JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-03-08
En brun snopped Dito 9 Aar. Hestene kan daglig tages i behagelig Øyesyn i bemelte HøygræveligOnsdagen den 13de Mart. førstkommende, om EftermiddaHotel; Betalingen skeer ved Hestenes Afhentelse, eller naar paafor gen imellem 2 og 4 Slet, skal ved offentlig Auction A N De J. Gang opbydes for til den Høystbydende at bortsælges Tom dres til den som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiøres. Mandagen den 18de Mart. førstkommende, om Formiddagen merhandler Bendt Olsens Fallitboes tilhørende og paa Christians Kl. 9, bliver udi Hr. Conference=Raad og Professor Kals fradede Professor Residence i Lille Fiolstræde ved vor Frue Kirke Nr. 251. ved offentlig Auction bortsolgt endeel gamle Danske og nogle fremmede Guld og Sølv Medailler og andre Guld- og Sølv Myndter, saa og endeel forarbeydet Sølv bemelte Stervboe tilhørende, hvorfor Betalingen erlægges ved Vahrenes Annammelse til Procurator Wosemoese, boende i Gothersgaden No. 21., hos hvem saavel som paa Auctionsstedet Catalogi kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Girectionen for den Kongel. Almindelige Islandske, Finmarkske og Færøeiske Handel, og Fiske Fangst, lader bekiendtgiøre. at Fredagen den 29de Mart. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver holdt offentlig Auction paa Handelens Forsamlings Sahl.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Paa endeel Jslandske Vahre, nemlig Platsisk 1ste og 2den Sorte, grov og middel Hengefisk, tørre Kuller, Klip=Langer, Klip Kuller og Rokker, saltet Lax, grov, middel og smaa Torsk, Havkalve=Sæll= og Fiske=Tran, samt Fod Tran, udskud Uld, Fugle=Fiær, reen Ederduun, tørre og saltede Oxe Huder og saltede Faareskind, graae og hvide Rævskind, tørre Lamskind, Bukke=Giedde- og Sællskind, samt endeel Enkelte baands og Dobbelbaands Gods fra Patrixfjord, Bildal og Haabs aas Havne.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Finmarkske Vahre: Plattisk, Rundsisk, grov, middel og smaa Torsk, Klip Nakker, brun og klar Fiske= samt Fod=Tran, Fugle=Fiær, Multebær, Vadmel og Knosk. Sam Endeel andre Sorter, nemlig Jern Gryder, Kobber Kruner, Engelske Folle Knive, Messing Rør til Ritter, blaat og brunPyklakken, samt brun smal Tvissel, Bomulds Tøy, mahlet Tryk=Papiir, Skoe og Knæ Spænder, Kiole og Veste Knapper, gammel Jern og Tin, Havkals=Liner med videre. Hvilke Vahre forinden Auctionen paa det Islandske og Finmarkske Pakhuus kan tages i Øyesyn. NB. Paa samme Tid og Stæd bliver bortsolgt 32 Aattendeel og 5 Sextendeel Tonder Flamske Sild, af sidste Aars altonaiske Fangst. Saa og for Feldbereeder Balter Kramers Regning følgende afhentede Vahre, som han ved forrige Auctioner havde ladet sig tilstaae : 1 Tønde Oxe=Kiød. 58 Stkr. saltede Oxe Huder, og 105 Lpd. 2 Pd. 30 Bundter saltede Faare Skind. 7 Stkr. saltede Oxe Huder, vog 12 Lpd. 8 Pd. 78 Stkr. Dito, vog 152 Lpd. 8 Pd. 3 Stkr. tørrede Oxe Huder af Falke=Qvæget vog 104 Pd.