JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Den 23de gav Keiseren allerede stor Audients, hvorved Prinds Erkekantsleren, Kronens første Embedsmænd, Ministre, Generaler &c. vare tilstæde. Samme Dag indtraden forrige spanske Kong Joseph ogsaa til Paris og tog ind paa Palaiet Eliske Napoleon. Det har altsaa kun været paa Skrømt, at han havde sendt Landdagen i Zrich et Erklæring, om at han slet ingen Deel havde i sin Broders Forretagende, og var villig at flytte til en anden Kanton, hvis Man fandt hans Ophold i Waabilandet betænkeligt, ligesom en bestemt befaling fra Wien, hvorefter Joseph skulde hentes fra Schweitz og bringes til Ungarn, da ogsaa kommer for silde. Hjeronymus (Ex Konge af Vestphalen), som ligerviis skulde transporteres til Brünn, sige senere Efterretninger skal have hængt sig selv i Grätz Af Bonaparteske Proklamationer omtale offentlige Tidender endnu adskillige med den bemærkning, et han efter Stuen. ildhed og Sagtmodighed - de som bekjendt ogsaa ere herskende Træk i hans Karakteer, For Resten ere de hinanden temmelig lige i Aand og Stil Til Alp. Departementernes Jndvaanere siger han, at de have Ret i et kalde ham deres Fader og lover alle Stænder Liighed. Folket i Jsere Departementet fortæller han, at han med Ørnens Flugt er ankommen til den godt Stad Grenoble; Diuphineserne have svaret til hans Forventning. Havde nogle Skyer end kunne forbunkle den store Mening, han havde om det franske Folk, saa har det, han nu seer, overbeviist ham om, at det stedse har viist sig Navnet af det store Folk værdigt, hvormed han hilste det for 20 Aar siden. Lyoneserne have stedse havt den øverste Plads i hans Kjerlighed. J roligere Tider vil han komme tilbage, for at afgive sig med deres Manufakturers Flor. Lyonesere! "jeg elsker Eder! (fortsættes i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Sverrig. J en Takadresse, som Rigets Stænder den 13de tilstillede Kongen og Kronprindsen, erklærede de deres levende Fortrydelse over den af den forrige Konge udstædte Protestation, hvori han, i det han beraaber sig paa sin Tron afstaaelse, søger et jøre sin Søns formeente Rettigheder, gjeldende i Fremtiden, saavelsom over en Artikel i nogle offentlige Blade, som kunde friste til at troe, at en fremmed Regjering tiltroer sig Ret til at blande sig i en fri og uafhængig Nations vigtigste indvortes Anliggender. "Som om - hedder det ved denne Leilighed - Rigets Stænde. nogensinde have lagt mindste Vægt paa hiin Afstaaelseskt." Overbeviiste om disse svage Forsøgs politiske Ubetydelighed, fornye de deres usvigelige Troskabs Forsikringer og have i øvrigt taget Beslutninger i Anledning af denne Gjenstand. J sit Svar siger Kongen: at han, uden at tillægge hine kraftløse Anfald større Betydenhed end de fortjene, desuagtet med Rigets Værdighed for Øie, har vedtaget en Deel af de Forholdsregler, Stænderne nu ønsee nødvendige. "Jeg haaber, at jeg ikke skal behøve at gjøre Brug af den Myndighed, J have givet mig. Kronprindsen, som svarede paa Fransk, og hvis Svar siden oplæstes i svensk Oversættelse af Prinds Oster, udlod sig saaledes: Den Fortrydelse, J have viist ved at læse de Anfald som ere gjorte mod Eders Frihed og Selvstændighed, vilde om det ellers var mueligt, forøge min Agtelse for Eder, min hengivenhed for det svenske Folk. Stærk ved de Rettigheder J have givet mig, lykkelig ved at have opfyldt mine Pligter imod Fædrenelandet, skal jeg med Rolighed oppebie dem, der ville frakjende os disse Goder. Jeg skal oppebie dem indtil Afsindighed saaledes har formørket Menneskefindet, at det nægter Folkeslagene Valgret og Frihed, og da skal jeg, ved at udvikle min Sjæls hele Kraft og det Mod, Himlen har givet mig, nytte dem til at forsvare Eders og mine Rettigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Storbrittannien. I Underhuset gav Lord Castlereagh den 20 de endeel interessante Oplysninger og Kongressens Faretagender, som blandt andet indeholder følgende: Kongen af Frankerig her garanteret det nærværende Holland; Po og Tessin bliver i Fremtiden Østerrigs Grændse i Jtalien. Paa