JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Paris, d. 30 Junii. Hs. Maj. Kongen af Roms Sundhed bliver dagligen stærkere. Det Durchl. Barn har allerede 13 Tænder. Wilna (Wilde, Wilno) den Russiske Keisers Hovedqvarteer, ligger i Woywodskabet af samme Navn i Littauen paa mange Høie, er stor, har 2 anseelige Forstæder, og Husene ere for det meste af Træ. J det gamle forfaldne Slot er Tøihuset og den Sahl, hvori den aarlige Tribunalret holdes. lige over for staaer den i Aaret 1386 bygte Slotskirke, der gjemmer en stor Skat og indbefatter den hellige Casimirs Capel, hvilken Helgen gjemmes i en Sølvkiste, som skal veie 300 Pund. Staden, tæller over 40 Kirker, i luthersk, 1 reformeert, 1 Jødesynagoge, 1 tyrkisk, for Fjellige græske, og de øvrige catholske. Woymoden er Stadens Gouverneur. Bispedømmet, som staaer under Erkebispen af Gnesen, er stiftet sammesteds 1387, og det derværende Universitet 1679. Biskoppen af Wilna's Domkirke er, ligesom Slotskirken, bleven ødelagt i de russiske Krige i det 17de Aarhundrede, og ligger endnu i Ruiner. Jødesamiliernes Tal regnes til 1000, der deels drive Handel, deels borgerlig Næring, og næsten alle Haandværker. Fabriker og Manufacturer findes her ikke. Levnetsmidlerne faaes for godt Kjøb, og der holdes hver Dag, Søn og Festdage ikke undtagne, Marked. Tatererne, der kun boe 1 1/2 Miil fra Staden, forsyne den med Grønt, som de forstaae godt at dyrke. Staden regjeres af en Wolth og 2 Borgmestere. Den første er en fornem Kjøbmand, der ogsaa dømmer i Criminal= og Politiesager. Jndbyggerne, saavel de egentlige Litauer, som de Tydske, hvoraf her findes mange, ere meget slebne. Universitetet, der er forener med et academisk Collegium, har et fortræffeligt Observatorium og adskillige gode Anstalter. Her findes ogsaa et botanisk Selskab, hvis Medlemmer for det meste ere Franske og Tydske. Næst den catholske Biskop er her og en græsk Metropolit eller Erkebisp. Staden driver stærk Handel paa Preussen og indenlands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Under den 11te Junii d. A. er udstedt et Patent, hvorved Godtgjørelsen bestemmes for de i Følge Forordningen af 11te October 1810 i Hertugdommene Slesvig og Holsteen overordentligen leverede Korn- og Fourage Qvantiteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Patent. - Hs. Majest. Kongen har, under 18de d. M., allernaadigst resolveret: at de i Aaret 1809 præsterede Militairkjørseler i Hertugdommene Slesvig og Holsteen skulle godtgjøres Kjøbstæderne med 40 Ls. og Landdistricterne med 20 Ls. for hver Miil, som de have kjørt med tvende Heste, og at de i Overeensstemmelse hermed fornødne Godtgjørelsespenge skulle reparteres over samtlige Kjøbstæder og Landdistricter uden Undtagelse, efter det Plougtal, som ved de forrige deslige Udskrivninger er antaget. Desuden ere, da ifølge allerhøieste Resolution af 28de Augusti 1810 af Godtgjørelsespengenes hele Beløb for de i Aaret 1808 præsterede Kjørseler denne Gang kun 2/8 skulde tilveiebringes, de øvrige 1/2 derimod reparteres og godtgjøres ved de tvende næste Udskrivninger af Godtgjørelsespenge for Kjørseler, hver Gang med Halvdelen, af Godtgjørelsessummens Beløb for Aaret 1808 for nærværende Tid 1/1 at beregne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Da nu efter de indsendte Fortegnelser den hele Godtgjørelsessum for de af Kjøbstæderne saavelsom af Landdistricterne i Aaret 1809 præsterede