JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Paa det Meklenborgske Smørmarked i Grabow den 27de og 28de September blev solgt omtrent 265000 Pund Brutto. Den 4de og 5te November bliver igjen Smør marked sammesteds.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Ved Kongen af Neapels sidste Ophold i Rom modtog han en kostelig Foræring af Paven, nemlig et lidet Kors, skaaret ud af det virkelige Kors (naturligviis.) og i brillant Jndfatning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Paa Bondegaarden Stamnæs i Sortlands Anner Sogn, Vesteraalens Fogderie og Nordlands Amt, er en Vanskabning, der har opvakt Manges Forundring; hans Navn er Johannes og han er over 60 Aar gammel. Ved at betragte hans blotte Legeme kan man ikkun af enkelte Deele derpaa finde menneskelig Lighed, saasom Hovedet, Fingrene og Tæerne. Hovedet, der næsten udgjør 1/5 af det hele Corpus, er langformigt, og fra Øjenbrynene til Hagespidsen er 1/2 Alen. Munden er mere end almindelig stor, og Næsen, i Forhold til Ansigtet, liden. Armene med Hænderne ere vel 1/2 Alen lange, og bestaae blot af Bruske og Skind, uden det mindste Spor til Kjød; ligeledes kan han ikke benytte den ene af disse uden den andens Hjælp; han kan ikkun holde lette Ting i Hænderne, som ere usædvanlig lange. Ryggen, som allene bestaaer af Brusk, danner sig i en Halveirkel, og ingen Ribbeen kan opdages. Fra Lænderne indtil Fodsaalerne er omtrent 1 Alen, og bestaaer ligeledes allene af Brusk uden Kjød. Fødderne ere meget korte og meget tykke fra Anklerne til Midten af Foden. Albuer og Knæer mangler han aldeles og ligeledes i det Hele taget Ledemod. Han har god Appetit, sidder bestandig paa et Trug paa en Forhøining, omtrent 1 1/2 Alen, fra Gulvet, i en Stilling der er den mest forunderlige og vanskelig at beskrive, iført Klæder. Han taler som andre Menneskeer; men derimod har han i senere Tid tabt meget paa Synet og Hørelsen. Førend hans Kræfter aftog, besad han megen Færdighed i at lære Børn at læse, og han har en fortrinlig Hukommelse: han kan det meste af Bibelen og Psalmebogen udenad. Man fortæller om ham, at han som Skolemester for Børnene pleiede at straffe disse med at støde til dem med Hovedet, da han ikke, som ovenmeldt, kunde gjøre Brug af Hænderne. Han er en stor Elsker af at smøge Tobak, og i Fortiden af at drikke Brændeviin; derimod taaler han nu af det Sidstmeldte saa lidet, at to Glas gjør ham fuldkommen beruset; han er da meget munter, synger og giør allehaande Grimasser med Ansigtet. J den senere Tid er han meget pranten, som en Følge af hans daglig aftagende Kræfter, og vil formodentlig ikke leve længe. (N. R. T.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Kjøbenhavn. Den 28de Septbr. er udfærdiget Bevilling for Translateur og Bogtrykker J. G. Lund af Thisted, til at han i sit Blad, den nordcimbriske Merkur kaldet, maa indrykke Bekjendtgjørelser og derfor modtage Betaling; dog at alle befalede Bekjendtgjørelser vedblive at indføres i de offentlige Blade, hvori de, efter de hidtil gjeldende Regler skulle indføres, ligesom heller ingen bliver pligtig at indføre deslige, Kundgjørelser tillige i bemeldte nordeimbriske Merkur. Cancelliet har tilskrevet samtlige Amts-Skole=Directioner om, at ville foranstalte, forsaavidt Skolekasserne dertil have Evne, anskaffet et Exemplar for hver Skole af Hr. Pastor Bjerregaards Bog under Titel: "Dyder og Udyder i Exempler af Bibelen, med hosføiede udvalgte Sprog af samme &c." Bogens Priis er 2 