JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Paa Batavia er udbrudt en meget betydelig Opstand, hvori mange Europæere ere blevne myrdede. Flere Breve, som engelske Officierer have skrevet fra Valpladsen efter det store Slag med Sikherne, vidne tilfulde om, at Englænderne ikke have kjøbt den Seier, som de mene at have vundet, for Jntet. Eet af disse Breve lyder saaledes: Ferospor-Armeen, den 24de Decbr. 1845. Min dyrebare – Vi have overstaaet en høist haardnakket og frygtelig Kamp, en saadan, som endnu aldrig er oplevet i Jndien. En Seier have vi vundet, det er sandt, men til hvilken Priis, Vi have, det er jeg vis paa, idetmindste 3000 Døde og Saarede. Europæerne have lidt skrækkeligt; af det 3die engelske Dragonregiment ere f. Ex. kun 200 Kampdygtige tilbage. - - Den 24de (om Søndagen), om Morgenen Kl. 7, rykkede vi ud for fjerde Gang, og efter en Marsch af 10 engelske Miil forenede vi os med den øvrige Hær under Generalgouverneuren og Marschallen. Kl. 3 om Eftermiddagen naaede vi Sikhernes Leir, og Slaget begyndte, – hvilket græsseligt Slag! Det rasede til Nattens Frembrud, til Kl. 9, og Kanonaden tordnede den hele Nat igjennem. Vore Tropper leirede sig, og hvilken Nat var det Døende og Døde rundt omkring, Kuglernes Piben fra alle Sider, ingen Fødemidler og fremfor Alt intet Vand, dertil en stræng Kulde – maatte jeg aldrig opleve en saadan Nat meere. Om Morgenen Kl. 4 begyndte Kampen igjen, rasede til Kl. 7, og fra den Tid af med fordoblet Heftighed til Kl. 10. Kl. 1 var den fjendtlige Leir stormet, – Kampen ophørte og Sikherne tiltraadte Retiraden; vi erobrede deres Leir, og 106 Kanoner. Valpladsen er bogstavelig bedækket med Liig døde Mennesker, Heste og talløse Kammeler, adspredt Munition, ødelagte Bagagevogne, Kanoner osv. Sikhernes hele Leir var underhulet, og ogsaa endnu springer fra Tid til anden en Mine. Barakker og Magasiner ere opfyldte af Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
J det engelske Grevskab Nottinghamshire have Agriculturisterne vundet en eclatant Seier over Ministeriet. Et Medlem af hiint Parti, Mr. Hilgard, er valgt til Parlamentslem med en Majoritet af 687. St. Derimod har Ministeriet seiret i Underhuset, idet Miles's Amendement om 6 Maaneders Udsættelse, er blevet forkastet. Huset vil nu danne sig til en Generalcomitee for at raadslaae om de nærmere Bestemmelser med Hensyn til det nye Frihandelsystem osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den franske Krigsminister har af Deputeret-Kammeret forlangt 46 Millioner Fres til Havres, Cherbourgs og Nazaires befæstning. Ved en kgl. Ordonants ere 8500 unge Conscriberede fra 1844 kaldte under Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den legitimistiske Hertug af Guiche, en af den fordrevne franske Kongefamilies Tilhængere, er nylig gaaet over til Ludvig Philips Hof, eller har "rallieret sig", som Kunstudtrykket hedder. Der er imidlertid en lille Hage ved denne Sag, efter hvad et tydsk Blad fortæller. Den hertugelige Sommerfugl har nemlig brændt sine Vinger paa en henrivende Rebek kals forige Jldblikke, og staaer i Begreb med at ægte en Datter af den jødiske Banqueur Fould, der imidlertid meente, at hans Svigersøns Titel ingen Betydning havde, naar den ei kunde glimre ved Hoffet. "Nu, da Enhver i Frankrig kan kalde sig Greve eller Hertug, sagde Banqueuren: "maa min Datter vise Ægtheden af hendes Hertugindetitel ved Hoffet; og vil Hertugen af Guiche ikke besøge Hoffet, saa faaer han ikke min Datter." Frieren indgik da paa Svigerfaderens Betingelse, og gjorde forinden Giftermaalet sin Opvartning ved Hoffet. Retop Brylluppet tjente ham som Paaskud dertil, da han i Hr. FouldsNavn, der anstillede sig syg, ansøgte den kongelige Familie om den Ære at underskrive Ægteskabscontrakten. For Ludvig Philip er Hertugen af Guiche en kostbar Gevinst, thi denne vil gjøre sig Umage for at drage flere af sine Venner efter sig, i Særdeleshed da han altid gjaldt meget i den fornemme elegante Verden, og blev anseet for et Mønster paa en galant Cavaleer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
