JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-19
Fjerde Klasse. i til Documenter efter Stempletpapiirs No 2. Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. En Jens Schwensen, 1841. Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Byefoged og Byeskriver i Nyested Kjøbstad, samt Dommer og Skriver i Grevskabet Christiansholms Birk paa Lolland. Gjør herved vitterligt: at for mig har Spekhøker Claus Clausen her af Nyested andraget, hvorledes han, ifølge ham dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Mai d. A., finder sig beføiet til at indkalde Den eller De, som maatte have nogen Adkomst til efternævnte Obligationer, nemlig: 1. Obligation af 11te December 1814, tinglæst den 9de Januarii 1815, hvorved han for 250 Rbd. S. V. og 50 Rbd. N. V. har pantsat til Slagter Anders Eriksen, sit i Nyested beliggende, under Matriculnummer 123 anførte Huus; Obligation af 19de Junii 1827, tinglæst den 16de Julii, hvorved gives Slagter Eriksen første Prioritets Pant for 100 Rbd. i Huset No 124; 3. Obligation af 31te December 1816, tinglæst den 16de Junii 1817, hvorved i samme Sted gives Slagter Eriksen 2den Prioritets Pant for 100 Rbd.; 4. Obligation af 5te Februarii 1822, tinglæst 12te September 1825, hvorved gives Dagleier Benth Eriksen i samme Sted 2den Prioritets Pant for 50 Rbd.; thi bliver derfor herved, med lovbefalet Aar og Dags Varsel, indstævnet Den eller De, som maatte have forommeldte Obligationer i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre ved Nyested Byetingsret, der holdes paa Raadstuen hersteds, den første Mandag, som er ordinair Retsdag, i September Maaned 1842, om Formiddagen Kl. 10, da, saafremt Ingen ved behørig Legitimation melder sig, Citanten vil forvente og paastaae, at nævnte Obligationer, der i sin Tid ere indfriede; men blevne forkommede, ved Dom vorder mortificerede. Landag eller Forlæggelse er afskaffet ved Forordningen af 3die Junii 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Nyested Byefoged-Contoir, den 9de Junii 1841. Schwensen. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Lollands Falsters Stifts Tidende. Da 75.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Mandagen den 21 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Jndenlandske Efterretninger. Fredag Eftermiddag, den 18de Juni, er Kammerjunker, Premierlieutenant af Garden tilfods v. Oxholm ankommen fra Neu-Strelitz til Kbhvn, og har medbragt den Efterretning, at Hs. K. H. Kronprindsen med høie Gemalinde vilde tiltræde Reisen til Rostock Løverdagen den 19de og derefter den 20de begive sig ombord paa Orlogskibet Christian den Ottende for at fortsætte Reisen til Hovedstaden. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Paa Jndtogsdagens Aften vil Charlottenborgs Hovedfagade blive oplyst med Pyramider, og smykket med et Transparent forestillende: Amor og Hymen, samt Medaillons med de høie Formæledes Navnetræk. Larsens Plads, hvor ifølge Reglementet et Musikcorps henstilles, og hvorfra udgaaer et Brohoved, der er det første fremspringende Parti paa Strømmen, vil blive decoreret med Grønt og Blomster, samt med danske og mecklenborgske Flag, ligesom der paa begge Sider af Brohovedet placeres Fartøier, ornerede med Flag. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Af en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 19de Juni Her gjøres nu overalt Tilberedelser til Kronprindsessens Modtagelse. Estraden paa Slotspladsen er færdig, og Opgangen fra Canalen prydet med Guirlander af Grønt, &c. Det hele er virkelig smukt arrangeret, men lader sig naturligviis ikke beskrive uden at gaae i en kjedsommelig Detail.