Kjør se er, de omtalte 1/6 af Godtgjørelsen for Kjørse lerne af Aaret 1808 indbefattet, efter Fradrag af hvad der er blevet i Behold af de under 1 September 1810 udskrevne Kjørselspenge, udgjør circa 192,000 Rdlr., saa skal, for at tilveiebringe denne Sum, efter Hans Majestæts fornævnte Befaling, af hver Ploug uden Undtagelse 10 Rdlr. udredes, og hvad der ved denne Udskrivning maatte indkomme mere, end den omtalte Sum beløber sig til, skal ved en tilkommende Repartition for Kjør seler fraregnes Summen, der da skal udredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Rentekammeret ladet herefter forfatte de fornødne Beregninger og Lignidationer, for at bestemme, hvilke Summer Kjøbstæderne, Klosterne, Godserne, Amterne, Landskaberne og Kogene have enten at betale, eller efter Afdrag af deres Qvota, at modtage, og vil forsyne Oppebørselsberientene med de fornødne Jndtægt og Udgivts-Ordrer, hvilket i Følge Hans Majestæts befaling herved bekjendtgjøres, og tilføies tillige, at de Summer, som herefter svares, skulle, under Straf af Execution, betales inden 6 Ugers Forløb efter den Tid, som af vedkommende Oppebørselsbetjente nærmere vil blive bekjendtgjort. - Under Rentekammerets store Segl. Givet i det Kongelige Rentekammer i Kjøbenhavn, den 22de Junii 1812. Patent. - Da Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 18de d. M. har befalet, at, i Anledning af de, i Overeensstemmelse med allerhøieste Patent af 29de Januarii 1800, til den almindelige Digekasse af samtlige Maisklande i Hertugdommen ydende Bidrag, endvidere skal foretages en Udskrivning af 1 Ls. a Demoth, eller af 2 1/2 Ls. a Morgenland, saa bekjendtgjøres saadant herved af Rentekammeret, efter allerhøieste befaling. - Thi have Forstanderne for enhver Marsk-Commune og Jnspecteurerne over de octroyerede Koge inden 4 Uger at indkræve af Jnteressenterne disse Bidrage af resp. 1 Ls. a Demath og 2 1/2 Ls. a Morgenland, og dernæst, ligesom Eierne af adelige Marskgodser, uopholdeligen at indsende samme til den Kongelige Contributions- og Oppebørsels=Kasse i Rendsborg. - Tillige bekjendtgjøres, ifølge den 8de Sohs Bydende i det allerhøieste Patent af 29de Januarii 1800, at, efter de af Contributions- og Oppebørsels=Kassen indsendte Extrakter, de siden den sidste Udskrivning af 27de October 1810 for den almindelige Digekasse. oppebaarne Penge, inclusive den daværende Beholdning af 1993 Rd. 11 s. 7 P., ialt have udgjort 9271 Rd. 36 s. 3 P. Deraf er blevet udbetalt: 1) Digebetjenternes Lønninger for Aaret 1810 med 3200 Rd. 2) Samme for Aaret 1811 med 3393 Rd. 7 s. 3) Endeel tilfældige formedelst Digevæsenet foranledigede Udgifter og Forskud 1458 Rdl. 30 sk. Jalt 8061 Rdlr. 37 s. Følgeligen er ved Slutningen af December Maaned 1811 i Digekassen bleven en Beholdning tilbage af 1219 Rd. 46 s. 3 P., hvilken til Digebetjenternes Lønninger for dette Aar vil blive anvendt. - Det Kongelige Rentekammer i Kjøbenhavn, d. 22de Junii 1812. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 2de cassa Niende Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 14 Julii 1812. Tugt-, Forbedrings- og Raspehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
