JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Den 20de Marts forelagte Sir Henry Harding den ministerielle Plan til at indløse de irlandske Tiender, som stemmer saa omtrent overeens med den forrige Statssecretairs for Jrland, Hr. Littletons Plan i Fior, hvilken Underhuset antog, men Overhuset forkastede. Ministerne, som forhen havde stemt imod Planen, forsvarede nu dens Antagelse af de Whigs Grundsætninger med det tiltagende Rædselsystem i Jrland. Denne Plan, som gaaer ud paa at forvandle Tienden til en Grundskat, der udredes af de store Godseiere, og som Ministerne forhen have angrebet, dadles nu som utilstrækkelig af Reformerne, efterat Ministerne have optaget den af de Whigs Den Moderate, Lord Stanley, som synes at være en af Englands ægte Patrioter, erklærede sig vel far Billen. At O'Connel talte imod den fortiener ikke saamegen Opmærksomhed; men Lord John Russel holdt Billen ikke for at være fyldestgiørende, og formeente desuden ikke at man kunde komme i denne Sag til et gavnligt Resultat, førend Qvæstionen, om Anvendelsen af kirkeligt Eiendom er afgjort (det er ved denne Qvæstion at Reformpartiet vil bryde Landsen med Ministeriet, og paa hvis Afgiørelse dets Vedblivelse beroer. Hr. Hume androg paa For handlingens Udsættelse til den 2den April, eller indtil Lord J. Russel er kommen frem med sin Motion. Det var ved denne Leilighed at Hr. Hume ragede i en parlamentarisk Strid, og derpaa i en privat, med Sir Robert Peel, som ved mere stridbare Personer let kunde have ledet til en Duel. Hr. Hume sagde nemlig: at det forekom ham uforklarligt hvorledes Mænd af Ære kunde i det ene Aar opstille de simpleste og klareste Grundsætninger og i det følgende paastaae ligge det modsatte. – Der opstod nu en bitter Ordvexling, som mishagede Huset, og Sir N. Peel maatte sætte sig. Han indlod sig derpaa i en Correspondence med Hr. Hume om Trætten; denne svarede hofligt og Trætten blev bilagt. Angaaende Billen selv stemmede Hr. Littleton mod Ministerne. Hr. Spring Rice giorde derimod et Amendement til dens Forkastelse; men som faldt igiennem med en Majoritet af 15 Stemmer. Reformpartiet holder talrige Forsamlinger i Lord Lichfields Huus for at overlægge Planer mod Ministeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
J Mødet den 23de Marts steeg den lidenskabelige Stemning i Underhuset til en langt høiere Grad. Først traadte Hr. Roebuk op og angreb Sir Robert Peel fordi han havde truet Hr. Hume med en Duel; denne Debat blev imidlertid standset, og han tog sit herved gjorte Forslag tilbage. Men nu angreb et i landsk Medlem, Hr. Barron, Ministeriet med den største Lidenskabelighed. Han bebreidede de Torys, at de, ved at forkaste Billen i Fior, havde foraarsaget Blodbadet i Ratheormac og alle de øvrige Rædselsscener i Jrland. Siden den Tid havde Ministeriets Medlemmer fornægtet deres engang høitideligt udtalte Grundsætninger af en lav Begiærlighed efter Embeder, og af en lav Stræben efter Pengefordeel. Nu blev fra alle Sider i Huset raabt til Orden. Sir Henry Hardinge kaldte disse Yttringer insolente og pøbelagtige, og nu blev han kaldet til Orden. Derpaa gik Skienderiet saa vidt, at Taleren maatte blande sig deri, og opfordre Hr. Barron til at giøre Undskyldning. Et andet Medlem, Hr. Gøring, lod sig ikke afskrække deraf, og kaldte Ministernes Forhold skammeligt og æreløst. Da denne Trætte var bilagt, saa ragede Understatssecretairen, Hr. Mahon, i en bitter Strid med Reformisten Hr. Ward, som han giorde