JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
Døbte: Overlærer H. A. Bjørns Datter, Jensine Wilhelmine Erine Holgine; Fadd. Frue Amtmandinde v. Bentzon, Jomfrue Knutzen, Stiftamtmand og Kammerherre Cederfeld, de Simonsen, Professor Heiberg, Kancellieraad Berg, Landsdommer Baden, Overlærer Bergenhammer, og Adjunkt Mulertz Maren Sophie Pedersdatters Søn, Morten; Fadd. Anne Magdalene Mørck, Johanne Kathrine Bareisen, Guldsmedsvend S. H. Strøm, og Skoemagersvendene M. Bruun, og Henr. Gregersen. Trompeter R. Christophersens Datter, Dorothea Elisabeth Kirstine; Fadd. Mad. Stilo, Jfr. Bruun, Træedreier Chr. Nielsen, Vagtmester og Dannebrogsmand Sørensen, Eskadrons=Sadelmager Vanden, Qvarteermester Kieldsen, Korporal A. Nielsen, Trompeter Kruuse, Musikus Hemmingsen, og Dreiersvend Jørgensen. Reebslagersvend Jens Chr. Aalborgs Datter, Maren Kirstine; Fadd. Jacobine Due, Kathrine Steenbach, Slotsforvalter Holm Kjøbmændene Brochmann og Andresen, Handelsbetjent Lose, og Chr. Warsach.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
Begravede: Tugthuuslem Jens Christensen, 34 Aar. Marie Rasmusdatters Søn, Erik, 3 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
Efter at have for neppe i Aar siden fristet den sørgelig Skjebne ved en ulykkelig Ildsvaade at miste al min Eiendom, og det for mit Hjerte langt haardere Sted, at see en fjerlig Moder og et inderlig elsket Barn blive et ulyksaligt Rov for Luerne, og atter inden faa Maaneder vare omme prøve, samme Ulykkestød, at see den Mands, hos hvem jeg da opholdt mig, nemlig Gaardmand Mads Petersens hele Eiendom lagt i Aske tilligemed hvad jeg i det korte Mellemrum havde samlet og erhvervet mig ved ædle Menneskevenners virksomme Hjelp, hvilke Taknemmelighed byder mig og Mads Petersen, herved offentlig at aflægge vores varme Taksigelse, og særdeles være Velærværdige Hr. Pastor Westergaard i Vesterhæsinge, saavelsom samtlige Vesterhæsinge Sogns Beboere, nævnede som vore sande Velgiørere, - maatte jeg Natter mellem den 16 og 17 d. M. tredie Gang med inderlig Bedrøvelse see uveirsvangre Skyer trække op over mit Hoved og de rasende Luer fortære mit tredie Hjem, som jeg i Vinter havde havt hos Gaardmand Hans Sørensen paa StendeerupMark, og hvilket jeg nu som Eier skulde have tiltraadt først kommende 1 Mai. Ædle Menneskevenner, som allerede flere Gange saa virksom have rakt mig Haanden til Understøttelse, modtager endnu engang min varme Taksigelse, og kun dette maa sikke mig med Kone og fire uforsørgede Børn, for ei at blive Offeret for en trøstesløs Fortvivlelse at de endnu tredie Gang vil gribe en ulykkelig huusvild og til alt trængende Familie under Armene, og end engang gode Trøstens lindrende Balsam i mit dybt saarede Hjerte, thi intet hverken har været eller skal blive en ivrigere Bestræbelse for mig, end dertil at gjøre mig saa værdig som mulig. - Vesterhæsinge d. 22 April 1815. Hans Larsen, Ovenunderskrevne Hans Larsens foranførte haarde Skjebne er, des beklageligere. fuldkommen sand, og han med Kone, samt fire uopdragne Børn ere derved geraadede i kummerligste Forfatning, saa de vel, ligesom anraabt, ere høist trængende til Veltænkendes milde Haandrækken, som kunne lindre deres megen Nød og i nogen Maade hjelpe dem at de ikke skulle komme til at besvære for Almisse. Jeg nedlægger derfor og Bønner for disse i høieste Maade fristede Siele til at finde kjerligst Hielp hos Menneskevenner, med Begiering, at de, som ville giøre vel imod dem, enten sende det til Hr. Hempel i Odense, der er saa god at have det Uleilighed at modtage deres Gaver, eller til mig Undertegnede, hans Sognepræst. - Vesterhæsinge Præstegaard pr. Odense den 28 April 1815. P. K. Westergaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
Avertissements. Fredagen den 9 Juni førstkommende, Kl. 9 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Forlangende afholdt Auction paa Gillestedgaard over endeel Meierie-Redskaber, bestaaende af en stor Vinde-Kjerne og endeel gode Siebotter, m. v. samt nogle Sengeklæder og en Kakkelovn. Thi ville de Lysthavende samme Tid og Sted møde. Odense Herredskontoir den 27 Mai 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
