JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Rusikalske Jnstrumenter. forfærdiges af Undertegnede, saasom: Fortepianoer, efter de kjøbenhavnske, baade i Form, Mekanik, Durablitet, saavelsom en fyldig og behagelig Tonne, hvilke leveres for en moderat Priis; ligeledes Guitarer, Orgel-Positiver, samt mekanisk musikalske Jnstrumenter til Stueuhre, og andre Meubler, tillige modtager jeg Reparation og Stemning paa ovennævnte med mange flere Jnstrumenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Da jeg allerede, ved Forfærdigelsen af forskjellige Instrumenter, har erhvervet mig Manges Tilfredshed, saa giver dette mig destomere Haab om Enhvers Tillid der skulle ønske sig slige Jnstrumenter, da jeg bestandig, med Flid for mit Arbeide, skal stræbe at erhverve den. - Aarhuus, den 13de Septbr. 1830. Arnold Theophilus Müllertz, Jnstrumentmager. Rosensgaden No. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Undertegnedes Oplag af Støbe Gods er bestandig forsynet med et Assortement af Kakkelovne, saavel Bielæggere som Vind-Ovne; Jern=Gryder og Casseroller, Comfyr= og Stege Gryder, Æbleskivepander, med mange flere Slags Støbe Gods, som Alt udsælges til Fabriks J. Karmark. Priis hos Sort Plade Messing af forskjellige Tykkelser faaes I. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Bedste hollandske Uldkarter R. C. Lemmich, kan faaes hos paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Frisk engelsk Senep faaes hos R. C. Lemmich, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Nogle Pensionairer kunne antages hos mig i nogle dertil passende Overværelser; enten Voxne, f. Ex. 1 a 2 Enker, eller Unge, der da tillige kunde faae Jnformation i Huset og, om de ere Skoledisciple, aparte Sprog Underviisning foruden daglig Tilsyn med deres Lertier, Alt for billig Betaling. C. C. Brygmann, boende paa Studsgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-17
Hos undertegnede er en meget smuk Tyr, af Tyroler=Race, to Aar gammel, at faae tilkjøbs. Schiwholme Præstegaard, den 15de Septbr. Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Corsøes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Blandinger. Held os Danske, at vi med Jnteresse, men tilligemed Rolighed kunne læse Beretninger om Tildragelser, hos fremmede Nationer i Frihedens Anliggender, og at vi derhos kunne sige med den ædle Bastholm: "at naar man er saa lykkelig at leve under en landsfaderlig Regjering, som vil Folkets Vel, og befordrer dets Oplysning og Dannelse, saa skal man være fornøiet; (thi bedre faaer man det ikke, især aldrig saa roligt og fredeligt) at den landsfaderlige Regjering er den naturligste, da den svarer bedst til det huuslige Livs Indretning; af Eenhed i Statsbestyrelsen er ligesaa nødvendig som Eenhed i Verdensbestyrelsen; endelig, at naar en Regjering blot befordrer Oplysning, saa frembringer den en naturlig Opposition mod enhver Misbrug af Magten. Kun mod den Regjering er jeg fjendsk, som vil undertrykke Menneskets aandelige Udvikling og en fornuftig Skrivefrihed, og som derved forgriber sig paa den menneskelige Naturs Værdighed." Enhver brav Dansker maa endvidere sande, hvad der nylig blev læst i Kjøbenhavnsposten om vort kjære Danmarks Held: "At sige uforstilt Sandhed paa en forstandig Maade, er ikke farligt i Danmark, hvor vi leve lykkelige under en elsket og hædret Regent, der selv har foreskrevet sig de liberaleste Grundsætninger, som har ubrødelig følger i sin Regjerings Udøvelse; hvor vi ikke have Ministre, der hige efter despotisk Magt, eller Geistlighed, der stræber efter Hierarki; hvor