JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Kongen af Holland skal befinde sig meget slet. Paven skal fra Savona have begivet sig til en Stad i det forrige Provence. - Koureervexlingen med Petersborg er nu meget levende. Grev Cernitschef har overbragt Keiseren en egenhændig Skrivelse fra Keiser Alexander. Der siges, at 4 Kammerherrer i et særdeles Ærende for Keiseren med det første skulle reise til det sydlige Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Den store Diamant, Hertugen af Orleans kjøbte af Pit og som vurderes til 3 Millioner Rd., sidder nu i NapoleonsKaardefæste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Fra Genua ere mange løbne April til Bjerget Cento Crocfor at see nysfalden Snee, der skulde være - skarlagrød; men var - som al nysfalden Snee - hvid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Tydskland. De vigtigste Personer af det nulevende Østerrigske Huus ere Keiser Franz 11, 42 Aar gammel, formælet først med Elisabeth af Würtemberg, derpaa med Maria Theresta, den Siciliske Kong Ferdinan 19. Datter, og nu med Marte Lulse, en Datter af hans Onkel Erkehertug Ferdinand. Af det mellemste Ægteskab har Hs. Maj. 3 Prindser og 5 Prindsesser, at hvilke Marie Luise er den ældste og født den 12 December 1791. - Keiserens Brødre ere 1. Ferdinand; Storhertug af Würsburg, som har været formælet med Ferdinand IV. Datter Luise Amalie; 2. Carl, tilforn Generallissimus, over 38 Aar gammel; 3. Joseph. Palatinus i Ungern; 4. Anton; 5. Johan; 6. Ray ner; 7. Ludvig; 8. Rudolph. - Den regjerende Keiserinde har 3 Brødre, Franz Ferdinand, som kommanderede i Pohlen, og Maximilian; desuden 2 Søstre, Maria Theresta, Dronning i Sardinien, og Maria Anna, Enke-Kurfyrstinde af Bayern. I Vestphalen er Maltheser-Ordenen ved Dette af 16 f. M. ophævet, og dens Godser slagne til Domainerne. Hofer aabnede selv Døren til sin Hytte for den Franske Vagt, som annammede ham, nævnte sig, og bad blorom kaansel for sin Familie. Man fandt hos ham 4 ladte Geværer, 1200 Franes i Kourant og 28,000 Gylden i Viener, Bankosedler. Hofer er 45 Aar, meget smuk og af herkulisk Væxt. Hans lange sorte Skjæg giver ham et parriarkalsk Udseende. Den 5 f. M. bragtes han til et Fængsel i Mantua.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Indenlandske Efterretninger. Det første Hefte af Efterretninger fra Selskabet for indenlandsk Konstflid er nu udkommen. Redakteuren, Prof. Nyerup meddeler deri Efterretning om hvorledes Selskabet blev til, og af samme erfares, at Selskabet har tilstillet adskillige Haandværkslauge i Kjøbenhavn, saasom Bogbindere, Garvere, Gjørtlere, Silke=Ulden= og Lærredsskræmmere, sin nye Jndbydelse. Alle disse skreve strax under uden mindste Jndvending. Men med Kandestøberlauget havde det nogle Vanskeligheder. En af Mesterne erklærede saaledes: Saa meget som Kandestøberlauget agter og ærer det af Selskabet. for indenlandsk Konstflid gjorte Forslag: at udelukke alle brittiske Varer og ved Vindskibelighed søge at undvære de fremmede Produkter, saa meget smerter det Lauget, at sige, at uden Tin, som alt kommer fra Engelland, seer dette Laug sig bragt til sin Undergang." Man har imidlertid været heldig nok til at faae Lauget bragt paa andre Tanker; thi under den 28 Jan 1809 beretter Oldermanden paa dets Vegne: at Lauget ikke saa got indsaae Selskabets priisværdige Hensigt ved første Jndbydelse, som ved dets sidste Skrivelse; at Lauget gjerne underskriver det Begjerte og Tilbudne, og takker ydmygst for Løvtet om at være det behjelpelig til at faae det fornødne Tin, naar stor Mangel derpaa skulde blive; at det vil være Selskabet høist forbunden og Tak skyldig, naar fremmed forarbeidet Tin ei maae herefter, som i forrige Tider, under Paaskud til egen Fornødenhed, hid indføres, som har været Lauget til stor Præjudice.