JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Weimar, den 11te December. - Storfyrst Michael af Rusland havde indtil nu forlænget sit Ophold paa Residents=Slottet her, og under hans kejserlige Søsters, vor Storhertugindes omhyggelige Pleie levet aldeles indgetogen og derhos gjort sig megen Bevægelse i det Frie. Storfyrsten lider, som bekjendt af Mavesmerter, og Lægernes Mening har udtalt sig for, at han Vinteren over skal blive i Tydskland og med det indtrædende Foraar bruge en betimelig Foraars-Cuur. Af denne Mening er ogsaa Keiseren, af Rusland, og efter en Coureers Ankomst fra St. Petersborg, er Storfyrsten i Dag over Frankfort afreist til Baden Baden, som det hedder, for at tilbringe nogle Dage der og raadspørge de derværende Læger og sin Sundheds-Tilstand. Hvor Storfyrsten, dernæst vil tage sit Ophold indtil Foraaret, er ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Vien, den 6te Dember – Den engelske Oberst Considine, der, som bekjendt, har været i Constantinopel, for at organisere den storherlige Armee, men som ikke kunde blive enig med den tyrkiske Regiering, er ankommet hertil og vil med det første reise videre til London. Han skal fælde en meget fordeelagtig Dom over den ny oprettede tyrkiske Milits, der kun mangler duelige Overofficerer, forat kunne opnaae den nødvendige militaire Uddannelse. Obersten troer, at ogsaa denne Mangel vil med Tiden kunne afhielpes. Efter hans Yttringer at slutte, henvender den tyrkiske Regjering især sin Opmærksomhed paa Marinen, der endnu trænger til mange Forbedringer, da Skibenes Bygning og Mandskabets Jndøvelse have været meget forsømte, og disse er dog væsentlige Fordringer, naar en Flaade skal yde virkelig Tjeneste. Den af Sultanen, til Sø-Officerers Dannelse oprettede Opdragelses-Anstalt skal imidlertid være hensigtsmæssig og berettige til det Haab, at Tyrkerne og nogle Aar fra den ville kunne hente det nødvendige Antal Elever for Sø Tjenesten. Hvad en bedre Bygning af Skibene angaaer, da vil der i Fremtiden ogsaa blive sørget derfor. Saaledes kan maaskee Porten og nogen Tid opstille en Sømagt, der ikke behøver at vige for Mehmed Alis. Den ægyptiske Marine synes allerede at have naaet sit høieste Trin, da ViceKongen har gjort for store Anstrengelser, og nu med Møje opdriver Midlerne til dens Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Den ægyptiske Flaade blev fra Begyndelsen af indrettet efter en for stor Maalestok, og Landets Kræfter tillade neppe, at den forbliver paa denne Fod, og dette kan vel komme Porten meget tilpas. Coblenz, den 12te December – J Gaar Eftermiddag skjød man i Nærheden af Carmelberg, to Mile herfra, en gammel Ulv. J Morges saae man ved høi lys Dag en anden Ulv spadsere hen over Markerne paa hiin Side af Mosel-Broen.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Fyrsten af Montfort, Hieronymus Bonaparte, passerede den 10de d. M. gjennem Køln, han kom fra London og reiste til Frankfort.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Berlin, den 18de Decbr. - Hs. Majestæt Kongen af Grækenland havde i Sinde at forlehne Statsraad og første kongelige Livlæge, Dr. Huseland, som en ærende Anerkjendelse af de Fortjenester, han tidligere havde erhvervet sig af Grækenlands Sag, med Storkorset af Forløserens Orden. Da imidlertid hans Død er paafulgt, har den kongelige græske Gesandt ved det preussiske Hof, Fyrst Maurokordato, ladet den Afdødes Arvinger tilstille det over hiin Ordens-Forledning under 24de April (6te Maj. 1836 udstedte Diplom.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Belgien. Brussel, den 15de December. - For nylig gave Kongen en stor Soiree, ved hvilken Hr. Strauss og hans Orchester fra Vien gav en Concert, der af de høieste Herskaber og alle Tilstædeværende blev optaget med det største bifald.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Det bekjendte, ogsaa i Kjøbenhavn med meget ifald seete skjønne Panorama af Salzburg af Professor Sattler er nu opstillet her i Staden, paa Barricade-Pladsen.