Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-10-06
De vigtigste Egenskaber, som har været hos enhver af de afdøde Konger af den Oldenborgske Stamme. Kong Christian l. Var forstandig, en Patron for Studeringer, forstod Regierings=Konsten. Kong Hans. En meget tarvelig Konge, tapper, forstandig, hurtig, naadig. Kong Christian H. Tapper i Begyndelsen, og tilsidst taalmodig. Kong Friderich 1. Mild, og viis i sin Regiering. Kong Christian Il. En god Krigsmand, naadig imod sine overvundne Fiender, Faderlig mod fine Borgere, et Exempel paa Gudsfrygt. Friderich H. Retfærdig, skarpsindig, hurtig, uforsagt. Kong Christian W. Munter af Gemyt, mild, retfærdig, en stor Søemand og en stor Bygherre. Kong Friderich Il. En vel studeret Herre og tillige en Krigsmand. Kong Christian V. Den største Lovgiver, en tækkelig og goddædig Herre. Kong Friderich V. Naadig paa sin Throne, tapper i Feldten, utrættelig i Arbeide, en stor Huusholder i sit Rige. Kong Christian V. En Foster=Fader for Guds Kirke, gavmild, Befordrer af Manufacturer. Kong Friderich V. From og jegod, den største Befordrer af Handelen og Videnskaber. Efterretning om den Hollandske Maade, at vaske og blegge Linned. Der er vel ingen, som jo af egen Erfarenhed skulde vide, hvor meget Lintøiet bliver slidt under Vasker Konernes Hænder. Man maae falde i Forundring over, hvor det kan vare saa længe, naar man betragter de Banke Træer, som bruges til det grove og andet finere Lintøi. De Skamle eller Bænke, hvorpaa man gemeenlig banker (thi undertiden banker man det endog paa Steene) taber snart den liden Glathed, som man giver dem til dette Brug; de fineste Dele af samme forraadner, og siden kan Lintøiet lettelig sønderrives derpaa. Den Lund, hvorigiennem det er trakt i Forveien, tiener ligesom til en Forsigtighed, som man har brugt, paa det at det skal ikke imodstaae den slette Haandtering, som man har tiltænkt det. Luden er fuld af Aske; den, som har det meste Salt, bliver holdt for den beste, og for at giøre den saaledes, blander man den, saa meget man kan, med Potaske, og i Mangel af samme tages endog meget ofte Kalk. Det Lintøi, som i 23 Timer har ligget i Blød i saadant Vand, og er allerede igiennemtrakt af Saltet i Luden, river man nu med de groveste Børster, banker det af fuld Kraft paa et ulevnt Træe, og med al Magt udvrier det. Med det fiine Lintøi gaaer man Forholdsviis noget bedre til Verks; men det er intet, Under, at saavel det ene som andet Slags holder saa lidet. Jmidlertid veed næsten heele Verden at man i Holland, har en bedre Maade at vaske paa, og at Lintøiet sammesteds holder meget længer. Mange er Omgangen ved denne Maade bekiendt, og man kan ingen Aarsag finde til Forsømmelsen i at efterfølge denne kloge og huusholderske Nation derudi, undtagen den fuldkomne Ligegyldighed, som man af en ilde anbragt Stolthed pleier at vise mod enhver Kunst, der ikkun bliver dreven af de nedriste Folk. Men da Lintøiets Vedligeholdelse er ikke en ringe Sag i Huusvæsenets indvortes Forfatning, saa vil man her vise, hvorledes man gaaer til verks i Holland, naar man vasker og bleger Lintøi, paa det at de, som boer beqvemt dertil, kan benytte sig deraf, og de øvrige rette sig derefter saa meget som mueligt er for dem.