Samvittighedsfrihed er herskende; hvor Retten hævdes efter Lovens Aand og Ord; hvor Skatten hviler paa alle Klasser, og Talentet ikke forbydes Vei til Hæder og Forfremmelse ved Fødsel; hvor Adel er mere et Navn, end en Virkelighed; hvor intet spionerende Politie eller voldsomt Gensdarmerie fornærmer Borgeren i sit Huus, eller i sine Rettigheders Udøvelse, og hvor Skribenten har anstændig Frihed. Vi kunne glæde os over Fremgang til det Bedre hos andre Nationer, med det inderlige Ønske: Gid vi maa beholde, hvad vi have Alle saadanne Perioder, som den vi nu leve i siger Bastholm et andet Sted i sin Avis - have to farlige Sider ved sig, først den, at de opildne Menneskenes Jndbildningsskraft, især hos den uerfarne Ungdom og den udannede Deel af Folket, og for det Andet at mange slette Mennesker og forstilte Folkevenner, søge i dem at oprøre Folkestemningen og sætte Gemytterne i Bevægelse, for at faae Leilighed til at opnaae deres egne egennyttige eller ærgjerrige Hensigter. Jeg har selv kjendt mange saadanne; mod hine og mod disse kan man derfor ikke nok advare. Det forholder sig med de brusende Democrater, som med de skjendende og fordømmende Theologer, man bør i Tide søge at lære at kjende dem af deres Lidenskabelighed, for at man ikke for sildigt skal lære at kjende dem af deres Frugter. En lidenskabelig og høitbydende Politiker er ingen ægte Friheds- og Sandheds-Ven, og en lidenskabelig Theolog er ingen ægte Christen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Om Begivenhederne ved Brussel erfares nu, at Borgerne havde sendt en Deputation ud til Vilvorde (nogle Mile derfra), hvor Prindserne Wilhelm og Frederik havde gjort Holdt. De lode vare: "at de havde bestemt sig til at rykke ind i Spidsen for Tropperne uden i Forveien at love noget, og at de derhos gjorde Fordring paa, at Borgerne skulde aflægge de ulovlige Faner og Kokarder, samt at de kgl. Tegn, som en vildledet Mængde havde nedrevet, strax skulde sættes op igjen." Neppe var dette bekjendt, førend talrige Folkehobe droge mod Lackenerporten og derværende Boulevarder, hvor man oprettede Barricader. Hertil brugte man, ligesom ved alle andre Porte, den opbrudte Stembro. Med omhugne Træer spærrede man alle Tilgangene til det Jndre af Staden og dens Hovedgader. Om Morgenen den 1ste Septbr. var Folket i Brussel beredt til Kamp bag mange og stærke Forskandsninger. Der blev nu sendt en ny Deputation ud til Prindserne, og da den blev noget længe bort lød Raabene: "Til Vilvorde. Lad os befrie vore Deputerede!" netop som hos den Pariser National, garde, da den vilde ud til Rambouillet. Men idet samme kom den Erklæring fra Prindsen af Oranien, at han vilde komme ind til Staden uden Tropper, imod at Deputationen blev tilbage som Gidsel for hans Person, og at det maatte staae ham frit for at begive sig bort derfra igjen naar han vilde. Det Følgende vide vi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Af en officiel Beretning om Begivenhederne i Aachen seer man, at der nu var gandske roligt i denne Stad, og at over 150 Personer vare blevne arresterede. Aachens Garnison var bleven forstærket, Grændsefæstningerne ligeledes. J Saarlouis har Kommandanten ladet 30 Overløbere skyde, som de franske Grændseøvrigheder havde udleveret. Hundrede og tyve unge Mennesker af de anseeteste Familier i Amsterdam, og 200 Studenter i Utrecht, hav tilbudt deres Tjeneste til at forsvare Kongens Person og Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
