JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
J det jeg herved bringer til offentlig Kundskab, at jeg, for det Kongelige Danske Cancellie, har documenteret og godtgjort, at de nye Beskyldninger, som Kammerherre Wedel Jarlsberg har behaget at paavælte mig i sit sidste Tillæg til hans Skriftemaal, ere ligesaa løgne agtige og skammelige, som hans øvrige Fortællinger om mig, m.m., finder jeg mig tillige foranlediget til at bekjendtgjøre, at jeg ei agter at indlade mig i nogen Avisfeide, denne Sag betræffende, og saaledes ikke besvarer de Udfald som i de offentlige Blade ere eller blive gjorte mod mig, enten af Kammerherren selv, under Anonymitetens Maske, eller af hans psendonymeVenner, men skal derimod, i et Anhang til min i Trykken udgivne Gjendrivelse af ovennævnte Pasquil, meddele hans Høivelbaarenhed skyldigst Svar paa hans sidste Proclamation, saasnart jeg erholder nogle til Cancelliet indsendte Bilage tilbage, ligesom ogsaa drage hine hans Venner til Ansvar for Domstolene, hvor deres Udsagn maatte være af den Beskaffenhed, at jeg i nogen Maade maatte kunne ansees fornærmet derved – overbeviist om, at Lands Lov og Ret vil beskytte Sandheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Ved denne Leilighed aflægger jeg derhos Jndsenderen af den til mig i Vest Sjællandske Avis No. 102 adresserede Indrykkelse min forbindligste Taksigelse for den mig deri givne Advarsel, med Forsikkring, at Vedkommende, med al den Umage de gjøre dem for at bringe mig ud af Tacten, deels ved pøbelagtige Grovheder, og flaae Vittigheder, og deels ved de mangfoldige Kunster de anvende paa at gjøre mig mistænkt for et uredeligt Forhold, ere ganske spildte, da jeg, fuldkommen underrettet om deres Anslag, og beredt til at gaae dem imøde, stedse skal være paa min Post. Nestved, den 29de December 1825. B. C. Nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Kjøbenhavns Børs, den 6 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 208. Species 210.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 188 1/2 189 Rbd. Sd. Svenske Sedler Rbs. Teg pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80 1/2 Rbd. Sed Dito Dito ........ i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Nationalbank Obligationer 101 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820. Dito Dito. 106 106 1/2 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. 9999 Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 99,99 Banco 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 100 i Banci Banco 4 pC. Dito nye.... Asiatiske Actier...... 88 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Nedsat Priis paa Bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-07
Fra Nytaar 1826 af bliver Prisen paa ovennævnte Blad nedsat fra 15 Mark til 12 Mar Qvartalet. Ugentligen udgaae i det mindste to Ark. Subscriptionen modtages saavel paa Bogtrykkeriet, i store Helliggeiststrædet No. 144, som hos Forlæggeren, i Frederiksberggaden No. 33, 1ste Sal. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 3. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Januari 1826. Optegnelser paa en Reise i Sommeren 1825. Fortsættelse; see forr. No. Harzen har, som for nævnt, endeel Stæder. Vi ville nævne de vigtigste, antage at Reisen begyndte fra Halle, gik til Mansfeld, derfra rundt omkring paa Harzen, og endte paa Veien til Gottingen. Først mod Nord til Endorff. Derfra til Ballenstedt, Hertugelig Bernburgsk Stad, med Residentsslot, 3000 Indbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Fra Clausthal er adskilt, blot ved Zelle Bækken, en anden Hannoversk Bergstad, Zelle feld, som og fortjener at besees. Osterrode, en Hannoversk Stad med 3200 Indb. Et stort Kornmagazin, vigtig for Bergfolkene. Et Gymnasium, ved hvilket den siden i Berlin levende Philolog Wolf var forhen Lærer. Hersberg, en Hannoversk Flække med en Geværfabrik, efter Gotschalk en af de betydeligste i Tydskland. Andreasberg, Bergstad, i hvis