JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Fædrelandet. En anseet Mand i Khvn. var i Søndags Aftes tagen i Theatret. Han havde bestilt sin Vogn til den Tid Commedien var forbi, men da Lysekronen styrtede ned og Forestillingen paa Grund heraf blev standset, var han naturligviis nødsaget til at begive sig langt tidligere hjem end efter Bestemmelsen. Kommen udenfor sit Hjem, slaaer han Øinene op og bemærker til sin Forundring Lys i sit Cabinet. Han gaaer sagte op- og aabner ligesaa sagte med en Hovednøgle Døren til Cabinettet; men her frembyder sig ved hans Jndtrædelse et mærkeligt Syn. Han seer en Herre sidde i hans egen Sloprok i Sophaen, smøgende af en lang Pibe, og kjærligt favnende en pyntet Dame, der sidder ved hans Side. Disse ere saa fordybede, at de ikke høre den sagte Jndtrædende; han gaaer nærmere og gjenkjender i den ubudne Gjæst sin egen Tjener, som i Herskabets Fraværelse har benyttet Tiden til at opføre en Scene af Holbergs Henrik og Pernille, og ikke anner, at den hellige Grav er mindre vel bevaret end man skulde troe. Vi skulle lade usagt om Henrik, liig den holbergske, faldt paa Knæ og bad og Forladelse, ligesom det er os uvitterligt, om han blev straffet for sin Forseelse; men vi have blot anført denne Begivenhed som et yderligere Beviis paa, af hvor forskjellig Natur de Ulykker ere, som kunne fremkomme ved en Begivenhed som den omtalte. (Flyvep.)De nærmere Omstændigheder ved den Justitssag, som var anlagt mod Student Arboe Mahler, Bogtrykkersvend Stahlsberg og flere Andre, og hvori nu Høiesteret har afsagt Dom, vare følgende: Efter at det var kommet til vedk. Øvrigheds Kundskab, at der circulerede falske Een- og Fem=Rigsdalersedler paa Bornholm, der maatte antages at være fabrikerede der paa Stedet, paabegyndtes derom Undersøgelse i Mai 1844, og blev der i Forhørene bl. A. forklaret: En Dag i Mai 1843 kom Student Mahler, der var Redacteur af Bornholms Avis og havde Overtilsyn med Bogtrykkeriet i Rønne, ind til Medtiltalte Dreielsvæver Bidstrup, der boede i samme Gaard, og foreslog ham og Bogtrykkersvend Stahlsberg i Forening at fabrikere falske Sedler, saavel Een som Fem=Rigsbankdalersedler og svenske Sedler, paa hvilket Forslag de gik ind; og en af de følgende Aftener, da de alle Tre sad paa en Bænk i Haven, oplæste Mahler en frygtelig Eed for dem, der gik ud paa, at Jngen af dem maatte røbe de Andre eller foretage Noget, som paa nogen Maade kunde skade de Andre. Det blev derhos vedtaget, at Mahler skulde forfærdige Formen til Sedlerne, Stahlsberg trykke dem, og Bidstrup sætte dem i Circulation. Mahler udskar derefter Formen til Eenrigsbankdalersedlerne i en Blyplade og udgravede Vatringen og Vandmærkerne i en Messingplade, hvorefter han og Stahlsberg paa sædvanligt Postpapir trykkede paa Bogtrykkerpressen omtrent 300 Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Med Hensyn til Fabricationen af de falske Femrigsbankdalersedler har Bidstrup derimod nægtet selv at have nogen Andeel heri, hvorimod Stahlsberg havde fortalt ham, at disse ligeledes vare trykkede paa Bogtrykkerpressen af ham og Mahler, efter at Sidstnævnte havde forfærdiget de dertil fornødne Plader samt Valsen til den blaa Farve. Uagtet denne Forklaring og en Mængde tilveiebragte Jndicier, hvoriblandt vi blot skulle nævne, at Sedlerne, der forøvrigt vare slet gjorte, tydeligt vare trykkede paa en Bogtrykkerpresse, hvoraf der ikke gives flere end den ommeldte paa Bornholm, og, som en betegnende Omstændighed, at Bogtrykkersvend Kattrup, der, foruden fornævnte