Hannovers og Hollands Vegne var stedse bleven protisteret imod hele Sachsens Aftrædelse: uden en Deel deraf kunde Preussen ikke fyldestgjøres. En Deel af Pohlen, nemlig Hertugdømmet Warschau, kommer under et særskilt Scepter. Hannovers Udvidelse var høist billig, da der intet virksommere og trofastere Troppekorps havde været i engelsk Tjeneste, end den hinnoveranske Legion a. Angaaende de to modsatte Partier i Spanien tilkom det ikke Engelland at forlange noget Regnskab. Hvad de nye Konsulsioner i Frankerig anrik, var Talerens Mening, at paa sammes Udfald beroede baade Fredens Variehed, da Engelland aldrig tarstole paa Rolighed, naar Bonaparte igjen kommer til Regjeringen, og om Frankerig skal vende til bage til en morelsk eller til en militæredespotisk Regjering, Kommer dette Menneske frem igjen, da maae Europas Folkeslag forvandle sig til ligge saa mange væbnede Nationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Londoner Aviser meddele nu en Supplementar Konvention imellem Østerrig og Storbrittanien, der er undertegnet i London den 29 Juni 1814, hvorved begge Magter forbinde sig, at holde en Armee paa 75000 Md. nemlig 60,000 Rd. Jnfanterie og 15000 Md. Kavallerie, paa Benene, foruden det ligeledes bestemte russiske og preussiske Troppe-Kontingent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Indenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Resolution, dat. Wien den 4 Marts d. A., har det behaget Hs. Majestæt Kongen, naadigst at u nævne Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, til Danmark til Gouverner over Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Kjøbenhavn den 31 Marts. J Aftes Kl. imellem 9 og 12 som Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, tilbage her til Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
I Dag er Kour hos Høisamme, i Aften, den 31 Marts Kunstekademiets Stiftelsesdag, uddeler Holsamme de Eleverne tilkjendte Priisbelønninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Kjøbenhavns Vexelkours den 31 Marts. Hamborg 2 M. 627, k. S. 633. Amsterdam 2 M. 603. London, 2 M. 22 Rbd. Specier 635. Disse solgtes til 39 Rbmk.; for Kommitteesedler blev givet 67 1/2 pr. 100; Obligationer Avertissements. Gud har betroet os vort gode Udkomme: men vore Børn var hans største Gave; taknemmeligen frydede vi os ved vor eneste Datters Syslen iblandt os, og menneskelig drømte vi hendes Fremtids Lykke. - vore Veie vare ikke Herrens - To Sønner har vi tilforn mistet. Venner og Slægtninge, vor Lene Marie, snart 19 Aar gammel, har Herren ogsaa kaldet den 27 Marts. Han gav, han tog, hans Navn være lovet. Kun saaledes kan vi trøste hverandre; thi vi ere overbeviste om, at J føle med os den Sorg, som nedtrykker os, der begge nærme sig Alderens Dage. J saligt Liv, i evigt kierligt Minde, Du Faders Trøst, Du Moders Støtte lever, J stille Aftenstund vor Taare rinde, Dog Haab - vi sees, naar Gud os kræver. Hylke Mølle den 2 April 1815. Valborg Jørgensdatter. Morten Madsen Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Paa Biskoptaarupgaarden i Skjellerup Sogn, er 100 Traver Langhalm at faae tilkiøbs. 2300 Rbd. N. V. tan til næstkommende Juni Termin bekommes til Laans, mod tilstrækkelig Sikkerhed og tilladelige Renter Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Til Besvarelse paa de mange forespørgseler og Kalk fra Aalykkegaards Kalkbrænderie kan faaes, bekjendtgjøres at som sædvanlig hele Sommeren bliver Udsalg af Faxøe Steenkalk. Dagen naar den første Brænding udtages bliver nærmere bekjendtgjort i Aviserne, og Udsalget skeer som hidindtil i Gaarden No. 23 paa Vestergade SJensen. Tirsindstyve Favne Brænde, anvises tilkjøbs fra Aviserpeditionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