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Efter Skrivelse fra Svendborg skal der nu og oprettes en Provindsial Bogsamling ligesom den i Maribo. Det er ikke 4, men 3 Rd. Liigkisterne af Langhalm koster i Nakskov. Foruden Æren af at være den første Opfinder der i Egnen, fortjener Hr. Kapitain Kongstadt altsaa og den største Roes for Uegennyttighed. Han har nu oplært tvende Soldater af sit Kompagnie til at forfærdige dem. De ere efter almindelig Forsikring ret kjønne, og ingen Mand bør skamme sig ved at lade sig henbære i dem, helst naar man betænker hvor tungt det vilde være at see en agtet, skjønt mindre formuende Borger at bæres til sit Hvilested i en Sæ eller paa anden ligesaa synderlig Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Hollænderbyen den 25 Februar. To Galeaser, som vare fragtede at lade Korn for at gaae til Norge med Ladningen, ere i Søndags komne tilbage, efter forgiæves Forsøat komme til Ladestedet. Det ene er ved Hielp fra Dragø, blevet indiset i Havnen; men det andet er drevet Syd efter og kan formedelst disig Luft ikke sees, en Mand fra Dragør var ombord paa samme, J en Skrivelse fra Nykjøbing paa Falster af 15 Febr. læseman med Gysen følgende Forbrydelse: "Madame Hoffmann i Nykjøbing paa Falster, Enke efter forrige Skolelærer Hoffmann, døde i Søndags, efter at hun Dagen forhen havde drukket Kaffe, i hvilken hendes Tjenestepige Ane Rasmusdatter, 13 Aar gammel, havde kommet Rottekrudt, hvilket ved den sidste Opskjærings-Forretning bekræftedes. Forbryderinden, tilstod i første Forhør sin Forbrydelse og angav til Aarsag, at Madame Hoffmann havde lovet hende et gammelt Sye skriin, dog først efter sin Død, hvilket Pigen ved dette Mord har villet fremskynde. - Da Rottekrudtet begyndte at gjøre sin Virkning, forlangte Madame Hoffmann, at Pigen skulde hente hende nogle Hofmansdraaber, som hun undertiden betjente sig af. Af Frygt for at disse Draaber skulde være en Modgivt, og hindre Rottekrudtets Virkning, kom bemeldte Pige ogsaa Nottekrudt i disse Draaber. Dette ulykkelige Barn gaaer til Konfirmation i Vinter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Den største Boghandel i Kbhvn, den Gyldendalske, er at Enken overdraget til hendes Svigersøn Sekretair Deichmann. J de Norske Aviser finder man i denne Tid ideligen mange høist underlige Spørgsmaale. Saaledes spørger en Ubenævni No. 24 af Kristiania Avis, hvor meget man bør have i Papirmynt for 1 Lod Sølv, naar Koursen er 4000, og en Officeer af det Norske Kavallerie, hvorledes han af 10 Rd. maaned ligen skal indrette sin Oeconomie for at føde sig og sin Hest, Han tilstaaer selv, at det er og maae være mueligt, men har ønsker kun at kjende Maaden, at gjøre det mueligt paa J Christiania er udkommet et Skrivt under Titel: Hvad bør Nationen ønske, enten Krig eller Fred med Engelland; af Lieutenant Sebbelow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Jblant de patriotiske Staaler, som den 28 Januar udbragtes i Selskabet Vennekredsen i Bergen, var ogsaa en for Napoleon den Store, Danmarks høie Allierede adres seret til den nærværende inviterede franske Chef for den der liggende Kutterbrig,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Den 23 Februar blev paa Aalborg Byes Raadstue, i Overeensstemmelse med Dannebrog=Ordenens Statuter, den under 28 Januar d. A. til Dannebrogsmand allernaadigst udnævnte Kattuntrykker P. H. Schjellerup, i en til den Ende foranstaltet høitidelig Forsamling af derværende Dannebrogs Riddere, Byens Embedsmænd og elegerede Mænd med flere Borgere og Jndvaanere, overleveret Dannebrogsmændenes Hæderstegn, af Hr. Stiftbefalingsmanden, Storkors af Dannebrogen og Kammerherre von Pentz, ved en kort og meget passende Tale, hvori Hr. Kammerherren behagede at kundgjøre benævnte Dannebrogsmands Fortjeneste, og opmuntrede de tilstædeværende Borgere til, med lignende ædle Bestræbelser af gjøre dem værdige til en lignende Hæder, i Særdeleshed ved Anlæg af Linned= og Uld=Manufakturer, hvorved vi kunne sættes i Standtil selv at forsyne os med de Fornødenheds Artikler, som vi hidtil tildeels havemaattet lade komme fra fremmede Steder, Aalborg den 23 Februar. Vi have her i nogle Dage havt en overordentlig stræng Kulde paa 12 15 Grader. Fjorden er frossen til igjen. En Mand, som for tidlig vilde vove sig over Jsen, faldt igjennem, men blev hængende paa en Stage han havde i Hænderne, indtil en anden Mand, ved med Livsfare at krybe ud imod ham, fik ham tilkastet et Reeb, hvorved han da fiskede ham op igien. Den 21de saaes her 3 Sole paa Himlen og Dagen efter forvandlede Kulden sig til Tøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
