JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Tyrkiet. Som bekjendt, er den summariske Procesmaade meget yndet af Tyrkerne. For kort siden anvendte Marineministeren den paa en Person der havde stiaalet hans Nischane (Orden.)Man satte efter Tyven, anholdt ham og bragte ham til Paschaen, der greb en Pistol, og skjød strax paa Stedet Maleficanten med høistegen Haand ifølge en nogle af Portens høie Embedsmænd tilkommende Jus gladi. - Hvor utroeligt det end lyder, har man dog indtil den sildigste Tid et Exempel paa, at engelske Diplomater efter Omstændighederne gjøre Næveretten gjældende. J Tripolis kom den engelske Consul Warrington, under en Ordvexel med Tahir Pascha, saaledes i Harnisk, at han slog Hs. Høihed med sin Ridepidsk i Ansigtet. Tyrken, en hidsig og hevnlysten Mand, vil sikkerligen ikke glemme at skaffe sig Satisfaction, og Consulen, som selv frygter derfor, har udbedet sig et Krigskib fra Malta til sin Beskyttelse. Eutin. Over-Appellations=Retten i Oldenborg har frifunden de tvende Jndivider, som mistænkte for Mordet paa den danske Minister v. Qvalen, have siddet arresterede i henved 7 Aar, uden at 20 Folio Bind af tydske Acter indeholde mindste Lys om denne gaadefulde Begivenhed. Dommen lyder saaledes: Koch er frie, uden Brøde og tilkjendes Erstatning (for Berøvelsen af hans Frihed, Wister er ogsaa frie, kan paa Grund af manglende Beviis ikke straffes, men frifindes ab instantin, og er pligtig at erstatte Omkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Fædrelandet. En gammel Manuducteur har i Aarh. Stiftstidende yttret sin uforgribelige Meening om Manuductionsvæsenet ved Kjøbenhavns Universitet i Anledning af flere mod samme i denne Tid stillede Angreb, navnligen af Hr. Prof. Clausen. Han sammenligner Universitetet med en Moder, af hvis Bryst dets Fosterbørn skulle drage Næring til Frem vært i et kraftigt selvstændigt Liv. Manuducteurerne sammenligner han med Ammer, der lægge Fremmedes Børn til Brystet." Man har ivret meget stærkt mod Ammer, siger han, man har kaldet det hele Ammevæsen et sælsomt Uvæsen, som for en stor Deel berøver Mødrene deres Jndflydelse paa deres Børn; man har anført, at det i mange Lande var ubekjendt og upaatvivleligen der vilde forkastes med Uvillie, som stridende mod Naturen. Men endnu er det ikke faldet Nogen ind, at drage tilfelts mod Ammerne, eller at andrage paa deres Udryddelse af Jorden. Man har tvertimod ivret mod Mødrene; dette er Kjendsgierning; om man altid har gjort det med Føie, vedkommer os ikke her. Kun saameget tillader Jndsenderen sig uden Figur at yttre: der maa være et Savn, som Universitetet ikke tilfredsstiller, et Savn som Manuducteurerne afhjælpe; der maa være Noget, som drager Studenten til Manuducteuren, og det maa drage stærkt, ellers fandt han sig ikke i, at gaae i Ledebaand som en Skolediscipel og at give sex til ni Mark for hver Times Ledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Det sidstudkomne Hefte af Archiv for Søvæsenet indeholder følgende Beretning om en lille Krig, de Danske paa Kysten af Guinea i forrige Aar have ført med en opsætsig Negerstamme, Krobbo-Re gerne:" Med en talrig Hær af Jndfødte og, hvad der var af større Betydenhed, med 40 Mand af Garnisonen, en Feltkanon og 3 Haubitzer, rykkede Gouverneur Mørk imod Fienden, der beboede 12 Landsbyer paa et lille, steilt, midt i en flere Mile udstrakt Slette, isoleret liggende Bjerg, adskillige Dagsmarscher i det Jndre af Landet. Efter flere Dages Skjærmydslen og af og til nogle velanbragte Kanon- og Haubitzskud, bleve de Opsætsige nødte til at underkaste sig det danske Gouvernement, gave Gidsler o. s. v., samt sluttede Forlig med de andre Stammer, som de ligeledes have levet i Uenighed med. Følgerne af denne lille, i Tide anbragte Tugtelse ville være Rolighedens Gjenoprettelse i Landet og det danske Herredømmes befæstigelse, hvortil især det har bidraget, at