JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
England (over Frankrig). Fra Rio Janeiro haves endeel Efterretninger af 8de og 16 Octbr. f. A., om Bornerkrigen i Sydamerica, hvilken griber stedse videre som sig. J Buenos=Ayres havde den nye Regiering arresteret Vicekongen Cisneros og Medlemmerne af Cabildolet (Senatet) og sendt dem til Europa. - BemeldtStad havde afsendt Tropper mod Staden Cordova, den eeneste vigtige Plads, der endnu modsatte sig, og hvor Linieres, som havde taget Partie mod Juntaen i Buenos=Ayres, befandt sig. Tropperne toge uden Modstand, Staden i Besiddelse. Gouverneuren dersteds flygtede, tilligemed Linieres og endeel af hans Tilhængere, ind i Landet, men bleve forfulgte, tagne tilfange og sendte til Buenos=Ayres, hvor Juntaen lagde Sag an mod dem, og de bleve naturligviis befundne skyldige, og ifølge Dommen hielskudte den næste Dag.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Saasnart Regieringen i Monteviden havde faaes denne sørgelige Begivenhed at vide, lod den Staden, Buenos=Ayres blokere, i Forening med de engelske, span skee og portugisiske Eskadrer. Ei alene Linieres, men ogsaa hans Søn og 5 andre Personer vare blevne ihielskudte.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
J Monteviden selv var det kommen til alvorlige Optrin mellem Marinefoldaterne og Militsen, hvoraf Følgen var, at Militsen blev afvæbnet og Marinerne gjorde sig til Mestere af Staden.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
De indre Provindser i Sydamerica havde alle taget Deel i Borgerkrigen.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
De forenede Staters Regiering i Nordamerica har ladet to Expeditioner afgaae tilvands og tillands. Den første seiler omkring Cap Horn (den sydligste Spidse af Sydamerica) igiennem det stille Hav til Floden Columbia. Land=Expeditionen følger Løbet af Floden Misfoure og søger paa en lang Bei at naae hin Flod Columbia. Hensigten er, at oprette en ny Colonie i Bugten af Columbia, hvilken med Tiden maaskee kan aabne en vigtig Handel med en Deel af det østlige America og følgelig en Communication mellem det atlantiske og stille Hav.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Den sidste Hoftidende var blot opfyldt med Ulykker, som opkomme af at Handelen afbrydes. 37 Bankerot ter frembyde et skrækkeligt Malerie for Handelsmandens Øie.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Efter de seneste Bulletiner, var Kongen i nogen Bedring.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Frankrig. Fra Thuilleriernes Pallads er under 18 Decbr. udkommen et Decret i 7 Afdelinger, angaaende Organisationen af en Regiering over Departementerne Over-Ems, Wesermundingen og Elbmundingen. For disse 3 Departementer skal der være en Regierings commission, bestaaende af: Prindsen af Eckmühl, som Generalgouverneur og Præsident, samt al 2de Statsraade, hvoraf det ene forestaaer Finanterne og det Jndre, og det andet organiserer Tribonalerne. Fra 1ste Januar 1811 træder denne Regiering i Kraft, men dens Fuldmagt naaer kun til den 1ste Juli d. A. Fra de 5 Grever, neml. Semonville, Garnier &c., som efter Ordre vare sammentraadte i en Commission for at undersøge Senatsconsultsprojectet, angenende Hollands og Hansestædernes Forenelse med Frankrig, ere flagt en Beretning, hvori der, blant andet, siges og Holland, at det (efter at have tabt sin Existents, det og Frankrigs seierrige Armeer rev det ud fra de con, te Magters tredobbelte Undertrykkelse) ophørde at være en Skaluppe, som vexelviis blev tagen paa Slæbetoug af de ge de