J Aarhuus Avis findes et artigt Exempel paa læg Mands Anvendelse af Læsning, der dog synes at være noget apokryfisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
En Sognemand, som finder sin Præst læsende i No. 43 af Lærde Efterretninger for 1809, anvender derpaa Forklaringen i Sporons Bog om Eenstydighed: "Man faaer Efterretninger, som ere En til ingen Nytte, og som man altsaa kunde undvære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Ved Tallotteriets 797de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 9, 53. 31, 89. 81.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Avertissements. Guds Haand ligger tungt paa mig - Det blev min smertelige Lod den 11 Februar, at blive ved Døden berøvet min dyrebare trofaste Mand Gomme Fangel, Sognepræst for Rise Menighed, og Provst paa Ærøe, efter 11 Dages Sygeleie, i sit 54de Leve= og 28 Embeds=Aar. Under den blideste Sjeleroe slumrede han født og stille ind til den evige Høitids hvile. Hvad jeg og mine 2 unge Sønnerhave tabt i ham som Ægtemand og Fader. - Ach, vi lægge Haanden paa vore knuste Hjerter. - Ord kan ei beskrive hvad vi have tabt - Hvad har var som Lærer, som Ven, som Menneske - Dette kan Enhver, som kjendte ham, besvare sig selv. Verden har mistet een af sine sieldne Skatte: Een i Ordets allerstrængeste Forstand, redelig og retskaffen Mand. Ædle Venner og Bekjendtere, velsigner vor forklarede Vens Minde, skienker mig og mine kjære Faderløse en kiærlig Deeltagelses=Taare - det er en Balsom for vore blødende Hjerter - men i det Stille være det, uden skrivtlig Bevidnelse. Rise paa Ærøe den 20 Februar 1819. C. C. Fangel, fød Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Sidstafvigte 15 Februar behagede det Forsynet, ved en rolig og stille Død, efter 5 Dages Sygeleie her paa Gaarden, at bortkalde til det Bedre min inderlig elskede Moder, Frue Margrethe Christiane v. Rømer; hvilket herved paa egne og mine Sødskendes Vegne sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, frabedende os al skrivtlig Kondolence. Ørstedgaard den 18 Februar 1810. Paa egne og mine Sødskendes Vegne. S. A. Kongstadt, fød Rømer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Da Aftægtsmand Offer Jensen af Egeston i Qværndrup Sogn, Svendborg Amt, er ved Døden afgaaet, og hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Skiftebehandling, saa indkaldes herved alle Vedkommende til at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa min Boepæher ved Svendborg Fredagen den 30 Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet. Ratenburg, Svendborg den 27 Febr. 1810. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Skiftet efter afg. Møller Jens Jørgensen i Veile Mølle foretages til Slutning paa Salling Herreds-Contoir i Faaborg Torsdagen den 13 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid og Sted hans Efterleverske saavelsom de umyndige Arvingers Formynder og Boets Kreditorer, Enhver for sit Vedkommende, indkaldes at møde. Faaborg den 21 Febr. 1810. Tolstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Kreditorerne i Stervboet efter afgangne Kandidatus Thea logi Johannes Rasch Lassen, som havde conditioneret hos Hr. Apotheker Bøving i Faaborg, vorde herved, ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligesaa indkaldes og hermed den Afdødes Arvinger. Vester-Skjerninge pr. Svendborg den 20 Febr. 1810. Bredsdorff, Provst i Salling Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Mandagen den 26 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 9 lader Hr. Apotheker Mau, formedelst Forandring, af Boepæl, ved offentlig Auction paa Hospitals=Apotheker i Odense bortsælge forskjellige Mahogni= og andre Meubler, bestaaende af Chatoller, Kommoder, Speile Spille- og andre Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Porcellain, Glas med mere, hvorover trykte Kataloger 8 Dage førend Auktionen ere at faae i bemeldte Hospitals-Apothek. Odense den 2 Marts 1810. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
