JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Forfatteren til "Bemærkninger i Anledning af de frivillige Bidrag til Moralskfordærvedes Forbedring." drøfter nu end yderligere i Kjøbenhavnsposten det Væsentlige ved de enkelte Punkter af Hr. Pastor Visbyes Fremstilling og understøtter med vægtige Grunde sin Paastand: at Foreningen burde vedblive at være et privat Jndstitut, og Bestyrelsen gaae over til Deeltagerne og deres Udvalgte."Hr. Sekretair Ussing og en Nordmand føre i samme Blad en Ordvexling om den danske Trykkelovgivnings Anvendelse i Norge, hvorved den Første, i Anledning af at han har ladet trykke et lidet Skrift i Norge, som ikke kunde blive trykt i Danmark, oplyser, at det var en ubetydelig Piece om Napoleon, der ikke havde mindste Værd, og som naturligviis, paa Grund af de politiske Forhold, ikke dengang (1815) kunde udkomme i Danmark. Jøvrigt, vedbliver Hr. U., maa jeg vel spørge, hvad dette i mindste Maade vedkommer nærværende Sag, Skal det vise, at Man kan skrive friere i Norge end i Danmark, da er dette jo Noget, som vi Alle vide, og som jeg aldrig har nægtet, men hvorom Talen her jo slet ikke er.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Hr. Dandsedirekteur Bournonville har erholdt Kongeligt Stipendium til i Sommer at foretage en Reise til Paris. En af vort Dandsepersonales meest lovende unge Elever, Jfr. Grahn, følger med ham til Paris, for der, under hans Veiledning, videre at uddanne sit fortrinlige Talent. (Kbhpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Tildragelser. Natten imellem sidstafvigte Løverdag og Søndag er Kjøbstaden Hillerød (Frederiksborg) hjemsøgt af en ødelæggende Jldebrand. Samme opkom Kl. 1 hos Distriktschirurg Evertsen i Slotsgaden og greb i den stærke Blæst saa vidt om sig, at 30 til 40 Bygninger (hvoriblandt den lærde Skole og Postgaarden) ganske eller tildeels skulle være lagte i Aske. Præstegaarden blev frelst. Mange af de afbrændte Huse vare gamle, med Straatag, hvilket bidrog til Jldens hurtigere Udbredelse. Først imellem Kl. 3 og 4 - hedder det i Kjøbenhavnspostens Beretning da en skyllende Regn faldt og ikke ubetydeligt bidrog til Slukningen, lykkedes det at standse Luernes videre Udbredelse. Frederiksborg Slot blev til al Lykke ikke antændt af Jlden. Den ved samme anrettede Skade er betydelig; en Mængde Familier ere blevne huusvilde og have mistet Alt hvad de eiede. J Søndags Morges savnedes desværre, endog 3de Mennesker, som Man befrygtede at have tilsat Livet i Luerne."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
J Kieler Korrespondentsblad læses følgende fra 7 Mai; "For nogle Dage siden opstod her et Slagsmaal om Natten, hvori en Vægter blev dødelig saaret, saa at han efter nogle Dages Forløb opgav Aanden. Gierningsmændene skulle endnu ikke være blevne udfundne ved den indleddede retlige Undersøgelse. Til Forældres og Slægtninges Beroligelse tilføie Vi udtrykkelig: at der ikke hviler mindste Mistanke paa de Studerende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Blandinger. Paa en Anke i Kjøbenhavnsposten om det Baand, der endnu hviler paa Samfærselen fra svensk Side, idet saavel Reisende som alle Skibe og Baade, der ankomme til Sverrig, skulle være forsynede med Sundhedspas m. m., har det Kongel. svenske og norske Generalkonsulat meddeelt nogle Berigtigelser i Kjøbenhavnsposten, hvorpaa atter er lovet Svar med yderligere Oplysning i næste Nr. Efter Berigtigelserne er det iblandt andet ikke 1 Rbd. 32 s., men 16 s. H. Bco eller fire Rbmk., der betales af een Reisende for Sundhedspasset. Paa den Yttring: "at det svenske Sundhedskollegium udentvivl maa have faaet en panisk Skræk for Cholera i Blodet, svarer Generalkonsulatet: "Det er iøvrigt ikke her Stedet at kommentere over Nytten og Nødvendigheden af de Qvarantainebestemmelser, den svenske Regjering (ikke Sundhedskollegiethar vedtaget; saa meget er imidlertid vist, at disse have været til stor Gene" ved Toldsvig, og at de have havt andre Motiver end panisk Skræk, Noget, der hidtil ikke har hørt til Nationalkarakteren."