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Directionen for den Kongel. Grønlandske Handel og Fiskefangst lader bekiendtgiøre, at Mandagen den 15de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver holdt offentlig Auction i Handelens Forsamlings Huus i Amaliegaden, paa Omtrent 500 Tønder klar Sælhunde Tran, og 940 Stkr. Maals Barder, af Vægt circa 3300 Pd. hvilke Vahre forinden Auctionen kan tages i Øyesyn og forevises af Pakhuusskriver Bruun paa den Kongel. Jslandske, Finmarkske og Færøeske Handels=Plads paa Christianshavn. Jirectionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør hermed, at Fredagen den 26de April førstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Licitation over et Partie af 300000 Rdlr. Sølv i Mynt Sorter, dernæst over diverse Vahri- og Materialier, saasom: Pommerske Fyrre Bielker, Dantziger Fyrre Planker, Vestervigs Vallbræder, barkede Huder, Engelsk Saalelæder, Cronbeeg, Finsk Tiære, Harpix, bruun Carduus Papiir, Linolie, Dansk eller Norsk Canon Krudt af 60 Foed og derover, Danske eller Norske Tællelys med Bomulds Veger, reen Rigaisk Hamp, Hollandsk Segldug, Petersborger dito Petersborger Linned af Flamsk Lærreds Breede, Rom, Fransk Brændeviin, Spansk Salt, Lyneborger Dito, store Skotske Steenkull, slagtede Oxe Kropper, røgede Oxe Bryster, dito Tunger, levende Staldstude, levende Faar, dito Sviin, Giæs, Ænder, smaae Høns og Kalkuner, Byggryn, hvide Ærter, graae dito, Byg, Havre, Cahyts Brød af Hvede, haardt Skibs Brod af reen Rug, Svedsker, gule Voxlys, Engelsk Ost, sigtet Ruugmeel og Hvedemeel. End videre til Cargaison, Klumpe Blye, nyt Kaaber, Tiære, Hamp, Cochenille, Klæde, Seyldug, Genever, hvild, og Fransk Brændeviin. Thi vilde de som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne, tilligemed Vahrenes Qvantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort. Christianshavn, udi Compagniets Contoir, den 1ste Mart. 1776.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 6te Februar. 1776. og ved Siellandsfars Landsting den 7de næst efter, ere samtlige Creditorer udi afg. Frue Øllegaard Wilhelmine Sneedorph fød Theestrup, og forhen afdøde Mand Hr. Professor og forhen værende Informator ved Hans Kongel. Høyhed Arve Prints Friderich, Jens Schielderup Sneedorph, deres fælleds Stervboe, indkaldede, at møde udi Hof og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, fra Jndkaldelsens sidste Bekiendtgiørelses Dato, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Paa Krumstrux Gods i Nyborg Amt, Sunds Herred, Ryslinge Sogn, Lorup Bye er den 19de hujus uden Livs Arvinger, bortdød en gammel fattig Huusmand ved Navn Hans Christensen, som var fød i Sielland; hans ringe Boe blev strax registeret, da hans Enke angav, at han der skal have haft 2de Brødre Christen Christensen og Jørgen Christensen, som herved, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer, 3de gange indkaldes, at møde i Stervboet den 25de Mai førstkommende, for der enhver for sig at efterkomme hvad Loven befaler, da de skal vederfares Ret Krumstrup, den 26de Februar. 1776. M. Møller.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Da Borger og Guldsmed Andreas Christian Reis her i Sorøe, formedelst han er i nogen Gield, har opgivet sin Boe til fine Creditorer, og samme til den Ende derfore strax er tagen under Registration, som ved Auction den 12te hujus bliver bortsolgt; saa bliver bemelte Guldsmed Reises Credi= og Debitorer herved indvarslet, at anmelde deres Krav og Fordring i bemelte Boe inden 6 eller seenes12 Uger, efterdi dette Boes Behandling bliver foretagen den 3die Junii førstkommende til Liqvidation og endelig Afgiørelse. Sorøe, den 2den Mart. 1776. Byefoged i Sorøe. H. Jessen,