J Følge Vedkommendes Forlangende bliver Mandagen den 19 Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdt Auction over den afgangne Landsdommer Uldall Stervboetilhørende og ved Vissenberg Kirke beliggende Kroe med den dertil hørende Jord. - Auctionen holdes paa Stedet, hvor Konditionerne ogsaa erfares. Odense Herreds=Contoir den 2 Marts 1810. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Mandagen den 12 Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Odense Herreds sædvanlige Tingsted ved offentlig Auction bortsolgt et Partie Rulle=Tobak, frataget en omreisende Landpranger; som herved bekjendtgjøres. Odense Herreds=Contoir den 2 Marts 1810. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Et Eiendoms-Sted i en behagelig Egn imellem Ribe og Tøndern i Dødstrup Bye, hvortil kan saaes aarlig omtren16 til 18 Tønder Korn, og avles henimod 60 Læs Høe, og hvorhed findes anstændig fornøden Boepæl, med Kroeholds Rettighed, er at faae tilkjøbs underhaanden strax eller til Maidag, naar man henvender sig til Hans Peter Thaisen i bemeldte Dødstrup. Arrestanten Peter Petersen, eller, som han og kaldes Peter Pialtekræmmer, mod hvem jeg er befalet Actor, har for omtrent 5 Aar siden solgt en Jernnang til at sætte i Bagsmækket af en Vogn til Gaardmand Rasmus Poulsen i Hoeløv, og i sidstafvigte Sommer et Læder=Hovedtøi til een Hest til Gaardmand Niels Pedersen sammesteds; Jernstangen foregiver Arrstanten at have funden paa Landeveien tæt ovenfor Roulund Huulvei mellem Aasum og Marslev tilligemed et Piberør, og Hovedtøiet vil han have fundet i Blangstedgaards Skov sidste Sommer. - Den eller de, som disse Ting enten maatte være frastiaalne eller paa anden Maade frakommen, anmodes uopholdelig at melde samme til Undertegnede. Odense den 1 Marts 1810. C. H. Hansen, Sagfører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
J Korsgaden No. 2 er tilkjøbs disse Vare, nemlig: et Par store Mahognie=Speile i heelt Glas, et Par dito mindre, en Sofa med sort Emses Overtræk, 6 Stole af samme Sortenzetages og en 2etages Jernkakkelovn, en Mahognie Servante, et Par dito Komoder, en god Ege=Rulle, god fiin Hør og Hørgarn, samt gode Sengeklæder og Fjer, Alt for billig Priis, Ved Markedet i Onsdags var jeg saa uheldig at tabe en rød Tegnebog, hvori var 20 Rd., to 5dles, to ardlrs. og nogle 8 og 1264 Sedler, samt et Pas, lydende paa mit Navn. Den retsindige Finder heraf ville meget forbinde mig sig ved at tilbagelevere dette, for mig, især i denne Tid høist følelige Tab enten til Hr. Kancellieraad Lindved eller Adressecomtoiret i Odense, imod derfor at modtage en god Douceur. Hansen, Guldsmed fra Middelfart, J Cibye Byes Bekoere udlove en god Douceur, H.E. for den eller de som beviislig kan opgive de ondskabsfulde Mennesker, der paa deres Mark bort stiæle hele Strækninger af Gierder, og endnu mere, borttage Lede med samt deres Pæle. - For Eftertiden advares disse Ondskabsfulde, da der er føiet Anstalter til Paagribelse eller, i Mangel af dette, af skarpladte Geværer at faae deres havte Uleilighed betalt. Eibye pr. Odense den 27 Februar 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
