JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Udenlandske Efterretninger. Amsterdam, d. 11 Aug. Ved overordentlig Leilighed er i Gaar indløben fra Paris af 7 d. M. den vigtige Efterretning, at Ministeren for de udenlandske Anliggender har officiel tilkjendegivet de fremmede Gesandter, at de af Hs. Maj. Keiseren i Mailand og Berlin udstedte Decreter, fra 1ste November af skulle erklæres tilbagekaldte. Fra den Dag af skulle alle neutrale Flag med hvert Slags Varer (fabricerede undtagne, kunne løbe ind i de Franske Havne. Følgende er det desangaaende udstedte Decret af 5 Aug. "Efterat vi have hørt vort Administrations=Conseil for Financerne, og i Følge det almindelige System, der er fastsat for denne Gjenstand, decretere Vi1) Efterstaaende Artiklers og Varers Jndførsels Rettigheder ere saaledes fastsatte: Brasiliansk Bomuld 8000 Fr. af 100 Kilogr. *), Americanske og andre Arter 600 pr. dito, Levantisk til Søes 600, dito til Lands 300; raa Sukker 300; Terre 400; Caffe 400; Peber 400; Campechetræ 80, dito malet 100; Mahagonitræ 50; Cacao 1000; Thee: Haysan 800, grøn 600, Bohe 400; Nelliker og Muskater 1000; Cochenille og Jndigo, 2000. 2) Naar Douanernes Preposeer have Mistanke, om, at falske Angivelser i Henseende til Arterne og Qvaliteterne finde Sted, skulle de indsende PrøEn Kilogramme er omtrent 2 Pund. Naar man kun regner en Frank til 4 Mk. 8 s., er Afgivten af f. Ex. et Pund Caffe 9 Mk. Dansk, altsaa er den blotte Afgivt af eet Pund Caffe i Frankrige næsten lige saa meget som hele Værden af 1 1/2 Pund i Kiøbenhavn. ver til Vor General-Directeur for Douanerne, som ville lade dem verificere af saakyndige Commissarier, der ere ansatte i port Ministerium for det Jndre, og ved hver Verisication skal tilføies en anden fra to Fabricanter og een Kjøbmand, som vælges af vor Minister for det Jndre. Naar Erklæringen befindes at være falsk, saa skulle Varene anholdes og confisqueres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
London d. 28 Julii (over Frankrige). Privatbreve fra vor Armee i Portugal berette følgende: Lord Wellington har under sin umiddelbare Commando 20,000 Mand Brittiske og 10,000 Mand Portugisiske Tropper. General Hill commanderer, et særeget Corps af 5000 Mand Brittiske og 5000 Portugisiske Tropper. General Beresford, der slutter sig til Lord Wellingtons venstre Fløi, har 10,000 Mand Portugisere under sin befaling. J de forskjellige Garnisoner befinde omtrent 10,000 Mand Portugisiske Tropper sig, blandede med Brittiske Detachementer, og desuden staaer endnu en fuldkommen reguleret bevæbnet Milits færdig til Lord Wellingtons Disposition. - En Afdeling af det 2det Garderegiment er, under Oberstlieutenant Smiths Commando, afgaaet som Forstærkning til Lord Wellingtons Armee i Portugal. - Det hedder, at den Spanske Flaade i Cadix gjør sig, med Juntaens Tilladelse, færdig til at seile til Minorca. – Regjeringen og Jndbyggerne i Mexico har erkjendt Autoriteten af Regentskabs=Conseilet i Gammel=Spanien og derhos erklæret, at Medlemmerne af dette Conseil, i Fald Omstændighederne nøde dem at forlade Spanien, kunne i Mexico finde en venskabelig Optagelse. - Capit. Warnright, som commanderer Expeditionen mod Sørøverne i den persiske Havbugt, har indberettet, at han fuldkommen har ødelagt deres Hovedstad Ras el Elyma og opbrændt deres derliggende Fartøier. Han melder ligeledes om Fortet Kischmas Erobring, hvor Sørøver-Høvdingen Mola Hussum havde trukket sig tilbage, de der liggende Fartøiers Ødelæggelse og dette Forts Overgivelse til Engellændernes Bundsforvandt Jman af Muscat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
J Antwerpen er givet befaling at forøge Antallet af Arbeiderne ved de ny Fæstningsværker. Denne Stad bliver Middelpuncten for den Franske Marine ved Scheldes Udløb. Vissingen bliver som Stationeringspunct for den Franske Scheldeslaades Avantgarde vigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
