JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-02-15
Blandede Efterretninger. De Tydske Aviser melde fra Warschau af 30 Janv. Gaar bragte en Staffette fra Berlin fornroeliggende Efterretninger over den Russiske Monarchindes skrivtlige Erklæringer til Kongen af Preussen angaaende de Betingelser, uden hvilke Hun ikke vil samtykke i Forlig enten med Sverrig eller Porten; heller ikke vil Hun slutte det, uden med hver for sig af begge disse Hoffer.
Viborger Samler, 1790-02-15
Fra Petersborg skrives at være i forrige Aar udskibet Vahre for adskillige Nationer til Værdie i Alt: 18 Millioner, 719,690 Rubler.
Viborger Samler, 1790-02-15
J Wildbad i det Würtembergske har man sidst i Decbr. og først i Janv. slaaet Græs af en Fods Høide til Foeder. Den 14de Janv. blomstrede et Æbletræe paa den Nordre Side, men formedelst den paafulgte kolde Nat, visnede Blomsterne, og faldte af den følgende Dag.
Viborger Samler, 1790-02-15
Dødsfald. J Ringkiøbing den 8de Febr. S. T. Hr. Raadmand og Byefoged Thomas Montagne, i sit 78de Aar.
Viborger Samler, 1790-02-15
Capitelv Taxt. udi Aalborg Stift. For 1789 Aars Afgrøde, Udi Thye og Mørsøe. Udi Wensyssel og Hanherrederne. 1 Tønde Rug 4 Rdlr. Rug 3 Rdlr. 2 Mrk. Byg 2 Rdlr. 1 Tønde Byg 2 Rd. 3 Mrk. 1 Tde. Havre 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Rdlr. 1 Mrk. 4 s.
Viborger Samler, 1790-02-15
Capitels=Taxt for Riber Stift. Riberhuus Amt: Rug 2 Mrk. 10 Skl. Skiepp., Byg 1 Mk. 13 Skl. Havre 1 Mrk. 2 Skl. Boghvede 1 Mrk. 11 Skl. Tør Flesk 1 Rdlr. 15 Skl. Lispdet. Smør 1 Rdlr. 2 Mk. 3 s. Honning Potten 13 s. Coldinghuus Amt. Rug 2 Mrk. 7 s. Skiepp. Byg 1 Mrk. 8 s. Havre 13 s. Boghvede 1 Mrk. 5 sk. tør Flesk 1 Rdlr. 1 Mrk. 2 s. Smør 1 Rdlr. 3 Mrk. 11 s. Honning 12 s.
Viborger Samler, 1790-02-15
Capitels=Taxten. for Lundenæs og Bønflinge Amter: Rug Skieppen 2 Mrk. 8 s. Byg 1 Mrk. 11 s. Havre 13 s. Boghvede 1 Mrk. 10 s. Tør Flesk 1 Rdlr. 8 s. Smør 3 Rdlr. 1 Mrk. 8 s. Honning 12 s.
Viborger Samler, 1790-02-15
Bekiendtgiørelse. Cytimus. 4 Rdlr. 1. i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at, eftersom Os elskelig Kammerraad Peter Hansen til Landting udi Riber Stift, for os allerunderdanigst haver andraget, at han har solgt den ham tilhørende halve Stubber gaard med tilhørende Gods og Kirke til Os elskelig Niels Sehestedt vor Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Viborg Stift, samt Amtmand over Halds- og Skivehuus Amter, saa have Vi, efter hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse Contoirets Efterretninger, den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som i navnlige Maader kunde have nogen Prætention til ham paa bemeldte Gods, hvad enten samme maatte reise af Skifte=Administrationer eller Oberformynderiet, det være sig enten Myndige eller Umyndige med Formynder og Værger eller Curatorer og Enker med Laugværger, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, i Henseende til bemeldte halve Stubbergaard at anmelde og beviisliggiøre for Os elskelig Justitsraad Elias Jacobi, Byefoged udi Vor Kiøbstæd Holstebroe, som tillige Herredsfoged i Hierm Ginding Herred, saa og at han paa lige Maade maae indkalde alle dem, som enten i lige Henseende, eller i andre navnlige Maader kunde have noget at fordre hos ham i Henseende det ham tilhørende Landting Gods, at anmelde og beviisliggjøre saadan deres havende Krav hos Supplicanten selv inden foreskrevne Tids Forløb Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 8de Januarii 1790. Under Vort Signet. Efter hans Kongl. Maists, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Viborger Samler, 1790-02-15
Kammerraad Peter Hansen til Landting udi Riber Stift, Bevilling, at maae udi Aviserne indkalde alle dem, som kunne have nogen Prætention til ham paa bemeldte Gods.
