JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Blandede Efterretninger. Den gamle Historieskriver Sebastian Frank fortæller etsteds, at Europa i hans Tid første Gang blev hiemsøgt af de tvende nye Landeplager, nemlig Fransoser og staaende Hære, af hvilke de første, som bekiendt bleve meget udbredte ved de sidste, og skiønt Fransoserne, i de Tider, da Lægerne ikke vare saa bekiendte med dem som nu, har været et ganske grueligt Onde, hvilket den bekiendte Ulrich von Hutten, som erfaren Mand, ogsaa vidner, saa har Soldatervæsnet i den Tid været et, om ikke større, saa dog i det Mindste ligesaa stort Onde. Jntet Under derfor, at i hine Tider, da Stridsknegtene bestode af det ryggesløseste, skarnagtigste Pak, som Galgerne burde have været behængte med, jo maatte være strænge Straffe, og man kan let forklave sig, hvorfor der indførtes Spidsrod, Stigrem, Strambux, Krumslutnin Træhestridning, Pælstaaen &c. &c. a., hvilke Straffemaader alle kunde være hardtad uundværlige for saadant sammenløbet Folk, især Tyskere, Polakker o.d. . At hele Militær-Jndretningens Forandring, især i den senere Tid, skulde have gjort nogen Forandring, heri, var at vente; thi nu bestaae næsten ingensteds Krigsfolkene af sammenhvervet Allehaande, men de ere conskriberte, inddeelte, udskrevne Landets Børn, det ikke trænge til en saadan Behandling. Franskmændene have viist, ikke blot under og efter Revolutionen, men endog under de foregaaende Konger, at en Armee meget godt kan bestaae uden Spidsrod og Stokkeprygl, som de efter Normannernes Exempel have Afsky for, og af Franskmændene skulde Nabofolkene, ligesom saamange andre Ting, ogsaa lære at undvære Hudflettelser. Virkelig har ogsaa denne Sag været paa Bane i adskillige Tyske Stater i de sidste Aar, men Tidsalderens Hang til den gammeldags Tyskfolkedommelighed har hidtil lagt en hindring i Veien for Jndførelsen af et nyt og efter Frankrigs Maade indrettet militært Straffesystem. Jmidlertid er der dog et Kongerige i Tyskland, som nu foregaaer de andre med Exempel i at afskaffe den forhadte Spidsrodsløben, nemlig Hannover, hvor man dog i Spidsrøddernes Sted indfører den i Britanniens Hære brugelige Straffemaade at katte Soldaterne, hvilket dog under alle Omstændigheder er at behandle dem mere paa Storskibs Maneer. Det er ikke meere at tvivle paa, at Katning jo vil vorde indført i Spidsrodens Sted i flere Krigshære, til Efterligning af Briterne, hvis Anseelse som fortrinlige Landkrigere aldrig har været saa almeen erkiendt i Europa, selv efter Slagene ved Crecy og Agentcourt, ved Malplaquet og Ramilies, som nu efter Slagene ved Kiøge, Fuentes Onnoro og Waterloo. Man vil sikkert fra nu af kunne begynde en ny Periode i Europas Krigshæres Moralitets Historie, og Held os at vor Tidsalders Aand dog i den Sag kan giøre et saa vigtigt Skridt frem af til Fuldkommenhed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
I Dublin har Præsten O Connor maattet lade sin Arm afskiære, hvilken han knuste paa følgende besynderlige Maade. Da han reiste fra Galway, hvor han boer, til Dublin, bad en af hans Venner ham, at medtage en betydelig Pengesum. Præsten giemte de ham betroede Penge omhyggeligen og tog dem med sig i Sengen. Om Natten brømte han, at en Røver stod for Sengen med en Pistol i Haanden og vilde tage Pengene. Han værgede sig i Søvne; men slog sin Arm saa heftigen mod Sengestolpen, at Armen knusedes og Amputation var uundgaaelig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J det herlige Landsdowns=Hause i London