J Haag er oprettet en Æresvagt til Keiserens Modtagelse, hvori ogsaa adskillige anseete Jøder have ladet sig indskrive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Neapel d. 20 Julii. Fra Bjergene paa Seillakan man med gode Øine eller Kikkerter oversee hele Strædet mellem Calabrien og Sicilien. Begge lige for hinanden liggende Kyster ere bedækkede med Skibe, Batterier, Leire og Tropper. Engellænderne ere meget aarvaagne. Paa de første Allarm skud ere de under Vaaben, og saadanne Allarmskud lader Gener. Stuart baade om Dagen og om Natten affyre, blot i den Hensigt, at øve Tropperne. Deres Leire, hvoraf de ved Kysterne have adskillige, have siden, nogen Tid meget udvidet sig, enten fordi friske Tropper ankomme eller fordi Afdelingerne af bevæbnede Sicilianere støde til ham. Maaskee er denne Udvidelse af deres Leier ogsaa kun en Krigslist, hvorved de ville skuffe Fienden. Om Natten have de et betydeligt Antal Smaaskibe som Skildvagter ude. Ved den ringeste Bevægelse, de mærke blandt Landgangsflottillen, lade de stige Raquetter eller give Signaler med tændte Lygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
De Franske Tropper skulle nu rømme alle confordererede Stater i det sydlige Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Paa de nordlige Kyster af Frankrige samles en anseelig Magt. Det hedder endnu bestandig, at Førsten af Schmuhl skal have Overcommanden, over alle Tropperne fra Loire til Schelde-Mundingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Keiseren af Østerrige agter at gjøre en Reise i Jndre=Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Dronningen af Holland er under det antagne Navn af Madame Dougougsky ankommen til Lausanne, og Keiserinde Josephine ventes til Bern. J Rom vedbliver man at forfølge de Biskopper og Canonici, der ikke have aflagt Eed. Confiscation er en uundgaaelig Følge af deres Opsætsighed. De skulle forvises Landet og bringes til det Jndre af Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Da den Franske Keiserinde nylig tog Billedgalleriet i Paris i Øiesyn, mærkede Keiseren, at hun syntes at studse noget ved Malerierne af Slagene ved Marengo og Austerlitz. Ved hendes Tilbagekomst vare disse Malerier forsvundne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Alle Franske Tropper ere d. 15 Aug. blevne satte paa Fredsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Havanna har erklæret sig uafhængigt og de fordrevne Franske ere blevne tilbagekaldte. J Canada hersker nogen Urolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
En Privatskrivelse fra Paris meddeler følgende nøiere Omstændigheder ved Branden i den Østerrigske Gesandts Balsal: Neppe var Keiseren med sin Gemalinde kommen ud af Trængselen, førend man stimlede til Udgangene, af hvilke der kun var tre. Man raabte: enhver redde sig som kan. Man trykkede, stødte sig og traadtes med Fødderne. Lysekronerne faldt ned, den ene efter den anden. Gulvet styrtede ind paa adskillige Steder, og brændende Bjælker og Lægter faldt ned paa de Tilstedeværende, som foraarsagede et gjennemtrængende Skrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
De prægtige Speile og Lysekroner af Crystal sprang af Hede, og hver Gang med et Knald som af et Canonskud. Først Kourakin, en meget før Mand, blev kastet omkuld af en nedstyrtende Lysekrone, der brak hans Arm, og blev af en Mængde Flygtende traadt med Fødderne. Saare mange Damer havde samme Skjebne, nogle brændte sig skrækkeligen, og de flestes Klæder af Gaze og Kniplinger brændte eller sønderreves, saa at et stort Antal af dem reddede sig i Gesandtens Have og i Buskene næsten nøgen. Andre Damer vilde redde sig igjennem Hullet af en gjennembrændt Væg, og bleve af efterfølgende Skare trængte, men da de ingen anden Udvei fandt, forbrændte eller qvaltes de ynkeligen. Man anslaaer de Omkomnes Tal til mellem 60 og 80. Under denne Forstyrrelse bortkom for adskillige