de Jndfødte have seet, at Kanoner lade sig transportere dybt i det Jndre af Landet, uden stor Vanskelighed. Af bemeldte Hefteskrift erfares ligeledes, angaaende Boringen til den artesiske Brønd, paa Holmen, at man nu, efter at det brudte Boer var optaget, er fremskredet til en Dybde af 294 Fod 2 1/2 Tomme. (Kbhpst.)J Nr. 25 af "Dansk Kunstblad læses den tidligere i dette Blad ommeldte Plan, hvorefter en Deel danske Konstnere ved Udførelse af Arbeider, som til sin Tid skulle bortloddes, agte at bidrage til Museet for Thorvaldsens Værker. Forslaget dertil er udgaaet fra tre af vore yngre Konstnere: Malerne H. Eddelin, A. Müller og J. U. Jerndorff. Det gielder naturligviis ikke Malere alene: Enhver Konstner, hedder det, vil have lige megen Leilighed til at yde sit Bidrag; Architeten ved en udført Tegning, Billedhuggeren ved en Voxpoussering eller en lille Figur, der kan mangfoldiggjøres ved Afstøbninger, Kobberstikkeren og Litographen ved et Antal Explr. af deres tegnede eller stukne Blade. Faa Dage efter Jndbydelsens Udstædelse havde allerede 24 Konstnere tegnet sig derpaa, og man seer nu af det i Løverdags udkomne Nr. 26 af Kunst bladet, at Planen har en saa god Fremgang, at over 60 Konstnere have tegnet sig – et glædeligt Beviis paa, hvor megen Begeistring det store National=Anliggende vækker i Konstens Rige hos os (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Af det sidst udkomne Nr. af Folkebladet sees, at nuværende Lehnsgreve L. v. Holstein har lovet at de Bygninger Opdragelses=Anstalten paa Fiurendal er i Besiddelse af, tilligemed Haverne og Mark jorderne skulle uden nogen Afgift, tilhøre Stiftelsen i hans Levetid, og at Bygningerne paa hans Bekostning skulle blive vedligeholdte. For at tilveiebringe ved frivillige Bidrag den Sum, der behøves til at dække den aarlige Underballance Com trent 850 Rbd. aarlig) er udstædt en Jndbydelse af Enkegrevinde Holstein, Præsterne Tryde og Licentiat Holm, og Stiftelsens Bestyrer Hr. Stephansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Hr. Assistent P. D. Feilberg gjør i Kjøbenhavns Adresseavis opmærksom paa, at der neppe kan være nogen Tvivl om at det hele Skraal om Kæmpe=Kaalfrø er ei andet end et dristig Paafund af en listig Bedrager for at lokke Publikum Pengene af Lommen, hvilket nærmere skal blive godtgjort i Havetidenden. Han tilbyder sig at skaffe dette Frø fra Hamborg for 3 Mk. pr. Lod, indeholdende omtrent 2000 Frø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Sagen som foretoges ved Høiesterets Aabninden 2den dennes, er Ordenssagen Nr. 55. Auditeur Liebenberg for de hoverigjørende Bønder under Bremersvolds Gods, Ole Jørgensen, Ole Larsen, Hans Pedersen, m. Fl., contra Forpagteren paa Bremersvold, Secretair Schouboe, for hven Etatsraad Treschow mødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Blandet. Ved den sidste af de offentlige Maskerader, som i Stockholm gaves i Fastelavnstiden, tildrog kun een Maske sig Opmærksomhed; det var en Danseuse en udmærket smuk Voxmaske, som deeltog Anglaisen og dandsede paa Fjedre, nemlig en af Hr. Møllers stumme Damer i hans Voxcabinet; Hr. Møller var selv hendes Cavalleer; hun var meget venlig og nikkede til hele Selskabet, men vilde ikke modtage Refraichissements. Til Slutning lod hun sig bære ud i et Slags Palankin, lig en indisk Prindsesse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Aftonbladet indeholder en documenteret Fremstilling af en saa usædvanlig og oprørende Begivenhed, at man paa Menneskelighedens Vegne fristes til at ansee den for usand. Vi meddeele et Uddrag af Herredsfogdens Beretning til Kongens Befalingsmand i Store Kopparberg Lehn. Rygtet fortalte, at Oberstinde Hertzenhielm til Ramnäsholm, fød Hjort, og Arving til Orns, den 11te Januar var død i en Alder af 70 Aar af Mangel paa Pleie. Herredsfoged Bergsten fandt sig herved foranlediget til at indhente følgende