JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Lord Cornmallis har havt en Conference hos den første Consul paa 2 Timer, og bliver daglig indbuden til Ministrenes og andre af Regieringsmedlemmernes Tafler. Den 17de besøgte han, tilligemed Lord Min to som er kommen til Paris fra Wien, Operaen, hvor han blev modtagen med 3de Gange Haandklappen og Glædesskrig. Mellem Opergens 2den og 3die Act var følgende een af de Couplets som bleve afsiungne, og hvorved man vil have bemærket Glædestaarer i Lordens Øine. "Engelændere og Franskmænd bliv eenige, den hele Verden istemmer denne Sang. Hvem kan, naar J ere Venner, forstyrre Verdens Fred? Hertugen af Richelien og Laval ere nu og udstrøgne af Emigrantlisterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Den første Consul har for nyelig sendt Ministeren Talleyrand 3 Mænds Navne som ere udstrøgne af Emigrantlisten, for hvilke han over et Aar har ansøgt, og disse vare: Hans Broder, hans Ven d'Aumont og Digteren Pfeffel. Den første Consul skrev derhos: "At han haabede: dermed at glæde ham, Engeland. Paketbaadens Gang mellem Dover og Calais er nu begyndt. Capitainerne paa begge Magters Paketbaade, maae ved deres Ankomst levere til disse Stæders Øvrigheder, en Liste, som indeholder en nøie Beskrivelse over de Passagerer de medføre, saa at begge Regieringer derved faae tilstrækkelig Underretning om disse. Aarsagen, hvorfor Statssecretairen har nægtet at udgive Passe til Paris, angives at være: At manhar gjort den Beregning, at hvis alle som havde forlangt Passe dertil, kun hver havde taget 50 Guineer med sig, samme da ville have trukken 300,000 Guineer ud af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Sir Francis Burdett en af Pitts heftige Mødstandere, har i Underhuset, anholdt om at undersøge Aarsagen til Ministeren Pitts og hans Collegers Halstarrighed, i at forlænge den ulykkelige Krig. Hr. For vil understøtte Anklageren med sin hele Veltalenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Hr. Bagwells Skildring den 19de Novbr. i Underhuset over de Fattiges Tilstand i Jrland, var skrækkelig. Han sagde: at man havde seet disse Ulykkelige, næsten nøgne henligge paa Landeveie, Broer og offentlige Pladser, af de formedelst Mangelen paa Levnetsmidler grasserende Sygdomme. J Dublin sagde han: har Lordmajoren vel sørget for at disse ere indtagne i Hospitaler, men dybere inde i Landet har dette ikke kunnet lade sig giøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Efter en Parlamentstractat skal Banqven 6 Uger efter Difinitivtractaten er sadt i Kraft begynde at indløse dens Sedler i klingende Myndt. Da nu Tiden er forhaanden har Directionen forestillet Ministeriummet at det ville blive samme meget besværlig og at man ønskede denne Operation blev udsadt til man saae hvad Virkning: Freden gjorde, og Vexelcoursen, som for nærværende Tid var stegen, forandrede sig noget mere til Engelands Fordeel. Ministeriummet skal herpaa have besluttet, at det ikke vel kunne udsætte Terminen, men Banken kan for det første indeholde med at udbetale de smaae Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Med en Paketbaad fra Hallifax er desværre den bebrøvelige Efterretning bragt hertil, at den gule Feber, er udbrudt i Nyeyork og Nordfolk i Virginien. Jtalien. Fra den 2den til den 12te Novbr. har det uophørlig regnet her saa forskrækkelig at det lignede et Syndflod, og de ældste Mennesker ei kan erindre dets ge. Adda, Olona, Lambro og Sevesofloderne ere staadde over deres Bredde og oversvømmet Markene, ant bortreven med sig, Mølle. Huse, Mennesker, Qvæg og Træer, Egnen om Mayland ligne et Hav. Te io, Gavillone= og Pofloden ere ligeledes traadde udaf deres Bredde og ved Pavia formere sig i eet. Corsøen har sadt Staden ganske under Vand. Fra Ferara og Casalmaggiøre frygter man at høre mange Urestilfælde. Erkebiskopen i Malland har anordnet 3 Diges Bøn derfor i Cathedralkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Holland. Den 20de Novbr. blæste Vinden her stæk af Nordvest, som den 22de overgik til en virkelig Sorm, hvorved heele Egnen omkring