Millioner Diamanter, Prætiosa &c. Først Kourakin tabte en prægtig Solitair af sin Hat, som vurderes for 400,000 Fr. Hans Epauletter, der kom bort i Trængselen, vurderes for 800,000 Fr., og da han laae paa Gulvet mistede han en prægtig Ring med Brillanter og næsten Fingeren med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Man har megen Formodning om, at adskillige uindbudne Gjæster have været ved Festen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Neapel, d. 23 Julii. Paa Seilla har man affyret en Mørser, hvis Bomber naaede Kysten ligefor, altsaa Sicilien, og tvang Fienden til at forlade nogle af sine Bivonaker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Ørebro, d. 2 Augusti. Ved Hs. Kgl. Majestæts Ankomst her paa Toldboden blev han modtagen af Stadens Præsteskab, anført af Provst Wi den, som hver især holdt en kort Tale til Kongen. Provst Widen sagde: Stormægtigste allernaadigste Konge! Da Ørebro Præsteskab har den Naade i Underdanighed at modtage Eders Kgl. Maj. ved et af de vigtigste Anliggender for Fædrenelandet, kan det ikke andet end med Ærefrygt ihukommede forrige Konger, som anlagde denne Stad til en Samlingsplads for Rigets Stænder, og der lagde Grunden til nyttige Anstalter for Fremtid og Efterverden. - Den Lykke, vi i Dag nyde, at besidde en reen og uforfalsket Religion, den Anseelse, Nationen har vundet ved Vasa Kongens Bedrivter, have i meer end een Henseende været Følger af de Rigsmøder, som her bleve holdte. - Med saa lykkelige Forbud, med samme store Egenskaber hos Regenten, hvor levende er vor Glæde at lykønske Eders Kgl. Maj. til et Rigsmøde, som atter skal udmærke Ørebro Stad i Sverrigs Annaler, befordre Fosterlandets Sikkerhed og Vel, og skjænke Deres Kgl. Majestæts Navn en uforgjængelig Ære. Borgermester Nordell sagde: Stormægtigste allernaadigste Konge! Eders Kgl. Majestæts Ankomst til Nerikes Hovedstad, skjønt foranlediget af ligesaa bedrøvelige som vigtige Hændelser, ere alligevel for Ørebro Stads Jndvaanere en stor Høitid. Blot Visheden om sin Konges Nærværelse, er allerede for et trofast Folk en glad Tilfredsstillelse; og hvert Bryst, som besieles af Fosterlandsfølelser og Samfundsordenens Vedligeholdelse, skal altid paaskjønne Værdien af denne Sandhed. Rigsdagens Forflyttelse til denne Rigets Middelpunct, er i fordums Tider, under betænkelige Omstændigheder, ved flere særskilte Tilfælde, bleven anseet baade for passende og nyttig, og Eders Kgl. Maj. høie Stamfader, den store Gustav Vasa, overveiede her med det Svenske Folk to Gange vigtige Anliggender, af hvilke det ene, Thronens Arvelighed, i næsten 300 Aar, udgjorde Rigets fornemste Styrke. Maatte Eders Kgl. Maj., ligesaa nidkier for Folkets sande Fordeele som han, være lige saa lykkelig som han, endnu engang her paa Stedet at grundfæste Nationens Lykke! Og maatte Eders Kgl. Maj. i ønsket Rolighed og Deres Folks Tillid finde Erstatning for Deres ædle og utrættelige Bestræbelser. J det mindste skulle Ørebro Borgerskab kappes med alle Rigets Jndbyggere om usvigeligt Troskab for deres Konge, som med Opoffrelse af alle særskilte dyrebare Fordele, gik at frelse den truede Stat. - Her er udkommen følgende Taxt for Værelser og Møbler, saalænge Rigsdagen holdes: 1ste Classe: et Værelse med smukke Møbler betales ugentlig med 5 Rdlr. Bco., for hver Seng i et saadant Værelse 2 Rdlr. Bco. ugentligen. 2den Classes Værelse 4 Rdlr. Bco. ugentlig, for hver Seng 2 Rdlr. Bco. ugentlig. 3die Classes Værelse 3 Rdlr. 16 s. Bro, ugentlig, for hver Seng 2 Rdlr. Bco. 4de Classes Værelse 2 Rdlr. ugentlig: for hver Seng, 1 Rdlr. 16 tz. Bco. 6te Classes Værelse eller for Betjente 1 Rdlr.; for en Seng, bestaaende af en Halmmadrats, en Hovedpude, en Overdyne eller et Teppe, for hver Person 24 s. Bco. om Ugen &c. Efter 6 Ugers Forløb formindskes Betalingen 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-18