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Da Borger og Kobbersmed Hans Larsen Gad, her i Wordingborg, sidstleden 27de Februar. i fattige Omstændigheder og i ugift Stand ved Døden er afgaaet, saa indkaldes denne Afdødes Arvinger, som efter Beretning skal være i Kiøbenhavn, saa velsom Creditorerne, at indfinde sig ved Skiftets Foretagelse her paa Wordingborg Raadstue førstkommende 9de April. Auctionen over denne Stervboe er berammet den 28de Mart., da et fuldkommen Kobbersmed Værktøy derunder bliver at bortsælge. Og da ingen Kobbersmed nu er her i Byen, saa kan en Mand af den Profession her finde Leve=Brød. Wordingborg, den 29de Februar. 1776. P. S. Til Svar paa Spørsmaalet i forrige Uges AdresseContoirs Efterretninger, om ey en Bagergaard i en af de smaa Kiøbstæder var at faae til Kiøbs; mældes: at en saadan Gaard er strax at bekomme i Wordingborg, hvorom Liebhaberne vilde mælde sig hos Byefogden H. N. Kellermann.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Endskiønt det ikke formodes, at efter sal. Frøken Margaretha Elisabeth Baronesse af Winterfeldt, som ved Døden er afgaaen udi Roskilde Kloster afvigte 4de Februar, skulle findes uafgjorte Fordringer, flere end som allerede er anmælt; saa bliver dog, til Vedkommendes Sikkerhed, herved, med 6 Ugers Varsel, indkaldet alle og enhver, som maatte kunde have nogen Fordring til høybemelte sal. Frøken Margarethe Elisabeth Baronesse af Winterfeldt, at de inden forbemelte Tid dermed vil fremkomme, da samme kan ventes efter Lov og billighed gotgjort. Roeskilde, den 2den Mart. 1776. A. N. Gierlew, som p. t. Fuldmægtig ved Roeskilde, Adelige Kloster. Til ydermere Efterretning for samtlige Interessentere i det Corsøere Grønlands Compagnie, bekiendtgiøers herved: at efter tagne Beslutning ved sidst holdte og behørig tillyste Generalforsamling uæstleden 12te hujus, er Skibet med tilhørende Flæth og anden Jnventarium nu afstaaet og solgt til den Kongel. almindelige Grønlands Handel i Kiøbenhavn; hvad ellers derfore kan falde pr. Actie at tilbagebetale, skal ved nærmere Tillysning i disse Tidender vorde bekiendtgjort, saasnart Skibet er afleveret, og det øvrige af Pakhuset med videre, ved Auction udbragt, samt Regnskabet sluttet og revideret. Corsøer, den 25de Februar. 1776. J. H. Falck, Bogholder.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Da Arvingerne efter forlængst her i Hillerød afdøde KobberSmed Friderich Carl Fugman og Hustrue afg. Bodil Sophia Hans Datter Fugmans, en endnu til Dato lovligen haver legitimeret sig, uagtet den derom forhen skeedte Publication; saa bliver de end videre herved 3de gange, saa vel udi Adresse Contoirets Efterretninger, som de Berlingske Tidender, erindrede om at mælde sig inden ultimum Martii næstkommende, herom hos Skifte. Forvalteren; i manglende Fald maa Arvingerne tilskrive sig selv den Ophold og Uleylighed, som deres Forsømmelse i saa Maade kunde foraarsage. Hillerød, den 27de Februar. 6. J Lottrup. En meget smuk sort Hoppe af det Kongel. Stutterie ved Friderichsborg, som er over 10 Qvarteer høy, og 5 Aar gammel, er til Kiøbs hos Eieren Byefoged Lottrup i Hillerød.