Personer, var den Eneste, der arbeidede i Trykkeriet, blev af de Andre, der ansaae ham for altfor skikkelig til at deeltage i deres Plan, saa stærkt animeret til Drik, i den Hensigt at fjerne ham fra Trykkeriet, at han paadrog sig delirium, har dog baade Stahlsberg og Mahler vedholdende benægtet at have i mindste Maade deeltaget i den dem imputerede Forbrydelse, hvisaarsag de ogsaa Begge bleve frifundne for videre Tiltale. Dreielsvæver Chr. Bidstrup, der tidligere har været dømt for falsk Møntning, blev derimod dømt til Forbedringshuusarbeide paa Kongens Naade. Af de øvrige Tiltalte ere Ti (2 Slagtere, i Brændeviinsbrænder, 1 Skipper, 1 Snedker, 1 Skræder, 1 Uhrmager og 3 Sømænd), der have været meer eller mindre virksomme Hjælpere ved de falske Sedlers Udgivelse, og som Alle have tilstaaet deres Forbrydelse, blevne idømte Forbedringshuusarbeide fra 5 Aar ind(Fædrel.) til 8 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Om forbemeldte Student Mahler fortælles Følgende fra Bornholm. Efter at have siddet længe arresteret i Rønne og stadigen at have benægtet sin Brøde, lod han omsider Byfogden kalde. Nu erklærede han, at han vilde gaae til Bekjendelse og paavise Stedet, hvor han havde nedgravet Pladerne til de falske Sedler. Dette angav han at være omtrent en halv Miil fra Rønne, hvorhen han ogsaa blev ført af Byfogden og tvende Politibetjente. Men da han var kommen til det betegnede Sted, brast han udi Latter og sagde, at hele Angivelsen var et Opspind for at faae sig en Promenade i den frie Luft, hvortil han høiligen trængte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Læserne ville vistnok endnu erindre det Folkeopløb, der fandt Sted den 10de Septbr. f. A. om Aftenen i Staden Slesvig, under Kongens Ophold sammesteds. Larmende og syngende de bekjendte separatistiske Viser drog Folket gjennem Gaderne, bragte Beseler, de 6 entledigede Regjeringsraader og andre populaire Mænd Hochs", hvorimod de raabte "Peret og pede i Nærheden af Slottet, udenfor Regjeringspræsident Scheels og Fleres Boliger, sloge Vinduerne ind hos en Toldembedsmand, spolerede hans Huus a. Siden har der været holdt vidtløftige Forhører, men uden at de have ledet til Gierningsmændenes Opdagelse. Det eneste Jndivid, mod hvem noget bestemt Factum kunde paavises, en Skolediscipel (Primaner 9: Mesterlectioner) ved Navn Sleth, blev attraperet umiddelbar ved Pibningen. Han er nu ved Politirettens Dom bleven ikjendt 14 Dages Fængsel, og saaledes at betragte som Offerlammet for den (H. Corresp.) slesvigske Emente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Ved det Møde, som Hertugdømmet Slesvigs dansksindede Deputerede og Suppleanter nylig afholdt i Apenrade, skal være bleven besluttet, at sætte en Adresse til Kongen i Omløb, hvori Allerhøistsamme bedes om at forkaste Stænderforsamlingens Andragende om Slesvigs Tilslutning til det tydske Forbund. J Adressen erklæres tillige, at man ønsker at blive i Forbindelse med Danmark, dog uden at staae under Kongeloven. Adressen skal være bleven forfattet af Prof. Flor. Man haaber at erholde mange tusinde (B. H.) Underskrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Apenrader Ugeblad beretter, ifølge paalidelig Kilde, at det er lykkedes at paagribe Hovedmanden til det tredobbelte Mord i Gasse. Det er en Normand, ved Navn Niels Bjerregaard, bosat i Faaborg Sogn, og tidligere Medlem af Glückstadts Tugthuus. Foruden Morderen er tillige arresteret et Fruentimmer, som har været Hælerske. Ligeledes skal man ogsaa være paa Spor