Viborger Samler, 1790-02-15
J Følge foranførte Kongl. Bevilling, indkaldes herved alle dem, som i navnlige Maader kunde have nogen Prætention til mig underskrevne eller Arvinger paa den nu af mig solgte halve Stubbergaard med tilhørende Gods og Kirke, hvad enten samme maatte reise sig af Skifte=Administrationer eller Oberformynderiet, det være sig enten Myndige eller Umyndige med Formyndere og Værger, eller Curatorer og Enker med Laugværge, dermed at fremkomme inden den i den Kongl. Bevilling bestemte Tid, og deres Krav at beviisliggiøre hos Justitsraad Elias Jacobi. Byefoged i Holstebroe, og Herredsfoged i Hierm, Ginding Herreder, sub poena præclusi & perpetui silentii. Jligemaade indkaldes alle de, som enten i lige Henseende, som ovenanført, eller i andre navnlige Maader kunde have noget at fordre hos mig i Henseende det mig tilhørende Landting Gods, til ligesaa sub poena præclusi & perpetui silentii at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav hos mig selv inden den i den Kongl. Bevilling foreskrevne Tids Forløb. Landting den 8 Febr. 1790. Peder Hansen.
Viborger Samler, 1790-02-15
J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saa lydende: Cytimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds 1789. Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Christen Willadsen, Forvalter ved Støvring gaards Klosters Gods udi Aarhuus Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, der enten som Værger have forestaaet, eller som Arvinger ere tilfaldne nogen Arv under Støvringgaards Klosters SkifteJurisdiction, og i den Henseende formeene sig at have nogen Fordring til Ober-Formynderiet, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 22 Januarii 1790. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varset, alle og enhver, være sig Myndige eller Umyndige med Værger, som i Anledning af de paa Støvringgaards Klosters Gods holdte og sluttede Skifter, maatte formeene sig at have nogen Fordring til Oberformynderiet, at de dermed inden fornævnte Tids Udløb fremkommer, og deres i saa Maade giørende Paastand lovlige beviser. Støvringgaard den 29 Jan. 1790. Chr. Willadsen.
Viborger Samler, 1790-02-15
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 8de Januarii 1790, og lydende som følger: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterlig: At Vi efter os elskelig Secretair Jens Wissing Schytte, Fuldmægtig i Vores Rentekammer, udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, hans for Mette Marie Schytte, forrige Raadmand samt Bye og Raadstueskriver i Vor Kiøbstæd Aarhuus, afgangne Knud Schyttes Efterleverske, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at hun, som med hendes Børns Samtykke, der alle ere myndige, hensidder i uskift Boe, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi fornævnte hendes afgangne Mand, Raadmand Knud Schyttes Stervboe, dermed at fremkomme, og saadanne deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den OberRet, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 28de Januar. 1790. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Mette Marie Schytte, afgangne Raadmand Knud Schyttes Enke af Aarhuus Bevilling, at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemeldte hendes afdøde Mands Creditorer, Allerunderdanigst læst ved Aarhuus Byetings Ret Torsdagen d. 21 Jan. 1790. Testerer, som constitueret i Hr. Raadmand Hviids Fraværelse. M. F. Leschly. Samme Tid protocolleret af P. Risom, Ligesaa fremlagt, læst og protocolleret for Aarhuus Raadstue Ret Mandagen den 25de Januarii 1790. N. Rohde. L. P. Risom. H. Hasselbalch. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de, som maatte have noget at fordre efter afg. Raadmand Bye= og Raadstueskriver Knud Schytte hans anbetroede Embeder betræffende, eller af hvad anden Krav maatte være, dermed at indfinde dem til den anordnede Tid hos Enken i hendes iboende Gaard i Aarhuus. Kiøbenhavn den 9de Januarii 1790. Jens Wissing Schytte.