Under d. 14 Aug. d. A. er udfærdiget et Rescript af følgende væsentlige Jndhold. Da Hs. Maj. allernaadigst har tilladt Cancellieraad og Ridder B. Bruun i Forening med Kammerraad Tetens at anlægge i Viborg en Fabrik til Commisklædes Tilvirkning, samt til dette Anlæg at bruge de i Viborg Tugt- og Forbedringshuus værende Fanger, saa er det Hs. Majestæts Villie og befaling, at Stiftamtmanden og Biskoppen over Viborg Stift samt Justitsr. og Direct. for det militaire uldne Varemanufactur L. Bertelsen, skulle sammentræde i en Commission, og indsende til nærmere allerhøieste Approbation et Forslag om den meest hensigtspassende Maade, hvorpaa saavel samtlige til Viborg Tugthuus henhørende Bygninger med dets Jnventarium kan overlades fornævnte Cancellieraad Bruun og Kammerraad Tetens til det af dem oprettede Klæde fabriks Indretning, som og hvorledes de i bemeldte Tugthuus værende Fanger, imod at disse derfor nyde en forholdsmæssig Betaling og sættes under behørigt Opsyn, kunne sysselsættes ved Spinderiet, Veveriet og Overskjæringen, samt hvad videre dermed maatte staae i Forbindelse ved Fabrikken. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mos KassaclaSyvende Aargang. No. 91. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 21 Augusti. 1810. Tre Breve om indenlandsk Canal-Anlæg. Andet Brev. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Efter at Hr. Overkrigscommissair Jngerslew til det Kongelige Rentekammer havde gjort Anmeldelse om, at Arbeidet var tilendebragt, blev Hr. Stiftamtmanden anmodet om, at besørge en lovlig SynsForretning afholdt, saavel over Aaen som Trække veien, og Hr. Etatsraad Carøe, Ridder af Dannebrogen, blev, som en bekiendt saakyndig Mand, at det Kgl. Rentekammer authoriseret til at overvære Syns=Forretningen paa Høibemeldte Collegii Vegne. Fra Randers Byeting blev, efter Høie Øvrighedens Foranstaltning, udmeldt 4 søekyndige Mænd, (tildeels Medlemmer af Havnecommissionen), som den 26de, 27 og 28 Augusti 1809, i Hr. Etatsraad Carøes og Hr. Overkrigscommissair Jugerslews Overværelse, afholdt den befalede Syns- og Undersøgelsesforretning, hvilken de næste Tingdag derefter for Retten edelig bekræftede. Det væsentlige af denne Forretning indeholder følgende: a) Synsmændene og øvrige Vedkommende gik ombord ved Bierring Molle i en der liggende ledie Pram, og ved en Hest, som gik paa den anlagte Trækkevei, langs med Aaen, blev denne Pram trukket, baade mod Vind og Strøm, op til Silkeborg, 7 Mile i 2 Timer. b) Ved Silkeborg blev en Pram i Synsmændenes Overværelse tilladet med 17 Favne Bøgebrænde, hvormed den seilede tilbage til Bjerring Mølle i 8 Timer, og fandt Syns mændene, at Prammen kunde endnu have baaret 3 Favne Brænde mere. Altsaa kunde den have ført 20 Favne Brænde. Lige for Friisholt Skov er sat en Dæmning tvers over Aaen, for at hindre Vandets stærkere Fald, naar lave Vande indtræffe neden for i Randers Fjord, paa Dæmningen er en Aabning at seile igjennem, og ved at nedsætte Planker i Bunden af denne Aabning fra 2 til 3 Fods Høide, kan i ovenmeldte Tilfælde Vandet holdes til sædvanlig Høide i Aaen. J dette Tilfælde er her et Omløsningsted. d) Der fandtes 6 Aalegaarde i Aaen, hvoraf de 5 kun naae fra den ene Aabred til Midtstrøms. Disse hindre ikke Seiladsen, da der kan seiles uden om samme. Men den 6te for Gjødvad Byes Grund, gaaer tver over Aaen. Denne har Hr. Overkrigscommissairen indløst til Silkeborg og derpaa indrettet en Sluse, hvorigjennem Prammene gaae. Synsmændene fandt baade i Henseende tilTrækkeveien og Aaen, at Arbeidet var saa hensigtsmæssigt og godt udført, som de locale Omstændigheder tillode. Dette er det væsentlige af Undersøgelses-Forretningens Jndhold, og deraf sees da, at Gudden Aae, som før ikke kunde beseiles med en Baad, nu er seilbar for Pramme, der kan føre 20 Favne Brænde eller 200 Tdr. Korn, og at Arbeidet saaledes er bragt til det dobbelte af hvad der i den Henseende var lovet. Efter at den ommeldte Synsforretning var