Berlingske Tidende, 1813-12-10
J Begyndelsen af April ankom et Skib til Maltha med Hør og andre ægyptiske Producter fra Alexandrien, hvorhen Pesten allerede for nogle Maaneder siden var bleven bragt enten fra Constantinopel eller Smyrna. Dagen efter fik jeg med denne Leilighed Breve fra min derværende Correspondent, og erfarede tillige, at to Matroser og Skibs capitainen paa bemeldte Skib vare paa Reisen døde af Pest, at det øvrige Mandskab blev bragt til Lazarettet, og at Regieringen raadslog om hvad der skulde foretages med Skib og Ladning. Begge Deele skulde brændes; men efter flere Dages Forløb besluttedes, at Skibet. skulde forsynes med nyt Mandskab, og under Bedækning af en Krigsbrig sendes tilbage; hvilket ogsaa skete. J den Tid Skibet var ved Maltha, laae det ganske ene i en Arm af den store Lazaretshavn, og i mere end et Bøsseskuds Afstand fra de andre Skibe, anbetroet til to Malthesere, som i en Baad holdt Vagt ved det. Om Natten gi disse, enten af egen Drivt eller efter deres Landsmands, Flagcapitainens Tilskyndelse, ned i Kahytten, og toge, foruden Pengene, en Stykke Lærred og noget Garn, som de solgte i La Valetta. Tyveriet opdagedes først i Alexandrien ved det tilbagesendte Skibs Udløsning, og Regieringen havde ikke faaet Kundskab derom, skiønt den havde udlovet en Belønning af 1000 Daler til den der kunde give Efterretning om hvorledes Sygen var kommen til Maltha. Tyvene skulle tilligemed deres hele Familie være bortrevne af Pesten. Men det første Dødsfald indtraf den 16de April i en Skoflikkers Familie, der havde kjøbt af ovenomtalte Vare. Efter Datteren døde Moderen; derpaa blev Manden syg, og sendtes hen til sine Slægtninger. De engelske Læger kiendte strax at det var Pesten; men Efterretningen derom kom først til Messina den 14de Maj med en ficiliansk Krigsbrig, ført af en engelsk Officeer, som tilligemed sit Mandskab gik i Land, og derpaa afleverede Brevsækken. Han maatte strax igien gaae ombord og seile bort Uvidende vare allerede Mange fra Maltha forud ankomne til Sicilien, og blandt dem ogsaa jeg selv. Jeg indskibede mig den 17de April om Aftenen, og havde, med de fleste Handlende som gik til Børsen, iforveien hver Dag gaaet tæt forbi Skomagerens Bolig. Paa samme Side, omtrent 100 Skridt derfra, boede min Vert. Saasnart Efterretningen kom til Sicilien at ovenmeldte Skib havde bragt Pesten til Maltha, bleve Maltheserskibene lagte under Qvarantaine. Den Skipper jeg var med søgte at undgaae den ved at løbe ind til en lille Plads. Vi bleve to Gange afviste; tilsidst kom vi i Land ved Jaci, hvorfra jeg tilhest fortsatte min Reise til Messina. Skipperen, som ankom den næste Dag, maatte underkaste sig en 14 Dages Qvarantaine. J flere Dage holdt jeg mig inde, og frygtede hvert Øieblik at blive afhentet og bragt ombord eller til Lazarettet. Man kan heller ikke fortænke Messineserne i at de ere vaersomme: der ere endnu adskillige blandt dem som mindes Pesten Aar 1743, der bortrev to Trediedele af Jndbyggerne. Paa een eneste Dag døde 10000 Mennesker, fordi Folk havde forsamlet sig i store Hobe forat bringe den hellige Moder deres Tak, da Sygen syntes at tage af Hele Kysten af Sitilien er strængt bevogtet af Jndvaanerne; kun ved Siracus tillades Skibe, som komme fra Maltha, Adgang, forat forsyne sig med Levnetsmidler. Et Menneskes pludselige Dødsfald allarmerer saameget, at jeg ikke turde driste mig til at tage nogle Mile bort fra Messina, af Frygt for at et saadant Tilfælde skulde afskiære mig Tilbageveien. Paafaldende er det, at Sicilien ikke er bleven smittet; denne Øe kan kun befries i det Tilfælde, at Sygen snart ophører paa Maltha J Juni døde henved 30 Personer daglig. J Begyndelsen af August reiste en Bekiendt af mig fra Messina til Lazarettet i Regio, og fortalte siden at Ondet havde fordobblet sig. Da han ikke selv havde seet de trykte Beretninger, drog jeg hans Udsagns Tilforladelighed i Tvivl, men satte mig for at forespørge mig hos den herværende Sanitetsdeputation, hvor jeg da nylig selv har læst Originalen af de trykke Bekiendtgiørelser fra Maltha. Det smerter mig deri at finde omtalte Bekiendts Forsikring bekræftet. Bekiendtgiørelserne gaae til 6te August, og tilkiendegive, at Tallet paa de fra 1ste til 31te Juli af Pesten døde Personer beløber sig til 1595. Den 15de Juli døde 65. Da de senere Efterretninger, nemlig til 6te August, afgik, var Dødeligheden endnu fra 50 til 69. De Pestsyge ere for det meste Jndfødte af den simple Klasse.