Berlingske Tidende, 1801-03-20
Fra Pressen er udkommen: Frankrigs første Consul Bona i vartes Levnet og Bedrivter og indeholder Bonapartes Herkomst; den første Udvilling af hans Forstandsgader; hans bestandige Hang til Frihed; Jndtrædelse i Militairskolen, hvorhan udmærker sig iblandt 150 Elever, første Skridt paa Videnskabernes Bane, bestandig hengiven til Læsning og Eensomhed: blandt Eleverne der bliv inddeelte i Compagnier bliver han Capitain, beskiettiger sig med Havedyrkning; optages i militair Skolen i Paris, nogle af hans Colleger ville kaste ham i Stranden; standser Bøndernes Oprør i Grenoble; tager Øen Magdalen i Besiddelse; erobrer Toulon, bliver Bataillonchef. Divisionsgeneral; arresteres i Nitza; forhindrer i 1795 Rehellernes Forening og tvinger dem til at nedlægge deres Vaabens givter sig; modtager Armeen i Jtalien i meget slet Tilstand, staaer Østerrigerne ved Montenotto og Mellissimo ved smild Manøyre; slaaer Sardinerne ved St. Dego; anretter et strækkeligt Nederlag ved Cava og Mondovi; slutter Fred med Sardinien og Modena; skrækkeligt Angred og Erobring af Broen ved Lodi; Jndtog i Mayland, hvor Præsterne og Adelen opmuntre, Folket til Oprør, Bingskosættes i Brand og Pavia er nær ved at prøve samme Skiædne; Bonaparte er nær ved at blive fangen men ræddes af en Eskadron Husarer; han blokerer Mantua og indtager Bologna og Ferrara; slutter Fred med Paven og Neapolis; trænger ind i Tyrol; slaaer Østerrigerne ved Bassand; indslutter Vurmser i Mantua; det skrækkelige Slag ved Arcole; Angrebet ved Rivoli; indtager Staden Fajenza; Mantua antulerer; giør Fremskridt i Østerrig; Krigens Udbrudi Tyrol Venedig besættes; 3 Statsinquisitorer længstes og Regieringsformen forandres r. Prisen er 2 Mk. paa Trykp. og 2 Mk. 8 s. paa Skrivp. hos Boghandler A. Soldin paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde Nr. 159. Fra Pressen er udkommen: Religion for hver Mand, en er dog for vore Tider, af L. H. Jostob, Doktor og Prof. Philosophien. Ligesom der kun gives een Moral for alle Mennesker, saaledes gives der, efter Forfatterens Mening, ogsaa kun een Religion, hvis Sandheder alle Religionspartier bør være enige om, dersom deres Lære overalt skal fortiene Navn af Religion. Denne Religion bør være af den Beskaffenhed, at den lader sig meddeele og almindeliggiøre. Uden at forud sætte er møisomt Studium i Philosophien eller en dob Jndsigt i Nata ren. Veiledet af disse Betragtninger har Forf. bestræbt sig for den mueligste Popularitet i Stiil og Methøre, saa at Bugen uden Anstød og Vanskelighed kan læses af enhver ikke aldeles udannet Læser. Forf. gaaer ud fra moralske Grunde og bygger paa samme Religionens vigtigste Sandheder om Sud Forsyn og udødelighed. Dernæst dettegtet har Verden sig en religies Cynspunkt, og viser, hvor den Orden og Viisdom der hersker i Naturen, leder Grandneren paa Tal len om en guddommelig Almagt, ved hvis Virkning denne Orden og Viisdom ikke allene lev tilveiebragt, men endog de moralske Væsener føres deres Bestemmelse imøde. Denne gynetlige Betragtning over den hele Natur indeholder Resultatet af de berømteste Naturkyndiges, Reisendes &c., Jagttagelser, fremsat i et populært, men skiønt Foredrag. Den faaes paa Trykp. for 7 Mk. og paa Skrivp. for 9 Mk. hos Boghandler A. Soldin paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestrædet 159.