Viborger Samler, 1790-02-15
Under Stamhuset Ausumgaards Gods i Lundenæs Amt, i Hierm Herred, i Weirum Sogn, i det saakaldte Kroe huus er for nogen Tid siden bortdød et ugivt Fruentimmer ved Navn Anne Marie Knak, hvis Efterladenskaber strax paa Dødsfaldet er taget under Skiftebehandling, og som Arvinger anmeldt den Afdødes Sødskendes Børn, hvoriblant skal være en Broderdotter navnlig Else Sørensdatter, gift med Laurs Sørensen Handberg i Hierting, hvilke vel er tilskrevet om at iagttage sin Ret ved dette Skifte, men desuagtet ikke anmeldt sig, saa det er at formode, denne Arving enten er død, eller har forandret sit Opholdsted; og omendskiønt det forudsees, at der ikke kan blive noget at arve, indkaldes dog bemeldte Else Sørensdatter herved 3de Gange i den Viborger Samler, til at møde ved sidste Skiftesamling efter bemeldte afgangne Anna Marie Knak, som holdes paa Ausumgaards Skriverstue den 6te April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, hendes Arveret at lagttage. Til samme Tid og Sted indkaldes Stervboens Credi- og Debitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ausumgaard den 23 Januarii 1790. C. C. Schjern. a Kirsten Larsdatter, Huusmand Axel Nielsens Hustrue, af Ørum Bye, Dronningborg Amt, ved Døden er afgangen den 25 Decembr. a. p., og Boen paa lovbefalet Maade 30te Dagen er registeret og vurderet; saa ville saavel Debitorer som Creditorer i anførte Sterbboe behagentligen møde eller møde lade den 5 Febr. og 19 Mart. førstkommende i Enkemandens Huus, hvor Skiftet da videre tager sin Fremme, som Stervboen er meget fattig, og ordentlig Proclama at udstæde ei formaaer, tiener dette herved 3de Gange i den Viborger Samler til alle Vedkommendes Efterretning. Ørum Præstegaard den 26 Jan. 1790. J. Ørum. Jdi Simmested Bye paa Restrup Gods i Hads Amt, er H. død den 19 Januarii sidst, Friderich Anboe Snedker, hvis Efterladenskaber strax er taget under Skiftebehandling, og til videre Fremme bliver foretaget i Stervboet 30te Dagen den 18de Febr. og i Westerriis 6te og 12te Ugers Dagen den 2 Mart. og 13de April førstkommende; til hvilke Tider og Steder Arvingerne efter bemeldte Afdøde, samt Credi- og Debitorer og hvem anden derunder maatte have noget at fremme, indkaldes herved 3de Gange i den Viborger Samler til Møde, da Stervboen ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste. Westerriis den 25 Januarii 1790. Klotrup.
Viborger Samler, 1790-02-15
Svend Damgaard, som er bekiendt af det Navn Svend Kræmer, har over i et halvt Aar gjort sig usynlig; han indkaldes derfor, at indfinde sig inden denne Maaneds Udgang, for at betale hans resterende Huusleie og øvrige Debet til mig; thi i anden Fald bliver hans efterladte ubetylige Tøi paa hans Gevinst og Forlis ved offentlig Auction bortsolgt. J øvrigt vides, at han er fød paa Mors Land, hvor han og skal have nogle Sødskende. Holstebroe den 9 Febr. 1790. Simon Nyboe.