En fransk Regjeringstidende indeholdt nylig de mærkelige Ord: "Frankrig ønsker Fred og Rolighed, men tillader ingenlunde Mellemkomst=Principet. Ønskes Freden vedligeholdt, saa maa ingen fremmed Magt ligesaalidet gjøre noget Skridt imod Jnsurrectionen i Belgien, som for den. Enhver Bevægelse af fremmede Tropper mod Belgien, et Land som i 25 Aar har udgjort en Deel af Frankrigs Gebeet, vilde have en høist betænkelig Forbetydning, og Frankrige vil deri see et Princip af Fjendtlighed imod sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Ved Borgermønstringen paa Marspladsen (hvorpaa der i de 4 sidste Decennier har været saamange Slags Forsamlinger) i Paris, holdt Kongen følgende Tale, efter at han ved Lafayette havde ladet hver Bataillon tilstille sin Fane: Kammerater, Med Glæde betroer jeg Eder disse Faner, og med inderlig Velbehag overgiver jeg dem til Den, der stod i Spidsen for Eders Fædre, paa denne selvsamme Slette, for 40 Aar siden. Disse Farver have betegnet og Frihedens Morgenrøde, deres Skue erindrer mig med Fryd om min første Vaabendaad. Et Seirens Symbol imod Fjenden, være denne Fane os i det Jndre den offentlige Ordens og Friheds Beskytterinde. Maatte disse herlige Farver, betroede Eders Patriotisme og Troskab, evig være Eders lysende Stjerne. Frankrig level Denne Tale besvaredes med de forrigste Glædesraab, og alle Tschakoer og Hatte bleve satte paa Bajonetter, nes Spidser. Herpaa aflagde Bataillonscheferne Troskabs=Eden, og alle 60,000 gjentoge: "Vi sværge Mønstringen varede i 1 Timer, Dagen efter udfærdigede Kongen følgende aabne Brev til Lafapette: Først og fremmest, min kjære General, er det mig magtpaaliggende at erfare Deres befindende efter denne skjønne Dag, da jeg befrygter, at De er meget udmattet. Men endnu en anden Gjenstand ligger mig paa Hjertet, nemlig at bede Dem være min Tolk hos hiin herlige Nationalgarde, hvis Patriark De er, og bevidne den hele den Beundring, som den i Dag har opvakt hos mig. Siig den, at den ei allene har overtruffet min Forventning, men ogsaa, at jeg ikke har det i min Magt at udtrykke den al min Glæde og bifald. Som Vidne til Forbundsfesten 1790, paa denne samme Marsplads; som Vidne til den store Enthusiasme 1792, da jeg saae 48 Batailloner ankomme til vor Hær i Champagne, hvilke Staden Paris havde udrustet i 3 Dage og som saa væsentlig bidroge til at opholde den fjendtlige Jnvasion ved Valm, kan jeg anstille Sammenligning, og med Henrykkelse bekjender jeg den: Hvad jeg saae i Gaar overgaaer Alt, hvad jeg dengang fandt saa skjønt og vore Fjender saa frygteligt. Be ogsaa, min kjære General at tilkjendegive National- garden min Glæde over dens Forhold imod mig, som migierte dybt erkjender. Deres velbevaagne Konge Ludvig Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Følgende er den Adresse som Borgerdeputationen fra Brussel har overrakt Hs. Nederlandske Majestæt, Sire, I de vanskelige Omstændigheder, hvori Staden Brussel og flere af Kongerigets Stæder befinde sig ere Undertegnede. Deres ærbødigste og troeste Undersaatter, saa frie, at afsende fom Medborgere til D. Majest. med det Ærinde, at forestille Dem, at de gode Jndvaanere til ingen Tid i en lignende Krisis have gjort sig meere fortjente til D. Majest. Agtelse og den offentlige Taknemmelighed. Ved deres Bestandighed og Mod have de i tre Dage hæmmet den offentlige Gjæring og forhindret alvorlige Uordener. Men, Sire, Det maa ei skjules for D. Majest. at Misfornøielsen overalt har slaaet dybe Rødder, idet man overalt føler Virkningen af det fordærvelige System som følges af Ministre, der ligesaa lidet kjende vore Ønsker som vor Trang. Jngen kan indestaae de gode Brusseler Borgere, som for Øieblikket ere