Beskyldninger imod formedelst dennes Forhold ved sin Mission til Mexiko; han forløb sig saameget, at man troer at han ikke kan forblive i sin Post. - Den Mening udbreder sig, at Ministeriet kan ikke holde sig ret længe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det engelske Blad Satirist mener, at det nærværende Underhuus kan lignes med et Uhyre, som har to Hoveder (Sir Robert Peel og Lord John Russel) og 4 Haler, nemlig en ministeriel, en Stan leys, en Russels og en O'Connels Hale. – Lord John Russels Hale er den anseeligste; thi henimod 300 af Underhusets Medlemmer ville deeltage i det Diner, som Oppositions=Partiet vil foranstalte til Ære for ham, den 28de Marts. Den 27de vil han erklære sig over, eller meddele en Oversigt af hans Forslag om det irlandske Kirkegods, som egentlig først skal blive foredraget den 30te. Denne Sag sees imøde med en spændt Forventning. Den sidste lidenskabelige Debat i Underhuset giorde et ufordeelagtig Jndtryk paa Fonds. - Den nye engelske Gesandt ved det franske Hof, Lord Cowley, er afreist til sin Bestemmelse; men Sir Manners Sutton, (nu Lord Canterbury), har vægret sig ved at afgaae som kongelig Kommissair til Kanada.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Nordamerikanerne kunne ikke rose sig af, at deres constitutionelle Forsamlinger ere mere frie for Lidenskabelighed end det engelske Parlament; i Nye Orleans er denne endog steget til den høieste Grad. En Hr. John Grimes opløftede sin Stok mod Præsidenten for Repræsentanternes Kammer i Louisiana i det Øieblik, da dan vilde sætte sig paa sin Præsidentstoel. Præsidenten affyrede en liden Pistol tilsit Forsvar; men da Angriberen ikke blev saaret derved, saa skiød denne paa Præsidenten med en sværRytterpistol, som var ladet med Kugle og med Blye. Kuglen foer forbi Hovedet paa to af Forsamlingens Medlemmer, og streifede den enes Pande, og to Hagel trængte ind i Præsidentens Arm og Haand. Kammeret nedsatte strax en Committee, for paa Rettens Vei at forfølge Morderen. – Man har i London faaet Efterretninger fra Nye York af 3die Marts, den 25de Februar havde Præsidenten Jackson sendt et nyt Budskab til Kongressen, som indeholder en streng Bedømmelse over at Forhandlingerne om Traktaten med Frankerige blive saameget trukne i Langdrag i dette Land, og over den Maade, hvorpaa hans Yttringer ere blevne optagne i Paris. Dette Budskab tilligemed Correspondenlen imellem den nordamerikanske Gesandt Livingston og Hr. de Rigni havde foraarsaget megen Uroe i Nye York, og alle Speculationer i Fonds vare gaaede i Staae Præsidenten har underrettet Hr. Livingstorom, at han med hele Legationen maae afreise, dersom de Deputeredes Kammer ikke vil ratificere Traktaten. At den franske Gesandt i Washington, Hr. Serruvier er rappelleret, er der bekiendt. – Hr. Cambreleng androg derpaa i Repræsentanternes Huus paa 3 Resolutioner: 1) At det ikke kan være passende for de forenede Staters Ære og Rettigheder videre at forhandle om denne Traktat, som engang er bleven ratificeret. 2) At Foranstaltninger maa træffes for ethvert Tilfælde, som kan mode ved disse Forhold med Frankerige. 3) At den ned atte Committee, angaaende Præsidentens første Budskab, skal ophæves. – Disse Resolutioner bleve antagne, og Præsidentens Budskab derpaa henviist til Committeen for de udenlandske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Den franske Finantsminister har forelagt den 23de Marts de Deputeredes Kammer et Lovudkast, ifølge hvilket 5,940,000 Franker skulle bevilges til at bygge 20 Dampskibe for at vedligeholde en regelmæssig Communication imellem Frankerige og Levanten, og til at befordre Breve og Depescher. Ministeren bemærkede, at naar denne Fart var bleven organiseret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
