Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den 10de holdt Kongen sin naturlige Datter Sophia Elisabeths Bryllup paa det prægtigste, med Ridder Christian Pentz. Bruden blev ført af den keiserlige og franske Ambassadeur, og Brudgommen af Kongen og den polske Gesandt. Dagen derpaa blev efter Taflet Brudegaverne frem baarne. Kongen gav denne sin elskede Datter en sølvforgyldt Taffelservice af 2000 Dukaters Værdie. Kantsleren lagde derefter sin paa et dertil hensat Bord, fremdeles Marschallerne og alle de Øvrige. Ringrenden og Ridderspil. Denne Forlystelse tog sin Begyndelse den 13de October, og blev, med stor Pragt, foranstaltet paa Amagertorv, hvor Skrankerne bleve opslagne, Buer opførte og Ringen ophængt. Ambassadeurerne og de fyrstelige Personer saae det fra Vinduerne; hvor det gjordes fornødent, var der udstillet Vagt, og rundt om Skrankerne stode Tilskuerne. Toget til Kamppladsen aabnedes af Pauker og Trompeter, dernæst kom 4 Marschaller eller Banemestere ridende, iblandt hvilke vare 2 Hertuger af Sønderborg; dem fulgte 8te Personer tilhest, der, saavel paa deres Landser, som paa deres Stave og Skjolde, bare allehaande Tankesprog og Sindbilleder. Herpaa kom forskjellige Triumphvogne med 2, 3 a 4 Heste forspændt ved Siden af hinanden. Paa disse Vogne bleve Haver, Bjerge, Floder og Skibe med Baadsfolk frem trukne; iligemaade saaes Templer og Skuepladse med Sangere og Musikantere. Æren for disse Opfindelser er, næst Kongen, at tilskrive Overtøimester Schwenk. De mærkeligste af disse Optog vare, Vogne, den første, fra hvilken det kongl. Capel lod sig høre, forestillede en behagelig Egn i Arcadien, hvor Pan og Apollo have nedsat sig. Den kjørtes af Midas, hvis slette Dømmekraft Ordene: Ne sutor ultra crepidam (Skomager forbliv ved Din Læst) antydede. Derefter faaes Chaos og de 4 Elementer, alle, som Personer tilhest: f. Ex. Jlden, i Prometheus's Skikkelse, Jorden, i Cibeles o.s. v. - Tvende Fodgjængere, hvoraf den ene bar Solens og den anden Maanens Billede paa en Stang, betegnede Dag og Nat. To derpaa følgende Ryttere førte Navnene Phantastes og Antiquitas; den første skulde forestille Tilbøielig heden til udsvævende Indfald og Forandringer i det Gamle, og hvis Sindbillede var en Flager, muus med de Ord: A la mode. Hans Staldbroder derimod betydede Tilbøieligheden til at finde det forældede skjønt, og at dadle alt nyt. Den anden Vogn forestilte Havet, og førte Neptun, Triton og Proteus. Derpaa fulgte 4 Triumphvogne, der forestillede det menneskelige Livs fire Aldre. Enhver af dem førte, foruden andre Sindbilleder, en Person af Mythologien og een eller flere af den romerske Historie. Saaledes sad, paa Vognen for Barndommen, Castor, Pollux, Hebe og den unge vittige Romer Papirius. Paa Vognen for den modnere Ungdom, Juno, Hymmen, og en vis Romer Thartasus, der skal have været et Mønster paa en fornøjet Ægtemand. Paa Vognen for den mandlige Alder, Hercules, Fama og Paulus Emilius. Paa Vognen for den høje Alderdom, Evighedsgudinden og Tiden, som den der lærer at forglemme alle forbigangne Onder. Af Romerne erholdt her Keiser Augustus, formedelst sin lange i Fred tilbragte Regjering, sit Sæde. Denne fulgte den saakaldte politiske Vogn, med Minerva, en Vestalinde og Numa Pompilius, som Sindbilleder paa Viisdom, Religion og Statskunst. Efter alt dette, kom Fanebærere og amazoniske Vaabendragere, samt 8te Landsedragere, hvorpaa Kong Christian 4de og Kronprindsen kom ridende i romersk Costume. Det behagede Kongen at forestille P. Scipio Afrikanus og Kronprindsen, L. Scipio Asiatus, Personer, som i Dyd og Tapperhed kappedes med hinanden. Slutteligen kom en Vogn, trukken af 2 Havuhyrer, og havde Form af et Skib, hvori Mercurius tilligemed mange Slags Nationer og Handelsgudinder sad. Hensigten med et saadant Optog pleiede at antydes ved et Valgsprog, der mere udførligt, i en kort Tale eller Udskrift, blev udkastet blandt Folket. Det kongl. Valgsprog var Virgils Vers Nulla salus bello, pacem sed poscimus omnes. Og dette skulde være Nøglen til den hele Opfindelse, nemlig: Det menneskelige Liv skulde forestille, at efter mange Arbeider og Besværligheder, findes ingen større Lykke end Freden. - Chaos og de fire Elementer skulde formodentlig betegne de Opholdsteder, som ved Skabelsen vare tilberedte Menneskene. Herpaa bleve de Indbildninger, Fordomme og Forandringer afbildede, som Menneskene i Livet ere underkastede, tilligemed de Ulejligheder og Omstændigheder enhver Alder fører med sig, og endelig viser sig i den høie Alder Kjerligheden til Freden i Keiser Augustus's Person, hvorved Kongen udentvivl sigtede til sig selv, og hentydede paa sin Tilbøielighed til, efter 2de hæderlig førte Krige, at lade sine Stater nyde Fredens velgjørende Frugter. Hertil havde Statskunsten, og Triumphvognene Hensyn. De første som indlod sig i Renden med Kongen og Kronprindsen vare begge Hertugerne af Sachsen. Paa deres Vogne viste sig Kierligheds Guden i Triumph, omgiven af Symboler paa Krigsrustninger, Konster og Videnskaber. Efter dem kom Prinds Frederik, hvis Vogn blev trukken af en Elephant og paa denne viste sig Bajaz indspærret i et Buur. Den danske Adel fulgte derpaa i forskjellige Optog, Nogle tilhest, Andre, tilvogn, med deres Familie=Vaaben, Symboler og Valgsprog, som de udkastede iblandt Folket.