Herrer over Stemningen, for, at de ikke omsider selv vorde Offere for deres Bestræbelser, hvis Nationens Fordringer, ikke tilfredsstilles; de anraabe derfor Deres Majestæt, i Tillid til de Følelser som besjele Dem, at agte paa deres Røst og afhielpe deres grundede Klager. I Departementet Arrieges begaae Bønderne uhyre Excesser; de have plyndret, nedrevet og opbrændt flere Herregaarde, Privathuse og Fabriker, og havde begyndt med at angribe Skovene og Jernværkerne. Man var meget bange for Staden Taraskon. Jsær i det sydlige Frankrig, hvor Folket er i høi Grad fanatisk og ledes af den katholske Geistlighed, er det meget uroligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
J Toulon skal man have opdaget Jntriguer, ifølge hvilke den hvide Fane atter var kommet for Dagen, men Nationalgaden havde været saa heldig at tilintetgjøre dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Den til alle europæiske Hoffer udstædte Circulairskrivelse fra den nye franske Regjering, skal være et diplomatisk Mesterstykke. Den fr. Regjering har forordnet: at alle National- sagens saarede Forsvarere skulle have Smertepenge, og de Faldnes, eller siden Dødes Efterladte Understøttelse. Staten erstatter Skaden paa Eiendomme, og en Medaille præges til Minde om den store Uges Begivenheder. (La sitte har for egen Regning betalt alle de Vaaben som bleve borttagne af Vaabensmeddenes Værksteder, Boutikerne, &c., og som ikke siden ere blevne bragt tilbage.)Hr. Thiers, nu Statsraad, før En af Redacteurerne for Bladet National, synes bestemt til en vigtig Rolle i den franske Historie. Han er en af de meest omfattende og virksomste Hoveder; hans Kundskaber i Finantsvæsenet har han allerede glimrende beviist i et stort Værk om Udviklingen af Assignatsystemmet under Ludvig Ades Mindreaarighed. Han skal ogsaa have megen Andeel i de kraftfulde Taler, som Hr. Lafitte aarlig pleier at holde over Budgettet. Med et afgjort Talent forbinder han stor Caracteerfasthed. Det var ham, den simple Journalist, der bevægede Hertugen af Orleans til at antage Statholderskabet, og som en Følge deraf Kronen. Under Revolutionens Larm, nedskrer han den 29de Juli i største Hast, ved Hjørnet af et Bord, de Betingelser, som den lille Hob, de i Paris tilstedeværende Deputerede, foresloge, og bragte dem til Neuilly, hvor Hertugen residerende, og som han aldrig før havde seet. Udfaldet er bekjendt. Thiers er neppe 32 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Ved en Forordning er Statsminister Værdigheden, (forskjellig fra Minister=Statssecretairernes, som have Portefenille, men dog ledsaget af 12 til 20,000 Fr. Jndkomst) afskaffet. Frankrigs mærkeligste Mænd vare beklædte med denne Værdighed, blandt hvilke Talleyrand, samtlige Marskalker fra Keiserdømmet, RoyChareaubriand (den Eneste af det hele store Antal som selv strax ved Regjeringsforandringen havde nedlagt den) og mange andre berømte Navne. Hvorledes denne gjennemgribende Foranstaltning vil blive optaget af det store Antal af ikke mindre end 54 Mænd af Jndflydelse, som den rammer, er man i spændt Forventning om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Den Bourbonske Kongestammes Gjeld er nu Gjer standen for en vidtløftig Afhandling. Hvad deri forekommer, synes ikke at geraade den udvandrede Kongeslægt til synderlig Ære. Creditorernes Haab synes snarere at være oplivet end nedslaaet ved de senere Begivenheder. 