saa kunde man den 29de Dag have i Marseille Svarpaa et til Konstantinopel afsendt Brev.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Destoværre har man faaet officiel Bekræftelse paa Beretningen om de grusomme Forholdsregler, som Mina har anseet for fornødent at tage. Han har en Proclamation af 14de Marts underrettet Navarreserne om, at han har ladet Byen Lecaroz afbrænde, og ladet hver 5te Person af Jndvaanerne skyde. Han erklærer, at alle Forsøg paa at udrette noget med det God nu ere udtømmede, og truer alle dem, som ville understøtte Karlisterne med samme Skjebne som Jndvaanerne i Lecaroz. De ministerielle Blade berette: at Mina var ankommen til Elisondo, hvor han vil udhvile sig efter den sidste Fægtning, i hvilken han giorde Angrebet i Spidsen for Kavalleriet; 24 Batailloner staae concentrerede ved Elisondo. Espartero og Latre forfulgte de karlistiske Bander i Bis cana, og havde bibragt dem flere Nederlag. Valdespina, Zavalla og andre Medlemmer af Juntan i Biscana skulle have taget Flugten til Frankerige. De nyeste ministerielle Blade berette: at Mina har forladt Elisondo den 20de, og medtaget de karlistiske Kanoner og mange Fanger; men Brigadeer Bareno bliver staaende med 8 Batailloner i Bastandalen. St. Estevan, Urdax, Roncesvalles og Burgunteblive befæstede og erholde Garnisoner. Mina bevæbner Frievillige i Bastandalen; hans grusomme Forhold mod Jndvaanerne i Lecaroz har opvakt megen Kummer hos hans Venner i Paris. Krigsministeren Valde; afsender alle regulaire Tropper til det nordlige Spanien, selv hele Garnisonen i Madrid er marscheret dertil, og Militsen maae vedligeholde den indvortes Orden. Valde; har forbudt Soldaterne at synge patriotiske og Krigs=Sange, og alle Udraab. J denne Borgerkrig have allerede 787. Officere tilsat Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Nyeste Post-Efterretninger. Den 28de Marts er Stats- og Cabinetsministeren, Greven af Bernstorff død i Berlin, ifølge et Slagflod. - Hs. Kongl. Høihed Prins Wilhelm er kommen tilbage til denne Stad fra Wien. - Den 25de Marts foretog de ungarske Stænder deres Parade=Kiørsel til Hoffet i 50 Vogne, for at condolere til Keiser Franzes Død, og gratulere til Keiser Ferdinands Thronbestigelse. – Fra Kassel berettes under 27de Marts, at Forbundsdagens Beslutning af 15de Januar, angaaende Haandværksvendenes Vandring, er bleven der publiceret ved en Forordning af 23de Marts. Ved en Circulaire fra Jndenlandskministeren af samme Datum ere for det første Frankerige, Belgien og Schweitz blevne betegnede som de Stater, hvortil Haandværksvendene ikke maae udvandre, og hvorfra de, som ere paa Vandring i den skulle tilbagekaldes. – J den franske Deel af Canton Bern, har dannet sig et Selskab, for at bevirke Nationernes intellectuelle Emancipation. – Bladet Times vil være underrettet om to politiske Nyeheder: at Hertugen af Wellington har ladet erklære for Prætendenten Don Karlos, at det brittiske Ministerium paa ingen Maade vil understøtte hans formeentlige Fordringer, for det andet, at England har erkiendet den separate National-Existence af Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet, og en føderativ Union imellem disse Stater og Porten. - Efterretningen omet blodigt Oprør i Para i Brasilien bekræftes. 