store Krigskibe, England og Frankrig Mand. skabet af Skaluppen var gaaen ombord til Lanstmændene. Brabant udgjorde en Deel af det franske Gebet, og Holland var uigienbringeligen erobret. Siden er ingen Dag forløben, at jo dets Jndlemmelse havde vær ret en uvurdeerlig Velgierning, da det derved havde spaa ret en lang Række af Tab og Ulykker &c.J Senatets Adresse til Keiseren den 13 Decbr. heds der det et Sted: "Naturen har sat Havet uden for det menneskelige Herredoms Grændse. Det kan kun beseile Havet, men ikke bemægtige sig det; og at ville stræbe efter at herske over et Element, som omgiver den beboelige Jord paa alle Kanter, er at ville lægge Baand paa begge Verder og fløtte Menneskeslægten ind i Slaverie. - Sire, føer De fremdeles denne hellige Krig, som er foretaget for Frankrigs Ære og Folkenes Uafhængighed. Dens Tilendebringelse er Epoken af Jordens Fred. Kun alene paa Oceanet ere Deres Fiender, og derfor udkræver Nødvendigheden, at De giør sig til Herre af de Porte, hvorved det staaer i Forbindelse med de indre Provindser i Deres Rige &c. Et Forsøg af Englænderne mod Jsle de France er ganske mislykkest. De skal derved have opoffret over 2000 Mennesker. Ved denne Leilighed forefaldt og en blodig Træfning mellem 4 engelske og 3 franske Fregatter, 3 af de engelske Fregatter strandede og de 2de af disse fløi i Luften, efter at Englænderne selv havde sat Jld paa dem; de øvrige 2de overgav sig til de Franske hvorved over 100 Officerer og 1600 Matroser og Soldater faldt i fransk Fangenskab. De franske Skibe havde dog den Skjebne, at komme paa Grund ogsaa Strax efter erobrede 2 fraske Fregatter en engelsk Corvette paa 16 Kanoner. Ligeledes den engelske Fregat Africane, hvilken dog igien maatte overlades den øvrige engl. Magt som kom til. Den franske Fregat Venus havde paa samme Tid erobret en anden engl. Fregat; men blev derefter angreben af Overmagten og maatte overgive sig, tilligemed sin gjorte Prise.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Tyrkiet. Reis Effendi, som var ankommen til det russiske Hovedqvarteer for at slutte en Vaabenstilstand, skal med uforrettet Sag være reist tilbage til Constantinopel. Storviziren skal være bleven afsat fordi han havde stemt for Freden.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Porten har ladet den mægtige og rige Pascha i Bagdad, som i nogle Aar har vægret sig at betale samme den skyldige Tribut, overrumple og hans Hoved afkappe, hvorved der flyder 30 Millioner ind i Storherrens Skatkammer. (Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 25 Decbr. Hr. Prof. Høegh, Guldberg har, ved sin Fratrædelse fra det Embede, han som Hs. K. H. Kronprindsesse Carolines Lærer har nyt den Ære at beklæde, af Hs. Maj. Kongen modtaget i Ring af 2500 Rdlrs. Værdi, til Beviis paa Hs. Majestæte Tilfredshed med hans Nidkierhed i denne Post At Hr. Professoren tillige, i Anledning af denne Fratrædelse, er sat istand til, med fornyet Kraft at virke for Modersmaalets gramatikalske Uddannelse og de gamle Klassikerers Forplantelse paa Dansk Grund, hvilken Virken endog i denne Anledning er af Hs. Majestæt bleven ham paalagt, er en Efterretning, som sikkert af flere Grunde vil glæde enhver dansksindet Fædrelandets og Videnskabernes Ven, der indseer, baade hvormeget endnu er at gjøre for Modersmaalets Uddannelse og Bestemmelse ved faste Regler, og hvormeget saadan Forplantelse af den klassiske Litteratur Prydelser, som Hr. Professoren har med saa meget Held begyndt, vil kunne bidrage til Modersmaalets Berigelse og Forædling. Dette Arbeid kunde ei