JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-04-01
London, den 15de og 18de Marts. Man begynder nu her at opgive alt Haab om en hastig Fred. Man troer, at Engeland skal, ved at understøtte Oprørerne i Frankrige, søge at gjøre en Diversion. Sir Edward Pellem stal af den Aarsag have inde paa sin Eskadre, foruden mange franske Officerer, Krigsfornødenheder og Flinter for en Armee, af 40,000 Mand. Endnu skal der føres bestandig en Brevvexling mellem Hr. de Puisay, som altsaa vel endnu maae være i Live, og hans Velynder Hr. Windham. Feldtleirene i Engeland ere allerede bestemte for næste Sommer, hvoraf nogle ville slutte et forestaaende nyt Parlementsvalg. Sir Edward, Pellew, som nylig er bleven udnævnt til Baronet, er for 3 Dage siden afgaaet med sin Eskadre fra Falmouth til de franske Kyster. Den bestaaer af 5 Fregatter og nogle mindre Skibe. Enhver Fregat skal føre en flad Baad med sig. - Admiral Christian er i Løverdags ankommen fra London til Portsmouth, og har den følgende Morgen opstukket sit Flag paa Skibet Thunderer. Han har givet alle sine Officerer Ordre, til at begive sig til deres Skibe, og man troer, at han i Dag skal afgaae til Vestindien med 3 Linieskibe, 1 Fregat og 20 Transportskibe med Tropper. - Til Lissabon ere adskillige Skibe af hans forrige adspredte Flaade ankomne. - Et fra Lissabon kommen Skib beretter, at en fransk Eskadre af 9 Skibe var passeret Gibraltar, og styrede Coursen mod Sydvest. Endskiønt det temmelig almindelig troes, at den hollandske Flaade var gaaet til Norge, saa gaaer der dog et andet Rygte, at man har seet den ved Ørkenerne, og at dens Hensigt var, at gaae omkring Schotland til Brest; men, efter en anden Beretning, skal den være i Nærheden af Terelen. En Paketbaad fra Tortola er ankommen med den Efterretning, at 2 af vore Krigskibe og adskillige Transportskibe af Admiral Christians Flaade ere ankomne med 2 til 3000 Mand til Martinique, hvor der nu skulle befinde sig i alt 6000 Mand; et Antal som man i det mindste holder for tilstrækkeligt til at imodstaae, Fienden. En i Anseelse værende Ministerialtidende for i Dag modsiger dog denne Efterretning, for saa vidt, at den paa staaer, at der af benævnte Flaade kun var ankommen i Transportskib dertil, men derimod fra Gibraltar 2000 Mand.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Paa Øen St. Vineent have vore Tropper lidt et stort Nederlag. Den 8de Januarii angreb Fienden Leiren ved Colonaire og tvang vore Tropper til at forlade deres Artillerie, Munition, Bagage o. s. v. Tvende Overløbere skulle have forraadt Fienden vore Troppers svage Stilling, og derved foranlediget denne Ulykke. De anførte selv Fienden, overrumplede Forposterne, og nedsablede dem. Herpaa bemægtigede Fienden sig et Batterie efter et andet, og endelig erobrede den hele Leir. Vort Forliis, besynderlig af Officerer er meget stort, saasom 2 bleve dræbte, 16 saarede og 1 Fangen. Blandt det Saarede ere Commandeuren, Brigadegeneralen Strutt, og Oberstlieutenant Harcourt. En fangen fransk Officeer paastaaer, at Angrebet er bleven udført af 300 Mand. Den 15de fik Brigadeergeneral Hunter en Forstærkning, angreb Fienden, drev ham tilbage, men maatte atter trække sig selv tilbage. Den 20de og 21de skal han have fornyet Angrebet, og gandske slaget Fienden.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
