Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-19
De med Posten iaftes ankomne Efterretninger fra Paris ere ikke nyere af 10 d.), men meer fuldstændige, end de igaar erholdte, og saavel Bladene af det saakaldte tredie Partie" (tiers parti), der i dette Tilfælde maae ansees forde troværdigste, som Doctrinairernes Organ Journal des Debats" synes - imedens de officielle Blade iagttage Taushed - at bekræfte, at Ministeriet især vil blive sammensat af forannævnte Partie. Vel har Hr. Dupin erklæret, at han foretrækker Præsidentposten i Deputeredekammeret for enhver Ministerpost -, hvilket han alt tidligere oftere har yttret ; men under de nærværende Omstændigheder troede, han, at borde sætte alle personlige Hensyn til Side og ikke negte Kongen sin Tjeneste. Derimod ønsker han ikke at overtage Statsraadspræsidiet, men skal have erklæret Hs. Majestæt, at efter hans Anskuelse borde denne Titel forbeholdes en Marschal af Frankerig eller en anden politisk Notabilitet, som ikke maatte ville modtage en Portefenille, uden tillige at blive Chef for Cabinettet. - Af de aftakkende Ministre havde Hertugen af Broglie og Hr. Guizot allerede forladt deres Hoteller; de Øvrige beboede endnu deres den 10de. - Saaledes stode Sagerne til om Eftermiddagen Kl. 5. Allehaande Rygter kom nu i Omløb, ifølge hvilke endnu efter Børsen Renten i mindre end 10 Minuter faldt 40 Centimes, og ved Postens Afgang vedvarede denne Synken. Men disse Rygter vare af saa modsigende Art, at man næppe kan fæste nogen Lid til dem. Saaledes hed det, at Kongen, paa Grund af Umuligheden i at danne et nyt Cabinet, der kunde gjøre Regning paa nogen Varighed, havde besluttet, at beholde Doctrinairerne og opløse Kammeret, hvorimod et andet Rygte sagde, at Kongen havde paa Naade og Unaade maattet overgive sig til Mændene af tredie Partie, og give dem uindskrænket Fuldmagt til at sammensætte Ministeriet. - Ogsaa omtale Bladene, oprindeligen efter Gazette, en Sammensværgelse, som man skulde være kommen paa Spor efter, og der især skal have været stilet imod Pairskammeret. Jblandt de i Sagen Jndviklede skulde findes mange bekjendte Navne. "Journal du Commercel bringer den Omstændighed i Forbindelse hermed, at de tvende foregaaende Nætter havde stærkere Patrouiller end sædvanligt draget igjennem Gaderne. Pariserbladene meddele nu fuldstændigen Generalprocuratorens, Hr. Martins, Jndlæg og nedlagte Paastand imod Fieschi og hans Medskyldige. Det interessante Spørgsmaal: "Hvilke Motiver have bevæget Morderen til hans Udaad besvarer han der saaledes: "Dette Spørgsmaal er vanskeligt at løse. Fieschi var ikke besjælet af det glødende Had, hvorved man vel i Almindelighed henrives til at begaae en slig Forbrydelse. Ogsaa savner man hos ham hiin politiske Fanatisme, der vel til andre Tider har bevæbnet Kongemordernes Arm. Men vi opdage hos Fleschi en af de Characterer, som under visse Omstændigheder ere istand til at begaae de største Misgierninger. Fieschi er gjennemtrængt af en aldeles umaadelig Forfængelighed, af en Stolthed, som Jntet kan tilfredsstille. Han var utilfreds med sin Stilling; han var greben af en blind Attraa efter at skaffe sig et Navn, af en Attraa, som ikke tager Valget af Midler, de være nok saa frygtelige, i Betænkning, naar de kun føre til Maalet. Da han med dette Stof kom ind i en forpestet Atmosphære, blev det ham kun alt for let, at blive en rædsom Forbryder. Han faldt iblandt Mennesker, der speculerede paa hans Characteer, for at gjøre ham til et Redskab for deres forbryderske Hensigter. Disse Mennesker have ikke engang skammet sig ved, at