JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J London vil man nu om Natten oplyseUhrskiverne paa alle Kirketaarne med Gas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 18de Decbr. passerede 6 Handels Courerer igjennem Brüssel fra Paris til Amsterdam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Ober-Marne Departementet i Frankrig er udbrudt en Fallit paa 7 til 8 Mill.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J en Landsbye i russisk Finland er nyligen død en Bondekone i sit 115de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
En kongelig neapolitansk Anordning af 10de November d. A. erklærer Udførselen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
af Kornvarer fra alle neapolitanske og ficilianske Havne for aldeles frie, og uden Afgivter, naar den skeer i indenlandske Skibe; for Udførselen af disse Varer i fremmede Skibe er bestemt en liden Afgivt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J det Würtembergske har i nogen Tid været mange paafølgende Jordstød. Det første var den 7de October Kl. 4 om Morgenen. Fra den Tid til den 2den Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
markede man tet. Den 2den, 3die, 5te, 18de, 19de, 20de, 21de, 25de, 26de, 28de, 29de Novbr., 1ste og 4de Decbr. føltes atter Jordstød, som i Henseende til Styrke, Varighed og Udbredelse vare høist forskjellige. Af største Heftighed vare de to hurtig paa hinanden følgende Jordstød, den 28de Novbr. henimod Middag, hvilke sporedes i den største Deel af Landet; de vare forbundne med en frygtelig Allarm i Luften, der, ligesom Jordrystelsen selv, vedblev en halv Minut; den gav Mange de tydeligste Følelser af electrisk Paavirkning, og man følte efter dem en stor Mathed i Lemmerne. Hvo der var i det Frie, følte mindre Jordens Skjælven. Husene bleve ikke noget Sted virkelig beskadigede, skjøndt løse Deele hist og her faldt ned. Paa samme Tid, de heftigste Jordstød fandt Sted, iagttoges af Flere en Lysning paa den nordlige Himmel; Jordstødenne mærkedes saavel ved en klar, som mørk Himmel; deres Retning var fra Nordvest til Sydost; Barometret holdt en Middel-Standpunct, og afvexlede mellem 2 Linier høiere eller lavere; kun den 3die Decbr. sank den meget dybt, men steeg igjen 4 Linier Natten derefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Fra Marseille meldes, at en befalingsmand paa et engelsk Krigskib blev saa henrykt over den kjække Mulaulis's Heltedaad der nu har sprengt 2de tyrkiske Admiralskibe i Luften, at han forærede ham sin egen Sabel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 18de Decbr. sneede og frøs det i og ved Toulouse saa stærkt, som man ikke i mange Aar kan erindre sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Triest, 16 Dec. J vor Havn ligge for Tiden adskillige Skibe med dansk Flag; de ville med høieste Grad af Sandsynlighed efterhaanden alle finde befragtning til nordiske Havne; men disse Afskibninger have endnu ikke begyndt, rimeligviis paa Grund af de tildeels høje Priser, hvori Sydfrugterne for Øjeblikket staae. Jfølge de seneste Efterretninger fra Verona er Kongressen dersintet igaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Slavehandel. J Europa holder man Auctioner over Heste, Qvæg og livløse Ting - i America over Mennesker, rigtig nok af Farve sorte, men dog af samme Kjød og Blod som de hvide. Længe ere Negerslaverne blevne af Europæerne betragtede som Kjøbmands gods. For kun at nævne eet Exempel af mange, ville vi anføre hiin engelske Skibscapitain Luke Collingwood, der, førende Skibet Zong, 1783 lod kaste 132 Negere overbord, under det Paaskud, at hans Mandskab kunde komme til at mangle fersk Vand. Da han kom hjem med sit tomme Skib, fordrede Skibsrehderne af Assurandeurerne de druknede Slavers fulde Værdie. Der opstod en Proces, hvorved den græsselige Historie kom til offentlig Kundskab. Den ædle Britte Granille Sharp Esg. fremtraadte og anklagede Collingwood som Morder, men han kunde ikke formaae Dommerne til at betragte Sagen fra den Synspunct. Den blev