Berlingske Tidende, 1776-03-08
Hvem som maatte behøve gode Sætte Karper kan NB. Ø bekomme samme til Kiøbs hos Fistmester Berg ved Lethreborg.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
London, den 16de Febr. Vestvinden har endnu bragt adskillige TransportSkibe, som skulde føre Munition og andre Krigs Nødvendigheder til America, igien tilbage til vore Havne, og med disse ere mange private Breve og Depecher indløbne til vort Hof. Disse Breve ere alle skrevne i de første Dage i forrige Maaned, og indeholde følgende: Den lille Krig er endnu ikke til Ende, og man søger paa begge Sider at tilføye hverandre al muelig Skade. De Kongel. Skibe og Tropper have endnu opbrændt adskillige smaae Stæder paa Kysterne, hvis Jndbyggere viiste Prøver paa deres Hengivenhed for de Americanske Sager imod Administrationen; og et Detachement var indskibet i Boston, formodentlig i samme Hensigt, imod Nye York. J Virginien var Gouverneur Lord Dunmore slaget, og nødt til at flye tilbage til sit Skib. Et Detachement Kongel. Tropper er ligeledes bleven slaget af Provincialerne, som immer meer og meer havde forstærket sig imod de Skibe og Tropper, som de ventede i Virginien. J Canada havde Provincialerne den 6te Dec. bloqueret Qveber, saa at de, da General Montgomery var ankommen for Pladsen, og deres Styrke var nu 5000 Mand, truede ordentlig at beleyre den, og om General Carlton haardnakket blev ved, og ikke overgav den, da at bestorme den. De havde ogsaa borttaget nogle Fartøyer, som gik fra Montreal til Qveber med Tropper, Artillerie, Krigs= og Mund=Provisioner. General Carlton havde derimod ved en Forordning befalet Jndbyggerne, at gribe til Vaaben, for at forsvare Besætningen, eller forlade Pladsen, og dette sidste havde mange gjort. Man er paa de ministerialske Engelænders Side i den yderste Forundring over Americanernes uforsagte Kiækhed, som ere i den raae Vinter trængte igiennem en vildsom Vey giennem Ørkener, da de vel indsaae, at Erobringen af Canada vilde være for dem af stor Vigtighed, saavel for at tilintetgiøre det Engelske Ministerii Operations Plan, som for at blive Mester af Provindsernes Grændser, for at have i de mellemste Colonier frie Hænder i deres Operationer med de Kongelige Tropper. Dette er det væsentligste af bemeldte Breve fra America, om hvilket man i vore Tidender læser adskilligt i Udtog, hvis Particularia for den største Deel ere ubetydelige Ting. Om den sidste Parlements Act bliver der i disse Breve endnu ikke meldt noget. Altsaa formoder man, at samme ved Skibenes Bortgang endnu ikke var ankommen.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Med samme Breve er ellers indløbet en Journal om den Americanske Kongresses Deliberationer, hvilken man allerede her har begyndt at trykke. J Henseende til de Depecher, som Hoffet fik med samme Skibe, er som sædvanlig en stor Taushed. Men de have dog foraarsaget adskillige Conferencer imellem Ministerne, og dette har givet nogle Anledning til at troe, at Qvebecer erobret af Americanerne. Dette Rygte er siden i Gaar immer bleven stærkere; thi just i Dag ankom en Expresser igien til Lord Germains Stats=Secretariat. Men det hedder ved Hoffet, at denne Expresser har medbragt Forligelses=Artikler fra General=Congressen, og derhos bliver forsikret, at Qvebe den 13de Jan. endnu ikke var i Provincialernes Hænder. Et Rygte siger, at den Americanske Armee for Bosion har faaet en Forstærkning af 5000 Mand, og gjort Anstalter til at angribe benævnte Sted, hvor det kuns i alt ere 6500 Mand, som ere i Stand til at føre Vaaben. Overhovedet kan man sige, at Sagerne staae paa saadan en Fod, som ikke efterlader meget got Haab. Dog skal Ministerne smigre sig selv