Omegn, brydes de rigeste Sølv-Ertzer paa hele Harzen. Borg, en Brunsvigsk Bye med et betydeligt Jernbytteværk. Walkenried, ogsaa en Brunsvigsk Flække, hvor der er maleriske Ruiner af et Fortidens Cirstensenserkloster. Nordhausen, den sydvestligste Stad paa Harzen. Noget nordligere ligger Stolberg, Residentsstad for Greverne af Stolberg-Stolberg. I Nærheden ved Friederichshøye, en AnhaltBernburgsk Avlsgaard, staaer en Bøg, kaldet Dreihernbuche, hvor den Anhaltske, Stolbergske og Brunsvigske Grændse støder sammen saaledes, at de tre Landsherrer kunne sidde ved et Bord, hvert i sit Land, hvilket man og siger engang skal være skeet. (Niemann.) Rosla er Residentsstad for Greverne af den Stolberg-Roslaske Linie. Ved at skue tilbage paa de nævnte mærkeligste Punkter paa Nedre Har finde vi et forbigaaet, nemlig: Magdesprung, der er et Jernværk i det Anhalt Bernburgske, som, med alle dertil hørende Værksteder, ligger i Selke dalen ved den liden Flod Selke. Den romantiske Beliggenhed, de talrige Værkstæder, og den her opreiste mærkelige Jernobelisk, tiltrækker det Reisendes Besøg. Denne Jernobelisk blev af Hertug Alexius Frederich Christian af Anhalt Bernburg, ved Hielp af Overberg raad Schluter, opreist d. 3 Aug. 1812 til Minde om sin i Aaret 1796 afdøde Fader. Det giver den ogsaa en Mærkelighed, at ingensteds i Tydskland skal der gives en Obelisk af den Høide og heel af Jern. De fire Sider af Skaftet, af hvilke enhver bestaaer af en eneste Plade, ere 20 Alen høie, og hele Obelisken, fra Grundfladen til Spidsen, har en Høide af 29 Alen og et Qvarteer. Den er støbt i Magdesprung og staaer paa en Forhøining, der i en Halvirkel er omgivet med et Kjæderækværk, og det Hele er en sand Prydelse for denne smukke Egn. I Nærheden ligger Bjerget Magdetrappe, hvor, i Følge Sagnet, en Jetteqvinde, som engang spadserede her, gjorde et Spring over Dalen til en Veninde, som stod paa Ramberg, 2 Miil herfra og vinkede hende til sig. Hun efterlod nogle i Klippen indtrykkede Fodtrin, som endnu sees. Disse saakaldte Fodtrin være sig nu, som er rimeligst, en Frembringelse af Naturen, eller ved Kunst indhuggede i Klippen, saa stiger deres Alder dog op i Historiens mørke Tider, men fra Folkesagnet har Egnen, og sildigere Jernværket, sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Alexisbad det betydeligste paa Harzen, ligger i Selkedalen, ikke fuldt en halv Miil fra Magdesprung. Kilden fremkom i det 17de Aarhundrede, da man, for at bortlede Vandet fra en Grube ved Harzgerode, anlagte her en Stolle. Da man i Aaret 1766 chemisk undersøgte Vandet, og fandt dets Brug at maatte være velgjørende, blev indrettet en Kumme til Vandets Samling, og i nærliggende Mølle bleve nogle Værelser at faae for dem, der vilde besøge Badestedet. Da Besøgene tiltoge, især af Gigt syge, bemeldte Locale blev for indskrænket, og det ved en anden chemisk Undersøgelse (i Aaret 1809) blev sat uden for al Tvivl, at Vandet havde helbredende Kræfter, lod ovennævnte Hertug af Anhalt Bernburg i Aaret 1810 opføre de til en ordentlig Bade-Anstalt fornødne Bygninger, og gjorde mange Indretninger til Bade gjesternes Beqvemmelighed og Fornøielse. Den 12 Juni 1811 blev denne Badeanstalt høitideligen indviet, og fik, efter sin Stifter, Navnet; Alexisbad. Det besøges meget, og bliver Aar for Aar udvidet og forskjønnet. Beliggenheden er særdeles skjøn, og de skovbedækkede Bjerge rundt omkring ere gjennemskaarne med mange Gange, og forsynede med Hvilesteder, hvorfra smukke Udsigter haves. Blandt disse Hvilepunkter udmærket sig den saakaldte Habichtsstein, men i Særdeleshed Schlotheimspladsen, hvor man seer det hele Alexisbad dybt under sig som en Grundtegning.*) Af Skrivter over Harzen og over alle de Steder, som paa Harsen findes, saavelsom over Brokken i Særdeleshed, har man en stor Mængde, saavel topographiske, som Reisebeskrivelser, Haandbøger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Blandt de ældre kunne især mærkes: Beobachtungen uber die Hargebirge, von Lasius. 