Harlem blev sadt ner Vand. Ved Scheveningen strandede et engelsk Bigskib, ved Nordwyk op See 2 andre og ved Wyk om See et Embdner Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Adskilligt. Rigskammerretten i Weklar har sendt Fyrsten af Neumied den skrivtlige Formaning : At han skal vælge sig en stræng upartisk Raadgiver og Ven, som har Publikums Agtelse og følge hans Raad, paa det han dog engang kan faae den for ham selv og Familie saa dyrebare Rolighed og Enighed tilveiebragt, og al Sæd til Utilfredshed for Eftertiden udryddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Et engelsk Aftenblad yttrer sig i følgende skiemtefulde Tone over Freden: "J London undrer man sig blot over at den første Consul ei endnu har havt Lord Cornvallis til Taffels hos sig. Thi John Bull kan ikke blive overtydet om, at man mener det alvorlig med Freden, førende han faaer at høre, at Bonaparte og Lord Cornvallis, i det ringeste har tømt et Par Flasker Viin med hinVanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Et Malerie som den berømte Gerard haver forfærdiget for den første Consul, der forestiller Ossians Barde, hvorledes han med sin Harpes Toner ved Lorabredden, opfordrer Aanderne, er paa nogen Tid sendt til London, for der at stikkes i Kobber. Begge Nationers dueligste Kunstnere skal forene deres Talenter til dette Kunst stykkes Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
En i Paris værende Jtaliener har bekiendtgjort at han har opfunden den Kunst, hvorledes man i een Dag kan gaae til Fods 60 Miil, paa en Slags clastiske Stylter, som han vil forfærdige. Denne Kunst, at marschere hastig, som han mener og at kunne anbringes ved heele Armeer, giver han det uhyre lange Navn: Lembattorachielastitechnie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Den 8de Novbr. døde i Petersborg den rige Armenier, Etatsraad Lasaref, hvis Formue i Biergværker, Jordegodser og Huse skatteredes til 12 Millioner Rubler. Hans Enke er testamenteret en aarlig Jndtægt af 50,000 Rubler og et Jordegods paa 20000 Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Den duelige Apotheker Sprenger i Jever, har i en Tid af halvanden Time, ved det galvenniske Batterie, forhiulpen en døvstum 15aars Dreng til sin Hørelse, og efter flere Dages Brug, var han bragt saavidt, at han endog kunde høre enten et Lommeuhr gik eller stod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Spørgsmaal. Vides et tilforladeligt Raad mod Frost udi Hænder, og Fødder, ønskedes: At en derom vidende, ville være saa veltænkende at meddele sine Tanker udi den AarhuusAvis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
J den 834te Trækning i Khvn, er udtrukken følgende Numme: 83. 89. 66. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Bekiendtgiørelser. Hos Rasmus Kiellerup er lybsk Peberroed at faae tilkjøbs i Lispund og Pundviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Hos mig er indsat til Salg en Reisekasse til at fore Kramvahre, eller forarbeidet Haandværksvahre udi, Kassen er saa god som nye og med jern Beslag. Samme kan faaes for billig Priis. Colwitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Onsdagen den 23de Decbr. om Eftermiddagen Kl. 2 slet lader Undertegnede udi sin iboende Gaard ved offentlig Auction bortsælge ud af sit Leiebibliothek, en stor Deel nye og gode Bøger, vel conditionerede. Trykte Cataloger kan forinden Auctionen bekommes hos mig N. Cortsen, Bogbinder i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Paa Rosenholm er 24 Stkr. gode unge Sviin at faae tilkjøbs, naar Vedkommende ville behage at handle med Forpagteren sammesteds derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Til Lysthavendes Efterretning meldes, at paa Allinggaard staldes 162 Øxne med Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra Constantinsborg Mark er en Stud bortgaaet, Couleuren vides ei til visse, men troer den er lyse blakket, den er klippet dag ved den venstre Hofte med K. og et 1 paa Hoften, men som ventelig er ud groet; uden paa det høire Horn er den brændt med VB og inden paa med L. S; hvem der om samme kan give Oplysning loves en Douceur af Jens Knudsen i Taastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Her paa Wosnesgaard er optaget og paa Foeder indsat en blakket Koe, 5 Aar gammel, uden nogen Aftegning, men paa det venstre Kryds er klipper et M. og et = Den som kan bevise sig at være Eier af denne Koe, kan erholde den, imod Forderløn og Omkostningers Betaling. Wosnesgaard, den 3die Decbr. 