JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Paa forandrede og gode Vilkaar bliver atter Christiansholms Avling og Hollenderie stillet til Auction paa Christiansholm, Mandagen den 17de Januari 1803, Eftermiddag Kl. 3 Slet. For den der ikke er Stedet bekiendt, anmeldes det, at Jorderne ere gode, inddeelt udi 9 Marker, hver Mark over 60 Tønder, Agerland, foruden at der til Græsning og Høebiering er circa 642 Tdr. Land, der altsammen drives og bierges med Hoverie, og at det ikke er til liden Fordeel ved Mejeriet, at Nyested Kiøbstæd er beliggende ved Gaarden, hvortil Melken a. strax kan at sættes. Conditionerne er til Eftersyn paa Postgaardene i Viborg, Odense, Corsøer, Ringsted, Wordingborg, Nyekiøbing, Marieboe hos Hr. Kiøbmand Engenberg, samt paa Christiansholms Skriverstue. Christiansholm den 9de Decbr. 1802. F. C. Raben. Efter Vedkommendes Begiæring blive saavel Thisted Byes Apothek med Vare, Jnstrumenter og Varebeholdning, i alle Deele særdeles vel forsynet og komplet, som en i Thisted, Byes reelle Gade beliggende Gaard, der er indrettet til en honet Familie, og af nyt opbygt, stillet til 1ste, 2den og 3die, som sidste Auction, enten til endelig Bortsalg, mod Kiøbesummens Betaling til Snapsting 1804, eller til Bortforpagtning paa 6 eller 10 Aar, hvilke 3de Auctioner er berammet at foretages paa bemeldte Apothek i Thisted Bye saaledes: den 1ste Auction Onsdagen den 26de Januarii, den 2den Auction Onsdagen d. 23 Februarii og den 3die og sidste Auction Onsdagen den 23de Martii, alle 1803, om Eftermiddagen Kl. 2, som for Liebhaberne bekiendtgiøres. Til samme Tid og Sted indkalder forbenævnte Apotheks nu værende Eier Peder Bech hans nærmeste Slægt til at møde, eller møde lade, om de dertil finde sig beføiede. Thisted Bye den 8de December 1802. C. Brøndlund. Bøges i Fæste fra 1ste Maji 1803 een for en Familie uden for SBondestanden beqvem indrettet Boepæl, staaende for lidet Ager og Engs Hartkorn, helst beliggende i Sorøe, Ringsted eller Holbeks Amt. De, som maatte have samme at overlade, ville behage desangaaende at meddele Underretning i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur,
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra Constantinopel den 10de Novbr. I Dag har man her fra Ægypten faaet den Efterretning, at en fransk Fregat og en Corvet ere ankommen til Alexandrien. Ombord paa Fregatten befandt den bekiendte Oberst Sebastianisig, som forhen har været sendt fra Paris til Constantinopel og Algier. Saasnart han kom i Land havde han en Samtale med den engelske General Stuart, hvem han erklærede, at han af den første Consul var beordret at undersøge Sagernes Tilstand i Ægypten, og at han ønskede at erfare de Grunde. som kunde forsinke Fuldbyrdelsen af Tractaten til Amiens og de Engelske Rømning af Ægypten. General Stuart svarede ham: at de politiske Sager slet ikke var hans Fag, at han ventede sin Regierings befalinger og at han strax efter Modtagelsen vilde fuldbyrde dem. Borgeren Sebastians sendte Corvetten til Frankerig med dette den engelske General Svar. Han selv reiste til Cairo. Jmidlertid Breve fra Ægypten hidtil fra den ene Side lyde ugunstige for os, har nu Porten faaet den Efterretning, at Beyernes Tropper i Øvreægypten vare omringede af Paschaen af Cairos Tropper. Omar Bey er gaaet over til ham med alle sine Tropper og Pesten skal anrette store Ødelæggelser, blandt Beyernes Krigsfolk. (Denne nyeste directe Skrivelse fra Constantinopel melder intet videre om Jordskielvet, end at man sammesteds har følt et let Stød, og Efterretningen om Constantinopels Ødelæggelse ja endog Undergang har altsaa været gandske uden Grund.