Oplysninger, som han tilbyder sig lovmæssigen at bevise, Oberstinde Hertzen hjelm, som leed af en mild Sindsvaghed, der aldrig yttrede sig med nogen Slags Ondskab eller Heftighed, har i 32 Aar været holdt indespærret og unddraget al Omgang med andre Mennesker, end dem der ydede hende en ikke engang til det Nødvendigste gaaende Pleie; hun har i al den Tid været uden Lægehjelp, og savnede ethvert Middel til muelige Gjenvindelse af sine Aandsevner. Det er ved hendes egen Mands, den endnu levende Oberst og Ridder Hertzenhielm umenneskelige Haardhed, hun har lidt denne Behandling. Uagtet han selv er en velhavende Mand og har levet efter sin Stand og Formue, har han, ikke nøiet med at holde hende indespærret i næsten Halvdelen af hendes lange Levetid, ladet hende give den usleste og ringeste Næring og unddraget hende enhver anden Livsfornødenhed og Beqvemmelighed, saa at hun endog i flere Aar aldeles maatte savne Varme og Vinteren (først i de to sidste Aar kunde der lægges i Ovnen og indeværende strænge Vinter skeete det første Gang Nytaarsdag og siden ikke førend 8 Dage efter, da hun alt var dødsyg, ja at det Værelse, hun ikke maatte forlade, blev i en utrolig Grad fyldt med Smuds og Ureenlighed, og Vinduer og Bohave forfaldt til den yderste Grad af Brøstfældighed. Selv paa hendes Dødsleie forundte han hende hverken Lægehielp eller nøiere Tilsyn af Tyende, eller nogen bedre og tjenligere Næring, og dette Leie bestod af sex skrøbelige Stole med omtrent ligesaa mange Stykker Brænde og et over disse lagt, af Ureenlighed overtrukket pjaltet Hynde til Hovedgjerde, og hun eiede ikke andre Klæder end en næsten udslidt Kappe, som ogsaa var hendes næsten eneste Bedækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Den 10de Januar om Aftenen fandt en Tjenestepige hende endnu i Live, men den næste Morgen død. Da var allerede en Deel af hendes Ansigt samt af hendes Hænder og Tæer afædte af saakaldte Skibsrotter for vis Tænder hun ogsaa i levende Live ikke uden megen Anstrængelse havde formaaet at frelse sig, og først tre Dage efter hendes Død, da de nysnævnte Dyr havde fortæret hele hendes Ansigt indtil Benene og Hovedskallen, tilligemed Øine, Øren, Fingre og Tæer m. m., blev hun baaren fra sit Dødsleie og bragt til sin Datter og sin Svigersøn, Major Starenflycht paa Ornis for at begraves. Paa Herredsfogdens Andragende har den kongl. befalingsmand nu forordnet at Liget skal optages og underkastes en Læges Besigtigelse, hvornæst Sagen kan ventes undersøgt paa lovlig Maade. – "Aftonbladet lover Efterretning om hvad der videre bliver oplyst om denne rædselfulde Sag. Hvis, tilføier det, de opgivne Omstændigheder stadfæste sig, og, hvis hvad private Efterretninger sige, Oberstinde Hertzenhielm Behandling har været Gjenstand for almindelig Omtale der paa Stedet i 10–12 Aar, saa haabe vi til Ære for vor Tid, at en streng Undersøgelse vil blive anstillet og Aarsagen til, at Jntet er blevet gjort af Præst og Øvrighed, for at beskytte det ulykkelige Offer medens hun endnu var i Live. (Kbhpst.) Jrrland, dette ulykkelige, af mangehaande Plager hjemsøgte Land, lider undertiden ogsaa af et i andre Lande ubekjendt Phænomen, nemlig Mudder oversvømmelser eller Udbrud af en Slags Muddervulkan. Sidst fandt dette Sted i September 1836 i Grevskabet Antrim. Et betydeligt Morads, Farlock kaldet, hævede sig i nogle Dage lidt efter lidt i Midten til en Høide af over 30 Fod over dets sædvanlige Flade. Pludselig hørte man en Eftermiddag en Allarm som af et hæftigt Vindstød; hele Moradset sank nogle Fod og en Mudderstrømsatte sig derpaa i Bevægelse. De første sex Dage avancerede den ikke længer end omtrent en Fjerdiugvei, thi den standsedes i sit Løb af Masser af Korn og Høe, men derefter styrtede den frem med en saadan Hæftighed, at man tilfods ikke kunde følge den. Landeveien, som den mødte, blev snart i en Udstrækning af 900 Fod bedækket med 10 