1801. Møller, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Undertegnede Gaardmand Søren Sørensen Hellie i Wirring, paa Stamhuset Estrup Gods, Randers Amt, solgte for omtrent en 5 Uger siden, en gammel graae skimlet Hoppe i Randers paa Markedet, til en ubekiendt Mand. Denne Hoppe er kommen tilbage til mig for en Maanedstid siden, og kan af Eieren faaes tilbage imod de paagaaende Omkostninger; mens ifald denne ei melder sig inden 8 Dage efter dette Avertissements Dato, bliver bemelte Hoppe ved Auction bortsolgt, til Omkostningernes Udredelse, og det overskydende deponeret hos Sognefogden til videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Wirring, den 4de December 1801. Søren Sørensen Hellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
En blakhielmet Studkalv med 2 hvide Prikker paa Kroppen og Sludsøret, er for omtrent 10 Dage siden optaget og indbunden paa Foder af Niels Frandsen i Ego Bye, Eieren kan imod dette Avertissements Bekostning og en billig Foderløn faae den igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra Niels Christensen fra Ogstrupgaard, Clausholm Gods, Meilbye Sogn, er Natten imellem den 28de og 29de Novbr. bortløbet en mørkebrun stiernet Hoppe, 6 Aar gammel, med Bidsel, Sadel og en læder Grime; hvem der om samme kan give Oplysning, loves en god Douceur og Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
For omtrent 7 Uger siden er fra Laurs Pedersen i Taarop paa Bidstrup Gods i Schiød Sogn, bortkommen 3 Mærklode, den ene lyserød med Blæs og hvidagtig Hale og Mann i 3die Aar, har en Klokke om Halsen, den anden sort med noget hvidt paa den venstre Bagfod, ligeledes i 3die Aar, og den 3die mørkebrun og studsmanket, i 2det Aar. Hvo som kan give Eiersmanden Oplysning om disse 3de Bester, kan derfore vente en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
De Jordegodseiere og Præster som holde Avisen, bedes ærbødigst at vise den Godhed mod Eieren, at giøre dette Avertissement bekiendt for Lægsmændene, igiennem hvem det da lettelig kunne blive bekiendtgjort til flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra Jens Rasmusen Ego er paa Markedsdag bortløben en sorthielmet Koe, 5 a 6 Aar, med Eierens Navn, J. R. C., paa venstre Side og Reeb om Halsen; hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
En sortbroget Koe, hvis venstre Horn er afstødt, og imellem 12 a 13 Aar gl, er, da ingen Eiermand dertil har været at opspørge, af Gaardmand Jens Pedersen i Søebye, paa Clausholm Gods, indtaget paa Forder. Den kan faaes tilbage, mod lovlig Ligitimation, dette Avertissements, og øvrige Omkostningers Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
For en 6 Uger siden er mig frakommen en gl. sortstiærnet og fiedernæset næsten blesset Hæst. Hvo den kunde give mig Oplysning, eller tilbringe mig samme lover jeg sin Umage rimmelig betalt. Aarslev Kro ved Klausholm den 1ste December 1801. Søren R. Borup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra Christen Fisker, boende paa Nyegaard i Laupberg Sogn og Galthen Herred, er for 3 Uger siden bortgaaet en muusblakket 3 Aars Stud, med Mærk A. Ki Træk klippet paa den venstre Hofte. Opdageren af samme loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-05