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Jtalien. For kort siden fandt man i Strada della Fortuna i Pompeji tre Skeletter, sandsynligviis Mand, Koner og Datter, der fra det øverste Stokværk af havde villet redde sig ned paa Gaden, da Asken allerede var faldet saa tyk, at Udgangene i det lavere Stokværk derved vare tilspærrede. Man fandt disse Skeletter paa Gaden, i en Høide af tolv til femten Palmer, hvor Menneskene vare omkomne af den stærke Askeregn eller Svovllugt. Ved den lille Datters Skelet, fandt man en Guldring og tvende smaa, skjønne Ørenringe, ligeledes af Guld. – Man opdagede ogsaa et Huus i Strada di Mercurio, ligeoverfor Castor og Pollunds Huus (ved Siden af det Huus, i hvilket de 64 Sølvkar bleve fundne) et meget skjønt Maleri, forestillende en Hermaphrodits Toilet. J samme Huus fandt man allerede den 24de August d. A. paa en Væg i Veridarium, et stort, meget smukt Maleri, der forestillede Venus og Adonis. Adonis er saaret; fire Amoriner ere forsamlede omkring ham; en af disse væder en Svamp i en Vase, en anden Amorin forbinder Adonis's Saar. Figurerne paa dette billede ere colossale, omtrent ni Palmer lange; det hele billede er deligt componeret, tegnet og malet. Billedet synes udført af den samme Maler, der har malt Hercules og Telephuus i Herculanum. J de sidste Aar har man desuden, saavel i Pompeji som Herculanum (hvor man allerede for otte Aar siden paany begyndte at grave fundet de skjønneste Bronce=Figurer, især skjønne Candelabre, Vaser og andre Gjenstande, der kaste et ganske nyt Lys paa Decoreringen af Husenes indre Deele.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Tyrkiet. Den tyrkiske Avis Tekwimi Wekajis sidste Nummer af 9de Schaban (18de November) indeholder følgende Artikkel: "For at det mellem den høje Port og de europæiske Magter bestaaende Venskab bestandig kan blive større, lader Hans Høyhed sig det være magtpaaliggende, at give de Store og Embedsmændene ved de venskabeligt forbundne Hoffer, Beviser paa den storherlige Gunst og Agtelse. Saaledes har hans Høyhed allerede for længere Tid siden tilsendt den keiserlige russiske Udenrigs-Minister og virkelig Geheimeraad, Grev von Nesselrode Exc., og nogle andre høje Embedsmænd, saavelsom den i Constantinopel værende Gesandt fra det sidstnævnte Hof, Grev von Butenie Exc., Gesandtskabsraadet og Secretairerne samt Tolkene, overeensstemmende med deres respective Rang, passende Hæderstegn med Diamanter. Da nu samme Udmærkelse af samme Grund tilkommer England og Frankrigs her residerende Embedsmænd, saa have ogsaa Gesandterne fra disse tvende Hoffer, Lord Ponsonby og Admiral Baron Roussin (i Tekwimi Wekaji. staaer Rusch, tilligemed deres respective Gesandtskabspersonaler modtaget straalende Æres Decorationer. Endelig har Hans Høyhed ogsaa glædet den forrige østerrigske Gesandt, Baron von Ottenfels Exc., samme Hofs (i Vien) første Tolk og Raader ved Ministeriet for de udenrigske Anliggender, med Ordener, besatte med Diamanter. Disse Udmærkelser ere til forskjellige Tids-Afsnit blevne de nævnte Personer til Deel; men nylig er der fra Divanets Side tilstillet hver af dem et storherligt Æres Diplom.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
J det keiserlige Officin er det ottomanske Riges Historie, ti Bind, af Said Efendi fra Brücha, i Trykken, af hvilke allerede det første Bind er kommet ud, og har i en høi Grad vakt Sultanens Bifald. Værket begynder med Propheten Muhamed, og ender med Abdul Hameds Regjering, den nuværende Sultans Bedstefader.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Norge. Odelsthinget har den 8de de taget følgende Beslutning til Lov, at det skal være saavel de paa udenlandske Steder hjemmehørende Skippere, der ankomme til norske Havne og Toldsteder, som enhver Anden uformeent, selv at besørge deres Skibes og Varers Jnd- og Udklarering og Skibsfragters Jncassation, uden dertil at betjene sig af Mæglere eller til dem at erlægge nogen Betaling, naar de ej afbenyttes.