letteligen betroes i bedre Haand. Det er maaske almindeligen bekiendt, at Prof. Guldberg ogsaa hidtil, i den sidste Tid, har af Hs. Majestæt været forundt Understøttelse til at berige den danske Liteteratur med Oversættelser af de Gamle, og Professorens Oversættelser af Tibul, Terents, Martial, Plautus, nogle græske Smaadigte i Tilskueren og Cicero, vidne om, hvormeget Litteraturen hidtil har havt denne ærefulde Opmuntring, at takke, ligesom hans Dannersprogets Retskrivning, hvormeget ogsaa i denne Henseende, vil kunne ventes af ham. Et høist deeltage ligt Arbeide, som han for nærværende Tid beskæftiger sig med, og som endog snart kan ventes fra ham, er en fri lyrisk Bearbeidelse af Davids Salmer i Skotlænderens Buchanans Maade. (Dagen.) Geistlighedens Øverste i Fyens Stift - den som skarp. sindig Theolog, Religionslærer og Taler hæderlig bekiendte, men især for Ungdommens Oplysning og Skolevæsenets Forbedring nidkiære Embedsmand, - Biskop Dr. Hansen, Ridder af Dannebrog, døde efter en langvarig Sygdom d. 26 Decbr. f. A. (Hemp. Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Det er ikke just det moersomste Syn, af Statstidenden at see, hvorledes der skakres med Penge som med enhver anden Vareartikel, og kan offentlig tillyses Steder i Hovedstaden, hvor man kiøber og sælger "Species og alle Sorter Mynter til de høieste Priser &c. (S. B.)¬
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
J afvigte Kirke=Aar ere i Staden Altona ægteviede 208 Par, fødte 694, døde 721, og dødfødte 30 Mennesker. Blandt de Fødte vare 6 Par Tvillinger og 12 Hittebørn.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Aalborg, den 4 Januari. J afvigte Aar ere i Budolphi Sogn, Copulerede 50 Par. Fødte og døbte: Mandkiøn 51, Qvindekiøn 66, i alt 117, deriblant 7 uægte, 2 Par Tvillinger og En født Trillinger. Døde og begravede: Mandkiøn 56, Qvindekiøn 60, i alt 116; deriblant 6 Dødfødte. Er altsaa i Budolphi Sogn en fleer født end død. -J Frue Sogn, Copulerede 26 Par. Fødte og døbte: Mandkiøn 43, Qvindekiøn 36, i alt 79; deriblandt 12 uægte, og 3 Par Tvillinger. Døde og begravede: Mandkiøn 31, Qvindekiøn 35, i alt 66; deriblant 3 Dødfødte. Er altsaa i Frue Sogn 13 flere fødte end døde. J Hospitalet ere døde : Mandkiøn 5. hele Byen 9 flere fødte end døde.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Undvigt. En fordums Figurant, nu kun en blot Figur, der som Hans Wurst med bifald figureerte, for nylig her fra Haven væk spadseerte - opførende i Jylland nok en Tour - formodentlig forført af en Meduse, som han maaskee har anseet for en Muse.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Signalement. Hun er en gammel Tingest, og har for som Viise=Kiælling raabt paa Gaden; sensin, nu er hun løbet bort fra Staden; thi loves den en passende Douceur, som samme Qvinde kan tilbagebringe. og stække hendes Vinge. Hun ellers kalder sig : saart Parodie og snart Satire, eller Travestie; men Maren Riimsmeds er det rette Navn, saaledes er hun døbt i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Sidst var hun Enke efter en Pleudo=Poet, der kaldte sig Gunnerus - nu udi sit Næt han fanged, at, min stakkels Dandsemmester, søn, i sin Skat forliebt, løb Surr mod Præster. Han egentlig skal være en Chiniser. og i en Lænke ført herhid til Vands, for Publicum at moere med sin Dands, Krumspring, Grimaser og Fadaser ; han og kan gaae paa tvende Bukke - præsentere, Figurer gjøre - lade som han læser; han gar har lært Franzøsk at prononcere, som: dos a dos, entre og paa de dem, med mere - en Demi-Caracteer man kalder ham