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Jfølge Dagsadresseavisen vil det høie Brudepar Søndagen den 20de begive sig ombord paa Orlogsskibet Christian den Ottende for at fortsætte Reisen til Hovedstaden. Ankomsten vilde altsaa omtrent blive Mandag Aften, og Jndtoget Tirsdag den 22de Junii. Jmidlertid er det blevet os idag forsikkret med Bestemthed fra en meget paalidelig Kilde, at Jndskibningen først vil finde Sted Mandagen den 21de, og altsaa Jndtoget sandsynligviis ikke blive for den 23de Junii. Hvilken af disse Efterretninger, der er den paalideligste, vil Erfaringen da snart bekræfte. Af Festligheder, der udgaae fra Folket, have vi endnu kun hørt omtale en eneste, nemlig, at Studenterne agte at hilse Bruden, med et Fakkeltog. Strelitzerne have paa en virkelig hjertelig Maade sagt deres unge Prindsesse Farvel, og det forekommer os, at det vel kunde sømme sig for Kjøbenhavnerne at byde den unge Brud, et ligesaa hjerteligt Velkommen paa de danske Strande; thi vi kunne slet ikke indsee, at de politiske Troesbekjendelser have det Mindste hermed at bestille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Jfølge Kjøbenhavnsposten, vil Landingsbroen, og Estraden paa Slotspadsen, uden at regne de to store Løver af Gibs, der rage op over hele Slotspladsen, efter Sagkyndiges Dom koste meget over 10,000 Rbd., hvorvel det Hele kun er bestemt til at yde Tjeneste i det høieste en Time, ved at give de kongl. Formælede en beqvem Gang hen over Slotspladsen, hvorefter det for Passagens Skyld naturligviis strax igjen maa nedbrydes. – Man turde med Hensyn til dette Arbeide maaskee beklage, at Landingen ikke har kunne skee ved Toldboden (eller at Toldboden ikke er i Nærheden af Slotspladsen), thi da havde man mulig foretrukket at forene det Nyttige med det Behagelige og anlagt en længe ønsket ny Havnetrappe, eller ogsaa restaureret og forskjønnet den gamle, hvilket kunde have blevet et varigt Minde om Høitideligheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
J visse Kredse i Hovedstaden venter man, at Kongen i Anledning af Kronprindsens Ankomst med sin Brud vil udstede en almindelig Amnesti for alle politiske Forseelser og ophæve alle for Tiden verserende politiske Sager. Hs. Majestæt kunde neppe vælge noget skjønnere Middel til at gjøre Jndtoget til en sand Folkefest og erhverve sig en urokkelig Popularitet, da en saadan Regjeringshandling vilde bekræfte den vistnok velgrundede Mening, at de Forfølgelser, hvorfor Pressen – Folkets Øiesteen, i den senere Tid har været udsat, ikke have deres Grund i Kongens Villie, og at han endnu, som altid, er Trykkefrihedens varmeste Ven. Forsaavidt man ofte hører Klage over, at visse Organer for Oppositionspressen bruge en mindre sømmelig Tone, turde et saadant Decret maaskee ogsaa være det bedste Middel til heri at bevirke en Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Oberst v. Prangen, Chef for Jngenieurcorpset, er i Løverdags Morges efter et kort Sygeleie, afgaaet ved Døden i en Alder af omtrent 60 Aar. Corpset har i ham mistet den humaneste, elskværdigste Chef, og Staten en dygtig, kundskabsrig Officeer. Han var ogsaa Medlem af Militaircommissionens Redactionscomitee, og det er at befrygte, at denne nu reent vil gaae istaae. Det andet Medlem, Oberstlieutenant v. Hansen, fungerer nemlig som Generaladjutant i Oberst v. Evalds Fraværelse, og kan saaledes kun lidet bidrage til Arbeidets Fremme i Comiteen, saa der altsaa egentlig kun er eet arbeidende Medlem tilbage, Capitain v. Key per af Artilleri-Corpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Vor Meddelelse i N 72 om Gasbelysningen i Kjøbenhavn maa berigtiges derhen, at Bankørerne Glynn og Hambro i London have overtaget Bankør=Forretningerne for Compagniet, men have ikke stillet sig i Spidsen som Directeurer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Man mener, at den slesvigske Jernbane snarere vil komme istand, end den holsteenske, da de flensborgske Kjøbmænd alene ville tegne sig for 150,000 Rd. Cour. (altsaa ikke Communen, som det først hed, og det fyenske patriotiske Selskab har tilbudt en Tegning af 50,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