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Fra Stiftsphysikatet i Aarhuus er under 4 dennes atter bekjendtgjort Følgende: "J April Maaned vare kuns enkelte Tilfælde af meget godartede Børnekopper i Aarhuus Bye. 9 vare syge, 3 af de naturlige og 6 af de formildede Kopper. Jngen døde, og blot 1 blev indbragt paa Koppe Hospitalet. Paa Landet derimod, i en Omkreds af 2 a 3 Mile fra Aarhuus, forekom Kopperne hyppigere. 27 anmeldtes, hvoraf 13 havde de naturlige Børnekopper og 14 leed af Variolider. Af hine døde 2de, nemlig en Karl i Odder, som var den første Koppe=Patient i Sognet, og en Kone i Foldby, som døde uden Lægehjelp, hvorfor den Afdødes Mand, der ikke havde anmeldt Sygdommen, kom under anordningsmæssig Tiltale."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Jndtægten af den af Selskabet Kjæden foranstaltede Auction over Haandarbeider har en dobbelt Bestemmelse, i det at de første 51 Nr. skulle sælges til Fordeel for en paa Fjurendal, under Grevskabet Holstenborg, oprettet Opdragelsesanstalt for forladte fattige Børn, og de øvrige 41, ere bestemte til Jndtægt for en trængende Enke, hvis Mand bortkaldtes ved en pludselig Død, uden at kunne sørge for sine Efterladte. (Kbhyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 2 Mai er Krigsraad, Postmester og Overtelegraphinspekteur i Korsøer, H. F. Paludan, udnævnt til Justitsraad. - Under Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 15 April er Kand. theol. J. S. B. Suhr beskikket til Adjunkt ved Ribe Kathedralskole, og Kand. theol. C. L. Jensen til Adjunkt. ved Frederiksborg, lærde Skole. rede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Ledigt Embede. Under Rentekammeret: Amtsforvalter Tjenesten i Øster-Amtet Hadersleben. Kaution 9600 Rbd. Kongel. 4 pCt. Obligationer. Embedsbygningerne skulle indløses med en Sum af indtil 8800 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Dødsfald. Mad. C. M. Dinesen, Enke efter Kniplingshandler Dinesen; Gouvernements= og Hovedvagtsskriver J. H. Hassel, 58 Aar; Frue A. G. Fabricius, fød Heineth, Enke efter Biskop O. Fabricius, 72 Aar; Sekondlieutenant F. A. Drewsen, 25 Aar, Konferentsraad og Deputeret i det Kongel. Generaltoldkammer- og Kommerce-Kollegiet, C. F. Schleyer, 68 Aar; Oberst og Kommandant paa Rosenborg Slot, W. A.L. H. v. Friess, Kancellieraad og Jnspekteur ved Straffeanstalten paa Christianshavn, Lund; Generalmajorinde J. Aubert, fød Bang 80 Aar; Guldsmedmester J. M. Lerche, 48 Aar. Alle i Kjøbenhavn. - P. Munch, Sognepræst for Beder og Malling Menigheder, 52 Aar; Frue A. W. Rambusch, fød Gjellerup, i Korsøer, 34 Aar; Major v. Muderspach, Magasin=Forvalter paa Frederiksværk, 64 Aar; J. P. Groth, Kirkesanger i Wordingborg; Jfr. M. C. Schuchardt i Wordingborg; Exam. juris C. F. J. Juhler i Sorøe, 27 Aar, Mad. A. D. Kjeldsen, fød Schou, til Lerchenfeldt, 56 Aar; F. A. Balling, Fuldmægtig ved St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard; Kongel, svensk og norsk Vicekonsul J. Schmidt, i Holbech, 65 Aar; Frue Professorinde M. S. Sander, fød Clogel, i Roskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Beltpassage fra den 4 til 11 Mai 1834. Fra Fyen til Sielland. Jfr. Nissen, Polytechniker Rasmussen; Mægler Titvich; C. T. Brinchmüller; Karethmager Kiertmann, Jfr. Lagoni, Fuldm. Nagel; Veipiqveur Graff, Kapitain Brandt; B. L. Ree; Kniplingshol. Feddersen; Toldkasserer Petersen med Familie, Frøken Thomsen; Frue Fenger med Datter; Baron Wedel Wedelsborg; Skomagerne Wantinge og Lund; Kam mager Hjort; Handelsbet. Thomsen; Skolelærer Eibye, Kjøbmændene F. og L. Trippen; Propriet. Mourier