paa Fransk, det er det samme som halv Menneske paa Dansk -et ufuldendet Værk udaf Naturens Hænder, et grumme comisk Fiæs - i hvordan man ham vender - for let og luftig til enhver alvorlig Ting og tung nok blot til - Spring. For Resten var det altid en ret vakker Fyr, et grumme fromt uskadeligt godhiertet Dyr- kun stundum kuurrer han og Folk paa Armen rænder, dog bider derfor ei, thi han har ingen Tænder. Hvo altsaa heldigviis den Stakkel kan opdage og bringe til sin Eiermand tilbage - ham vil man sandelig anstændig salarere, med drøi og nærsom Siæleføde høit tractere, med frie Billet til en saakaldt ungarsk Entree, hos et Declamatorium, som vel er værd at see, Dyrehaugen, 1810. B.... Mechanicus.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Prædiken paa Søndag efter Nytaar. Høimesse J Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Tallotterie. Ved 859 Trækning i Alton i udkom følgende Rumre: Til 860 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 7 Januar Kl. 10 Formidd. hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Avertissements. Paa Aarets første Dag, om Morgenen Kl. 2 1/2 slet, behagede det alvise Forsyn, ved en stille og rolig Død, efter 15 Dages Sygeleie, at bortkalde fra os til et bedre Liv, vores yngste inderlig elskede Søn, Hans Tegn der Kruuse, 1 Aar 5 Maaneder og 1 Dag gammel; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres vores fælleds Slægt og Venner, og er forsikkret om deres Deeltagelse i vores billige Sorg. Aalborg d. 1ste Jan. 1811. Kierstine Kruuse, Jørgen M. Kruuse. fød Bierum.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Da jeg af mine høie Foresatte haver erholdt Tilladel, se at reise bort i nogen Tid, udbeder jeg mig den Godhed, at Meenigheden til Budolphi Kirke, behageligen vilde henvende sig til S. T. Hr. Klokker Raunkilde, som i min Fraværelse i Forening med Hr. Organisk Hais bestyrer mine Embeder. J Kabell, . Cantor og Organist.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Siden Krigens Begyndelse 1807, har Aalborg Bye ikke haft nogen Ladning russiske Producter directe fra Rusland. - I Gaar ankom til Hals, Agent Wigelsen & Sønners Skib fra Narva, hvis Ladning bestaaer, af Hør og Hørblaar, Hamp og Seilduger. Skulde Vinteren forbyde Søefarten, bliver Ladningen trantporteret Landeveien til Aalborg, hvorved Byen og Omegnen kan vorde forsynede. Aalborg den 31te December 1810. J No. 13 paa Hiørnet af Alle og Vestergade, er nu ogsaa efter Ønske, Kartofler i smaae Qvantiteter at faae tilkjøbs. Paa en Reise fra Aalborg til Hamborg, og derfra igien tilbage, ønskede en Reisende sig to eller tre Reisekammerater. Relsen skulle begynde først i Februari, og ville vare ongefær en Maaned, og da Proponentens Vogn beqvemmelig kan rumme fire Personer og ligesaamange Kufferter, saa ønskede han helst at reise Selv fierde. Hvem som attraaer at deeltage i en saadan Reise, ville melde dem hos Hr. Giestgiver Brünes i Aalborg, hos hvem den nærmere fornødne Aftale kan skee. Da jeg undertegnede har vundet Borgerskab som Garvermester her i Byen, saa beder jeg mig recommenderes hos det respective Publicum, da enhver skal blive behandlet paa det redeligste og billigste muligt efter Tidernes Tarn, og kan hos mig bekommes Smurtlæders Huder med rund Narv, Platlæders Dito, Voxlæders Dito, hollandske Saallæders Jnder, Voxlæders Kalveskind, Smurtlæders Dito med rund Narv, Dito dito med indsat Narv, stærk Bindsaal=Læder, ringere Dito, Krølhaar, Fæehaar, fiin Uld, m.v., alt i større og mindre Qvantiteter efter Kiøbernes Forlangende; tillige kiøbes af mig raae Jnder og Kalveskind, jeg boer i forrige Feldbereder Hans Lunds Sted paa Gravensgade No. 117. Aalborg den 30 Decbr. 