I Tirsdags den 15de de afsagde Høiesteret Domi Sagen, Kjøbmand Christian Peter Johan Nog nes Fogh imod Justitien. Citanten, der hverken mødte eller lod møde for Høiesteret, havde paaanket en inden Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten den 28de Juli 1840 afsagt Dom i en Sag, der af Justitien var anlagt imod ham for at have forfalsket en med Navnet Feuerstein underskreven Qvittering, som Citanten har fremlagt under en privat Sag imellem Procurator Smidt, som Mandatarius for Kjøbmand Hahn i Hamborg og ham, angaaende Betalingen af skyldige Courant mark 530 12 s. Ved den anførte Lands-Over samt Hof- og Stadsrettens Dom var den forud afsagte Bytingsdom stadfæstet, dog saaledes at de idømte Mulcter hver for sig forhøies til 50 Rbd. Sølv. Ved Bytingsdommen var Kjøbmand Fogh frifunden for Actors videre Tiltale, dog saaledes at han udreder samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger og desuden for sin under Sagen, brugte utilbørlige Skrivemaade 20 Rbd. Sølv til Nakskov Kjøbstads Fattigkasse og ligesaa meget til Justitskassen. Paa Justitiens Vegne mødte Justitsraad Høegh Guldberg, hvorefter Høiesteret afsagde følgende Dom: "Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette. Og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og ham ei tillades videre derpaa at tale."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Som bekjendt blev der for en Tid siden nedsat en Commission, som skulde afgive en Betænkning angaaende en Forandring med det Frederiksborgske Stutteri. Efter den af denne Commission udkastede Plan vil der nu, som vi med temmelig Vished vide, finde en stor Reduction Sted med Stutteriet og den til samme hørende Hovedgaard. Staldkarlenes Antal vil saaledes blive reduceret til 16, Staldskrivertjenesten gaaer ind, og Kammerraad Rasmussen, Staldskriveren, afgaaer med henved 1000 Rbd. Gage, ligesom den under ham ansatte Fuldmægtig Hesseldahl afgaaer men 350 Rbd. aarlig i Vartpenge, foruden andre Forandringer, der ville finde Sted med de underordnede Betiente. Det Agerland, Stutteriet ved denne Reduction mister, tillægges Hovedgaarden til Bortforpagtning. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Forleden Morgen fandt i Kjøbenhavn en Duel Sted imellem to Officerer ved den derværende Garnison, hvortil den første Rod kan søges i en Kjærlighedsforstaaelse i et af Charlottenlunds Telte. Den Officeer, som havde givet Anledning til Duellen, maatte ogsaa bøde derfor. Han erholdt tvende Sabelhug over Armen og et over Hoften, som tilsidst satte ham hors de combat, og i en temmelig jammerlig Tilstand blev han bragt i Garnisons hospitalet, som man imidlertid haaber at han kan forlade om et Par Ugers Tid. Man mener imidlertid, at Duellen ikke skal være endt med denne første Rencontre. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
J forrige Uge ankom med Dampskibet Christian den Ottende en Deel vilde Dyr, som vare bestemte til at forevises i Dyrehaven, men paa Grund af en gammel Placat, der forbyder glubende Dyrs Foreviisning, ikke turde udskibes. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Nogle efter Anseende russiske Orlogsfartøier ere i Fredags Eftermiddag seete under Opseiling i Sundet Sydfra. Efter Forlydende skal Storfyrst Con bestantin Nicolaiewitsch være ombord i denne Escadre, der, saavidt vides, kun er under Forbisei(Dagen.) ling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Corsaren har modtaget en Meddelelse fra Colding saa lydende: Forleden spadserede en her boende agtet og anseet Borger, Hr. Wissing, paa Slotsbanken, hvor det vel, strengt taget, ikke er tilladt at gaae, men hvor man i Almindelighed pleier at tilereres. Her mødte han en Landseneer Officeer, med hvem han i længere Tid ikke har været i god Forstaaelse, og som nu barsk spurgte ham, hvad han vilde der paa Bakken. Hr. W. gav et meget høfligt og undskyldende Svar, hvorpaa imidlertid Officeren tog fat i ham, kastede ham til Jorden og pryglede ham blaa og blodig. Hr. W. reiste sig og gik hen til et Par Landsenerer og spurgte dem, om de havde seet det Passerede, hvortil de svarede Ja. Derpaa kom Officeren igjen, pryglede paany Hr. W. og spurgte sluttelig den ene af Karlene: Kerl, Hast Du