JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Til Slutningen troer man endnu her at burde anføre hvad Hr. Conferentsraad Callisen, Commandeur af Dannebrogen, i sine "physisk medicinske Betragtninger over Kjøbenhavn." siger om Svømmekonsten: "Svømmekonsten er nyttig og velgjørende for enhver, men den er nødvendig for De- og Kystbeboere, for Søfarende og handlende Nationer, og for dem, hvis Sikkerhed for en stor Deel beroer paa Søforsvar. Ogsaa denne mandige Legemsøvelse bliver i Kjøbenhavn mere og meere udbredt og almindelig. Den udgjør ikke allene en bestemt Deel af Ungdommens physiske Opdragelse, som bestemmes til Søvæsenet, men ogsaa Landmilitairetaten bliver underviist deri. Det glæder Fædrenelandsvennen, at see nogle hundrede raske Drenge at føres under nøiagtig Opsigt til Søen, for at bades og for at svømme, og at see mange af den svømme med en beundringsværdig Færdighed. Belønninger, som, efter anstillet offentlig Prøve, aarligen til de bedste Svømmere blive uddeelte, opmuntre deres Flid og deres Anstrængelse. Ogsaa adskillige borgerlige Opdragelses-Jnstituter, iblandt hvilke det Schovborske og Christianiske Jnstitut og Efterslægtsskolen, fortjene især at berømmes, ligesom ogsaa mange private Folk give Ungdommen Underviisning i denne mandige og velgjørende Øvelse, som er ligesaa nyttig som anstændig for alle Stænder, da den af alle til Nytte og Frelse for dem selv og andre mueligen kunde anvendes. Kjøbenhavns og de danske Staters Beboere have endnu ikke tabt Oldtidens og deres Forfædres Anlæg til Søvæsenet, de kunne endnu, om ikke i Mængde, saa dog ved Duelighed i Sø øvelser og personlig Mod, sættes ved siden af nogen anden Nation i Europa, og give i denne Tid de paafaldenste Prøver derpaa. Den Tid kunde hos os ogsaa komme, at Svømmekonsten blev saa almindelig, at vi, som de gamle Romere, kunde sige som et raat uopdragent Menneske: han har hverken lært at svømme eller nogen Videnskab (neqve natare neqve litteras didicit). Mangfoldige Menneskers Liv vilde bevares, naar Svømmekonsten var almindelig, de Druknedes Tal betydelig formindskes, og mange vindskibelige og nyttige Borgere spares for Staten. Hos alle vilde og halv kultiverede Folkeslags synes Svømmen at være en Naturfærdighed. Hos adskillige af de største Nationer var Uvidenhed deri en ligesaa stor Sieldenhed, som Skam. Mange af de berømteste Mænd, som Kato, Julius Cæsar, Augustus, Ludvig XI. Carl den Større vare tillige Svømmere; ogsaa i Fædrenelandets Oldtids Historie kunne anføres Kongerne Hother, Frode III, Harald Haardraade, Oluf Trygvesen, Oluf den Hellige, Sigurd Jorsalafar, Harald Gille, og mangfoldige andre berømte Mænd, som udmærkede Svømmere. Man øvede sig med lige Flid i at svømme langt, uden at trættes, og i at gaae til Bunds under Vand, endog af og til meget betynget, saa at det kunde være tvivlsomt, om de mere hørte til Landets eller Havets Beboere."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Jndenlandske Efterretninger. Hvor vigtig en Jndtægt Staten kan have af sin Faareavl, naar Ulden her i Landet forarbeides og ikke udsendes, sees af Conferentsraad J. D. Lawitz's nylig udkomne Skrift: "Ueber die Sorg des Staats for seine Armen u. Hulfsbeburftigen. Naar man kun regner 4 Pund Uld af hvert Faar aarligen, saa leverer Jylland allene, der tæller 616,000 Faar, 2,064,000 Pund hvert Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Slesvig og Holsteen leverede i Aaret 1787 150,000 Pd. Uld aarligen, men deraf forarbeidedes kun 30,000 Pd. i Landet selv, og de øvrige 120,000 Pd. bleve - til vor Skam - udførte. Efter Forf. Beregning forbruge 2 1/2 Million Mennesker (han regner Norge med, som den Gang han skrev endnu ikke var afstaaet) for 7 Mill. Rdlr. Uldfabricater aarligen. - Jmidlertid maa Anmelderen dog her tilføie, at den Bebreidelse, at vi udsendte vor Uld og hentede det, som forarbeidet Klæde o. s. v. ind igjen, i de sidste Aar under de danske Klædefabrikers Opkomst, som en nødvendig Følge af Krigen, for en stor Deel bortfalder. Vore Klædefabriker kunne, naar de ville lade sig nøje med en billig Fordeel, levere de fleste Klædesorter, for en langt lavere Priis end de udenlandske Manufacturer, og det af den naturlige Grund, fordi de baade have Ulden og Arbeidslønnen lettere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
