Berlingske Tidende, 1814-11-25
Lord Bridport foreslog Takadressen. Hr. Graham understøttede Forslaget. Hr. Whitbread. J Prindsregentens Tale, og i de Taler, som de to Foreslaaende have holdt, er der ikke meldt et Old om hvorfor vi saa tidligen ere kaldte sammen. Vi høre om blomstrende Finantser, men ogsaa tillige om nye Paalag. Jeg haaber man vil for Anstændigheds Skyld give en Erklæring, om vi, som Publicum troer, blot ere sammenkaldte forat tilveiebringe Penge. Man opfordrer os i Talerne til at vælte al Skyld for Krigens Fortsættelse paa America Jeg havde Lyst til at spørge, hvorfor føres Krigen endnu Er det maasker for en Grandse, eller for Presningens Skyld, eller for vore Søerettigheder. Den Lord, som fremkom med Forslager, paastaaer, at Regieringen har gjort alt forat vedligeholde Freden, og beraaber sig paa den hele Ministerialbrevvexling. Forat gjendrive ham henviser jeg til den Deel af Ministerialbrevvexlingen, som blev ført af en høistæret Herre (Canning). - Med Bedrøvelse seer jeg, at Kongelige Familier og andre Fyrster, som igien have erholdt deres Fædres Arvedeel, have ikke i Ulykke lært at regiere bedre. De synes at troe, at Unde saatterne alene er til for deres Skyld. Har end Opdragelse, Overtro og Uvidenhed meget indskrænket enkelte Fyrsters Jdeer, saa havde de dog i Ulykke maattet lære, at Folkets Vil er deres eget, og at de uden Folket ere intet. Hvad vilde der være blevet af den hæder rige Kamp mod Frankrig, dersom ikke Nationerne selv havde handlet og med egen Enthusialme kiæmpet for den store Sag og for deres Souverainer, Som det lader have adskillige af de Fyrster, som faae deres Herredømme tilbage, den Tro, at man ganske maae betage Menneskene den Tanke, at de have Ret til at være lovmæssig frie. Folket maa i nogle Egne igien underkaste sig det afskyeligste Slaveri, eller vove en ny Frihedskamp, som dog nu skulde være endt. Hvortil en da saameget Blod rundet i saamange Egne? - De tydske Kongers Opførsel i sidste Krig giver Stof til mange Betragtninger. Alt syntes først at ville see hvad Gang den store Kamp tog. Af Prindsregenten er udstædt den Erklæring, at Hannover er bleven ophøiet til et Kongerige. - Som det lader skal ogsaa Hannovers Territorium arronderes. Jeg befrygter kun, at vi derved ofte ville blive indviklede i Fastlandets Sager. Republiqven Genua skal, som man anfører, ganske ophøre. Aldrig kan jeg billige denne Forholdsregel. Hvorfor skulle uskyldige, alle Deele nyttende, smaae Republiqver ikke bestaae, Der var en Tidspunkt, da de Allierede søgte Bistand fra alle Sider. Der blev ogsaa underhandlet med en Beslægtet af Napoleon, med en Fyrste, hvis Kongerige ligger i det sydlige Jtalien. Man sluttede med ham et Slags Forbindelse, og skulde denne brydes, da vilde det være en paafaldende Krænkelse af vor Nationalredelighed. Siden han er bleven Souverain af Neavel findes der, ifølge alle Efterretninger, en god, oplyst Regiering Sted, der er et levende Modbillede af en anden europæisk Souverains Higen efter at bringe sit Land tilbage til dets forrige Mørke. Er det sandt, at Engelland understøtter den spanske Regiering med Penge til at hævde deres Herredømme, Have ikke de Cortermedlemmer, som ere blevne kastede i Fængsel, været Medlemmer af de Corps, hvis Anstrængelser Kongen har at takke for fine Kron=, Maatre, dog Retfærdighedens Stemme endelig trænge igiennem. Man har tilbudet de Heftede, som i Farens Dage mente det saa bestemt med deres Fædreneland, Frihed, naar de ville igienkalde deres Meninger. En af de Anklagede blev truet med Tortur og Jnqvisition, og om Natten slæbt af sin Seng i Fængsel; men Gud var ham naadig, saa at han døde førend han naaede Fængselet. - Jntet er umueligt i Livet, endnu mindre i Politiken. Saaledes kan jeg nu ikke skiule min Forundring over, at jeg ved