gesehen, das ich diesen Mann geschlagen habe? – Ja, Hr. Rit meister, svarede Karlen, idet han gjorde militair Honneur. – So sagde Ritmesteren og slog Karlen til Jorden. Han vendte sig nu til den anden Karl og spurgte ham: Kerl. Hast Dues gesehen? Nein, Hr. Ritmeister." – Gut, sagde Ritmesteren og gik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Der er maaskee Jngen, - siger Corsaren" som har bemærket, hvorledes det kongelige danske Cancelli og den liberale Presse i den sidste Tid have indtaget et saadant Forhold til hinanden, at de passende kunne sammenlignes med to udlærte Fægtemestere, der i deres Kamp mod hinanden benytte ethvert, selv et tilsyneladende ubetydeligt, Feilgreb hos Modstanderen til at bibringe ham et Stik. Denne vor Paastand ville vi tydeliggjøre med nogle Exempler, som Læseren selv lettelig vil kunne supplere. - Der er nu for det Første Corsaren - dog vore egne Skrøbeligheder og Fadaiser ville vi lade være uberørte. Dernæst er der Kjøbenhavnsposten. Neppe havde den aabnet Munden for at fortælle om sine juridiske Medarbeidere, og Consulenter, før Cancelliet kom og sagde: Nævn os disse eller giv Mulct. Derpaa Fædrelandet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Da de 5 bleve ærgerlige over Dagen, fortalte de i al Troskyldighed, at Gjødwad ligesaavel var Redactur som Ploug, idet Begges Consens var nødvendig til et Stykkes Optagelse. Hvad skeer? Cancelliet siger: Ploug alene er ikke Redacteur, Gjødwad alene er det heller ikke, altsaa er G. - P. Redacteur, og altsaa lægges Sag an imod Begge. Dette var altsaa nogle af de Liberales Bommerter, vi komme nu til det kongelige danske Cancellies dito - dog nei, dem komme vi ikke til; thi 1) har dette Collegium naturligviis slet ingen Bommerter begaaet; 2) have vi alt for megen Pietet, og Respect for bemeldte Collegium til at ville blotte dets Skrøbeligheder, selv om det havde saadanne og vilde tillade os at tale derom; 3) er det meget godt at staae sig godt med det kongelige danske Cancelli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Befordringer og Afgang. Anden Postcontrolleur. ved Kjøbenhavns Brevpostcontoir, H. Andersen, er i Naade, og med Pension entlediget fra sit Embede, og efter 3die Post controlleur C. A. Westens Oprykning til 2den Postcontrolleur, er Postskriver I. B. Worre beskikket til 3die Postcontrolleur ved bemeldte Contoir. Sognepræst for Ribe og Vox lev Menigheder under Viborg Stift, P. Tetens, allernaadigst beskikket til Sognepræst i Kjøbstaden Horsens; Sognepræst for Meirup Menighed og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Holstebroe, C. P. Jacobsen, til Sognepræst for Øsløs, Ves løs og Arup Menigheder i Aalborg Stift og Sognepræst for Hinge og Vinderslev Menigheder i Aarhuus Stift, J. H. Stabell, til Sognepræst for Ormslev og Koldt Menigheder i samme Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Udenlandske Efterretninger. Fra England tales kun om den Bevægelse, som foranlediges ved den nu over hele Landet udbredte Valgkamp, hvorved begge de politiske HovedPartier anvende deres yderste Kraft og alle Midler for at seire, da Udfaldet af disse Valg skal afgjøre, hvilket af dem, der for den nærmeste Fremtid skal beherske Landet. Om end de Conservative ved deres Penge og Magt paa mange Steder seire i denne Kamp, er det dog klart, at den langt overveiende Fleerhed i Nationen er det liberale Parti hengivent, og at dette seent eller tidligt vil gaae af med Seiren. Lord John Russel vil stille sig som Valgcandidat for en Deel af London (City) og Lord Palmerston for Liverpool. Naar saaledes – hvilket man ikke betvivler – begge Hovedmændene for det nuværende liberale Ministerium blive valgte af Landets 2 største Stæder, vil dette i alt Fald være af megen Betydning for det liberale Parti. J Overhuset er Forslaget om at give Jøderne Adgang til Parlamentet faldet igjennem. - Fra Nordamerica meldes, at Afgjørelsen af MacLeods Proces med hver Dag ventedes. Megen Sensation har den Efterretning vakt, at den