gjøre Fleschis Kjærlighedsforhold til eet Pirremiddel meere, til at udføre Gjerningen, idet de indbildte ham, at de vilde drage Omsorg for en ung, af ham elsket Pige, og blive hendes Støtter. Men dog byder den offentlige Moral os ikke mindre, at characterisere Fleschi som den, han i Lovens Øine er, som Udøveren af den strafværdigste af alle Forbrydelser, som den største Forbryder, Loven kjender." – Hr. Martin søgte nu at gjøre de øvrige Anklagedes Deelagtighed i Forbrydelsen indlysende. Oprigtigheden af Fleschis Tilstaaelser ansaae han for hævet over al Tylvl." Jmod Morey fremhævede han især, at han efter mange Vidners Udsagn havde udgivet sig for Fleschis Oncle, at han under dette Navn hyppigt var kommen til ham paa hans Værelse, at han havde indkjøbt Flinteløbene med ham, hjulpet ham med at opsætte Maskinen og ladet denne. (Fieschi har selv yttret den Overbeviisning, at More havde med Forsæt ladet nogle af Løbene saaledes, at de nødvendigen maatte springe og derved dræbe Fleschi). - Med Hensyn til Pepin, da vælede han især ved hans politiske Characteer, søgte at vise, hvorledes hans onde Samvittighed ikke havde tilladt ham at tilbringe. Natten den 28 Juli og de følgende Nætter i sit Huus, men at han var draget fra et Huus til et andet, af Frygt for at vorde greben, ligesom han ogsaa paa den Dag, da de faldne Offre bleve begravede, var flygtet fra Paris, og holdt sig skjult, imedens han selv i offentlige Blade havde ladet indrykke en Annonce, at han var ankommen til Rotterdam. Fremdeles viste han, at Pepin havde givet Fleschi de fornødne Penge til Udførelsen, betalt Flinteløbene, bivaanet et Forsøg med Maskinen, draget Boireau ind i Complottet, og faaet ham til at ride forbi Fleschis Vinduer ved en anstillet Prøve, samt holdt 40 bevæbnede Personer i Beredskab til at slaae løs, naar Attentatet var lykket. Han fremstillede da Pepin som Ophavsmanden til Complottet og Hoveddeeltageren i Udførelsen. (Saavel Pepin som Morey have vedblevet at negte Alt). - Om Boireau yttrede Hr. Martin sig meget skaansomt. En Straf maa tilkjendes ham, " sagde han; - saaledes fordrer det truede Statssamfund. Men Boireau er ung; han er først indtraadt i Complottet, da det alt var sin Udførelse meget nær, han synes at være bleven forført ved troløse Raadgivere, og ved den Overvægt, som Ældre have udøvet over ham. Han har aflagt Tilstaaelser, som man skylder hans Moders Taarer. Han fortjener derfor Rettens forbarmende Medlidenhed, saa at jeg ønsker, at De, mine Herrer, i Deres Deeliberations=Værelse ville medtage det Jndtryk, som Boireaus Tilstaaelser ville have gjort paa Dem." Jmod Bescher, søgte han at bevise, at han havde vidst, i hvilket Øiemed hans Pas og hans Vandrebog skulde overlades til Fleschi. - Endeligen antydede Hr. Martin, at flere exalterede Republikanere, navnligen iblandt de, faa Dage for den 28 Juli undvegne Aprilfanger (Cavaignae, Guinard o. s. v.), maatte have været indviede i Planen. Dog yttrede han tillige: "Gjerne indrømmer jeg, at Mange af det republikanske Partie vilde have rødmet, naar de skulde have draget Fordeel af et Mord. En af disse Mænd, hvis hæderværdige Characteer er vel bekjendt (Armand Carrel), har offentligen erklæret, at han øieblikkeligen vilde have opdaget Alt, hvad der vilde være kommet til hans Kundskab om et Attentat." (Det er gjort meget indlysende, at det hørte til de Sammensvornes Plan, naar Attentatet var lykket og Stormen skulde bryde løs, da at tvinge Hr. Carrel til at stille sig i Spidsen for Oprørerne, ved at give ham Valget imellem dette, eller at faae en Kugle for Panden).