Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-11-24
Nyeste Post-Efterretninger. Den Engelske Coureer meddeler to Skrivelser, fra Haag af 10de November: Jfølge den eene havde Handelstanden i Amsterdam holdet en Forsamling for at overlægge, hvad man skulde giøre under nærværende betænkelige Omstændigheder. Resultatet blev, at den besluttede samme Aften at afsende 4 Deputerede til Haag, for at udbede sig en Audients og tilbyde Kongen 3 Millioner Gylden. De Vaabendygtige tilbøde sig at ville tiene som Frievillige, de som vare til Aars at trække paa Vagt i Staden og i Nødsfald at forsvare den tilligemed de regulaire Tropper. Deputationen afgik og en Hr. de Vries blev det overdraget til som Taler at bevidne Kongen Handelsstandens Hengivenhed for hans ophøiede Person og hans Familie, dens Tillid til hans Ord og dens Beundring for hans Beslutning at ville holde Hollands Ære opret, og at forsikkre ham, at intet Offer skulde falde dem for tungt for at understøtte Hs. Majestæts ædle Bestræbelser. - Kongen blev saa rørt, at Taarerne randt ham ned af Kinderne; han maatte standse noget inden hans Følelser kunde tillade ham at sige følgende Ord: Han beklagede de Tab og Afsavn, som hans troe Hollandske Undersaatter bare med saamegen Taalmodighed; det var allene hans Hensigt paa en hæderfuld Maade at befordre Hollands Jnterresse; Ærgierrighed forledede ham ikke og han underkastede sig med Ydmyghed en alviis Guds Beslutninger. Han vilde herved ikke tale om den Utaknemmelighed, som var udviist mod ham, eller mod den lognagtige Tale som var ført af hans egennyttige Fiender og Bagtalere mod ham; da man havde kaldet hans bedste Bestræbelser for at forskaffe sine billige Fordringer Gehør, en Haardnakkenhed. Udkrævedes det at han skulde opofre sit Liv for at befordre sine Undersaatters Vel, saa vilde han sætte en Stolthed i at bringe sit Fædreneland dette Offer, ligesom flere af hans Forfædre paa Valpladsen eller under Morderens Dolk. - Han sluttede sin Tiltale til dem med de Ord, at han satte sin Tillid til den retfærdige Gud. De Deputerede vare saa rørte, at de kunde ikke svare et Ord og de gik bort bukkende og med vaade Øine. - Jfølge en anden Skrivelse har General Chasse erklæret Garnisonen i Antwerpen, at det er hans Beslutning for at omkomme end at overgive sig; men at han vilde tillade enhver Enkelt at forlade Castellet; men af alle Garnisonens 6000 Mand modtog ingen Tilbudet og alle erklærede med Enthusiasme, at de vilde hellere døe med Generalen. - Conventionen imellem Frankerige og England er bleven optagen med Ligegyldighed i Amsterdam, og selv Colonialvarerne ere knap stegne i Prisen; men som dog skal være en Følge af at de Hollandske Koffardieskibe ere assurerede i Holland (hvoraf lader sig godt forklare, at City er misfornøiet med Krigen). Petitionen til Kongen af England mod Krigen blev ogsaa eenstemmigen underskreven af alle de Kiøbmænd og Bankere, som have indfundet sig i Mødet den 13de, allene Aldermann Taylor fremsatte dog det Spørgsmaal, uagtet han ikke fragik sin Agtelse og Beundring for Holland om ikke befrielsen af Europas store Floder fra den Hollandske Politik er en Gienstand, som staaer i Forbindelse med den Brittiske Jnterresse, Bladet Times farer med den største Heftighed løs paa Forsamlingens Beslutning, og holder en stor Berømmelse over den belgiske Throntale. Castellet i Anwerpen er ikke blevet rømmet og Krigen skal da desværre begynde. Den 15de rykkede allerede 20,000 Mand Franske Tropper ind i Belgien. Avantgarden ankom Kl. 10 om Formiddagen til Mons og med den Hertugen af Orleans. Hovedqvarteret ankommer den 17de til Doornik; nogle Pionner Compagnier bleve i stor Hast bragte paa Vogne til Mecheln; en streng Disciplin skal holdes; men Armeen skal forsynes med Levnetsmidler i Belgien. Oberst Chatri La fosse er afreist fra Brüssel for at modtage de Franske Prinser. Fra Antwerpen forvises alle de Personer, som ikke have der deres Boepæl. Den Belgiske Armee, som ikke skal tage Deel i Antwerpens Beleiring, hvilken ikke skal betragtes som en Krig med Holland; men som en Execution af de Magter, hvilke have ratificeret Tractaten af 15de Novbr., forlægger sit Hovedqvarteer fra Løwen til Liew, Konge Leopold vil begive sig dertil. Hr. Dumortiers Opposition i Kammerne mod den Franske Armees Jndrykkelse, er forkastet. – Den forenede Fransk Engelske Escadre laae endnu den 12. i Dünerne. Mange Hollandske Skibe skulle allerede være opbragte; men Kongen af Holland skal have sagt i Statsraadet: Lad dem giøre hvad de ville, vi ville ikke efterfølge deres Exempel, værgeløse Kiøbmænd skulle ikke blive Offere for deres Regierings Uretfærdighed, hvilken de selv misbillige. – Engelske og Franske Krigskibe sværme omkring paa de Hollandske Kyster. - Man siger at England og Frankerige have gjort en nye Opfordring til Kongen og faaet Afslag; man siger at den Engelske og Franske Legationssecretair have allerede faaet Ordre til at afreise. Kongen skal allerede have underskrevet Ordren til at kalde den anden Bann af Borgergaarden under Vaaben.