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Jfølge senere Efterretninger, der gaae til 14de December, ere Embedsmændene i Storthinget og dets Afdelinger valgte paa ny, naar undtages Præsidenturen i Odelstinget, som Hr. Holst frabad sig, og som derfor er overdraget Hr. Foss. - Odelsthinget har tilendebragt Behandlingen af den nye Toldlov, og tilstillet samme Lagthinget, der nu ogsaa har fuldendt Sagen om Brændeviinssalg.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Under Discussionen i Storthinget d. 2den de angaaende Toldloven, opstod en Debatte, der, som Aftenbladet bemærker, minder om en lignende i det franske Deputeredekammer i Aaret 1831, hvorvidt Ordet snet passende kunde bruges om den franske frie Borger. – Der blev nemlig i Storthinget fremsat Erindring imod Udtrykket norske Undersaatter; og, efterat flere havde yttret sig derom, blev det endelig imod en Minoritet af 4 Stemmer afgjort, at det skulde hedde norske Borgere." – En endnu vidtløftigere Debatte opkom med Hensyn til Spørgsmaalet, om Unionsslaget eller Koffardieslaget skulde bruges paa Fartøier i Toldvæsenets Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 17de December. – Man har engang henvendt Almeenhedens Opmærksomhed paa et, for noget over et Aar siden henved fem Mile herfra oprettet Glasværk, men et industrielt Foretagende her i Byen selv, som allerede bestaaer i flere Aar, og som har den heldigste Fremgang, fortjener visselig ikke mindre at omtales, nemlig det af vor drivtige, hæderlige Medborger, Guldsmed Smith oprettede Jernstøberi. Dette Foretagende maatte, som alle af lignende Art, bestaae en haard Kamp med alle de Hindringer, som i vore Dage lægge sig i Vejen for deres Fremme, men Entrepreneuren har ikke ladet sig afskrække. Med den ham egne Kraft har han overvundet dem Alle og Støberiet er i fuld Gang allerede i flere Aar og leverer de sædvanlige Arbeider, Kakkelovne, Alt til Maskiner henhørende, Ambolter, Plouge, Skibsarbeider a. a., Alt i smagfulde, moderne Former, og rivaliserer med de andre her i Riget værende Establissementer af denne Art. At Entrepreneuren holder Priser med disse og ved sine Varers Gehalt anbefaler sig til Afsætning, spores tydeligt nok deraf, at han neppe kan tilfredsstille Bestillingerne. De nye Forbedringer, som Videnskabernes umaadelige Fremskridt i vore Dage aabne Vejen for, ere allerede paatænkte og maaske varer det ikke længe for vi see vort Støberi tilegne sig de fortrinligste blandt disse, saasom at smelte Jernet ved varm Luft &c. &c. Kort, dette Establissement, er et af dem, som her i vor, paa industrielle Foretagender ikke rige, Stad, meest har interesseret enhver Ven af Fremskriden, og der kan neppe være nogen Tvivl om, at Hr. Smith ogsaa i Tiden vil høste de Frugter, som Flid, Drivtighed og klogtig Benyttelse af Omstændighederne ikke pleie at lade savne, saameget mere som han sørger for at have meget duelige Folk til at forestaae Arbeiderne.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Kjøbenhavn, den 28de December. Den 17de December er fra Cancelliet afgaaet følgende Circulair, Skrivelse til samtlige Over øvrigheder:
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Da det er Collegiet forebragt, at der hersker forskjellige Meninger om, hvorvidt Domme, hvorved Nogen er idømt Bøder, kunne exeqveres, om de endog ere over Aar og Dag gamle, og den nu afholdte Stænderforsamling for Nørre-Jylland har yttret Ønske om, at der udtrykkeligt maatte tilkjendegives, hvilken Regel der i denne Henseende skulde følges, eller efter hvilke Principer det herom opstaaede Spørgsmaal skulde afgjøres, saa skulde Man til fornøden Efterretning og Bekjendtgjørelse for vedkommende Retsbetjente i (Titul) District tjenstligst melde, at det allerhøieste Rescript af 1ste Juli 1791 for Danmark, ligesom tidligere Rescriptet af 12te October 1770 for Norge, allerede har fastsat, at Domme, hvorved Bøder tillægges nogen offentlig Kasse, ikke forældes ved over Aar og Dag at henligge uexeqverede, og at heri ingen senere Forandring er gjort, ligesom omvendt Domme, hvorved Bøder ere tillagte Privatpersoner, i foranførste Henseende maae ansees lige med andre Ramsdamme.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Kjøbenhavn, den 23de December. Posten ankom i Formiddag Kl. 6 1/4. De Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