I Aftes er skeet Jndbrud i min Boelig i Skræppestrædet, og fra mig bortstiaalet 46 Rd i Bancosedler 4 Rd. i Sølvmynt, 1 Forklæde, 1 Stk. Kattun, 1 Tobaksdaase med 1 Par Sølv=Ørenslanger, 2 Aarelademeller i Fouteral. Skulle noget heraf blive falbudet, eller Nogen herom kunne give Oplysning, loves en passende Douceur. Odense d. 28 Febr. 1810. Karen Jørgensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Fyens Stifts testam nerende Selskab. Siden sidste Anmeldelse (see disse Aviser Nr. 201 f. A.) ere endvidere ved Døden afgaaede: 2den Klasse No. 259, Jens Jensen Lund, Skipper, i Middelfart. 3die dito Nr. 525. Jens Lang, Muurmester i Svendborg. Odense den 1 Marts 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Et prægtigt Klaveer med fuld Octav er strax at bekommes for billig Priis hos Friderich Størgaard i Kogsbølle. Et Huus paa 10 Fag, med Lofter o. s. v., i Stige, som forhen har været brugt til Pakhuus, er underhaanden at faae tilkjøbs til Nydbrydelse hos Mathias Topp i Stige. Af det Danziger dobbelte Øll, eller Pryssing er nogle Tdr. at bekomme tilkjøbs til 80 Rdr. pr. Tdr. samt udi smaae Partier til 4 Mk. Potten paa Skjolden her i Odense hos J. M. Weis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Det bekjendtgjøres, at den bortløbne Arrestant HenrikLütke igjen er paagrebet. Odense den 27de Februari 1810. Efter befaling. Carl Vardensteth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Subskriptionsplan. Undertegnede agter at udgive et Udtog af sine holdne Forelæsninger over Sørgespillene Hakon Jarl, Palnatole, og Axel og Valdborg. Størrelsen vil i det høieste blive 12 a 16 Ark, og Prisen, saa billig som omstændighederne til den Tid, de udkomme, nogenlunde tillade. Paa Trykningen begyndes, saamart man ved Subskription seer sig nogenlunde betrygget for Tob. De, der ville umage dem, paa sædvanlig Vilkaar at samle Subskribenter, bedes i sin Tid at indsende Planerne til Forlæggeren, Hr. Hofboghandler Schubothe. Bakkehuset, Jan. 1810. K. L. Rabbek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-02
Subskription paa ovenmeldte Skrivt modtages hos S. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Krigs-Efterretninger. Jfølge officielle Beretninger var det d. 28 Jan. at General Sebastiani under Folkets Fryderaabrykkede ind i Staden, Grenada, efterat have forhindret Arezaga med 9000 Jnsurgenter at kaste sin ind i samme. Her befandt sig 1000 fremmede, meest Schveizerske Soldater, som forhen havde staaet, ved Duponts Armee, og alle atter gik i Fransk Tjeneste. Den 3die Februari skal Gen. Sebastian i ogsaa have besat Mallaga, og Kong Joseph holdt den 1ste f. M., ligeledes under Jndvaanernes Fryderaab, sit Indtog i Sevilla. Denne Stad havde forlangt en Kapitulation, hvori særdeles Privilegier skulde tilstaaes samme, og Sammenkaldelse af Cortes betingedes. Dette afsloges, og Hert. af Dalmatien tilbød allene Tilgivelse for det Forbigangne. Juntaen er opløst. Dens sidste Handling var, at afsætte Generalerne, og indsætte nye. Blake skulde afløse Arezaaa; Castannos er forsvunden; Cuesta har foragtet Juntaens Ordre; la Romana har erklæret, at han vilde være betænkt paa Midler til at drage sig ud af Forlegenheden; Tilly flygter til Philladelphia med 3 Millioner; Altameira og Bispen af Laodicea ere andholdte af Jndvaanerne i Jeres. Af de øvrige Centraljuntaens Lemmer er Enhver løben sin Vei; Nogle bede om Naade. Albuqverqves 20,000 Mand, som skulde undsat Sevilla, ere næsten adsplittede, og han selv med knap 6000 Mand paa Marschen til Cadix, der allerede ansees saa got som blokeret fra Landsiden af Hert. af Bellund, der er rykket frem til Rota, Puerto Real, Chiclana &c., og snart haaber at være Herre, over dens Krigs-Havn. Allevegne, hvor de Franske komme frem, blive de Engelske og Amerikanske Skibe og Vare konfiskerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Man har sagt, at de Franske Tropper i Tydskland før Februari Udgang skulde rømme Franken og venstre Main Bred, og igjennem Halle og Omegn ventedes til samme Tid betydelige Gjennemmarscher. Rygtet tilføier, at ogsaa Franske Tropper skulle marschere til Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Cadore, har den 24 Januari tilstillet den Hollandske Udenlandsminister, Baron v. Roell, en Note af følgende Jndhold: Udentvivl har Hs. Maj. Keiseren nødig maattet gribe Forholdsregler, som ere Hollændernes Ønsker imod. Men den ubøielige Skjebne, som styrer denne Verdens Anliggender, og vil, at Menneskene fortrives af Begivenhederne, tvinger Hs. Majestæt til med faste Skridt at følge