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra London, den 7de og 10de December. Landmagtens Etat for Aaret 1803, som Krigssecretairen Forgaars bragde for i Underhuset, gav Anledning til en Debatte, der varede til i Gaar Morges Kl. 4. Krigssecresairen erklærede: "Det var nesten overflødigt, at tale om, at vor nærværende Forfatning krævede en større Militair Etat, end i de forrige Freds=Epocher. Frankerigs overorlentlige Forstørrelse, dets truende Stilling og den franske Regierings Ærgierrighed havde gjort et stort Jndtryk paa enhver, ikke allene i Storbrittanien, men i hele Europa. Vort System herved maatte være, at vedligeholde Freden saa længe, som Æren tillod det, redelig at opfylde dens Betingelser, at undgaae enhver Udfordring, men at modstaae ethvert Angreb. Frankerig besad Belgien, Holland, Rhin og Maastrømmen. Frankerig havde nu 428000 Mand regulaire Tropper paa Benene, som kunde forøges til 930000 Mand." - Han overrakte derpaa Armeens Etat af 139000 Mand, som vil koste 5 1/2 Mill Pd. Etaten i forrige Aar har kostet henimod 8, og den i det sidste Krigsaar henimod 10 Mill. Han erklærede, at Armeen havde været 250000 Mand stærk den 1ste October 1801. Deraf vare siden 120000 blevne reducerede, nemlig 10000 Mand Cavalleri og 71000 Mand Milice; de øvrige vare fremmede Corps og Jnvalider. Milicen kunde snart samles, og saaledes kunde Armeen i kort Tid bringes til 200000 Mand.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Lord Temple, som samtykkede i den store Freds=Etat, ta ede med sin sædvanlige Heftighed mod Ministrene. Han sagde: "Storbrittanniens Undertvingelse var Bonapartes Hovedøiemed, og Ministrene havde hidtil gjort alt, for at fremskynde denne ulykkelige Tidspunkt. De havde reduceret den halve Armee paa en Tid, da Frankerigs Overhoved under Fredens Maaske udvidede sit Land mere end under Krigen. J samme Forhold, som Bonaparte havde bestræbet sig for at tilintetgiøre Fredsbetingelserne og true vor Sikkerhed, havde Ministrene kappedes om, at svække de Midler, hvormed de kunde modstaae hans Ærgierrighed. De havde heller ikke standset med Afvæbningen, førend Folkets Stemme erklærede sig mod deres Banghed, og de begyndte at frygte for det ny Parlaments Stemme, og endelig indsaae, at deres Unberkastelse end ikke forskaffede dem Bonapartes tilsyneladende Skaansel. Efterat de havde nedfat Storbrittannien i hele Europas Øine, troede de, at burde vise mindre Banghed ved Jnvasionen i Schweiz, ligesom Schweiz angik os nærmere, end de øvrige invaherede Lande. Hr. Sheridan talede første Gang i det ny Parlament. Han sagde: Den nu værende Crise var den vigtigste i den engelske Historie. Al Partiaand, al Ærgierrighed maatte tilsidesættes. Dersom Frankerig ikke var mægtigere nu, end i sidste Junii, saa viste det sig dog fiendtligere ved Helvetiens Behandling, hvorfra det havde kaldt sine Tropper tilbage i Sommer, blot for at lægge Saarer for Schweizerne. Man forlangte, at den første Consul ikke skulde fornærmes i Debatterne. Han vilde undgaae det, om det nemlig var mueligt; thi han frygtede, at Kiendsgierningernes blotte Fremsættelse kunde ansees for en Fornærmelse. Engelland maatte, om mueligt, vedligeholde Freden, men ogsaa hurtig modstaae det mindste Angreb, uden at see paa Følgerne. Derfore var en stor Militair=Etat nødvendig. Ministrene behøvede ikke først at vise Aarsagerne til Faren. Man skulde kuns kaste Øinene paa Europas Landkort for at see dem. Hvis man endnu kunde maale Frankerigs Størrelse og beregne dets Folkemængde, saa var det dog ikke saa let, at maale Bonapartes Ærgierrighed. Det var ikke sandsynligt, at Bonnartes Hensigter blot gik ud paa, at koppes med Engellands Handel. Han frygtede meget mere, at Engelland var hans første Morgentanke og Gienstanden for enhver Aftenbøn, som han henvendte til Guddommen, enten denne Guddom var Jupiter, Muhamed, Bellona eller Fornuftens Gudinde. (Her blev Sheridans Tone stedse meere og meere sarcastisk. Han spottede over den occidentalske Familie eller Nation, som Bonaparte havde talet om med Hr. Fox, og talede om Kongen af Etruriens, Cisalpiniens, Piemonts og Helvetiens Behandling).¬
Berlingske Tidende, 1802-12-20