2 Th. Hannover 1789, (hvortil et Karte, fornemmelig for Mineraloger og Metallurger). Abhandlung vom Brocken &c. von Schrøder. Leipz. 1793. 8. Deri er den ældre Literatur. *) See Texten til Petersens Kobber over Magdesprung. opgivet. - J. C. Stubners Merkvurdigkeiten des Harzes uberhaupt und des Fürstenthums Blankenburg insbesondere. 2 Th. Halverstadt 1793. - Bemerkungen uder den Hartz, von J.C. Freisleben. 2 Th. Leipz. 1795. 8, et Skrivt, som vor Prof. J. W. Hornemann, roste som det interessanteste af alt hvad han havde (1798) læst om Harzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Blandt nyere. Taschenbuch für Reisende in den Harz, von Fried. Gotschalck (Prediger in Ballenstedt). Mit einer Charte. Magdeburg 1806. 8. (Kartet er af Oberprediger, Fritsche i Quedlinburg.) - Af Skrivtet ere nyere forbedrede Udgaver udkomne, den sidste i Aaret 1825, og det anbefales som den bedste Haandbog. I 2de Anhange gives en kort Underretning saavel om Jernsmeltning, som SølvsUdvinding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Handbuch for Harzreisende von F. Niemann. Mit 1 Charte vom Harz. Halberstadt 1824. 8. Kartet er af Adolph Leining i Brunsvig. Skrivtet anmeldt i nene geogr. Ephem. XIV B. S. 789, som overflødigt, og at bruges med Forsigtighed, da ei de bedste Kilder ere brugte, Kortet som høist middelmaadigt. Et Skrivt der endnu ei er ubrugbart, er De la richesse minerale. Considerations sur les mines, usines & salines des differents etats & particulierement du royaume de Westphalie, par A. M. Heron de Villefosse. Paris 1810, 4. Charte von dem Hargebirge und einem Theile der umliegenden Gegenden. Nach den besten vorhandenen Hulfsmitten und vielen eigenen Messungen und Reisebemerkungen bearbeitet, entworsen von Fr. Julius n. H. Berghaus. Herausgeg. von G. Brose. Berlin 1822. Anmeldes in. geogr. Eph. XIV B. 1824. S. 457. 60, som fortræffeligt, og at lade alle de foregaaende langt efter sig. I. C. L. Zincke, der stliche Harz, mineralogisch und bergmannisch betrachtet, 2 Karten, mit Erlauterung. Braunschweig 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Hvo der ønsker Udsigter over Harzegne finder 16 af dem, stukne af Darnstedt, i Horstigs Tageblattern. Dresden 1803. 8. Desuden har man mange større, f. C. af Joh. Fr. Klüsemann 1794, C. A. Gunther o. fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Blandt danske Reisende, som have besøgt Harzen er Hr. Profess., R. a. D., J. W. Hornemann, hvis "Vandring paa Harz, i Sommeren 1798, læses i Neumanns Samling af "Danskes Reiselagttagelser, 2 Bind. S. 2250. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Mærkværdigheder. (Foreløbigt erindres, at følgende Optegnelser ere alle tagne af Tidsskrivtet: der Gesellschafter for Oct, der nævner det franske Blad, corsaire som Kilde.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Man har beregnet, at Steenbroerne i Parises Gader, naar man Gade for Gade lagde den i Række, vilde naae paa den ene Side til Moskma, paa den anden til Madrid (?). Stenene i Gaden St. Honore vilde give en fuldkommen ægyptisk Pyramide. Ingen Stegevender i Verden er vel kunstigere indrettet, end den, som tilhører Greven af Castel Marlia i Treviso. Den spiller nemlig 24 Arier, og hver Arie bestemmer det Tidspunkt, naar dette eller hint er bleven stegt nok. Et Stykke Fuglevildt a la flamande er f. Ex. færdigt ved den 18de Arie, Bedekjød a Langlas, ved den 12te o. s. v. Kokken har kun nødigt at have Tabellen ved Haanden og tælle Arierne saa er hans Steg musikalsk mør, Nye Udgravninger i Pompe have bragt følgende Freskomaleri for Dagen. Det hele er et romersk Spisebord. Midt paa samme staaer et uhyre Fad, hvis fire Hjørner prydes af fir Paafugle, af hvilke enhver slaaer en Bue med sin Hale. Rundt om ligge Hummere, som med deres Saxe holde, den ene et blaat Æg, den anden en Østers, den tredie en (formodentlig fyldt Rotte, den fjerde en liden Kurv med Græshopper. Fire Lag af Fiske