Berlingske Tidende, 1805-06-28
Skrivelse fra Mayland, den 7de Junii. I Dag blev det lovgivende Corps aabnet Efterat Keisexen, Keiserinden, Prinds Engen og Prindsesse Elisa havde begivet sig i Procession til det lovgivende Corps Pallads, og Keiseren havde taget Plads paa Tronen, aflagde Medlemmerne af det lovgivende Corps Eed hvorpaa Statssecretairen oplæste det tredie constitutionelle Statut, der bestaaer af 9 Afdelinger. Den første Afdeling handler om Kronens Gods. Kronens Eien var. domme ere: Det keiserl. Pallads i Mayland og Villa Bo. naparte, Palladserne i Mouza, Mantua, Du Thee og Modena; videre, et Pallads i Nærheden af Brescia, er andet i Nærheden af Bologna og Skovene ved Tessing. En Capital af 10 Mill. bliver anviist til at kiøbe Palladserne : Nærheden af Brescia og Bologna. En Summa af 6 Mill. maylandske Livres betales aarlig af den offentlige Skat til Kronens Skatmester, for at bestride de Omkostninger, som Tronens Glands kræver. Desuden betaler den offentlige Skat aarlig 2 Mill. til den kal. Gardes Sold. Kongen kan, naar Omstændighederne kræve det, anvise Dronningen en Enkepension paa Civil=Listen, som dog ikke maae overstige 300000 Livresaarlig. - Den anden Afdeling handler og Vicekongen. Saa længe Keiser Napolcor beholder Jtaliens Krone, kan han lade sig repræsentere af en Vicekonge, som sværger følgende Eed: "Jeg sværger, at være Constitutionen tro og Kongen lydig, at opgive minFuuctioner, naar jeg faaer Ordre dertil af Kongen, og strax at overlevere den mig betroede Autoritet til den Person, der er bleven befuldmægtiget dertil af ham." Vicekongen residerer i Jtalien. - Den tredie og fierde Afdeling handle om Collegierne og Statsraadet. Statsraadet bestaaer af 3 Con seils, tilsammen af 35 Statsraader. Statsraadernes Gage er forskiellig, nemlig 6000, 15000 og 25000 Fr. aarlig. - Den femte Afdeling handler om det lovgivende Corps. Kongen aabner sammes Forsamling og udnævner Præsidenten og 2 Qvæstorer, som beholde deres Embeder i 2 Aar. Præsidentens Gage er 25000 Livres og hver af Qvæstorernes 10000. - Den slette Afdeling handler om Lovgivningen. Kongen udnævner Dommerne paa Livstid. Der skal ikkun være een Civilcoder for hele Kongeriget Jtalien og Lovbogen Napoleon indføres. - Den syvendes Afdeling handler og Benaadningsretten. Kongen har Ret til at benaade; han udøver denne Ret efterat have confereret med et Geheimeraad. - Den ottende Afdeling handler og Jernkronens Orden. Den skal bestaae af 500 Riddere, 100 Commandeurer og 20 Dignitarier. Kongerne af Jtalien ere Ordenes Stormestre. Keiser Napoleon beholder som Ordenens Stifter Stormeste. rens Titel og Functioner paa Livstid. Ved den første Formering forbeholdes 200 Ridder, 25 Commandeur= og Dignitarie=Pladser de franske Officerer og Soldater, som paa en ærefuld Maade have deeltaget i de Slag, der meest have bidraget til Kongerigets Stiftelse. Stormesteren, bortgiver Ordenen. Ridderne sværge følgende Eed: "Jeg sværger, at forsvare Kongen, Kronen, Kongeriget Jtaliens Jntegritet og dets Stifters Hæder. Prindserne af Stormesterens Familie, Prindserne af fremmede Huse og andre Udlændinger, som Ordenen gives, regnes ikke iblant det faste Antal af Medlemmerne. Ordenen anvises en aarlig Jndtægt af 400000 Livres, hvoraf 100000 Livres anvendes aarlig til Pensioner for Ridderne. Ridderne faae aarlig 300, Commandeurerne 700 og Dignitarierne 3000 Livres. - Den niende Afdeling bekræfter de Artikler af Constitutionen i Lyon, som ikke stride mod de constitutionelle Statuter. - Efterat dette Statut var blevet oplæst, aflagde Prinds Engen Eed som Vicekonge. Derpaa holdt Keiseren den forhen omtalte Tale, hvorpaa Forsamlingen blev hævet.