De Herrer For, Windham, Wilberforce og mange andre deeltage i denne heftige Debatte. Ministeren Addington erklærede: At blot de almindelig bekiendte Bevæggrunde vare Aarsagen til den store Freds=Etat Den 9de fortsattes Debatten i Underhuset. Thomas Greenville beskyldte Ministrue for, at de skiulte Oplysninger for Parlamentet, især Aarsagen, hvorfore Maltha ikke bliver givet tilbage. - Lord Hawkesbury viste Nødvendigheden af en stor Freds=Etat formedelst den store Kyststrækning som Frankerig havde erhvervet sig. - Doctor Lawrence om talede ved Slutningen af Debation : At Prindsen af Bouilson, som var forsynet med engelske Passer, blev arresteret i Paris, forhørt over sit Forhold med sit Pitt og Windham og derpaa forviist fra Frankerig Ministeren Addington svarede: Han var bleven meget fortørnet over denne Arrest, og havde strax ladet giøre Forestillinger i Paris, hvorpaa Prindsen blev sat i Frihed." - Alle Krigssecretairens Forslag, bleve bevilgede om Natten Kl. 1.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Den 3die aabnede Lord Moira sin forhen omtalte Motion i Overhuset. Han erklærede: "Da han i det forrige Parlament havde forkyndt sin Hensigt, at kræve Fremlæggelsen af de Jnstructioner, som Compagni=Directeurerne havde sendt til Generalgouverneuren i Bengalen, Marquis Wellesley, angaaende den unge Nabob af Arcots Afsættelse, havde det været hans Hensigt, at lette den ulykkelige unge Prindses Skjebne; men dette var nu for sildigt. Prindsen hvilede nu der, hvor hverken Dolk, Gift, Huusfiender eller fremmede Krigsmænd kunde naae ham. Han var i øvrigt langt fra, at ville bebreide Marquis Wellesley eller Lord Clive denne Handling, som havde opvakt Europas Opmærksomhed. Det hørte meget mere til et System, som Compagni=Directeurerne havde antaget længe førend begge Lords bleve ansatte i Jndien. Parlamentet havde allerede for adskillige Aar siden indseet, at det ostindiske Compagnies Jnteresse var saa nøie forbundet med det brittiske Riges, at man maatte forebygge enhver Misbrug af Magt, som Compagniet kunde udøve af Ærgierrighed eller Erobringslyst. Derfore var det ostindiske Derpartement blevet oprettet. Det vilde nu vise sig, om Departementet havde deeltaget i Directeurernes Erobringslyst og tilladt det ostindiske Districts Udvidelse, som Parlamentet ofte havde modsat sig. Man havde hidtil i Parlamentet bebreidet den franske Republik, at den undertrykkede de smaae omliggende Stater. For nærværende Tid var Compagniets Opførsel i Carnatie Anledning til den Gienbebreidelse, at Engelland lader det skee i Jndien, som det dadler saa meget hos andre i Europa." Han forlangte, at alle de Forholdsordres, som Compagni=Directeurerne desangaaende havde sendt til Jndien, skulde forelægges Parlamentet Dette blev bevilget, efterat Lord Hobart havde erklæret: Han var overbeviist om, at Handlemaaden i Carnatic vilde befindes saaledes, som Compagniets Politik og Jnteresse har udfordret. Samme Mening yttrede Exstatssecretairen Lord Greenville.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Man taler nu meget om en Allance mellem Engeland, Rusland og flere Magter.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra Wien den 8de December. J Gaar Morges reed Keiseren med Storhertug Ferdinand og Erkehertugerne Carl og Johann til Laxemburg, hvor de forlystede sig med et Jagtpartie. Ved Tilbagekomsten om Aftenen havde han den Glædr at see Keiserinden forløst med en sund Prinds J Dag Middags har Erkehertug Carl under Medhielp af 12 Biskopper og Prælater holdt den Nyfødte over Daaben, som blev forrettet under Kanonernes Torden, hvorved den unge Prinds fik Navnene Frands Carl Joseph. - J Dag efter Daaben har Erkehertug Carl oversendt Keiserinden som Faddergave et Rosentræe, hvis Blade vare forfærdigede af Guld og Roserne af Brillanter.