tilstillet det Kongelige Rentekammer, har dette Collegium officiel erkjendt, at Hr. Overkrigscommissair Jngerslew havde opfyldt sin indgangne Forpligtelse i Henseende til Gudden Aars Oprensning m.v., og Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt ham til Ridder af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Da Tiden byder mig i Dag at afbryde, saa maa jeg bede mig tilladt at forbeholde nærmeste Brev at bringe Efterretning om, hvorvidt dette Arbeide hidtil er befundet nyttigt eller ei, og tillige at melde noget om det andet ovenomtalte Anlæg for Førster fra Jndlandet til Aarhuus. Lev imidlertid vel og fornøi Dem over, at heller ikke aldeles fattes i vort Tanmark Mænd af tænksom Driftighed og Standhaftighed for en Sag, hvis Gavnlighed man er kommen til at erkiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Vi maae endelig ikke, ved blotte idelige Klagemaal, for meget nedværdige vort kjere Landsmandskab og gjøre det mismodigt. Nei, vi sige med Hr. Provst Hjort i hans vakkre Samling af Sange for Søndagsskolerne: Og mon vel de Danske fortjene En Medfart af Brødre saa haard? Er Fremmedmand Mester allene? Mon Danen slet intet forstaaer? og et andet Sted i samme Bog Kan vort Danmark ikke prise Sine Mænd for Vid og Kunst? Kan det ingen Gierning vise Som fortjener Roes og Gunst? Tredie Brev. I Dag skylder jeg Dem at slutte hvad jeg sidst maatte afbryde, nemlig først: hvorvidt Gudenaaens Rensning er befunden nyttig eller ikke, dernæst: Noget om det i mit forrige omtalte Anlæg til Fordeel for Førsler fra Jndlandet til Aarhuus, Hvad det første angaaer, da veed jeg ikke rettere, end at følgende Efterretninger ere nøiagtigen rigtige, i det mindste indeholdes der, hvad jeg anseer paalideligt ifølge den Kundskab jeg endnu har kunne indsamle. Skulde mig blive bekjendt noget Feilende, skal jeg ikke undlade at tilmelde Den Berigtigelserne, saasnart samme maatte komme mig tilhænde. Kuns dette maa jeg anmærke, at mig mangler endnu fuld Vished, om dette næstfølgende gielder blot de 7 Mile mellem Silkeborg, og Beringbroe eller tillige det øvrige fra Bering broe indtil Randers. Jmidlertid vil De i begge Tilfælde udentvivl være tilfreds dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Der skal allerede findes 19 Ladepladser ved den oprensede Gudden=Aae, og Eiendommene, især de til Aaen stødende Torvemoser, ere stegne til en meget høi Værdi og Priis, da de fleste formuende Borgere i Randers have kjøbt Tørvejord og nu lade skjære og nedseile deres behøvende Tørv (hvilket allerede endeel Aar har været Tilfældet i de Egne imellem Beringbroe og Randers). Fra Silkeborg og Allinggaard, Windum Overgaard, Friisholt og flere Steder, som grændse til Gudden Aae, blev forrige Aar nedseilet til Randers, henved 3000 Favne Brænde, skjønt Arbeidet ved Gudden Aar, først blev færdig i Augusti Maaned. Heraf kan skjønnes, hvor betydelige Fordele Seiladsen i GuddenAae tør haabes at bringe Randers Bye i Fremtiden. Næsten i et heelt Seculum har der af og til været skrevet og ventileret om at faae Gudden Aa gjort seilbar for offentlig Regning. 1733 blev der første Gang for Regjeringens Regning optaget Situations=Karte over samme, og 1777, blev Agen nivelleret og et nyt Karte forfattet samt Overslag gjort, men det kom aldrig til Udførelse. Randers, Bye havde rigtig nok i den senere Tid begyndt at oprense et Stykke af Aaen fra Bierring Mølle til Ans, omtrent 1 7/4 Miil, og havde ved Subscription faaet nogen Hjelp dertil i Penge af enkelte tilstødende Lodseiere, men det kom ikke saa vidt, at man saae nogen væsentlig Følge deraf, og da den Kongelige Resolution af 13 Junii 1800 blev bekjendt, maatte desuden enhver anden privat Foranstaltning ophøre. Derimod har denne Bye eller dens Havne-Commission gjort sig meget fortjent ved Opmudringen af Randers Fjord imellem Byen, og Udbyhøi, hvor bemeldte Fjord støder til Havet; ligesom og Seiladsen imellem Randers og Bering