regnet blandt Søskader og man stred ene om, enten Rhederne eller Assurandeurerne skulde bære Tabet. Aug. Billard siger i sin for ikke længe siden udkomne Reise til Jsle de France og Øen Bourbon, Noget særdeles Modbydeligt har Slavernes Salg ved offentlig Auction blandt andre Efterladenskaber. Den hele Flok gaaer sørg modigen op og ned i Gaarden, hvor Auctionarius sidder, og den ene efter den anden opraabes og begabes af de Tilstædeværende. Er det en liden Sort, saa maa han staae op paa en Stoel eller et Bord. 100 Pin stre. 120 Piastre, hører man raabe. Den Sorte smiller med Velbehag, naar den Bydende er en god Herre, men er han bekjendt som en Tyran, er han fra et meget langt bortliggede Qvarteer, saa har den stakkels Neger Ondt ved at skjule sin Ærgrelse. Jmidlertid er Loven dog saa menneskelig, at den har bestemt, at Børn under syv Aar ei maa skilles fra deres Mødre. Manden bryder man sig ikke om at skille fra Konen. Rigtig nok gifte de sig uden Ceremonie, men det giver dog Anledning til hjertebrækkende Optrin. Ofte er den, der kjøber Manden, og saa menneskekierlig, at gjøre en Opoffrelse, og kjøbe Konen tillige. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
(Af Udgiveren.) Mariboe, 10 Jan. Ved voldeligen at opbrække en Laas Natten imellem den 6te og 7de dennes, er fra Hr. Kjøbmand H. C. Krøyer her i Byen bortstiaalen 4 Ænder og nogle andre Smaakreaturer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Kirkeaaret 1822 er i Lollands-Falsters Stift fødte ægte Børn, af Mandkjøn 1158, af Qvindekjøn 1070 og Uægte af begge Kjøn 135, er ialt 2363, døde af Mandkjøn 567 og af Qvindekjøn 580, følgelig 1216 flere fødte end døde. Jblandt de Fødte var 20 Par Tvillinger og iblandt de Døde 425 under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet: 144 fra 70 til 80 Aar, 52 fra 80 til 90 Aar og 8 fra 90 til 100 Aar. Ved Dødsfaldene bemærkes følgende: 16 ere druknede i Grave, Brønde og i Stranden, 4 druknede sig selv, 5 hængt sig, 1 ihjelslaget ved at falde ned af et Træe, 1 ved løbske Heste, 2 Drenge, ihielslaget af Heste, 1 ved at falde ned af en Vogn, 3 skoldet sig, 1 ihjelslaget af Lynild, 1 ihielskudt, og 1 fandtes død ved Stranden. - Folketallet i dette Stift var ved Kirkeaarets Udløb 63, 448.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J denne Tid er ved Guldborg druknet en Bondedreng ved at plumpe igjennem Jsen. Den tililende Hielp kom for silde. En Pige var i Farvandet med ham, men som blev lykkelig og vel reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Frosten vedvarer i al sin Strenghed med 9 a 10 Graders Kulde. Sneen udebliver, hvorfor man meget befrygter Vandmangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Ved Høiesteret er Frue Scharffenberg bleven frakiendt en udlaant Pengesum, for Aager. Kjøbmand Sammel Jacobsen erholdt det Halve som Angiver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Liimfjorden er allerede saa stærk islagt at man paa sine Steder rider over den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
J Kirkeaaret 1822 er i Viborg Stift fødte 2162, hvoriblandt 169 uægte. Døde ere 1355, følgeligen 807 flere Fødte end Døde. Af de Bortdøde havde 109 opnaaet en Alder imellem 80 og 90, 14 imellem 90 og 100 og 1 var over 100 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Den 7 Jan. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. Svenske Sedl. 59 1/2 s. - Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 12te Januari opføres af det herværende danske Skuespillerselskab; Brandskatten, Commedie i 1 Act, oversat af Wille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Til Slutning: Tre Fædre paa eengang, Lystspil i 2 Acter, ved Bruun. Priserne ere: 1ste Plads 3 Mk., 2den Plads 2 Mk. - Billetterne faaes i mit Logis hos Bogbinder Elgstrøm, og ved Indgangen, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6. Chlers.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
