JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Det kan vel ikke tænkes, at Staten opretter og holder et Theater, for tillige at skaffe Statskassen Revender; thi til denne Hensigt vilde dets Bortforpagtning være mere passende. Men et af Staten underholdt Theater burde dog, naar de første Omkostninger ved Oprettelsen vare bestridte, kunne bestaae ved sine egne Jndtægter. J det mindste burde det aldrig koste uforholdsmæssigen mod Statens øvrige Udgivter, en Paastand, der er saa meget billigere, som dets umiddelbare Jndflydelse dog indskrænket sig til en mindre Deel af Nationen, og det ikkun er denne Deel, som jevnligen kan deeltage i den Fornøielse, det yder. Jøvrigt forstaaer det sig, at jo mere Staten til skyder, jo større Fordring har den ogsaa til Theatret, i Hensyn til det Maal, det skal naae, og den Aand, det skal udbrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Af det foregaaende følger nu saavel hvilke Stykker, der allene bør komme i Betragtning til Valg for Repertoiret, som ogsaa, at af disse Stykker bør især vælges de, der meest kunne tiltrække Tilskuerne, altsaa de, som meest egne sig til theatralsk Fremstilling og have størst Theater-Effect. J Almindelighed bør vistnok ethvert Stykke, som antages, kunne ei allene betale de Omkostninger, dets Fremstilling fordrer, men endog give et klækkeligt Overskud til Kassen. Derom bør man have den fuldkomneste Overbeviisning, der er muelig, for man lader det opføre, og fra Reglen selv burde man overhovedet paa det allersieldneste under Omstændigheder, som de nærværende, udentvivlaldrig - tillade sig Undtagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Med de idelige Oversættelser af tildeels slette fremmede Skuespil, der i de sidste Aar ere bragte paa vort Theater, kan neppe nogen, der mener Theatret vel, være tilfreds. Jkke heller kan det alt for store Overflod af fremmede Syngestykker bifaldes, endskjøndt det forresten er rigtigt, og fortjener at paaskjønnes, at man paa en Tid, da Theatret eier deels udmærkede, deels gode Sangere og Sangerinder, og kan understøtte Sangen med et fortræffeligt Orchester, benytter saavel disse Midler, som Publicums tiltagende Lyst til Musik; men denne Lyst maa ledes til det Bedste, ikke blot føies. Naar man lader det ene Syngestykke hurtigen fortrænge det andet, saa kan den Musik der har afgjort Værdie, ikke gjøre tilbørligt Jndtryk og Virkning. Men det vilde den kunne, naar man blandt gode Musikstykker blot valgte de bedste, og lod den udmærkede Musik saa ofte gjentages, at den ret kunde gjennemtrænge Øren og Sjæll. Naar vi ville laane Skuespil og Theatermusik fra Fremmede, saa have vi det hele Forraad af hvad England, Frankrig, Tydskland, Jtalien og Spanien have frembragt, at vælge iblandt; hvilken Skam da, hvis vi vælge slet og smagløst Kram, hvor der er saa meget Godt og Ypperligt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
De mange Oversættelser, der som en Syndflod have oversvømmet vort Theater, komme foren stor Deel af den Skik, at Theatret skal ødsle Nyheder paa Publicum, der dog, som vi have seet, ofte skjønner saa lidet derpaa, at adskillige af disse Nyheder ikke engang have udholdt at spilles alle Ugens Aftener. Det Theater, der ikkun ved idelige Nyheder kan holde sig, maa have et meget slet Repertoire, og vil stedse faae det endnu slettere. Man skulde tvertimod være sparsom paa Nyheder, og det baade for Tilskuernes og Skuespillernes Skyld. Hine forvænnes, og disse fordærves derved. Et nyt Stykke til hver Aften kan man dog ikke, i det mindste ikke i Længden, give, men dette kunde maaskee tilsidst blive nødvendigt, naar Publicum meer og meer vænnes til at forlange ikke noget Godt, men allene noget Nyt. Hvilken skadelig Jndflydelse idelig nye Stykker have paa Skuespillerne, kan man let forestille sig, naar man betænker, hvor aldeles Tiden derved berøves dem til at erhverve sig noget meer end den blotte practiske Dannelse for deres Fag, hvor aandsfortærende den evige Jndstudering af flaue Roller, der imorgen skulle afløses