General O Hara skal have udbedet sig en Forstærkning for Garnisonen i Gibraltar, saasom han frygtede for et Angreb, fra Spaniernes Side. Derimod forsikres nu her, at vor Gesandt, Lord Butte, har udvirket, at der blev sendt Ordre, til Cadix, at aftalle 200 Linieskibe. En fransk Kaper, som var i Alicante, og havde fratager os nogle Skibe, skal ogsaa have faaet Ordre at begive sig bort. - Jmellem Frankrige og Amerika skal nu være i Værk en Tractat, som angaaer meere end blot Handelen. - Til Plymouth er ankommen et americansk Skib med 29 brittiske Fanger, som ere de sidste i Brest. Medens dette Skib laae i Brest, ere 2 Fregatter og 6 Transportskibe afseilede derfra, og, som man troer, gaaer til Vestindien. Der gik ogsaa det Rygte, at en Forstærkning fra Orient, og den Eskadre, som nylig var i Cadix, ere afseilede derhen. I Havnen laae henimod 200 engelske Skibe, som man nu ogsaa vil sælge til Fremmede. Videre laae der 3 Linieskibe og 5 Fregatter for Anker, men som kun havde 1 Deel af deres Mandskab inde. – J Portsmouth vil man have den Efterretning, at 8 store Fregatter ere den 19de December løb, ne ud fra Rocheforn, for at opsøge Sir. Pelles Estadre.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Paris, den 17de Marts. der giøres nu mange Væddemaal om, at en almindelige Fred skal inden 3 Maaneder komme i Stand. Den forrige Krigsminister Beurnonville selv har blandt andre, som man forsikren, desangaaende væddet om en betydelig Summa, Stadem Majenne er bleven indtager af Chouanerne. General Hoche har paa Stædet ladet arrestere Brigadechefen Ca mars og Bataillonschefen Loziry, og overleveret dem til en Krigsret, saasom de ved Stadens Jndtagelse af Chouanerne have gjort sig skyldig, om ikke i Forræderie, saa dog i det mindste i Efterladenhed.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Stockholm, den 18de Marts. Fra Carlscrone har man den Efterretning, at der skal harstes med Flaadens Udrustning, og at der allerede er bleven sluttet Accordder og Leverancen til samme. - Hof marskal Baro Munk har bragt hertil fra Schwerin vor tilkommende Dronnings Portrait for Hans Majestæt Kongen. Samme at bleven malet i Berlin, og har en Diamantindfatning i 10,000 Rigsdalers Værdie.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Wien, den 19de Marts. Da nu Erkehertug Carls Afreise, som var berammet til Forgaars, af ubekiendte Aarsager igjen er bleven opsat, saa vil Publicum heraf slutte til en nær forestaaende Fred. Krig rustningerne fortsættes imidlertid endnu uophørlig. - Efter Breve fra Rom ere 10,000 Mand i Anmarch, hvilke Konge af Neapel har afsendt, giennem det pavelige Gebet, til Forstærkning i Lombardiet.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Denne Nationalconventens Proclamation er her i Rotter Cam og andre Søestæder med megen Høitidelighed bleven derkiendtgjort. J Rotterdam blev strax paa det store Torv op Frist et Telt med Nationalslag, i hvilket de fornødne Officerer, begave sig, for at antage Folk til Søetienesten. Saavel hersom i Rotterdam og i andre Søepladser ere ankomne Commissarier fra Nationalconventen, for at befordre Hvervingerne. ster Marinen og Flaadens Bemanding. Det her værende ge heime Raad har desuden udsat en særskilt Præmie for dygtige Matroser, i det de faae 40 Gylden ved Anhvervelsen, og 5 Gylden, naar de inden 15de April begive sig ombord paa Skibene.