Aalborg Stiftstidende, 1844-06-10
Udlandet. Jblandt Talerne ved Lafsittes Grav gjorde især Hr. Garnier Pages et dybt Jndtryk paa Tilhørerne. Hver Dag, sagde Taleren iblandt Andet, har sin Sorg. Atter synker en af de Mænd, som hellige sig Folket og eie dets Kjærlighed, udmattet i Kampen, og vi, som Slaget. traf saa haardt, vi nærme os Dit Lig, Laffitte, for at udtale vor Smerte. J alle deres Navn, som leve af deres Arbeide, i deres Navn, som deeltoge i Julikampen, i deres Navn, hvem Fremtiden tilhører, nærme vi os denne Baare, for at bevise Haandværkerens Søn, Julimanden, Borgeren, den høihjertede, kloge Statsmand vor Høiagtelse. J Haandværkernes Navn, i Alles Navn, hvis Arbeide gjør Jorden frugtbar, i Jndustriens og Handelens Navn bevidne vi her den Mand vor Taknemmelighed, hvis hele Liv var et langt priisværdigt Arbeide. J alle Lidendes Navn, hvis Smerte du lindrede hvis Kummer du stillede; i de Svages Navn, som du styrkede; i de Nedbøiedes, som du reiste i alle Forurettedes Navn, for hvem du aldrig ophørte at kæmpe; i Folkets Navn, hvis Lykke og Hæder du proclamerede som den sande Souverinitet - være dit Minde, Laffitte, for evig velsignet, Faa Dage for din Død har du testamenteret Fremtiden et politisk Testament. Du har seet Egoismen lamme Magtens Spændkraft og du har gjort opmærksom derpaa; du har seet Fordærvelsen indsnige sig overalt, smitte Alt, og du har betegnet den; du har seet det dybe Saar, hvoraf Frankrig lider, og du har hentydet derpaa; Fremtidens Mænd komme til din Grav for at modtage det Testament af Pligter, som du har efterladt dem. De vide, hvor stort og vanskeligt det Kald er, at frelse deres Fædreland fra Egoisme og Fordærvelse, men de ville ikke vige tilbage (Bifald; de vide, at Lidelser og Smerter vente dem, at de behøve et utrætteligt Mod, men de ville ikke lade sig skræmme." – Ved Tilbagekomsten fra Pere Lachaise truedes Roligheden et Øiblik ved en den gamle Beranger tiltænkt Qvation. Han havde besteget en Vogn, og nogle unge Mennesker fik i Sindeat spænde Hestene fra, hvilket ogsaa lykkedes dem. De trak Vognen et Stykke, indtil Municipalgarden fik dem standset. Beranger frabad sig denne Hyldest og naaede misfornøiet sin fredelige Bolig i Passy. – Til Oprettelsen af et Mindemærke for Laffitte skal aabnes en Nationalsubscription. - De 500 Mill. Fr., som Huset Laffitte & Co. havde tilbudt Regjeringen til Anlæg af Jernbaner, blive nu tilbagebetalte. – En Skrivelse fra Constantine af 14de Mai beretter, at Hertugen af Anmale har gjort et nyt Tog, hvorpaa omtr. 600 Kabyler toges til Fange og mange dræbtes, Jblandt de Fangne befinder sig Achmed Beys Koner, Børn og Slaver. Jblandt de forskjellige Gisninger og Grunden til den russiske Keisers Reise, er ogsaa den, at han siden Legitimisternes Demonstration paa engelsk Grund har skjænket deres Bevægelser den største Opmærksomhed og nu vil udtale sig til Fordeel for Hertugen af Bordeaux. Han skal ogsaa have foreslaaet det engelske Cabinet en for dette Land ligesaa hæderlig som fordeelagtig Forbindelse. Under alle Omstændigheder vil denne Reise være af stor Betydning for Ludvig Philipps Dynastie. Den Sidstes Reise til England vil først indtræffe om 3 Maaneder, og han skal have Møie med at udslette det Jndtryk, som Keiseren efterlader sig. - Det franske Blad Commerce indeholder følgende paafaldende Efterretning: "Sultanen af Marokko har, ifølge Pariserblade, erklæret Frankrig Krig og truet at ville angribe de franske Besiddelser i Afrika. Sultanens Søn staaer i Spidsen for Tropperne."