af endnu flauere, maa være; hvor megen Tid, Kraft og Lyst til Studium af værdiefuldere Roller betages dem, og hvor lidet skikkede for slige de derved blive. Thi naar man, efter hyppigen at have forskreget og forgesticuleret sig paa hjertebrækkende Kotzebulader, eengang faaer fat paa en hakespearsk Characteer, kan man letteligen forfalde til at slide Lidenskaben i Laser, istedet for at fremstille den i sin Heelhed med Kraft og Værdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Af de mange nye Roller, der maa læres, kommer det ogsaa, at næsten ingen kan læres end- og blot udenad tilgavns, hvisaarsag den fatale Jnspiration fra neden saa høiligen behøves og saa tydeligen mærkes. (Fortsættes.) En literair Mærkværdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
(Uddraget af: Frankreich im Jahre 1803.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Jndenlandske Efterretninger. J Slagelse Avis af 3 Juli læses følgende: "Da de fleste Græsarter i dette Aar ere meget fortrykkede, saavel den røde som hvide Kløver, og andre Græsarter, saa maa jeg tilstaae, at den gule Kløver har Fortrin for andre Foderurter i dette Stykke. Enhver, som ønsker at see den gule Kiøver i sin fulde Prydelse, kan indfinde sig hos Undertegnede, hvad Dag de lyste, da Erfaring skal vise, at der neppe findes Mage dertil i Siælland. Kielstrup, den 26de Juni 1821. - L. Nielsen, Sognefoged."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Odense, d. 3 Juli. Paa en Tid, da Skolevæsenets Opholdelse finder Vanskelighed, maa det være dobbelt frydefuldt at erfare, at den Lahn ske Stiftelse for hielpeløse Børn, hvis Virksomhed formedelst Pengeconjuncturerne under Krigen maatte indskrænkes allene til en Pigeskole, fra 1 Juli af atter har aabnet den i endeel Aar nedlagte Drengeskole, hvori for det første er optaget 40 Disciple, hvis Forældre enten ere døde eller i trængende Forfatning, til at nyde frie Underviisning. Saaledes yder denne herlige Stiftelse nu vor Bye en Lettelse, ved uden Byrde for det Offentlige at antage sig 110 Børn til Oplærelse, der besørges af 2 Lærere og en Lærerinde; thi Pigebørnene øves tillige i de for dem saa gavnlige Haandsysler, Spinden, Karten, Strikken og Syening. Desforuden begynder Stiftelsen efterhaanden med at understøtte saavidt muligt de værdigste og meest nødlidende Børn med Klæder og Kostpenge. - Endnu en priisværdig Jndretning for Byen er en Syngeskole for Borgerdøttre, som i Sommer er oprettet af vor duelige Organist Foersom - Forfatter til den ene af de to Compositioner til Folkesangen, som de skjønne Videnskabers Selskab fandt saa fortrinlige imellem de 24 indsendte første Gang, da Præmien ikke blev uddeelt. – J Mands Minde er her aldrig seet en saa stor Overflødighed af Reier eller i saa lang Tid som dette Aar. De bringes hertil fra Munkebo og andre Strand Byer, og sælges nu for 1 Rbs. Potten. - Endelig er dog Veiret begyndt at falde i Regnhjørnet; men denne har endnu kun været sparsom formedelst den nye Kulde og Blæst, som lader formode, at der andensteds maa have været Torden. Dog, lidet er bedre end intet, og den skydækte Himmel lover Gudskeelov, mere. - Om den fra Svendborg sidst berettede Jldsvaade ere endnu ingen Efterretninger indløbne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Løverdagen den 30 Juni afbrændte i Egnen af Assens, 4 Selveier-Gaarde og 5 Huse, som tilforn hørte under Løgismose Gods, nærmere Efterretning herom savnes endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Aalborg, d. 30 Junii. Paa det den 26de d. M. holdte Dronninglunds Marked, skal, efter Forlydende, Priserne have været følgende: Smør 9 a 11 s. Pundet; Oste 5 a 6 Mk. Lispundet; Æg 10 tz. Snesen; Hørlærred 28 a 32 s. Alen; Blaarlærred 20 a 22 s. Dito. Der skal have været Folk i Mængde, men Afsætningen paa medbragte Vare, var kun ringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Aalborg, d. 2 Juli. Løverdagen den 30te Juni fortærede Luerne ved Middagstid, under en hæftig Storm, Wissegaards Udhuse, og circa 50 Kreaturer, samt