J samme Skrift findes følgende Oversigt over Trængende i den danske Stat (Jsland, Færøerne og Grønland undtagne); Gamle og Udlevede i Danmark 9000, i Hertugdommene 6800; Blinde i Danm. 1000, i Hertugd. 500; Døvstumme, i Danm. 500, i Hertugd. 300; Krøblinger: i Danm. 4200, i Hertugd. 2500; Forældreløse, i Danm. 4200, i Hertugd. 2000; temporære Fattige: i Danm. 500, i Hertugd. 350; Vanvittige, i Danm. 100, i Hertugd. 50; Syge og fattige Barselqvinder: i Danm. 5500, i Hertugd. 2000; Tugthuuslemmer og Forbrydere, i Danm. 700.), i Hertugd. 400; Landstrygere og Tiggere: i Danm. 4500, i Hertugd. 3000; arbeidsdygtige og villige Fattige, i Danm. 5800, i Hertugd. 3100. Tilsammen 66,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Odense, d. 20 Junii. Jfølge Opfordringen, i Avisen No. 87 har nu en Velynder glædet Udgiveren med efterstaaende Anmeldelse om vor gode Konges Ankomst her til Fyen: "Da vor allernaadigste Konge paa Tilbagereisen fra Keiserstaden forventedes at ville tage over fra Fyenshavtil Faaborg, saa havde denne Byes Jndvaanere efter Mulighed stræbt at kunne hædre Landsfaderens lykkelige Hjemkomst til et hengivent Folk, og bevidne ham hvad de med alle Danske erkiende. Paa Skibsbroen var til den Ende truffet alle Tilberedelser for Jlandtrædelsen og sex Stykker brpundige Kanoner ved det før værende Batterie anbragte, for at forkynde Majestætens Komme. Skibene i Havnen vare prydede med vaiende Flage. Strandporten, hvorigjennem Hs. Majestæt maatte passere, var paa det Ziirligste udstafferet med Skovgrønt, der i Buegange forestillede et Ærestempel, i hvis Midte saaes en Blomsterkrands med Hans Majestæts Navnetræk i Ziffre. Borgervæbningen var i Virksomhed, for paa Ordre at paradere paa Skibsbroen. Vesterport var ligeledes ziirligt udstafferet med Skov grønt, der havde et skjønt Udseende, naar man fra Mellem= og Grønnegaden traadte ind i Vestergaden. Vinden opfyldte ikke de glade Faaborg, Jndvaaneres Ønske, der kappedes om at vise den beste Konge, at den sandeste Lykke bestaaer i Folkets inderlig hengivne Hjertes Fryd. Formedelst Modvinden besluttede Hans Kongelige Majestæt at lande ved Bøigden. Paa Veien til Brahetrolle*) Det maa være en Feiltagelse; thi Straffeanstalten i Kjøbenhavn indbefatter allene over 650 Lemmer. borg passerede Landsfaderen en Korsvei paa Svanninge Mark, hvor han jublende og med frydefuldt Hurraraab blev hilset af Faaborgs Borgervæbning, der her var opstillet, samt en talrig Mængde af Byens Jndvaanere, der ligeledes ved glade Hurraraab viste deres Følelser. Ved en Fæstegaard paa Svanninge Mark, under Grevskabet Brahesminde, var af Gaardfæsteren, Kjøbmand Mogensen i Faaborg opført en smagfuld og skjøn Æresport af Skovgrønt, hvorover en Bue, paa hvis Midte saaes et lag at vare og under samme en Blomsterkrands. Fra Æresporten, langs Haven var paa flere hundrede Alens Længde nedgravet afhuggede grønne Træer paa begge Sider af Veien, som dannede en smuk Allee; de paa Veien værende Stene vare afsankede og hele Alleen bestrøet medSkovgrønt. Dette Syn var særdeles overraskende, da ikke et Træe eller Buskvært paa lang Afstand, findes paa de tørre Sandbakker.. De kjerligste og oprigtigste Ønsker ledsagede Landsfaderen paa sin Reise, og eenstemmig hørtes det Fryderaab: "Længe leve vor elskede Konge til hele Rigets og Undersaatternes Glæde!!" Saaledes var Kongens hele Reise her igjennem Fyen at ligne ved et Triumftog og langs af den hele Vei vare Mennesker i Tusindtal strømmede sammen fra Landet, for festlig at hilse Landsfaderen ved hans Gienkomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
