Jyske Efterretninger, 1790-03-19
Inder Dato Christiansborg Slot den 12. Febr. er uder, kommet Forordning om Skifte Forvaltningensbedre Indretning i Danmark "Da det er blevet allerunderdanigst forestillet, at der ved Skifte=Behandlingerne paa endeel Steder skal herske megen Uorden, og det ikke paa skal være ualmindeligt, at Skifte=Forvalterne ved deres Forretninger, blot antegne det, som deri forhandles, paa bosa, løst Papiir, isteden for strax at indføre samme i dertil der indrettede og af Øvrigheden authoriserede Protocoller, hvil sing, ken ulovlige Omgangsmaade baner Vei til Fornrettelser, lags og betager Forretningerne den Troeværdighed, som bør niser. eget være uadskillelig fra enhver Rettergangs Handling; saa rykte for at hemme saadanne Misbruge, og betrygge Hans estere Majestæts kiere og troe Undersaatter imod de Fornærficia, melser, som dem derved kunde tilføies, saa har Hs. M. hage, allernaadigst funden for godt, herved at bestemme følgen paa de Forholds=Regler, som enhver Skifte=Forvalter paa det nøieste haver at efterleve; ligesom og alvorligen at befale dem, der ere betroede Øvrigheds Embederne, at den de med Aarvaagenhed paasee denne Anordnings Overderholdelse. erson, 11 Alle Skifte=Forvaltere og Skrivere, hvad enten de erson af Os ere beskikkede, eller de, som Jordegods Eiere og venHuusbonder, øve Skifte=Ret, skulde være pligtige til at schou holde ordentlige Skifte=Protocoller, hvilke af Øvrigheden, 9. Martii. bør være igiennemdragne, forseglede og authoriserede, til fornævnte Brug. 2) Disse Protocoller skulle de altid have tilstede ved Skifte=Forretningerne, og der strax indføre alt det, som der forhandles; dersom nogen skulde understaae sig herimod at handle, da skal han første Gang bøde 20 Rdlr. til Sognets Fattig=Kasse, anden Gang dobbelt, og naar det skeer tredie Gang, da tiltales af General=Fiscalen, og dømmes til at have sit Embede, eller sin Skifte=Ret forbrudt. 3) Da det er mueligt, at flere Skifte=Forretninger paa engang kunde forefalde (hvilket i sær kan formodes, hvor Skifte=Jurisdictionerne ere vidtløftige) saa bor Skifte=Retten paa saadanne Steder, have 2de eller 3de Protocoller, hvilket af Øvrigheden efter de locale Omstændigheder bestemmes og anordnes. 4, bemældte Protocoller skulle være forsynede med alphabetisk Registere, som henvise til de Steder, hvor enhver Skifte Behandling findes anført. 5) Naar nogen ved Skifte=Retten paadrage sig Forpligtelse, skal han underskrive sin Erklæring derom i Protokollen, saa bør og de Vedkommende og paagieldende, som ere tilstæde ved Skifte=Samlingerne, underskrive, til Vitterlighed, det, som er forhandlet ved ethvert Møde. 6) Paa de Stæder, hvor der nu maatte findes en saadan Mængde af uindførte Skifte=Forretninger at de ikke inden 14ten Dage fra denne Anordnings Bekiendtgiørelse, kunne være indskrevne i Protokollen, skulle Stifts befalings= og Amtmændene forelægge Skifte=Forvalterne og Skriverne en vis passende Tid, inden hvilken de under Straf af 1 Rdlrs Mulet til Fattig Kassen, for hverDag de sidde overhørig, til dem bør indsende disse Forretninger de sluttede og usluttede hver for sig, sammen hettede, paginerede og igiennemdragne, for af bemældte Øvrighed at paategnes og forsegles, hvorefter de bor giælde som originale Skifte=Protokaller; dog der herefter intet videre indføres; men de i samme begyndte Skifter fremmes i de nye dertil anthoriserede Protokoller, hvori udtrykkeligen, ved enhver saaledes continueret Forretning, skal antegnes de Paginer, hvor noget samme vedkommende og dertil hørende, findes anført i det fornævnte, at løse Forretninger gjorte Hefte. 7 Saavel Opbuds= og Skifte=Commissarier som Executores Testamenti bør aarlig tilstille Stedets Øvrighed, fuldstændig Forklaring, om hvad deraf dem er blevet forrettet, paa det at samme, tilligemed de øvrige SkifteDesignationer derfra kan indsendes til Vort Danske Cancellie, men i Kiøbenhavn skulle deslige Jndberetninger skee, umiddelbar til Cancelliet fra Commissarierne; og naar disse have sluttet deres Forretninger og givet dem beskrevne, skulle de derover holde Protokoller, hvilke, ligesom andre Skifte Forvalteres, bør være authoriserede med alle dertilhørende bilage, indleveres til vedkommende Stifts eller Amts Archiv, og i Kiøbenhavn til Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for der at bevares, paa det at vedkommende derfra kunde erholde fornøden Oplysning om det, som er bleven forhandlet. 