alle Gaardens Avlsredskaber, der saavelsom Kreaturerne vare assurerede. Det Omstændeligere skal nærmere blive meddeelt. Jgaar Eftermiddag havde vi en for Jorden vederqvægende Regn, tillige faldt og nogle Hagel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Viborg, d. 2 Juli. Snapstinget er og her endt, ved Domklokkens Lyd i Fredags. - Den tonede som en Gravklokke for mangt et Øre, og bragte overalt et sørgeligt Varsel om Svindsot i Pengeforfatningen og Crediten. Det forøgede Landmandens og Agerdyrkernes Mismod, at den lange Tørke, Nattefrost og nordlige Vinde have beskadiget baade Vinter- og Vaarsæden paa de stærk lerede og sandige Marker, og at Udsigten til god Høvl i Aar aldeles er forsvunden. - Af Handlendes og Haandværkeres Boutiker paa Torvet vare kun 52, og disse klagede almindelig over ringe Afsætning. Heller ikke saae man saa mange Kiøbere og Lysthavende som i de forrige Aar. Den Handel, der meest lod til at florere, var den med Sukkerbagværk og Honningkager fra Christiansfeldt, som endeel Koner og Piger fra Haderslev bragte hertil i læsseviis til Ganens Behag og Mavernes Ødelæggelse. - Den fra Aalborg ommeldte Baandkræmmer fra Kjøbenhavn, indfandt sig og her første Gang, og hans Maade at handle paa, var aldeles her som der. - Manden, der voltigerede, var og her og tjente nok ikke meget. - Det Steinerske Skuespillerselskab, der endnu er her, gav med Flid adskillige Forestillinger, der kun paa 2 a 3 Aftener vare stærk besøgte. Hr. Kammermusikus Lemming var den eneste Tonekonstner, som fra Aalborg af kom hertil og gav i 2 Aftener Konstkjendere nye Beviser paa sit bekiendte musikalske Talent, hvorved mangen Taage fordeelte sig i Tilhørernes Jndre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Skilsmissen fra denne Kone var fra nu af den første og ueftergivelige Betingelse for en Forsoning, men dette bevægede Lucian til at blive saameget urokkeligere. Saaledes fik han omsider den befaling, at rømme Frankrig. J April 1804 forlod han Paris og begav sig til Mailand, til største Ærgrelse for sin Moder, hvis Yndling han var, og saavel hun, som nogle andre Medlemmer af Familien, især Fesch, paatog sig at tilveiebringe en Forsoning. Men uagtet Navoleon tilbød sig at give Lucians Søn af første Ægteskab Hertugdømmet Parma, og ham selv StatserkekantslerVærdigheden, strandede dog denne Underhandling, da han bydende fordrede Ophævelsen af Lucians andet Ægteskab. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s.a 15 Rbmk. 12 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni, 1821) 70 a 70 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 91 a 91 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 120 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC. Nørregade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
(Efter Jndsendt.) Det vilde være overflødigt at beskrive denne Gades Tilstand og Skjebne i forrige Tider, eller Oprindelsen til dens Navn, som naturligviis kommer af Nord, efter dens Beliggenhed mod Norden. Men tænker man sig, ved at gaae igjennem denne Gade, hvorledes den var før Aaret 1807, og hvorledes den er nu 1821, saa gjennemfarer Sielen en kold Gysen. Hvor mange ædle og retskafne Medborgere mistede ikke her Livet i Luerne, hvor mange knustes og lemlæstedes ikke under hiint afskyelige Bombardement? Hvilken sand Fædrenelandsven ønsker ikke, at denne fordum af Stadens meest velhavende Mænd beboede Gade maatte, lig den fordums herlige Kirke, atter opstaae af sit Gruus. - Med Rette er der paabudet, at der af Tomter skal betales Skat; at de skulle indhegnes, eller forsynes med Plankeværk eller Muur, men Nørregade synes at være og blive i sidste Punkt et Stedbarn. At det er den Fattige umueligt at bygge, ja endogsaa at opføre for sin Grund en Muur eller et Plankeværk, behøver intet Beviis, og det synes da at burde skee for Statens eller Stadens Regning. Men mere uforklarligt er det, at de Formuende ikke bebygge deres Grunde, eller indhegne dem. Hvilket Syn for en Reisende og Enhver, der, kommende igjennem Nørreport, kjører ned af Nørregade, og som har seet denne Gade for 1807, nu at skue disse saa sørgelige Erindringer opvækkende Ruiner, Det første Sted, Øiet møder paa høire Haand, er det ældgamle Gjæstgiversted, de tre Ruller, og dernæst paa samme Side No. 46, som ligger ganske øde; paa venstre Side seer det kun lidet bedre ud. Mueligen vilde denne Gaard faae en Muur, dersom Eieren ikke var fraværende, og maaskee dette Exempel vilde blive fulgt af Naboerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