600 Jndianer havde overfaldet Staden om Natten, og 800 Portugiser vare blevne myrdede. – Fra Bolivia ere gunstige Efterretninger indløbne; det hedder, at General Santa Cruz skal udnævnes til Præsident paa Livstid, og at de nederperuske Provinser, Areqvipa- og Cuzco ville forene sig med Bolivia, hvorved denne Stat vil faae flere Søehavne ved det store Occan, (her har man atter et Beviis paa hvormeget et Folks Vel beroer paa en enkelt Mands Duelighed).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Ogsaa fra Chille haves gunstige Beretninger, hvor General Prieto og det aristokratiske Partie har Magten i Hænderne, og O'Higgins, Freire og Pinto ere forviste, (dette stemmer ganske overeens med Doct. Poeppigs Beretninger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Det er mærkværdigt at see, hvorledes det engelske Ministeriums tvivlsomme Stilling virker ufordeelagtigt paa Fonds, og udbreder en ængstelig Stemning. (formodentlig fordi at alle velhavende Personer frygter for at de Radicales Partie skal erholde Tilvæxt, og trænge igjennem under denne lidenskabelige Partiekamp i Underhuset.) Ministeriet har for nyelig havt Majoriteten mod sig ved to Sager af mindre Vigtighed, først ved en Motion af Hr. Law Hod ges om, at udnævne en Committee for at undersøge Misbrugene af den militaire Magt, som en Oberst der havde commanderet i Valgtiden i Chatam havde gjort sig skyldig i, og som gik igiennem med 161 mod 130 Stemmer; uagtet Sir Robert Peel erklærede sig meget derimod. Derpaa ved et Forslag af Hr. Tooke, om en Addresse til Kongen om at forunde det londonske Universitet et Frieheds-Brev, med Undtagelse af den Ret, at foretage theologiske og medicinske Promotioner. Ministerne erklærede sig paa det stærkeste derimod, og vilde soutinere de gamle Universiteters Oxfords og Cambringes Eneret; men Motionen gik igiennem med 246 mod 136 Stemmer. - Det nye Universitet i London florerer og har allerede 400 Studerende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 30te Marts. Fra det SlesvigHolsteen-Lauenborgske Cancellie er d. 7de Marts udkommet Patent for Hertugdommet Holsteen, hvorved en af den tydske Forbundsforsamling tagen Beslutning i Henseende til Haandværksvendenes Vandringer bekiendtgiøres og iværksættes. Hs. Maj. Kongen har i Henseende til Iværksættelsen af bemeldte Beslutning behaget allerhøiest at resolvere: 1) At de til Meddelelse af Vandrebøger competente Autoriteter, ei maae udstede Vandrebøger til Lande og Steder, hvor Associationerne af Haandværkere notorisk taales 2) At de Haandværkssvende, der opholde sig i saadanne Lande, formanes til at forlade dem. 5) At Politievrighederne maae have den største Aarvaagenhed med Haandværksvende, der vende tilbage, fra saadanne Lande og Steder. 4) At de Haandværkssvende, som uagtet dette Forbud, forblive der, skulle, saafremt de ikke kunne anføre nogen antagelig Undskyldning, først eet Aar efter deres Tilbagekomst kunne stedes til at vinde Borger og Mesterret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Hs. Durchl. Prinsesse Frederikke af Glücksborg (Hds Majestæt Dronningens Søsterdatter, ankom i Søndags hertil med Dampskibet Frederik den Siette. Den K. K. Ø. Kammerherre, Grev Joseph Esterhazi er den 29de om Aftenen ankommet hertil i overordentlig Sendelse, for at overrække Hs. Majestæt Kongen Notificationen om Hs. Majestæt Keiser Frants den 1stes Død og om Hs. Majestæt Kei er Ferdinand den 1stes Tronbestigelse. Hr. Greven er ledsaget af Hr. Grev Zichy, K. K. Kammerherre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
I Ugen fra den 21de til den 28de Marts ere her i Staden ægteviede 12 Par, fødte ere 57, deraf 55 Drenge og 22 Piger; døde ere 64, deraf 22 Mænd, 12 Qvinder, 20 Drenge og 10 Piger. Saaledes ere 7 flere døde end fødte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
I et foregaaende Nr. af Kiøbenhavnsposten, er meldt, at den nye Damppaketfart imellem Kiøbenhavn og Stettin er bestemt at aabnes i næste Maaned og at det dertil bestemte Dampskib: "Dronning Maria", skal foretage sine Farter 3de Gange i hver 2 Uger. Det vil da vexelviis afgaae hver Mandag, Onsdag og Fredag, om Middagen Klokken 12, enten fra Stettin eller fra Kiøbenhavn. Søndagen fraregnet gaaer det saaledes hver fierde Dag fra Kiøbenhavn til Stettin, hvilken Reise, som tidligere meldt, endog i ugunstigt Veir, forventes tilbagelagt, i 24 Timer. Da en Jilvogn hver Eftermiddag Kl. 5 afgaaer fra Stettin og ankommer til Berlin tidlig næste Morgen, medens hver Aften Kl. 10 en Jilvogn afgaaer fra Berlin og kommer til Stettin næste Formiddag 1 a 2 Timer førend Damskibets Afgang, saa vil herefter - da Dampskibet hveranden Søndag ligger over i Stettin og hveranden Søndag i Kiøbenhavn - et Søndags Besøg fra Kiøbenhavn til Berlin og en heel Dags Ophold der, ligesom ogsaa omvendt fra Berlin til Kiøbenhavn, ikkun udkræve Fraværelse fra Hiemmet fra Fredag til Tirsdag Middag, med en Reisendgift frem og tilbage af circa 25 Specier. Naar nu endvidere tages Hensyn til, hvorledes Samfærselen med det øvrige Tydskland i Berlin lettes ved Preussens ypperlige Postvæsen og ved dets der sammenstødende ypperlige Chausseer, og at Berlin nu ikkun bliver 56 Timers Reise fjernet fra os, medens Kiøbenhavn ved dette og de forskiellige andre herpaa farende Dampskibe, bliver et Foreningspunkt for Samfærselen imellem Danmark, Sverrig, Norge og Tydskland, hvorhos upaatvivleligen maa erkiendes, at en saadan Lettelse i Samfærselen med vore Naboer svarer til Tidens Fordringer, som et kraftigt Middel til Fremskriden og til Samfundets Velvære, saa har nægteligen dette Dampskibsforetagende, der ved den kongl. preussiske Regiering og ved private Mænd her og i Udlandet er bragt til Udførelse, Krav paa det danske Publikums Velvilli- og Opmærksomhed. Da der i Correspondencen med Østersøhavnene - St. Petersborg iberegnet – og disses Oplande vindes en saa betydelig Tid ved Veien med dette Dampskib over Stettin, imod hidtil over Hamborg, og dette unægteligen maa kunne bidrage til Oplivelse af Kiøbenhavns Handelsforbindelser med hine Stæder, er det glædeligt at kunne meddele, at man om føie Tid tør vente en saadan Overeenskomst truffen med den kongl. preussiske Postdirection om en Brevpostbefordring med dette Dampskib, hvormed saavel denne paa den preussiske Stats Vegne som og Actionairerne i Dampskibet kunne være tiente, medens ikke blot den Opmærksomhed, som ogsaa vor Regiering har viist dette foretagende, men ogsaa den Jver, vor Generalpostdirection nu udviser i sit Kald, er Borgen for, at det da ei vil vorde Bestyrelsen vanskeligt, ogsaa her at træffe en lignende Overeenskomst om passende Godtgiørelse for Befordring af en dansk Postsæk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Fra Kiel skrives under 25de f. M.: "Den hidtil værende Professor Dr. L. Pelt i Greifswald er kaldet til det herværende Universitet som ordentlig Professor