har nyligen været til Skue den ægte mediteiske Venus, eller rettere, Originalen til den mediceiske Venus, efter at den i 20000 Aar har ligget dybt under Jordens Overflade og forikke længe siden er bleven funden under Ruinerne af (Portici) Pompel. Canova erklærer den for at være den virtelige Original, og første Gang, han, efter dens Opgravelse, saae den, kom han i en saadan Henrykkelse, at de Omkringstaaende troede, han var pludseligen bleven forvirret i Hovedet. Den Venus's Altitude er umiskjendeligen den af Badet Opstigende. Ved Lys seer Statuen saa hvid og pletteløs ud som Snee, men ingenlunde om Dagen, thi da viser der sig en Mængde af hine kostbare Pletter, som Antiqvitetskienderne sætte saa stor Priis paa, og kun Tiden formaar at give.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J Brunsvig er udkommet et Reglement for det derværende Nationaltheater, som i Sommer er bleven aabnet under den bekiendte Theaterdigter Klingemanns Direction. Blandt de fastsatte Bestemmelser findes følgende." som burde gielde ved flere Theatre, paa Munden maa aldeles ikke kysses; Omarmelsen maa i Almindelighed kun være en let Omfavning, Haandtryk saa sieldent som muligt. At gribe, berøre og klappe Haanden er kun tilladt, hvor Handlingen uundgaaeligen fordrer det. Jngen maa spytte uden i Tørklædet. Spisen og Drikken, bør, naar der ikke skal betegnes en Fraadser eller Drukkenhold, skee paa en blot antydende Maade o. s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J Sweiz maatte i Slutningen af forrige Maaned Qva get drives ned i Dalene, da det ikke kunde nære sig i Bierg egnene for den megen Snee der var bleven liggende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 21de Septbr. Ser Vestindiefarere ere i de sidste otte Dage ankomne her paa Rheden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J Mandags fandtes i Sortesøe et druknet Fruentimmer af omtrent tyve Aars Alder; hun var iklædt blaa Bombassins Kiole, hvidt Shawl, sort Straahat med Fiære. Der fandtes 18 Rbd. i Penge hos hende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Harpespillersken Madame Kieruff gav den 16de en Concert i det venskabelige Selskab. Hr. Rosenkilde sang to Duetter med hende af: Winters Offerfest og OpergenSargino. Rosenkildes Oversættelse af das Katchen von Heil bronn" er antaget til Opførelse paa det Kgl. Theater til Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J Horsens sidder en Landsbydegn arresteret forunder en anden Mands Navn at have udstædt en falsk Panteobligation, ladet den tinglæse og derpaa giort et Laan af flere tusinde Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Russerne fra de paa Kiøbenhavns Rhed liggende Krigsskibe indkiøbe her mange Levnetsmidler, især Kiød og Grønt. De kiøbe hele Vognmandslæs af Gangen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Den 23de September blev en Kone i Borgergaden No. 105, 3die Sidesal, lykkelig forløst med fire velskabte Drengebørn ved Jordemoderen Mad. Petersen, De levede endnu alle den 25de September.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