Rbd. Sedler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Det Premierlieutenant Stockfleth under 21de Juni 1820 allernaadigst meddeelte udelukkende Privilegium til i 5 Aar at væve et af ham anmeldt Slags Gulvteppetøi, er forlænget til endvidere at gielde i 5 Aar, fra 21de Juni d. A. at regne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Vor musikalske Landsmand, Hr. Kuhlau, opholder sig for Tiden i Wien; Hr. Barth i Amsterdam; Schwartz og Copello i Hamborg; Lemming er kommen hertil hvor han agter at give en Concert paa Theatret. Paa dette ventes i Vintersaisonen to nye Debutanter: de Herrer Schwartzen og Seemann. Jomfrue Levini har ladet sig engagere til det helsingøerske Theater.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Den danske Handelstidende leverer følgende almindelige Oversigt over dette Aars Kornhøst: Hveden er godt høstet, tør, god af Farve, men ikke svær; den giver omtrent i Qvantitet som f. A. Rug er af smaat Korn, ikke fri for Heire og Klint, altsaa ringere i Qvalitet end f. A., og man tør med Sikkerhed antage, at den giver i Qvantum 1/2 mindre. Byg=Høsten er i det Hele taget god; Bygget er af lys Farve, men ikke svær. J Qvalitet og Qvantitet at regne som f. A. Havre har i det Hele, saavel med Hensyn til Qvalitet som Qvantitet, givet en almindelig god Høst; ikkun er Couleuren ikke i alle Partier reen; thi man klagede over at Havren, formedelst den stærke Varme, ikke vilde modnes paa een Gang. Ærte Høsten er maadelig, og giver 1/2 mindre end f. A.; overalt har Ærterne lidt meget af Orm. Rapsæden kan antages for aldeles mislykket saavel i Danmark som Holsteen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Den store persiske Ordbog de syv Have kaldet, forfattet af Abuldzafsir, Meizeddin Shahizeman Chazieddin, Haider Padishah, Sultan af Onde i det nordlige Jndien, er nu ogsaa af det engelsk ostindiske Handelselskab igjennem det kgl. danske Departement for de udenlandske Sager tilstillet Universitetsbibliotheket. Den er i syv store Foliohæfter, hvoraf Navnet de syv Have, men lader sig beqvemt indbinde i to Bind. Det syvende Hæfte udgjør et eget Værk, nemlig en Sproglære; den egentlige Ordbog indeholder neppe meere Text end den store arab. OrdbogOsmus, der i to meget store Qvartbind er udgivet i Kalkutta 1817, og Sproglæren er ikke nær saa vidtløftig som Lumsdens persian Grammar, 2 Bd. Fol. Kalkutta 181511820. Man seer saaledes, at Værket er ikke saa uhyre, som Man af Navnet kunde formode, hvilket dog snarere geraader den kgl. Forfatters Smag og Sands fordet brugbare til Ære end til Daddel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Den 3die d. M. solgtes ved tredie Auction Huset No. 1, paa Hjørnet af Gammeltorv og Nørregade, tilligemed Gaarden No. 23 paa Nørregade, for 22800 Rbd. S. - Denne Eiendom, eller rettere, Grunden hvorpaa den staaer, er ikke umærkelig i Kjøbenhavns Historie. Her stod i den store Jldebrand 1728 en grundmuret Bygning, som kaldtes Blasen, og var et bekjendt og i de Tider meget besøgt Viinhuus. Det var een af de første Bygninger, man sprængte, for at standse Jlden ved Gammeltorv, men man var saa uheldig heri, at netop Blasen blev, saa at sige, Lunten, der satte hele Staden i Brand; thi neppe havde man begyndt at sprænge den, førend Jlden paa eengang angreb saavel Klædeboderne som Frue= og St. Petri Kirker. Viborg den 15de October.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