opfylde Bunden af Fadet, og oven over dem ligge Agerhøns og Harer eller Kaniner, som hver holder sit Hoved mellem Forpoterne. En Art Pølser danne en Kreds rundt derom, denne Kreds er igjen omgiven af en anden, bestaaende af gule Æg, derpaa kommer en tredie Kreds af Færskener, smaa Meloner, Kirsebær, og endeligen en fierde af allehaande Rødder. Over det hele er godt en grøn agtig Souce, hvis Substants ikke lader sig gætte J den svenske Provinds Warmeland hændte En for kort siden en besynderlig Begivenhed. Møller saae en i Galgen hængende Tyv, skal ham ned, og da han først nylig var bleven hængt bragte han ham igien til Live. Den gjenoplivede kunde imidlertid ikke afstaae fra sin alt for dybt indgroede Vane; han bestial Mølleren, og det ret dygtigt. Hans Livs Redningsmand, som greb ham paa frisk Gierning, fandt denne Utaknemlighed lidt vel slem, fik Krabaten i Nakken, og troede slet ikke at gjøre nogen videre Uret, naar han ved Hjælp af sine Drenge paa ny ophængte den, som Loven dog een Gang havde bestemt til at hænges. Denne Gang døde Forbryderen; men Sagen kom for Retten, og man sagsøger nu Mølleren som en egenmægtig Drabsmand. Den sædvanlige Domstol vover imidlertid ikke at dømme noget desangaaende, men har overgivet Sagen til en høiere Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Paa Den Guadeloupe er i Kuni Maaned d. A. et sort Fruentimmer nedkommet med en Dreng, hvis Øine livagtigen see ud som tvende Uhrskiver med Tal og Visere. Denne forunderlige Hændelse tilskrives den Omstændighed, at hint Fruentimmer, under sit Svangerskab, heftigen skal have ønsket sig i Besiddelse af et Uhr 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
J Strasburg har man anlagt en Skydeanstalt, hvor man ganske skolemæssig kan lære Jagten. Man seer der en kunstig Agerhøne og en Hare. Naar de blive trufne falde de begge, ganske overeensstemmende med Naturen, ned som døde, og navnligen Haren først efter at have gjort sit sædvanlige Dødspring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Man har for kort Tid siden i det nordlige Skotland fældet et Vildsviin, som var ganske hvidt og havde et Halsbaand af massivt Guld med Sølvnagler om Halsen. Disse Nagler dannede følgende Skrifttræk: Prince mog cal. ven. cum. arm. erud. an. 1104, hvilke ingen formaaer at udtyde; dog er Halsbaandet sandsynligviis 720 Aar gammel. Monne og Svinet være saa gammelt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Udenlandske Efterretninger. Jnteressenterne i det Kongelige Octrojerede danske Asiatiske Compagnie indbydes af Directionen for samme, at møde i en Generalforsamling, som holdes i Compagniets Huus Torsdagen den 19 Januar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 5, for: 1) At lade sig meddele de Efterretninger, som Directionen maatte have at foredrage. 2) At anhøre Decisionen over det Europæiske Regnskab for 12te April 1824, til 11te April 1825. 3) At vælge en handels kyndig Directeur i Justitsraad Mouriers Sted blandt følgende Herrer Jnteressenter: Grosserer Jpsen, Justitsraad Mourier, Grosserer A. J. Schmidt, og Agent og Grosserer Zinn. 4) At vælge en Revisor i Hr. General=Krigscommissair Winthers Sted, blandt de dertil foreslagne Interessenter. 5) At vælge en lovkyndig og en handelskyndig Desisor, blandt de dertil af Commissionen foreslagne Jnteressenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Blandede Efterretninger. Hans Majestæt den nuregierende russiske Keiser Nicolaus Pawlowitsch, havde, som bekjendt, umiddelbar efter Modtagelsen af Budskabet om Sin Kejserlige Broders Død, aflagt i Spidsen af Autoriteterne og Tropperne i Rendentsen, Hans Keiserlige Høyhed Storfyrste Cesarewitsch Constantin Pawlowitsch, Troskabs-Eden, som alle Russers Keiser. Vel var ham forelagt en Alt, egenhændigen fuldbyrdet af den høisalige Majestæt Keiser Alexander, indeholdende allerhøieste Samtykke til og Bekræftelse af H. Keiserl. Høyheds Storfyrste Cesarewitsch's Frasigelse fra Ruslands Trone, til