J Videnskabernes Academie i Paris den 17de Februar anmeldte den berømte Dr. Arago en høist interessant Mærkværdighed: En Pige paa 13 Aar, Angelique Cottin, født paa Landet, er af Lægen Dr. Cholet, bragt ind til Paris, hvor Hr. Arago har, i Manges Nærværelse, anstillet følgende Experimenter med hende: Hun holdt sin Kjole sammen med begge Hænder og nærmede sig et rundt Bord, som hun neppe berørte med Kjolen, førend Bordet styrtede om. Angelique satte sig paa en Stol; men neppe berørte hendes Fødder Gulvet, førend Stolen fløi voldsomt tilbage mod Væggen, medens den unge Pige selv blev kastet til den modsatte Side. Hr. Arago gjentog nogle Gange dette Experiment og stedse med samme Udfald. Han greb fat i Stolen, men kunde dog ikke holde den tilbage; ja, da Dr. Angier havde sat sig med paa Stolen og Angelique indtog den anden halve Plads, blev han strax kastet omkuld tilligemed Stolen. Disse Erfaringer gjorde Hr. Arago i en halv Times Tid, og her kan aldeles ikke være Tale om noget Bedrageri; thi en 13-aarig Pige kan umulig besidde saamegen physisk Styrke, at hun kan slaae tre Mænd til Jorden. Senere har Dr. Tanchon anstillet flere Experimenter med Angelique og fundet, at de ovennævnte have gjentaget sig med endnu større Kraft. Saaledes lod han f. Ex. Stolen fastholde af tre stærke Karle, og da Angelique satte sig, gik Stolen i Stykker; hun berørte neppe en Sopha med sin Kjole, førend den faldt om, ligeledes et Bord o. s. v. Dr. Tanchon angiver fremdeles flere interessante Omstændigheder, som ledsage disse physiske Særsyn. Stolen, hvorpaa den unge Pige sætter sig, hænger sig først fast ved Klæderne, tiltrækkes derefter endnu mere af Legemet, og kastes pludseligt tilbage. Naar der imellem hende og Jorden er Glas, Vox, eller en anden Gjenstand, som ei leder Electriciteten, finder ovennævnte Tilfælde ikke Sted. Hendes venstre, alene magnetiske Haand, har man strøget med en Magnet, og Angelique har derved havt de besynderligste Fornemmelser, som dog ere ganske forskjellige, eftersom man sætter hende i Forbindelse med Nord- eller Sydpolen; af Nordpolen stødes hun tilbage. Angelique føler stærke Rystelser ved alle disse Bevægelser og lider meget, især mellem Kl. 7 og 9 om Aftenen, en Time efter at hun har spiist, da slaaer hendes Puls 105 til 120 Gange i et Minut. Pigen er forøvrigt endnu kun et Barn. - Hr. Aragohar nu andraget paa, at Videnskabernes Academi vil udnævne en Commission, for at anstille yderligere Undersøgelser om dette mærkværdige Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Kongen af Sverrig og Norge har under 7de Febr. naadigst behaget at udnævne Hs. K. H. Kronprinds Carl Ludvig Eugen til Capitain i den kgl. norske Artilleri-Brigade, og Hs. K. H. Prinds Frantz Gustav Oscar til Pr. Lieutenant i den kgl. norske Cavalleri-Brigade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Fra Stockholm læses Følgende: "Ved Kunstner gildets sidste Sammenkomst holdt en ung Dansk, Cand. theol. C. Brix (af Aarhuus), et høist interessant Foredrag over adskillige Momenter