J Nat har det, efter flere Dages Lummervarme med tyk Luft, lynet stærkt, i Dag er falden Regn. Den sydvestlige Vind har bragt os sande Sommerdage i Efteraaret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Ved dette blide Efteraarsveir er det i Aar uventet at Smørret holder sig i en saa høi Priis (der dog vel egentlig kommer af Smørkræmmeres Spekulationer, ligerviis som den vestindiske Orkan har voldet: at de Handlende strax satte paa Sukker, Rom og andre vestindiske Produkter, uagtet hvad de sælge nu, er indkjøbt forlængst til gamle Priser.) Sidste Løverdag forlangtes 24 s. og meere for et Pund Smør; J Dag har det kostet fra 20 til 22 s. Da et Pd. Uld er solgt paa Bjørnsholms Marked for 36 s., sees tydeligt det Misforhold at betale ligesaameget for 1 1/2 Pd. Smør som for et Pd. Uld, Paa det ved Bjørnsholm forleden Uge holdte Marked, vare Priserne Følgende: Rug, 14 a 15 Mk. Tønden; Uld 2 Mk. 4 s. Pundet; Smør 16 a 18 s. Pundet; Oste, 5 Mk. Lispundet; Æg, 10 a 12 s. Snesen; Ænder, 2 Mk. Parret; Talg, 14 a 15 Mk. Lispundet; guul Vox, 4 Mk. 8 s. Pundet; Slagthøveder, 9, 10 a 12 Rbd. Stykket. Frederikshavn den 12te October.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Paa det her den 10de d. M. holdte Qvægmarked kostede, et Par Stude i 3die Aar fra 16 til 20 Rbd.; et Slagthøved fra 10 til 14 Rbdlr.; godt Huusholdningskjød 2 Mk. Lpd.; levende Gjæs 3 Mk. Stkt., tør Fisk 4 a 6 Mk. Lpdt.; Gulerødder 4 Mk. Tdn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Den 17de October. Jndclarerede, Th. Hjelm fra Kjøbenhavn med Glas, Bouteiller, Tjære og Stykgods. J. Jensen, fra dito med Seildug, Tjære og Stykgods. N. C. Koefoed fra dito med Salt og Stykgods. H. S. Sletten fra Sæbye med Rom. P. Hansen fra Flensborg med Brændeviin og Stykgods. Den 18de. Jndclareret, P. P. Bruun fra Kjøbenhavn med Stykgods. - Udclarerede, H. S. Sletten til Sæbye, med Salt, Tjære og Bouteiller. S. Jensen til Norge med Kornvare og Kjød, Den 19de. Jndclarerede, C. Christensen fra Sæbye med Brænde, Baandstager og Ost. M. Erlandsen fra Læsøe med levende Gjæs og Faar m. m.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Bekiendtgjørelser. At der i Følge kongeligt allernaadigst Rescript af 23de September d. A. til Stiftamtmanden over Aalborg Stift aarligt maae holdes 2de Markeder i Nørre-Sundbye med Heste og Qvæg, det ene den 12te Januarii og det 2det den 22de April, bliver herved efter Ordre bekjendtgjort. Aalborg den 18de October 1825. Schmidt, Birkedommer i Aalborg Birk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
J Anledning af Hendes Majestæt Dronningens Fodselsdag, bliver Bal i Klubben Enigheden, Fredagen den 28de October, som begynder Klokken 6 om Aftenen. Saavidt Localet tillader kunne passende Personer uden for Selskabet ogsaa erholde Adgang dertil. Aalborg den 17de October 1825. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Fra Dato af boer Undertegnede i Gaarden No. 137 ved Vesteraae. Aalborg den 20de October 1825. Svarre, Prokurator.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Den til Søndagen den 23de Dennes i det Dramatiske Selskab bestemte Forestilling, udsættes til Onsdagen den 26de næstefter. Aalborg den 19de October 1825. Et godt Fortepiano i Mahogni Kasse, anvises tilkjøbs fra Addresse-Contoiret. - 12 Stude, en graa og en hvid, med graa Pletter, graa Hals og Hoved, klippede med T paa det venstre Baglaar, ere optagne paa Ferdinandinesdal, hvor Ejerne kan erholde dem mod Optagelsespenge og øvrige Omkostninger. Sammesteds vilde de melde sig, der have optaget 2de Gimmerlam, det ene af spansk Race, udmærket, det andet ved et Stykke af hvert Øre. For Tilvejebringelse af det første gives Lammets halve Værdi. Ligeledes for Opdagelsen af om Nogen har optaget Lammene 4den at oplyse dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Kjøbmand Peder Kold i Nibe, har Oplag af Kjøbenhavns grøn Sæbe, som sælges til Fabriqvens Priis, bekjendtgjøres herved.