J Hr. Justitsraad Faldes Fraver, J. Hausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
De, som endnu et har betalt de dem tilstillede og tildeels forlængst til Betaling forfaldne Regninger for forskjellige Auctioner, ville behage uopholdelig, og for at undgaae ubehageligheder, senest inden næste Uges Udgang, den 3 Juni, at betale samme. Odense den 25 Mai 1818. L. Meyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-30
At min Laugværge, Hr. Etatsraad Hansen til Bramstrup, afgiør min Termin nu forestaaende 11 Juni og modtager mine Renter, bekjendtgjøres herved. Tramp sød Poulson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
De Allieredes Forholdsregler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Følgende er det i sidste Mandags=Avis belovede At stykke in extens : Kongressen i Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Udtog af de Magters Konferentsprotokol, der have underskrevet Freden til Paris. Mødet den 12 Mai 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Den Kommission, som under 9 d. M. er bleven udnævnt, for at undersøge, om det, efter de siden Napoleon, Bonapartes Tilbagekomst til Frankerig forefaldne Begivenheder, og efter de i Paris udkomne offentlige Skrivter angaaende den af de europæiske Magter den 13 Marts d. A. mod ham udstædte Deklaration, gjøres fornødent, at skride til en nye Deklaration, har i sit Dagsmøde affattet følgende Beretning: Kommissionens Beretning: Den under 13 Marts d. A. mod Napoleon Bonaparte og hans Tilhængere af de Magter, der underskreve Parisextraktaten, udstædte Deklaration, er efter Bonapartes Tilbagekomst til Paris i forskjellige Former bleven bedøm af de ved ham beskikkede Personer. Da disse Bedømmelser ere komne til almeen Kundskab, og en af ham til samtlige Souverainer stillet Sendeskrivelse, samt en Note fra Hertugen af Vicenza til de europæiske Kabinetters dirigerende Ministre offentligen ere blevne bekjendtgjorte, i det Øiemed at vinde og vildlede den offentlige Mening, saa har den i Mødet den 9de d. M. udnævnte Kommission faaet det Hverv, at afgive en Kiendelse over denne Gjenstand; og da Man i ovenmeldte Bekjendtgjørelser har, for at betage Deklarationen af 13 Marts sin Gyldighed, søgt at anføre imod den: 1) at denne Deklaration, som blev udstædt mod Bonaparte paa den Tid hans Landing i Frankerig skeete, ikke meere kan være anvendelig, efterat han, uden aabenbar Modstand, har bemægtiget sig Regjeringen, og at denne Gjerningssag selv, som et tilstrækkeligt Beviis paa Nationens Ønske, ikke allene paa ny grundfæster hans forrige Rettigheder med Hensyn til Frankerig, men ogsaa betager de andre Magter Ret til at lade hans Regjerings Retmæssighed være Spørgsmaal underkastet; 2) et han ved sit Tilbud at stadfæste Parisertraktaten har ryddet enhver Grund til Krig imod sig af Veien; - saa er Kommissionen især bleven til holdt at tage i Overveielse: 1) Om der ved Bonapartes Ankomst til Paris, og de Omstændigheder, der have ledsaget samme, er bevirket nogen Forandring i hans Forhold til de europæiske Magter, - 2) Om Tilbudet at stadfæste Pariserfreden af 30 Mai 1814 kan bevæge Magterne til, istedetfor det i Deklarationen af 13 Marts d. A. udtalt System, at antage noget andet - 3) Om det er nødvendigt at kundgjøre en ny Deklaration, for at stadfæste eller nærmere bestemme den under 13 Marts udstædte? Kommissionen giver, efter moden Overveielse af foranstaaende Spørgsmaal, Forsamlingens Befuldmægtigede følgende Beretning og Resultatet af dens Raadslagninger: Første Spørgsmaal. Har Bonapartes Forhold til de europæiske Magter forandret sig ved hans Foretagenders første heldige Fremgang, eller ved de efter hans Ankomst til Paris forefaldne Begivenheder,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Da Magterne erfarede Bonapartes Landing i Franke rin, kunde de i ham ikke see andet end en Mand, som, i det han i Spidsen