af Danmarks Literaturhistorie. Han begyndte med at skildre Øhlenschlægers Optræden først paa Skuepladsen, hvor han dog kun gjorde ringe Lykke, og siden som Skiald, da han snart henrev Alle. Efter en kort Skildring af Phlenschlægers store Fortjenester, gik Taleren over til Heiberg og Henrik Hertz, som dem, der først optraadte med en Reaction til Fordeel for et renere og omhyggeligere Sprog. Han udviklede nu hele Characteren af Hertz's Poesi, og sluttede med at oplæse nogle Steder af hans "Svend Dyrings Huus. Dette livlige og klare Foredrag modtoges med levende Bifald. Man har Haab om, at Hr. Brix i samme Selskab fremdeles vil holde lignende Foredrag over andre danske Forfattere: Paludan-Müller, Andersen &c."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Helbredstilstanden i Sverrigs Hovedstad er forØieblikket noget foruroligende formedelst den Mængde der grasserende Nerve- og Hjernefebere. Flere af de dygtigste unge Læger ere og have været angrebne deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Fra Drammen haves den sørgelige Efterretning, at denne By er den sidste Søndag i f. M. bleven hjemsøgt af en stærk Jldebrand, hvorved Kom. Melhuus's Sæbesyderi, Tobaksfabrik, Bridselmølle og Frictionsstikkefabrik bleve et Rov for Luerne. Ved en Consistorialrets Dom er Sognepræst til Vigedals Præstegield og Provst i Nyfylke Provsti, Christiansands Stift, Ole Nicolai Løbieg, dømt til at have fortabt sine Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Kjøbenhavn, den 7de Marts. Det kongl. Videnskabernes Selskab var igaar forsamlet i Hs. Maj. Kongens Palais, under Allerhøistsammes eget Forsæde. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Efter at den skandinaviske Generalfiskalsag er bleven paadømt af Criminal- og Politiretten, har Høiesteretsadvocat Lehmann indgivet et Andragende til Cancelliet angaaende Ophævelsen af hans Suspen(Fædrel.) sion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Ligesom den borgerlige Læseforening for nogle Dage siden henvendte sig til Hs. Maj. Kongen med en Besværing over Politidirecteuren i Anledning af det vilkaarlige Indgreb, han havde tilladt sig i Foreningens indre Liv og Virksomhed, – saaledes har den nu ogsaa henvendt sig til Byens Communalbestyrelse med Anmodning om dens kraftige Beskyttelse og førmaaende Anbefaling for bemeldte allerunderdanigste Besværing, hvorhos man har opfordret den til at tage under Overveielse: ved hvilke Midler en saadan Ulykke vil kunne afværges fra den Stads Borgere, hvis Frihed og Jnteresser den meget ærede Bestyrelse repræsenterer, – ved en af Communen lønnet Embedsmands Vilkaarlighed at vorde underlagt et Cancellicirculaire, hvis beklagelige Jndskrænkninger paa det allerudtrykkeligste tilkjendegive sig som udelukkende vedkommende Bondestanden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Fædrelandet, mener, at det ikke kan vare ret længe, inden det næste Møde af den roeskildske Stænderforsamling vil blive sammenkaldt, samt at der er megen Grund til at antage, at Kjøbenhavns Repræsentation ikke vil blive fuldtallig (formedelst Deputeredes og Suppleanters Forhindringer, hvis der ikke tide sørges for Besættelsen af de tre ledige Suppleant poster. (Det vil da være af Vigtighed, at de, som ikke kunne møde, snarest muligt gjøre den fornødne Jndmeldelse desangaaende).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