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Hos Rybsahm faaes klar Roeolie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Fæstegaardmand Niels Tonnisens, og forud afdøde Hustrue Karen Nielsdatters, fælleds Boe, af Wedum, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Wisborggaard den 26de September 1825. Paa Godseierens Vegne, C. C. Frost, const. Fuldm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-20
Ved Proclama, som er læst i vedkommende Underret og snarest mueligt fremsendes til Læsning ved den kongelige LandsOverret i Viborg, er enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Selveier Gunder Jensen til Bønderskovgaarden, Haslefgaard med mere i Als Sogn, Hindsted Herred, indkaldet med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Duegaard, ved Hobroe den 26de September 1825. Muhle.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Blandinger. Under den Rubrik England for 50 Aar siden har den Edinborger Observer sammenstillet følgende Efterretninger :J 70 Aar har Englands Folkemængde erholdt en Tilvært af 8 Millioner Mennesker og i de sidste 25 Aar ere Husene, i England og Wales blevne forøgede til det dobbelte. For 50 Aar siden regnedes Canaler til de utrolige Ting, nu ere 15 Millioner Pund Sterling anvendte derpaa. For 50 Aar siden var der neppe en Dampmaskine i England; nu ere der omtrent 12000 af en Kvart Mill. Hestes Kraft, hvormed man i een Dag kunde have opført een af Egyptens største Pyramider. For 50 Aar siden beløb Værdien af Udførselen fra England af forarbeidet Bomuld sig ikke til over 1/4 Million Pund Sterling, nu er den voxen til 30 Millioner. Udførselen af Engelske Uldnevarer er uagtet Concurrencen med andre Lande taget 2 Millioner Pund Sterling til. For 50 Aar siden indførte Englænderne kun for 300000 Pund Sterling raa Silke, nu beløber Jndførselen sig til henimod 3 Millioner. For 50 Aar siden beløb Englands Udførsel af Jern sig neppe til 12000 Tons; nu til det tidobbelte. For 50 Aar siden blev hele Værdien af Briternes Udførsel, saavel af indenlandske som af udenlandske Produkter anslaget til 15 Millioner Pund Sterling: nu allene af Britiske til over 50 Millioner Pund Sterling. For 50 Aar siden siger den gamle Tucker gaves der i Skotland neppe 2 eller 3 Skibe over 200 Tons, nu udgjør hele Skotlands Drægtighed af dets Skibe meere end 1/4 Million og Skibsfarten beskjæftiger 20000 Mennesker. For 150 Aar siden siger Chalmers udgjorde den hele Britiske Sømag, ikke 100000 Tons; men nu i det mindste 3 Millioner Tons og beskjæftiger flere end 200000 Mennesker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Det hedder i et Brev fra London, det Raserie til at bygge i enhver Retning omkring denne umaadelige store Stad er saa stor, at Muurfolkene maae vente 3 til 4 Uger paa Muursteene, saa at man afhenter dem saa hede, som de komme ud af Ovnen. Allerede ere de fleste Landsbyer omkring London blevne forenede med denne Stad. Paa hele Landeveien til Greenwich, omtrent 6 Engelske Mile, gives neppe et Mellemrum imellem Raderne af Husene; det samme gielder og Veiene til Vauxhall, Kensington, Brixton, Clapham o. s. v. i denne Retning. Paa