i Theologien i Prof. Twestens Sted. Han agter strax efter Paaske her at aabne sine Forelæsninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Randers den 26de Marts. Det her i Tirsdags endte Hestemarked var kun lidet besøgt, saavel at Kiøbere som Sælgere. Klagen over Mangel paa gode Heste var almindelig, og flere Bestillinger kunde derfor ikke iværksættes. Priserne, især hvad gode Heste angik, vare ikke lavevere end forrige Marked, Over Sønderbro udgik i Kobler 290 Stkr., hvor af dog adskillige Kobler endnu usolgte, for at føres til Markedet i Lügumkloster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Skibet Grant, Warming, af og fra Kiøbenhavn bestemt til St. Croix er i god Stand kommet tilbage. til Helsingør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Fra Gothenborg udklareredes i 1834 til udenrigske Steder: 671 Skibe, Dampskibe iberegnede; deriblandt vare 26 danske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Nyborg den 29de Marts. Jgaar Middags havde Man her det skiønne Skue, at see den af Kiøbmand Kruse i Vinter ved Skibsbygmester R. Bonnesen, byggede nye Skonnert, som fik Navnet "Ceres", løbe af Stabelen. Ligesom dens Eier er den virksomme Mand i sit alt meer og meer udvidede Fag, saaledes maa det erkiendes, at Skibets Bygning ogsaa giør Skibsbyggeren Ære. Mængden af de Forsamlede forlod derfor Skuet med Ønske om, at dette og lignende foretagender maa bære opmuntrende Frugter til Vedkommende og det almene Vels FremmePostdampskibet "Mercurius, har i Søndags atter indtaget sin Station i Beltet og overfører nu de forskellige Poster. Den Forhøielse af 3 Mk., som har fundet Sted i Fragten for Reisende med Personposten, er kun lagt paa Overfarten over det store Belt Forøvrigt er Taxten uforandret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Odense. Man sporer allerede her, at Dampskibsfatten imellem Kiøbenhavn og Holsten er begyndt, thi i Diligencen, som almindeligen hele Vinteren igiennem havde tre til fire Vivogne med sig, vare paa dens sidste Reise fra og til Kiøbenhavn ikke engang de sex Pladse besatte. Den Ubehagelighed, at de Reisende med Personposten i Vinter have maattet gaae over store Belt med et Seilfartøi, istedetfor med Dampskib, vil snart ophøre, da den foretagne Hovedreparation paa Postdampskibet "Mereurius, nu er fuldendt. J Søndags foretog det en Prøvetour fra Kiøbenhavn og kan om faa Dage ventes tilbage. til sin Station. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Mariboe den 27de Marts. J Aftes Kl. omterne 11, udbrød Jldløs i Kiøbstaden Rødbye, hvorved 6 til 7 Steder lagdes i Aske, flere Familier bleve huusvilde, og en Deel Bohave samt Kreaturer brændte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
En Sprøite med fornødent Mandskab her fra Mariboe mødte dog saa tidlig paa Brandstedet, at den bidrog noget til Jldens Standsning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Den 30te Marts afgik ved Døden i Ribe Bogtrykker og Udgiver af Ribe Stifts Adresse-Avis Niels Siersted Hyphoff, 53 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Mæslingerne vedblive endnu at grassere stærkt i Oldenburg, og rive især mange Børn bort. Som et Beviis paa hvor stor Dødeligheden er der i Byen anføres, at fra 18de til 20de Marts vare 17 Mennesker blevne begravede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 13de September f. A. er Jægermester i det slesvigske Distrikt, Kammerherre og Hofjægermester F. F. Krogh, udnævnt til Overforstmester for