- Loll. Falsters Avis's kjøbenhavnske Correspondent leverer følgende, noget mystiske Historie, der synes at sigte til Noget, der maa være passeret nærmere Danmark, end det antydes: "Som et Beviis paa orientalst Despotisme fortæller man her følgende Anecdote om en indisk Rajah. Hs. Majestæt, der ikke er Medlem hverken af Maadeholds- eller Totalafholdenheds-Selskaber, skal især have den Vane imellemstunder "at stikke paa Varene, hvilket han dog gjør inden fire Vægge. En Dag havde Rajahen befalet en Jagt. Alle Tilsagte mødte, hvoriblandt Rajahens Broder; men Rajahen, der havde fordybet sig i sine private Studier, glemte Jagten, og lod dem vente. Efterat man havde ventet til Kl. 2 om Eftermiddagen, opfordrede Rajahens Broder den Embedsmand, der forestød Jagten, og som vi ville kalde Overførster, til paa sit Ansvar at begynde; men netop som man vilde tage afsted, traadte den frygtelige Rajah ud. Ude af sig selv af Vrede, henvendte han sig til Overførsteren med det Spørgsmaal, hvor han havde turdet understaae sig at begynde Jagten uden hans Nærværelse, og da denne ikke turde eller vilde nævne, fra hvem Ordren var udgaaet, spyttede Hs. Majestæt ham i Ansigtet. Endskjøndt det var en indisk Mirza eller hvad de kaldes derovre, fandt han dog, at dette Tractement var noget nærgaaende. Han greb sin dobbeltløbede Riffel og lagde an paa Despoten; men en Nærstaaende slog ham paa Armen, saa Skuddet feilede, hvorpaa han vendte det andet Løb mod sig selv, og endte ved en Kugle sit Liv." (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
En Forening af rige Borgere har kjøbt en Gaard i store Grønnegade i den Hensigt, her at anlægge en storartet Bazar. Gaarden er meget stor og støder op til Østergade, hvorfra Jndgangen til Baza ren vil blive. Anstalten vil efter Forlydende blive anlagt paa Actier; men Entrepreneurerne ville selv tage de fleste. En Plan desangaaende vil om nogle faa Dage udkomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Da Dampskibsforbindelsen mellem Stettin og Kjøbenhavn det foregaaende Aar har medført et betydeligt Tab, der angives til 30,000 R, vil Fragten med Dampskibet "Geiser, blive betydeligt forhøiet. "Geiser, vil begynde sine Farter først i April. (*)– Man kan ikke mindes nogen Vinter, at der er bleven givet saa mange Baller, saavel i Familier som i private Selskaber, som iaar, og Smagen for dette Slags Fornøielser, der havde tabt sig noget, synes at være vendt tilbage med forøget Styrke. Man kan om Aftenen sjeldent gaae igjennem nogen Gade, uden at høre Dandsemusik og see den brogede Sværm suse forbi de aabent staaende Vinduer; thi sædvanligt er Localet saa lille og Heden saa trykkende, at man paa denne Maade maa søge at skaffe sig en Forfriskning. Men med selve Dandsen er der ogsaa foregaaet en Forandring. Holsteenskvaltsen og Gallopaden, der en Tidlang vare blevne fortrængte af de mere grazieuse Dandse, saasom Hamborger Skotsk, Mazurka og Polka, ere atter indsatte i deres gamle Rettigheder, vistnok til stor Skade for mange unge Menneskers Sundhed. Det kan i Sandhed ikke Andet end indgyde Skræk og Bekymring, at see unge Mennesker sveeddryppende dreie sig om i susende Fart i et som oftest lummerhedt Locale, og at udholde dermed fra Kl. 8 om Aftenen til hen af Morgenstunden. Var man istand til at efterspore mangt et Dødsfald til dets Grundaarsag, saa vilde man sikkert hyppigt finde, at Gallopaden og Holsteenskvaltsen har lagt mangt en Moders Haab og Stolthed i Graven. Saaledes døde nylig en ung, smuk Pige, Datteren af en riig og anseet Familie, om hvem det var Lægernes almindelige Mening: at overdreven Dands havde foranlediget en Lungebetændelse og voldet hendes Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Nylig meddeelte vi efter