den anden Side ere Chelsen, Fulham, Hammersmith o. s. v. allerede næsten blevne forbundne med London. Paa den nordvestlige, nordlige og nordostlige Side gjøres ligesaadanne Fremskridt; thi Boys Water, Kilburn, Hampstead, Highgate, Wackney og Blackwell kan man allerede betragte, som Dele af Hovedstaden, da hele Rummet, som ligger derimellem bliver opfyldt med Gader, Torve, Terrasser, alle Slags Bygninger, nye Kirker med Taarne o. s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Hertugen af Bedford besidder en bebygget Strækning af næsten 3 Engelske Miles Størrelse. De andre store Jord eiere, hvis Jordegodser ligge i Nærheden af London, og som ere næsten ganske bedækkede med Huse, ere Carl Grosvenor og Hr. Portman. Den førstes Besiddelser gaae fra Oxfordstreet til Chelsen og den sidstes indbefatte den største Deel Maryle Bone. Lord Grosvenors aarlige Jndtægter skulle allerede beløbe sig til 420000 Pund Sterling og Hr. Portmans Eiendom vil om faa Aar blive elleve Millioner Pund Sterling værd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Blandt andre Mærkværdigheder, man nylig har opgravet i Pompeji, er et Huus det firligste og bekvemmeste, man endnu har fundet af dette Slags. Ved Døren sees en veltegnet Figur af en Hund i Mosaik, med Underskrift: "cave canen, (vogt Dig for Hunden). Det fortrinligste Maleri forestiller en Digter eller Skuespiller, som forelæser 3 unge Fuentimmer, der høre meget opmærksomt til, et Manuskript. Ligeledes har man fundet et offentligt Bad, der indeholder 4 Værelser, Ovnen, et varmt, et koldt og et Dampbad, foruden et Kammer til Badegjæsternes Klæder. Lyset kommer ovenfra. Det er omtrent 20 Fod i Qvadrat og belagt med hvidt Marmor. J Værelset til det varme Bad er en Concha, paa hvis Rand man seer Vertens Navn, tilligemed Prisen, som det har kostet ham, indgravet med Bogstaver i Bronze. I Dampbaadet findes Stole med lignende Jndskrifter. J Gangen, hvor Gjæsterne maatte vente til de kunde indlades, er en Ovn, hvor Jndvaanerne samledes, for at varme sig ved Kuliid. Der fandtes og adskillige Sorter Børster, hvoraf man efter Badet betjente sig, hvilke med mange flere Rariteter ere indsendte til det Kongelige Museum. Kongen af Avas Stadsvogn, som strax blev gjort til Bytte efter Birmannerkrigens Udbrud, er nu bragt til England, og der udstillet til Skue i den ægyptiske Halle. Den overgaaer i Pragt Alt, hvad man hidtil har seet at orientalsk Arbeide, og selv med Hensyn til Smagen vilde den gjøre enhver europæisk Kunstner Ære. Den danner en eneste stor Masse af Guld, Sølv og Ædelstene, har en Høide imellem 10 og 15 Alen og er bestemt til at trækkes af Elephanter. De Ædelstene den bugner af, maa vel beløbe sig til flere Tusinde og bestaae af Diamanter, Rubiner, Saphirer, Smaragder, Amethyster, Topazer &c.¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
J Paris serveres der nu a la francaise, a Panglaisse og a la russe. Ved den første lægger Vertinden for, og Opvarteren bringer hver Gjæst sin Portion, ved den anden skjær Værtinden for, og lader Tallerkenen gaae rundt, ved den tredie bliver Maden sat frem ituskaaret, og Tjeneren gaaer omkring med Fadene. Saaledes ogsaa med Vinen: paa fransk bringes hvert enkelt Glas omkring, paa engelsk har man adskillige Flasker for sig og betjener sig selv, og paa russisk gaaer Tjenere omkring og skjænke i.