De her i Staden, som fra iværende Qvartals Begyndelse agte at holde nærværende Blad, ville behage at tegne sig eller afgive deres Adresse hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Theatrets Repertoire og hvad dermed staaer i Forbindelse. (Fortsættelse, see forr. No.) Vort Theaters fordærvelige Jagen efter Nyheder, er en Følge af den sædvanlige Drivt til at adoptere vore tydske Naboers Manerer; men det tydske Theater er, hvad dets Repertorium angaaer, alt for langt fra Fuldkommenhed, til at det heri kan være Mønster J. Der burde altsaa i hver Saison neppe bringes mere end i det Høieste fire nye Stykker, der være nu Skuespil med eller uden Musik, Originaler eller Oversættelser, paa Theatret, og dertil skulde ikkun vælges de ypperste, og, under de forhen anførte Betingelser, de, hvoraf Theatret med Sikkerhed kunde vente en passende og varig Fordeel. At Originaler, cæteris paribus, bør gives Fortrin for Oversættelser, forstaaer sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Frydendals Flensborger er sikkert ikke endnu gaaet nogen blandt de Tilskuere af Minde, som da saae dem. Jkke desmindre har man ei optaget Stykket paa Theatrets Repertoire. Hvorvidt det iøvrigt ei var bedst, at give Femacts-Stykket saaledes som Holberg selv har bestemt det til Opførelse, maa staae ved sit Værd. Troer man det ikke, saa vilde jeg ønske, at Rahbek eller nogen anden, som havde Evne dertil, og den skyldige Agtelse for Holberg, vilde i Hensyn til Gert Westphalers Indretning for Theatret gaae et Skridt videre og forbinde Enacts-Stykkets Jntrique med Femacts-Stykkets Scener og Situationer. De Scener, hvormed dette begynder, burde, efter min Mening, ingenlunde udelades. De ere interesfante og aldeles nødvendige i Stykkets Oeconomie; Scenen i Vertshuset taber sin halve Virkning naar den ikke forberedes paa denne Maade, og Holberg har deri fulgt en af ham selv ved en anden Leilighed given Regel, der aldrig bør overtrædes. To andre af Holbergs Stykker kund maaskee gives med nogen Forkortning; disse to ere det allerede nævnte: Uden Hoved og Hall(hvis Prolog dog ingenlunde maatte udelades) og Plutus, som for de herlige comiske Scener og de smukke Lærdomme, det indeholder, meget fortjener at fremdrages. Der findes i Rahbeks Samling af Holbergs Skrifter, 6 B. S. 400, en saakaldet Nytaars=Prologus, fremstillet af den hele danske Bande 1723. Jeg er overbeviist om, at denne Prolog, saa fuld af Vittigheder, og saa udmærket ved comisk Kraft og mandig Veltalenhed, vilde endnu gjøre Lykke paa vort Theater. Det fortjente i det mindste et Forsøg, da dette kunde gjøres uden al Bekostning eller nogetslags Tab.)(Fortsættes.) Bilæg til Bilæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
(Jndsendt.) Som et lidet Bilæg til de i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Num. 52 meddeelte Bilæg fortjente og følgende Uddrag af Artikelen Critique i Dictionnaire Philosophique de Voltaire, Tome cinquieme, en Plads her i Bladet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Vi holde os her til den Kritik, der avles af Nid og er ligesaa gammel som det menneskelige Kjøn. Det er omtrent 3,000 Aar siden at Hefiodus har sagt: Pottemager bærer "Nid til Pottemager, Smed til Smed, Musicus, til Musicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