At Sognepræsten for Væggerløse Sogn, Hr. Doctor Theol. Schyths til Skifterettens Behandling opgivne Boe den 31te forrige Maaned er sluttet, bekjendtgjøres herved. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 2den Januari 1823. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
At mine Jnformationer i Mariboe og Saxkjøbing begynder Mandagen den 13de Januari, bekjendtgjøres herved, tillige bedes de ærede Familier, som endnu ønske deres Børn underviste, at henvende dem til mig selv hos Hr. Kjøbmand J. Krøyer i Mariboe eller hos Hr. Regimentschirurg Rasmussen i Saxkjøbing, hvor Conditionerne erfares. J. G. Lund, Dandseinformator. De der i Danmark og Hertugdømmene ønske at holde Lollands Falsters Stiftsavis i indeværende Qvartal, vilde behagelig henvende sig til de Stæders Postcontoirer, hvorfra de afhente deres Breve, og tjener til Efterretning: at de af Omegnens Beboere, der umiddelbar bestille Avisen hos mig selv, erholder samme for 2 Rbd. Sedl. halvaarlig Mariboe, den 7 Januari 1823. C. C. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Auction. Efter Begjæring af Falsters Birks Overformynderie bliver ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Nykjøbings Raadstue, om Formiddagen Klokken 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Fredagen den 7de Februari, Fredagen den 21de Februari og Fredagen den 7de Martii, ifølge Dom og Udlæg, opraabt til Bortsælgelse: Jordlodden Nr. 7, af Nykjøbing. Kjøbstæds gamle Marks større Lodder, bestaaende af 79 Skillings Jord og indeholdende noget over 13 Tønderland geometrisk Maal, paa de Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres og forinden kan faaes til Eftersyn hos Procurator Dahlstrøm i Nykjøbing. Hviket herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 befalede Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Nykjøbing paa Falster, den 6te Januari Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Creditorerne i afgangne Gaardmand Rasmus Marcussen Siir og Kones Stervboe i Taagerup indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Anordningerne, at møde paa Baroniets Skriverstue, her paa Gaarden, ved de berammede Skiftesamlinger, som holdes den 3die Marti og den 28de April, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, for at anmelde og legitimere deres Fordringer. Høybyegaard, den 6te Januari 1823. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Tilkjøbs. Hos Musiklærer Braase i Mykjøbing. kan bekommes en brugt Guitarre og Fleutefor billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-10
Tjenestesøgende. En Handelsbetient, der kan forevise gode Vidnesbyrd, søger Condition enten strax eller til 1ste Mai hos en af Dehrr. Handlende. her i Landet. - De herpaa Reflecterende vilde behagelig derom melde dem paa Addresse-Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 4 Kongelig privilegerede Addresse-Contoirs Efterretninger, med Ride-Posten. som forsendes. den 14de Januari 1823. Tirsdagen FinueRedigeres, tykt og forlags af Pastor smoritus C. F. Schultz, privilegerer Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Tyrkiet. Den nye Storvezir, Abbulla-Pascha, kan hverken læse eller skrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
J Belgrad vil man vide, at ChorschidPascha skal have taget sig selv af Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Fra Nissa berettes af 8de f. M., at Abbul Obut, Pascha af Thessalonich, er foruden 6 andre Paschaer, henrettet efter den nye Regjerings Foranstaltning. Abdul Pascha var især en eedsvoren Fiende af de Christne og har ladet 5000 christne Familier, udrydde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Jfølge nyere Efterretninger var Capudan Pascha ikke ombord paa det sprængte Admiralskib, men han undgik alligevel ikke sin Skjæbne, da han efter Sultanens Befaling. er halshugget ved Gallipoli. En Capitain Cattich fra Tschesme har i Triest formelig dicteret til Protocol de forhen ubekiendte Omstændigheder, at den tyrkiske Flaade søgte, efter det første Skibs Opbrændelse den 10de Novbr., Tilflugt inden for Dardanellerne, men Commandanten nægtede den, med mindre en storsultanlig Ordre