Fordeel for hans ophøiede næste Broder. Jkke destomindre vedblev den saaledes designerede Tronfølger paa den allerede indslagne Vei, og gjorde mod hiin Alts Bestemmelser en Jndsigelse, at samme ikke var forsynet med den lovmæssige Krafts offentlige Former. Saaledes stode Sagerne, da fra Hs. Keiserl. Høyhed Cesarewitsch indtraf til Hovedstaden tvende Haand skrivelser, hvilke ikke lode nogen Tvivl tilbage over sammes urokkelige Villie, at vedblive sin engang fattede Beslutning; hvorpaa Hans Majestæt Keiser Nicolaus Pawlowitsch forkyndte sig for Ruslands, Zardømmet Polens, og Storfyrstendømmet Finlands Folkeslag, som deres nuværende Regent, og umiddelbar derpaa modtog den behørige Hylding. Formiddagen den 2 December var for de Keiserlige Garde-Regimenter bestemt til Aflæggelse af Eden, og allerede Kl. 11 1/2 blev Fuldbyrdelsen af denne Høitidelighed indberettet fra otte forskjellige Gardercorps, men Forhalingen af de andre feilende Indberetninger lod sig forklare af Troppe-Afdelingernes længere Frastand, og er siden skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
En Trop af nogle hundrede Mand af det Moskowske Regiment havde imidlertid vægret sig for at aflægge Troeskabs Eeden, og trak med flyvende Faner, og under Udraab af Storfyrste Constantin som Keiser, hen til Senatspladsen. Der blev et Sammenløb af Folk paa bemeldte Plads og Slotspladsen. Keiseren begav sig ned, uden noget Følge, og blev, under de utvetydigste Yttringer af Kjerlighed og Høiagtelse, modtaget med gjentagne Jubelraab. Rebellerne, hvortil nogle flere havde slaaet sig, og deriblandt nogle Folk i borgerlig Klædning, og af mistænkeligt Udseende, lode sig dog ikke bevæge med det Gode til Lydighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
St. Petersburgs Militær-Gouvernør, Greve Miloradowitsch havde nærmet sig de Forledede. Han haabede, at hans Stemme skulde føre den tilbage til Orden, da i det samme en Mand i borgerlig Klædning holdt en Pistol mod ham, affyrede den, og gjorde Ende paa hans berømmelige Løbebane. Først mod Nattens Nærmelse, og da alle Opfordringer havde viist sig forgjeves, ja selv St. Petersburgs Metropolits Stemme var bleven upaaagtet, besluttede Keiseren sig til at maatte bruge Magten. Kanonerne bleve trukne frem, nogle Skud affyrede, og i et Nu var Pladsen renset. Kavalleriet adspredte fuldkomment Rebellernes svage Rest, og forfulgte dem i alle Retninger. Kl. 6 om Aftenen var alt afgjort. Oprørerne kastede deres Vaaben fra sig, og overgave sig paa Discretion. Jmod Klokken ti havde Patrollerne indbragt omtrent 500 af disse Ulykkelige. Ogsaa af Officiererne ere de meest skyldige arresterede og foreløbigen bragte paa Citadellet i Forvaring. Siden har den offentlige Rolighed været uforstyrret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Paa Konstudstillingen i Dresden afvigte Efteraar havde Prof. Dahl udstillet et meget stort, ganske fortræffeligt Landskab, en norsk Fieldegn. Grantræer omkrandse den ensomme, vilde Egn, en rivende Strøm styrter frem i Midten, bortskummende over enkelte Klippestykker og drivende en liden Mølles Hjul. Der er ubeskrivelig megen Bevægelse og overordentligt Liv i disse brusende Bølger, en ensom Birk trænger sig i Forgrunden frem af det mosgroede Field, ved Siden af høje, mørke Granner og Fyr. Røgen, som opstiger fra Hytten, tæt ved Møllen, lader formode, at her boe Folk. Foran Møllen sees en ung Moder med hendes to Børn, siddende paa en fældet Træstamme; Himlen er skyfuld, kun den dalende Sol udbreder et guult Skiær paa Horizonten og farver de fjerne Klipper rødagtige. Et Landskab af Middelstørrelse forestiller en sjællandsk Vinteregn med en Kæmpehøi. Den fastfrosne Snee glindser i den røde Aftenluft. Det Heles Holding og Belysning, Fugleperspectiven og det gamle bladløse Træ foran over Kæmpehøjen ere fortræffelige. Foruden disse Arbeider havde han endnu udstillet to ganske smaa fortræffelige Natstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Kjøbenhavns Børs, den 10 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 212. Species 214.