nordamericanske Gesandt i London har raadet Fristaternes Regjering øieblikkelig at kalde Flaaden hjem fra Middelhavet, da han havde Vished for, at den engelske Regjering havde givet Admiralen over den engelske Somagt i America befaling til at ødelægge alle Stæder ved de americanske Kyster, saasnart han fik sikker Underretning om M. Leods Henrettelse. J Ny-York er det store National-Theater ganske afbrændt. - Det hedder nu, at den store franske Flaade under Admiral Huzon ikke har nogen politisk eller krigerisk Bestemmelse, men blot skal foretage en Øvelseskrydsning mellem Sardinien og de baleariske Øer. Derimod skal en mindre Afdeling under Contreadmiral de la Susse med det Første afgaae til de tyrkiske Farvande, forat sikkre den christelige Befolkning i Tyrkiet, som ved de hyppige Opstande svæver i stor Fare. Den franske Konges Søn, Hertugen af Nemours, er bleven uenig med General Bugeaud og vender tilbage fra Algier. Der klages meget over denne Generals Brutalitet, især mod de under ham staaende høiere Officerer og Generaler. - Paa Candia var det endnu ikke kommen til Kamp, men Udbruddet af denne ventedes med hver Dag, og Jnsurgenterne nærede ikke mindste Tvivl om at blive Seierherrer, og selv om de bleve slagne, vilde deres Sag dog derved ingenlunde være tabt, da de kunde finde Tilflugt og Beskyttelse i de næsten utilgængelige Bjerge, som gjennemkrydse denne Ø. Efterat have landsat sine Tropper, opfordrede Tahir Pascha dem til at underkaste sig og lovede gunstige Vilkaar, men Directoriet i Agokorona afslog aldeles dette Forslag. De Christne i Macedonien og Thessalien have fulgt Candioternes Exempel og udnævnt en provisorisk Regjering. Deres Samlingsplads er Bjerget Athos, og de anføres af Brødrene Karatassos. Ogsaa i Syrien vinder Opstanden daglig meere Fasthed og Styrke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Efter Privatbreve gik i London det Rygte, at 2000 de Englændere vare landede paa Candia for at undertrykke Opstanden, og at England ligeledes var villig til at hjælpe Sultanen at vedligeholde hans vaklende Magt i Syrien. Den sidst omtalte frygtelige Brand, som rasede i Fængslet Loos ved Lille, blev dog lykkelig slukket, saa at Ulykken ikke var saa stor, som den i Begyndelsen syntes. Man siger, at Soldaterne kun fyrede for at indjage de Flygtende Skræk, hvilket ogsaa lykkedes, og det er uvist om Nogen er omkommen. (Aarh. Av. føier paa egen Regning til Beretningen om denne Brand: "Samtlige Fanger (1700) bleve indebrændte!" – -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Blandinger. Ved et Folkeopløb, som i Aaret 1810 fandt Sted i Grevskabet Kent, var en ung Landmand stærkt compromitteret, og for at unddrage sig de retslige Efterforskninger, tog han Militairtjeneste, skjøndt det faldt ham meget tungt at skilles fra sit Hjem og fra sin Kjæreste, en ung Bondepige. Han drog med de brittiske Tropper til Continentet, udmærkede sig, blev Sergeant, og blev haardt saaret i Slaget ved Waterloo. Da han var bleven helbredet, afskedigedes han med Pension. Ved sin Hjemkomst fandt han sin fordums Brud gift med en rig Bonde. Fra den Tid af førte han et mørkt og førgeligt Liv, og da hans lille Pension var utilstrækkelig, ernærede han sig med at pudse og reparere Jagtbøsser. Saaledes henrandt 26 Aar, da begav det sig forleden, at han tilfældigviis traf sin bedagede Medbeiler, sin fordums Bruds Ægtemand, i et Værtshuus, og efter et kort Klammeri med ham, skjød ham en Kugle gjennem Hjertet. Jeg tænkte nok, Tøsen vilde bringe mig saavidt, sagde han, og overantvordede sig koldblodig i Rettens Hænder. Tosen er nu 54 Aar gl., og den 60-aarige Elsker havde ikke seet hende i mange Herrens Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Skibs- og Handelsefterretninger. J Korfør har den dristige Skibsrheder, Hr. Kjøbmand Kruse sit 8de Skib, et Barkskib paa 150 Commercelæster, paa Stabelen. - Paa det sidst afholdte Uldmarked i Kallundborg blev solgt: 56,000 Pd. forædlet uld, circa 4000 Pd. dansk Southdowner- og Blandings=Uld, i