mølle i Forveien havde Sted, som foran er anmærket. Det synes værdt herved at lægge igjen Mærke til, hvor ønskeligt det er, at den Frygtsomhed hos Private maatte formindskes, som iblandt os almindeligen tilbageholder de Fleste fra at række en hielpsom Haand til en opmærksom Regjerings gode Attraaer. For en Regjering er det fornødent ofte at være betænkelig ved Foretagender, hvis Vanskeligheder og Bekostelighed befrygtes. Regjeringen maa stedse see og handle, for en stor Deel, igjennem Andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Den tænkende, bemidlede, drivtige Privatmand, eller endog i Mangel af enkelt Mand, da Forening af Saadanne, kan selv undersøge, dømme, vælge og hensigtsmæssigen indrette, sædvanligen mindre bekosteligt. Det er derfor et Gode, vigtigt for et Land, jo mere der vindes i Almeenaand for gavnlige Foretagender, og som oftest vil da befindes, at offentligt Gavn og Enkeltmands eget Gavn staaer, ved Klogskab og Retsindighed, i en langt lykkeligere Forbindelse med hinanden end i Almindelighed menes. Dog - lad os vende Tanken til disse Liniers nærmeste Jndhold, nemlig om Seiladsen fra Jnd landet til Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Da nu Hr. Overkrigscommissair Jngerslew saaledes med Ære har udført det første af hans undgivne Forslage, paa egen Bekostning, saa kan man med Grund haabe, han ogsaa maa være glad ved at det synes hans andet Forslag, angaaende en Canal til Aarhuus, vil tillige blive udført. Denne Canal skulde, efter Hr. Overkrigscommissairens Forslag, bestaae i 2 Hovedafdelinger, som adskiltes ved et Omløsningssted paa Stavring, Præstegaards Mark. Den ene Hovedafdeling skulde begynde ved Silkeborg og gaae igjennem BradsSøe, Borre Søe, Juul Søe, Knuds Søe, Ravn Søe, Wenge Søe, Pitter Søe, og ende i Gammel gaards Søe. Disse Søer staae alle i directe Forbindelse med hinanden ved en Aae, som begynder fra Gammelgaards Søe, gaaer siden af den ene Søe i den anden og forener sig tilsidst med GuddenAae ved Silkeborg. Af denne Strækning, som skal udgjøre omtrent 3 1/2 Miil, skal 2 1/2 Miil være seilbar, nemlig fra Silkeborg til Knuds Søe; altsaa kun een Miil at arbeide paa for at faae Aaen dyb og bred nok til at seile udi med en Pram fra een Søe i en anden. Canalens anden Hoved afdeling skulde begynde med Tostrup Søe, følge Aaen igjennem Brabrand Søe og ende ved Aarhuus Mølle. Denne Strækning udgjør omtrent 2 1/2 Miil, hvoraf 1 1/2 Miil fra Brabrand Søe til Aarhuus skal være seilbar, altsaa heller ikke i denne Afdeling mere end een Miil at oprense. Vandets Fald skal ingensteds udgjøre meere end en Fod pr. 1000, altsaa er intet Hinderligt i den Henseende. Men da Vandet i første Hovedafdeling falder mod Vester, og i anden Afdeling mod Øster, og Tostrup Søe skal ligge saa meget lavere end Gammelgaards Søe, at hiin vilde opsluge denne om de bleve forenede, saa uddrages den Følgeslutning deraf, at der maa blive et Omlosningsted mellem begge disse Søer, hvor Pramme fra begge Sider kunne mødes. Distancen mellem bemeldte Søer skal være omtrent en halv Fjerdingvei. Dette er saa omtrent Grundridset af Forslaget. Der skal allerede være udsendt saakyndige Mænd fra Hovedstaden, for at undersøge og bedømme dette Forslag. De vil uden Tvivl blive glad ved dersom Udførelsen maa blive befunden overeensstemmende med Deres Ønsker om Samfærsels mueligste Lettelse, helst dersom Heste og Vogne skulde blive i Priser som de nærværende. Og saa meget vigtigere vil De ansee det, naar De betænker, at dette Strøg gaaer, for en stor Deel, gjennem de frugtbareste feedlerede Egne, hvor Veiene falde sædvanligen strænge i Vintertiderne, og hvor der avles godt Korn at føre til Kjøbsted; hvor altsaa kunne blive baade Arbeide og Fortjeneste for Canalprammene, og Tusinder af Heste skaanes for strængt Slæb, mange Vogne for Slid, og mange Mennesker for Reisernes medtagende Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.