8) Jngen, som over Skifte Ret, hvad enten han er Lehns=Besidder, Godseier, eller blot Jorddrot, skal være undtagen fra at efterleve de i denne Anordning foreskrevne Pligter; men enhver af disse bør, ligesom de almindelige Skifte=Forvaltere, lade deres Protokoller forsegle og authoriserede af Amtmanden, og naar samme ere fuldskrevne, samt de deri begyndte Skifter tilendebragte og bestrevne, indlevere Protokollerne til Amts Archivet; saa bør de og aarligen tilstille Amtmanden rigtige Fortegnel, se over de paa deres Godser og Gaarde under Behandling værende Skifter, med nøiagtige Forklaringer om deres Fremgang, hvilke bør være indrettede efter de i Rescripterne af 13 April 1764 til Stiftamtmændene i Kongeriget Danmark, af 21de næstetter til samtlige Jurisdictioner i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, og af 27, i samme Maaned til Biskopperne i bemældte Kongerige Danmark, foreskrevne Regler og hosfølgende trykte Schemata; men hvad de Skifter angaaer, hvilke Lehnsbesidderne forrette, som Amtmænd over deres Grevskaber og Baronier, og ei i Egenskab af Jorddrotter, da skulle de foranførte Oplysninger derover umiddelbar tilstilles det Danske Cancellie. 9) Bemeldte Fortegnelser og Forklaringer skal Amt manden sammenholde med Skifte=Protocollerne ved disses aarlige Forviisning, og nøie paasee, om Behandlinger ne findes lovlige, samt den brugte Omgangsmaade i Hensigt til Fæstebønder, overeensstemmende med Forordningen af 8de Junii 1787 hvilket i Protocollen skal attesteres af Amtmanden, saaledes som han derfor vil staae til Ansvar; Men ifald han, ved Revisionen, skulde opdage Misbruge, eller Forurettelser i denne Henseende, da skal han ved Skifte=Designationernes Jndsendelse til Cancelliet indberette saadant. 10) De Skifte=Protocoller, som haver været holdte i de sidste 20 Aar, og i Mangel af disse, da Skifte=Forretningerne selv, sammenhæftede paa den 6 J foreskrevne Maade, skulde inden 8te Uger fra denne Anordnings Bekiendtgiørelse, indleveres til Bevaring, i vedkommende Stifts- og Amts-Archiver, tilligemed en nøyagtig Fortegnelse over de Skifte=Forretninger, som deri findes indførte. 11, Paa det at Skifterne ikke skulle opholdes, formedelst Jucassatorernes Efterladenhed, i at aflægge Rigtighed for de Penge som ere dem betroede paa Børnenes Vegne at indfordre, saa paalægges herved Skifte=Forvalterne og bemyndige dem til, naar de finde, at de uder Behandling staaende Opbudsboer og Stervboers Penge enten ere eller efter Omstændighederne burde være indkrævede, da at forelægge Jncassator en vis og passende Tid, inden hvilken han skal aflægge Rigtighed for Boets Midler, hvilket bør skee hvad enten det af Creditorerne og Arvingerne paastaaes, eller ikke, og dersom Jucassator ey efterkommer det ham saaledes foreskrevne, da skal han, naar han befindes skyldig, ikke allene dømmes til at betale Renter, fra den Tidspunkt, som er bleven ham forelagt, men endog til at erlægge en Mulct til Sognets Fattige fra 48 sk. til 1 Rdlr. for hver Dag, han har siddet Forelæggelsen overhørig, saavelsom Processens, Omkostninger skadesløs til Boet, paa hvis Vegne Skifte=Forvalteren bør anlægge Sag imod ham ved GiæsteRetten, hvor den Sagsøgte skal være pligtig at svare og lide Dom. 12) Endeligen anbefales herved paa det alvorligste Stiftsbefalingsmænd og Amtmænd, at de skulde have nøye Opsigt med Formynder og Overformynder=Væsenet; til hvilken Ende de strax, og siden aarligen, bør fordre nøiagtig Reede og Rigtighed for alle Arvemidler, som tilhøre Umyndige i de dem betroede Stifter og Amter, fra hvilket Over=Tilsyn Jorddrotter ligesaa lidt som andre Oberformyndere, bør være unddragne. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette m.v. under samme Dato er ligeledes udkommet Forordning Li om Synsmænds Udnævnelse af følgende Jndhold: Da det er fornødent, at Syns- og GrandskningsMænd bør være kyndige og forstaae sig paa det, om hvilket de skulle give deres Skien; hvoraf følger, at naar der i den Jurisdiction, under hvilken Tingen eller Eiendommen hører, ikke gives saadanne eller det fornødne Antal af saadanne Personer, som besidde de dertil udfordrende Egenskaber, disse da maae søges andensteds; Men der ikke destomindre undertiden skal have reist sig Formalitets Tvistigheder og Gyldigheden af Syns=Forretninger, naar Grandsknings=Mændene dertil have været udnævnte af en anden Ret, end den, for hvilken Hoved Sagen blev ført; Saa haver Hans Majestæt for at afværge deslige Trætter, fundet for godt, udtrykkeligen at bestemme de Forholds=Regler, som i ovenanførte Tilfælde, bør følges og iagttages; thi bliver da herved allernaadigst befalet, at, naar der til Tvistigheders Afgiørelse, udfordres Grandsknings=Forretninger, og der, under den Jurisdiction, hvor Tingen er beliggende, eller Sagen behandles, ikke maatte findes det fornødne Antal af saadanne kyndige Mænd, som udkræves til at bedøm meldet, der ved Forretningen paasigtes, da skal Amtmanden, dersom de gives i Amtet, bemyndige en anden Ret, som er deres Værneting, til at udnævne dem og imodtage deres redelige Forklaring om den af dem holdte Besigtelse; Men, dersom et saa overordentligt Tilfælde skulde indtræffe, at der, til Forretningen maatte behøves særdeles kunsterfarne Mænd, og disse ikke heller i Amtet kunde findes, da skal Amtmanden hos Øvrigheden paa et andet Sted, hvor der ere saadanne Personer, begiere dem derfra udmældte, paa den Parts Bekostning, som anholder derom.