Fra mig Undertegnede er bortstiaalet d. 21de Novbien brun Cavay, et par grønne Manskiæstes Buxe med Skindsoer, en mørkeblaae Overkjole med Staa knapper; Personen havde en Arm, den høire afskudtil fransk Tieneste efter Foregivende, og havde et Pas for Hr. Obrist Brachel i Aarhuus. Skulde samme Person antræffes, ombedes at mælde det til Grenaae PostContoir. Grenaae den 29de November 1801. J. Engstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Indenlandsk. Under 27de f. M. er, igiennem det danske Cancellie, udfærdiget en Placat, af følgende Jndhold: At endskiønt det er en Selvfølge, at de Klædedragter eller ler andre Udmærkelsestegn, som af Hs. Majestæt ere foreskrevne og autoriserede for Allerhøistsammes civile eller militaire Embedsmænd, ikke maae bæres af Uberettigede; saa finder Hs. Majestæt dog passende, offentligen at kun giøre sin Villie i denne Henseende, paa det at ingen skal kunne undskylde sig med Uvidenhed. Det befales derfor: 1) At ingen Uberettiget maae bære saadanne Uniformer, som Hs. Majestæt har bestemt, eller herefter finder for got at foreskrive, enten for de Militaire, at Søe- og Landetaten, eller for andre Embedsmænd. J Tilfælde af Overtrædelse straffes den Skyldige med 100 Rors. Bøder til Fattigvæsenet, hvilke Bøder fordobles, saa ofte Forseelsen igientages. 2) Saa skal det og være forbudt enhver, som ei af Hs. Majestæt har befaling eller Tilladelse til at bære Epauletter, at bruge enten saadanne eller andre Slags Skulderbaand, være sig af Guld, Sølv, Silke, Uldent, arbeidet Metal, af hvad Navn nævnes kan, endnu mindre maae nogen give sine Domestiqver Epauletter eller Skulderbaand paa deres Liv reer; hvo som handler herimod, straffes med det Halve af de i 1ste C. bestemte Bøder. Og dersom nogen Domestiqve skulde understaae sig, uden sit Herskabs Vidende og Villie, at bruge ovenmeldte forbudne Klædedragter, da straffes han, første Gang, med Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage, anden Gang dobbelt, og 3die Gang med 3 Maaneders Arbeid i Forbedringshuset. 3) Politiemesterne paa ethvert Sted skulle vaage over disse Buds Efterlevelse, og de, der giøre sig skyldige i Overtrædelser derimod, skulle tiltales og dømmes ved Politieretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Skuespiller Knudsen har faaet den store Guldmedaille pro Meritis, og man siger at han tillige erholder en Comedieaftens Jndtægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
J Løverdags Aftes opkom der en ulykkelig Jldebrand i en Snedkers Huus i Gottersgaden, Huset, som var af Grundmuur hvori Jlden opkom, afbrændte reent, men de andre Bygninger omkring samme, skiønt de vare gamle, bleve dog reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Af en Bekiendtgiørelse i Kbhvns Adresse-Avis, sees nu, at ogsaa Skipperen til det Flensborger Skib, som den 3die Novbr. strandede paa Kbhvns Rhed, (da han havde den Lykke at være i Land) opmuntrede de Helsingøerske Færgefolk til at bierge det paa Skibet efterladte Mandskab, og siden, da han tilbød Lars Bagge, hvad Biergeløn han forlangte for de reddede Folk, fik dette ædelmodige Svar: "at han ikke biergede sine Medmenneskers Liv for Penge." Den raske Færgemands Portrait er nu under Arbeide, og Hædersmændene, Staal Hagens og Lars Bagges skiønne Daad er alt besiunget af Digteren H. Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Man skal atter fra Sverrig have faaet oversendt en Transport nye Jernkanoner af meget svær Caliber og særdeles god Bonitet. Ligeledes har vores Artillerie antaget et nyt Slags Skyds, Coronader kaldet, som hos os før ikke har været brugelig, men skal være af megen Virkning, og især skal være brugelige hos den engelske og svenske Nation. De see ud omtrent som en Kanon, men har et kortere og større Løb end disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Ved Flaaden siger Rygtet at Antallet paa vore Bombardeerskibe i denne Tid blive forøgede; og at det nye Orlogskib Norge nævnes deriblant. Foruden Qvintus skal Batterierne neden for samme ogsaa nu være færdige i fortræsselig Stand, og hvorfra hele Kongedybet kan med Virkning nu naaes, med flere gode Indretninger ved disse Batterier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Med det nye Kirkeaars Begyndelse er den nye Evangeliskekristelige Palmebog ogsaa Søndagen den 29de f.M. indført i Assens Kirke. Foruden i denne bruges bemeldte Palmebog nu og i Nyborg, samt Norup, Korup og Ubberod Sogne, og vil ved gavmilde Proprietairers Understøttelse snart blive det paa