Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-15
Uagtet alle de Klager, som Tidernes Besværlighed fører med sig i Tydskland, erkiende dog mange saavel af dette Riges som af det øvrige Europas Regieringer, at Landmagtens Formindskelse er et Hovedmiddel til at ophielpe Staternes saa forfaldne. og dybt funne Pengevæsen; man veed hvor store Besparelser der ere i denne Henseende indførte i Danmark. J Churhessen ere de ikke mindre betydelige, og desuagtet har Churfyrsten seet sig nødsaget til at forhøie de subalterne Officerers Gage, over hvis Ringhed disse, som bekiendt, har saa meget besværet sig. - Uagtet man ligeledes i Preussen indfører den største Deconomie i Militairvæsnet, og især giør Pensionerne til de invalide og afskedigede Officerer saa knappe som mueligt, saa udgiøre dog disse en Summe af over 629000 Rdlr. om Aaret. Forresten besiæler en militairisk Aand det preussiske Folk, og som især sees af, at mang foldige udtiente Landeværnsmænd har i Aar frivillig meldet sig til at deeltage i Høstmaneuvrerne. J de mindre Stater, især i dem, hvis politiske Stilling er mindre sikker, fordi de grændse til Stater, som ere dem overlegne i Kræfter, ere de militaire Foranstaltninger større og kostbarere, saaledes holder Sverrig en staaende Armee paa 42000 Mand, foruden at den har et inddrolleret Landværn, som anslaaes til 300,000 Mand, hvoraf den første Classe, der udgiør 70,000 Mand, aarlig øves i Vaabnene. Derimod kan det kjæmpemægtige Russland formindske sine Armeer uden at føle sig udsat for nogen Fare, Keiseren har ved et Manifest af 19de Septbr. befalet, at da en almindelig Fred nu hersker i Europa, saa skal den aarlige Ud tagelse af Rekruter ophæves i det hele Rige, hvorimod det 6te Armee-Corps, som bliver reent opløst, skal bruges til at complettere Armeen og Floden. Derimod er den polske Armee organiseret, paa ny. Den russiske Regiering har den Ubehagelighed, at mange af deres Tropper desertere i Frankerige, hvor de synes bedre om det end i deres Fødeland; de blive eftersøgte med stor Strenghed. Man seer heraf, hvilket Jndtryk og hvilken Virkning paa Russernes Tænkemaade deres Ophold i Frankerige vil tilveiebringe. – J Belgien har man samme Ubehagelighed, at mange af dets Soldater desertere til Frankerige, da de franske Soldater faae et større dagligt Mundforraad og ere befrie for Fugtel. Kongen af Nederlandene har den 31te October tilstillet Generalstaterne et nyt Lovforslag angaaende Landmilicens Jndretning. –Man paastaaer, at Keiser Alexander skal ved et egenhændigt Brev til Kongen af Frankerige have bevirket, at de store Udrustninger, som for nogen Tid siden blevne drevne ved den franske Armee, gik igien tilbage, ogsaa skal Hertugen af Wellington have gjort Forestillinger derimod; den franske Armee er derfore langt fra at være organiseret i tilbørlig Stand; man havde dog havt ifinde at danne en Armee paa 200,000 Mand af de militaire Personer, som deels staae paa halv Sold og deels ere permitterede; man søger forresten efterhaanden at vænne Soldaterne til den Disciplin og den Krigsbrug, som fandt Sted i Monarkiets ældre Tider. - J Neapel hielper man sig meest med østerrigske Tropper, og den østerrigske General Nu gent fører Overcommanden, dog har man organiseret hele Armeen paa ny. – Uagtet Tiderne og Udsigterne ere saa fredelige, saa forsømmes de militairiske Ovelser dog ikke for at tiller de sig til Forsvar eller til Angreb i mødende Tilfælde.