Fædrelandet en Beretning om en stakkels Musicus", der havde overladt en billet til Jenny Linds Concert, som han selv var forhindret fra at bruge, til en Anden osv. Jfølge Nyt Aftenblad skal Factum derimod forholde sig saaledes: En uordentlig, uvirksom og forarmet Person, ved Navn Peter Bugge, der kaldte sig Fortepianospiller, kjøbte under Jenny Linds sidste Ophold af en Anden en Parterrelogebillet, der ellers koster 3 P. for 2, fordi han, efter egen Tilstaaelse, optagen i Politi=Rapporten, vilde afhænde den for 4 8, men dog ogsaa vilde sælge den for 3. Han solgte den, og blev naturligviis, i Medfør af Lovene, draget til Ansvar af Politiet. Her tilstod han, at have solgt billetten. Han vedtog derefter selv den 11te Octbr. f. A. at ville betale 5 1 i Mulct til 1ste Novbr. næstefter. Han betalte ikke til den Tid, men erholdt Udsættelse til 1ste December. Heller ikke da betalte han, men erholdt atter Udsættelse til 20de December. Da han heller ikke da betalte, forsøgtes Execution hos ham den 3die Januar d. A. Derunder erklærede han, aldeles Jntet at eie, og at hans Meubler vare laante. Han mødte nu den 5te Jan. for Politiet, der som alle de tidligere Gange indstændigt opfordrede ham til at erholde denne Sum hos sine her i Byen værende Slægtninge, for at undgaae at afsone den. Dette erklærede han, ikke at kunne, men at ville afsone Mulcten med 3 Dages Vand og Brød. Derefter forløb atter nogle Dage, uden at han efter Løfte indfandt sig; men da han omsider skulde til at afsone Mulcten, og Ordren til at straffe ham med Vand og Brød allerede var udstedt, erklærede han, paa Grund af at han nylig havde været syg, hellere at ville afsone Mulcten med 4 Gange saa langt Fængsel paa ordentlig Kost, nemlig 12 Dage. Denne Straf udstod han nu i et eensomt, reenligt, og i enhver Henseende upaaklageligt Fængsel; under Arresten gav han mange Beviser paa Uordentlighed, Urimelighed og Opsætsighed, men gav, ifølge udtrykkelig Lægeattest, i Arresttiden ingen Tegn paa Sindssvaghed. En 8 Dags Tid efter blev han derimod vanvittig, en Sygdom, der maa antages at have ligget i hans naturlige Disposition, da baade hans Fader og hans Søster ere vanvittige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den philosophiske Examens tredie og sidste Prøve afholdtes ved den academiske Læreanstalt den 26de, 27de og 2de Februar med fire Academister, af hvilke Christian Frederik Lütken, Søn af Lector Lütken i Sorø, for samtlige tre Prøver erholdt Hoved characteren Laudabilis et publico encomio ornatus. Af de øvrige erholdt tvende Hovedcharacteren Landa bilis og en Haud illaudabilis. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Collegial=Tidenden indeholder nu følgende Fortegnelse over de Hovedgaarde, paa hvilke Hoveriet, saavidt det af Amtmændenes Jndberetninger har været at udfinde, er aldeles ophævet i Aarene fra 1838 til 44 inclusive. Kjøbenhavns Amt: for Vibygaard og Benzonsdahl. Frederiksborg Amt: for Svanholm og Egholm. Holbeks Amt : for Egemarke og Bødstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Sorø Amt: for Ødemark, Castrupgaard, Førsløv og Fugleberggaarden. Præste Amt: for Lundbygaard. Odense Amt: for Margaard, Østrupgaard, Veirup gaard, Hverringe og Bøgebjerg, Harritzlevgaard, Tybrind, Sparretorn, Vedelsborg, Elvedgaard. Svendborg Amt, for Hellerup, Broholm, Steensgaard, Egelykke, Tidselholt, Holsteenshuus, Rakkebølle, Hvedholm Heldagergaard. Maribo Amt for Juellinge, Vaar skovgaard, Maribo Ladegaard, Bennitzegaard, Knutenlund, Egholm, Hardenberg, Rosenlund, Nørregaard, Nielstrup, Sæbyholm, Ourupgaard, Kringelborg, Bramslykke, Ourebygaard. Aalborg