efter den anden Morder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Ved Karrebek Lossested kom fornylig en slesvigholsteensk Skipper med tydsk Flag. Det syntes de gode Skippere, som laae der, ikke synderlig godt om, og de forlangte, at han skulde tage det ned. Dette vilde han imidlertid ikke, hvorpaa de truede ham med, at de vilde skyde Flaget ned, hvis han ei gjorde det. Slesvigholsteneren lod sig ikke skræmme af Truslen; men hvad gjorde saa de andre gode Skippere? De nedskjød uden videre Omstændigheder Flaget. Det var rask gjort og et Tegn paa, at naar Danmark forhaanes, saa er der endnu flinke og raske Søgntter hertillands. Slesvigholsteneren klagede strax i Nestved. Vare han kunde faae en lang osv. (Præste Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Fra Aalborg meldes i Byens Avis: "J Løverdags Morges veeg omsider Jsen i Storvordeflaget og aabnede Seiladsen herop for en Flaade af 64 Skibe foruden flere, der endnu ved Hals vare isigte, og som størstedeels skulle op hertil for at lade med Korn. Ogsaa Generalqvarteermesteren for Storkene er igaar (i Søndags) arriveret hertil, og den øvrige vingede Foraars-Armee kan vel saaledes snart ventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Imorges Kl. 7 hedder det fra Frederikshavn den 22de Marts – forkyndte Citadellets Kanoner det norske Dampskib "Prinds Carls Ankomst hertil, fori Vintermaanederne at befordre den norske Post herover, og i Sommermaanederne gjøre vor Havn til et Anløbsted. Jntet Under derfor, at dette første Komme mødte en broderlig Modtagelse. En Comitee havde i Gjæstgiverlocalet paa Havnepladsen arrangeret en gjæstfri Modtagelse for de med Dampskibet ankomne Passagerer, der efter et kort Ophold fortsatte Reisen. Skibets Fører, Pr. Lieutn. Smith, og Næstcommanderende, Lieutn. Baron Wedel-Jarlsberg, indbødes til en Dejenner dinatoire, hvorved der udbragtes Skaaler fra begge Sider. J en Sang lød følgende Hilsen: Brødre fra Norge, vor Hilsen vi byder, Trofast for Eder vi aabne vor Favn; Ærligt fra Hjertet vort Velkommen lyder, Nu da J gjæste Kong Frederiks Havn. Held Eder følge. Hid over Bølge, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
J Løgstøer By og Omegn er udbrudt iblandt Børn en epidemisk Halsbetændelse. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Et Sogneforstanderskab – fortæller Hjørring Avis der nægtede at betale Præsten en Fordring paa 21 Rbd., som denne formeener sig, for Udlæg, at have gyldigt Krav paa hos Communen, og for hvilket Beløb det nu er sagsøgt, regalerede sig nylig i Kroen, hvor dets Møder holdtes, med 42 Glas Punsch, 4 Flasker Madeira og 2 Flasker Champagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Af Randers Avis erfares, at der nu ogsaa paa tænkes en directe ugentlig Dampskibsforbindelse mellem Randers og Kjøbenhavn. Jndbydelsen er udgaaet fra Fabr. Fibiger i Kjøbenhavn, der selv agter at indskyde en Trediedeel af Capitalen. Skibet skal koste, complet færdigt, 54,000 Rbd., hvoraf den ene Trediedeel, eller 18000 Rbd., forventes, ved Actier, tilveiebragt i Randers og sammes Omegn. Skibets Bestemmelse er at gjøre een Tour ugentlig imellem Khvn, og Randers, og en Tour imellem Khvn. og Horsens, Veile, Kolding &c. Skibet skal indrettes til ogsaa at kunne rumme c. 60 Qvæghøveder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Landsoverretten i Viborg har stadfæstet Randers Politiretsdom i den af Hattemagerlauget i Randers anlagte Sag mod Kjøbmændene Dahl, Philipsen og Bjerring sammesteds, for at holde formeentlig ulovligt og uberettiget Udsalg af indenlandske, i Kjøbenhavn fabrikerede Mandshatte, Kjøbmændene ere i denne Sag frifundne for Laugets Tiltale. (V. Av.) For at have gjort sig skyldig i Gadenordener samt for at have lagt Haand paa og injurieret Vægterne og de til Politiets Assistence antagne Borgere, under Udøvelsen af deres Function, var Christian Sørensen i Ebeltoft dømt af denne Byes Politiret til 1 Aars Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. Men ved Landsoverrettens Dom er han sluppen med 4 G. 