med Jfr. J. og H. Mourier; Hattemager Lerche, Mad Hildebrandt: Jfr. Brodley; Gjæstgiver N. Bech; Mad. Jensen; Skræder Pries; Dr. Scholten; Frue Scholten med 2 Børn og Amme; Maler Schaumburg; Mad. Petersen og Jfr. Meyer. Fra Sielland til Fyen. Pastor Boesen; Forvalter Neergaard; Kontoirist Ytting; Godsforvalter Hansen; Theeskjænker Lørup; Tobaksfabrikør Hansen; Jfr. Bentzen; Jnformator Borchorst, Kjøbmand Clemens; Musicus Miertz; Skolelærer Eibye; Skipper Sprung; Handelsfuldm. Gronvald og Pontoppidan; Ritmester v. Printzen, Pastor Feilberg; Lieutenant Dahl; Premierlieutenant v. Barner med Tiener; Jfr. Krüger og Bjørn; Architekt Jacobsen; Kammerjunker Moltke; Kammerherre Flindt; Kjøbmændene Lorenzen, Bötcher og Glückstadt; Kand. pharm. Friis og Aagaard; Chirurg Stark; Studios. theol. Krarup; Student, Lund; Frue Kragt; Studios. juris Döcker; Baron Bretton; Forvalter Michaelsen; Mad. Gjeding; Kammerherre, Ridder Juel; Jfr. Søegaard; Klædekræmmer Simmesen, Pastor Kornerup; Dr. phill. Becker; Proprietair Neergaard. Kjøbenhavns Havnepriser den 10 Mai 1834. Holstensk Hvede Td. - Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. - 3 Rbd. 5 Mk. - s. Langelandsk dito Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holstensk Rug Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. - s. dito Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 4 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Dansk Byg (toradet) Td. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. - 2 Rbd. Mk. - s. Dito (sexradet) Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Havre. . . . . Td. 1 Rbd. 3 Mk. - s. - 1 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter. . . . Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holstensk Smør Td. 36 Rbd. - Mk. - s. - 42 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito Td. 28 Rbd. - Mk. - s. - 34 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito Td. 32 Rbd. - Mk. - s. - 42 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. 3 Mk. - s. te. ss
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Kjøbenhavns Torvepriser den 9 Mai 1834. Hvede. . Td. 3 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Rug. . . Td. 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. - 4 Rbd. 1 Mk. 12 s. Byggeradet Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. dito bradet Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. - 2 Rbd. - Mk. 8 s. Havre. . Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. - 2 Rbd. - Mk. 8 s. Ærter. Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. - 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. - Mk. - s. - 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør. Pund. - Rbd. 1 Mk. - s. - - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg Snesen 2 Rbd. - Mk. 14 s. - - Rbd. 1 Mk. - s. Siellandsk Smør Tønden 32 Rbd. - Mk. a 42 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
AVERTISSEMENTS. Nylig har forladt Pressen, Aftryk af de til Brug ved den indbyrdes Underviisning autoriserede Læsetabeller til Børnenes Øvelse udenfor Skolen, 5te Oplag. Foranstaltet, ifølge det Høikongelige danske Kancellies Tilladelse af H. A. Brolund. Jndbunden for 20 sk. faaes den hos følgende Hrr. Boghandlere: i Kjøbenhavn hos Gyldendals, Schubothes, Reizel, Steen og hos Bogbinder Falck, i Aarhuus hos Jessen, i Aalborg hos Sadolin, i Horsens hos Bogbinder Holst, i Odense hos Kancellieraad Hempel og hos Milo, i Nyborg, hos Busch, hvorfra Bogen udleveres til Forhandling. Kaart over Østersøen, strækkende fra Bornholm til St. Petersborg; et mindre Kaart, strækkende fra Bornholm til Riga, samt Kaart over Bottenhavet og Bottenvigen, og 4 Stkr. Kaart over den sydøstlige, mellemste, den finske Bugt, den nordlige Deel og Alands Havet, samt Beskrivelse over Østersøen og finske Bugt. Ligeledes alle de Kaart, som strække sig over Farvandene fra Bornholm til Kap Bugia paa Afrikas Kyst, faaes hos Boghandler C. F. Busch. i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
En liden meerskums Tobakspibe med Rør og Sølvbeslag, som for nogen Tid siden er funden i Gyden imellem Christiansdahl og Landeveien, kan faaes paa Odense Herredskontoir, naar Eieren dertil anmelder sig. Odense Herredskontoir den 12 Mai 1834. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
En Kontoirist, der fra sine øvrige Forretninger har nogle Timer tilovers Morgen og Aften, ønskede disse besatte med Extra Skriverie. De Refletterende vilde desangaaende behagelig henvende dem til Hr. Bogholder Helm Petersen paa Adressekontoiret, som giver nærmere Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Messina Appelsiner, Messina Citroner, friske krydrede Anchiovis, hvid Vadskesæde 1 Mk. 8 s. pr. Pd., samt fiin hvid Windsor=Sæbe i Stykker ere i disse Dage arriverede og sælges til billige Priser hos R. Kaarup. paa Odense Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Jfølge udstædt og tinglæst Proclama, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveierboelsmand Lars Hansen og Hustrue Kirsten Hansdatter af Kirstineberg i Aarslev Sogn, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Windinge Herredsskontoir, Nyborg den 10 Mai 1834. S. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-15
Ved Proclama af Dags Dato er Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Huusfæster Peder Hansen og Kone Else Knudsdatter i Skjellerup, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir, Nyborg den 10 Mai 1834. S. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
63 Aargang. Flitts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, 16 Mai 1834. Fredagen. Jndhold. Almindelig Politik (Om Quadrupel-Alliantsen i Vesten. Opdaget Komplot i Syrien). Frankerig (Overslag Spektakler i Strasburg. Ulykke ved Navnefesten i Toulon). paa Antallet af de Hæftede. Lyons Nationalgarde atter opløst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Amerika (Partie-Uroligheder i Neuyork). Udenlandske Blandinger. - Odense, Almindelig Politik. I Paris havde Man den 6 d. det Børs=Rygte: at baade Don Carlos og Don Miguel have antaget de dem under engelskefransk Mægling gjorte Forslag til at rømme Halvøen og den Første allerede indskibet sig til Engelland. Stadfæster det sig, tør Man maaskee haabe at see en Ende paa den usalige Kamp paa Halvøen. General Rodil skal have havt hemmelig befaling, om muligt at undgaae at tage Don Carlos tilfange, da Regjeringen i Madrid, ikke vidste, hvad den skulde foretage med ham. Combra og Figuera siges at være indtaget af de konstitutionelle Tropper og Kommunicationen saaledes aabnet imellem Lissabon og Oporto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Man vil fremdeles have Efterretning om den i Madrid, fuldbyrdede Ratifikation af Quadrupel-Alliants-Traktaten. Om denne Alliants læses under Rubriken Tydskland, allerede en tilsyneladende officiel Artikel i den Frankfurter Overpostamts=Tidende af følgende væsentlige Jndhold: "De sidste Dage have pludselig givet den europæiske Politik en meget bestemt Karakteer. Paa den ene Side seer Man Østerrig, Preussen og Rusland tæt forbundne, for under Oprettelsen af det Bestaaende at sætte en dæmning imod den revolutionaire Propaganda og dens Lærdomme. Paa den anden Side have Engelland og Frankerig, hyldende Tidens saakaldte Fremskridt, forenet sig om at begunstige en Regeneration af alle Statsselskabets Forhold og nu ogsaa optaget Spanien og Portugal i dette Forbund. Jsandhed, et mærkeligt Særsyn, Spaniens og Portugals Regjeringer under Liberalismens Faner!! Den videre Udvikling af disse Begivenheder lader sig vanskeligt forudsee; men med største Rolighed kunne de tree østlige Magter betragte denne Quadrupel-Alliants og behøve kunat tage Forholdsregler for det Tilfælde, at det engang ikke mere skulde lykkes Frankerigs Regjering at sætte Regeneratorerne Skranker. Spanien og Portugal have ligeledes i sig selv saa mange Spirer til indvortes Forstyrrelse, at de kun ere af ringe Betydning for det øvrige Europa, og deres Alliants for det første ikke vil blive de to vestlige Stormagter til synderlig Nytte. Tydskland, staaer i Midten mellem disse to Alliantser, vil det blive uden Deeltagelse eller ligeledes tage et bestemt Partie? Hvad ville de øvrige europæiske Magter gjøre, Vil Belgien forstærke Quadrupel=Alliantsen og hvad Jndflydelse vil samme have paa de belgiske Anliggender, Man seer, hvilke vigtige Spørgsmaal der opstaae og hvilke nye Forviklinger Diplomaternes Fyrste i London (Talleyrand) har fremkaldet. Jmidlertid turde det atter blive det fødende Bjerg. Krig vil der ikke blive; heri ville alle Regjeringer, deres forskjellige Anskuelser uagtet, være enige: Vi maae forene Os i mod det republikanske Partie, Republikanernes Haab vil derfor ikke heller opfyldes ved Quadrupel=Alliantsen." J en noget lignende, skjøndt ikke slet saa fredelig Tone forsikrer et Privatbrev fra Wien, at Kongressen nu ikke saa snart vil blive færdig, da Tydskland fra nu af faaer en Hovedrolle i de europæiske Anliggender. "J Henseende til Frankerig har Man den Overbeviisning, at Man maa imponere det, da det revolutionaire Partie aldrig vil hvile, men ved første Leilighed kunde stifte en almindelig Brand. Alle følgende Barrikade=Slag ville blive mere forbittrede og betænkeligere. Mange ville vide, at det tydske Forbunds Militairvæsen forestaaer en Omstøbning, og i fornødent Fald vil en halv Million Forbundstropper snart være paa Benene." Den preussiske Udenrigs=Minister Hr. Ancillon vilde imidlertid tiltræde sin Tilbagerelse til Berlin den 8 Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Som den Leipziger Tidende melder fra München sættes de imod Schweitzerne tagne Forholdsregler i Fuldbyrdelse og udstrækkes selv til Franske og Pohlakker. Flere af dem have alt maattet forlade München, hvor alle oldtydske Dragter ogsaa ere forbudte. De pohlske Flygtlinge have neppe noget Fristed meere paa Jorden. Fire pohlske Officerer, som vare forviste fra Belgien, og blottede for alle Subsistentsmidler ankom den 27 f. M. til Lille med Passer, der vare paategnede af den franske Gesandt i Brussel, fik strax befaling til at forlade Frankerig og vende om igjen (hvorhen d).¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
J Ancona, hvor det nys var saa roligt, har atter været et blodigt Klammerie imellem pavelige og franske Soldater, fordi de første ikke vilde tage Deel i et Drikkelag. - J Syrien har Jbrahim Pascha opdaget et Komplot, som skal være stiftet imod ham af hemmelige Agentere fra Porten; men brugte det radikale Middel og lod flere anseete Officerer, hvoriblandt Achmed Bei (den forhenværende Kapudan Paschas Søn) henrette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
En let forklarlig Kulde har udbredt sig over Kammerets Forhandlinger som over det Hele, og afbrydes kun sjelden ved en Yttring imod Dhrr. Ministre, som da Hr. Thiers, under Forhandlingerne om Theater=Budgettet og den dramatiske Censur, reentud beskyldte Pressefriheden, ja selv de fra Talerstolen holdte Foredrag for at være Aarsag til de blodige Scener, hvis Skueplads Gaderne i Lyon og Paris have været." (For den opmærksomme Jagttager, som vil kaste et flygtigt Blik paa Gangen i de senere Aars Begivenheder, er denne Aarsag meget let at opdage.) Hr. Odilon-Barrot tog sig da den Frihed at bemærke: at naar dette var saa, maatte Man naturligviis ønske at see Pressefriheden tilintetgjort; men Hr. Thiers snoede sig atter herfra efter Dagens Orden ved det Ordspil, at han ikke meente Pressefriheden, men