38 Aar vare forløbne, siden de nærværende eller tidligere Eiere af disse Gjeldsbeviser lettede Frankrigs Fyrster Landflygtighedens Lidelser. Bourbonnerne vendte tilbage til Paris, og i 12 Aar har en stor Deel af disse Creditorer forgiæves fordret Tilbagebetalingen af de forstrakte Summer; en Deel af dem forarmedes i den dyre Hovedstad og vansmægtede i Gjeldsfængsler for deres egen eller Forfædres Høimodighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Cardinal=Erkebiskoppen af Besancon var, aldeles ubekjendt med hvad der foregik i Paris, paa Reisen dertil for at aflægge et Besøg, da han, noget derfra, pludseligt blev overfaldet af en Pøbelhob og udplyndret. Allerede var man i Begreb med at insultere hans Person, da Stedets Maire trængte sig frem til ham, greb ham fat i Kraven og slæbte ham med sig til sit Huus. Her bad han Prælaten om Forladelse, og undskyldte sit Forhold med, at det havde været det eneste Middel til hans Redning. For at komme videre maatte han have en anden Dragt paa, og da Mairen, hans Vert, var Slagter, saa blev Bispen forklædt som Slagtersvend, og slap saaledes bort, i Følge med en virkelig Slagter, som om de gik ud paa Jndkjøb. J denne Reisedragt kom Biskoppen til Schweiz. Den egentlige Aarsag til at Prindsen af Conde Bourbon aflivede sig selv ved, som bekjendt, at hænge sig i sit Halstørklæde, fortælles nu saaledes: Hans Omgivelse, blandt hvilke en Baronesse Fouchere, havde sat den gamle svage Mand i Hovedet, at han havde beskjæmmet sig selv og sin hele Familie ved at erkjende Kong Ludvig Philip og fornægte Hertugen af Bourdeaux.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Prindsen af Conde-Bourbon havde kort førende han endte sit Liv skrevet følgende Billet: "Der er intet Andet for mig tilbage end at døe, og idet jeg forlader denne Verden, ønsker jeg det franske Folk og mit Fædreland al mulig Held og Lykke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Ogsaa Bagersvendene i Paris havde begyndt med at gjøre Spektakler, for at ville have Æltemaskinerne afskaffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Fyrst Polignac skal forslaae Tiden i sit Fængsel med at læse W. Scotts Romaner. Han kom saa udmattet fra Flugten, at han maatte hvile 4 Gange paa de 18 1/4 Trin op til Taarnfængslet. Hr. Odillon, som han ønskede sig til Defensor, raadte ham, at anstille sig forrykt. (Men dertil, siger en Avis, er han maaskee ikke klog nok, Paa Fængselsgulvet søgte Fyrsten efter en Middagslinie, som han selv trak der, da han sad sammesteds for 28 Aar siden, i Anledning af det mislykkede Forsøg, med Helvedmaskinen. Der fandtes endnu nogle Spor Adskillige Officerer af Algiertoget, som ikke have villet holde, Franskmændenes nye Konge have begivet sig derfra over til Spanien. Det er ellers tungt at høre: at brave Soldater, som have hjulpet til at vinde Statskassen en Jndkomst af - maaskee flere - 100 Millioner, maa i deres Svagheds-Tilstand ofte mangle en Skaal Suppe!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Pariser=Borgervæbningens nye Faner have paa Spidsen en Hane, staaende med udbredte Vinger paa en Verdenskugle, med Paaskrivten: Frihed, J Fanerne staae Legionens og Bataillonens Nummere, med Hosskrivt: "Frihed! Almeen Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
D. Miguel har ladet de opkaprede engelske Skibe, give tilbage, da han ellers blev truet med at miste Engellands Venskab. Han har ogsaa ladet de Polignaske Forordninger heel og holdne optage i sin Hoftidende, men hvad der var skeet i Paris siden 25de Juli havde, ingen Avis i Lissabon tordet omtale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