Danmark samt Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Den 30te Decbr. f. A. er Bye= og Retsskriver M. Davids i Frederichsstadt beskikket til tillige at være Stadtpfenningmeister sammesteds, den 3die Februar d. A. er Kammerjunker og Auscultant i Rentekammeret F. v. Berger beskikket til Oppebørselsbetient, Huus og Herredsfoged i Munckbrarup Herred i Flensborg Amt, og til Inspekteur ved de forrige Glücksborgske Allodialgodser Nübel, Unewatt og Nørgaard; den 7de, Landfoged G. F. Lassen, paa Sylt overdraget Besørgelsen af de derværende Kammerforretninger; den 10de, Distriktsjægermester Kammerherre v. Rosen i Pløen entlediget efter Ansøgning, i Naade og med Pension; Kammerherre og Overførster H. A. v. Warnstedt beskikket til Forst= og Jægermester i Hertugdommet Holsteen; Hofjægermester og Overførster C. H. v. Krogh til Forst- og Jægermester i Hertugdømmet Slesvig; Forstrandidat F. C. Christiansen til Skovfoged ved Lindewitter Skovanlæg i Flensborg, Amt, den 24de er, fra næstkommende 6te Juni at regne, Sysselmand for Nordre Mule Syssel i Islands Østeramt, Kammerraad P. Melsted, udnævnt til Sysselmand for ArnæsSyssel i Sønderamtet; Sysselmand for Borgerfiords Syssel i Sønderamtet, S. Gunsøgsen, til Sysselmand for Kiøse samt Herredsdommer og Sysselmand for Guldbringe Syssel i samme Amt; Cand. Juris T. Jonassen til Sysselmand for Øefiords Syssel i Norderamtet; Cand. Juris J. Arnesen til Sysselmand for Nordre-Syssel i samme Amt; Exam. Juris T. Gunløgsen til Sysselmand for Jsefiords Syssel i Vester amtet, samt Cand. Juris og Volontair under Rentekammeret, C. F. Walsøe, til Sysselmand for Nordre=Mule Syssel Østeramtet. Den 3die Marts, Fuldmægtig i Forstcontoiret under Rentekammeret, F. F. S. Krogh, til Kammerjunker. Den 10de, Landvæsenscommissair og Landinspekteur C. F. Lund til Stiftslandinspekteur for Siellands Stift, og Landinspekteur F. N. Berg til virkelig Kammerraad. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 30te December 1834 er Vagtmester og Dannebrogsmand C.C. Grønmold beskikket til Told- og Consumptions-Overbetient, i Aalborg. Den 28de Januar d. A., 1ste Fuldmægtig i Hs. Majestæt Kongens Cabinetssecretariat, Justitsraad C. F. Platon, til Casserer og første Looper ved Øresunds Toldkammer; Copiist under Collegiet, B. Langball, til Consumptions=Casserer i Mariboe; den 4de Februar, Cand. Juris C. F. Gyntelberg til Consumptionsskriver ved Amagerport og den 17de udnævnt til Kammerassessor. Den 11te Marts, Kammersecretair for den tydske Afdeling af Collegiet, Dr. Philos. G. Hansen, Contoirchef J. Jensen, Renteskriverne T. Schrøder, P. Thomsen, Krigsassessor J. H. B. Rosing og O. J. S. Esmarch til virkelige Kammerraader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-04-04
Døde. Skolelærer og Kirkesanger C. F. Nielsen, 39 Aar, d. 22de Marts, i Tiesvilde Skole. – S. D. Boye, fød Christensen, 54 Aar, den 19de Marts. - M. S. T. Petersen, fød Lange Enke efter afg. Postmester Petersen, 52 Aar, den 8de Marts. - J. F. G. Petersen, fød Ronemann, den 1ste Marts, Lille Nestved. – Kammerjunker og Lotto=Administrator Hans Koefoed, 49 Aar, den 20de Marts, i Kiøbenhavn. – G. Hansen, Skolelærer og Kirkesanger i Sønderbye, 25 Aar, den 9de Marts. – A. Gydesen, 79 Aar, den 24de Marts, i Haderslev. – Kammerherreinde M. de Lillienschiold, født Schiern besk, Enke efter Kammerherre, Oberst A. J. de Lillienschiold, 80 Aar, den 20de Marts, i Horsens. - Farver C. F. Bendixen, 68 Aar, den 20de Marts, i Hillerød.