En ypperlig Kritikus vilde den Kunstner være, som havde megen Kundskab og Smag, uden Fordomme og uden Nid. Han blev "vanskelig at finde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Man er hos alle Folkeslag vant til at see slette Kritiker over alle de Arbeider, der gjøre Lykke."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Det islandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, den 5 Juli 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Rentekammer i Kiøbenhavn er, under 14de Juni d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har under 13de Junii d. A. resolveret: at de i Aarene 1814 og 1815 præsterede og endnu ikke betalte Militairkiørseler i Hertugdommene Slesvig og Holsten skulle godtgiøres Kiøbstæderne med 1 Rbdlr. 32 s. og Landdistricterne med 64 Rbs. for hver Miil, som de have kiørt med tvende Heste, og at de i Overeensstemmelse hermed fornødne Godtgiørelsespenge skulle reparteres over samtlige Kiøbstæder og Landdistricter uden Undtagelse, efter det Plougtal, som er lagt til Grund for de forrige lignende Udskrivninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Da nu efter de indsendte Fortegnelser den resterende Godtgiørelsessum for de af Kiøbstæderne, saavelsom af Landdistricterne, i Aarene 1814 og 1815 præsterede Kiørseler, forsaavidt samme ikke allerede ere betalte efter Placaten af 1ste Decbr. 1819, naar det fraregnes, som er blevet i Behold af de ved fornævnte Placat udskrevne Kiørselspenge, udgiør circa 123,420 Rbdlr., saa bliver af hver Ploug at betale 6 1/2 Rbdlr., for at tilveiebringe denne Sum. - Efter Hans Majestæt fornævnte befaling, skal af disse 6 1/2 Rbdlr. Halvdelen eller 3 1/2 Rbdlr. pr. Ploug tilveiebringes og godtgiøres til Mortensdag d. A., og den anden halve Deel med 3 1/4 Rbdlr. til Mortensdag 1822, og lader Rentekammeret herefter forfatte de fornødne Beregninger og Liqvidationer, for at bestemme, hvilke Summer Kiøbstæderne, Klosterne, Godserne, Amterne, Landskaberne og Kogene have enten at betale, eller, efter Afdrag af deres Qvota, at modtage, og vil forsyne Oppebørsels betientene med de fornødne Jndtægts- og UdgivtsOrdrer; hvilket, i Følge Hans Majestæts Befaling, herved bekiendtgiøres, og tilføies tillige, at de Summer, som herefter svares, skulle, under Straf af Execution, i hver af de nævnte tvende Terminer, betales inden 6 Ugers Forløb efter den Tid, som af vedkommende Oppebørselsbetjente nærmere vil blive bekiendtgjort."De epidemiske Sygdomme, som i Aar have stærkt raset, ere Skarlagensfeber, Meslinger og Kighoste. Den sidste har endog hjemsøgt aldrende Folk, men de første have, i det Hele taget, dog ikke været ondartede. Meslinger ere en Smitte, der er kommen til os fra de sydlige Lande, og værst have de raset i Engelland 1670, da de bortrykkede 295 Mennesker, 1674. 795, og 1747. endog 981. J Wien vare de 1732 saa ondartede, at de Syge døde deraf den 4de eller 5te Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J Edinburgh døde hvert 12te Menneske deraf Den virkelige Kighoste er kommen til os fra andre Verdensdele, efter Rosenstein, fra Africa, og bliver, som bekiendt, ofte dødelig. Der er ingen Tvivl om, at ved hensigtsmæssige Foranstaltninger smitsomme Sygdomme kunde efterhaanden udryddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Med det store Kongelige Theater foretages nu en Forandring i det Jndere. Orchestret udvides lige til det Sted, hvor Souffleuren havde Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J Aar har Sildesiskeriet i vore Vande været saa betydeligt, at Sildene solgtes i Nibe for 1s. og i Helsingøer for 2 s. Oelen. Ogsaa havde man i Kjøbenhavn det Særsyn, at Fiskerne kjørte omkring i Gaderne med deres Sild og udraabte dem tilfals.