1810. Johan Petersen, Garvermester.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Fra en Menneskeven er til Fattighusenes Lemmer, mig leveret 7 Rd., hvilke syv Rigsdaler rigtig er bleven uddeelt af : Emmichsen. Aalborg den 1ste Januari 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Den eller de som ere berettigede til at imodtage 29 Sækker Hørfrøe, som jeg i mit førende Skib har hiembragt hertil fra Kiøbenhavn ville behagentlig jo før jo hellere tilkiendegive sig for Undertegnede, og foreviise Afladerens Ordre, da denne ikke har forsynet mig med nogen Addresse. Aamund K. Flørenass, beliggende med mit førende Fahrtøi. ved den Kongl. Toldbod i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Formedelst indtrufne Hindringer, bliver den over afg. Assessor og Herredsfoged Rohdes Efterladenskader i Kliim den 9 Jan. berammede Auction, indtil videre Bekiendtgiørelse herved tilbagekaldet. J min Stue er bortkommen, en Jern Holdstang til Kakkelovnen, paa den ene Ende var en Krog til at hafte i Kakkelovnen, i Midten 2de mindre Kroge, og paa den anden Ende vare Huller til at slaae fast i Væggen. For sammes Tilveiebringelse, loves en passende DousørAalborg d. 24 Decbr. 1810. J. M. Stener.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Paa Veien igiennem Lundbye, er den 27 Decbr. funden en Lunstikke med Dæksel; Eieren kan bekommes samme hos J. M. Stener paa Graven i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Auction. Tirsdagen den 15 Januar næstk. Kl. 10 Formiddag, lader Eieren ved offentlig Auction udi Kiøbmand Christen Degns Gaard i Skagens Østerbye bortsælge: 20 Tylter 10 a 12 Fods Fur Bord eller Fiel, 30 Stkr. Fus Bielker, fra 11 til 13 Al. i Længden og 8 a 9 Tommers Bredde i Kant. Der ere ilandbiergede fra Skipper Oluf Hansens førte Baad hvormed han norden Skagen, paa Reisen fra Sverrig til Aalborg, forliiste i Novbr. Maaned sidstafvigte. Skagen den 28 Decbr. 1810. D. C. Ferslew, Strandings=Kommissionair.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Onsdagen den 30 Januar først. Formiddag Kl. 10, holdes Auction udi og over afg. Giæstgiver Hans Mem haus og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Nielsdatter Lunds fælleds Stervboesgaard, beliggende paa Algaden der i Aalborg. Denne Gaard, som er i god og vel vedligeholdt. Stand med beqvemme Jndretninger til Beboelse og Giæstgiverie, og efter dens Beliggenhed ved Aaen, beqvem til adskillige Fabrik=Anlæg, bestaar af :a) et Forhuus til Gaden, for det meeste Grundmuur, 2 Etage, b) endnu et Huus paa 4 Fag, med Portrum, c) et Huus vesten i Gaarden 9 1/2 Fag, af Muur Bindingsværk, 2 Etage, d) et dito sønden i Gaarden, 9 Fag 2 Etage, e) et dito øster, paa 6 Fag 2 Etage, f) et dito paa 5 Fag, 1 Loft høi, forhen indrettet i Trykkerie, og g) trende Halvtage paa 3 Fag, 5 og 6 Fag, indrette til Koe= og Hestestalde, Brændehuus og Vandgang med videre; Gaarden har betydelig Gaardsrum og en vedliggende Lyst- og Frugthauge, indeholdende omtrent 2673 Alen, og i Værelserne befindes opsatte 10 Jern Vin ovne. Paafølgende Fredag den 1ste Februari Formiddag Kl. 10, holdes 2den Auction og Tirsdagen den 5 f. M., til samme Tid 3die og sidste Auction til absolut Bortsælgelse af bemeldte Gaard og Eiendom. Ved den ne sidste Auction opraabes tillige Slervboets Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Jern Glas, Porsellain og Steentøi, endeel Meubler af Chatoller, Dragkister, Skabe, Borde, Stole, Speile og Sengestæder, en betydelige Deel Sengeklæder, Linnet og Dækketøi med videre. Aalborg d. 29 Decbr. 1810 Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-01-04