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra Paris den 8de December. Lord Withworths glimrende Tiltrædelses=Audiene den 5te har fremstillet en mærkelig Contrast mod den stille Høitidelighed, hvormed vor Ambassadeur Andreossy er bleven modtaget i St. James efter Skik og Brug ved Hoffer sammesteds. Eeneral Andreossy kiørte i sin egen simple Eqv page næsten ude mærket igiennem Londons Gader til St. James; Lord Wihworth derimod blev afhentet i en med 6 stolte Skimler for spændt Stadsvogn, tilhørende den første Consul, og holdet pragtfuldt Tog til Thuilleriernes Slot. Efter ham fulgt de fornemste af hans Ambassade=Betiente, ligeledes i 3 af den første Consuls Eqvipager og hans egne meds Skimler jo spændte Stadsvogn fulgte tom efter Toget. Ministeren Talleyram forestilte ham for den første Consul. Efterat have overrakt sit Creditiv forestilte han sin Broder Oberst With worth, som Gesandtskabscavaleer, sine Secretairer Talbot, Benjasield og Maudeville og desuden henimod 30 relsende fornemme Engelskmænd. Den hidtilværende engelske Minister Hr. Merry havde sin Afskeedsandience og reiser med det første tilbage til London. De andre Gesandter forestilte ved denne store Audience endeel fornemme Reisende; General=Adjutanten von der Maase og Kammerjunkerne von Raben og von Lillienskjold bleve forestilte af den danske Gesandt Geheimeraad Dreyer. Marchese Gallo overrakte sit Creditiv som neapolitansk Gesandt hos den italienske Republiks Præsident. For at giøre Dagen endnu mere glimrende var der stor Parade, ved hvilken Leilighed den første Consul uddeelte endeel militaire Æresvaaben.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Den første Consuls Gemalinde vil nu indrette sig en egen særskilt Hofstat, som det sømmer sig for en RepræsentantsGemalinde for en af de første Nationer i Verden, at hun ved Modtagelsen af saa mange fornemme Personer af begge Kiøn, som enten formedelst vigtige Anliggender eller af blot Nysgierrighed komme til Paris og lade sig forestille, kan vise sig med en til hendes høie Stand passende Glands. General Menou, som siden sin Tilbagekomst fra Ægypten er bleven udnævnt til Medlem af Tribunatet, skal nu afløse General Jourdan i Piemont. Den sidste kommer nu tilbage og tager Sæde i Statsraadet.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Fregatten Curieuse er nu tilligemed nogle andre Skibe med Betiente ombord for Colonien Louisiana afseilet fra Brest til Helvoetsluis for sammesteds fra i Forening med den derværende Eskadre at afgaae til Louisiana med Tropperne under General Victor Kommando. Fra alle vore Havne ved Kanalen indløbe daglig bedrøvelige Efterretninger om Stormen den 23de Novbr. J Orient kan de ældste Folk ikke mindes en saa skrækkelig Orkan. Mange Huse ere blevne beskadigede og Træer rykkede op med Roden. Søskaderne ere tillige betydelige.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra Bern den den 8de December. Overgeneral Nen lader nu i Følge en Ordre fra Paris alle de ved Schweitzernes Afvæbning borttagne Vaaben føre til Lausanne, hvor de blive bevogtede af den anden helvetiske Linie=Batallion. Han har ogsaa bekiendtgjort vor Regiering, at han paa det bestemteste har forbudt alle franske Generaler og Officerer at udskrive nogen Slags Reqvisition i Schweitz, og at ingen anden end den af ham selv udskrevne Reqvisition skal være gyldig. - Vor til Wien ankomne Gesandt Müller von Mühbeck er bleven erkiendt sammesteds og Hr. von Dies bach skulde reise bort derfra. General Serras er nu i Chur Borgeren Matthis er paa General Neyls Ordre bleven arresteret og bragt til Aarburg. Aloys Reding er endnu ikke, som man sagde, sat paa fri Fod. Det heder, at han tilligemed de øvrige Arresterte skal føres til Paris.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Skrivelse fra Amsterdam den 11te Decbr. Alle londonske Tidender indeholde omstændelig den Efterretning: at den til London tilbagekomne romerskkelserligGesandt Grev von Stahremberg, der, som bekiendt, har gjort Reisen fra Wien til London over Paris, har ved sin Ankomst til dette sidste Sted faaet den Politiordre, at forlade Staden Paris inden 24 Timer og det franske Gebeet saa hurtig som mueligt. Man lægger til, at den i Paris residerende keiserlige Ambassadeur, Grev von Cobenzl har strax personlig begivet sig til den første Consul, for at udvirke PolitiordreusTilbagetagelse. Dette har ikke villet lykkes, hvorpaa Grev von Stahremberg ufortøvet er afreist fra Paris.