J Landsbyerne vare Æresporte og Buer, af Grønt opreiste og overalt gjenløde Fryderaab. J Sielland var det samme Tilfældet, og saaledes tiltog Jubelen, indtil den naaede sit Høieste ved Kongens Jndtog i Kjøbenhavn, og stadfæstede, som Rahbek smukt har sagt i Tilskueren, den gamle Sandhed: at aldrig naaer Kongernes Hæderskarm hæderligere sit Maal, end naar meenige Mands Kjærlighed drager den. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
J Aarhuus Avis læses følgende: Spørgsmaal. Naar der i Aarhuus Avis spørges: Hvorfra hidrører Mangelen paa arbeidende Hænder i nærværende Øieblik, og man kort derefter i Aarhuus Avis læser: Hvorledes hele Familier af de saakaldte Natmandsfolk for Omløbere gjennemvandre Landet, imedens Soldater paa et andet Sted af Kaadhed ødelægge Træerne ved Veiene vide Aarhuus Avis No. 70. - Hvad Slutning maae den tænkende Mand da gjøre sig?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Kjøbenhavns Børs den 23 Juni Cours. Hamb. 2 M. 607, a vista 614. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 20 1/2 Rbdlr.,a vista . . Spec. 61. - Specier solgtes til 37. a 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente), 67, pr. 100; Oblig. 290 a 292; Norske Sedler 62 a 63.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Blandede Efterretninger. (Af Dr. C. Müllers St. Petersburg, Mainz 1813.) Jschwotschikkerne, et Slags Hyrekudske, kjøre nødigen for Officierer. Jkke letteligen lade de en Militairperson staae af et Steds, uden at han betaler dem forud eller lader dem beholde. en eller anden Ting til Underpant; Civile derimod lade de gjerne tage ind, hvor det skal være, bie endog hele Timer paa dem. Keiser Alexander, som gaaer sædvanligt i meget simpel Uniform, med en graae Chenille over Skuldrene, spadserede en Dag paa den engelske Kai. Det begyndte stærkt at regne; Keiseren vil ikke gaae ind i noget Huus; ukjendt sætter han sig derfor i den første, den hed ste Jschwotschiksdroschte, han bliver vaer, og befaler, at kjøres til Vinterpalet. Da han kjører forbi Senatsvagten, begynder man at raabe Vagt i Gevær og at røre Trommen. Jschwotsch ken seer sig nysgjerrigen omkring, menende, at Keiseren nok kommer kjørende. Alexander svarede: ja, Faerlille, du vil strax faae ham at see. - De ankomme til Vinterpalet, og Alexander, som ikke har Penge hos sig, befaler Jschwotschiken at tøve lidt, da skulde han strax faae Pengene ned. "Nei, lille Faer, det kan jeg ikke; Officerer have allerede saa ofte taget mig ved Næsen; lad din Che nille blive her!" - Den blide Alexander finder sig heri, og lader Chenillen blive der. Han sender strax en Laqua med 25 Rubler ned til ham, for at give Jschwotschiken dem, og sige ham, at det var Keiseren, han havde kjørt for, og bringe Chenillen tilbage. Laqugien gjør det, men istedet for at see Jschwotschiken glad og fornøiet over Æren og Gaven, leer denne i Skjægget og siger: "Mener du, at jeg er saa dum, Vatter, Chenillen er mere værd end 25 Rubler; hvem veed, hvad du har i Sinde; du vil maaskee endog skille denne Herre ved sin Overkjole, nei, det bliver der intet af, naar den Herre, jeg har kjørt for, ikke kommer selv ned og henter sin Chenille, saa leverer jeg den ikke fra mig." Saaledes var nær Alexander selv kommet ned, dersom ikke tilfældigviis Jlga, Alexanders yndede Livkndsk, var kommet tilgaaende, og bekræftede Lagnaiens Forsikkring. Jschwotschiksens Glæde skal have været grændseløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Staden Neapel er en Trediedeel mindre end Wien og omtrent saa stor som Amsterdam. London og Paris ere for en Halvpart større, men ingen Stad i Europa er saa levende som