de Forholdsregler, hvis Nødvendighed han indseer, uden at lade sig hindre af underordnede Betragtninger:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Da Hs. Majestæt satte sin Broder paa Hollands Trone, kunde han ikke forudsee, at Engelland offentlig vilde proklamere en evig Krigs Princip, ocantage de monstrøse Grundsætninger, som dets Kabinetsordrer af November 1807 indeholde. Hidtil udelukte dets Søeret dog ikke al Søefart, hvad enten de neutrale Magters, eller man laante Disses Flag. Marseile, Bordeaux, Antverpen nøde samme Fordeele som Holland. Amerikanerne, Russerne, Preusserne, de Svenske og Danske udgjorde et Slags Baand mellem de Nationer, Havene adskille. "Siden fandt Engelland for got, at tilintetgjøre al Neutralitet ved et simpelt Blokadedekret, og nødte derved Frankerig til at erklære de Brittiske Øer i Blokadestand. Amerikanerne forlangte Forklaring herover. Man svarede dem, at dette Dekret kuns skulde bringes i Udøvelse paa Landet. Men dette streed imod Hollændernes Kjøbmands-Jnteresse, dette blev Kilden til en hemmelig Opposition mellem Frankerig og Holland, og satte Kongen af Hollands Pligter mod den Keiserlige Trone og mod det Hollandske Folk i Kollision. Jmidlertid væbnede Keiseren sig med Taalmod og tillukte Øinene. Men Tilsit Freden var langt fra at indgive Engelland fredelige Tanker og Kjøbenhavns=Toget syntes at betage det al Skam. Ved nye Kabinetsordrer befalede det alle Skibe først at anløbe dets Havne, og paalagde dem en Told. Keiseren erklærede nu fra Mailand alle Skibe, som føiede sig heri, for denationaliserede Holland lagde Keiseren Hindringer i Veien. De vedblev at handle med Engelland. Alle Frankerigs Forestillinger vare forgiæves. 2 Gange nødtes Keiseren til at lukke sin Douan=Linie for Hollands Handel. Hollænderne, langt fra at efterligne Amerikanernes Patriotisme, lode sig kuns lede af Kjøbmands-Jnteressen." Desuden er Holland uden Forsvarsmidler; de 16 Skibe, det skulle stille, desarmerede. Det er uden Energie. Veer og Bag gjorde Engellænderne ingen Modstand. Det udgjør allene en Forbindelse af Handlende, et riigt, agtværdigt Selskab, men ingen Nation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
Hs. Keiserl. Majestæt ønsker Fred med Engelland. Efter Tilsit Freden og Erfurt Sammenkomsten vilde han nærme sig til det, men forgiæves. Da Engelland anmassede sig uindskrænket Souverainettet paa Havet, har det gjort alle Midler lovlige, hvorved dets Anmasselser kunne tilbagedrives. Undertegnede er derfor befuldmægtig get at erklære Ministeren og den Hollandske Nation, at Hs. Keiserlige Majestæt har besluttet: 1) At kalde den Prinds af Blodet, har havde sat paa Hollands Trone, tilbage til sig. De første Pligter, der paaligge en Fransk Prinds, der befinder sig i den Keiserlige Trones Arvelinie tilhøre denne Trone. Enhver Franskmands første Pligter - Skjebnen sætte ham i hvilket Forhold den vil - tilhøre hans Fædreland. 2) At lade alle Hollandske Havne besætte, ligesom de vare det efter Erobringen i Aaret 1794. 3) Uden Betænkelighed at anvende alle Midler for at føre Holland tilbage til Kontinentalsystemet, og definitiat udrive dets Havne og Kyster fra en Administration, som begunstiger Engellands Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-05
J en anden Note, som samme Minister har tilstillet den Amerikanske Minister, Hr. Armstrong, fremstillet Hs. Excell. ligeledes de Franskes Forholdsregler mod Amerikanernes Handel saavel i Frankerig som i alle under Fransk Jndflydelse staaende Lande, som nødvendige Følger af Britternes Anmasselser. "Vel, siger han, kunde Mennesker uden Politik, Ære og Energie anføre, at man nok kunde udrede den ubetydelige Tribut, Engellænderne indkræve af neutrale Søefarende. Men de indsee ikke, at saasnart Engelland fik denne Tributs Lovmæssighed erkjendt, det da strax vilde forhøie Paalægget. Naar derfor Amerika vil forbinde sig til, at dets Søefarende ikke underkaste sig de Engelske Dekreter, saa er Frankerig villig til at slutte en Handels konvention med samme &c.