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Blandt den Mangfoldighed af Søskader, som Snee stormen den 9de Marts forvoldte, hører ogsaa det hollandske Kusskib "Teklad, ladet med 600 Tdr. Steenkul. Dette Skib strandede under Carlby. i Grenaa Tolddistrict, og vilde, efter al Sandsynlighed, være blevet Vrag og Ladningen gaaet tabt, naar ikke Strandingscommissionairen, Viceconsul Jahnsen, med sædvanlig Virksomhed og Conduite var kommen til Hjælp. Begge Deele bleve derved frelste. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Aarhuus, den 30te Marts. Jgaar Eftermiddags løb et Par Bønderheste, løbske med en Vogn udaf Studsgadesport, og mødte mellem Porten og Vennelyst en Foermandsvogn, kommende fra Randers med et heelt Læs saakaldet "Paaskebrød, idet begge Vogne tørnede mod hinanden, sprangFoermandskarlen af for at standse Bondens Heste, som ogsaa lykkedes ham, men imidlertid løbe hans egne i blind Carriere med hele Læsset. Lige idet de vilde sætte igjennem Porten, havde imidlertid den posthavende Toldbetjent Jørgensen Mod til at gribe fat i de løbske Heste, og tvinge dem til at standse, idet han udsatte sig selv for den største Fare. Hvorvidt der, uden denne Mands Mod og Aandsnærværelse, kunde være skeet Ulykke ved en slig belæsset Vogn, naar den med et Par løbske Heste var kommen ind i Gaderne, lader sig vanskeligt beregne, og en Lykke maa det altid ansees for, at det gik som det gik. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Her var forleden en for Tyveri mistænkt Person forsvunden, uden at det vilde lykkes Politiet at komme paa Spor efter ham. Nogen Tid derefter stødte seent paa Natten En af Byens Vægtere paa et Menneske, der kom ud af en Port med et Par Hestedækkener under Armen; Vægteren anholdt ham, men han smuttede væk og lod Dækkenerne i Stikken. Atter gik nu endeel Dage hen; – da opdagede man tilsidst – som man fortæller: ved en Hunds Gjøen - den Forsvundne i et Huus, hvor man mindst skulde have ventet at finde ham. Han laa i en Afkrog paa Loftet, nedgravet i noget Ho laset og pjaltet var han, og mager og elendig saae han ud. Her havde han tilbragt Dag og Nat i lang Tid, idet han dog, naar Husets Beboere sov, et Øieblik sagte forlod sit Skjul og søgte at tilliste sig lidt Brød eller andet Spiseligt, for derved at friste sin usle Tilværelse. Det var ham, Vægteren attraperede med Dækkenerne, hvormed han formodentlig havde havt ifinde at beskytte sig mod Kulden. Den Ulykke(Almuev.) lige sidder nu arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Jgaar kom atter hertil 10 store Skibe, der Alle skulle lade med Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