(Fortsat.) Vi komme nu til Sygehuuset, en for fire Aar siden fra ny af opført Bygning i den bageste Deel af Hovedbygningen paa et meget luftigt og frit Sted med en aaben Plads foran, hvor Reconvaleseenterne kunne nyde den friske Luft, og som vil blive en meget behagelig Grønning, naar engang de unge Træer, man har plantet her, ere voxne til. Dette Sygehuus opfylder ganske sit Øiemed, Allevegne er her sørget for Luftighed og Reenlighed. Der siges ikke for meget, naar man paastaaer, at det fuldkommen kan sættes ved Siden af ethvert af det bedre Slags Indretninger af den Natur, Hovedstaden eier, og man forbauses, naar man sammenligner Fattighospitalerne i adskillige Kjøbstæder med dette Forbryderhospital i Kjøbenhavn. De Syges Tal er sædvanlig omtrent 60. Paa den anden Side af Sygehuset er Vaskerhuset, hvor 5 qvindelige Fanger ere sysselsatte med at besørge Lemmernes Vask. Ved Vaskerhuset er en stor Ammelig Tørreplads. IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Fangernes Antal var i Julii Maaned 1812 i: Forbedringshuset: Mandfolk, Fruentimmer Tugthuset: ærlige Livsfanger: Mandfolk . 34 Fruentimmer, 70 uærlige Livsfanger: Mandfolk Fruentimmer, 8 Aarsfanger: Mandfolk Fruentimmer. . . 1 Raspehuset: Ærlige Livsfanger: Mandfolk 24 nærlige. Mandfolk 46 Aarsfanger. Mandfolk . 67 Tilsammen 506 Vi see heraf, at omtrent af hver 200 af Hovedstadens Befolkning er een en Fange, men man vil ikke finde det forunderligt, naar man erfarer, at disse Fanger sammenbringes fra hele Sjælland, Fyen og Jylland, og at man ofte transporterer en Forbryder en Vei af 20 til 30 Mile, for at lade ham arbeide i 6 Maaneder eller endog kortere Tid i Forbedringshuset. Jeg skal bedre hen, hvor jeg kommer til at tale om Straffeanstalten i Almindelighed, søge at vise de ufordeelagtige Følger af denne Fangernes store Sammen samling paa eet Sted og især i Hovedstaden. Disse 506 Personer nyde følgende Pleie: Hver Fanges daglige Middagspise bestaaer ugentligen i 2 Gange Grod, 2 Gange Rumfordsk Suppe, 2 Gange Kaalsuppe, kogt paa Beenpulver og fersk Hestekjød, og eengang Erter, ligeledes kogt paa Beenpulver og Hestekjød, og hver anden Søndag alternativ Erter med Flesk eller Suppe, kogt paa fersk Oxekjød. Af hver fornævnte Slags Spise erholder Fangen dagligen 1 1/2 Pot og dernæst 1 1/2 Pund Brød, bagt af reen Rug, 1/2 Pot Øl, som er en Blanding af halv Skillings- og halv Huusholdnings=Øl, hver 7de Dag 1/2 Pægel Salt, 3 Lod. Smør og 1 Lod Sæbe til at vaske sig. - Fangernes reglementerede Klædning er følgende: Mandfolk: Hvert Aar: 2 Skjorter, i Halstørklæde, 1 Par Buxer, 1 Par uldne Strømper, 2 Par Træ-Tøfler, hvert andet Aar: 1 Klædes Trøie. Fruentimmer: Hvert Aar: 2 Særker, I Halstørklæde, 1 Par Strømper, 2 Par Tøfler, hvert andet Aar, 1 Klædes Trøie, hvert tredie Aar 1 Skjørt. Det reglementerede Arbeide, som Fangerne ere pligtige til, dagligen at levere, er følgende: i For bedrings- og Tugthuset: En Uldflipper 132 Pund, Plukker 10 Pd., Wulfer, 66 1/2 Pd., Skrup per 10 Pd., Kradser 6 Str., Haandspinder 2 1/2 Str., Haspere 80 Str., Strømpevævere 9 Par Strømper (ugentligen), Syerske 3 Skjorter, Skomagere 9 Par Sko (ugentligen), Trætøffelmagere 10 Par (ugentligen). De øvrige Arbeider, som ikke ere bestemte, bestaae i dem, som forrettes med Skruppemaskinen, Kradse= og Spindemaskinen, eller af Bodbinnere, Dobbelerere, Klædevævere, Linned vævere, Linnedvæverspolere, Bomuldspindere, Hør spindere, Kammagere, Skrædere, Snedkere, Dreiere, Murere, Rebslagere, Sadelmagere a. J Rasperiet raspes følgende: Campesche, Fustik, Caltatur, Sandel, Sapan, Fernambuk, Negurago, Wiset, Hjorttak, Gorgemey, Qvasia, Melberris. Fangerne maa dagligen levere af Campesche 20 Pd., Fu stik 20 Pd., Caltatur 15 Pd., Sandel 5 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