kunde forevises. Forgiæves forestillede Admiralen den truende Fare for Branderne; – Commandanten, der som Despotslave kun kjendte befaling, men ikke Conduite, vedblev sin Nægtelse. Først efterat den forvovne Miaulis atter havde sat Jld paa et Linieskib og 2 Fregatter, hvorved ovenikjøbet 16 andre Skibe skal være gaaet til Grunde i den almene Forvirring, erholdtes den Tilladelse, man saalænge havde tigget om Til Gallipoli ankom de fleste Skibe uden Seil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Tvende fra Archipelagus kommende Skippere have udsagt: at ogsaa Østerrig nu har erkjendt den græske Blokade-Erklæring:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Fra Hydra berettes af 20de Novbr.: Den 12te dennes prøvede den tyrkiske Afdeling ved Korinth at rykke frem, for at sætte sig i Forbindelse med Fæstningen ved Napoli di Romani. Saasnart Kolokothron blev underrettet herom, samlede han sine kantonerende Tropper og naaede ved en maskeret Marsch Højene ved det hellige Bjerg, hvorfra han beopagtede Fiendens Bevægelser. Man ventede Fienden i Snevringen. Saasnart den var rykket langt nok frem, begyndte en morderisk Jld. Da nu Tyrkerne saaledes bleve angrebne uden at kunde see et eneste levende Øje, opløftede de et skrækkeligt Skrig og toge Flugten. De efterlode 900 Døde, mere end 1200 Saarede og en stor Mængde Levnetsmidler for Napoli di Romania.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Persien. J Asien skal Tyrkernes Anliggender staae paa en temmelig slet Fod. Paschaen af Bagdad har lidt det ene Nederlag efter det andet og er bleven saaret. Bassora er besat af Perserne og Bagdad afskaaret fra al Forbindelse med den tyrkiske Hær. Dens Overgivelse sees hvert Øjeblik imøde. Man siger, at det allerede er skeet; dog mangler bestemte Efteretninger desangaaende. Den persiske Hær er forstærket; derimod svækkes den tyrkiske meere og mere, i det Folkene smørrer Hæle. Hvad der især er det Værste ere de vedvarende Kjævlerier imellem de tyrkiske befalingsmænd og Paschaen af Damaskus, der have foranlediget hans Frafald. Han har ikke allene understøttet Tyrkerne, men endog holdt de nærmeste befalingsmænd, i Uvirksomhed, saa at de har maattet opbyde alle deres Stridskræfter imod ham. Han har beleiret St. Jean d'Akre, men har endnu ikke kundet bemægtige sig den. (Jean d'Akre er den Fæstning i Syrien, der i Bibelen kaldes Acco, og som Hans jødiske Majestæt, den tappre Kong David, ikke kunde vriste af Philisternes Hænder og som i den nyere Tid var en sand Forargelfesklippe og Anstødsteen for Napoleon.)Der tales meget om et hemmeligt Forbund imellem ham og den persiske Hærfører, der vil sætte ham i en af Porten uafhængig Besiddelse af Syrien. Porten har længe havt et vaagent Øje med ham og i den Henseende beordret Paschaen af Ægypten at sende Tropper imod ham igjennem Ørkenen, men som bemeldte Pascha ikke ændsede. Saasnart Bagdad er erobret, er Krigen endt. - J Erzerum holde Tyrkerne sig endnu. Det hedder overalt i Syrien, at der er oprettet et Forbund imellem Persien og Rusland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Spanien. Fra Perpignan meldes af 18de Decbr.: Foruden de Bander, der under Generalerne Milans, Costa o. s. v. vare rykkede frem til Frankrig, fortrak 3000 Mand, der vare blevne tilbage, til Lampurdan. En stor Deel holdt la Muga, Darnius m. fl. St. besat og udkundskabede Fiendens Stilling lige indtil Landsbyen Liers. De Andre, Fodfolket og 160 Ryttere, holdt Castellon besat. Den 15de brød General Llomberg med 1500 Mand op fra Figueras. De holdt ikke Stik, men flygtede paa Øjeblikket ud af Castellon til Lestanol. Rytteriet, der dækkede deres Flugt, blev indhentet af 25 constitutionelle Ryttere, 33 Mand bleve nedsablede, deres Heste gjorde til Bytte og endeel tagne til Fanger. De, der slap med heelt Skind, ilede til Llada, hvor de stødte til de øvrige Bander. - J Bayonne er en Kaffevært indstævnt for Retten, fordi en Skibscapitain skal i hans Huus have brugt, adskillige fornærmelige Udtryk imod den respective Troeshær og dens Anførere, med Tilføiende, at han for Fremtiden maatte sætte Grændser for sligt et Uvæsen; hertil svarede han, at da det var Noget, der var i Alles Munde, kunde han umulig forhindre det. Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Angaaende Spændingen imellem Frankrig og Spanien læses nu i Moniteuren det første authentiske Actstykke, hvorudi det blandt Andet hedder, at Frankrig, uagtet de Farer, Revolutionen i Spanien af April 1820 medførte for det, stedse har bestræbt sig for at knytte Baandet imellem begge Konger og Nationer fastere; men en Constitution, som Kong Ferdinand ved Kronens Modtagelse, hverken erkjendte eller antog, blev ham senere paatvungen ved en Militairopstand. Den naturlige Følge heraf var, at Magt sattes imod Magt, hvoraf igien fulgte Bevægelserne i den Madrider Gaarde og den paafølgende Borgerkrig. Denne nødsagede Frankrig til at opstille en Observationsarmee, ved Pyrenæerne, som ogsaa blev bifaldet af dets Allierede paa Kongressen, og Fastlandsmagterne besluttede nu at forene sig med Frankrig, for i Nødsfald at hielpe det til at haandhæve dets Værdighed og Rolighed. Hermed vilde Frankrig have været tilfreds; men Østerrig, Rusland, og Preussen holdt det fornødent, endnu at tilføje den særskilte Alliantsact en Kundgjørelse af deres Sindelag, til hvilken Ende de have sendt deres respective Ministre i Madrid diplomatiske Noter, som disse skulle overgive den spanske Regjering, og iøvrigt følge de givne Forskrifter. Desaarsag maatte nu betydes det Madrider Cabinet, at Kongen af Frankrig er fuldkommen enig med sine Allierede i den faste Beslutning: ved alle Midler at modvirke de revolutioniare Grundsætninger og Bevægelser, og deeler det Ønske med dem, at den ædle spanske Nation maatte i sig selv finde et Lægemiddel for sine Lidelser, der ere af den Beskaffenhed, at de forurolige Europas Regjeringer og paabyde dem trykkende Forsigtighedsregler. Ved gjenvunden Rolighed paa Halven, kan den være forsikkret om, at finde al mulig Understøttelse hos Frankrig; men det vil heller ikke i mindste Maade opgiver hine Forholdsregler, saalænge Spanien sønderrives af Factioner, eller tage i Betænkning, at tilbagekalde sin Minister fra Madrid, og gribe til endnu kraftigere Forholdsregler, naar dets væsentlige Jnteresse vedvarende skulde kompromitteres, og Haabet tabes om en Forbedring, som de Følelser, Spanier og Franzoser saa længe have havt tilfælleds i Kjærlighed til deres Konge og en viis Frihed, berettige det til at haabe &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Offentlige Blade beskrive meget omstændelig Tildragelsen i det Dubliner Theater, hvor man ikke lod det blive ved Flasken allene, men ogsaa kastede et Træstykke op imod den Kongel. Loge, hvorved en Lady som sad ved Siden af Lord-Lieutenanten blev forslaaet i Ansigtet og paa Armen. Derhos udstødtes Skjældsord ikke blot imod Lord-Lieutenanten, men selv imod høiere Personer, af de saakaldte Orangemænd. Lord-Lieutenanten viste under det hele Optrin største Fatning, og de Skyldige bleve strax paagrebne. Ogsaa har han ladet flere mistænkelige Embedsmænd afsætte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Kongressen. er nu endt. Besynderligt nok, at man hvad Resultaterne af denne Kongres angaaer, næsten slet ikke er klogere nu, da den er endt, end for den begyndte. Paa Rygter haves der imidlertid ingen Mangel og blandt disse ere følgende de vigtigste: at Pohlen atter skal blive et fuldstændigt Kongerige, hvorfor Rusland faaer Godtgjørelse i Moldau og Wallachiet, og Østerrig i Kirkestaten og Præsidiet i det italienske Forbund, og 2) at Erkehertug Rudolph skal cophøies til Pave, uden verdslig Magt, og emt den gamle Pave frivillig resignerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Adskilligt. J Triest vedvarer en rask Omsætning med næsten alle Artikler. J Solingen har hersket saadan Vandmangel, at en Spand er bleven betalt med 2 a 3 Penze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Ved Cephalonien er den østerrigske Fregat, der havde Contreadmiral Paulucci ombord, truffet af en Lynstraale, som splittede Stormasten, dræbte 3 og saarede 5 Matroser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