(Jndsendt.) Da jeg nedskrev mine bemærkninger i Anledning af det paatænkte Skolelærermøde i Aarhuus, forudsaae jeg vel, at de vilde vække Comiteens Missornøielse; men jeg lovede mig dog selv, ikke at gjøre Sagen til Gjenstand for en Avisfeide, baade fordi dens Natur ikke egner sig dertil, og fordi den endnu befinder sig paa et Stadium, der vidner og Uklarhed, hos de nærmest Paagjældende selv. Jeg skulde derfor gjerne have overladt mine Modstandere Æren af det sidste Ord, dersom de havde været lidt mere maadeholdne, og ikke beskyldt mig for at fare med Usandhed –, men denne Beskyldning tør jeg ikke lade gaae upaatalt hen, erindrende Ordsproget: "Bagtal kun dristigt, der hænger altid Noget ved!" – og derfor endnu et Par Ord, som blive de sidste af denne Vei. Hvad Comiteens første bemærkning angaaer, saa nødes jeg til at kalde i Hr. Kraibergs behagelige Erindring, – thi han synes at have glemt det - det Spørgsmaal han gjorde mig den 12te Jan. d. A., i et Møde hos Hr. Pape. Hr. Kraiberg fortalte her, at han havde ifinde, at indbyde til et stort Lærer møde, for at vedtage et Andragende til Kongen, som det, der ifjor indgaves af Skolelærerne til Stænderne, og derpaa spurgte han mig, om jeg og Hr. Smidt i Vithen vilde være med, som sædvanlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
For Hr. Smidts Vedkommende gav jeg slet intet Svar, og for mig selv et betinget. Men paa Grund af det saaledes Passerede formeente jeg mig i min gode Ret, naar jeg i Avisen N. 47 skreve at jeg ikke havde villet sætte mit Navn under Jndbydelsen, fordi Mødets Hovedøiemed ikke stemmede med mit Ønske, og jeg overlader derfor Publikum at dømme over, med hvad Grund Comiteen gjør mig Bebreidelser i denne Henseende. Comiteens anden Beskyldning har ikke havt anden Virkning paa mig, hvor nærgaaende den end er, end bragt mig til at trække paa Smilebaandet; thi Enhver, og følgelig ogsaa Comiteen, veed godt, at det forholder sig anderledes. Det seer i Sandhed underligt ud, at man har villet belære mig om. Hvad Skolelærerne have villet og ikke villet, da Jngen bedre end jeg maa vide det. Den sidste Petition vidner ellers noksom derom; saa jeg frygter for, at Comiteen falder i den Grav, som den gravede for en Anden. Hr. Kraiberg burde i ethvert Tilfælde have været den Sidste, der var fremkommet med Paastand, om Ulandhed fra min Side angaaende Skolens Hovedretning, thi han veed det bedre, og det maa sandelig staae sig slet med Sagen, da den Mand, der staaer i Spidsen for samme, ikke længere tør være den fulde Sandhed bekjendt. Tiden vil iøvrigt opklare, hvilken Retning der er den sande. Hvad Comiteen har havt til Hensigt med den Passus: "at Folkeunderviisningens Udvikling til et høiere Standpunkt kun kan naaes ved Regjeringens og Folkets forenede Bestræbelser. – begriber jeg ikke; thi der er vist intet fornuftigt Menneske, som nægter eller har nægtet det. Man nødes derfor til at troe, at den staaer der blot for at maskere Spillet. Den Paastand, at jeg ved mine bemærkninger skulde havt til Hensigt, at tilintetgjøre Mødet, dømmer sig selv; thi jeg har udtrykkeligt opfordret til at samles, jo flere jo bedre, om end i en anden Hensigt. Men man behøver jo ikke at regne det saa nøie. Jeg siger endnu lad os kun samles, men blot skue Maalet an i dets sande Værd, lad os arbeide og saae i Kjærlighed, og vi skulle da og høste i Kjærlighed. Viby, den 29de Marts 1847. Bering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Prædikanter paa Langfredag. Høimesse: Domk. Hs. H. Biskop Dr. theol. Brammer: Frue Kirke Hr. Catechet Lyngbye, Hospitalskirken Hr. Consistorialr. Brix. Aftensang: Domk. Hr. Catechet Lyngbye, Frue Kirke Hr. Lic. t. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Bekjendtgjørelser. At min inderligt elskede Moder, Frederikke Cicilie, Wiborg født Langsted, som siden min Faders Død har opholdt sig i mit Huus, efter 2 Ugers smertelige Sygdom under 28de dennes ved Døden er afgaaet i sit 77de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Wiborg, Hobro, den 29de Marts 1847. Postmester. Efterat vi ganske nylig have fristet den tunge Skjæbne. at miste en kjærlig og virksom Fader, have vi nu ogsaa vor inderlig kjære Moders, Nicoline Theil, født Holst's, Død at begræde. Hun bortkaldtes den 26de Marts efter længere Tids Sygdom, der var bleven forværret ved Sorgen over Tabet af vor Fader, med hvem hun havde levet forenet i 30 Aar. Hendes trofaste Kjærlighed vil altid være os i taknemmelig Erindring. Aarhuus, den 28de Marts 1847. J. Chr. Theil og Sødskende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
At min inderligt elskede Ægtefælle, Smedemester Anders Kruuse Jochumsen, efter 8 Aars Ægteskab og 3 Maaneders Sygeleie, i Mandags omskiftede Tiden med Evigheden, i sin Alders 43de Aar, undlader jeg ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. En Datter med mig begræder Tabet af en kjærlig Ægtefælle og Forsørger. Horsens, den 24de Marts 1847. Christiane Jochumsen, født Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Anden Paaskedag, 5te April, Kl. 7, afholdes Bal i Selskabet "Polyhymnia", hvortil Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Balinspectionen. Billet a 1 1 hos Ved det i Skjoldelev den 2226de de afholdte Valgmøde blev Gaardeier Jørgen Blach i Taastrup med 537 Stemmer valgt til Stænderdeputeret, og Sognefoged Gaardmand Anders Vincent en Fischer i Hinge med 268 Stemmer til Suppleant for 11te Valgdistrict for de mindre Landeiendomsbesiddere i Nørre-Jylland. Hvilket herved anordningsmæssigen bekjendtgjøres. Aarhuus, den 27de Marts 1847. John Finsen, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Den 14de og 15de April næstkommende afholdes den offentlige Examen ved Agerdyrkningsinstitutet paa Haraldslund, og begynder den førstnævnte Dag om Formiddagen Kl. 9. Til at overvære denne indbydes Enhver, som interesserer sig for denne Art af UnderN. B. Krarup. viisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Efterlysning. Da den nedenfor signaliserede Person, ved Navn Søren Christensen Byert, fra Flynder i Ringkjøbing Amt, der den 23de Febr. sidstleden er dimitteret fra Glückstadt Tugthuus, er i høi Grad mistænkt for Deelagtighed i et den 1/12 d. M. paa Østergassemark begaaet Mord, saa anmodes alle vedkommende Autoriteter herved om paa det nøiagtigste at vigilere efter benævnte Person, om hvilken der haves sikker Formodning, at han efter Gjerningen har begivet sig til Jylland, samt i Betrædelses Tilfælde at lade Personen anholde og sætte under stræng Bevogtning, for at den efter derom meddeelt Efterretning hertil kan vorde afhentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Signalement. Han er 51 Aar gammel, af middel Statur, har mørk blondt Haar og Skjæg, blonde Øienbryne, blaae Øine, bedækt Pande, bred Næse og brede Læber, sædvanlig Mund, sund Ansigtsfarve, taler Dansk og Plattydsk, og har paa den venstre Haand et Ar efter et Snitsaar paa Tommelsingerens øverste Led. Haderslev Amthuus, den 26de Marts 1847. Johannsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Løverdagen den 3die April, Formiddagen Kl. 11 1/2. bliver for Vedkommendes Regning paa Stranden udenfor Hr. Barbeer Warbergs Grund, ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt: Braget af den der indstrandede Dæksbaad Hoffnung kaldet, tilligemed Jnventarium af staaende og løbende Gods, Ankere, Toug og Seil; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Auctionen holdes