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J Aalborg har Politiet bekjendtgjort følgende: "Matros Mentz Michael Nørre, har erlagt en Mulct af 10 Rbdlr. Sedler til denne Byes Fattigkasse, for at have brudt en Green af et Træ i Anlægget ved Frederikskilde; det bringes herved til almindelig Kundskab, ligesom Enhver ogsaa advares om, ei at afskiære eller afrive Grene, eller paa anden Maade beskadige eller vanzire Træeplantningen i bemeldte Anlæg, saafremt de ei herfor ville vente, paa det strængeste at blive anseete." (Der burde vel ogsaa sættes en alvorlig Straf for den Nedrighed, at besmøre Bænke &c., i offentlige Hauger med kaade, liderlige og ondskabsfulde Jnscriptioner.) Den 1 Juli omtrent Kl. 7 1/2 Aften, opdagede Skipper Hans Poulsen, hjemmehørende i Faaborg, fra Toppen af sin Jagt, paa hans Reise fra Fehmersund til Faaborg, et tilsyneladende kantret Fartøi. Han anvendte alt muligt for at komme det nærmere, og bragte derved sin Formodning til sørgelig Vished, og da han tillige saae, at 3 Mennesker hængte sig fast i Vanterne, bestræbte han sig af alle Kræfter at række disse Ulykkelige Rednings Haand. Baaden blev udsat, men da den var liden, kunde den ei indtage meere end Skipperen. Den brave Skipper Lars Brandt af Ærøeskjøbing, som var med ham i Flaade og saae Poulsens Tilberedelser til de Ulykkeliges Redning, var ikke mindre seen at yde Hjelp, og havde den Lykke, da hans Baad var større, at redde Styrmanden og Drengen. Skipperens Broder var allerede udmattet gaaet overbord Kl. omtrent 4 om Eftermiddagen, og var saaledes bleven et Rov for Bølgerne; de øvrige havde ei langt tilbage, da de vare ganske udmattede og fortumlede. Poulsen pleiede omhyggelig Skipperen, iførte ham tørre Klæder og beredte ham et godt Leie, ligesom Brandt ikke mindre sørgede for de 2de, han havde bierget. Først den paafølgende Dag kunde Skipperen give Poulsen Efterretning at hans Navn var Cerck, hjemmehørende i Burg paa Femmern, at Jagten var hans egen tilligemed Ladningen, der bestod af nogle og tredive Favne Bøgebrænde, som var indtaget i Colding, at de om Formiddagen før Ulykken skeete havde mistet deres Baad, der slæbte efter Jagten, og efterat have passeret Ærøe først bemærkede, at der var meget Vandi Skibet, de kastede strax Brænde overbord, men Skibet kantrede øieblikkelig, og de maatte redde dem i Vanterne, hvor de sad fra Kl. 11 om Formiddagen den 30 Juni til Kl. 8 1/2 Aftenen den 1 Juli, i hvilken Tid flere Fartøier passerede dem forbi, uden at de bleve observerede. Jagten laae kantret omtrent 1 1/2 Miil S. V. ud fra Weisnæs paa Ærøe. Den tiltagende Kuling og den paafølgende Nat gjorde det nødvendigt at forlade Vraget, uden at kunne bjerge meere end et Varpanker og nogle faa Blokke, der ved Brandt blev bjerget. Poulsen meddeelte Skipperen en liden Skjerv, som Hielp til Livets Underhold, og forlod dem saaledes ved Ærøeskjøbing den 2 Juli, under Taknemmeligheds Taarer ligesom han af et oprigtigt Hjerte ønskede dem en bedre Lykke i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Odense, d. 6 Juli. Som nu erfares, var det Ladebygningerne af Herregaarden Søvertorp, der sidst brændte paa Langeland. Hovedbygningen blev med Nød reddet, men en stor Deel af Bo haven ødelagdes. – J Onsdags afbrændte en Gaard i Nederholluf her ved Odense, hvorved en gammel Aftægtsmand blev et Offer for Luerne. Ogsaa ved Assens-Kanten brændte for nogle Dage siden 4 Selveiergaarde og 5 Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Aalborg, den 4 Juli. Jgaar Eftermiddags saaes sydvest for Aalborg en stærk Røg, som stedse tiltog, og vedvarede hele Eftermiddagen. Endnu har Man ei erfaret, hvor Jlden var, men Rygtet siger, at det skulle være Heder, som begyndte ved Hæsum og udbredte sig næsten lige tæt henimod Juelstrup Præstegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
Blandede Efterretninger. Lucian Buonaparte. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-10
J det tydske Morgenblads Litteraturblatt af 4de Mai d. A., læses en Anmeldelse af en ny Samling af de la Motte Fouqves Digte, hvori det blandt andet hedder: Digterens Tilbøielighed til det gigantiske i den nordiske Poesie, bliver her til et helbredende Correktiv for den Blødhed i den sydlige Romantik, som mishager saa mangen tydsk Kunstven, især naar han er fortrolig med de Gamle; den bringer Kraft i Charakteristik og Diction, og det er allerede en stor Vinding, endskjøndt en romantisk Digtnings Kraft, efter vor Mening, fremfor alt maa ligge i Hovedtanken, som er indhyllet i det bløde og glimrende Klædebon.