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Specier solgtes til 12 Rbmk. 18. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 190 191 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 183 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . . Nationalbank Obligationer. 101 101 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito .... 108, 108 1/2 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 99199 Banco 99, 99 Banco Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 1/2 101 i Banco. 4 pC. Dito nye..... 92 193 i Banco Asiatiske Actier ...... 87 1/2 88 i Sedler. 58458 1/2 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Et Par Roticer om Skolevæsenet, i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Man har i flere Aar hørt adskillige Klager, over Almueskolevæsenets Indretning i Odense. At nogle af disse Klager kan have deres Aarsag i Forældrenes Særhed, eller Uvillighed i at deeltage i den for flere Aar siden skete nye Forandring i Skolevæsenet, og maaskee ogsaa i tilfældige Omstændigheder, er rimeligt, men at Borgerne, i Almindelighed taget, have Aarsag til ikke at være saa ganske tilfredse med den nuværende Skoleindretning, den de, under en trykkende Skoleskat, maa vedligeholde, formener Jndsenderen. At det kontribuerende Antal af Odense Byes Jndvaanere maa yde en stor, ja for Fleerheden trykkende Skoleskat, trænger her ikke til noget Beviis, da de hyppige Udpantninger noksom afgive en Rettesnor, hvorfra man kan drage selve Beviset. Og hvortil anvendes denne Summa, Til Skolelærernes Lønninger! Hver Skolelærer har i det mindste 400 Rbdlr. Sølv aarlig, vis Lønning, og de ældre af dem have endogsaa 500 Rbd. r. S. aarlig, en Lønning, der vel kan kaldes klækkelig, ja overdreven, naar man tager Hensyn paa virkelige Embedsmænds, især Militaires, forholdsmæssig ringe Lønning mod denne. En Adjunkt f. C. har kun 400 Rbd., og dog vil man vist indrømme, at han vel kunde fortjene mere end en Almueskolelærer, naar man tager Hensyn paa det Embede han beklæder, og den Tid, han har maattet anvende paa at erhverve sig den Masse af Kundskaber, der giver ham Rettighed til at være offentlig Lærer i et akademisk Jnstitut. Og dog erhverve Lærerne ved Almueskolerne dem den samme Lønning, naar de have været et Par Aar paa et Seminarium og faaet et kort Begreb i de almindelige Skolevidenskaber. At de end ikke ere tilfredse med den dem tilstaaede Løn, men endogsaa for nogle Aar siden vovede at forlange Tillæg, er mærkeligt Man har i Almindelighed klaget over, at Børnene ikke lærte til den Fuldkommenhed i Almueskolerne, som man havde ventet, og Aarsagen til denne Klage kan man for størstedelen søge deri, at Borgerskolen er i et mindre godt Ny en den maaskee fortjener, hvorfor de mere velhavende Jndvaanere nu søge de private Instituter og overlader hiin til de mindre formuende Classer. At den vist nu vil hæve sig under en oplyst Katheket, troer Jnds., men den har dog altid en bestemt Antagonist i de ovenfor nævnte private Jnstituter, og heri kan man tildeels søge en af de mægtigt virkende Aarsager i, at Borgerskolen er afveget fra det, dens Navn saa skjønt tyder hen til at skulle være – et fælleds Jnstitut for Borgernes Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-14
Nogle af Lærerne have nemlig bedre fundet deres Regning i, at oprette ved Siden af den Skole, de lønnes for at undervise i og frede for, et privat Jnstitut, hvori de til en overdreven Priis give Underviisning. De Forældre, altsaa der ønske deres Børn oplærte til nogen Fuldkommenhed, tvinges til at søge den private Realskole. Hvorvidt dette er overeensstemmende med Skolevæsenets sande Tarv, vil Jnds., der i det her Anførte tør paastaae, at have udtalt Fleerheden af Odense Indvaaneres Tanker i denne Henseende, overlade til en oplyst Skoledirection nærmere at overveie og tage Hensyn paa Odense, 1825. t. t. t.