Alt circa 60,000 Pd. Uld. Kun circa 600 Pd. Blandings-Uld, som holdtes for høit, forbleve usolgte. Af forædlet Uld solgtes: det Lercheske Parti, circa 16,000 Pd. til 72 s.; det Danneskjoldske Parti, circa 6-7000 Pd. til 69 s. De øvrige Partier af Qualitet omtrent som den Lercheske Uld betaltes, efter Vask og Behandling, med 7264 s. Nogle enkelte grovere Partier forædlet Uld solgtes til 5658 s. - Tvende Poster, 500 og 2300 Pd., finere end den Lercheske Uld, betingede 90 og 78 s. Et Parti forædlet, velbehandlet, Uld fra Jylland, af lidet ringere Fiinhed end Kallundborg-Egnens Gjennemsnits-Qualitet, betaltes med 64 s. Af de ovenstaaende 4000 Pd. var den største Deel Samsøesk Landuld, som solgtes til 39-42 s., og det øvrige Fyensk og Siellandsk, meest Blandings-Uld, som, efter Qvalitet, betingede 40 til 54 s. Kjøberne vare, som sædvanligt, vore større indenlandske Fabrikanter, samt en Uldhandler fra Kjøbenhavn. Kjøbenhavns Borscours den 18de Juni 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199. Species 200. - Species. solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 a 99 1/2 Rbd. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Kjøbenhavns Torvepriser den 19de Juni 1841. Rug., 4 Rbd. a 4 Rbd. 64 s.; Hvede, 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 88 s.; dito gradet, 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 8 s.a 2 Rbd. 48 s.; Erter, 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. a 2 Rbd. 16 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 76 s.; Smør, Pd. 20 a 23 s.; Æg, Snesen, 22 a 24 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 72 s. a 13 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Nykjøbings Skibsliste fra 12te til 19de Juni 1841. Jndklarerede: Skipper N. H. Christensen af Marstal, fra Flensborg med Muursteen; J. Albertsen af Marstal, fra Holis med Muursteen; H. C. Thæro af Ærøeskjøbing, fra Nysted med Korn; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Rostol med Faar og Lam; N. Nielsen af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn, ballastet; J. P. Væver af Stubbekjøbing, fra Bergen, ballastet; H. C. Wølffel af og fra Flensborg med Stykgods; P. Ambrosius af og fra Kjøbenhavn med Stykgods; C. Smørholm af og fra Nyborg, ved Forbiselling, med Ost og Boghvedegryn. udklarerede: Skipper R. Knudsen af Stubbekjøbing, til Nysted, ballastet; P. Ambrosius af og til Kjøbenhavn med Brænde; H. C. Thærø af og til Ærøeskjøbing med Brænde. levi et temerario juramenti usuhoderne. Si juramento nil sanctius orbe putamus, Pendet ab hoe hominum sæpe salusqve simul; Nonne, rogo, juder, merito male cautus haberis, Dum temere tractas jure verenda Tibi; Nempe To si vis sapiens bene munere fungi, Sancta, precor, caveas ne levitatte rant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Dødsfald. Med dyb Smerte bekjendtgjöres for Slægt og deeltagende Venner, at vor yngste Sön. Carl Wilhelm Wichfeld, efter nogle Maaneders Svagelighed, pludselig men smerteløs, ved Döden er afgaaet den 16de dennes i sit 35te Aars Alder. Engestofte den 20de Juni 1841. Henriette Wichfeld, Wichfeld, født Braks.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Lollands-Falsters Stiftstidende. (Juli Qvartal 1841.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltumere udgives saaofte større Artikler gjør det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
At Regnskabet for sidstafvigte Vinters Assembleer her i Byen er henlagt til Eftersyn af Selskabets Medlemmer i 14 Dage hos Kassereren Hr. Kjøbmand Bønnelycke, bekjendtgjøres herved. Bestyrelsen for afvigte Vinters Assembleer i Nykjøbing, den 20de Juni 1841. I den af mig mod Bager Frigast her af Byen, samt Kone og Lærredreng Carl Hansen ved Nykjøbings Byting anlagte Sag, for at have nedbrudt et Skillerum mellem den Deel af Kjælderen, som afbenyttes af Frigast som Eier og mig som Leier, samt for at have borttaget en Loftslem fra det mig i Leie overdragne Loftsrum, er afsagt følgende Dom: Thi kjendes for Ret: