Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-20
Den 4 Mai aabnede Kongen det lovgivende Korps siddende paa Thronen, omgivet paa Høire af Hert. af Angouleme og Orleans, paa Venstre af Hert. af Berry og Prindsen af Conde. Statsministrene, Marskallerne, og en Deputation af Æreslegionens Storofficerer sadde nedenfor Thronen paa Bænke lands med Siderne; Senatorerne, Rigets Pairs, og Departementernes Deputerede i en Halveirkel ligeover for Thronen. Kongen havde Hatten paa, men den hele øvrige Forsamling blottede Hoveder. Hs. Maj. holdt følgende Tale: "J det jeg første Gang er samlet med Dem her, mine Herrer, føler jeg mig lykkelig ved de Velgierninger, som Forsynet har behaget at forlene mit Folk. Jeg har sluttet Fred med Østerrig, Rusland, Engelland og Preussen, hvori ogsaa de øvrige Allierede det vil sige: alle Kristenhedens Fyrster, ere indlemmede. Paa en almindelig Krig følge almindelig Forsoning. Frankerig beholder sin Rang mellem Nationerne: de franske Vaabens Glands er ikke forringet; og hine Konstens Mesterstykker ere nu vor Eiendom ved en bedre Ret end Seierherrens. Frankerigs længe tilspærrede Handelsveie og Markedspladser aabne sig atter; Alt smigrer med Haab om lang Roe og varig Lykke. Blot een smertelig Erindring nedslaaer nu min Glæde: jeg troede at være født til som Undersaat at at lyde den bedste Konge, og jeg beklæder nu hans Plads. Dog han er ikke ganske død, men lever endnu i det Testamente, som han havde bestemt til sit ulykte lige Barns Underviisning, hvis Efterfølger jeg er blevet. Med Øinene hæftede paa dette, med de Følelsen det har fremkaldet, og understøttet af Deres Raad, har jeg udkastet det Konstitutionskart, som nu forelægges dem. Efter denne Tale raabte Forsamlingen: Kongen leve Derpaa holdt Kants eren d'Ambray en Tale, hvori han viiste, at Frankerig efter Revolutionens Storme maatte gjenoprette sit gamle konstitutionelle Monarkie, at ingen Fyrste havde større Fordring paa de Franskes Lydighed og Troskab end Ludvig 18de, at der skal være en Modvægt mod den høieste Magt, da Kongen kun vil være som Fader for en stor Familie, at Senattet og det lovgivende Korps, skjøndt de egentlig have tabt deres Existence, vedblive og at udgjøre en Deel af Kongerigets Notabler. og at man har øgt at optage saa meget af de gamle Jndretninger som mueligt. - Kongen erklærede derpaa høitidelig, at ville regjere efter denne Konstitution, som blev forelæst og et af følgende væsentlige Jndhold: "Alle Franske ere lige for Lovene, ligge til at erholde Betjeninger og til at bære Statens Byrder. Den personlige Frihed garanteres Statens Religion er den apostoliske romerskekatholske; men Enhver har Relitionsfrihed. Religionstjenerne lønnes af den Kongelige Skat. Enhver har Ret at offentliggjøre sige Meninger, naar han retter sig efter Presselovene. Al Eiendom er ukrænkelig, dog kan Staten til offentlig Brug fordre Eiendommes Opofrelse mod Erstatning. Jngen Undersøgelser og Meninger i den forgangne Tid maae finde Sted. Konstriptionen, er afskaffet; Rekrutteringsmaaden skal bestemmes ved Lovene. - Om Regjeringsformen a.: Kongens Person er ukrænkelig og hellig: Ministrene kunne drages til Ansvar. Kongen har ene den fuldbyrdende Magt; han er Statens Overhoved, har befaling over Land= og Søemagten, erklærer Krig, slutter Fred og Traktater, og giver de til Lovenes Fuldbyrdelse nødvendige Anordninger. Den lovgivende Magt øves af Kongen i Forening med Rigets Pairs og de Deputeredes Kammer Kongen foreslaaer Lovene; Kamrene deeliberere derover og antage Forslaget ganske eller tildeels, eller forkaster det. Kongen allene sauctionerer og promulgerer Lovene. Det lovgivende Korps bestemmer Kongens Civilliste for hans Regjeringstid. Pairernes og de Deputeredes Kammer kan ikke sammenkaldes uden af Kongen. Pairerne udnævnes af Kongen paa Livstid eller arvelig; deres Stemmeret begynder med det 30te Aar; deres Tal er ubestemt. Medlemmerne af den Kongelige Fani te ere fødte Pairs af Riget; deres Stammeret begynder med det 25de Aar. Prindserne kunne kun paa Kongens udtrykkelig befaling tage Sæde i Pairernes Kammer; i andet Fald er Alt, hvad der besluttes, ugyldigt. Pairernes Diliberationer holdes hemmelige; i kriminelle Tilfælde kunne de kun dømmes af deres eget Kammer De Deputerede fra Departementerne vælges af Valgkollegier blandt de Beboere, som have fyldt 40 Aar og betale en direkte Kontribution af 1000 Franker; de forblive i 5 Aar. Præsidenten i dette Kammer vælges af Kongen blandt 50 ham foreslaaede Medlemmer; dets Møder holdes offentlig, dog kan det paa 5 Medlemmers Begjering foran res til hemmelig Kommittee. Jngen Afgivter kunne indføres uden bevilgede af begge Kamre og optagne af Kongen; Grundskatterne fornyes aarlig. Begjeringer til Kamrene kunne kun skee skriftlig; Medlem meme ere frie for personlig Hæfteife. Ministrene have Adgang til Kamrene, naarde ville ; de kunne kun anklages af de Deputeredes og dømmes af Pairernes Kammer Den dømmende Magt forrettes af Dommere, der udnævnes af Kongen paa Livstid, og forvalte Retten i Kongens Navn. Jndretningen med Domstole og Fredsdommerne vedbliver som den er, dog kunne overordentlige Domstol indrettes. De Edsvorne beholdes dog med nærmere ved Loven bestemmende Forandringer. Straf af Eiendommes Konfiskation er afskaffet. Kongen kan benaade og formilde Straffene. De nuværende Lovbøger blive i Kraft indtil de lovmæssig forandres. Særdeles Rettigheder Officerer og Soldater i Tjeneste eller paa Pension beholdt deres Gehalt. Den offentlige Gjeld garanteres. Den gamle saavelsom den nye Adelvedbliver; Kongen udnævner Adelige efter Behag. Med Adelskab følger ingen Byrde. frihed. Æreslegionen beholdes; men dens Jndretning og Dekoration bestemmes nærmere af Kongen. Kolonierne skal regjeres efter særdeles Love. Kongen sværger ved sin Kronning at iagttage Konstitutionen. J Aaret 1816 begynder de nye Valg til Pladser i de Deputeredes Kammer Vi befale, at denne Konstitution, som er forelagt Senatet og det lovgivende Korps, skal strax sendes til Pairernes og de Deputeredes Kammer. Givet i Paris, Aar efter Guds Byrd, 18147 i Vor Regjerings nittende. Ludvig.