J Torsdags Aftes viste den til Kiøbenhavn fra Stockholm ankomne Balletmester og Solodandser Hr. Philip Taglioni sin Konst i et af ham selv componeret Divertissement; den attraaede Krone, med udmærket bifald.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Den bekiendte Jomfru A. Pfeiffer og Hr. Joseph Schneidet, der ligeledes i denne Tid ere komne hertil, deeltage i Udførelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Professor Finn Magnussen er af det Kongel. Videnskabernes Selskab tilkiendt Præmie for en Afhandling over det af Hs. Excellence Hr. Geheimekonferentsraad Johan v. Bulov til Sanderumgaard udsatte Priis spørgsmaal: "over Sammenhængen mellem de gamle Nordboers, især Skandinavernes og de indiskepersiske Vationers Religion. Jblandt de af Selskabet for Aaret 1819 udsatte Priisspørgsmaale er følgende af den historiske Klasse: At anstille en nøiagtig og grundig Undersøgelse over Sax Grammaticus's Værd som Historieskriver. Videre har Hs. Exell. Geheime-Statsministeren. Grev J. G. Moltke udsat en Priis af 550 Rbd. i Sedler for Spørgsmaalet. Hvilke Overgangsbierge findes der i Norge, Efter Tilendebringelsen af den offentlige Examen i Odense Kathedralskole, optoges i samme 27 nyanmeldte Disciple, af hvilke 1 fik Plads i 4de Klasse, 4 i 3die, 9 i anden, og 13 i første Klasse. Discipeltallet i denne Skole udgiør nu det betydelige Antal 105, hvoraf i fierde i Klasse findes 24, i tredie Klasse 29, i anden Klasse 32, og i første eller nederste Klasse 20. - Jo glædeligere den blomstrende Tilstander, hvori denne yndede Skole befinder sig, desto smerteligere er det Tab, den saavelsom Byen nylig har lidt ved den almeenagtede Rectors Hr. Professor og Ridder Heibergs Død, som efter 6 Ugers Sygdom hensov i Mandags Aftes i sin Hustrues og Svigersøns Arme, 9 Dage efterat han havde fyldt sit 58de Aar. J 32 Aar tiente han Kongen og Staten, nemlig i 11 Aar som Konrector i Ribe, og derefter i 21 Aar som Rector ved Skolen her i Odense, i hvilken Embedsstilling han har dimitteret 134 unge Mennesker til Universitetet (foruden de Mange, som uden at blive Studenter have nydt Underviisning i hans Skole), hvilke nu for en stor Deel ere Embedsmænd paa forskiellige Steder i Riget. Hans sidste Embedshandling var at dimittere de unge Mennesker, som iaar afgaae fra Skolen til Akademiet, og hvis Testimonier han underskrev paa sin Seng faa Dage før hans Dødsdag. - Hans udgivne Skrifter findes i det nylig udkomne Literaturlexicon af Prof. Nyerup. (Hempels Avis.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Kiøbenhavns Børs den 25de September. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 260. Amsterdam 2 M. 238, a vista,. London 2 M. 10 1/2. Rbd. Paris - . Specier 266. - Specier solgtes til 16 Mk. a 16 Mk. 2 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100. Oblig. 93. Norske Rigsbanksedler 22 1/2. Svenske Sedler 71 a 72 s. Disconto 6 PC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Aalborg. Foromtrent 14 Dages Tid siden afbrændte ved Nattetid Capt. Branddirecteur Ridder Rørbyes nye Gaard ved Thisted. Jlden kom saa pludselig, at ikke allene Jntet biergedes, men at endog en Tieneste dreng omkom i Luerne og en Karl blev meget farligen forbrændt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Hals den 25de Septbr. Jndkomne, Reinhansen og Jfarsen fra Laurvig. Andersen fra Warberg. Næsted fra Drammen. Den 26de. Jndkommen, Mathisen fra Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Ved min Moders Död, hvor er Din Aand: Hist for Gud Faders Trone Den luttret, løst af Støvets Lænker, staaer. Henfarne Moder mon min Klagetone, Op til din blanke Stjernebolig naaer, Seer Du fra Aandeverden i det Höje Den Vemod, hvoraf höit mit Hierte slaaer, og Savnets bittre Taare i mit Gje? Hvor er Dit Stöv, lagt i den trange Kiste I Jordens Skjöd de sænket har Dit Lig Fjern fra Dig saae jeg ei Dit Öie briste, 1 Dödens Strid, som ofte græd for mig : Du elskte mig i Livet - mon i