Som Universal=Arving efter Mad. Anne Marie Aucfød Klitgaard, som boede og døde her i Byen, indkalder jeg hermed samtlig hendes Credi= og Debitorer, at møde hos mig inden 12 Uger fra Dato, de første for at legitimere deres Krav og de sidste for at betale hvad de ere skyldige eller aftale Betalingstiden for saavidt den ikke forud er bestemt. - Tillige ville enhver, som en nogen af de fra hende udgivne Pengebilletter, inden i Uger fra Dato, til mig indlevere sin Forraad derne imod at erholde Valuta af en Courant Rigsdalers Bakoseddel for hver Rigsdaler i Billetter. Hiøring den 31 Decbr. 1810. Jens Møller Fuldmægtig hos S. T. Hr. Byskriver Esbach Tirsdagen den 8 Januar næstk. Kl. 10 om Formiddagen, bliver en Skiftesamling foretaget udi Stervboegaarden i Klim efter afgangne Krigs=Assessor og Heredsfoged Rohde; til hvilken Samling indkaldes at tage Møde denne Afdødes Enke=Frue med Laugværge den umyndige Datters Føde=Værge, tilligemed Sterboets Credi= og Debitorer. Lunde pr. Aalborg de 17 Decbr. 1819. J. Calstrup, constitueret Skifteforvalter. Efter Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Pentze mig tillagde Ordre, skal 2den og 3die Auction foretage over det her ved Aalborg i Hr. Kiøbmand Joseph Niels sens Havn beliggende, af Skipper Hans Jørgen Udførte og Commissionen for Norges Providering tilhørende Galeaseskib Magdalena kaldet, 35 Commercelæstemed staaende og løbende Redskaber, samt Jnventarium, til absolut Bortsælgelse om nogenlunde antagelig Bul skeer. Auctionen holdes paa Compagniehuuset Torsdagen den 17 og Løverdagen den 19 Januari, hver Dags Formiddag Kl. 10. Aalborg den 29 Decbr. 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Jfølge eng. Efterretninger af 1ste Dec. (gjennem Moniteuren) stode begge Armeerne dengang i den samme Stilling. Massena havde befæstet sig stær skere ved Santarem, hvor man troede han vilde oppebie Forstærkning. Nogle ubetydelige, Skærmydsler vare forefaldne i Egnen af Vale.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Spanien. Den franske Moniteur af 2 Daar. sindeholdes atter en lang Beretning fra adskillige Provindser i dette Rige om Krigstildragelserne i October og November f. A. J Henseende til Beleiringen af Cadix meldes, at den skrider saa rask frem, at Staden, snart vil være i de Franskes Magt. Den nybygte Flotilledivision ved St. Lucar havde lykkeligen forenet sig med den der ligger i Saneta Marias Havn. Englænderne gjorde et frugtesløst Forsøg paa at adsprede Divisionen ved Rot, og maatte med Tab af 2 Kanonbaade, som bleve borede i Grund, og betydelig Tilsættelse af Folk, rettrere i stor Uorden.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
J Murcia havde den bekiendte Blakke sammen bragt Jnsurgenthobe paa ny. Men de franske Genera er Milhaud og Rey angreb disse elendige Hobe, gjorde 1000 tilfange og nedsablede og adspredde Resten. De Franske mistede tolv Mand.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
J Leon var en liden Jnsurgenthob, paa 1500 Mand, saget ud af hinanden ved 300 Mand af den Pariser Garde. I Gammel-Castilien havde Gen. Roguet med 1000 Mand, i 20 samfulde Dage, søgt efter Levninlerne af de Røvere, som vare drevne ud fra Biscaya- og Navarra, og fandt dem endelig ved Belorado, hvor man da nedsablede 1000 af dem, kun 300 undkom. En tydsk Greve med hans Bergiske Landsedragere udmærkede sig meget ved denne Leilighed.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
