Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-21
Holbergs politiske Kandestøber paa Skuepladsen i Berlin. Det er mærkeligt nok, at næsten paa samme Tid, som man i Kjøbenhavn bereder sig til, at høitideligholde paa Skuepladsen de Holbergske Lystspils hundredaarige Jubilæum, giver man paa det Kongel. Theater i Berlin Førstegrøden af den Holbergske dramatiske Muse, den politiske Kandestøber, under Titel af der Zinngietter, men som Vaudeville in 2 Abtheil, nach Holbergs politischem Kannengietser, von Treitschke." En tydsk Konstdommer siger i Anledning af dette Stykkes Opførelse d. 3die d. M.: "Den gamle Unzelmanns Fremtrædelse paa ny, efterat han ved Badene er blevet styrket noget, have vi at takke for Gjenoplivelsen af den Holbergske politiske Kandestøber; besynderligt nok, at det i denne Forbindelse udtryksfulde Ord Kanne er blevet forvandlet til Zinn, og uden Tvivl ikke af nogen anden Grund, end en fornem Smagsnykke *) Og det med saa meget mindre Føje, som kannegiessiren i det Tydske netop er blevet til et antaget Udtryk efter den Holbergske Kannengietsser. eller en slan Lempen efter samme. Men i saa Fald har man ikke baaret sig rigtig ad; man skiller samme ved Ordet og forelægger den Sagen. Maaskee beroliger den sig imidlertid af den Aarsag, fordi den hører Plattituderne tildeels synges, Ja, naar det var extra ny Melodier af Rossini eller Visesamlingerne, men gamle Gadeviser, som Malbrough og Es ritten drey Reiter zum Thor hinaus; endog Hillerske Forældreløse f. Ex. Als ich auf meiner Bleiche &c. - Kort, det Onde bliver bestandig værre, jo mere jeg søger efter Forskjønnelse. Altsaa ud med Sproget, mig er den gamle Kandestøber af ganske Hjerte velkommen, selv i den Treitschkeske Udstykning, og - Sangene dertil jeg finder dem ganske paa deres rette Sted, og for det meste forhøie de endnu det Comiske i Momenterne. - En gammel, bøitagtet Ven af Refer., Hr. Prof. F. L. W. Meyer i Altona, siger i sin Levnetsbeskrivelse af Schroder, at Holbergs politiske Kandestøber er det sandeste, fuldkomneste Lystspil. Rigtigt forstaaet er jeg ganske af hans Mening; nemlig Stykkets Jdee er, efter mit Skjønnende, den fortræffeligste, man kan vælge for Skuespillet; den evige gad jeg kalde den, fordi, saalænge der gives saadanne menneskelige og borgerlige Forhold, og et Hang i Mennesket til daarligen at skride ud derover med utilstrækkelige Kræfter og forfængelig Anmasselse, maa det Lystige og Latterlige i denne Færd, med et Ord, det Comiske, stedse træde frem og være indlysende for Enhver, som har Sands derfor. Unægteligen maa Udførelsen af denne Jdee betroes et aandrigt Hoved, og dette vil ogsaa vide at vælge for Behandlingen en sikker hensigtsmæssig Form; den gamle aandrige Holberg kan man med Rette tillægge denne Roes. Men alt det øvrige i Stof og Materie og deres Anvendelse er tilfældigt, og afhængigt af Tiden og hvert Tidsløb. Stof og Materie maa altsaa aldeles vexle efter Omstændighederne, og med Forstand, indføjes. – J den Henseende har man ved den politiske Kandestøbers Oplivelse ikke gjort Alt hvad fornødent var, det er ikke nok, at man har lagt de otte brave Philistre i Collegium politicum i første Act moderne Begivenheder i Munden, ogsaa i anden Act, hvor begge de simulerede Advocater foredrage Kandestøberen en Retssag, maa Alting forandres efter Tid og Omstændigheder, og gjøres, saa meget som mueligt, sammentrængt – ja, om et Hoved fandtes dertil, sammenspidset, piquant. Ellers slæber og kjeder Forestillingen, og Stykket paabyrdes, hvad der ikke hører til Stykket. Vist nok maa den mimiske Fremstilling gjøre meget herved, og i den Henseende maa Ref. rose meget, den gamle Unzelmann (der spillede Kandestøberen), som man desuden maa takke for Stykkets Valg, viste megen god Villie. Den med ikke ringe Talent begavede Ruthling synes vel ikke at besidde det ægte comiske Talent; ligesaalidet er den ægte comiske Tørhed ham ikke egen; men dog har han en naturlig, utvungen comisk Maneer og en Simpelhed deri, som gjorde saare god Virkning; ogsaa veed han at anbringe Localiteter og Berlinismer heldigen og behageligen.