En Engellænder, Hr. Knight, som i den store Pariseruge havde kæmpet i Spidsen for en Afdeling Nationalgade, er død af sine Saar. Lafayette havde, som Erkjendelse af hans Bravoure, personlig overrakt ham et Diplom som Capitain i den franske Nationalgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Til Berlin var i een Uge indtruffet fra St. Petersborg: Feltmarskal Diebitsch Sabalkanski, Kantsleren Grev Nesselrode, og to keiserlige Kourerer. Først nævnte skal gaae fra Berlin til Paris. Endnu hed det sig i Preussen, at Hertugen af Orleans's Anerkjendelse fra Ruslands Side endnu i nogen Tid vi blive udsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Følgende skjønne Træk fortælles om Kongen af Preussen. Hans Majestæt var nylig, i Selskab med Fyrstinden af Liegnitz, spadseret til Pichelsberg, en Høi ved Flodbredden, i Nærheden af Spandau. En Flok unge Mennesker fra Staden vare derude og morede sig ved Lege, som Kongen og Fyrstinden betragtede med Deeltagelse. Da de siden, 20 i Tallet, vilde ud at seile i en Baad, da tilte den menneskekjærlige Monark her til dem, advarede dem for den truende Fare, og bød en Deel af dem at tage Plads i Kongebaaden, ved Siden af ham selv og Fyrstinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
J Nürnberg er udkommet et Kobber som finder rivende Afsætning, forestillende Deyen af Algier, Konge Carl den Tiende, Polignac og Bourmont, siddende paa en Balkon i Neapel ved et Whistpartie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
J Jtalien og den sydlige Deel af Europa herske stor Tørke. J Triest havde det ikke regnet i 2 Maaneder, medens vi her i det nordlige faae altfor meget deraf Den største Amathyst der nogensinde er seet, kom nylig til London. Den veier 150 Pund, er 2 Fod lan og 14 T. bred, er af den skjønneste Violet og af den prægtigste Chrystallisation. Eieren angav Værdien kun til 65 Pd. Sterling for at spare paa Tolden, men derfor har ogsaa Toldvæsenet konfiskeret Stenen, og nu skal den sælges ved offentlig Auction. J Frankfurt befrygter man betydelige Fallitter, formedelst den tiltagende Miscredit, forvoldet ved Oprørene. Et stort Spekulationshuus der har gjort, Begyndelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Prof. Steffens har indgivet en, af ham og flere Breslaus Jndvaanere underskreven Forestilling til Kongen, hvori de andrage: at deres Samvittighed ei tillader dem, at deeltage i Gudstjenesten, efter den mellem Lutheranerne og de Reformerte skeet Forening!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Der mennes, at det norske Storthing vil blive opløst endnu forinden Statholderen vorder udnævnt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Fra Christiania meldes under 10de August, at Dampskibet Prinds Carl havde havt saa haardt Veir paa sin sidste Tour, at det blev fordrevet lige til Arendal. Lilla Edet ved Göthekanalen i Sverrig er blevet et Rov for Luerne. Alt Forraad af Tømmer og Træ, Saug værkerne, og 40 større og mindre Huse bleve fortærede, saa henved 300 Mennesker ere huusvilde. Sluseværket har ogsaa lidt betydeligt; dog haabede man at kunne aabne det igjen til Gjennemfart den 30te f. M. Tvende af de til Slukning kommanderede Soldater bleve qvæstede, og en Underoff., en Tambour og 45 Md., Alle af det vestergothiske Dalregiment, druknede, ved en for svært belæsset Baads Kantring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