Fod høit Mudder, og den en halv Miil derfra liggende Dal ved Floden Moin fyldtes saaledes dermed, at det endog naaede til den anden Side af Floden. Dette vedvarede endnu 3 Dage og først efter 10 Dages Forløb hørte Udbruddet aldeles op. Fjorten Dage derefter besøgte Hunter=Moradset og fandt at det var sjunket 20 Fod og at der i Midten deraf var fremstaaet en Søe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Bekjendtgjörelser. Nakskov. Nyelig tildeels fra Udlandet arriveret, frisk og paalideligt godt Havefrøe, forskjellige Sorter Sukker= og Skal=Erter, samt Snittebønner, ligesom flere Sorter Blomsterfrøe bekommes i dette Foraar som sædvanligt, hos Kiøbmand M. Røepstorff, hvor tillige modtages Bestillinger paa alle Sorter Frugttræer, fra en god Plantage ved Kiøbenhavn. 167 Rbd. 3 Mk. 11 s. Umyndiges Midler under Grevskabet Hardenberg Reventlows o. D. Overformynderie, kan mod anordnet Sikkerhed strax erholdes til Laans. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Auctioner. Løverdagen den 11te Martii førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction i Kiøbmand Johan Jgnatius Elstners Stervboegaard her i Byen bortsolgt Stervboets Ind- og Udboe samt Varebeholdning; hvorover trykte Fortegnelser kan erholdes paa mit Contoir. Nyekiøbing den 2den Martii 1837. Møller. Fredag den 10de denne Maaned, bliver ved Auction, som afholdes paa Bønnelodsgaarden ved Binnitze i Hillested Sogn, bortsolgt en betydelig Deel Løsøre bestaaende af noget Sølvtøi, endeel Meubler hvoriblandt 11 8 Dages Stueuhr, Komoder, Skabe, Sengesteder, Divaner og Stole, gode Sengeklæder, Dækketøi, Lagner og andet Linned, en betydelig Deel forskjellige gode Fruentimmer=Gangklæder, Porcelain, Glas, forskjelligt Kobber=Jern= og andet Kjøkkentøi, en Kakkelovn, adskilligt Trætøi; endeel forskjellige Kornvarer, Køer, Faar, fede og magre Sviin samt Gjæs med videre, Alt tilhørende afdøde Frue Ravn og forhen afdøde Mand Lieutenant, Forpagter Ravns Boe. Vederheftige Kjøbere gives Kredit til Mikkelsdag d. A. Grevskabet Knuhtenborgs Birks=Contoir den 2den Martii C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Onsdagen den 29de Mars 1837 Formiddag Kl. 10, bliver hos Sognefoged Peder Lund i Vesterborg ved offentlig Auction bortsolgt endeel Heste, Qvæg, Faar og Sviin, tilhørende Forskjellige, og imod Credit til Mikkelsdag d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Det tillades Enhver at indsætte Kreature til Bortsalg ved Auctionen og Jncassator indestaaer Sælgerne for rigtig Betaling til Forfaldstiden; ligesom der og er truffen den Foranstaltning at de Sælgere som ønske det, strax efter Auctionen kunne erholde Auctionsbeløbet udbetalt, alt efter de Conditioner som vil erfares paa Auctionsstedet, og som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede, som antagen Jncassator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Ved herhos at indbyde saavel inden, som uden Jurisdictions=Sælgere og Kjøbere, lades det ikke ubemærket, at det kan forventes at endeel Hestehandlere fremstille Heste af fortrinlig Godhed til Bortsalg ved Auctionen, og at man har troet at træffe Fleres Ønske ved paa denne Maade at aabne beqvem Leilighed til Omsætning. Pederstrup den 2den Martz 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Da de ved tredie Auction skeete høieste Bud paa følgende faste Eiendomme her i Byen, tilhørende Stervboet efter Kjøbmand Peder Christensens afdøde Enke Ane Pauline Christensen, nemlig: Huset Matr. Nr. 16 i Klostergaden, med Grund, Gaard og Hauge, og Huset Matr. Nr. 192 i samme Gade, med Grund, Gaard, og Hauge, saaledes som disse Eiendomme ere beskrevne i Stiftstidenden Nr. 3, 4 og 5 for indeværende Aar, ikke ere fundne antagelige, saa bliver en 4de Auction over samme afholdt i det førstnævnte Huus, Løverdagen den 18de Martz d. A., Formiddag Kl. 10. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Mariboe Byfogedcontoir den 2den Marts 1837. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-05
