Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-24
Da Bayreuth og Anspach ikke kunde tilbagevindes uden at afbryde den bayerske og tildeels würtembergske Stats indre Forhold, saa har Preussen ikke taget i Betænkning, at bringe Tydsklands Rolighed erkostbart Offen af disse skjønne og velsindede Provindser, ligeledes imod tilstrækkelig Gotgjørelse. Af samme Grund afstaaer det nogle af de Provindser som det i Aaret 1802 fik i Gotgjørelse for de paa venstre Rhinbred tabte Lande, og at hvilke Hannover for sin Deel allerede har besat Hildes heim. For bemeldte Opofrelser faaer det følgende Skadesløsholdelse: a) Den Deel af Sachsen, som er det uundværligt til en bedre Forbindelse imellem det Brandenburgske og Schlesien, samt til at sikre den aabne Grændse for Berlin og Potsdam og beskytte Saale, hvis Vigtighed de sidste Aars Begivenheder tilfulde have viist. Denne Deel afskjæres ved en Linie, hvorefter Stæderne Seidenberg paa den bohmiske Grændse, Reichenbach imellem Görlitz og Bautzen, Wittichenau, Ortwandt Mühlberg, med den lige Ve over Merzdorf og Gröbeln imellem begge, Schilda, Eilenburg Schkruditz, Alt Rannstadt, Lützen og den hele Kanal hiinsides den hvide Elster tilfolder Preussen, og indsluttende Stiftet Zeitz ender ved Staden Luckau i det Altburgske. Desuden tilfalder Preussen den hele Neustatter Kreds det Chursachsiske Henneberg og de sachsiske Distrikter i det Reussiske. Kunde Man end med Hensyn til den sachsiske Nations Vel have ønsket, at Landet til hørte en Herre udeelt saa var denne Deling dog den eneste Maade at forene Preussens Ret til bedre Sikkerhed, for Fremtiden med de store Magters Deeltagelse i det sachsiske Kongehuses Skjebne. Berlin dækkes i Fremtiden af Fæstningerne Wittenberg og Torgau; hele Overens Løb er preussisk, de med Enciaver hidtil oversaaede Grændser fra Bunzlau til Halle danne et sammenhængende Landstrøg &c. b) Videre faaer Preussen i Westphalen og paa den høire Rhinbred: Corven, Dortmund, Hertugdommene Westphalen og Berg og Prindsen af Oraniens gamle Arvelande Dirz, Havamar, Beilstein, Dillenburg og Siegen, hvorfor han igjen faaer nye Besiddelser imellem Mosel og Rhinen paa den belgiske Grændse. c) Endelig faaer Preussen et ligt Landstrøg paa venstre Rhinbred, som danner i Heelt med Besiddelserne paa den modsatte Side, hvorunder blandt andet en indbefattet Colin, Crefeld, Achen, Trier med Fæstningerne Wesel, Julich og Chrenbreitstein, Slutningen af hiin Anmeldelse i Berliner-Tidenden lyder saaledes: "Har desuagtet mange af Preussens redeligste Tilhængere næret Forventninger, som lange overskreed disse Grændser, da maa det nu blive der indlysende, hvor høist vigtigt det er for Statens Sikkerhed, at den ikke besidder en Landsbye anderledes end med Europas største Magters Samtykke og under deres Garantie, og at Preussens største Styrke fremdeles bestaaer i den almindelige Agtelse og den faste Forviisning hos alle Nationer: at det forbinder det høieste Maadehold og billighed med de sjeldne Kraft, Yttringer, der i afvigte Aaringer har givet saa mærkværdige Prøver paa, ligesom ingen velvillig og uegennyttig Jdte er fremmed for det. Derpaa følger en Oversigt af Preussens nye Territorial Erhvervelser og de Fordeele samme yde, i ær med Hensyn til en nærmere Forbindelse imellem de a. Besiddelser. Derunder gjøres tillige den interessante Ben. ning, at Grevskabet Mannsfeld som i mere end tet Aarhundrede har været deelt nu igjen bliver samlet, og at Stæderne Eisleben og Wittenberg, hvor Luther var født og virkede, nu paa ny staae under en protestantisk Fyrste.