J Aaret 1811 var Tugt- og Forbedringshusets Jndtægt og Udgivt saaledes: Jndtægt, I. Lemmernes Fortjeneste: Ved Uldspind. 6436 Rd. 64 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Væveriet. 640 Rd. 31 s. Skomagerarbeide. Skrædderarbeide. Linnedsyening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Bomuldspind, Linnedvævning, Krølhaars Plukning, Traad tvinding og Snedkerarbeide 1295 - 16.2. Andre Jndtægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
For leverede Strømper til Varedepoen. Renter, Grundtaxten, Afgivten af Assistencehuset, Lottoriets Provenue samt Consumtionsgodtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Confiskationspenge. Civile Betjentes 1ste Aars Gage og Tillæg. Jnqvisiters Cuur og Forflegning. Bøder fra Politiekammeret
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Extra-Jndtægter. Summa 100,756 Rd. 43 1/2 s. Udgivt. 13501 Rd. 8 1/4 s. Cassebehold fra forrige Aar. Lemmernes Natural-Forflegning 33166 - 24. Brød til Lemmerne: Begravelsesomkostninger Klæder til Lemmerne .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Brænde og Tørv Lemmernes Vask Renovationen. . Ontra publica
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Haandværker- og Material-Regninger Betjenternes Lønninger Extra Udgivter. Summa 118,994 Rd. 53 3/4 s. Stiftelsens staaende Fond udgjorde 12,473. Rdlr. - For bekomne Fødevarer skyldte den til Proviantgaarden circa 25,000 Rdlr. Raspehuset havde i Aaret 1811 følgende Jndtægt og Udgivt: Jndtægt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
For bortsolgt Farvetræe, 18235 Rd. 48 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
For Particulaire raspet Farvetræe og HjortetakSumma 34653 Rd. 71 s. Udgive. 2759 Rd. 70 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
For indkjøbt Farvetræe, For Haandværker= og Material Regninger De Jnspecteuren bevilgede PC. 1828 - 35 1/2 Mesternes Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Den af Søndagsskolerne i vort Fædreneland, saa høit fortjente Pastor Massmann har ogsaa i denne Stiftelse oprettet en Søndagsskole, hvori han selv giver Underviisning, og søger at anvende sit Kalds værdige Jndflydelse paa Fangerne ved at gjøre dem opmærksomme paa Religionens og Moralens Bud, og ved christelige Formaninger at stemme deres Siel til humanere Følelser. Selv Bekiendere af en anden Religion er her givet Leilighed til at øse den religiøse Trøst, som den Ulykkelige trænger til altid. Her er indrettet et catholsk Capel, hvor de catholske Religionsbekiendere kunne forrette deres Gudstjeneste og den catholske Præst som er her i Hovedstaden prædiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Den ældste Fange i Raspehuset var hidtil en forhenværende Soldat H. H. Schmidt, som havde været der siden 1776 for begaaet Mord paa et blindt Barn og dernæst for mordisk at have overfaldt en Justitssergeant. Han er nyligen død i en Alder af 64 Aar og har altsaa henlevet 36 Aar i Raspehuset. J de senere Aar har han leret som Jnvalid. J dette Øieblik er en forhenværende Matros Claus Tidemann den, som for begaaet Tyverie har været der længst, nemlig fra 1799 af. Han er 41 Aar gammel og har altsaa ikke været aldre end 18 Aar, da han kom her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
