Berlingske Tidende, 1783-08-29
Fortsættelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab, udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1783. (See No. 69. Disse Premier udsættes for ethvert af de 6 geistlige Stiften i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stift æsker allene med Huusmænd og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æsknings Tiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet. A. de Stader, som de Æskende kan have udestaaende hos andre regnes to lige mod et, som de haver hjemme, 2.) For Norge. J Almindelighed paa samme Vilkaar som foran er meldt: 40 Rdlr. for ikke mindre end 30 Biestader. 20 Rdlr. for ikke mindre end 20 Biestader. 10 Rdlr. for ikke mindre end 8 Biestader. 5 Rdlr. for ikke mindre end 4 Biestader. Fol af Bondestanden kan vinde disse Premier i Strid med andre for 15, 10, 5 og 3 Stader. J de fornødne tilforladelige Attester, der maae være nøje indrettede efter Forerindringerne for ved denne Liste, maae meldes, hvor megen Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermene ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagde, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, vi blive tagne i Betragtning. De, som indsender Æskninger for Magasin=Stader maae bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premien æskes inden September Maaneds Udgang 1784; dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagen i Juni Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at Attesten blev givet, vare i god Behold, skjønt Æskningen ikke behøver at indsendes førend September Maaneds Udgang. De, som eengang herfor haver faaet Premie eller Belønning, kan ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader som de i Fremtiden maatte bevise sig at have tillagt over det Antal, for hvilke de eengang ere belønnede, hvilket forden belønnede Antal altid bliver at fradrage. 43. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bie-Avls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntre Saaening og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskjellige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie-Verket, og udsætter derfor følgende Premier: For den, som i eller ved sin Bie=Have planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig om Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet dertil ville anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Elle, Tørstebær, Corniol, Birk, Asp. Kastanier, Vidier, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede Vinter Gjek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: Linde=Træer, Dverg Mandel=Træet eller Amygdalus Nana og det siberiske Erte Træe, Klever, Esparsette, Luserne, Erter, Vikker, Hør og Hamp, Boghvede, Vau, hvilken sidste er saa meget merkeligere, som den desuden er en nyttig Farve Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter=Merian, Soel blommer, m.v. Disse Premier kan først æskes i November 1785, og Attesterne maatte oplyses, hvilke Planter og Træer, der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføje Efterretning, hvorvidt Bieverket over det sædvanlige derved er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 44. Det er bekjendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten bliver de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke for Vandet kan opskjeres. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand, som i trende paafølgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag 1786. paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den, som herudi, kommer nærmest, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid og Orden herudi, den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved igjen, den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Tørvemosen forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Linie tvers over hele Mosen, saavidt mueligt være kan; at Vandet enten afledes ved Gravning, Øsning eller nogen Maskine; at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Torv nær, at Grønsværen, Affald og Smulinger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørve Jords Tilvext i Tiden, med videre. Ved Attesterne maae Omgangs=Maaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at samæske med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æskningen maae indsendes i September 1786. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen særskilt, og særskilt for de øvrige Øer. 45. J Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskjer betragtede. Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier: For Besaaeningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidier eller andre i fugtig Grund voxende Busk= og Træe=Sorter, efter Bekjendtgjørelsen af dette, den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter, den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For de derefter, den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ej æskes før October 1787, og Attesterne maatte forklare at Besaaningen er skeet 1783 eller 1784 i det seeneste, og at de unge Planter i August eller September 1787 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet og nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaning, da vil det efter Omstændighederne forhøje disse Premier. 46. For den største Mængde i nørste Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15 Dage paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn, For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fjerdinger, Selskabets første Guld Medalje eller 100 Rigsdaler. For den næste, ikke mindre end 60 Fjerdinger Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Den Maade, Silden vil nedlegges paa efter hollandsk Maade, findes anført i Listen for 1781. Selskabet vil nøje paasee, at den der foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være at stærkere Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøres, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsteen. Ligeledes maae Attester bevise, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Reaning. Premien vil æskes og Sildergeledes af bemeldte tilforladelige Beviser inden 1ste Desember 1783. Den eller de, som eengang have vundet den 1ste Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 47. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøi strax virket og best ned saltet feed Høst Sild, Selskabets første Guld Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte askes inden 1ste Desember næstkommende, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fom Fjerdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen gotgjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøj, som forhen meldter, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er sisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningens Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøjets Størrelse og Beskaffenhed samt om hvor, og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet. 48. For den, som paa den fordeelagtigste Maade for sig selv og det Almindelige tilbereder og udfører fra Liimfjorden eller andre Sildefiskerie=Steder i Dannemark og Norge, til Kjøbenhavn eller fremmede Steder tørsaltet Sild, paa den Maade, som de saa kaldede Pilchardstørres og behandles i Cornvald og Devonshire i Engeland ikke mindre end 3 Læster eller 36 Tønder, Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den næste Mængde derefter, ikke mindre end 2 Læster eller 24 Tønder Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Ved lige Antal af Læster og Tønder vil Silden fra Liimfjorden, naar Behandlingen og alt andet for Resten er lige, blive foredragne alle andre. Med Æskningen, som maae indkomme inden Slutningen af Aaret 1784, maae følge troværdige Attester og Udførselens Rigtighed og Priserne, til hvilke Silden paa det første Sted er afsat. En Prøve af Silden, i det mindste en 1/2 Tønde, maae indsendes til Selskabet med Attest, at samme er overeensstemmende med den øvrige Mængde, hvorfor Premie æskes. Dersom Behandlingsmaaden tillige kortelig beskrives og Efterretning meddeles om Tranens Mængde fra en vis Qvantitet, om Afsatsen og Prisen paa samme, hvilken ved Silde Tørringen og dens Presning er indsamlet og vunden, vil saadant desuden blive taget i Betragtning. Omgangs=Maaden og Behandlingen veed man er let, og skeer uden merkelig Bekostning eller Vidtløftighed. Stedet, hvor Saltningen og Tørringen forrettes, maae vel ligge i den frie Luft, dog være under Tag, Grunden maae være tat og vel broelagt, fortil et Qvarteer eller meere ophøjet over Jorden, bagtil i Forhold til første Forhøining en halv Alen eller derover højt, for at befordre Trannens Afløb, som efterhaanden optages gjennem beqvemmeligen broelagte Render i undersatte Steenkar. Saasnart Silden er fanget, bringes den til dette Sted. Uden at udtages bestrøes den fra under af laavis med Salt i Forhold til dens Fedme eller Magerhed. Jo federe den er, jommere Salt gives den. Et paa Alen og derover opstables den, Stablerne gjøres endog til Mands Høide og belægges, naar deere fuldførte med maadelig tunge Stene paa underlagte tørre Bræder, for at udpresse Trannen deraf. Efter Veirligets og Luftens Beskaffenhed, som oven og fra alle Sider maae frit kunde spille omkring Silden og gjennemtrænge den, bliver den saaledes liggende 5 til 6 Uger, hvorefter den nedlægges i temmelig aabne Bøge eller andre Tønder, i hvilke den nærmere og nøiere afpresses sin Olie og Tran, som i Godhed og Nytte foredrages den først udpressede.