Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-01-18
Blandinger. I Randers Avis formener en Jndsender, at Lovforslaget om almindelig Værnepligt mildest talt, er yderst uheldigt. "Det er - siger han ikke blot et af de første Principer for al Ret og billighed, som hiint Lovforslag angriber; men det synes, i hele sin sørgelige Theori, at hæve de materielle Jnteresser paa de aandeliges Bekostning, ja saa skaanselløf at behandle disse sidste, at det, udført i hele sin Strænghed, synes at true hele Nationens Kultur og Sædelighed. Jngen Lov i Danmark, som giør Jndgreb i de personlige Rettigheder, eller paalægge personlige Byrder, pleier at have tilbagevirkende Kraft, og det saa saare naturligt, fordi, under modsatte Forhold, Jngen kjendte sine Rettigheder, Jngen kunde vælge med Selvbestemmelse, og kort sagt: Retten var en Chimære. Men ved hiint Forslag skal nu hele dette smukke Princip i vor Lovgivning kuldkastes; thi Forslaget erklærer ikke blot den vordende Slægt, men Enhver, som ellers formedelst Fødselen i de særegne Stænder var fritaget, for værnepligtig, naar han ikke inden den udkommende Forordnings Dato har fyldt det 18de Aar. Altsaa skal efter dette Forslag Enhver, uagtet han har ved Fødselen. erhvervet sig Rettigheden til Fritagelse for militair Tjeneste, tvinges til at afstaae denne Rettighed. Man bebreider de saakaldte Oppositionsblade, naar de fremkomme med et Forslag, der synes at gribe ind i de personlige Rettigheder; Man taler og Nødvendigheden af Eiendomssikkerhed o. s. v.; og dog tillader Man sig at fremkomme med det meest radikale Lovforslag i denne Henseende, at betage Mennesket den Rettighed over dets egen Person, som det engang har erhvervet, at fratage det, med eet Ord, Friheden."De kjøbenhavnske Medlemmer af Foreningen for dansk Underviisnings Fremme i Nordslesvig bekjendtgjøre i Berl. Tid., at naar en passende Landeiendom erhverves til Anlæg og Jndretning af en høiere Folkeskole, vil fra Kjøbenhavn blive udbetalt 5000 Rbd. som Bidrag til Kjøbesummen, saaledes at denne Sum, for det Første i fem Aar, skal blive indestaaende i Eiendommen, uden Renters Erlæggelse, paa anden ørste fem Aar efter JnstiPrioritet, og fremdeles, i tutets Oprettelse, 600 Rbd. aarlig til Lønning af en Lærer. J "Forposten, raisonneres saaledes: "En ikke mærkelig Embedsbesættelse er Magister Lindbergs Udnævnelse til Præst paa Falster, da den viser, at hans Ophold og Virksomhed i Hovedstaden som Formand forStatsgjeldsafbetalingsselskabet ikke længer ansees for absolut nødvendig. Der er ogsaa allerede paa Finants regnskabet opført over 900,000 Rbd. overordentlig Afbetaling paa Statsgjelden, saa den moralske Jndflydelse af hiint Selskabs Virksomhed vel kan ansees for begrundet; kun mangler Beviset for, at denne overordentlige Afbetaling er tilveiebragt - ved Besparelser. "Fædrelandet, beretter følgende mageløse Historie fra Ærøeskjøbing: "En Arrestant, der var dømt for en Forbrydelse, og da han havde appelleret Sagen, hensad i Varetægtsfængsel, blev paa Grund af nogle Optøier, han havde begaaet i Fængslet (han havde udkastet sine Sengeklæder af Vinduet, fordi de vare befængte af Utøi) af Retten i Ærøeskjøbing dømt til at hensidde 5 Dage paa Vand og Brød. Denne Straf forstærkedes ved at Arrestanten hensattes paa en Nat stol med nedknappede Beenklæder og blev bunden til Stolen med 1 Rem over Brystet, 1 Rem over Maven, 3 Remme over hver Arm og hvert Been, saaledes at han ikke kunde røre sig, og dette i et koldt Fængsel i Juledagene, hvorfor han ogsaa efter den udstandne Straffetid, som derhos blev forøget med 1 Dogn paa sædvanlig Fangekost, med forfrosne ophovnede Been, ikke var istand til at bevæge sig, men maatte bæres heni Sengen. Det er allerede en haard Straf for et Menneske, der kan røre sig og saaledes vedligeholde den naturlige Varme, at udstaae 5 Dages Vand og Brød, Straf om Vinteren i et koldt Værelse, men kommer nu til den øvrige Grusomhed, at Dør og Vindue holdtes aaben, som en Følge af, at Vægteren, der var inde i Værelset hos ham, ikke kunde udholde den Stank, hvormed Fængslet var befængt, og at Utøi, hvorimod den ulykkelige Bundne var aldeles værgeløs, saa at han maatte bede Vægteren at hjelpe sig imod det, plagede ham i en uhyre Grad, og at den Pinte derhos var udsat for Pøbelens Spot, saa vil Man ikke undres over, at Naboer og Gjenboer baade Nat og Dag besværedes, af hans Smerteshyl, men snarere over, at hans Plagere ikke have løst ham som Vanvittig ud af disse frygtelige Pinsler.