Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-01-25
Bladet Coureeren vedbliver paa sin Viis at spaae Krigen, og Bladet Times at spaae Freden, og at stole paa Hr. von Villeles Moderation hvorved det tilføier følgende Ord: Vi ville ikke ophøre at forsvare Nationernes og Menneskelighedens Rettigheder, og at paastaae, at saalænge de i Spanien herskende Meeninger, de maae nu være rigtige eller falske, indskrænke sig til Halvøen selv, og ikke blive paa en systematisk eller officiel Maade videre udbredte, saa vil et fiendtligt Jndbrud i Spanien fra Fransk Side for at tilintetgjøre disse Meeninger eller hindre Regieringens er Folkets Handlinger betragtes som et ligesaa afsindigt Foretagende som Napoleons Jnvation. – Samme Blad siger: at den Russiske Note til den Spanske Regiering skal være den meest krigeriske. Ogsaa har man bemærket: at den Russiske Ambassadeur i Paris har nyelig givet et stort diplomatisk Giæstebud, hvorved alle Gesandtere vare tilstæde undtagen den Spanske. Ogsaa den Franske Regiering lægger det tydeligt for Dagen; at den stemmer fuldkommen overeens med de øvrige store Monarkers Hensigter og at den endnu ikke haver opgivet sine krigeriske Planer imod Spanien. Den Franske Armee forstærkes betydeligt og Regieringen har ladet opkiøbe 17000 Heste i Hannover og det øvrige Tydskland, da 10 nye Kavallerie Regimenter skulle oprettes. Ogsaa fra Frankfort meldes at mange Remonte Heste ere passerede derigiennem. J denne Egn er allene opkiøbte 6000. Heste, som betales med 18 til 20 Napoleonsdors Stykket. Flere Franske Officere især af det 18de Linieregiment, som var tilstæde ved Broen ved Livia, hvor General Mina holdt en venskabelig Samtale med de Franske Tropper, have faaet Afsked. Men det Franske Folk ønsker ikke Krigens Udbrud, og en Olie og Brændeviinshandler udsatte Sylvester=Aftenen et Transparent udenfor sit Huus i Paris med følgende smukke Jndskrift: Salut au nouvel an, stil conserve aux Francais. Notre roi, ta samille, et la Charte et la pair. Vær hilset Nye Aar, naar Fred Du vil bevare Og Kongen og hans Slægt og Chartet fra al Fare. Alting kommer da nu for det første an paa om den Spanske Regiering vil give efter for den hellige Alliances Fordringer eller ikke. Det lader vel til ifølge de sidste Efterretninger man har fra Madrid, som at det nærværende Ministerium vil udviise al muelig Moderation, for at søge at undgaae en Krig med Frankerige. Saaledes har det vægret sig ved at modtage General Pepes og endeel andre Jtalienske Officerers Tilbud om at oprette en Legion af Udlændinge i hvormeget end- og de Communeros have drevet derpaa. Ogsaa er General Pepe den 24de Decbr. reist tilbage til Lissabon; men hans Adjutant er forbleven i Madrid. Bladet Universal havde kort tilforn sagt at man vidste, at det Franske Ministerium vilde forlange at General Pepe og de øvrige Jtalienske Revolutionaire skulde forviises Spanien; men at man da vilde svare ganske simpelt derpaa, at Frankerige maarte begynde med at forviise Generalerne Qvesada, Egula, Odonell o. s. v. Den Spanske Gesandt i Paris skal ogsaa have indgivet Besværinger over, at de Spanske Flygtninge blive holdte tilbage paa det Fransk Territorium; saa at de ikke faae Lov til at benytte sig af den tilbudte Amnestie, men han skal ikke have faaet noget tilfredsstillende Svar derpaa, at derfore det Spanske Ministerium har valgt den omtalte Fremgangsmaade med Hensyn til de Jtalienske Flygtninge, er formodentlig en Følge af den Engelske Ministers Forestillinger for at den nærværende Spanske Regiering skal slet ikke erholde Udseende af, at den foretager sig noget, hvorved den kan forstyrre de andre Staters Roelighed. – Man var forresten da de sidste Efterretninger afgik fra Madrid, underrettet om den hellige Alliances Beslutninger med Hensyn til Spanien, og man var, som det hedder, beredet paa det Yderste. Stemningen skriver man derfra er aldeeles til Fordeel for den frie Forfatning, Folket opklares og lærer at afskye Munkenes Regiment, og disse Personers Agtelse synker stedse meere i Landet. Folket lægger overalt sit patriotiske Sindelag for Dagen. Mangfoldige patriotiske Gaver indkomme og selv Geistlige saavel Høie som Lave udmærke sig derved med Begeistring. Frievillige Bevæbninger finde overalt Sted. Desuden har Regieringen i Følge de Cortes Beslutning ladet udtage 30,000 Mand. Selv i Staden Orihuela, som hidintil har været saameget imod Constitutionen, er en patriotisk Fest i Anledning af Seiervindingerne i Catalonien bleven celebreret med Enthusiasme, hvorved Minas og Riegos Bryst billeder bleve baarne omkring paa Gaderne. – Lovforslaget og Festen til Ære for den 7de Juli er den 24de December bleven forhandlet i de Cortes Forsamling. Denne Fest skal hver 1ste Januar celebreres med stor Pragt, paa hvilken Dag Riego brod op i Aaret 180 og begyndte