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Frankfurt, den 22de Marts. Ogsaa fra Coblenz meldes: at de der værende franske Offcerer tvivle ikke om, at jo Freden skal blive sluttet. De paa staae selv, at Præliminarierne vare allerede saa godt som afgjorte. Kun i Henseende til nogle Rigsfyrster fandtes iblandt andre endnu mange Vanskeligheder. Den franske Armee, skulde foreløbende trægge sig bag Maas, og General Jourdan blev venter i Coblenz. - Dersom Freden ikke kommer i Stand, skal den største Deel af den Keiserl. Armee trække sig tilsammen i Egnen af Maynz, i hvilken Stad Erkehertug Carl skal have sit Hovedqvarteer. Ved bemelte Armee er endnu slet ingen Bevægelse. - Fra Bøhmen, Ungern a. ventes endnu 180 Remontheste til den Keiserlige Rhinarmee. - Hertugen de Duras, Grand af Spanien, er den 10de ankommen fra Verona til Augsburg, og reiser efter hans egen Angivelse, som Kong Ludwig RVIII Gesandt til Kongen af Engeland i London. Arich og Bern have allerede formelig erkiendt den franske Republik.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Vesel, den 24de Marts. Aarsagen til det franske Hovedqvarteers forestaaende Forslyttelse til Maas synes, ved nyere Efterretninger, nærmere at blive oplyst. J Følge samme skulle nu de hinsidige Kongelige Provindser ikke alleneste blive befriet fra alle Fordringer og tvungne Laan, men endog inden 3 Uger, fra de franske Tropper. Jmedens vi vente en nærmere Bekræftelse paa en saa forønsket Efterretning, føie vi hertil den Forsikring, at Erkiendelsen af en nye Demartationslinie er bleven lover af den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Hamburg, den 26de Marts Fra Sverrig er atter det allerede bekiendte Rygte bleven udspredt, at ikke alleneste Kongens Formæling med Prindsessen, af Mecklenburg Schwerin var til en ubestemt Tid bleven opsat, men ogsaa at der blev arbeider paa en Alliance med Rusland. men da den i Kiøbenhavn værende kongelige svenske Gesandt har, efter sit Hoffes Ordre, udtrykkelig imodsagt det, og sikre Efterretninger melde som tilforladeligt, at den svenske Flaade skulle forene sig med den danske, saa fortiener dette Rygte ikke at troes.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Helsingøer, den 1ste April. Fra den 20de Martii til i Dag ere 183 Skibe passerede Sundet. Den 29de Marts ankom her paa Reden Fregatten, St. Thomas, Capit. v. Docken, som skal ligge her som Vagtskib. I Gaar afseilede Capit. H. Krøyer til Ostindien og Capit. Campbell til St. Croix, men formedelst contrair Vindere samme i Nat komne tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Lolland, den 29de Marts For om mueligt at opmuntre andre til at udrydde Sælhumde, som saa meget bidrage til Fiskeriernes Ødelæggelse, helst da ikke ubetydelige Fordeele altid følge med Sælhundefangsten, anføres følgende Beretning fra Nysted i Lolland; Trende fiinke Mænd der paa Stedet, nemlig: Lotterie=Collecteur, K. P. Kielsen, Skoemager Frederich Olsen og Lodsen Rasmus Andersen, forenede sig til denne Hensigt, og dræbte, Tid efter anden ved Skud 12 Stkr. Endelig iagttage de, at Sælhundene krøbe op især ved lavt Vand paa Rodsands smaa Holmee, og nu søgte de at overraske Sælhundene, og dræbte med Slag. den 19de November 49 den 19de December den 1ste Januarii den 5te dito den 14de dito J alt . 119 Stkr. Unger have nogle af disse havt, nemlig 11, saa at 130 Stykker ere dræbte. – Fordelen af disse har været meget anseelig ved Tran og Skind, ligesom Fordelene ved Fiskerierne upaa tvivlelig ikke vil udeblive for Byen. Naar man paa andre Stæder vil lægge Mærke til denne Begivenhed, da vil det ikke feile, at man jo og vil kunne ødelægge disse skadelige Dyr, og da erindre sig disse flinke Mænd, der have udmerket sig paa en bædrende Maade.