En Gesandt fra Paschaen af Ægypten, der i Aaret 1819 kom til det spanske Hof, yttrede, i det han betragtede Dronningens Hofdamer: "Serailet er just ikke Hoffets meest glimrende Side. En Kone havde ansøgt Retten om Skilsmisse. Præsten blev sendt til Ægteparret, for at formane det Enighed, men alle Overtalelser vare spilte paa Konen, hun svarede ham ligefrem: "Hr. Pastor det er ganske umuligt, – naar de ikke forstaaer den Kunst at gjøre gamle Mænd unge igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Det hedder, at der i næste Maaned skal fabriqueres 27 nye Cardinalshatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
J det Neapolitanske ere 43 Røvere paagrebne, hvoraf 15 ere dømte til Døden og henrettede; de øvrige 28 ere anbefalede til Hs. Majestæts Naade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Efter Breve fra Alessandria ere Floderne Bormida, Tanaro, Schrivia og Po paa eengang traadte over deres Grændser og have anrettet skrækkelige Ødelæggelser. Mangfoldige Mennesker ere ved denne Leilighed blevne et Offer for Elementets Rasenhed, og flere Skibe ere gaaede til Grunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Tvende Studenter ere rømte fra Heidelberg, skyldige i Mord paa en tredie Medstuderende, Martin fra Hannover, og forfølges nu med Stikbreve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
J Erkestiftet Augsburg er de tydskekatholske Bibeludgaver forbudne, og det ifølge en høist bagvende Forklaring af Apost. Gier 19, 19, hvor der tales om Troldoms bøger!!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Mariboe, 14 Jan. J denne Tid hersker her en Slags Sygdom iblandt Hundene, hvoraf nogle ere døde. Den frosne Fornøielse, Kanekjørselen, er nu i fuld Gang. Vinteren vedvarer uafbrudt. Nymaane gjorde ingen Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Man kan nu baade gaae og kjøre imellem Lolland og Falster; ligeledes paa Jnd søerne ved Mariboe. Vandmangelen tager mere og meere til. Saavel Gaard, som Huusmændene i Herritzlev ere nu blevne saa kloge, at de have assureret alle deres Meubler og Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Det herværende Skuespillerselskab spillede i Søndags Aftes paa Raadhuussalen for fuldt Huus og med almindeligt bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
J Stubbekjøbings Kjøbstæd ere i Kirkeaaret 1822 ægteviede 12 Par, fødte 15 Drenge og 13 Piger, hvoraf 3 uægte, ialt 28 Børn, og ingen Dødføde; døde 6 af Mandkjøn, blandt hvilke høieste Alder, 80 Aar, opnaaedes af en døvstum Mand, 6 af Qvindekjøn, blandt hvilke høieste Alder var 83 Aar. - Byens Folkemængde er J samme Tidsrum ere i Anneret Maglebrande ægteviede 6 Par, fødte 6 Drenge og 10 Piger, ialt 16 Børn, hvoraf ingen Uægte eller Dødfødte; døde af Mandkjøn 3, hvoraf høieste Alder var 78 Aar, og 1 af Qvindekjørnet under 10 Aars Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Folkemængden i Sognet var, ifølge seneste Optælling, 426 Personer. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne i Mariboe paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte Decbr. Maaned, følgende: Hvede 4 Rbd., Rug 2 Rbd. 4 Mk., Byg 2 Rbd. 1 Mk., Havre 1 Rbd. 2 Mk., graae Ærter 3 Rbd., hvide Dito 3 Rbd., Vikker 2 Rbd. 4 Mk., Kartofler 1 Rbd. Tdn., røget Flesk 8 s., fersk Dito 5 s., Kjød 4 a 5 s., Smør 16 s., Ost 4 s., Talg 16 s. Pdt., et Slagterød 16 a 20 Rbd., et Sviin 8 a 10 Rbd., et Faar 1 Rbd. 2 Mk.; alt i S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-14
Ved Høiesteret er Anders Nielsen Smed i Herritzlev, der var sat under Tiltale for formeentlig begaaet Mordbrand, samt Hustrue, frikiendte; derimod bør de af deres fælleds Boe udrede alle af deres Arrest og Actionen lovlig flydende Omkostninger m. m. En nyndkommen Visebog, kaldet nyeste Harmonia, har i adskillige kjøbenhavnske Blade foranlediget en stor Deel høist uharmoniske Yttringer.