Berlingske Tidende, 1830-06-04
Newyork, den 27de April. Congressen synes dennesinde at gaae tilværks ei allene med 1 megen Circum spection men ogsaa med stor Langsomhed. Næsten sem Hundrede Bills ere under denne Session indkomne til Kammerne, og ikkun 20 af disse ere blevne sanctionerede som Love, I den sidste Tid har Congressen stedse beskjeftiget sig med saadanne Anliggender, om hvilke Discussionerne holdtes inden lukte Døren f. Ex. Undersøgelse om de af Præsidenten udnævnte nye Embedsmænd ere duelige og i saa Fald deres Udnævnelsers Bekræftelse J det Hele synes Præsidentens Ret til at afsætte eller forflytte de af den foregaaende Bestyrelse ansatte Embedsmænd at være bleven erkjendt, dog med adskillige Undtagelser. Jkke faa Udnævnelser til vigtige Embeder bleve forkastede; i disse Forkastelser og i Oppositionens Beskaffenhed skjønnes en Reactionsaand, der synes at vinde Styrke i samme Forhold, hvori Partiechefernes Popularitet tiltager. Oppositionens meest udmærkede Medlem, som I Statsmand og Taler, er umodsigeligen Hr. Webster. Men dersom Præsident Jackson beholder sin Helbred og saaledes seer sig istand til at opfylde sine talrige Venners Ønsker, at see ham blandt Candidaterne til næste Præsidentvalg, saa er der næsten ingen Tvivl om at han jo ogsaa dennesinde vil seire. Skulde han derimod, enten formedelst misligt Helbred, eller nogensomhelst anden Bevæggrundlikke ville lade sig optage blandt Valgcandidaterne, saa vorder det næste Præsidentvalg et af de meest omtvistede, som nogen finde har fundet Sted. Tre udmærkede Mænd vilde da indstille sig til Valg, nemlig Hr. Clay, den forhenværende Statssecretair, Vicepræsidenten Hr. Calboun og nuværende Statssecretair Hr. van Buren. - Uagtet Oppositionens Klage er Præsident Jack. sons Bestyrelse i det hele dog en saadan, at enhver Nordamerilaner, der har Agtelse for Retfærdighed, maa være tilfreds med den. Hans Maadehold i Henseende til det store Nationalspørgsnaal, især angaaende Tarisen til den amerikanske Jnteresses Bestyttelse, hans Jver i at forlige de forskjellige Interesser i de bestlige, østlige, sydlige og nordlige Stater, hans værdige Adfær i Statsforholdene til fremmede Lande, ere saa meget mærkeligere Charakteertræk, jo mindre man ventede dem hos ham. Philladelphia=Gazette forsikkrer: "at det er høist sandsynligt at den Bill, som nu er forelagt Congressen, angaaende Nedsættelsen af Toldafgifterne paa Thee og Kaffebønner, vil vorde antagen den nuværende Session; efter at have erholdet nogle Amendnents, vil den strax nedsætte hiin Afgift til det Halve, og den 31te Decbr. 1831 vil hele Billen træde i Kraft. Denne Nedsættelse vil ogsaa udstrække sig til den Thee, som nu er her i Entrepot." (Det londonske Blad Morning-Herald gjør herved følgende bemærkning: "Saaledes begynde Amerikanerne da allerede, til deres eget Held, at gjøre Forandringer i Tarifen, i Henseende til Thee og Kaffebønner. Men vi erfare, at den tilsigtede Forandring i Tarisen ei blot vil indskrænke sig til disse Handels artikler, flere meget væsentlige Forandringer ville finde Sted, om ikke i denne Session, saa dog ganske vist i den følgende. Nordamerikanerne overtyde sig nu selv om, at de have spændt Buen, for høit. Smughandelen drives - som vi ventede - i en overordentlig vid Udstrækning, naturligviis til stort Tab for Statsindtægterne. Som et Beviis paa, hvorledes Tarisen eluderes i Henseende til Afgifterne paa udenlandsk Klæde, anføres, at der i Niagara=Egnen paa den Canadiske Side stedse ere omtrent 70 engelske Skrædere i fuldt Arbeide. Naar Nordamerikaneren besøger hiint berømte Vandfald, undlader han aldrig at kjøbe en nye engelsk Kjole; den tager han med paa Kroppen, men den gamle bringer han hjem i sin Kuffert.)De i Neworleans udkomne Blade meddele en Bill af den lovgivende Magt i denne Stat, der indeholder følgende Bestemmelser: Hvo der forfatter et Skrift, som sigter til at opvække Misfornøielse eller Jnsubordination blandt Slaverne i denne Stat, skal ifølge Rettens Kiendelse dømmes til Tvangsarbeide eller til Døden. Samme Straf skal den være undergiven, der ved Taler, som holdes for Retten, i Skuespilhuset, eller paa nogetsomhelst andet Sted, ved Tegn eller Handlinger, eller ved hemmeligen udbredte Skrifter, søger at fremme slig Misfornøielse eller forlede til Jnsubordination. Enhver Forsamling af Frinegre, Mulatter eller andre Couleurte, i Kirker, ligesom ogsaa i Skoler eller paa nogetsomhelst andet Sted, hvor der undervises i Læsning og Skrivning, erklæres for lovstridig, og Enhver, som overbevises om at have taget Deel deri, skal dømmes til en Maaneds eller til et Aars Fængsel efter Omstændighederne. Samme Straf skal Enhver være undergiven, der enten selv underviser et Slavebarn eller lader det undervisesin- Det i New=Orleans udkommende Blad le Liberal yttrer retfærdig Harme over denne Bill og opfordrer den store Washingtons Skygge mod denne tyranniske Beslutning, der, om flere af de forenede Stater fulgte dette Exempel, maatte bidrage til Unionens Undergang.