Revolutionen; men det blev tillige bestemt, uagtet under heftige Modsigelser, at General Morillo skulde udelukkes fra denne FestEt stort nyt Statslaan skal aabnes og for at befordre det er det foreslaaet, at enhver Udlænding, som kiøber Nationalgodser i Spanien skal i fire Aar befries fra alle Skatter, Kongen har antaget det nye Budget, hvori der især er anviist Krigsministeriet store Pengesummer. Men imedens alle disse Foranstaltninger treffes i Spanien synes et nyt Uveir at reise sig for dette Land med Hensyn til England (dersom ikke hellere denne forunderlige Begivenhed grunder sig i en hemmelig politisk Aftale) England rykker nemlig paa engang frem med store Fordringer til den Spanske Regiering. Disse ere blevne os bekiendtgjorte ved en Publication fra den Spanske Handetsminister Gasco, som han har udstædet den 20de December, og som lyder saaledes: Da den Engelske Regiering har forlangt Godtgiørelse for forskiellige Priser, som ere blevne fratagne denne Nations Kiøbmænd siden Aaret 1804, ligesom for anden Skade, der er tilføiet den Engelske Eiendom, og hvorved en Frist til at meddele Svar derpaa er givet, som er saa kort, at det er umuligt, at Kongen kan i den Tid fatte nogen Beslutning, saa har Hs. Majestæt indtil det kan skee (og Svaret skal brive afgivet saasnart som mueligt for at forebygge at Skade for den Spanske Handel, befalet, at Gasco skal forkynde Consuladet, at flere Krigsskibe ere afgaaede fra de Engelske Havne til Costa firma og Puertorico med den befaling, at anholde de Spanske Skibe indtil Værdien af den Sum, som er reclameret af den Engelske Regiering. Men Hs. Majestæt haaber, at denne Sag kan bielægges. paa en venskabelig og billig Maade, da den angaaer saa nøie de private Personers Jnterresse af begge Nationer. Man holdt i Begyndelsen denne Nore for ikke at være ægte, da det var paafaldende, at saadanne Misforstaaelser skulde udbryde imellem England og Spanien i nærværende Øieblik; men det Engelske Blad Coureren bemærkede allerede den 4de Januar, at den havde erholdet nogle vigtige Efterretninger om, at England ville besætte nogle Punkter paa Kysterne af Cuba; men at det endnu ikke var Tid til at meddele dem. Jmidlertid maatte den dog sige saameget: at den Engelske Regiering aldrig vilde tillade, at de Forenede Stater, som allerede have faaet Floriderne, ogsaa skulde faae denne Øe, og at Usikkerheden for den Engelske Handel, som forstyrres ved de Søerøvere, som finde Beskyttelse paa disse Kyster, kunne giøre en afgiørende Forholdsregel nødvendig. Nu melder endelig Coureren under 7de Januar, at Sir W. ACourt har den 15de December overleveret den Spanske Stats=Sekretair for de udenlandske Anliggender en Note, hvori han anmelder for ham to Engelske Escadrers Afgang, hvoraf den ene er bestemt til Portorico og den anden til Puerto Cabellofor at bemægtige sig disse Havne og tage dem i en provisorisk Besiddelse. Mange troe, at det forrige Ministerium har i en hemmelig Traktat aftraadt Cuba til England; men at det nye Ministerium har vægret sig ved at antage denne Traktat. Coureren skildrer denne Beslutning som et Beviis paa at England ikke vil antage sig Spaniernes Sag, og fortæller, at denne Note har sat det Spanske Ministerium i den største Forbauselse. Men nogle Franske Blade mene, at der ligger en Snare derunder, og at England enten derved vil befordre Krigens Udbrud imellem Frankerige og Spanien, eller forhindre ifald det kommer til Krig, at ikke de Fanske besætte Portorico og Cuba og at den vil betragte Cuba som et Garantie for et Laan paa 200 Millioner Realer, som Spanien skal erholde i England; og at Englænderne ville besætte Puerto-Ca bello for at indlede Underhandlinger med Republiken Columbia til Spaniens Fordeel (saa at hiin vel skal betale Laanet) og at der finder ved alt dette en hemmelig Aftale Sted, som under nærværende Omstændigheder er saa meget meere fornøden saavel med Hensyn til de udenlandske politiske Forhold som dertil, at det Spanske Folk maae stemmes til at billige og indsee Nødvendigheden af de Forholdsregler, som ville blive tagne. Man kan tydelig see, at der er noget vigtigt for, som man maae længes efter at blive nærmere opklaret om. - Lord Fittrøy Sommerset er afreist som overordentlig Ambassadeur til Madrid og han tilligemed Hr. Gore ankom til Paris den 7de Januar Kl. 3 om Eftermiddagen og afreiste derfra Kl. 7, som det hedder i ei høist vigtigt Ærinde, hvilket nogle mene, at skulle bestaae i den nyelig omtalte Sag, og andre derimod i at have til Formaal at fraraade den Spanske Regiering at afbryde Underhandlingerne med Frankerige. – Den Spanske Ambassadeur Jabat er ankommen til London. – J Plymouth blive Orlogskibene Britannig, paa 120, Jnpregnable paa 74, Superb paa 78 og Bulvark paa 76 Kanoner udrustede for at bruges i Conalen. (Fortsættelsen følger).