flere Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Generalmajor Waltersdorff er den 18de passeret igiennem Brussel til Paris, hvorfra han efter kort Ophold reiser over Calais til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Den 15de August ankom Hr. Kommandeurkapitain Kofod til Tripolis med de Kgl. Fregatter Thetis og Triton. Resultatet af Underhandlingerne blev, at Paschaen ikke indtil videre vil forurolige den danske Søefart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Derimod skal Freden imellem Sverrig og Tripolis ikke være ratificeret af Kongen, men den arme Pascha kan ingen Korsarer udsende for at giøre Jagt paa de Svenske Skibe, da Tripolis vedvarende holdes blokeret af den Nordamerikanske Eskadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Den 3die Decbr. skal en engelsk Brig ført af Capt. Cundy være strandet paa den svenske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Fra den 1ste til den 5te Decbr. ere 145 Skibe exvederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Prædikanterne paa 3die Søndag, i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsp. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Udenlandsk. Frankrig. Den 22de Novbr. blev efter Consulernes befaling, Republikens saavel indvortes som udvortes Forfatning, i en vidtløftig Beskrivelse der giver samme de skiønneste Udsigter for Fremtiden, forelagt det lovgivende Korps i Tilstædeværelse af Lord Cornvallis, Marquis Luchesini og Erkebiskop Spina. Lord Cornvallis og de andre Gesandter, som bivaanede Forsamlingen, bleve af Garderne viste Militair=Honeurs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Til Amiens er allerede ankommen endeel Personer af Lord Cornvallis Følge, en Secretair af det russiske Gesandtskab, og adskillige af den spanske Gesandts Folk. Brevposten med Engeland er siden den 22de Novb. sadt paa sin gamle regelmæssige Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Om Armementet mod St. Domingo haves i Moniteuren: At Obergeneral Leclere er den 21de Novbr. gaaet ombord paa Flaaden i Brest, og den 22de Novbr. havde Admiral Villaret-Joyeuse befalet, at ingen paa Eskadren mere maatte gaae i Land og giorde sig færdig til at afseile, Statsraad Benezech og Hieronimus Bonaparte indskibe sig og til St. Domingo, den første fra Nantes og den anden fra Bordeaux. Fra Havre ere Fregatterne Comete og Infatigable med 600 Mand Tropper afseilede, for at forene sig med Flaaden i Brest. J alle vore Havne bliver der udrustet til denne Expedition og kun Mangel paa Arbeidere forhale Tiden. Et Rygte, at Marqvis Cornvallis skal have gjort Forestillinger til Regieringen, imod den store Armee som sendes til St. Domingo, er neppe troeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Den amerikanske Gesandt Livingston har medbragt Regieringen Depescher fra den franske Generalcommissair, Borger Pichon i Nordamerica, som indeholder: At der skal herske stor Uenighed imellem Negerne paa St Domingo og at Toussaint derfor har opsadt den nye Constitutions Jndførelse indtil han har faaet Svar fra Frankrig; saa befrygtede og mange Jndvaanere der, at man ville sætte dem i Oprørstand imod Moderlandet. Toussaint har sendt en Agent til Jamaica for at kiøbe Slaver, men Gouverneuren der, har ikke villet indlade sig i noget med ham. Uagtet den engelske Gouverneur den Gang ikke vidste noget af Fredspræliminarerne, har han dog viist en Slags Uvillie og Frygt for et nyt Algiersk Grundelse midt i America. Toussaint har endelig sadt den franske Agent Romme i Friehed, som derpaa er ankommen til Nordamerica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Den 7de Novbr. kom 8 Græsk engelske Transportskibe til Toulon med endeel af Besætningen i Alexandrien, som kun har været 23 Dage underveis fra Egypten. 