med, at de snart vil faae et andet Udseende, det maae nu være enten ved Troppers og Skibes Overmagt, eller ved et saa længe forhaabet Forliig, hvoraf der midt imellem de bedrøveligste Udsigter nu og da altid har fremlyst nogle Straaler. Man har forsikret, at der skulle allerede den 9de hujus have været overleveret begge vore Parlementshuse et Kongeligt Budskab, for at betegne dem den Nødvendighed, hvori Hs. Majest, befandt sig, til at tage i disse Omstændigheder Hielpe=Tropper i Storbrittanniens Sold, og begiære denne Forsamlings Bistand, for at sætte Høystsamme i Stand til at bestride Omkostningerne med disse Tropper. Og Utaalmodighed til at høre de store Debatter. som denne Sag vilde foraarsage, trængte sig allerede forud til Parlements Huset; men hidindtil er intet derom forekommet. Man har heller ikke foretaget noget mærkværdigt, uden de 2 Acter i Underhuset, som paa en vis Tid tillade Jndførsel af Qvæg og indsaltet Provision fra Jrland og America, hvilke ere forbedrede og gjorte vedvarende. Den sidste Stok fiskefangst paa Kysterne af Neufoundland har kostet 4000 Menneskee Livet, som den 9de Septbr. bleve i en Orcan, Denne bedrøvelige Hændelse er ogsaa Regieringen paa andre Maader meget til Skade. De havde gjort Regning paa, at bruge de fleste af disse Mennesker til deres Tieneste imod Amricanerne; men kun 120 Mand deraf have kundet blive sendt til Ny-Skotland. Den Spanske Ambassadeur Fyrst Mask serand har nu igien ladet sig see ved Hoffet, da han er fuldkommen restitueret af sin Svaghed. Provincial-Kongressen, i Nye=Vork har atter taget nogle nye Beslutninger, i Kraft af hvilke udi denne Provinz ey maae taales nogen Jndvaaner fra de andre Colonier, som der har opført sig usømmelig mod Friheden, saasom bemeldte Provinz Nye=Pork derved skulle paadrage sig den Beskiæmmelse, at blive anseet som et Beskyttelses Sted for den Americanske Friheds Fiender. -
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Proviant-Amtet har faaet Ordre, først i næste Uge at antage de fornødne Pramme til at bringe saa megen saltet Provision til Nore, som udfordres til 100 Transport=Skibe paa 6 Maaneder. De øvrige Transport=Skibe skal indtage deres Provision i Jrland. - Man forsikrer at Lord Pit, Grævens af Charam Søn, som hidintil har staaet ved det 47 Regiment i America, har taget Afskeed. Fra Dublin erfarer man, at de der i Garnison liggende Soldater ere deelte i 2 Partier, af hvilke det ene holder med Regieringen, og det andet med Americanerne. Deres Tvistigheder skal være gaaet saa vidt, at de have greben til Vaaben, og adskillige af dem ere deels dræbte, deels saarede. Den som saadant skeer allerede førend Indskibningen, saa er det at befrygte, at deres Misfornøyelse siden torde gaae endnu videre. De Kongelige Skibe i America skal være blevne saastærk beskadigede af Orme, at man troer, at de fleeste at dem maae komme tilbage, for at blive reparerede. Saasnart man fik den Efterretning, at 1000 Mand af Garden ere ud seete til at gaae til America, skal 18 Officeerer af de 30 som ere ved de 10 Compagnier, have solgt deres Pladser, saasom de ikke vil stride mod Americanernes Frihed. Foruden ommeldte 1000 Mand af Garden, 2000 Søefolk, og 15000 Mand Hielpetropper, skal til Foraaret afgaaendnu 44 andre Regimenter, og 9 Compagnier Artillerie og man formoder, at i næste Maaned skal endnu meere Artillerie afgaae derhen. Alle de Soldater af Provincial Armeen, som i den Action med General Wassington bleve fang ne af vore Troppper, og bragte til Engeland, ere efter deres egen Ansøgning antagne i Kongelige Tieneste. - Paa det Landgods, som tilhører Dennis Rolle, Efg. ved Gros=Torrington i Divonshire, er nyelig blevet omhugget et