England. - Et Antal Skibsrhedere i Hull har stilet en Petition til Admiralitets-Collegiet, om at sende tvende Skibe med Levnetsmidler og Klædningstykker til Jishavet, for at komme de der indesluttede Hvalfiskfangere til Hjelp. Sex Skibe ligge endnu indskruede i Jsen, hvis Mandskab beløber, sig til 300 Personer.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Den 13de d. M. fandt den høitidelige Aabning Sted af den nye Jernbane mellem London og Greenwich, der nu er fuldendt indtil London Bringe. Lord Majoren og Sheriffen opstillede sig i Procession ved Affartstedet, og Vogntoget gjorde derpaa sin første Fart til Deptford.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Af Gazette, seer man, at der i Anledning af Karl X. Død er averteret en ti Ugers Hofsorg, i St. James.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Den 5te dennes ankom Hr. Evans, Forstander for det første Bureau af Northurn and Central Bank of England" i Manchester, derfra til London, og fandt til sin store Skræk, at han havde mistet en Pakke med 111,400 Pd. i Vexler, Bancosedler o. s. v. Der blev strax udsat Belønninger for at finde den, og lykkeligviis skete dette i en Stald, hvor Pakken, efter tretten Timers Forløb var som det synes ganske tilfældigviis blevet henkastet i en Krog. Dette skal være Grunden til at hiin Banks Credit dengang blev saa heftigt rystet, og som krævede dens Understøttelse af den engelske Bank. Denne manchesterske Bank skal dog nu have søgt om et større Forskud af Englands Bank, men denne skal ogsaa nu have forlangt nøjere Oplysning om hiin Banks Tilstand.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
J den beredne Gardes Hovedqvarteer i London, har man med Bestemthed sagt, at den brittiske Regjering endelig havde besluttet at sende 10,000 Mand, til Spanien, for at tage St. Sebastian i Besiddelse, som Sikkerhed for en af Hr. Mendizavaltil Lord Palmerston indgaaet Forpligtelse, i Anledning af at den brittiske Regjering havde forsynet den engelske Hjelpe-Legion med Mund- og Krigsforraad, Klædningstykker osv., saavelsom den spanske Regjering med Geværer, Raketter og alt Slags Fornødenheder siden Begyndelsen af Borgerkrigen, med Don Carlos. Lord Hill havde udstedt Befaling til Obersterne for adskillige Regimenter, at holde sig færdige til Tjenesten i Udlandet. Man ventede, at en Bataillon af hvert af de trende Fod garde-Regimenter skulde gaae med, og at det Hele gik ud paa, at skaffe General Evans Lejlighed til at bryde op fra St. Sebastian, for at cooperere med Dronningens Tropper, hvilket hidtil havde nok været ham umuligt, da han ikke havde Mandskab til at dække Staden og dens Circumvallationslinie mod et pludseligt Angreb. Med det Første skulde ogsaa Transportskibe antages, for at bringe Krigs- og Mundforraad til Spanien, og i fjorten Dage havde et forstørre Antal Fyrværkere været ivrigt beskjeftigede med Forfærdigelsen af Raketter og Patroner i Woolvich, hvorfra ogsaa i den sidste Maaned sex Regjeringsdampskibe vare afgaaede med Forraad til Legionen.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Frankerig. – Det sidste Afsnit af den telegraphiske Depesche, angaaende den mislykkede Expedition, til Constantine, lyder saaledes: "Skjøndt udmattet af Sygdom, har Soldaten opført sig fortreffeligt. Vi have bragt alle vore Kanoner med tilbage og lagt en dygtig Garnison, for største Deelen bestaaende af indfødte Tropper, i Guelma, der er en stærkere Position end selve Constantine. Vore Arabere have med Glæde seet denne min Anordning. Paa saadan Maade have vi stillet en imponerende Magt ligeoverfor en anden imponerende Magt, og af den almindelige Stemning tør jeg slutte, at Achmet Beis Magt vil bukke under for vore Beyers Overmagt. Maaskee vil denne Anordning svare os Umagen med en anden Expedition til Constantines Erobring, hvilken Stad er skjønnere, rigere og vigtigere end Algier, Bona og Oran. Hertugen af Remours har deelt alle Armeens Farer og Møisommeligheder. Hs. Kongelige Høyhed nyder uafbrudt en god Helbred.