3 Dage efter deres Afseiling agtede General Menou ligeledes at tiltræde Reisen fra Egypten til Frankrig med de der endnu værende sidste 100 Franskmænd. En fra Egypten tilbagekommen Sappeurbataillon er allerede marscheret til St. Qvintin for der at arbeide paa Kanal gravningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Jtalien. Den franske Coureer Monstache har nu virkelig overbragt til Maylland den af den første Consul bekræftede Cisalpinske Constitution, med den Erklæring: Den første Consul ville gjerne for første Gang udnævne de fornemste Embedsmænd, ville og desaarsag personlig komme til Mayland, hvis ikke saa mange Forretninger afholde ham derfra. Men da han dog skulle giøre en Reise til Lion, saa inviterede han følgende nemlig: 29 Cisalpinske Biskopper, 33 Præster, 46 Personer til en formelig Kongres at komme til sig i Lion, rene, 31 Consulter; 31 Lærde, 48 af NationalgarMedlemmer af Justitstribunalerne, 31 af Handelskamderne, 27 af Linietropperne, 6 af Regieringsudskuddet, 150 Notabler og 1 af hver af de 48 Hovedstæder. Hver af disse Deputerede erholder foreløbig 100 Ducater, til Reisepenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Holland. Admiral de Winther, som præsiderer i det høie Krigsraad, er igien afreist til sin Flaade i Texelen. I dette Krigsraad blev Capitain-Lieutnant Pletz, som den 24de Octbr. 1798 overgav den hollandske Fregat Furie til en engelsk Fregat, degraderet til yngst Over lieutnant, og tør i de 5 første Aar ikke commandere noget Skib. Blie til Goree, fra den 22de til den 27de Novbr. for Privatbreve fra Holland, beregner Antallet af de fra ulykkede Skibe, til 33, og at derved i alt er omkommet 74 Mennesker hvoriblant 11 Engelskmænd som vare op klattrede paa Skibsmasten, men kunne ikke reddes. En dansk Galeasel, ved Navn unge Friderik, er uden Mandskab drevet paa Land ved Helvoetsluis. J Nærheden af Briel skal der allene af forulykkede Skibe være dreven 3000 Oxhoveder af Viin og Brændeviin i Land. Dette Uveir har været et haard Slag for Assecurandeurerne. Adskilligt. Det Helvetiske Senat har nu bekiendtgjort en almindelig Amnestie, hvori alle mod Staten og Regieringen siden den 1ste Jan. 1798 begangne politiske og militaire Forseelser ere tilgivne og de derover fældte Domme tilintetgjorte, selv de Schweitzere som have tient ved Emigrantkorpser kan komme hiem til Fædrelandet, men maae inden de første 14 Dages Forløb aflægge Troe skabs Eed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Natten mellem den 24de og 25de Novbr. døde den berømte Feldtmarschal Lasen, i sit 81 Aar. Han var een af de ældste Officerer i Keiserlig Tieneste. Han har testementeret Erkehertug Karl sin skiønne engelske Park i Dornbach ved Wien, med den Begiering, at samme og for Eftertiden maatte staae aaben til Publikums Fornøielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Den Mayllandske Maler Boldrini fremviser nu i Paris for Penge et kostbar Malerie af Corregio, forestillende Christus paa Oliebierget. Det var før Neapels Erobring et af de største Zirater paa det Kongelige Lystslot Capo di Monte. Det kostbare Mallerie: Den hellige Familie, som Raphael malede for Kong Franciscus, 1ste, er nu ophængt i det store Pariser Gallerie. Hertugen af Mattheil Søn, er af hans oprørske Bønder dræbt paa hans Landgods ved Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
J den nu endte Krig har Engeland fra dens Begyndelse 1793 indtil Octbr. d. A., deels erobret, deels ødelagt 81 fiendtlige Linieskibe, nemlig: 45 Franske, 25 Hollandske, 11 Spanske, 3 Skibe paa 50 Kan., nemlig: 2 Franske og 1 Hollandsk, 184 Fregatter, nemlig: 133 Franske, 31 Hollandske og 20 Spanske; 248 Slupper eller mindre Krigskibe, nemlig 161 Franske, 132 Hollandske og 55 Spanske; tilsammen 516 Krigskibe, og desuden har de taget 934 Kapere og 5453 Koffardieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-12-09
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de uindløste Breve for November Maaned. Fra Colding, Abelona Frantzen. Hamborg, Francesco, Mattioli Ginit. . Odense, Giærtner Anders Hansen a Søebygaard, Wiborg, Jens Jespersen Sneker i Galthen. Flensborg, Skipper Hans Christian Jensen. i Sønderborg, . . Lorenz M. Lorentsen. . Rendsborg, Grenadeer Peder Lausen. Hamborg, Chirurgus Mallander i Ebeltoft. . Apenrade, Bager A. W. Sperling. - Randers, Søren Thuesen i Grenaae. Aarhuus Post-Kontoir, den 8de Decbr. 1801. Holm.