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Jernbanerne, som nu opvække saa stor Opmærksomhed i England og Amerika, bestaae enten af tvende Jernrender, af flade Jernstykker med opstaaende Rand, saaat Hjulene ikke kunne glide ud, eller de sammensættes af convexe Jernstykker, og i dette Fald maa Hjulene selv have Rænder. Et saadant Stykke Jern er sædvanligen 2 til 3 Fod langt, og der, hvor tvende Sykker forenes med hinanden, lader man dem hvile paa Blokker af Jern, Træe eller Steen; disse Stykkers Tykkelse maa rette sig efter den Last, de skulle bære, de convexe maa altid være stærkere end de flade. Men for ikke at gjøre Vægten for stor, fordeler man den paa flere Vogne, som man spænder med stærke Jernkjæder efter hinanden; den forreste af dem spændes ved Dampvognen, som kjører foran og sædvanlig kan slæbe en Række af 30 Steenkuls=Vogne, hver belæsset med 10 Centner, efter sig; med disse kan den kjøre 3 1/2 Engelske Mile (omtrent 3/4 gr. Miil) i en halv Time. Naar en Dampvogn, kun har let Fragt, antager man, at den kan hver Time tilbagelægge 10 Engelske Mile eller 2 1/4 gr. Mile. Da up vognen seer ud som en lang Tønde med tvende Skorstene, paa, hvoraf Røgen ophvirvler og Dampen trækker ud, og med et Hjul til at dreie Maskineriet paa begge Sider imellem Vognhjulene. Formodentlig vil denne Opfindelse bestandig gribe videre om sig; og den Tid kommer, da man finder det fordeelagtigt, at anlægge Jernbaner paa begge Sider af de store Landeveie og transportere Varer til Lands, istedetfor at betjene sig af den altid usikre Kystfart. Naar et Compagnie indlod sig i et saadant Foretagende, saa kunde maaske Varerne befordres for en ringe Priis. Mange Heste ville for Fremtiden kunne undværes, og flere Mennesker i deres Sted finde Underholdning. Saaledes dømmer man idet mindste nu i England og Amerika, hvor man holder Jernbanerne for fordeelagtigere end selv Cana Ved Wertingen i Bayern have over 100000 Mennesker, fra den 18de til den 14de September strømmet sammen for at tilbede et undergjørende Mariebillede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Englænderinden Fru Morgan fortæller i sin Reise gjennem Jtalien, 4 Deel: "Peders=Stoel-Festen, den 18de Januar, er en af de mærkeligste Kirkefester; i den øverste Ende af St. Pederskirken bag ved Høialteret staaer, da paa en af Michel Angelo opfunden Tribune, et Slags Throne af kostelige Stene, hvilende paa fire kolossale Støtter. En Glorie af Serapher, og adskillige Englegrupper, svæver over Thronen, som indeslutter den simple, ormstukne Træestol, paa hvilken fordum den hellige Peder, Apostlernes Første, forvaltede sit Embede, som Christi Statholder. Denne Reliqvie, som agtes langt kosteligere end alle de Skatte af Guld og Ædelstene, som ere blevne bortødlede derpaa, har i den lange Rad af Aarhundreder kun een Gang været vanhelliget ved dødelige Øine. Nyfrankernes, - de republikanske Franskmænds, Nysgierrighed og Rovsyge overvandt alle mødende Hindringer ved at berøve denne Reliqvie sit kostbare Skjul, og da fandtes paa det forraadnede og støvede Træ Spor af indgravne Tegn, der lignede Bogstaver. Strax blev Stolen bragt for Dagens Lys, renset fra Støv og Spindelvær- og Paaskriften, thi det var denne virkelig, omhyggelig af skreven. Det var arabiske Bogstaver, og indeholdt Muhamedanernes bekjendte Troesbekiendelse: "Gud er Gud, og Muhamed er hans Prophet." Man maa altsaa formode, denne Stoel har været et Stykke af Korsfarernes Bytte, og skiænket Romerkirken, paa en Tid, da Smagen for Oldgranskning, og for gamle Jnd skrifters Opløsning endda laae udenfor Videnskabens, og Modens, Grændser. Denne Begivenhed er siden gaaet, eller