De fleste Livsfanger i Raspehuset ere indsatte der for Udbrud og Desertion af Slaveriet. J dette Øieblik arbeide her 58 saadanne bortrømte og siden igjen paagrebne Slaver som Livsfanger. - Den baade i Henseende til sin Alder som til sit Fangenskab ældste Livsfange af Mandkjønnet i Tugthuset er en forhenværende Matros W. P. G. Bierring, inddømt deri i Aaret 1802 for begaaet Tyverie og gammel 71 Aar. Den, som næst denne har været længst dømt til Tugthuset, er N. Heidenreich. Han inddømtes for Livstid for falske Bancosedlers Forfærdigelse 1797, men blev ved en Kongelig Resolution skienket sin Frihed, stial Guldhornene paa Konstkamret, undveg 1803 i Ledtog med to andre Livsfanger, men blev paagreben igjen. Han er nu 50 Aar gammel. Den ældste qvindelige Livsfange er en forhenværende Tienestepige Ett sabeth Franzen, hun inddømtes 1771 for begaaet Mord paa et Barn 1771 og er nu 76 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Den næstældste er ligeledes en forhenværende Tienestepige A. S. Møller, inddømt 1775 for Barnefødsel i Dølgsmaal. Hun er ligeledes 76 Aar gammel. Bondepige Maren Jensdatter har alle vede været her for begaaet Mordbrand siden 1782. uagtet hun nu kun er 47 Aar gammel. Hus var altsaa kun 17 Aar gammel, da hun begik Forbrydelsen. Den, som har været længst i Forbedringshuset, er en forhenværende Matros Friedrich Richmeyer, 62 Aar gammel, inddømt paa Kongens Naade for begaaet Tyverie 1795. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Patent. – Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre hermed vitterligt: at Vi have bestemt Prisen for de Korn- og Fourage Qvantiteter, som i Følge allerhøieste Forordning af 11 October 1810 af Vore Undersaattere i Hertugdommene Slesvig og Holsteen overordentligen ere leverede saaledes, at der skal godtgjøres: for en Tønde Rug 2 Rd. 4 Ls.; for en Tønde Havre 1 Rdlr. 8 Ls.; for et Læs Hør 4 Rd. og for et Læs Halm 2 Rdlr. 24 Ls. Og saasom det er Vox allernaadigste Villie, at denne Godtgjørelse skal, saavidt mueligt, liqvideres i Vore Undersaatters resterende Afgivter og Skatter, men i øvrigt af Vor Casse betales, saa skal Vort Rentekammer sørge for, at alle de som tilbørligen have beviist eller bevise, hvormeget de i Følge ovennævnte allerhøieste Forordning have leveret, erholde den dem tilkommende Godtgjørelse resp. kortet i deres Restancer eller udbetalt af Vore Casser. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vox Kongelige Haand og Segl. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 11te Junii Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Viborg, d. 9 Julii. De smaae Oldenborrer, ere, da Luften har faaet sin Sommerkjole paa, atter komne tilsyne her i gruelig Mængde. De fortære Æblene, og Bladene af dem, unge Piletræer, Hindbær, ja endog Sukkererter o. a. M. Paa Rugen seer man dem og Disse usle Dyr tilintetgjøre vist nok i Aar vort Haab om godt Frugtaar. J ældre Tider vare de dog ei saa slagne, og holdte sig meest til Pileblade og Græsset. Rugen har endnu ikke afblomstret overalt og dens Blomstring har altsaa i Aar varet over 3 Uger, da Kulden og Regnen først i Julii og sidst i Junii standsede den. Straaet har skudt sig meget i Høiden; men Afgt har ei det fyldige Udseende, som den pleier. Byggen, harmpaa de fugtige og kolde Marker taget stor Skade af Kulde og Regn, da det fros stærk om Natten sidst i Junii. Kartoflerne og Hørren tegner godt. Havren blev sat noget