Parlementets Aabning ikke seer en høistaret Herre (Canning). Hvo skulde have tænkt at den Mand, der nu som engelsk Ambassadeur seller til Lissabon paa Leviathan, vilde have antaget en Post under den Minister, med hvem han tilforn aldrig kunde enes, Paa den anden Side maa man beundre den Post, som Hs. Excellence Ambassadeuren har faaet. Havde man sendt ham til Kongressen i Wien, da vilde jeg ikke have givet mit Samtykke dertil; men nu er hans Ansættelse ved et Hof, hvor intet er at giøre, og hvor Storbrittannien næsten i et heelt Aarhundrede ingen Ambassadeur har havt, en af uskadeligste Ansættelser. Skatkammercantsleren (Hr. Vansittart) besvarede disse Yttringer. Den ærede Herre, sagde han, har spurgt mig, om Kongen af Spanien har faaet nogen Understøttelse af os til at undertrykke Cortes og gienoprette Jnqvisitionen. Paa det bestemteste kan jeg svare, at Spanien ingen andre Penge har erholdt end Subsidserne til de spanske Tropper, som tiente under Lord Wellington. - Taleren siger, at vor Armees Fremfærd i Nordamerica endog vilde have vanæret Gother og Vandaler. Det er sørgeligt at blive nødt til at afvige fra Ka gens sædvanlige Regler; men Voldsomheder maae kuns med Alvor Strænghed. Den Ondskab, Americanerne have udviist, berettigi os til Giengield. Sandelig, Ødelæggelsen af offentlige Bygning: istede for af Privateiendomme, maa ansees for en mild Tugte Da Fienderne toge York, Overcanadas Hovedstad, ødelagde de Cotollet og alle de offentlige Bygninger, og slæbte alle Statseiendog mint bort. Hr. Whitbrend siger, at Capitolium ikke var af si Værd. Lad saa være, men det var Canadensernes Capitolium, dem ligesaa dyrebart som Washington kunde være for Americaner, Dog, jeg kan endnu anføre andre Gierningssageer til Beviis paa Alfricanernes Ondskab. Kan nogen Anstalt kaldes fredelig, saa var i de mühriske Brødres, dette godmodige, nyttige og arbeidsomme FolMissionsanstalt i Canada. Den faldt i de americanske Armeers Hænder, blev berøvet Alt, dets Huse afbrændte, og ikke engang en Levi blev sparet. At en saadan Maade at føre Krig paa maa ophøre, de give Gud! - Angaaende Underhandlingerne paa Congressen kan i endnu ikke erklære mig; men man venter vist at jeg skal yttre mi med Hensyn til Finantserne. De ere i den meest blomstrende Forsøning. Jndtægterne i dette Aar udgiøre næsten tre Millioner me end i forrige Aar, nemlig 63 Millioner Pund Sterling imod 60 Millioner 231,000 Pd. Udførselsrolden i Londons Havne beløb sig 1812, til 11 1/2 Million, 1813 næsten til 19 Millioner, men i Aaret 1814, fra October til October at regne, til henved 27 Millioner. - Deer ikke brugeligt at angive Aarsagerne til Parlementets tidligere Sammenkaldelse; men jeg troer, at Omsorg for de betydelige Restancer allerede kunde være Grund nok. - Den ærede Taler giør ogsaa Demærkninger over at Prindsregenten har ophølet Hannover til et Korn gerige. Churfyrstendømmet Hannover var det eneste i Tydskland sen blev tilbage, og er nu bleven forandret paa samme Maade som de øvrige. Da det tydske Rige ophørte at være et Valgrige, og alle dette Medlemmer antoge de Titler, som de fandt for godt, saa behøvede Churfyrsten af Hannover ikke at være tilfreds med en ringere Værdighed. Churfyrstendømmet vil imidlertid, ifølge hiin Forandring, hverken blive udvidet aller gjort mindre, og Antagelsen af en blot Titel har ingen Følger for Engelland. Tillige maa jeg endnu anføre at Churfyrstendommet Hannovers Ophøielse til et Kongerige har været alle store Magters Ønsk og Forlangende, forat fuldbyrde det System som de til Fredens Haandthævelse og Europas Velfærd søge at oprette- De engelske Tropper have forladt Madera, og denne Øe er igjen overgivet til den portugisiske Regiering. Generalmajor Gordon, som commanderede der, er paa Linieskibet Bombay ankommen til Portsmouth.