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Kiøbenhavn, den 1ste April. Torsdagen den 31te Martii var det Kongl. Maler=Billed, hugger= og Bygnings=Academie forsamlet under Præsidio af H. K. H. Arveprindsen. Efterat Elevernes Arbeide af H. K. H. var taget i naadigst Øiesyn, og Academiet havde taget Sæde i den store Figursal, behagede H. K. H. at uddeele de Præmier, som Eleverne i afvigte Aar vare tilkiendte, nemlig ved Concursen for de store Præmier: J Malerkonsten: Carl Propsthavn den store og David Ham den mindre Guld=Præmie. J Bygningskonsten: Carl Friderich Stanley og Lorenz Christian Kreiser, hver den store, samt Bernhard Hornbeck og Johan Georg Karlebye, hver den mindre Guldpræmie, Sølv Medailler. 1ste Qvartal, Christian Fædder Høyer, for Tegning efter Modellet den mindre og Michael Belchow i Bygningsskonsten den store Sølv Medaille. 2det Qvartal Peder Jensen Bloch for Tegning efter Modellet den mindre og Bernhard Hornbeck i Bygningskonsten den store SølvMedaille. 4de Qvartal: Peder Jensen Block for Tegning efter Modellet den store Sølv Medaille, samt Joachim Gotsche Schow og H. Hornemann ligeledes for Tegning efter Modellet, hver den mindre. J Bygningskonsten: Dobert Kalleberg den store og Nicolay Norup den mindre Sølv Medaille. J denne Forsamling blev optaget til Æresmedlemmer : Hr. Kammerherre Bülow og Hr. Kammerjunker Blücher, begge ved H. K. H. Arveprindsens Hof, samt Hr. Professor Baden, ved Universitetet i Kiel.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Den 30te December 1795 er Consumtionsforvalteren i Frederichssund, Lange Severin Fanøe, allernaadigst udnævnt til Consumtions Jnspecteur i Roeskilde; Consumtions Controlleuren i Roeskilde, Jens Reiersen, til Consumtions Casserer sammesids; Consumtions Controlleuren i Frederich, sund, Jens Bøye, til Consumtions=Casserer sammesteds, Consumtionsskriveren ved Vesterport, Rasmus Georg Severin Rasmussen, til Consumtions=Jnspecteur i Frederich sund, og Fyr=Inspecteuren paa Anhold, Niels Holsøe, tilConsumtionsskriver ved Vesterport for Kiøbenhavn. Den 10de Februarii 1796 er Capitain-Lieutenant i Søe=Etaten Georg Emanuel Conradt Eberlin, allernaadigst udnævnt til Jnspecteur ved Øresunds Toldkammer. Den 23de Marts er Taxadeur Schade ved Kiøbenhavns Toldbod efter Ansøning i Naade entlediget, og i hans Sted udnævnt KiøbmanJohan Casse. Paa det at Udførselen af Bygningsgruset fra de afbrændte Grunde kunde giøres Vedkommende saa lidet bekostelig, som mueligt, har man strax efter Branden tilladt, at samme et ter Anviisning fra Stadens Kæmner=Contoir for den største. Deel er bleven aflosset paa de Staden nærmest liggende, og især de saa kaldte Farimagsveie, men, da disse, efterat den derpaa Aflossede er besørget udjævnet, nu ikke kunde imodtage mere deraf, uden at blive bedærvede, saa ere Stadens Kæmnere beordrede ikke at meddele Anviisning til nogen videre Af lysning paa disse Veye, og om nogen skulde antræffes desuagtet paa samme herefter at afløsse enten Bygningsgruus, eller anden Areenlighed, maae han vente, at saadant hans ulovige Forhold for Politieretten vil vorde indklaget, paa det athan derfor med vedbørlig Straf efter Placaten af 16de Febr. 1780 kan vorde anseet; hvilket til Efterretning og Advarsfor alle Vedkommende herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te Martii 1796. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad Da der ved det kongelige preussiste Postamt i Hamborg er truffet den Jndretning, at de til Storpohlen og Lithauen bestemte Breve herefter fra Hamborg af kan gaae ufrankerede dog saaledes, at de til og over Warskou forsendende Breve ogsaa ifald Afsenderne forlange det, kan frankeres directe til War schou med 22 Ls. fra Hamberg af, hvorimod de Breve som en bestemte til Cracon og omliggende Stæder, der ere i rommersk keiserlig Besiddelse ikke anderledes blive modtagne end franceTornowitz med 16 s fra Hamborg af, saa bliver denne Forandring i den udenlandske Taxte af 2den November 1767 dens 2den 22de Nummer herved til Efterretning for alle Vedkommende bekiendtgjort. General Postamtet, den 1ste April 1796.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Den 28de og 29de Martii gik Vagtskibene til Beltet i Øresund under Seil til deres bestemte Poster.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Ved Tallotteriets 555 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 50. 35 s. 17. 4.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Tirsdag Morgen den 5te April afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før"fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir. Læset Vil da see hvad Flid og Stræbsomhed kan virke saa betragt den retskafne PEDER N. MöLLEn, Kiøbmand paa Molde. I Ungdoms første Aar höd Armod ham at sørge. for sig selv. Umoden i frugtbringende Kundskaber. unddraget den Hielp Ungdommen saa saare behøver, besluttede han at forsöge sin Lykke, og tilig vovede sig paa Verdens Hav Overladende sig i Forsynets Haand udvalgte han sig Kiöbenhavn. Her var den første Havn i hvilken han landede, Troeskab, Redelighed og Flid gjorde ham elsket sine Foresatte Uden Mangel af det Nødtørftige forsvandt nu hans første Læreaar. paa Tidens hastige Bane fra Dreng til Karl. Nidkier og aarvaagen i sit Kald: opflammet af en evig Ild for sit Vel tiende han saa redelig andre, at Forsynet belønnede ham til at være Huusholder over egne anbetroede Gaver Her viste han en lige Troeskab Han vovede sig strax ud til fierne Land for at erhverve sig Hielp og Venner, til. sin Lykkes videre Forfremmelse. Disse hans redelige Bestræbelser lykkedes ham men træt i Tidens Længde at dette urolige Livsögte han sig en Roligheds Havn, Molde var da Stedet han udvalgte sig. og han fandt der en sikker Grund for sit Haabs Anker, Indtil han i Døden forlod denne Havn. den 3die Martii 1796. for at lande i den fuldkomnere. Hvor utrættelige hans Bestræbelser have været for sig selv og fine Medmennesker lære vi i hans Valg af den da ubetydelige Kiøbstæd, Den syntes mindre end fordeelagtig for en Kiøbmand, men han vovede alt. og ved fine fornuftige Planer og Fremgangs Maade gjorde at Molde nu er en ikke ubetydelig Kiøbstæd Han hialp andre ved at hielpe sig selv Gjorde alt hvad han kunde til Moldet blomstrende Held. Saaledes fandt han paa dette Sted alt hvad der udgjorde kans Livs Lyksalighed Forening med sin huuslige og stræbsomme Ægtefælle :med hvilken han blev velsignet med 5 Sömmer og en Datter, af hvilke de 4 Sönner ved Faderens Flid, allerede ere Kiøbmænd paa Molde: og Datteren vel forsørget i Giftermaal. med Doctor Medicine Cour. I Livet kiendte vi da vor uforglemmelige PETERNIColai föll. Ex. som en trofast og kierlig Ægtefælle, Den ömmeste Fader for fine Børn. sit Huses Glæde. sine Medmenneskers Hielp og Velgiører, Glad kunde han derfor forlade: Verden. Da Livets Kræfter af en bestandig Virksomhed; Høie Alder 76 Aar vare fortærede. Læsen. Her seer du, hvad Redelighed, blid og Retskaffenhed kan virke. Vil du ligne ham, saa stræb at blive hvad han har været.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
