19de indtoge Generalerne Lasnes og Watrin gortet Bard, hvor man erobrede F. Wandall. De 8 Kanoner og gjorde 400 Fangne. - Under 18de skrev Bonaparte fra Martigny: "Jeg staaer ved Foden af de store Alper. Alle Vanskeligheder ved det store Bernhard ere overvundne. En Trediedeel af vort Artillerie er i Jtalien. Armeen stiger talrig ned fra Bierget. Jnden 3 Dage er den hele Armee herovre." Mange Piemontesere skulle støde til Reservearmeen. Ogsaa skulle 1500 af dem være gaaet over fra Østerrigerne til de Franske. - De Keiserlige skulle have rømmet Nizza igien og bortført alt der forefundet Skyt, men afbrækket Broen over Var for General Suchet. - J Frankrigs sydlige Departementer have 30000 Borgere grebet til Vaaben, for at modsætte sig en fiendlig Jnvasion. Østerrigske: Greven af Hohenzallern skriver under 14de Maj. "Jgaar angreb Fienden mig med den hele Garnison af Genua. Kampen varede i 7 Timer. Aldrig har jeg seet en heftigere Fegtning. Vi havde den Lykke, at slaae Fienden. General Soults Adjutant, mange Officerer bleve af os gjorte tilfange og over 1000 Gemene af Fienden dræbte, saarede eller fangne. Vort Forlis beløber 240 Md. - Gen Melas melder, at have ved en rask Fremrykning bestemt Fienden til at trække sig tilbage over Varfloden, (som skiller Frankrig fra Grævskabet Niza) og forlade Staden Nizza, som han derpaa besatte, og hvor man fandt 19 metal og 91 jern Kanoner, samt 450 Fade Krudt og Patroner. General Melas vilde selv gaae til Piemont imod Reservearmeen og overlade Kommanden ved Var til Gen. Elen tz. Den 8de beskiød Lord Keith Braden Genua med Bomber og Kugler i nogle Timer. - De Franske i Genua faae nogen Tilførsel ved Skibe, som snige sig ind om Natten. Fra Livorno skrives, at dertil var oparagt 8 Skibe af en fra Toulon udiøben Konvoi paa 50 Seilere, som vare bestemte til Genua med Levnedsmidler, Munition, Vaaben og Penge, og at Resten af denne Konvoi var enten opbragt til Mahon, eller stukken i Brand. Dag tillader en anden Skrivelse fra samme Sted, at en Deel af Konvoien kommer til Genua Sverrig. Adelen har virkelig villet afstaae fra dens udelukkende Forret at besidde Frigodser, men Landmarskallen vilde ingen Overvielse tilstede herover. - De Rigsgieldssedler, som er i Omløb, skal beløbe sig til 15. Millioner Rdr. Heraf indvexler Banken til næste Aars Udgang to Trediedele mod Banksedler med 16 1/2 ProcentsForlik. For at sætte Banken i Stand hertil, paalegges en Formurskat af 2 Procent, hvorfra de dog befries, som ikke eie meer end 50 Rdr. Den øvrige Trediedeel indbyttes mod Bankobligationer, som ere betalelige efter 15 Aars Forløb med 16 2/3 Procents Forlis, og kaldes Kourantsedler. J dette Øiemed faaer Banken i disse 15 Aar en Summa af 300000 Rdr. arrig, som tilveie. bringes ved en Forhøielse i Stændernes Skat; og for at lette Banken Adgangen til den havende betydelige Mængde af Sølv, er Brugen af alt Sølvtøi, som veier over 10 Lod, forbuden.