Neapel. Antallet paa Husene ere imellem 9 og 10,000; de ere fra fire indtil otte Etager høie, og mange ere beboede af over 100 Mennesker. Antallet paa Jndvaanerne i Stadens 38 Kirkesogne er omtrent 450,000, og i de saakaldte Casali eller dertil stødende Forstæder 10,000. - Afrikanere og Arabere, Gother og Longobarder, Franker og Normanner, Tydskere, Ungarere og Spaniere strede over 1200 Aar om dens Besiddelse, der altid blev et Bytte for den Stærkere. Alle have ladet sine Sæder og Love tilbage efter sig her. Overalt bliver man denne Blanding af Overvindere og Overvundne var i Skikke og Aand hos dette Lands Beboere, ja endog i dens National-Phystognomie. Der gives hele Landstrøg, hvis Jndvaanere lignede gamle Chartagensere og Saracenere, og her findes ogsaa mange spanske Ansigtsdannelser. Om Grækerne vidne endnu den aabne Jordefærd, Qvindernes Hovedpynt, de aabne Huse m.m. Fra Romerne ere der endnu Spoer tilovers i Stædernes Forfatning. Normannerne indførte det militaire Feudalsystem; Araberne sin Stolthed og sine Heste; de Tydske Ærlighed og Redelighed; Spanierne Pragt, Ædelmod og Etiquette. Kun Lazaronerne have en Original-Karakteer. Disse danne en egen Slægt og een Familie, man troer at see gamle Romere i dem. Deres Antal er omtrent 50,000. De ere Lastdragere, nære sig af Fiskerie, Frugt= og Urtesalg, af Ærinder o. s. v., hvorved der dog altid levnes dem et Stykke Tid til det kjere Jntetbestille og Liggen ved Molo; thi de sørge kun for i Dag, og vide, at det ikke gaaer dem værre i Morgen. De gifte sig kun indbyrdes, naar de eie saa meget, at de kunne sætte Boe, ellers blive de ugifte, og da er den, med brede Vesuvstene jevnbelagte Stad deres Værelse, den blaae Himmel deres Teppe. Deres nærværende udvalgte Hoved er en Kræmmer ved Navn Sabbato i deres Hovedqvarteer Torvet, hvor ogsaa Masaniello første Gang stod frem, og reiste Oprøret med tordnende Taler. - Neapel er den meest buldrende Stad i Europa, og den halvmiil lange Toledogade, har nok ikke sin Lige i støiende Vrimmel. Jntet offentlig Fruentimmer tillades her at gaae efter Bytte paa offentlig Gade; de vise sig kun ved deres Smuthuller og paa de smaae Balkoner hvormed ethvert Vindue, er forsynet. Ureenlighed er en herskende Last, for visse Ting bliver ikke Huusgangene, ja selv det kongelige Pallads fri. Opdragelsen har førend JoachimsRegjeringstid været meget forsømt, og Qvindetroeskab er, især i de høiere Stænder, en Fabel. Paa Husenes flade Tag spadserer man, ligesom fordum i Babylon, omkring imellem Løvhytter, Pomeranz træer, Urtepotter og Migniaturhaver. - Alting er her Lethed og Jagen efter Forlystelser. Man lever ikke, man svæver kun her, og Jndvaanerne synes bekymrede for, ikke at henleve Dagen frydelig nok. Alting er levende her, sandseligt og dannet efter Climatet; saa meget hænger Mennesket af Forfatning og geografiske Grader. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Handelshuset Collet & Søn i Christiania, har i den norske Rigstidende ladet bekjendtgjøre, at der i Göteborg er med Kgl. Privilegium oprettet et Handelselskab, under Navn af Østersøe Compagniet, hvor saavel Svenske og Norske som Udlændinger kunne vorde Jnteressentere. En Udsigt over Selskabets Formaal og rimelige Fordele samt det af Kongen af Sverrig stadfæstede Reglement er til Eftersyn hos Hr. Collet & Søn, som modtage Subskription og de 6 PC., der skulle erlægges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Stockholm, d. 25 Maj. J et Extra-Ordens Capitel, holdt i Gaar den 24de Mai, behagede det Hs. Kongel. Majestæt at udnævne til geistligt Medlem af Nordstierne-Ordenen, Biskoppen i Trondhjem, Dr. Peter Olivarius Bugge. (Norsk R. T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Forslag fra Finants=Committeen, betræffende Oprettelsen af en ny Bank og Jnddragelsen af de nu circulerende Papiirpenge i Norge, bestemt at