Egetræ, hvis Stamme var 13 Fod og 6 Tommer i Giennemsnit. Paa Fladen af Stubben dansede 2 Par Folk en Conttre Dans og Spillemanden stod tillige paa det ene Hiørne. - De sidste Efterretninger, som ere indløbne fra America, give Formodning til, at Ministerium maaskee skal opnaae fine Hensigter. Provincial Armeen skal have stor Mangel paa Monderinger, endskiønt den er forsynet med Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Fra Newfounland er indløbet den Efterretning, at den commanderende Officeer ved den derværende Station har med en Expresser fra Boston erholdet den Beretning, at Hr. Johnson, en Søn af den berømte William Johnson, har med et Corps Jndianer og Franske Canadier angrebet og gandske slaget, ikke langt fra St. John, et stærkt Corps Americaner under General Montgomery og Oberst Arnolds Command. Americanerne havde strax ved den første Salv bortkastet Vaaben og i den største Uorden taget Flugten. Oberst Arnold, og den største Deel af Corpset vare tagne til Fange, og General Montgomery havde været i den største Fare, at falde i Jndianernes Hænder, som da vare i Færd med at sætte efter ham og den liden Rest af Armeen. Strax efter denne Action var Hr. Johnson marcheret til St. Johns og dette Fort havde uden et eneste Canon=Skud overgivet sig. Forommeldte Efterretning, som er indført i en Edinborgsk Tidende, troes saa meget des mindre, da senere Breve melde intet derom. J Forgaars ankom en Expresser fra Boston. Samme har været 21 Dage underveys. Saavidt man af dens Medbringende har ladet blive bekiendt, var Admiral Shuldham ankommen der, og Admiral Graves afreyst til Engeland. Af de fra Engeland og Jrland derhen afseylede Transport=Skibe vare og de fleeste, som paa den Tiid kunde være der, lykkelig ankommen; allene 5 Skibe, som havde medtaget 600 Sviin og Faar, havde ikkun beholdet 22 af dem levende. Americanerne havde forsøgt at bombardere Bossion; men det var faldet ulykkeligt ud for dem, og man havde med Forliis drevet dem tilbage.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Den 23de Febr. J Forgaars ankom Admiral Graves til Spithead fra Boston, hvorfra han den 24de Jan. var afseylet, i Gaar ankom han her, som man forsikrer, bragt Hoffet den Efterretning: at efter at det Americanske Corps under General Montgomer Commando havde trængt sig ind udi den nedre Deel af Staden Qveber, hvilket General Carleton af Krigslist skal have tilladt, havde denne General om Natten den 1ste Jan. med sine regulaire Tropper angrebet Americanerne, dræbt 200 Mand af dem, og taget 200 til Fanger. Jblant de første befinder sig GeneralMontgomer selv, og iblant de Fangne Oberst Arnold. Man havde derpaa ventet, at Fienden strax skulle ophæve Beleyringen for Qvebec. Foranførte Efterretning, skal i Gaar med en Expresser være bleven bekræftet. Jmidlertid kan man endnu ingen fleere sikre Perticularia erfare. Det er derhos betænkeligt, at Hoffet allerede for 2 Postdage siden forsikrede, at have Efterretninger fra Qvebee af 13de Jan. som meldte intet videre, end at Qvebe holdt sig got. Altsaa maae enten disse eller hine Efterretninger, i det mindste i Henseende til Datum være urigtige. Jmidlertiid kan man viist melde, at i Forgaars er bleven holdt et stort Raad, hvorved alle Stats=Ministerne vare tilstæde, og som varede til Kl. 5 om Aftenen. Det forsikres og, at denne Raadsforsamling er bleven holdt formedelst de Efterretninger, som Hoffet har faaet fra America. Private Efterretninger fra Colonierne berette stedse, at samme blive ikkun desmeere haardnakkede, jo større Alvorlighed man bruger i de Mes syrer, som man tager mod dem. De vil forsvare deres Rettigheder og Privilegier det koster hvad det vil, og man frygter her for, at denne Haardnakkenhed torde giøre ethvert fredeligt Middel til Forliig uvirksomt.