en god Borger: en ædel Christen C. A. Möttra.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Sørge=Tanker. ved salig Frue Kammerraadinde Seestes Død i Colding. den 9de Martii 1796. Saa gik du da, Udvalgte, din sidste Bestemmelse i Møde Vi kiendte Dig, J Venskab trofast J Ømhed og Medlidenhed efterlignelsesværdig J Sagtmodighed og andre Dyder et Mynster, Vi misunde Dig da ikke den Lykke, At Du nu faaer Løn for Dydens Møie Kuns vi fælde Venskabs Taarer ved Din Grav. Et himmelsk Smiil, o Sallige, hiemkaldte Dig til Glæder, Og mange, mange trøstesløs nu ved Din Gravsted græder; Hvem kiendte vel Din Vandel her, og hædrer ei dit Minder, Kan de Din Dyd og ædle Daad vel glemme nogensinde Ei strøe vi Blomster paa Din Grav, som Du ei kan fortiene: Enhver usløret Sandheds Ven det samme med os meene. Vi vil da fra Dit Hvilested med dette Ønske gaae : Gid at vi alle ligne Dig, naar vi ved Maalet staae, Farteer.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Avn SSk. At Udsalget af det forhen værende kongel. danske Bouldsmanufakturs Varer, som formedelst Overleringen til dette Manufakturs nu værende Eiere siden den Aars Begyndelse har været standset, nu igien er aabne fölgende Ni Oplagssteder, nemlig : hos Klædekræmmer Helgerud, Slotspladsen Nr. 1 Hiørnet af Hertugindegaden. Thortsen, store Kiøbmagerg. No. 99. Ponsaing, Östergade No. 10. Kall, Hiörnet af Kronprindsen, og Kiøbmagergade. With, Östergade No. 21. Borup, Hiørnet af Kiøbmager. Silkegaden. Henningsen, Hiørnet af Amatore og Helliggeiststræde. Guldberg, Christianshavn Hiøre. at store Torve- og Kongen. gade.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
hos Kiøbmændene Kye og Helt i store Strandstræde 11, det giver man sig den Ære herved tienstligst at bekiengjøre, og tillige, saavel paa Grund af Varenes bekiende Godhed, hvilken Manufacturets nye Eiere og Bestyre, med Fasthed kunne love, i det mindste ikke at skulle rede forringet, som ogsaa paa Grund af at deres forrige Pe ser saaledes ere nedsatte, at de ei blot ere lige med, m. tildeels ringere end Priserne paa udenlandske Vare af 16 Godhed, paa det bedste at anbefale Manufakturets oven regnede Oplage til den Sögning, ved hvilken det ei bli kan bestaae, men, efter Interessenternes som efter at sande Fædrenelandsvenners Önske, fremblomstre i stefestigende Fuldkommenhed, til virkelig og stor nan nal Nytte og national Hæder. De Handlende og andtsom Kiöbe af disse Vare for 100 Rdlr. og derover, gives i Procent Rabat for contant Betaling, og behager den li Fald at henvende dem til ovenmeldte I hortsen og Ka Directionen for det danske Bomuldsmanufaktur. Helgerud. Bech. Thortsen. Ponsning. Ka
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Øresunds og Helsingøers Syge=Hospital. Under denne Benævnelse er den 1ste Martii sidste en St. telse bleven aabnet i Helsingøer, udi hvilken Søefaren, af alle Nationer, som bringes syge i Land, og de Syge af Hesingøers Jndvaanere, samt de uden for denne Bye, som maat forlange det, blive antagne, imod en billig Betaling, som er bestemt efter 3 forskellige Classer. Et bestemt Antal af fo tige Syge i Helsingøer, som ingen anden Hielpeller Tilst. have, bliver og derudi optagen, uden videre daglig Betaning end en vis aarlig Afgivt, som af Byens Casser for de udbetales. Til Grundens Jndkiøb, Bygningernes Opførstse og Jnventariets Anskaffelse har det allernaadigst beha Hans Kongelige Majestæt at udstæde Sin Garantie for Leaf den dertil behøvende Summa 17000 Rdlr., samt at tilde 1000 Rdlr. aarlig Anvendelse af Øresunds