Viborger Samler, 1790-02-15
Undertegnede lader førstkommende 8de Martii i sit HuusHopsætte til at forspilles ved Tærningkast følgende: 1) En Plateau Dessert, bestaaende af 3de Speile med Rammer af Zink, dertil hører og følger: Et stor Stykke af Kiøbenhavns Porcelain, som forestiller et Hyrde Stke 2de dito couleurede og forgyldte forestiller Copido paa 2de Maader, af Saxisk Porcelain, 11 Stkkr. dito forestillende Bønderkarle og Piger med Frugter ligeledes couleurede og forgyldte, alt saxisk Porcelain Desuden 1 stor Urtepotte af Flor med couleurte Blomster. 6 Stkkr. mindre dito. En dito Plateau af et Speil med samme Slags Ramme, dertil, en Obelisk af Kiøbenhavns Porcelain, hvid, med forgyldte Zirater og 12 Stkr. hvide Dukker af samme sort Porcelain 3). En Blomster=Kurv med alle Sorter couleurede Blomster af Kiøbenhavns Porcelain med et Fouteral over af Speilglas. Indskudet paa det første er pr. Lod 1 Rdlr., og hvem som vinder samme betaler 20 Rdlr. Paa det andet er Indskudet pr. Lod 3 Mrk., og hvem som vinder samme betaler a parte 10 Rdlr. Ligeledes er Jndskuddet paa det 3die pr. Lod 4 Mrk., og hvem som vinder det, betaler 10 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-02-15
De respective Liebhabere, som maatte have Lyst at spille derudi, ville behage at tilmelde mig, hvor mange Lodder De ville have, for derefter at erfare, om Antallet kan blive saa stort, at det kan blive complet uden mit Tab. Joach. Frid. Krose. Conditor i Randers.
Viborger Samler, 1790-02-15
Auctions Bekiendtgiørelse. Afgangne Raadmand og Landstingsskriver Jacob Filstrups Gaard her i Byen, som ikke ved de forhen holdte Auctioner har kundet afhændes, bliver desaarsage atter stillet til offentlig Auction Fredagen den 5te Martii dette Aar Klokken. 10 Formiddag udi bemeldte Gaard, og da absolute til den Høistbydende bortsælges. Gaarden er som forhen skeete Bekiendtgiørelser udviser, liggende til St. Mogens Gade, bestaaer af 4re Huse, nemlig et Stuehuus 2de Etager, hver af 10 Fag, et tilbygget Sidehuus til Gaarden af 1 Etage og 7 Fag, indrettet med bekiendte og smukke Værelser saavel i øverste som nederste Etage, og 2de af Stuerne for faa Aar siden betrukne med zirlige malede Lærreds Betrækker, beqvem og god Kielder, 2de Spisekamre, Kiøkken, Bryggers, og Kølle; Endelig 2de Huse til Gaarden indrettede til Folke kamre, Stalderum, Lade, Rullestue med videre af 10 Fag Husene ere teglhængte, og i og ved Gaarden Brønd og en Hauge. Gaarden er indlukket, har god Gaardsrum og Jndkiørsel, samt asseureret i Brandkassen for 1050 Rdlr. Med Gaarden følger og forlanges, de dertil hørende Jern Kakkelovne, hvoriblant ere 2 Etager Vindovne med Kobber Dør Tromle og Rør, og den kan tages i Beboelse til førstkommende 1ste Maji.
Viborger Samler, 1790-02-15
Da neppe nogen Gaard her i Byen er bedre indrettet, og den desuden ligger i den største og fornøieligste Gade, saa er den en særdeles beqvem Boepæl for en honet Familie, hvorfore de respective Liebhabere ville behage til bemeldte Tid at indfinde sig, da Conditionerne, hvoriblant er denne, at Kiøberen for det første paa Begiering kan faae 2 a 300 Rdlr. til Laans imod 1ste Prioritets Pandt i Jordegods i berørte Gaard, nærmere skal blive dem bekiendtgjorte. ndeel moderne Meubler samt et par hundrede Kobbere, med Ramme og Glas, af forskiellige Størrelser, lader jeg ved Auction bortsælge Torsdagen den 25de Februarii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. v. Kardorff. En Skriverkarl søger Condition strax eller til førstkommende Paaske, enten paa et Comtoir eller hos en Forvalter. Videre Efterretning gives her fra Bogtrykkeriet. To 87 s.a Gaarden Sønder Winkel, som her i Samleren er publiceret til Bortsælgelse, ved Auction næstkommende 20de Februarii, nu underhaanden er bortforhandlet, saa bliver den derover tilvarede Auction herved tilbagekaldet som aldeles frafalden. Lemvig den 9de Febr. 1790. A. Bræmer.
Viborger Samler, 1790-02-15
Præstegaards Avl ved Randers, er underhaanBorup den at faae i Forpagtning.