kun Pressen!" Dhrr. Mauguin og Garnier Pages lovede Hr. Ministeren, naar Man kom til Barrikadeloven, at gjøre ham begribeligt (?) at hverken Pressen eller Talerstolen, men allene Regjeringens Feil var Skyld i hine Tildragelser." Jmidlertid bærer den forroste Pressefrihed sine Frugter for Journalisterne, hvilke engang drømte sig almægtige, som den offentlige Menings Organer. Selv det saakaldte entrale Europa har Lynstraalen truffet. De ministerielle Journaler gotte sig over den Opdagelse, at en i Besancon, hæftet Redakteur Miran egentlig hedder Gilbert, og er som Falskner dømt til Brændemærke og Tvangsarbeide. (Som om det var første Gang, at Udskuddet har ladet sig bruge til at hykle Patriotisme. Man mindes jo den bogstavelig brændemærkede, Franskmand, der som Journalist gav Anledning til de første tumultuariske Scener i Nederlandene. Tingen er, at ligesaavel som der til det simpleste Haandværk fordres Dueligheds Prøve, synes Staten berettiget til at have Jndseende med, at ikke ganske Uværdige opkaste sig til Folkets Veiledere.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Angaaende de to store Leire ved Lyon og i Egnen af Paris giver det ministerielle Aftenblad den orakelmæssige Oplysning: "at ingen politisk Hensigt ligger til Grund herfor, og at det foregivne Antal af 80,000 Md. er meget overdrevent." Saa meget er Kjendsgierning, at Antallet, af de for deres politiske Synder Hæftede skal i Paris beløbe sig til 1000 og i hele Frankerig til over 10,000, uagtet Man alt længe forud har ryddet op. Militairets Tab i Lyon er nu endog sjunket til 55 Dræbte og 258 Saarede, af hvilke dog 36 ogsaa ere gaaede heden. Nylig har her endnu fundet et lille Oprør, Sted i en - Skole! J Fængslerne sammesteds skal herske slig en Uorden, at selv Regjeringen ikke veed Tallet paa de i Anledning af den sidste Opstand Hæftede, hvilket anslaaes til omtrent 700. Et skjønt Exempel have de høiere Officerer ved Artilleriet, givet, ved at frabede sig alle Befordringer og Ordens=Udnævnelser i Anledning af de sidste sørgelige Tildragelser. Nationalgarden i Lyon og dens Forstæder er opløst ved en Kongl. Forordning af 18 April, endskjøndt den kun bestod paa Papiret; thi efter Novbr. 1831 blev den opløst, og havde siden dens nye Organisation 1833 hverken Vaaben, Officerer eller Uniformer. En Stafette, som indtraf til Rom i Oprørsdagene, skal have bragt Marskal Bourmont Jndbydelse at komme tilbage til Frankerig. Paa et af de meest besøgte Ølhuse i Strasburg kom det endelig Søndagen den 4 Mai til et blodigt Slagsmaal. imellem Borgerne og Soldaterne. Underofficererne ved det 49de Linie=Regiment befandt sig Dagen efter Navnefesten, upasselige ovenpaa Frokosten, men helbrededes Alle paa Een nær ved - Modgift. Aarsagen til at Man paa Navnedagen ikke læste nogen Tale af den katholske Geistlighed eller Hs. Majestæts Svar derpaa, erfares nu at have været den: at hele Deputationen for Geistligheden bestod af eet eneste Medlem, som ei eengang var tilstæde, da han blev opraabt ved Couren. En tragisk Tildragelse udmærkede Dagen i Toulon. Den amerikanske Fregat "Constellation, vilde ogsaa give Glædessalver, men havde ladet Kuglerne blive i Kanonerne og saarede saaledes paa Linieskibet Suffren" 7 franske Matroser, hvoraf de To alt ere døde. Flere Skibe bleve ligeledes trufne af de amerikanske Kugler. Vel kom en Lieutenant efter Ulykken ombord paa Suffren, for at gjøre Undskyldning; men Man kan tænke sig, at Modtagelsen ikke blev den venligste. Øvrigheden sørgede for, at de Amerikanere, som vare iland, kom ombord paa deres Skibe, for at forebygge Kollissioner. Hr. Echasserieur spurgte ogsaa i de Deputeredes Kammer den 7 d. om denne Tildragelse maaskee stod i Forbindelse med mulige Misforstaaelser imellem Amerika og Frankerig?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-05-16
Amerika.