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Breve fra Bryssel tale bestemt om den første Consuls nærforestaaende Reise til Belgien. J Begyndelsen af Januar ventes han til Bryssel i Selskab med Ministeren Chaptal. J Antverpen treffer han Søeministeren, for med ham at besee Havnen og Stadens vigtigste Anlæg. Fra Belgien fortsætter Bonaparte sin Reise langs med Rhinen og finder i Maynz Krigsministeren Berthier, med hvem han vil tage de til nye Fæstningsanlæg bestemte Pladser fra Frankenthal til Grændserne af den bataviske Republik, i Øiesyn. - Efter Privatbreve fra Paris taler man sammesteds løselig om en Rhodanisk Republiks Oprettelse, som skulde bestaae af den lille Walliser=Republik, Wadtland og Canton Freyburg.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Ligesaa uvisse ere Rygterne om Hertugdømmet Parmas tilkommende Bestemmelse, som nogle overlade til Spanien eller til Kongen af Etrurien mod Floridas Aftrædelse; andre derimod holde samme bestemt som en Appanage for Ludvig Bonaparte og hans Gemalinde.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Privatbreve fra Paris fornye det allerede for nogle Maaneder siden ved Journalen Bullettin de Paris udbredte, men ubekræftede Rygte, at Bonaparte vil træde i Rang med de kronede Hoveder og antage Titel af Galliernes eller Occidentens Keiser, men tillige beholde sin Titel af første Consul for den franske og Præsident for den italienske Republik. Denne vigtige Act, som i øvrigt ikke skal forandre noget af Frankerigs indvortes Forfatning, skal være besluttet, kuns veed man endnu ikke Fuldbyrdelsens egentlige Tidspunkt. Forend denne Tidspunkt skal den første Consuls Brystbillede heller ikke præges paa Mynterne. Man har endog bekiendtgiort Fragmenter af en Tale, som er bleven holdt i den første Consuls Geheimeconseil i Anledning af Keisertitelens Antagelse og Arvelighed.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Anledning af det Titulatur=Reglement som findes i den ny National=Almanak for Aaret 11, fortælles følgende: B Bourienne havde dengang han endnu var den første Consuls Geheimesecretair, taget sig den Frihed, at tilsende Almanakens Forfatter følgende Titulaturer, som i Fremtiden skulde gives Medlemmerne af Regieringen, nemlig: den første Consul, consulariske Majestæt; den anden og tredie Consul, consulariske Høiheder; den første Consuls Familie, Høiheder; Statsraaderne og Senatorerne, Tres=Honorables; Tribunerne og Lovgiverne, Honorables; Generalerne og Ministrene, Excellence. gaard; Munken i Cellen og de tre Rivaler, en Fortælling i stem Sange af Decanus Horrebov; Fragment af et Brev til Lieutenant Willemoes af Translateur Jørgensen ; Smaaedigte af Professor Olsen; Ludvig og Maria, en Ballade af Litterarus J. Rehling; Ode til Harmonien; Englene i Hytten; Bryllupet; Erindringer; Til Hiertet; Paa et aftalt Samlingssted; Natlig Fest; Sang; Sonnetter og Ar og Blomster af Kammerjunker Schach von Staffeldt; Fruevisen af Professor Tode. Den kan faaes paa Franskpapiir og Velinpapiir smukt heftet, i Franskbind, i Silke med simpelt Futteral, i Atlas Beskaffenhed fra 88 s. til 2 Rdlr. S. Poulsen, Hofboghandler, med Futteral, som en Bog til forskellige Priser efter Bindets Antoniistrædet Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Organist Fribergs store Musikmagazin paa Hiørnet af Størrestrædet og Ulkegaden Nr. 393 og 94 lige for gammel Holm har nyelig faaet en betydelig Tilvext af de nyeste og meest udsøgte Musikalier fra første Haand. Husikalier af de berømmeligste Autorer: Simonier, Concerter, Harmonie=Musique, Quartetter, Trios, Duos og Solos for alle brugelige Jnstrumenter, Nytaarsgave og Jonrnal for Damer, Arier og Duetter til fuld Orchestre, brugelige til Concerter, Syngesager med Claveer=Accomp., samt forskjellige Waltzer og Dandse, faaes i det store Musikmagazin lige for gammel