Viborger Samler, 1790-02-15
Da Lodsedlen til den 469 Trækning i Altona paa No. 10,11, 12, 21, og 22, besat med 5 Rdlr., udstæd den 10de Febr. under Register Nr. 28, er sin Eiere frakommen, og han i dets Sted har faaet en anden, hvorved den Første ganske er mortificeret, saa bekiendtgiøres dette, om den tabte Seddel findes, ingen Gevinst derpaa kan blive udbetalt hos Baadsgaard. En skikkelig, troe, ædruelig Bondekarl, der enten har Frieheds Pas eller Tilladelse at tiene uden for Godset, kan vel læse og skrive noget, er vandt at hugge og omgaaes med Træe, kan til førstkommende Michels-Dag anvises en god Tieneste og antagelig Løn her i Viborg af Uhrmager Andreas From. os Gartner Casten Laucht paa Astrup i Salling, er i Aar ligesom i de forrige Aar, alle Slags friske og nylig hiemkomne Have-Urter= og Blomster-Frøe at bekomme for billigste Priser.
Viborger Samler, 1790-02-15
Det ærede Publikum bekiendtgiøres herved, at hos mig er, ligesom forhen, at bekomme Hauge- og Blomsterfrøe, med den tilforladelige Forsikring, at, endskiønt endeel Sorter, hvoriblant Hollandsk Rødløg=Frøe i nogle Aar har været upaalidelig hos alle Frøehandlere, nu tilligemed de øvrige Sorter kan ventes friske og reene. Ligesaa kan og bekommes Frugt-Linde og Poppelpile Træer, alt efter gangbare Priser. F. Becker.
Viborger Samler, 1790-02-15
Paa Eskier Gaard i Salling, bliver Torsdagen den 25de Februarii holdet Auction over en Deel ophugget og saug skaaret Egetræe til Vogne, Huus, Møller og Fartøiers Bygning, endeel store tykke Ælltræer til Træeskoe, samt en smuk Chaise, som og samme Tid er til Kiøbs.
Viborger Samler, 1790-02-15
Et meget skikkeligt Menneske søger Condition, for at give Jnformation saavel i Dands, som i Musik paa de fleste Slags brugelige Jnstrumenter. Accordt kan, efter Vedkommendes Behag, skee paa Maaned, Qvartal eller halv Aar. Anviisningen giver Klokker Randrup. Hvor tvende Capitaler, en paa 8000 Rdlr. og en paa 12,000 Rdlr. haves i Commission til forestaaende Viborg, Snapsting 1790, imod 1ste Prioritet udi samlet Jordegods og gangbar Rente, at udsættes, samt hvor en god Reise, Karet med ganske nye Undervogn er til Kiøbs at bekomme, derom meddeler Hr. Kiøbmand Niels Giørup udi Viborg Efterretning. 1800 Rdlr. 2 Mrk. 15 Skl.,
Viborger Samler, 1790-02-15
Umyndiges Penge, kan faaes til dette 1790 Aars Snapsting, imod sikker Pandt og gangbar Rente paa Hveiselgaard pr. Weile, hos Frid. Chr. Lang.
Viborger Samler, 1790-02-15
Hvor en Capital 10000 Rdlr. til anstundende Snapsting, imod got Pands i Jordegods, er at faae til Laans; anviser Hr. Justitsraad Secher paa Schaarupgaard ved Aarhuus.
Viborger Samler, 1790-02-15
En Capital, omtrent et par Tusinde Rigs T. M. daler, kan i næste Viborg Snapsting bekommes til Laans mod sikkert Jordegods=Pandt; nærmere Anviisning gives af Hr. Christian Fischer paa Christinendahl.
Viborger Samler, 1790-02-15
Hvor en liden Capital paa 7 a 800 Rdlr. kan N. B. bekommes til Laans udi forestaaende Viborg, Snapsting 1790 imod forsvarlig Pandt i faste Eiendomme, eller en Tiende, derom gives Underretning hos Velædle Sr. Munch Forpagter paa Rydhauge ved Holstebroe. Og L. S. J. Baumgartens Saml. von Erlenterungsschriften und Zusatzen zur Algem. Welthistorie 2 Theile; Dito Algem. Welthist. die 9 erste Theile 11 Rdlr.; G. W. Rabeners Satiren 2 Rdlr., Salzmann om de kraftigste Midler til at biebringe Børn Religion; Mansas Havecatechismus; Bastholms aandelige Taler, - Andagtsøvelse for Syge, Dito for Communicantere; Nørregaards juridiske System ere til Kiøbs hos Klokker Randrup.