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Det Sørgespil, som man ventede at see opført, for Assiserne med de tvende formeentlige Kongemordere og eventuelle Kammertjenere hos den vordende første Consul, Oursel og Fontelle, har opløst sig i en Spøg. Da de to Anklagede kom frem for Skrankerne, gjendreve de enhver, under Jnstructionen til Protocols ført Selvanklage, og erklærede, at det aldrig var faldet dem ind at ville myrde Kongen. Neppe vilde man have troet dem paa Ordet; men med Undtagelse af deres tidligere Tilstaaelser talte ingen videre Jndicier imod dem, end et Antal anonyme Breve, ved hvilke saavel Politiet og Regjeringen som Private, før Juli-Dagene underrettedes om et forestaaende Attentat paa Kongens Liv og gjordes opmærksomme paa de Anklagede som Folk, der havde sligt i Sinde. Disse Breve erklærede nu de Anklagede for skrevne og expederede af dem selv, og en Sammenligning af Haandskrivterne, hvortil man havde taget Sagkyndige til Hjelp, godtgjorte dette ved første Blik. De Anklagede fortalte, at de ikke havde kunne nægte sig den Spøg, at benytte Regjeringens evige Frygtsomhed, til engang ret at spille den et Puds. Dette var lykkedes dem over al Forventning, idet man af Frygt for deres tvende tilspidsede Fille havde af bestilt Nationalgardens Revueog al anden Stad, og da de paa denne Maade havde seet deres Øjemeed fuldstændigt opnaaet og desuden tilkæmpet sig en Slags Berømmelse, stod Jntet meer i Veien for Oplysningen af Sagens rette Sammenhæng. Jøvrigt havde de Anklagede spillet deres Rolle saa godt, at selv deres Defensorer fuldkommen vare blevne skuffede, en af disse, Hr. Plocque, vilde dog have mærket Uraad g derved have fremført den nuværende Katastrophe General-Procureuren, Hr. Plougoulm, takkede Himlen, at det kun havde været et indbildt Complot, lod Anklagen falde og forbeholdt kun Tugt-Politiet dets Ret med Hensyn til de af de Anklagede baarne forbudte Vaaben. Endnu oplæste han til almindelig Moro en burleskrepublikkansk Forsvars-Tale paa Vers, som Oursel havde udkastet. Juryen kunde ikke andet end frikiende de tvende Spøgfugle, hvorpaa de strax bleve satte paa fri Fod. – Det er dog paafaldende, at ikke Retten, hvilket den dog havde kunne, med en alvorlig Fængselstraf hævnede den lidte Haan Om en besparende Fodringsmaade, tilvejebragt ved Fodrets Selvhedning.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
J Aaret 1835 læste jeg en Beretning i Oeconomische, Nenigketten en fra Aaret iforveien om Foderets Gjæring, frembragt ved dets egen Varme, og optegnede denne Fremgangsmaade til muelig Afbenyttelse, hvori jeg dog blev forhindret indtil Hr. Secretair Hald i dette Foraar havde den Godhed at sende mig Nr. 3 af bemeldte Tidsskrivt for 1836, hvori afhandles de Forsøg og Erfaringer Avlsbestyrer Falke i Schwichtenberg med Held havde gjort angaaende Foderets Gjæring ved Selv hedning, og som Hr. Secretairen har meddeelt, sine Læsere i Tidsskrivtet for Landoeconomi, 5te Binds 2det Hefte 1836.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Uagtet jeg saaledes skylder sidstnævnte Tidsskrivt Beretningen om den heldige Fremgang, denne Fodringsmaade ogsaa har havt hos mig nu i 7 Uger, troer jeg dog ved en Meddelelse i denne Tidende hurtigere at kunne tjene de Flere, som have anmodet mig om Underretning i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