Mandagen den 13de Marts om Eftermiddagen Kl. 2 bortsælges ved Auction i Vixnæs Præstegaard 6 Køer, 1 Tyr, 1 Hest, nogle Stykker Ungsvæg, Faar og Grise, 2 Arbeidsvogne, Seletøi m.m. Det bemærkes at Køerne kunne blive staaende indtil Vinterfodringen ophører. Bloch. Vixnæs den 28de Febr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
Lollands-Falsters 31te Aargang. No. 28. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
Bulletin. (Af 1ste Marts.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt omtrent 5 Timers Søvn, og Slim hosten er mindre voldsom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
Udenlandske Nyheder. Spanien. Den 19de f. M. kom hele Madrid i Bevægelse paa Efterretningen om at Jnsurgenterne under Cabrerals Anførsel vare brudte indi Provindsen Mancha med 3000 Mand og 550 Heste. Hovedstaden selv var blottet for Tropper og Forsvarsanstalter og Nordarmeen iagttog fremdeles en uforklarlig Passivitet. Prætendentens Eiendomme vare allerede realiserede, og man skreed ligeledes til Salget af Jnfanten Don Sebastians Besiddelser. - Af en af Regjeringen publiceret Oversigt over de, ifølge Decretet af 8de Marts 1836, ophævede Klostre erfares, at deres Antal udgjø1937, de havde havt 38 Millioner Piastres aarlig Jndtægt, og indeholdt noget over 23,000 Beboere. Sergeant Garcia var løsladt af Fængslet, men paalagt ikke at opholde sig i Hovedstaden eller i Nærheden af de kongelige Residentser. - Fra Bilbao meldes, at derværende Kjøbmænd i en Forsamling havde besluttet at levere Espartero, der i Særdeleshed skal have Mangel paa Levnetsmidler, 40,000 Nationer daglig i 90 Dage. De paadrage sig derved en Udgift af 140,000 Pd. St. 15 til Frankrig. Deputeret Kammerets Præsiden har nyligen givet et yderst glimrende Bal hvortil 2000 Personer vare indbudne. Den skalkaagtige Præsident spillede atter ved denne Leilighed Ministrene et Puds. Amps havde nemlig berettet, at Regjeringen havde ladet Directeuren for de Mufardske Concerter forbyde at udføre Musikken til Tirsdagen den 7de Marts 1837. Marseillaise, Parisienne og Vive Henri IV. Strax lod Hr. Dupin sit Bal aabne med en qvasi revolutionair Parisienne. Ministrene, som med Undtagelse af Hr. Guizot, alle vare nærværende, gjorde god Mine til slet Spil, og bekjendtgjorde nogle Dage efter, at de kuns havde forbudet Opførelsen ved de Musardske Concerter af Vive Henri IV, og dette endda kuns paa Hertugen af Berrys Dødsdag, men derimod ikke af Marseillaise og Parisienne. J dette Bal deeltoge honnette Folk af alle Klasser, saavelsom Hertugerne af Orleans og Remours tilligemed en Deel Elever af den polytekniske Skole. En Dame, som opholdt sig over det blandede Selskab, svarede den ellers meget høflige Hr. Dupin: "Jeg seer intet Blandet, Madame, undtagen at De selv maaskee skulde være Blandingen!" Nom. Fyrsten af Canino's Søn Don Pietro, Bonaparte, som ved den ordinaire Ret var dømt fra Livet, havde appelleret til Sacra Consulta, der dømte ham til 6 aarigt strængt Fængsel. Paven har imidlertid ladet Raade gaae for Ret og forandret denne Straf tillevig Forviisning fra Rom og de pavelige Stater. Natten mellem den 14de og 15de f. M. afreiste den unge Fyrste fra Rom, ledsaget af en Gendarmerie Officeer, til Civitavechiafor med første Leilighed at afseile til England. Mænd af Betydenhed, hvoriblandt en fremmed Diplomat, som for Øieblikket opholder sig i Rom, skal have interesseret sig stærkt for hans Benaadning. Musland. Reisende i det Jndre af dette Land fortælle, at her, og navnligen i den sydlige Deel, anlægges uhyre Depots, der ere saa fortrinligen organiserede, at en Armee paa 250,000 til 300,000 Mand i meget kort Tid kan forsynes med alt Nødvendigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