Viborger Samler, 1790-02-22
(Jndsendt.) Noget om Fornuften. J de Menneskers Handlinger, ja selv deres Tanker, for saavidt man kan komme efter dem, eller giette sig til dem, ere underkastede deres dømmende Medmenneskers Domstoel. De Store dømme de Smaa, og disse igien hiine, og dette gaaer saaledes fort i en uafbrudt Kiæde. J det Øjeblik, man dømmer andre fra Fornuften, bliver man selv, maaskee paa Ti og flere Steder holdt for et af Jordens usselste Drog, og gjort endog den mindste Grad af Fornuftenstridig. Til samme Tid, som jeg giør Honneurs og præsenterer for hiin Mands store Fornuft, løber han et andet Sted Spitsrod. Til samme Tid, som jeg beleer hiin Stymper, der slæber sin Fornuft efter Haaret for at fremvise den for den lærde Verden, bliver han et andet Sted foreviget i de lærde Journaler, og hvor kan det andet være, da der ere lige saa mange Fornufter til, som der ere Mennesker. Enhver har sin egen Fornuft, og med den tillige bekommet det Privilegium af Moders Liv, at bedømme alle andres. Det er fornuftigt, siger man; men Kiere, hvad er fornuftigt, det du holder for at være det; ikke saaMen naar nu en anden laster det, du roser, leer af det, du ærer, giør Nar af det du tilbeder, hvem af Eder er da den fornuftigste, Have J maaskee begge Ret, Nei, det er imod Fornuften. Have ingen af Eder Ret? Jo det kan ikke feile. Og hvilken da Den, der troer efter sin egen Overbeviisning at dømme rigtig. Godt, saa have J da begge Ret; thi Fornuften dømmer aldrig uden efter egen Overbeviisning. Hvor skiønt er ikke dette Sted hos Tullin Hvor Narre af hverandre leer Og den, som andres Feil antaster, Er ofte selv, som hver Mand seer, Langt større Nar, end den, han laster. Spørger man, hvad er Fornuften, saa svarer en berømt Rettens Lærer, Fornuften er en Sielens Evne, at kunne gjøre sig tydelige og almindelige Begreber. Ganske rigtig, men nu er det et almindelig Begreb, at frakiende ethvert andet Menneske Fornuften, til Fordeel for sin egen. Jngen understaae sig, at kalde det Selvklogskab. Nei, Jeg - Jeg indseer tydelig, at hiin er en Daare at c. 51 s. og denne en Dosmer, men selv er jeg en fornuftig Mand. Hvo der nærmere vil overbeviises om denne uryggelige Sandhed, han læse med Agtsomhed De nyeste Efterretninger om lærde Sager. Her throner Fornuften. Kommer da elskelige Medbrødre! ærlige danske Mænd, og lader her eders Fornuft stemple. Her er Maalestokken for Fornuften. Dog, Himlen forbyde, at disse enfoldige Linier skulle komme for nær Lyset, sveedne bleve de, om ikke ganske opbrændte. Ja, hvor vilde det gaae dem, da de ei indeholde et eneste fornuftigt Ord! Torde imidlertid en enfoldig Jyde fordriste sig, at lige op til det Lys, hvorudi de høioplyste Herrer, Recensentere vandre, da ville han bede: Værdige kiere Herrer, lad den usle Skribent moere sig selv, og i Roe og Fred finde sin Løn ved at forsyne UrteBodenne med Papiir, om dette skal være hans Lod, og isteden for at ride ham til Vands, anvender derimod den Stump af Ufeilbarhed, som J have tilforhandlet Eder hos den hellige Fader, til at giøre det bedre, Maaskee - ja, hvo kan vide det skulle J da befinde, at det er langt lettere at laste, end selv at giøre Mesterstykker.
Viborger Samler, 1790-02-22
Den Hamborgske Politiske Journal for sidste Januarii Maaned leverer os følgende Historisk, politisk Oversigt over Aaret 1789.