tilbage; men tegner dog godt. Engene ere de, som bedst stode sig ved Veiret. Den almindelige Dyrtid paa alle Ting voldte og, at Markedspriserne kun skilte de Handlende ved det af deres medbragte Varer; thi som man siger: "Penge have saa mange Steder Ærende." (Viborg Amts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Aarhuus, d. 8 Julii. Onsdagen d. 1 Julii blev det sædvanlige Landemode for Aarhuus Stift holdet i Aarhuus Domkirke, i Overværelse af Stiftsøvrigheden Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Baron Gyldencrone, Storkors og Dannebrogsmand, og Hr. Biskop Dr. og Ridder Birch, samt Stiftets Provster. Ved denne Høitidelighed prædikede den constituerede Provst for Sabroe & Vesterliisberg og Holberg Herreder, Hr. Secher. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Onsdagen den 1ste Julii holdtes Fyens StiftsLaudemode i Odense. Det begyndte med Gudstjøneste i St. Knuds Kirke, hvorved Amtsprovsten, Hr. Dr. Wedel, Ridder af Dannebrog, prædikede over Ebr. 10, 2426. Derpaa indsattes Provsterne Hr. Stiftsprovst Dr. Telens og Amtsprovsten over Langeland Hr. Saxtorph af Biskoppen ved en latinsk Tale de perennitate Ecclesiæ. Efter Landemodet foretoges de litterære Forhandlinger, og fortsattes den følgende Dag. Sognepræsten Hr. Jens Paludan Müller fra Kiertelinde oplæste en Afhandling om Udsigterne for den geistlige Stand til at forøge sin offentlige Agtelse, og Midlerne dertil; Sognepræst Hr. Jørgen Christian, Klog fra Rynkebye oplæste en kort Udsigt over de offentlige Anstalter til den danske Landalmues Underviisning og Opdragelse til Religiøsitet; Sognepræst Hr. Christian Conrad Fabricius fra Tranekjær paa Langeland forelæste Noget om Mysticismen; Sognepræst og Professor Hr. Christopher Schrøder Andresen fra Vissenbjerg oplæste nogle bemærkninger over den menneskelige Stemme og Sangen; Sognepræst Hr. Børge Henrik Knap fra Brahetrolleborg oplæste nogle liturgiske Jdeer; Sognepræst til Rudkjøbing paa Langeland Hr. Hans Peter Egede Lund lod ved Hr. Amtsprovst Holm oplæse sin Afhandling om Fortællingen 1 Mosebogs 22de Capitel med Hensyn paa Moraliteten i Oldtidens Menneskeoffere; Sognepræsten Hr. Christopher Otto Andreas Andresen fra Søllested læste om Kollekters Natur og Beskaffenhed; Sognepræsten Hr. Christian Johan Bredsdorf fra St. Jørgensgaard oplæste Afhandlingen, hvorvidt de saakoldte Konventer eller Religionslærernes periodiske Sammenkomster kunne være nyttige, Sognepræsten Hr. Svend Svendsen fra Adzerbellig paa Alsøe lod ved Hr. Provst Burchardi oplæse nogle Aphorismer, hvis Hensigt er at vise, at det høieste Moralprincip ligger i Begrebet: Gud; Candidat i Theologien Hr. Hans Petersen fra Hvedholm. oplæste Forsøg til Bedømmelse af de vigtigste Lærdomme, som forekomme i Prædikerens Bog. Til Slutning oplæste Sognepræsten Hr. Paludan Miller endnu en Afhandling om Grændserne for vore liturgiske Forbedringer. En talrig Forsamling af Stiftets geistlige saavelsom af Byens Jndvaanere var tilstæde ved Gudstjenesten og ved de literære Forhandlinger. Førend Landemodets Medlemmer adskiltes, uddeelte de 1060 Rdlr., hvilken Sum Stiftets Geistlighed paa Biskoppens Forslag velvillig havde sammenskudt til Præste Enkers Understøttelse i nærværende trange Tider. (Hempels A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