i Hr. Warbergs Gaard, hvor Jnventariet forevises. Aarhuus, den 30te Marts 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Auctionsretten. Efter vedkommende Eieres Begjæring foretages Auction ved Mindets nordre Side Løverdagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over endeel Tommer og Jnventarium af et ophugget Slupskib, samt Vante, Stag, et nyt Seil, et Roer med Beslag, en Mast, 27 Al. lang, nogle Rundholter, Tougværk m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 24de Marts 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Paa Grund af Bortreise herfra Byen agter Farver Lauritzen, ved Auction, der afholdes i Gaarden No. 689. paa Vestergade heri Staden, Onsdagen den 7de April førstk., om Efterm. Kl. 2, at lade bortsælge 4 Køer, 3 næsten nye Arbeidsvogne, 3 Sæt Hest tøi, nogle Aggestole, m.v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de Marts 1847. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Ifølge Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boerne efter: Færgeløbscasserer H. Richardt, Jomfrue Lovise E. Petersen, Politibetjent I. C. Ziegler, m. fl., foretages Auction paa Raadstuen heri Staden Mandagen den 19de April førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, over Løsøre bemeldte Stervboer tilhørende, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, nogle Gangklæder og noget Kjøkkentøi. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 27de Marts 1847. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Tirsdagen den 6te April førstk., om Efterm. Kl. 2, foretages Auction i Stedet No 708 i Møllestien heri Staden over Løsøre, tilhørende Boet efter afdøde Blegmand Jacob Jacobsen, bestaaende af et Schatol, nogle gl. Stole, Sengeklæder, Gangklæder, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. – Aarhuus Byfogedcontoir, den 26de Marts 1847. J. Chr. Høe, const. Foreløbigen bekjendtgjøres, at ifølge det kgl. General Commissariats=Collegii Ordre af 6te Febr. d. A., vil der ved Randers Arsenal blive at bortsælge, ved offentlig Auction, endeel cassable Sager, saasom: Trommer og blæsende Instrumenter, Kobberfeldtkjedler, Spader, Hakker, Staldreqvisitter, en Arbeidsvogn, c. 500 Stkr. nye Hesteskoe, og Hesteskoesom, endeel beslagne Vognhjul og Axler, flere forskjellige Slags Huggeredskaber og Spyd, samt 2de Smede=Blæsebælge, m.m. Dagen, da Auctionen skal afholdes, vil nærmere blive bekjendtgjort. Randers Arsenal, den 24de Marts 1847. Præstrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Torsdagen den 8de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Gaarden No 909, paa Rosensgade heri Staden over Løsøre, tilhørende Boet efter afdøde Underlæge Baggesen, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Sengeklæder, nogle gode Gangklæder, m.v.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 26de Marts 1847. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-31
Efter Begjæring af de myndige Arvinger efter Apotheker Koster og senere afdøde Hustrue foretages Auction i Gaarden No. 375 udenfor denne Byes Mindeport Mandagen den 12te April førstkommende, og følgende Dage, over en betydelig Deel dette Bo tilhørende Løsøre, bestaaende af forskjelligt tildeels Mahogni=Indbo. Borde, Stole, Klædeskabe, 2 store Speile med Marmor=Consoller, et 14ten Dages Stueuhr i Fouteral, Skilderier, forskjelligt Kjøkkentøi, m. m. m. Auctionen tager sin Begyndelse hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaveres. Efterretning. – Aarhuus Byfogedcontoir, 24 Marts 1847. Fleischer.