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Rom, den 7de Februarii. For nogle Dage siden fik den Venetianske Gesandt en Courier, som incognito var sendt fra hans Republik. Det var en Jæger, som skulde overlevere Hr. Ambassadeuren nogle Agerhøns i egne Hænder; og saaledes havde Gesandten altid kundet forevende Mangel paa Svar og Jnstruction, i Henseende til de imellem den hellige Stoel og Republiken opkomne Stridigheder. Men Stats-Secretairen er kommen efter Masken. Man veed at Jægeren med samt Agerhønsene vare Depecher, og man veed tillige Jndholden. Nemlig, Ambassadeuren skal i al muelig Forsigtighed kun handle dilatorisk og for nærværende Tid søge at undgaae al Samtale med den hellige Fader, om han endog skulle foregive Hoste og Snue, og drage Omsorg for, at Sagerne indtil efter Fasten kunde hvile hen. Efter Carneval vilde Republiken endnu i en overordentlig Raads Forsamling lade det udgangne Ediet overveye, som saa meget havde opbragt den hellige Stoel; og man troer, at Hr. Morosini, en Mand, som altid har arbeydet imod det Romerske Hofs Maximer, men er i øvrige en Mand af stor Forstand, vil paa den Tid være færdig med en Deduction, som er ham paalagt at forfærdige, hvori har skal bevise, at Republikens da værende Forhold fuldkommen stemmer overeens med de Concordater, som ere oprettede imellem den og Paverne Gregorius og Clemmens den 13de, og da skal denne Gesandt overlevere bemeldte Deduction, Jmidlertid har det Romerske Hof fast besluttet, ikke at bekiendtgiøre Patriarken af Venedig, førend det nye Edict bliver igien kaldt tilbage af Republiken, og for desto snarere at trænge igiennem dermed, skal man have forlangt af det Wienske Hof, at det ikke vilde tage Deel i de Handlinger med Venedig. Man seer ogsaa at Hoffet her er meget bekymret for, at holde Venskab med Wien. Til Beviis herpaa tiener dette at Paven har bifaldet Keiserinde Dronningens Beslutning. om at udvælge 3 nye Bisper i Ungarn, og har desaarsag beraabt sig paa Concordater, men saadanne, som man endnu ikke til denne Tid vil finde i nogen Registratur. Med det første vil Nuntius Vicentii afgaae til Neapolis, for der at overtyde Hoffet om, at Erkebispen af Neapolis umueligt kan blive Cardinal, efterdi han er en Janseniste, hvilket nogle fortælle saaledes, efterdi han er Antejesuitisk. Pater Buontempi, som en Tid lang igien var vandt til at gaae til Fods, har paa nye anskaffet sig en Eqvirage, hvormed han kiører, sine Misundere til Trods, igiennem Gaderne.
Berlingske Tidende, 1776-03-11
Fra Kirke=Staten, den 14de Febr. Efter Cardinal Serbelloni Død, som var Augustiner Ordenens Protector, meente denne Ordens General, som dependerer gandske af det Spanske Hof, ikke at have nødig at udbede sig af Paven, som for alle Ondener er brugeligt, en anden Protector. Hs. Hellighed blev derover, at Generalen satte al Agt for hans Person af Øyne, meget opbragt; og han har egenmægtig udnævnt Cardinal Pamsili en Samvittighede=Mand, og en Mand, som seer paa Ordens Reglernes nøye Jagttagelse, til Augustiner Ordenens Protector. Hs. Hellighed viste tillige i en vitløftig egenhændig skreven Afhandling de Geistlige Ordeners Optindelse og Nødvendighed, og han beviiste deri, at det var skal deligt, naar en General i sin heele Levetid forestoed Embedet. Han anførte Exempler, at adskillige Generaler havde frivillig nedlagt deres Embeder, for at giøre Plads for andre værdige Mænd, og derpaa sluttede Hs. Hellighed; at Augustiner Generalen skulle giøre vel, dersom han fulgte disse redelige Mænds Exempel. Af denne Afhandling er et Exemplar sendt til Madrit og et andet til Paris.