for en bevæbnet Hob, og med det tilstaaede forehavende at styrte den stedfindende Regjering, viste sig paa fransk Grund, i det han opfordrede Folket og Armeen til Oprør mod den retmæssige Monark, og i det han anmassede sig Titel af de Franskes Keiser), gav sig til Priis for alle de Straffe, samtlige Staters Love have fastsat for Forbrydelser af denne Art, en Mand, der havde brudt en ham af Souverninerne paa Troe og Love bevilget høitidelig Overeenskomst; en Mand endelig, som, fordi han havde størt Frankerig fra Rolighed og Velfærd ind i alle den indvortes og udvortes Krigs Ulyka) Den første Artikel i den den 11 April 1814 med Napoleon sluttede Overeenskomst, lyder saaledes: "Keiser Napoleon afstaaer for sig, sine Arvinger og Efterkommere, og alle Medlemmerne af hans Familie, at Sonverænitetsret og Magt, ikke allene over det franske Rige og Kongeriget Jtalien, men ogsaa over alle andre Lande. - Jkke destomindre kaldte Bonaparte sig i sine Proklamationer fra Jnanbugten, Gap, Grenoble, Lyon o. s. v.: af Guds Naade og ifølge Rigskonstitutionen. de Franskes Keiser. (Monitøren af 31 Marts d. A.) ker, og i det Øieblik, da Fredens Velgierninger skulde holde Europa skadesløst for dets langvarige Lidelser, sat dette i den sørgelige Nødvendighed, paa ny at foretage en almindelig Bevæbning, medrette betragtedes som en uforsonlig Fjende af det almindelige Vel. Dette var Oprindelsen, disse vare Bevæggrundene til Deklarationen af 13 Maris, en Forholdsregel, hvis Retmæssi hed og Nødvendighed er bleven almindelig erkiendt, og som Verdens Stemme har bekræftet. - Ved de Begivenheder, som have bragt Bona. parte til Parts, og for Øieblikket igjen overleveret Besiddelsen af den høieste Magt i hans Hænder, er det Forhold, hvori han ved sin Linding i Frankerig befandt sig, faa tisk forandret; men disse ved strafskyldige Forstaaelser, militære Sammensværgelser og oprørsk Forræderie bevirkede Begivenheder kunde ingen Ret give; de ere, fra en retmæssig Synspunkt betragtede, Nul og Jntet, og hvis Bonapartes Stilling væsentlig og rets yldig skulde have forandret sig, saa maatte de Skridt, han har gjort, for paa Ruinerne af den ved ham styrtede Regjering i jen at opreise sin Magt, være blevne stadfæstede ved en eller anden Retsgrund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Tredie Spørgsmaal. Er det nødvendigt at udstæde en ny Deklaration, De bemærkninger, Kommissionen her har foredraget indeholde allerede Svaret paa det sidste Spørgsmaal, der har at forhandle. Den holder for afgjort 1) at de Bevæggrundt, som have indgivet Magterne Deklarationen, af 13 Marts, var af saa indlysende Retfærdighed og saa afgjørende Vægt, at intet af de Sophisterier, hvorved Man har formeent at betage hiin Dekiaration sin Kraft, kan skade den; 2) at de samme Bevæggrunde endnu finde Sted i deres hele Kraft og at de efter Erklæringen af 13 Marts forefaldne faktiske Forandringer ikke kunne være af nogen Virkning for Bonapartes og Frankerigs væsentlige Forhold til de øvrige Stater; at Tilbudet, af stadfæste Parisertraktaten i ingen Henseende kan have Jndflydelse paa Magternes Jnteresse. - Kommissionen er desaarsag af den Mening, at det vilde være overflødigt at udstæde en ny Deklaration.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
De Befuldmægtigede fra de Hoffer, som underskreve Parisertraktaten og, som saadanne, ere de Magter, der have tiltraadt samme, ansvarlige for dens Fuldbyrdelse, hav overveiet og bifaldet ovenstaaende Beretning, og dernæst foranstaltet, at Dagsmødets Protocol bliver meddeelt de øvrige kongelige Hoffers Befuldmægtigede. Tillige har Man besluttet, at lade et Udtog af denne Protokol offentlig bekjendtgjøre ved Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Her følger Underskrivterne i den efter Hoffernes franske Navne alphabetiske Orden:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Østerrig. Fyrst Metternich. Grev Palmella. Friherre Wessenberg. Sahdansa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Spanien. Fyrst Talleyrand. Hertugen af Dalberg. Claucarty. Stematr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Portugal. Lobo. P. Gomez Labrader. Preussen. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Storbrittannien. Catheart. Fyrst Hardenberg. Friherre Humholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Rusland. Grevilleris de Nyailles. Grev Rasoumowsky. Grev Stackelberg. Grev Nesseltode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Sverrig. Grev Løvenhielm. Undertegnede Befuldmægtigede entage ligeledes de i ovenstaaende Protskoludtog indeholdte Grundsætninger, og have hossøiet samme deres Underskrivt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Wien den 12 Mai 1815. Bayern. Grev Rechberg. Danmark. Grev Bernstorff. J. Bernstorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Hannover. Grev Münster. Grev Hardenberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Sardinien. Marqvis de St. Marsan. Grev Rossi Sachsen. Grev Schulenburg. Sicilierne (begge).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Kommandeur Ruffo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Würtemberg. Nederlandene. Grev Winzingerode. Baron Spaen. Baron Gagern. - Baron Linden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Avertissements. Førstkommende Søndag, den 4 Juni, bliver i Gjæstgivergaarden i Skibhusene Dands paa Salen, og Opvartning i Stuerne for honnette Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
De som restere Auctions=Penge til Undertegnede. ville sørge for sammes Betaling inden den 5 dennes, ifald de ville undgaae Ubehageligheder. Odense den 1 Juni 1815 Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Løverdagen den 17 Juni førstkommende, Kl. 10 30 middag, bliver paa Raadstuen Skiftemøde fremholdt i Stervboet efter afdøde Enke Anne Elisabeth Dreier, da Skiften ventes at vil blive optaget til Slutning; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense den 3 Mai 1815. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Guult Vox i store og smaae Partier kjøbes til høieste Priis af Kjøbmand Jensen, boende paa Vestergade No. 231. i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Næstkommende Onsdag den 7 Junt, om Formiddagen Kl. 10 bliver i Sognefoged Rasmus Pedersens Gaard i Sanderum foretaget Licitation over Opførselsen af en nye Gjordemoder-Bolig i bemeldte Sanderum, efter Overslag og Konditioner, der fremlægges ved Licitationen og fra nu af er til Eftersyn her paa Kontoiret. Odense Herredskontoir den 30 Mai 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
J S. T. Hr. Justitsraad Faldes Fravær J. Hansen, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter den her i Odense afdøde Konditor Johan Friderich Meiniche indkaldes herved med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel til at møde eller møde lade for Odense Kjøbstæds civile Skifteret, de Første for at anmelde og bevise deres Fordringer, og de Sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Odense den 30 Mai 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
J Kancellieraad og Borgermester Lindveds Fraværelse, Bang, konstitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-01
Torsdagen den 15 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver i Anderup Bye holdt 3die og sidste Auction over Hans Sørensens sammesteds beliggende Gaard, som staaer for Hartkorn 3 Tdr. 2 Fdkr. 2/5 Alb. Ager og Eng 3 tilligemed Bygningerne, der ere i god Stand. Gaardens Jorder, som for det meste findes samlet paa et Sted, ere af fortrinlig god Beskaffenhed, og til samme haves fornødent Tørveskiær. - Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 29 Mai 1815. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Krigen i Jtalien. Den nyest Officialberetning fra Maylandindeholder blot at Baron Bianch tilligemed Neippergs Korps er den 9 Mai ankommen til Spoletto og marscherede tilsomst til Popoli, for at afskjære Joachim denne Tilbagevei til Neapel. Til samme Tid var General Eckerdt i Aqvile og Gen. Taxis i Terni. Feltmarskal Mohr, som fulgte Joachim i Hælene, har besat St. Benedetto og i Fermogjort over 100 Fanger. Det af denne General siden 2 Mai gjorte Antal Fanger overstiger langt 2000. Garnisonen i Aqvilla bestod af 400 Mk., som have forpligtet sig til, ikke at tjene imod Østerrigerne i een Maaned og en Dag. Ligesom fra Landsiden er Ancona ogsaa indsluttet fra Søesiden af den østerrigske Freget Coroline paa 34 en Brig paa 18 Kanoner og endeel mindre Fortøier. Den 6 Mai gik Nugent fra Rom et Korps paa 25000 Md. imøde, som er i Anmarsch fra Neapel over Frosinone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Til Wien vor ellers den 23 Mai indløbet den foreløbige Efterretning, at Øfterrigerne have besat Hovedstaden Nepel, hvorpaa ventes nærmere Bekræftelse Joachim søger at forsvare sig saa got han kan, dog troer Man, at hans sidste Anstrængelser bior sigte til, om muligt endnu at udvirke sig en ærefuld Kapitulation og Frihed for sig og de Personer af den bonapartiske Familie, som ere flygtede til Neapel, at begive sig til Frankerig Til at see sin Hovedstad igjen synes for ham at være saa meget mindre Haab, da Arveprindsen Leopold af Sieilien allerede er passeret Rom, for at begive sig til den afterrigske Neapels=Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Fæstningen Gacta er erklæret i Beleiringsstand; alle Jndvaanere som ei kunne proviantere sig, blive udjagede, og Gouvernørens Pallads sat istand til at modtage Joachims Familie. Dagen før sin Afmarsch fra Rom opfordrede GeneralNument ved en Dagbefaling de Neapolitanere og ille Andre, som ville medvirke til deres Fædrelands Befrielse, at indstille sig ved et Korps, som i dette Øiemed oprettes af den engelske Oberst Church, og 24 Timer derefter havde alt en Mængde Neapolitanere meldt sig. Tillige har han udstædt en stræng befaling imod et Korn bestaaende meest af Farviste og Flygtninger, som med en Camillo Borgia i Spidsen har fra det Neapolitanske gjort Jndfald i det pavelige Gibret, hvor det paa Banditviis skjænder og laader. Han over at understøtte alle Jndvaanere, som ved at gribe Va den imod disse Roligheds forstyrrere ville lægge deres Hengivenhed for Plus Vifor Dagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Den brittiske Eskadre under Admiral Pillew (S. 311. er Netten til den 13 Mai afseilet fra Genua til Neapel. De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Lord Liverpool, som i Overhuset erklærede, at hiint Budskab maa ansees som et Krigsbudskab, opfordrede Huset til ved sammes Antagelse næste Dag at samtykke i Fjendtlighedernes Begyndelse. Da LordDarnleg den 19de spurgte, om den brittiske Regjering var tiltraadt, eller paa nogen Maade billigede Ludvig VIIIs Deklaration, svarede Lord Liverpool, at Regjeringen ikke kunde gjøres ansvarlig for en fremme Regjerings Handlinger. Nysmeldte Kong Ludvigs Manifest til den franske Nation skildrer omstændelig de mange Beviser, Hs. M. har modtaget paa sine Undersaatters Kjærlighed og de mangfoldige Maader, hvorpaa han har lørget for Franzosernes Lykke. Er der under saa høist vanskelige Omstændigheder begaaet Fril, da har den største været den, som kuns udspringer af gode Fyrsters Hjerter og aldrig begaaes af Tyranner. Disse ville ingen Grændser for deres Magt, Kongen vilde ingen for sin Naader. Tillige meldes, at Kongen paa Magternes Forlangende har undertegnet den nye Allianstrektet. Fra Wien skrives imidlertid, at de Allierede (Østerrig, Rusland og Preussen) den Note til Lord Castiereagh have samtykt den af det engelske Kabinet den 3de Artikel af Traktaten af 25 Marts tilføiede Deklaration, at Hs. brittiske Majestæt ei forpligter sig til at fortsætte Krigen for at paanade Frankerig nogen bestemt Regjering, hvor gjerne han end ønsker at see Hs. Allerkristeligste Majestæt paa Tronen, igjen. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Siden Franzoserne have vendt sig mere hen imod Mezieres og Thionville, venter Man, at det vil komme til de første Krigsoptrin ved Moselen og Overrhinen, Ved Namur har Fyrst Blücher over 60,000 Md. Kjærntropper samlede og den hele Troppemasse paa Linien fra Luxemburg til Havkysten regnes paa 200,000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Fra Jtalien trues Frankerig af en østerrigskipiemontesisk Armee paa 80,000 Mk. som er i fuld Fremrykning over Turin og Niza imod Dauphine, og et Brev fra Bahonne fortæller, at 18000 Engellændere skulle lande ved Vest pyrenæerne, for at operere i Forening med 14000 Spaniøler og 30,000 Portugisere. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Tilforladelige Amsterdamer Breve, som i Tirsdags den 30 Mai indtraf til Hamborg, stadfæste den foreløbige Efterretning: at Stæderne Lille og Dünkirchen ere erklærede i Rebellionsstand, og paalagte Strafkontributioner, den første af 3 og den anden af 1 1/2 Millioner Franes. Det engelske Admiralitet fik ligeledes den 22de ved Telegrasen fra Portsmouth den veden Kapitain fra den franske Kyst overførte Efterretning: at hele Vendeen er i Opstand. J dette ene Departement skulde Royalisternes Antal beløbe sig (i et ved rundt Tal) til over 50,000 med Generalerne Oleron og Charette i Spidsen, og den kongelige Fane vale paa hele Vestkysten. Endog i Paris begyndte den 14 f. M. 4 Personer at uddele en Pemphler, betitlet Allarm skriget, hvori ligefrem gjøres Forslag til at myrde Bonaparte. To af dem, hvoraf den Ene er Bud for Hr. Bogtrykker Norment, hos hvem Rigsjournalen trykkes, og den Anden Hr. Normants egen Søn, bleve paagrebne. Et Par Dage efter arrettrede Man Folk, som opslog Ludvigs XVIIIs Proklamationer. Bonaparte opbyder paa sin Side ethvert Middel for at opflamme Nationen imod de fremmede Magter, blandt andet ogsaa ved at indbilde den, at disses Hensigt blot er at ødelægge og udstykke Frankerig (see ovenfor). Til befæstningsværkerne lader han efter Forlydende borttage alt Skytset af 20 Linieskibe, hvorved han erhvider over 1500 Kanoner. Kommandoen over de Pariser for stæders saakaldte Fødereerte er overdriget General Darricau. Jndvaanernes Rædsel tiltager for, at Bonaparte vil udsætte Hovedstaden for aldeles Ødelæggelse, hvis har her nødsages til at forsvare sig. Ligesom i Bretagne danner sig et lyonsk og et burgundisk Forbund, der omfatter 10 Departementer, hvilke udgjøre en særskilt Defensionslinie. Den franske Armees egentlige hoverqvarteer er ellers i Laon, hvortil daglig afgaae Generaler fra Paris. Paa Grændsen selv have Tropperne snarere formindsket sig end tiltaget, da en stor Troppemagt er trukket til Paris for at overvære Maysesten. J Lille havde General Lapoppe den 18 f. M. udstædt en Prokiømation, hvori han skjænder over Koalitionens Jntriguer, og betyder Jndvaanerne, at Keiseren betragter dem med Tillid, Frankerig med Opmærksomhed og Udlandet med Uroe. Bonaparte, der iøvrigt ogsaa har kaldet General Vandamme tilbage fra Armeen og forviist ham til sit Gods, udlod sig nylig i sit Svar til Valgkollegiets Deputation fra Seine og Oise Departementet bland andet saaledes: "Vi ville alle Freden, og vi ere Alle belavede paa Krigen. J ingen Epoke har Nationen viist større Enighed og Kraft. J Tilfælde af en Kri lover Alt os et lykkeligt Udfald. Jmidlertid ere Omstændighederne vanskelige. Jeg venter meget af Kamrene Patriotisme og Jndsigters.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Endelig have Pariser Breve følgende ikke umærkelige Beretning: Baron Menneville, der var fulgt som Sekretair med Keiserinde Marie Louise, er ankommen hertil og har havt en lang Audien; hos Bo, naparte. Bemeldte Baron, som ankom til Base den 11 Mai, blev ledsaget til den franske Grændse af den Keiserl. østerrigske Major von Langenau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-02
Jtalien. Den høitidelige Hylding af den østerrigske Regjering, skeete den 7 Mai i Venedig og den 15de i Malland, hvor Erkehertug Johann holdt sit høitidelige Indtog Dagen for igjennem et dobbelt Troppespalier lige fra Porten til Palalet. Kanontordenen og Klokkeklangen blandede sig derved med Folkets Jubelskrig. Ved Hyldingen var Staden prægtig illumineret og Aftenen.