Amt: for Albek, Vorgaard, Gunderupgaard. Hjørring Amt, for Hjermitzlevgaard. Randers Amt: for Skjervad, Estrup lund. Ringkjøbing Amt, for Ausumgaard. Thisted, Amt : for Veslesgaard, Aagaard. Veile Amt, for Palsgaard, Bygholm. Viborg Amt, for Fousing og Hegnet. Den Maren Jensdatter og hendes Medskyldige, Tjenestekarl Hans Nielsen, paa Falster, overgaaede Høiesteretsdom, ved hvilken de Begge vare dømte fra Livet, fordi de havde myrdet Niels Bækmand, Førstnævntes Ægtemand og Sidstes Huusbond, blev exeqveret den 4de ds. Hs. Maj. havde dog formildet Dommen derhen, at Marens Liigs Henlæggelse paa Steile og Hjul bortfaldt, og Hans Nielsen slap med at kagstryges og indsættes i Rasphuset paa Livstid. Maren Nielsdatter gik Døden imøde med tilsyneladende Rolighed, og Executionen paa hende udførtes af Skarpretter Dyring med megen Accuratesse. Derefter blev Hans Nielsen paa vedbørlig Maade strøget til Kagen (Loll. P.) af Skarpretter Hylsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
J Ribe-Egnen, i Landsbyen Billum, feirede et ærværdigt Par, forhenv. Gaardmand Hans Pedersen Kjær, og Hustrue, Abelone Hansdatter, deres 65 Aars Bryllupsfest. Jubelparret, hvoraf Manden er 94 og Konen 87 Aar gammel, er, efter dets Alder, endnu rask og rørigt. (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den 20de d. M. feires i Nærheden af Aalborg en af de sjeldnere Huusfester, idet Pibemager Christian Bruun i Røvling Sogn paa denne Dag fylder sit 100de Aar. Hans anden Hustru, som er over 70 Aar gammel, ligesom ogsaa talrige Børnebørns=Børn, ja, saavidt vides, endog Børnebørns Børnebørn, omgive ham. Den raske og rørige Olding er en stor Deel af Byens og Omegnens Beboere bekjendt af sine jævnlige Fodtoure, som han tilbagelægger med ungdomme(Aalb. Av.) lig Lethed. Den 2den de, stededes til Jorden i Horsens afdøde Cancelliraad og forhenværende Postmester Malling. Mange Uindbudne havde indfundet sig, for at bevise den Afdøde den sidste Hædersbeviisning. Hr. Pastor Tetens skildrede i en smuk Tale ved Graven det store Tab, den paarørende Familie leed ved denne hans Bortgang, hvormeget han vilde savnes af hans mangfoldige Venner og af de Mange, han gjerne rakte Haanden i Nødens Stund. Cancelliraad Malling, vil sikkert længe være i Minde som den blide, særdeles venlige og af Alle afholdte og agtede Mand. (Hs. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Den godgjørende Bondemand Christen Larsen, i Lundum pr. Horsens, der, som vi for kort siden berettede, havde skjænket 300 s til Lundum og Væhr Sognes Huusarme, er i disse Dage ved Døden afgaaet i en Alder af 66 Aar. (Hs. Av.)J Lyngby Sogn, Sønderherred, blev i forrige Maaned født et Barn med to Hoveder, fire Arme og fire Been. Det var naturligviis dødfødt. (R. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Fra Viborg Tugthuus er i Torsdags undvegen Fangen Chr. P. Egeberg, født i Hansted Sogn, Skanderborg Amt, 26 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Skibs=Efterretninger. Først i Februar vare 53. Skibe gaaede ud fra Tønning, hvortil nu er indkommet den sørgelige Efterretning, at Mange af dem ere totalt gaaede tilgrunde i en Uveirstorm den 11te. - Paa Raaberg Forstrand er indstrandet et tomastet Skib, uden levende Menneskers Medfølge, ladet med Tømmer, hvoraf er bjerget over 600 Tylter Planker. - Ved Sønderboe, er ligeledes inddrevet et Skib uden Mennesker og med Bunden iveiret. Det var ladet med Hamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Handels=Efterretninger. Handelstanden