Københavns Adresseavis, 1763-07-22
di ovenmeldte Contoirs Avisers No. 54, haver jeg læstEn noget, under Titul: Erfarenhed fremsat til Oplysning, som et Svar paa det udi samme Contoirs Efterretninger No. 40. anførte Middel, hvorved aarlig meget Rug kunde spares, af samme sees at de nettelig har forstaaet Jndholden; thi efter deres anførte, skulle denne Meening af samme kunde uddrages, at 2de Tønder Rug af een Bouttet, den ene maled til Meel ved Rhinske Stene, skulle veye meere end den anden maled til Meel ved Svendske Stene, men denne Mening vil De ved nøyere Eftersyn ikke finde, men vel at de Rhinske Stene skaffer mere Meel i Henseende til Maalet, da jeg derimod vil tilstaae Dem, at det var mere rimelig at en Tønde Rug maled ved Svendske Stene kand veye meere end een maled ved Rhinske Stene, allerheldst naar det er strax efter billingen; thi, som de Svendske Stene indeholde en Gruus- og Sandlagtig Materie, kand samme Stene ved at meddele Melet noget af sin tunge Materie, vel giøre at en Tønde Rug, efter at det er malet til Meel, kand veie meere end det ved Rhinske Stene malede; men, som et Menneske er begavet med større Jndsigt end et andet, har De vel for at finde den anførte Meening om Melets Vægt, gjort saadan Conclusion, at da de Rhinske Stene maler finere og bedre Meel end de Svendske, vil De, som ey vil have deres Brød fuld af Skaller, og derfor seller alt det Grove fra, finde meget lidet eller intet udi de Førstes men derimod meget udi de Sidstes, og naar saaledes alt det Grove er frasellet, og de vil veye det rene Meel af begge Deele, vil de finde at de har mere Meel udi Vægt af det Rug som er malet med Rhinske Stene, end af det, som er malet med Svendske Stene, og dersom Dehar forstaaet Vægten paa den Maade, maae jeg give Dem Ret og prise Deres Jndsigt, thi at Rhinske Stene ved det de maler finere skaffer mere Meel i Henseende til Maalet, end de Svendske, er en bekiendt Sag, og paa ovenanførte Maade skaffer de og meere udi Vægten, allerheldst for Bagere og andre som sigter deres Meel. Det at een Deres Ven har kjøbt en Rhinsk Mølle=Steen og for samme givet 78 Rdlr. da han kunde have en Svendsk af samme Størrelse for 36 Rdlr. har sadt mig i Forundring, og maatte man snart ansee Deres Ven for at have handlet eenfoldig, med mindre han har været overbeviist om, at han til sin Fordeel kunde giøre saadant Kiøb, da han ventelig har gjort saadan Regning: 1.) At en Rhinsk Steen malede bedre og finere end en Svendsk. 2.) Skaffede meere Meel. 3.) Kunde paa lige lang Tid male meere med den. 4) At den ey behøvede saa ofte at billes, og derfor i den Tid han ellers skulle bille nu kunde male. 5.) At den er 4. 5 a 6 Tommer tykkere. 6.) At han ikke havde nødig at frygte for, efter en kort Tids Forløb at cassere den, hvilket vel hender sig med en Svendsk. 7.) At de ey koster mere. 8. At han foruden foranførte Fordeele ved det de kunde bruges længere, sparede Transport, Hugge=Løn, saa og den Uleylighed og det Ophold ved oftere Jndlæggelse med videre. Man give Agt hvilken stor Tieneste min Herre kunde bevise dem, som ville kiøbe Svendske Stene, ved at bekiendtgiøre paa hvad Sted samme for den anførte Priis nu ere at bekomme; thi om de for sine Aarsager Skyld. skulle ville nægte denne Godhed og Føyelighed, maae ellers de som ville kiøbe af denne Slags Steen, betale dem dobbelt saa dyre, men som de tillader at man setter dem iblant deres Tal, som drives af en Patriotisk Geist, var det at ønske at samme Geist ville tillade Dem, at deelagtig giøre deres Landsmænd udi en Efterretning som ville blive min H. til ligesaa stor Berømmelse, som Landet til Gavn og Nytte, nemlig: Hvor det eller de Stæder her i Landet; ere, som saadanne Stene findes, der kunne være lige saa gode og fordeelagtige som de Rhinske, men om det ey er muelig, dog saadanne som kunde giøre samme Tieneste som de Svendske, for saadan Patriotisk Efterretning maatte visseligen det gandske Land være dem særdeles og høyst forbunden. Jeg forbliver.