bragt i Forglemmelse, og Stolen henstillet paa sin gamle Plads, nu mindes kun Ugudelige det Sande, og kun Dumdristige vove at fortælle det; men af begge gives, i selve Rom ikke Faa." - Nu begriber man da ogsaa, hvorfor denne Dames Besøg er ved alvorligt Forbud, holdt borte fra visse rettroende Landel Den Maade, hvorpaa hun omtaler Rommernes og Neapolitanernes Gudsdyrkelse, hvori hun, - og vel flere Oplyste med Hende, - kun finder Fornyelse af Oldtidens Afgudsdyrkelse, maa naturligviis være nok, til at udelukke baade hendes Person, og hendes Skrifter fra alle reenpapistiske Lande, om endog hendes politiske Kjætterie f. Ex. hendes Napoleomanie ikke komme i Betragtning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-22
Blandinger. J afvigte Aar er fra Kongeriget Danmark udført til fremmede Steder 1 Million 167304 Tønder 5 Skepper Kornvarer, 15354 T. 2 1/2 Fjerd. Smør og 635 Skpd. 14, Lpd. 6 Pd. Ost. Fra Hertugdømmet Slesvig 413011 T. 5 Skp. Kornvarer, 11021 Td. 1/2 Fj. Smør og 856 Skpd. 6 Lpd. Ost. Hertugdømmet Holsten, (Ditmarsken undtagen) 442465 Tønd. 6 Skp. Kornvarer, 25301 T. 2 3/4 F. Smør og 2266 Skpd. 17 Lpd. Ost. - Aalborg udfører sædvanlig en Tiendepart af det Korn, som bortsendes fra hele Danmark, eller omtrent 100000 Tønder om Aaret. J afvigte Aar kuns 99521 1/2 Tønder, hvilket er den største Kornudførsel fra noget enkelt Toldsted i Danmark og Hertugdømmene, blot med Undtagelse af Kjøbenhavn, som udskibede 184000 Tønder. De Havne, som komme nærmest efter Aalborg i Henseende til det udskibede Korns Mængde, ere Tøningen og Kiel, hver med 83000 Tønder. Af Toldsteder i det egentlige Danmark mærkes i Henseende til Kornudførsel, Rørvig 67000, Kallundborg 59000, Aarhuus 47000, Odense 44000, Randers 43000, Bandholm 41000 Tønder &c. Aalborgs Smørudførsel, gik derimod ikke høiere end til 455 Tønder 1/2 Fjerding, imedens Flensborg udførte 3200 Tønder, Aarhuus 1600, Randers 1500, Horsens og Faaborg hver henved 1100 Tønder &c. Aalborgs Smør gaaer vel for det meste til Kjøbenhavn og Helsingøer. J det Hele er den nordlige og nordvestlige Deel af Halvøen ikke synderlig rig paa Smør, da her holdes et forholdsmæssig mindre Antal Køer, men derimod flere Stude. Ost er fra Aalborg udført til fremmede Steder 31 Skpd. 4 Lpd. Fra Odense 42, fra Randers 34, fra Horsens 62, fra Aarhuus 24 1/3 Skpd. - Efter et Middeltal af de fom sidst forløbne Aar har den aarlige Udførsel af Korn fra Danmark været omtrent 926000 Tønder. (Man kan anslaae det aarlige Forbrug i Danmark til 16 Millioner Tønder). Slesvigs aarlige Udførsel henimod 300000 og Holsteens henimod 400000 Tønder, dels umalet, deels forædlet som Meel, Gryn og Malt. Cours den 18de October. Hamb. 2 M. - , a vista 207. Specier 210. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. - Bank-Disconto 5 pC. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 190 Rbd. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 52 Rbs. Tegn. - 4 pCt. Kongelige Obligationer(uden Renter) 88 a 88 1/4 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 85 i Bco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbd. r. S. - Dito Dito 107 1/4 a 108 i Sedler. - Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 99 1/4 a 100 Banco. - Dito Dito Bcomk. 4000 99 1/4 a 100 Banco. - 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 104 3/4 a 105 i Banco. - 4 pC. Dito nye 97 i Banco. - Asiatiske Actier - Sedler. - 3 pC. nye danske Obligationer, - L. Sterling. 1 L. Sterling beregnet til 14 Bmk.