Belgien. Den hollandske Armees truende Stilling paa Grændsen har foranlediget Krigsministeren, til hos Kamrene at andrage paa et Tillæg til hans Departements Budget af 2,938,000 Fres, til den belgiske Armees Forstærkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
Fædrelandet. For ikke længe siden, siger S. L. Baden i den Berl. Tidende, – har Hr. Cand. Lehmann, der allerede i sine Rus=Dage gjorde sig bekjendt som en haabefuld Folkeven, bekjendtgjort under Overskrivt: "det danske i Slesvig et Foredrag, som han har holdt i det saakaldte Trykkefrihedsselskabs General-Forsamling den 4de Novbr. f. A. Dette Foredrag er en Opfordring til bemeldte Selskab om, at det skal gjøre Sit til, i det Slesvigske at faae gjenindført dansk Sprog, dansk Bestyrelse m.v. dansk, en Sag, mener Hr. Lehmann, af største Vigtighed, som Tidens Aand taler for, hvorfor og Forslaget vil finde Gienklang i ethvert Bryst. Men om alt dette tvivler G. L. Baden meget og bemærker, at det vilde være Synd at skille Slesvig og Holsteen fra hinanden, da det paa begge Landes Velmagt vilde have ødelæggende Følger. "Saa vidne, de, der nøie kjende Slesvigs og Holsteens statse oeconomiske Forfatning, den Hr. Lehmann ikke kjender, og efter sin Alder og Stilling ikke kan kjende, saalidet som han kjender Friserne og deres hele, Enropa over, bekjendte videnskabelige Product. Men han kjender, og kan hellerikke kjende Statens Finantser, alligevel skriver han herom, næste Gang ville vi vel faae Noget at see i Diplomatien. Dog jeg vil afholde mig fra at sige Hr. Lehmann Bitterheder, han er et ungt Menneske, der staaer til at kunne forbedres. Jeg slutter derfor med at raade Hr. Lehmann til, at lade sig lede af sin lærde Fader, der vist ikke billiger sin Søns Skriverie, som modsat hvad han selv syslede med paa Universitetet o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-07
J Kbhpst, læses under Meddeelt. Fra Slagelse erfares, at der i den senere Tid skal være forøvet mange Smaaetyverier. Saaledes er der i et Tidsløb af 14 Dage bortstiaalet, mod al Sømmelighed, fra en Justitsembedsmand: en lækker Dyre kølle, der hang paa en Gavl neppe 3 Alen ud fra og ligeoverfor Sovekammeret, hvori en Vaagekone, var og havde tændt Lys, men dette Tyverie skylder man ogsaa, til Ære for Menneskeheden, en Hund for, som strax er bleven fængslet. J Uforskammenhed overtreffes den imidlertid af dens tobenede Consorter. Tyvenes Hang eller Trang er end- ogsaa gaaet dertil, at de bortsnappe Maden paa Jlden. Saaledes blev der for nogle Dage siden i en i stor Drift værende Kjøbmands Kjøkken stiaalet Kjødet af Gryden, som stod til Kog paa Jlden, for Folkene. Dette synes dog noget nærgaaende, hvis det ikke engang kommer dertil, at man stiæler Maden af Munden paa Folk. - Uden at ville sige udtil 11. noget, hedder det videre, paa Tingen selv, led Retfærdigheden i samme Tidsløb et temmeligt Skaar, ved en interessant Godmodighed, som en Bestjaalen viste mod sin Tyv. Denne – en aldrende Haandværksvend, – havde ved høilys Dag stiaalet i en Professionists Stue, Kjole, Vest og Beenklæder, og var lykkelig og vel kommen afsted til Ringsted dermed, da han af Eieren blev antruffen. J Stedet for nu at flygte eller skjule Gierningen, gik Tyven med Frimodighed Kosternes Eier imøde med de Ord: "Jeg veed hvad De søger; her er Deres Klæder; jeg har taget dem af Trang og beder Dem derfor at tilgive mig. Den Bestiaalne, uden at hensee til al sin Strabadse og Udgift ved at ride paa en leiet Hest circa 4 Mile, fandt Grunden antagelig, og gav endnu oven i Kjøbet Tyven en Mark til Reisepenge, hvormed denne Justitssag saaledes var ageret og paakiendt. Uden at gjøre nogen bestemt Sigtelse, henleder Jndsenderen. Opmærksomheden paa de omløbende Tiggerbørn for at faae Forbryderne opdagede, og hertil haves endnu en god Anglogi fra Odense i den nylig offentliggjorte Tildragelse om den lille Pige, der, begik Jndbrud i en Kielder, medens hun god som hun bandt sit Strømpebaand.