Döden, Du Gode, jeg velsignedes af Dig, Mon mig Du mindedes i Sjelenöden? hvor er Din Grav, Hist i Cypressehaven, Nær ved det sted, hvor först jeg Livet saae, Min gode Moder, ligger Du begraven. og - ak, Den sön kan ei sig sætte paa Din Grav. - Fjernt fra den maa han harpen röre og for Din blege Skygge Strengen slaae - hvem vilde eller paa hans Gravsang höre? Fred med Din Aand. Min første Moders Skygge, Hist oppe i Din Himmel hilse Du Fra os, som end bernede boe og bygge! Kom os i Eders Bönner mildt ihu. Vi Eder over Luftens Aaurbue. - Naar det er svundet, dette Kampens Nu - Gjenfavne skal i Kjærlighedens Lue. Fred med Dit stöv, Mig har Du ofte vugget I Sövn. - I Tanken paa Din Liljeens af Nattens Taareperler mildt bedugget, leg sætter mig. Sov i Din lune Seng. Södt kjære Moder: See, Dia Sön vil synge I Sövn Dig, fra hans Sörgeharpes Streng, En Vuggevise paa Din Grav skal Klinge. Fred med Din Gravi Naar snart jeg skuer atter Min Faders Huus, jeg den besöge vil, Ledsaget af Din Huusbond og Din Datter, Og hilse Dine Been med Harpespil, og græde paa Din Grav, Du Moder kiære! skue fra Din Himmel til mit Offer mild - Du veed det - ak, jeg har jo ikke mere, Kjöbenhavn den 16de September 1818. J. Thisted. ovenstaaende Digt er først igaar ved en Reisende afleveret paa Addresse-Contoiret. Den fraværende Indsender vilde derfor ikke tilregne Undertegnede dets sildige Bekiendtgjörelse. Udgiveren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Bekiendtgiørelser. Efterat jeg med Familie lykkelig og vel er ankommen i Gaar til Fredericia, iler jeg for at aflægge min inderlige og hiertelige Taksigelse for det særdeles overraskede Beviis paa den ædelste Velvillie, hvormed jeg fra Frue Menighed, glædedes nogle Gjeblikke, förend jed forlod Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Ligesom dette Beviis ikke blot glædede mig i Skilsmissens tunge Gjeblikke og ofte vil rinde mig i Sinde som et uvisneeligt Mindemærke om den Aand, der bes ælede det elskte Samfund, jeg stod i Forbindelse med : saaledes vil jeg ydermere mindes med den taknemmeligste Hengivenhed alt det Gode, jeg i min lange Embedstid nöd af de kiære Menigheder, hvis Lærer jeg var, og ofte vil jeg kaste mit Længsels Öje tilbage til Stedet, jeg forlod, hvor jeg i mange Henseender levede lykkelig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
De mange agtværdige Familier, jeg stod i nær eller fjern Forbindelse med og som jeg ikke sik Tid til mundtlig at sige Farvel, vilde undskylde mig formedelst de mange Sysler og Adspredelser, det altid medförer, naar man flötter fra Sted til Sted, og som i Særdeleshed fölge Embedsmanden til sidste Gjeblik. Fredericia den 26de September 1818. A. F. Meden. Paa Addresse-Contoiret faaes: Bønnen som læses ved Ungdommens Confirmation, aftrykt paa fint Papiir og smukt indbunden 16 s.; paa Trykpapiir i couleurt Omslag, 8 s.; i blaat Omslag 6 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Løverdagen den 10de October næstkommende, om Aftenen Kl. 6, er berammet en General-Forsamling i Klubben Enigheden, hvortil Selskabets respective Medlemmer behagentlig vilde give Møde. Aalborg den 26de September 1818. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Hos Undertegnede er forglemt et Par svære Sølvsporer, Den rette Eier kan, imod at legitimere sig samme, afhente dem hos H. v. Cappeln, Klubvært. Aalborg den 27de September 1818. Bedste Hollandsk Genever 5 Mk. 8 s. Potten, tomme Flasker 12 Rbd. Hundrede, kan faaes hos Undertegnede. Aalborg den 27de September 1818. H. v. Cappeln, Klubvært.