J Christiania er udkommet: "Et ydmygt Forsvar for Hans Kongelige Majestæt, Kongen af Sverrig og Norge, i Anledning af det falske Rygte om et Oprør i Christiania. Af det engelske Blad Cornvall. Gazette, Falmouth Packet and Plymouth Journal, og forsynet med kritiske Anmærkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Fra Hamborg meldes, at den saa almindelig agtede kgl. danske Hofjægermester, Grev v. AhlefeldtDehin, sammesteds er afgaaet ved Døden, i sit 52 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Den berømte Taskenspiller Bosco skal have een eneste Overmand i Verden: Grev Pettorelli, der nylig med overordentligt Tilløb og bifald har givet et Antal Forestillinger i Dresden. Han nedstammer fra en af de ældste Familier i Parma, og har i en meget ung Alder, som Ritmester ved den mailandske Garde, under Napoleon, deeltaget i det spanske Felttog. Ved Valladolid blev han hugget ned af Hesten, der slæbte ham et Stykke Vei efter sig, og man fandt ham halvdød blandt Ligene. Det svære Saar, han havde faaet i Hovedet, blev vel helbredet, men ved Slæbningen med Hesten var det ene Been saaledes bleven forvredet, at den smukke Gardeofficeer var aldeles ubrugbar for Krigstjenesten. Den unge Jnvalid levede derpaa i Paris, hvor han til sin Fornøielse og for at tilfredsstille et naturligt Haug, lærte Taskenspillerkunsten af Olivier. Kort efter berøvede Tidsomstændighederne ham hans hele Formue, og, forviist fra sit Fædreland, havde han intet andet Valg, end at bruge den Kunst som Erhvervskilde, der tilforn havde tjent ham til Morskab. For omtrent 6 Aar siden var han i Petersborg, hvor den dannede Kunstner gjerne blev seet saavel i Keiserens Pallads og de Stores Salloner, som af Folket. Rigelig forsynet med Guld og kostbare Præciosa, blandt hvilke der befandt sig en Gulddaase med Brillanter, som Kunstneren havde faaet af Keiser Alexander, gik han ombord paa et Skib, for at reise til Kjøbenhavn. Skibet strandede paa den danske Kyst, og den Ulykkelige frelste ikke Andet end Livet; hans Rigdomme, hans kostbare Apparater, Alt godslugtes af Havets Aldeles forarmer vendte han tilbage til Rica. Hans Ulykke erhvervede ham almindelig Deeltagelse, og Alle kappedes om at skaffe ham Erstatning for sit Tab. Af Naturen begavet med et opvakTemperament, tabte Pettorelli ikke Modet; han vedblev at øve sine Taskenspillerkunster, saae snart sit Tab erstattet, og har siden den Tid reist omkring og givet forestillinger. J Leipzig har han saaledes nylig ophold sig et halvt Aar, nydt Publikums Bifald og høstet er rigelig Jndtægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Paa det adelige Gods Bughorst i Holsteen har der tildraget sig følgende høist sørgelige Begivenhed; Skolebygningen kom pludseligt i Brand op under Taget, Skolelæreren, hans Hustru og Datter sad i Stuen, og ahnede ikke Ulykken, førend Luerne sloge sammen over deres Hoveder og forvandlede dem og Alt hvad der var i Huset til en Askehob. Guds urandsagelige Veie, hvor sælsomme ere de ikke for os fortsynede Mennesker, Den ne almeenagtede Skolelærer, Claus Wüstenberg, har paa dette Sted i 48 Aar været Ungdommens Lære, og Ven, de Voxnes Fader og Raadgiver, Hjelperen og Redningsmanden i mangen truende Fare, og maatte nu som 70aarig Olding vorde et Rov for Luerne. Den gamle Kone, Moder til 12 Børn, hvoraf 8 endnu ere i Liv var den fortræffeligste Qvinde, om og god, taalmods fuld og tro. Datteren var en 28aarig brav og blomstrende Pige; det var synligt, at hun havde gjort Alt for at redde Forældrene, og det staaer til at formode, at hun omsider af Kjerlighed til samme kastede sig frivillige Jlddødens Arme. Utallige Taarer flød, og flyde endnu for de Ulykkelige der i Egnen, hvis Aske jordedes tvende Dage efter. Der vil lang Tid til at læge dette Saar (A. Av., og Arret vil aldrig udslettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-18
Rødt og Hvidt.