fremlægges ved næste Storthing. (Fortsættelse; see forr. No.) Enhver Hæftelse til Rigsbanken, eller enhver Deel deraf, kan Debitor strax eller til enhver Tid frigjøre ved at erlægge Sammes Beløb enten i rede Sølv, eller med det firedobbelte Beløb i Rigsbank-Repræsentativer. Anm. Bleve alle Hæftelser strax indbetalte med det firebobbelte Beløb, vilde derved sættes af Circulation 17,200,000 Rbdlr. N. V.; men dette er umuligt. Meget vil blive forrentet, førend det kan indbetales, og Sededl Mængden, som sættes ud af Circulation, maa derved blive større. Med Sølvet, som indbetales for Hæftelser, maa Banken kunne for nærværende Tid indløse Mere end det firedobbelte Antal Rbdlr. N. V.; og, naar Rigsbanksedlerne forbedres i den Grad, at der med 1 Rbdlr. rede Sølv ei længere kan indløses 4 Rbdlr. N. V., maae der allerede i flere Aar være indbetalte Renter af den indbetalte Hæftelse. De for frigjorte Hæftelser indbetalte Repræsentativer, ligeledes de, som erlægges aarlig som Renter, skal Banken sætte ud af Circulation. Det rede Sølv, som indbetales til Banken, kan bankmæssig anvendes, dog ikke mod mindre end 6 pC. i rede Sølv. Ogsaa Renten bør gjøres frugtbringende, og Capitalen maa ikke kunne tilbagebetales uden med rede Sølv, eller dens firefoldige Sum i Rigsbank-Repræsentativer. Bankholdet bestrides af Stats=Cassen, der ogsaa udreder den Sum, som maaskee Rigsbanken vil savne Fond til selv at indløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
J Slutningen af ethvert halvt Aar sættes en for det næste gjældende Sølv=Cours af FinantsDepartementets Chef og 2de fra hvert Stifts=Stad, som dertil paa Storthinget udnævnes. Efter den skulle alle nye contraherende Betalinger i Sølvværdie erlægges, samt alle ifølge Omskrivninger pligtige Erlæggelser; fremdeles alle Skatter og Afgifter i Sølvværdie til Stats=Cassen, samt alle i Sølvværdie reglementerede Lønninger. (Forts.)(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lad. Av.) Paris, d. 7 Junii. J Forgaars skete i Nærheden af det lovgivende Corps en overordentlig Explosion. En Sachser, omtrent 28 Aar gammel og af en anseet Familie, havde henved 4 Unzer af et eget Knaldsølv i sin Lomme. Han havde ladet sig kjøre til det lovgivende Corpses Pallads, og traadte ind i Salen; men da han havde seet sig omkring, gik han igjen tilbage og snublede. Da han faldt paa Knaldsolvpakken opstod derved en heftig Explosion, hvorved hans Klæder sønderreves og han selv overalt blev ilde tilredt. J denne Tilstand blev han bragt til Politiet, hvor Sagen nærmere vil blive opklaret. Allerede for fem Aar siden har denne Fremmede været arresteret i Paris, og havde den Gang sagt Ting, som giør hans nærværende Forehavende meget mistænkeligt. Ovenmeldte Sachser, en overordentlig Enthusiast, hedder Safg. Han vilde redde sit Fædreneland, og, som han sagde, Menneskeheden, troede at have opfundet Raveter, som endnu vare mere ødelæggende end de congreviske, gjorde Krigsministeren bekiendt med Hemmeligheden i sin Opdagelse, førte sædvanlig en Deel af sine farlige Substantser hos sig, og havde allerede for fem Aar siden gjort Anslag mod Napoleon. Man havde her hidtil ikke agtet paa denne Mand, hvis Knaldsølv kun ogsaa har gjort ham liden Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Paris, d. 8 Juni. Ogsaa Huusundersøgelser høre nu igjen, som i Rædselsperioden, til Dagens eller Nattens Orden. Natten til den 8de og 9de bleve mange Personer arresterede. Man troer, at Sachsernes Heftelse har givet Anledning til denne Huusgjennemsøgelse. - Slettænkende Mennesker skulle have havt i Sinde at stikke Maimarkens Sal i Brand, hvorfor ogsaa fem Personer ere blev ne arresterede. Der skal ogsaa være opdaget en Complot, hvis Hensigt var at sprænge Artillerie garden i Vincennes i Luften. - Vore Blade forsikkre, at Keiseren har i Onsdags faaet Depescher af største Vigtighed. - Ogsaa Marschal Mortier, er bleven udnævnt til Par. - Vore Blade melde fra Befor under 2 Juni, at et østerrigsk Corps skal være gaaet over Rhinen mellem Hüningen og Colmar, men at det af de Franske er bleven angrebet, og med stort Tab nødt til at vende tilbage over Floden. – Jfølge Efterretninger fra Vender var den største Deel af Veien til Nantes besat med Rebeller. De havde med betydelig Styrke trukket sig til Sables d'Olonne, hvor man ventede portugisiske Troppers Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