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Med høie Øvrigheds Tilladelse vil Konstneren Legat med sit Selskab have den Ære, Torsdagen den 1ste October 1818, paa deres herværende Theater, at opføre store Liniedandsninger og Kunstfigurer, det første i sit Slags, som bestaaer af et stort Divertissement i 4 Acter. 1ste Act, Begyndelsen skeer med 40 Forandringer i Liniedandsning. 2den net, Harleqvin som Tyv, med Forvandlinger, com siPantomme i en Act. 3die Act, Paa kunstperspectivisk Trold forvandlings Theater opføres: Den store Dyrehave i Wien, hvori fremkommer alle Sorter Dyr. 4de Act, Det ildsprudende Bierg, med forekommende Forvandlinger. 1) En fransk Grenadeer kommer fremdandsende, kaster Arme og Been fra sig, samt Hovedet, som forvandler sig til smaa Tyrker. 2) Legemet forvandler sig til en uhyre stor Drage. Skuepladsen er i Hr. Brygger Andkiers Gaard paa Nørregade. Priserne ere: 1ste Plads 4 Mk. 2den Plads 3 Mk., 3de Plads 1 Mk. 8 s. Indgangen aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7. Billetterne erholdes i vort Logi hos Hr. Brygger Andkier, saavelsom ved Indgangen. Billetterne gielde kun for den Dag de ere tagne. - Forinden forestillingen begynder musiceres paa Harpe, Fløtte og Violin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Fra Pressen er udkommen: Historie for Børn, indeholdende lærerig Optrin af det daglige Liv, af A. F. Just, den er 6 1/2 Ark stor og faaes i Materie for 40 sk. N.V. Skrivp. og 32 s. Trykpapir i Aalborg hos Hr. Boghandler Rottbøll Sadolin, der og har min Haandbog, og 2 B C til Udsalg. Min Naturbistorie om Dyrene med Figurer, der i det sidste Aar har været udsolgt, er nu under Pressen og bliver færdig i Efteraaret. Viborg den 28de August 1818. A. F. Just.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Den forhen af Hr. Capitain v. Bøhmer beboede, seenere af Hr. Joh. Frisch leiede Leilighed, i forrige Memhauges Gaard, er, formedelst denne Sidstes dødelige Afgang, at faae til leie til næste Flyttetid. Om Leien accorderes med undertegnede Eier. Aalborg den 25de September 1818. Johann Georg Galster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Proclama. Da Kiøbmand Peder Leerhøy her i Byen har oggivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes dette Boes Credi- og Debitorer herved med 6 og 12 Ugers Varsel, de første at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, og de sidste for at betale deres Gield til Boet. Thisted den 1ste Sepbr. 1818. Lütshøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Foruden udstædt Proclama, som er læst ved behørige Retter, blive Creditorerne i Hr. Capitain og Kiøbmand Sand bechs Opbudsboe heri Thisted, med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldede at møde for undertegnede Skifteforvalter, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Boets Debitorer indkaldes med samme Varsel at betale hvad de dertil maatte være skyldige. Thisted den 1ste Septbr. 1818. Lütshøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Auctioner. Fredagen førstkommende 16de October, Formiddagen Kl. 11, foretages offentlig Auction paa Sohngaardsholm ved Aalborg, over endeel Avlskarl Anders Jacobsen sammesteds tilhørende Løsøre, bestaaende af: et Ege Skatol med Skab, en Fyrre Kiste og et Hængeskab, lidet Sølv, nogle Sengeklæder samt en bruun Haars Ridehoppe, alt ifølge Forlig og derpaa grundet Udlæg. Nibe den 28de September 1818. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Da Kiøbmand Frantz Holms iboende Gaard No. 128. ved Vesteraae her i Byen, ikke blev solgt ved de derover anstillede 3de Auctioner, saa bliver bemeldte Gaard, efter Udlægshaverens Begiering, og ifølge den over oftmeldte Eiendom passerede Omvurdering, atter stillet til en fierde Auction, der er berammet at afholdes i Gaarden selv den 14de October næstkommende, Formiddag kl. 10. Til hvilken Tid og Sted Liebhaberne indbydes. Aalborg den 17de September 1818. Wølfferdt, const.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Tirsdagen den 6te October næstkommende Kl. 2 Eftermiddag, bliver Tinghuset i Lyngbye, ved offentlig Auction, som holdes i bemeldte Huus, bortsolgt til Nedbrydelse. Det bestaaer af 8 Fag Ege Under= og Fyrre Overtømmer, murede Vægge og Straatag. Kiellingberggaard den 19de Septbr. 1818. Lund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Auction over afgangne Havne Jnspecteur Anders Christian Brines, og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes Efterladenskaber bestaaende af: Borde, Stole, Speile, Chatoller, Dragkister, Comoder, Sængestæder og Sængeklæder, Linnet og Gang=Klæder, Sølv, Kobber, Tin og Messing med videre, er berammet at holdes i Stervboegaarden i Kakvadsgaden der i Aalborg, Onsdagen den 3/4 7de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, hvortil Lysthavere indbydes. Aalborg den 28de September 1818. Wølfferdt, const.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-30
Rettelse. J Avisen No. 129, første Side, anden Spalte, 21de Linie, ved Vestindien; l. Ostindien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Kongefamilien har havt den Sorg at en lille Prinds som Hertuginden af Berry bragte til Verden afvigte 13de September Klokken 6 om Morgenen, blev to Timer derefter ved Døden bortreven. Hans Høihed var ikke ganske fuldbaaren, men manglede omtrent 6 Maaneder deri Under Fødselsmerterne lod Hertuginden af Berry hente sin første Hofprædikant, Bispen af Amiens, som strax ved den hellige Daabs Sacrament indlemmede den bitte Prinds i Kirkens Samfund, dog uden at give ham noget Navn. Den unge Prindses afsielede Legeme blev høitideligen bisat i Familiebegravelsen i St. Denis, og paa Ligkisten læses følgende Jndskrift: "Her hviler Legemet af den meget høie og mægtige Prinds af Artois, Frankrigs Sønnesøn, en Søn af den meget høie og stormægtige Prinds Carl Ferdinand af Artois, Hertug af Berry, Frankriges Søn, og af Caroline FerdinandineLouise, Prindsesse af begge Sicilierne, død ved Fødslen, den 13de September 1818". Hertuginden befinder sig, efter Omstændighederne, ganske vel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Hertugen af Bourbon var den 11te September paa en Vildsvinejagt i Chantillys Skov. Underveis traf han, uden at have følge hos sig, paa en mægtig stor Vildbasse, som laae der i Nærheden, og som Hertugen vilde skyde, sprang Svinet op og angreb Hesten, det strax steilede og kastede Hertugen voldsomt til Jorden, hvor han laae i to Timer ganske uden al Bevidsthed, indtil Nogen kom og fik ham baaren i Huus. Han var krækkeligen forslaaet og i en farlig Tilstand, hvorfor han og strax blev trende Gange aareladet; men nu glæden hele den velsindede Deel af Nationen sig over hans lykkelige Bedring, skiønt han dog endnu maa holde Sengen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Norge. Hans Majestæt Kong Carl Johan har ved Kundgiørelse af 15de September tilkiendegivet, at det er kommet til Hans Kundskab, at adskillige Hobe af Landalmuen i flere Bygder samlede sig ifølge Budstikker