i Anledning at General-Krigskommissair Ager gaards Angreb i denne Tidende Nr. 303. Motto: En gludsk Hund, som selv ikke vilde udrette noget Nyttigt, og lod det blive ved at gjøre Lofte paa Løfte, kunde desuagtet ikke lide at Andre foretog sig noget af det, den ogsaa kunde have gjort, naar den gad være over det, eller var kommen paa den Jdee. Den laae derfor stedse paa Luur, og som en Rasende, anfaldt den uden Grund Enhver, der stod den i Veien, eller der søgte at virke gavnlig i en Sag, som den antog laae den nær, eller hvorved den blev mindet om, hvor langt den selv stod tilbage. – Den fortjente saaledes den Afsky, den i Stilhed vistes af Enhver, der nøiere kjendte dens samvittighedsløse Fremfærd. og følgelig var vidende om, hvor lidet den var værdig den Tiltro, den søgte at tiltvinge sig. - Hvorlunde denne glubske Hund endte, har Historien endnu ikke meldt, men at dens skamløse Færd ei bliver dens Gavn, tør man vente. En Fabel.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
Da Enhver nok kjender Generalkrigskommissair Reer gaards Tænke- og Handlemaade, vil man sikkert ogsaa finde det rigtigt, at jeg kort affærdiger ham, især da hans plumpe Angreb saa øiensynligt kun hidrører fra usselt Brødnid, – der fuldelig beviser, at Manden føler sin egen Svaghed i Faget, eftersom han ellers vilde forsmaa et saa foragteligt Middel, til at nedsætte den yngre Concurrents Virksomhed. At Neergaard, som Veterinair med Hensyn til den nyere Tids Fremskridt, er høist ubetydelig, har enhver Sagkyndig længe vidst, og det kan nu tilfulde sees af hans i Angrebet fremsatte Sætninger og Forslag, Stutterisaget vedkommende; – thi han snakker som en Mand, der er bleven staaende hvor han for 20 Aar siden var naaet hen, aldeles ukjendt med Videnskabens sildigere raske Fremskriden. Desuagtet er han nu fræk nok til, med en Overdommers Mine og Magtsprog at nedrive, og paa en skamløs Maade at forkaste Alt det, der ikke findes i hans overgjemte Kundskabs-Masse, eller passer til hans Jnteresse. At han i den Anledning, som sædvanlig, betjener sig af uværdige Midler, saasom at rive Contrapartens Sætninger fra hinanden, at udelade oplysende Ord og Navne, at anvende Fordreielser m. m. og især giver sig af med at bedømme Ting, der endnu ikke existere, og følgelig ikke kunne bedømmes, ere Omstændigheder, som det ærede Publicum, ved nøiere at gjennemlæse hans Angreb og at sammenholde dette med mine Arbeider, vil finde tilstrækkelig godtgjort. Jøvrigt har jeg med mit Skrift om de Augustenborgske Væddeløb, ved min Oversættelse af "Biel, om offentlige Stutterier, ved mit Priisskrift om Danmarks Hesteavl, ved min Veterinair-Tidende", foruden ved flere Afhandlinger i Tidsskrifter og Blade, hvoriblandt ogsaa i tydske, f. Ex. i "Oeconomische Renigkeiten undVerhandlungen", tilstrækkeligt givet Publicum Lejlighed til at bedømme, paa hvilken Punkt i Videnskaberne jeg staaer. – Naar man fremlægger sine Arbejder offentlig, kan der vist ikke gjøres mere for at blive bedømt fra den rette Synspunkt, end jeg har gjort.
Berlingske Tidende, 1836-12-23
J Anledning af mine offentlige Forelæsninger, der holdes efter Landhuusholdnings-Selskabets Opfordring og Foranstaltning, sammenligner han mig med en umoden, madende Eftersnakker." Naar man er i en Alder af 37 Aar, og derhos fra den tidligere Ungdom, under en Faders kyndige Veiledning, har været i en uafladelig og udbredt Virksomhed i Grene, der høre til Veterinairfaget, saa er man vist ikke umoden, hverken i Alder eller i Faget. Forhvorvidt Neergaard har været tilstæde, ved mine Forelæsninger, veed jeg ikke, da det blandt meer end 100 Tilhørere, som vare der den første Aften, og omtrent 160, som indfandt sig den næste Aften, ikke var mig muligt at skjælne hver enkelt, – men har Neergaard ikke været der, er det jo ham der er en Eftersnakker, der har sit Omdømme fra Andre, eller maaskee det atter er hans eiendommelige Sind, som lader ham see endog den uskyldigste Ting fra den sletteste Side. Jøvrigt indfandt sig der begge Aftener saadanne Hædersmænd, om hvem selv J. V. Neergaard maae undsøe sig ved at paastaae, at de kommer paa Steder, hvor de som Unger mades eller det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab nogensinde vilde indbyde Publicum til at blive madet. – Som bekjendt har Neergaard tidligere været anmodet om at holde, ja ogsaa begyndt lignende Forelæsninger.