En Don Julian, som med sin Trop nys var tilintet gjort i Leon, stod derpaa op igien i Salamanca, og foretog sig at beleire Fuentel-Santo, som var besat med 50 Schweitzere. Men disse forsvarede sig tappert i 66 Timer, da der kom Undsætning og befriede dem.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
J Arragonien vilde Juntaen af Valencia, medens Gen. Suchet beleirede Tortosa, giøre en Diversion med han mod Sarraaessa. Men Gen. Chløpisky tilintetgjorde Forsøget, efter adskillige Fegtninger, hvori Fienden leed et uhyre Tab, imedens de Franske kunhavde 100 Døde og Saarede.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Armeen af Catalonien havde faaet Barcellona, provianteret og Besætningen dersteds forstærket og fornyet Et Korps af nogle 1000de Jnsurgenter, som i lang Tid havde besværliggjort Beleiringen af Tortosa, lod Gen. Suchet jage ud af sin Stilling, hvorved Fienden leed et fuldkommen Nederlag. Det var ogsaa endelig lykkest Gen. Suchet at bringe den spanske Armee af Valenciarunder Bassecourt til Regtning ved Uldacona, hvor han blev annammet saaledes, at Jorden blev skiult med døde Mennesker og Heste; 2500 Soldater og 80 Officerer bleve fangne; men de Franske beklagede derhos Tabet af 20 Døde og 44 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Frankrig. Fra den 15 Novbr. til den 15 Decbr. have franske Kavere gjort og indbragt i Havnene 34 Priser. Ni Priser, Fienden havde gjort, bleve dem fratagne igien.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Moniteuren er atter opfyldt med Efterretninger om Opbrændelser af eng. Manufacturvarer. J Antwerpen, Cøln og Rochelle var Forraaden af disse Varer meget betydelig.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Om den politiske Ligevægt, som Europa i saa mange 100de Aar førte Krige for at vedligeholde, er det mærkeligt, hvad Senatscommissionen nylig sagde i sin Beretning til det bevarende Senat. "De Tider, hedder det, ere forbi, da nogle Statsmænds Planer havde ac crediteret i den offenlige Mening Balancer, Modvægter, Garantier, politisk Ligevægt. Prægtige Blendværker, af Cabinetterne af den anden Rang, Svaghedens Forhaabninger, som alle forsvinde for hin Magt, som bestemmer Rigernes Varighed og giensidige Forholde - nemlig for Nødvendigheden.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Rusland. Den til at undersøge Aarsagerne til Vexelkoursens Fald nedsatte Committee, som bestaaer af 9 af de fornemmeste Kiøbmænd i Petersborg har alle rede overgivet deres Betænkning til Keiseren, som har værdiget den sit bifald. De vare udtrykkeligen opfordrede til, at sige deres Mening, uden al Tilbage. holdenhed.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Coursen staaer nu paa 6 1/2 Skill. Hamb. Bco.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Sverrig. Kongen har behaget at formilde Dommen over Doctor Rossi ved at forskaane ham for Lande forviisningen.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
J Februarmaaned, skal der, som man troer, samt menkaldes en ny Rigsdag. Kronprindsen reiser sin Gemalinde imøde indtil Øre. broe.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Østerrig. Coursen kommer sig stedse mere. Den 22 Dec. stod den paa Augsburg 793, og paa Hamborg. 1162, Conventionsmynt 807. Man venter, den vil endnu blive bedre, efter de Anstalter som ere og blive førede.
Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Den 21de brød to Tyve ind i det førstelige Schwarzenbergske Have-Palais og plyndrede det ud. Man vurderer den gjorte Skade til 130,000 Gylden.