og Tilsigelser, for i Forening at begive sig til Christiania, under Paaskud at frembringe Ansøgninger til Hans Majestæt og Storthinget og Forandring i de gieldende Bestemmelser, om Skattevæsenet, Pengelaan, m.m., samt at de Jldesindede, der ere Formænd for deslige lovstridige Sammenrottelser og Stemplinger, dristede sig til, deels ved Overtalelser, deels endog ved Trudsler, at forlede eller tvinge velsindede Almuesmænd til at forene sig med dem. Hans Majestæt har derfor, ifølge Hans Kongelige Pligt, strax været betænkt paa at træffe de fornødne Foranstaltninger, for at standse Urolighederne og hævde Orden i Districterne. Jfølge Embedsmænds Forestillinger vendte endeel Almuesmænd tilbage til deres Hiem, og Hans Majestæt haabede, at Rolighed vilde være tilveiebragt, uden strengere Midlers Anvendelse; men Han har erfaret med Mishag, at en Deel af Hallingdals og Ringeriges Almue atter var samlet, og hobeviis paa Veien til Christiania, og har derfor, for at hævde den tilbørlige Agtelse for Lovene, værne om den gode Borgers Fred i hans Hiem og drage de Skyldige til Ansvar, seet Sig nødsaget til at lade disse i Antog værende Almuesmænd, arrestere og indbringe til Christiania. Dette har Hans Majestæt naadigst fundet for godt at bringe til offentlig Kundskab, for at advare andre af Sine kiere og troe Almuesmænd, der mueligen, forledede af den offentlige Roligheds Forstyrrere, kunde være paa Veie til at begaae lige lovstridige Handlinger, at de strax skulle vende tilbage til deres Hiem, og derved undgaae den Skjebne, som ellers vil ramme dem, o. s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Blandede Efterretninger. Gasbelysningen i London er allerede dreven meget vidt, der ere i denne uhyre Hovedstad Hoved Gas-Røre i en Længde af flere Engelske Mile og denne Linie forlænges endnu daglig. De store Gas-Campagnier uddrage omtrent 20000 Kubikfød Gas af hver Chaldron Steenkul(En Chaldron skal veie 27 Centner). J London bruges for nærværende Tid omtrent 26 Chaldrons eller omtrent 416 Tønder Steenkul daglig til Gas og mod Juul bliver Forbruget omtrent dobbelt saa stort. Herved oplyses 125000 Argendske Lamper, der give ligesaamegen Lysning, som en Million Tællelys. Stæderne Liverpool, Edinburgh, Glasgow, Dublin, Birmingham, Oxford, Bath, Manchester, Chester, Rochester, Kidderminster, Brighthelmstone o. fl., have samtlig allerede Gasbolysnings-Anstalter, og man veed bestemt fem andre Stæder, som ville indkomme med Ansøgninger til næste Parlament, om Tilladelse til lignende Indretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Jmellem Chrenbreitstein og Landsbyen Rothenhahn, ved Rhin stødte man forleden paa en Mængde Grave, da man vilde anlægge en Sandgrube til Fæstningsbygning. Ligene laae med Hovederne imod Vester i en Dybde af 6 til 7 Fod og over den største Deel af dem var af sædvanlige Muursteen, opført en to Fod høi Muur i Form at en Ligkiste. Laagene bestode af store Skiefersteensfliser. J disse Giemmesteder fandt man et Slags Stridsører, Urner, Knive eller Doggerter, der synes at have været brugte til Kastning, en Stormhue af Jern, Pilspidser, et Halsmykke af Agatstene med nydelige indskaarne Figurer, Mønter, hvis Præg dog er ukiendeligt, Leerpotte, for det meste under Ligenes Hoveder, smaa Leerskaale, fyldte med Aske o. s. v.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-10-03
Blandt de mange til Aachen ankomne Reisende er og saa Udgiveren af det Engelske Blad Morning Chronicle, Herr Perry, saavel flere fremmede Avisers Udgivere.