i Raa ders er kommen overeens om, herefter at betale Kornet til Landmændene efter Vægt. Denne Foranstaltning vil være gavnlig saavel for Producenten som for Kjøbmanden, da det vægtigere derved betales efter sin virkelige Værdi, og Leverancerne i det Hele taget ville kunne ventes tilfredsstillende. Det var ønskeligt, om denne sikkert meget hensigtsmæssige Vedtægt kunde blive almindelig. Ved denne Forandring vil altsaa, efter hvad man erfarer, i Forhold til de Priser, der i de senere Tider have været gjældende, 1 Lpd. Rug komme til at koste 3 Mk. 4 s., 1 Lpd. 2radet Byg 2 Mk. 2 s., 1 Lpd. d. 2 Mk., og 1 Lpd. Havre 2 Mk. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Landeiendoms-Salg. Hr. Arnemann, tidligere Besidder af Rohlstorf, har nu tilkjøbt sig det adelige Gods Graban for 165,000 Rdr. Courant. - Maren Mølle ved Mariager er solgt til Forvalter Tüchsen, for 17,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Copulerede. J Kjøbenhavn den 3die Marts Cand. med. Gjording; den 4de: Cigarfabr. D. Hartwig, og Cand. juris Bahneberg. (Af Flyveposten, der kun anfører Brudgommens, men ikke Brudens Navn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Aarhuus, den 11te Marts. Dampskibet "Loven begynder i de første Dage af April sine sædvanlige Farter mellem Kiel og Snoghøi, nemlig hver Tirsdag Morgen Kl. 7 fra Kiel og Onsdag Morgen, Kl. 6 fra Snoghøi, Alt uforandret som ifjor, ligesom det derfor og i Maanederne Juni, Juli og August foretager de sædvanlige Farter paa Aarhuus, der igjen i Septbr. og Octbr. indskrænkes til Farten mellem Kiel og Snoghøi. Den bestemte Dag, naar Farten begynder, skal nærmere vorde bekjendtgjort. Skibet har igjen erholdt nye Kjedler, og Damekahytten er bleven udvidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Bekjendtgjørelser. Det bringes herved til fraværende Slægtningers og Venners Kundskab, at det alvise og kjærlige Forsyn igaar Formiddags paalagde mig den tunge Prøvelse, at min inderligt elskede og eneste Datter, min uforglemmelige Jensine Jørgine Pauline Margarethe, 20 1/2 Aar gl., efter 2 Aars Svagelighed og 8te Maaneders tunge og med sjelden Taalmodighed haarne Lidelser, af Vattersot, ved en blid og rolig Død gik over til en bedre Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Det er for mig en lindrende Trøst at Enhver, der kjendte den Afdøde, vil tage Andeel i min haarde Skjæbne, og med mig føle det smertelige Savn, som hendes Bortgang foraarsager mig. Aarhuus, den 9de Marts 1846. Severine Kragh, født Lihme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Det blev herved min sørgelige Pligt at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, at min eiegode Mand Mathias Rahbek, Sognepræst for Linaae og Dollerup Menigheder, sidstleden 4de dennes ved en rolig Død omskiftede Tiden med Evigheden, i hans Alders 65 Aar. J 39 Aar var han min trofaste Ægtefælle og sine 2de Sønners retskafne Fader, en elsket Datter modtager ham i Evigheden. Som Sjælesørger i 34 Aar var hans ivrigste Bestræbelse at opfylde de Pligter, der paalaae ham, og med inderligste Velvillie stod han sin elskede Menighed bi med Raad og Daad, og Mange ville vist velsigne hans Minde. Kun Tanken om en salig Gjenforening hisset trøster mig i min billige Sorg. Linaae Præstegaard, den 5te Marts 1846. M. sal. Rahbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 13de Marts 1836 opføres: "Tordenskjold, Tragvedie i 3 Acter af Oehlenschläger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-12
NB. Næste Forestilling: Mandagen den 16de Marts. Orlamundt.