J Christiansands Avis læses følgende: Kjøbmændene i Fahrsund, Dhr. Gabriel og Ebbe Lund, som i afvigte Aar overleverede til Kongens og Fædrenelandets Tieneste en god og nybygget Canonchalouppe, have atter i Aar giver et Beviis paa deres gode Tænkemaade, ved at henlægge i Seløers Havn ved Næsset, et til Jndqvartering for det der slet husede Mandskab, beqvemt Fartøi, uden derfor at ville imodtage nogen Leie eller Jndqvarteringspenge. - Christiansand d. 29 Junii 1812. O. Lütken, Contreadmiral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Ved Auction paa Børsen d. 13de Julii solgtes: 1 Tomme valtset Baandjern 100 a 105 Rdl. Skippd., 1 Tomme smedet Baandjern 88 Rd. dito, 1 1/2 Tomme dito, 92 Rdlr. 3 Mk. dito, Vestervigs Dteg 50 Rdlr. Tdn., Harpix 4 Mk. 9 s. a 5 Mk. 9 s. Pdt., Havannah Sukker 14 Mk. 4 s. a 14 Mk. 7 s. Pdt., Pudder 43 s. Pdt., Risengryn 99 a 100 Rdlr. pr. 100 Pd., 11 a 12 Fods Bord 12 Rdlr. Tylten, 10 Fods dito 10 Rdlr. dito, a 8 Fods dito 5 Rdlr. 5 Mk. dito, Birke Haand spiger 25 Rdlr. 3 Mk. 8 s. dito, alt med Told. Den 13de Julii begyndte BortabonneringsAuctionen over Loger i det Kongelige Skuespilhuus. Logerne bleve, paa de i 1ste Etage nær, alle betalte een indtil een og en halv Gang saa høit som i Fjor. Saaledes blev f. Ex. den Loge, hvis Abonnementspriis i Aaret 1809 kun var 4 Rdlr. 3 Mk., betalt med 21 til 22 Rdlr., og den, som ellers kostede 10 Mk., med 8 Rdlr. Men det er ikke saa forunderligt, at Priserne ere saa høie, naar man betænker, at Totalsummen af bortabon nerede Loger kun er 47, og at dette Skuespilhuus er, næst Hoftheateret, det eneste Kjøbenhavn, med en befolkning af 100,000 Mennesker, eier paa en Tid, da Lysten til at besøge Skuespil er bleven saa almindelig, selv blandt de simpleste Menneske classer. Hr. General=Krigscommissair v. Schmidten har solgt Gaarden Nr. 65 paa store Kiøbmagergaden til Hr. Modehandler Dumont for 86,000 Rdlr., og Hr. Brygger Altschwager Gaarden No. 9 i Snaregaden til Hr. Capitain Leisner for 65,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-14
(Af Hamb. Corresp.) Warschau d. 29 Junii. D. 26de d. M. aabnedes her den overordentlige Rigsdag med alle Ceremonier og kundgjordes General Feldtmarschal Fyrst Adam Cartoryskis Udnævnelse til Rigs marschal. Derpaa fremlagdes en Petition fra Jndvaanerne og de rigeste Godseiere, Polen hvori de begiere at blive befriede fra russisk Herredømme. J Rigsdagssædet i Gaar er Kongeriget Polen med alle polske Provindser, der ere i Ruslands Besiddelse, blevet proclameret, og folgeligen har nu Hertugdommet Warschau, ophørt at existere under den hidtilværende Benævnelse. J Staden sees nu igjen det gamle polske Flag, nemlig: den hvide Ørn med Lithauens Vaaben, en Ridder til Hest i Harnisk. - Rigsdagen har og saa undertegnet en Conføberationsact og udstædt en Declaration, hvorved alle i russisk Militair= og Civiltieneste staaende Polakker opfordres til at træde i polsk Tieneste og befries fra den Eed, de have aflagt den russiske Keiser. I Gaar var hele Staden paa det prægtigste illumineret, og ved denne Leilighed saaes mange fortræffelige Transparen- Da Russerne trække sig tilbage, saa ter. venter man dagligen Efterretning om et Slag ved Wilno. Den polske og den combinerede Armee skulle d. 27de d. M. passere Floden ved Grodno. Det østerrigske Corps, 35,000 Mand stærk, er, under Fyrsten af Schwarzenbergs Commando, rykket over Zamock, Lublin, Siedlee frem mod Bresc ved Bog. - D. 30 Junii. Som man forsikkrer, ere de franske Legioner allerede rykkede ind i Willna.