London, den 10de Junii. De idag over Ostende ankomne Efterretninger fra Hertugen af Wellington stadfæste, at den hele Armee under hans Befaling er brudt op, for at begynde Fiendtlighederne imod Frankrig. Den af Fyrst Blücher og Hertugen af Wellington udkastede Operationsplan, er bleven antaget af vor Regjering. Vi leve derfor i spændt Forventning. - Fra Canada er atter en betydelig Transport Tropper ankommen, som strax skal overskibes til Nederlandene. - Den 13de Junii. J Fredags Aftes ankom til Plymouth Cutteren Nimble med Lieutenant de Gourbillon og Capitain Waller. Saasnart disse to Herrer havde talt med Havneadmiralen, lod denne pludselig the Plensent, Surprise og andre Fartøier, stikke i Søen. Bemeldte Officerer afgik i Lover dags Aftes fra St. Gilles i Frankrig, og de Efterretninger, de medbringe, ere meget glædelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Den 28de forefaldt der en Træfning, hvori Bonapartes General Travot i Spidsen for 3000 Mand blev slaaet med stort Tab. Den 1ste og 2den d. bleve Fienderne ogsaa tilbagedrevne, da de søgte at forhindre Landingen af Kanoner, Vaaben og Munition, som hyppig afsendes herfra til Vendee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
General Travet havde i Paris forlangt ny Troppeforstærkning, og Krigsministerens Svar derpaa blev opsnappet af Royalisterne. Krigsministeren skriver, at han ikke er istand til at sende Forstærkminger, ja han kunde end ikke undvære en eneste Soldat, hvorfor han haabede, at Travot vilde holde sig tappert med sine Folk. Disse Herrer, tvivle aldeles ikke om det lykkelige Udfald af Anstrængelserne for Kongens Sag, da Vende alene tæller 65,000 bevæbnede Royalister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Hamburg, den 20de Juri. Ved Avisens Slutning erholde vi den Efterretning, at Bonaparte den 16de d. om Morgenen Kl. 2 har angrebet Fyrst Blüchers Armee ved Thuin. Da Estafetten afgik med denne Efterretning sloges man meget levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad os eet Tolvte Aargang. No. 51. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Sølvin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Juni 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-27
J Landekonomiske Tidender første Binds tredie Hæfte har Hr. Amtsprovst Lytken paataget Sig at forsvare det Kjøbstæderne forundte Monopol paa Brændeviinsbrænden. Hans Grunde mod Land boens Frihed til Selv at brænde ere denne Friheds Skadelighed 1) for Sædeligheden, 2) for Fliden, 3) for selve Regjeringen og 4) for Landets Pengevæsen. Jeg vil prøve paa at modbevise disse Skingrunde, fornemmelig ved Kændsgærninger, hentede fra alle Danmarks Provindser, dem jeg alle har havt Leilighed til, selv at skaffe mig Lokal Kundskab i, naar Hr. Provsten maaskee kun paa denne Maade kænder Fyn. I. Min Vederparts første Grund mod Tilladelse for Landmanden at brænde Brændevin er da, at denne Tilladelse ville være skadelig for Sædeligheden. Synderlig nok hvorledes med en og samme Grund modsatte Paastande, kunne forsvares. Thi den Forfatter, der har foranlediget Hr. Lytkens Afhandling, ved i samme Tidender at tale for Brændevinsbrændens uindskrænkede Tilladelse, har just paaberaabt sig Sædeligheden, som den, der skulle tage Skade ved det Monopol, Kjøbstæderne nu har paa at brænde.