Holm Nr. 393 og 94, Hiørnet af Størrestrædet og Ulkegaden. om en behagelig Nytaarsforæring fortiener at recommande res: Romanen Adelheid og Afmar, af Heine, eller for at lade ham beholde sit litterære Navn Anton Wall, en Digter, der er ligesaa almindelig yndet for sit Genie, som udmærket fra næsten alle de tydske Prosaister ved sin lette, skiønne og henrivende Stiil. Bogen bestaaer af 2 Dele, er 34 Ark stor, trykt i smaat Format og med fiin Stiil, meget godt Trykpapiir og koster heftet 1 Rdlr. 16 s., kan og faaes smukt indbunden. S. Poulsen, Hofboghandler, Antonistrædet Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Pastor Aagaards physiske, occonomiske og topographiske Beskrivelse over Thylland er udkommen fra Trykken, som bekommes hos de Hr. H. Hansen paa Porselins=Fabriken i Kiøbenhavn, Jacob Aagaard i Kolding, Just i Viborg og Kyllesbek i Thisted. Paa Trykpapiir er Prisen for Subskribenterne 3 Mk. 4 s., og for de første 4 Mk. 4 s.; paa Skrivpapiir, er Prisen for de første 4 Mk. 4 s., for de sidste 5 Mk. 6 s. De, som have Subskriptions=Planer i Hænde, ville behage at tilbagesende dem og modtage Exemplarerne paa bemeldte Steder.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Franske, Engelske, Tydske og Danske Nytaarsvers i Arkera og paa Silke, i simple og prægtige Jndfatninger, simple og brillante Blanquetter, Portofeuiller m. m., faaes til billigste Priser hos Hofboghandler S. Poulsen i Antonistrædet Nr. 324. og 325.
Berlingske Tidende, 1802-12-20
Den fædrenelandske Nepos, eller navnkundige Danske, Norske og Holsteneres korte Levnetsbeskrivelser, af Dr. N. H. S. Bloch. - At give fortiente Mennesker den Berømmelse dem tilkommer, synes ikke at være en uvigtig Tilskyndelse til dydige og gode Handlinger. Vi bør ingenlunde være sparsomme paa vor Roes mod dem, hvilke paa en eller anden Maade have oplyst Menneskeheden, eller været dens Velgiørere. De Blomster, som strøes paa Fortientes Gravhøie, ere de erkiendtligste Offere til Dyden man seer. Hele Historien er i sig selv, saaledes kun Philosophie ved Exempler. Med Hensyn til disse Sætninger, har Forfatteren til navnkundige Grækers korte Biographier, i Sinde, under Titel af den fædrenelandske Repos, at udgive til Ungdommens Brug, paa undertegnedes Forlag, navnkundige Danskes, Norskes og Holsteneres korte Levnetsbeskrivelser, hvilke hæve udmærket sig ved deres Dyder eller Talenter. De udkommet 2 smaae Octavbind, (det første næste Aar), og Prisen bliver 4 s. Arket paa Skrivp. og 3 Trykp. Subskribentersamlere tilstaaes den sædvanlige Fordeel. Subskription modtages og Planerne faaes hos A. & S. Soldin, paa Hiørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 256. Julelegge og Legemsøvelser i Selskaber, med Anviisning til Panternes Jndløsning og en Samling Pantedomme i Futteral. Andet meget forøgede Oplag. J denne Samling, der bestaar af 32 Bevægelses= og Moerskabslege, 47 Pante Svar, 41 Gaader og Charader, og 81 Forslag, til Panternes Jndløsning med tilføiet Forklaring derover, hvoraf de 40 ere indrettede til at kunne udtrækkes som Lodder, troer Samleren med Valg at have optaget alt, hvad der kan tiene til Tidsfordriv og Fornøielse i gode Selskaber. Foruden det Fortrin, at Samlingen er forøget betydeligen, har den tillige det, at den giver udførlig Anviisning til at indløse Panterne. Samlingen koster indheftet, tilligemed Pantedomme i Futteral, 56 s. Den faaes i Provindserne hos vores Commissionairer for samme Priis. Arnzen & Hartier. Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde 159. Nibelsk Historie for Ungdommen, udarbeidet efter ZerOrenner, Henke, Bastholm og flere af Wersel. Den indeholder 63 Historier, og den Moral som af hver Historie er udledet findes altid neden for anført. Bogen er 12 Ark stor og sælges for 24 s. i Materie og indb. 2 Mk. 2) Communionbog for menig Mand, af C. M. Hudtwalker, tydsk Sognepræst ved Garnisons Kirke, 16 s., indb. 20 sk. De faaes hos A. &S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.