Fattigkaffenindkommer, til Renters Betaling og aarligt Afdrag paa denfante Capital. J øvrigt blive de aarlig fornødne Udgivter, denne Stiftelses Vedligeholdelse at bestride, deels af det, sin for de Syge daglig betales, deels af et frivilligt aarligt Bidrag af mere end 650 Rdlr., som Helsingøers goddædige indvaanere ved Subskription have forbunden dem til. De Engelske Handelshuse i Helsingøer have for de Sørfarende Sy af deres Nation betinget 4 Værelser, som stedse skal staae til res Brug allene, hvorimod de betale en aarlig Recognition i Hospitalet af 250 Rdlr., uden derved at være befriet eller i mindste Maade lettet for de bestemte daglige Udgivter for de Syge. Directionen har allerede havt den Glæde, samme Dag Hospitalet blev aabnet, ikke alleneste at see Subskriben, sernes Antal anseelig forøget, men endog at modtage en betygelig Gave af 800 Rdlr. og een af 30 Rdlr. til Hospitalet, at gelgiørende Medborgere. En kort Underretning om Vilkaamene, paa hvilke de Syge antages i Hospitalet, kan faaes med det første i de fleste europæiske Sprog, i Kiøbenhavn hos Hr. Hofbogtrykker Møller, og i Helsingøer hos Fuldmægtigen r. Hostrup. ha Jversens fyenske Avis No. 22, beretter: At jeg er bleven entlediget fra Proviantsforvalter Embedet 3" Saa opfordres jeg til herved offentlig at erklære : At denne Berer ning er usand og falsk. Ligesom det Kongelige Rentekammer, i nogen Tid derom har tilskrevet mig, saaledes har det ei helser nogen Tid kunne falde mig i Tanke, da et retskaffent og rekeligt Forhold efter Pligt og Samvittighed betrygger enhver Embedsmand. Men da denne Jversens Efterretning kasten Mistanke paa mit Embeds Førelse, saa kan ingen anden enden ond og skadefra Mand dertil have givet Anledning og indført slet; Jversen opfordres derfor, om han selv vil frikiendes, at nævne Manden, paa det at han kan kiendes. Malignumsperno vulgus. Frederichshald, den 26de Martii 1796. Kløcker.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Ved Gerhard Martensens Død, mistede Staten en nyttig og duelig Borger, en ædelmodig og retskaffen Mand da jeg en sand og oprigtig Ven. Inderlig rørt over Tabet af denne sieldne Mand, giver jeg mig den Frihed at bekiendtgiøte, at den af os hidtil førte Handel continueres af mig under ket sædvanlige Firma: Thomsen & Martensen ; og smigrer nig med, fremdeles at skal fortiene vore Venners og Correvondenteres Yndest og Tillid. Peter Christian Thomsen. i min Moder Christiane Elisabeth, General=Krigscommissaire Christian Turens Enke, er den 27de Martii d. A. her i Helsingøer ved Døden afgangen, bliver herved fravæstende Slegt og Venner bekiendtgjort. Louis Tuxen.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Hof N. D. Riegels's smaae historiske Skrifter er udkommet 2den I Deels 1ste Hefte, som sælges for 32 s. paa Trykp. og 40 sk. paa Skrivp. hos Forlæggeren A. Soldin i Myntergaden Nr. 57.
Berlingske Tidende, 1796-04-01
Debi= og Creditorer i Handlende Hr. Jens Harredslets Opbudsboe, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel at møde for Skifteretten her paa Stædet, de første for at betale deres Gield og de sidste at anmelde deres Fordringer, da enhver skal erholdRet efter Loven og Boets Beskaffenhed. Friderichsbald, di 19de Martii 1796. Leth. Heiberg. Kløcker. Paa Moss i Norge, hvor det Kongelige Norske Jægercori nogle Aar har været garnisonerende, bliver, formedelst samt mes Henfløttelse til Christiania, ved næste Paaske=Tid adskillige smukke som og ringere Gaarde baade til Kiøbs og til Leie at erholde.