At de ved Auctionen den 22 f. M. i Kjersgaards Stor paa det Kongelige Finants=Collegii Brænde gjorte Bud, ikke approberes, bliver herved til alle Vedkommendes beha delige Efterretning, bekjendtgjort. Holsegaard den 1 April 1815. Rieper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Mathias Fisker agter paa Torsdag at afseile til Aarhuus og vil medtage Fragtgods og Passagerer Onsdagen den 5 aptil førstkommende om Eftremgaaer Kl. 3 bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Licita tion over det ved St. Knuds Kirkegaard værende Stakitværk Maling efter de derover forfattede Konditioner. Odense den 2 April 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Paa Hr. Kancellieraad Bøttchers Bog=Auction næstkommende 11 April vil foruden andre sjeldne og fornemmelig vel indbundne Bøger, ogsaa blive solgt: Bossuts Hydrodynamik; Carstens mathematische Wissenschaften, 3 Th.; Eulers Lettre a une Princesse, 3 Tom.; Pausani Græcia descriptio, ed Fabricius, Tom. 174. Lipfr. 1794; Champigny Histoire d'Angjoterre, 2 Tom.; Terentius ed. Magni. Havn. 1780 Tom. 12, Memoires de Baron de Tott, Tom. 122; Tourneforte Voyage du Levant, Amsterd. DCVIII, med Kobbere: Anecdota græca ed, Villoison Vend. 1781, Tom. 122; Gens von der Miniekunst; Busch Darstellung der Høndlung, Torsdagen den 6 April førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver udi afgangne Frue Justitsraade inde Bergs Stervboes Gaard i Vestergade, ved offentlig Auction, bortsolgt adskillige Møbler, bestaaende af: Mahognie Sophaer, Stole, Borde, Speile, Kommoder, Chatoller et af Uhrmager Smidth i Odense forfærdiget Spilleuhr i Mahogni=Foutteral, Sengestæder, Dragkister, Klædekister, og Skabe, Kobber=, Messing, Tin, Jern= og Træetøi, Porcellainer og Steentøi, slebne Karafler og Glas, 3 Stykker, gode Malkekøer, Kakkelovne, en engelsk 4-ædes Kareth, en Vienervogn, en Arbeidsvogn, Læder=Seletøier og Sadler, m. m.; hvorover trykte Kataloger ere at bekomme 14 Dage førend Auctionen hos Undertegnede, og paa Auctionsstedet, imod 8 Rigsbankskilling. Odense den 12 Marts 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Hvo, som i tilstundende Sommer vil modtage til Græsning større eller mindre Partier af fyenske Dragonregiments Heste, vilde snarest muelig derom henvende sig til Høegh Guldberg. Regimentets p. t. høistkommanderende Officeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
En habil Skotte, som i flere Aar har konditioneret paa Herregaarde, og er forsynet med de bedste Vidnesbyrd, saavel for sin Duelighed som gode moralske Opførsel, ønsker sig en Kondition til 1 Mai i samme Fag. Hans Opholdsted erfares paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Udi Faaborg Kjøbstæds Overformynderie, kan i førstkommende 11 Juni Termin bekommes til Laans, 9000 Rbdlr. N. V., imod befalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. - Faaborg den 18 Marts 1815. J. C. Christensen, J. Lange. Uagtet vi ikke formoder, nogen os ubevidst Gjeld at være, efter her afgangne Sagfører og Kommissionær samt LotterieKollectør Frederich Ditzel Wilhjelm, saa indkaldden Afdødes efterladte Brødre og Arvinger dog herved overeensstemmende med Plakaterne af 26 August 1785 og 26 Marts 1790, Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre udi dette Dødsboe, da at fremkomme dermed for Undertegnede, inden den i Loven og Anordningerne foreskrevne Tid af 6 og 12 Uger fra Dato, ligeledes indkaldes den og de som ere skyldige til Boet, med Anmodning: behagelig at melde dem desangaaende til mig Krigsraad Theil inden 8 a 14 Dages Forløb paa min Boepæl her i Byen. Svendborg den 9 Marts 1815. Paa Kammerraad Wilhielms Vegne. Theil. S. Wilhjelm. C. Wilhelm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Den 7 April lader underskrevne ved Auction K. K. bortsælge i sit iboende Huus Adskilligt, bestaaende af: Kobber, Messing, Tin, Sengeklæder, Dragkister, Sengesteder og endeel Kjøkkentøi, m.m. Nyborg den 25 Marts 1811. E. Kieler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Alle Sorter meest brugelige inden og udenlandske C. B. Haugefrøe, er som sædvanlig at bekomme tilkjøbs for muelig billigste Priser, uden Vesterport i Odense hos C. Vinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Tirsdagen den 4 April, Formiddag Klokken 9, foretages offentlig Auction over afgangne Jomfrue Leths Efterladenskaber, bestaaende af en nye Ege Dragkiste, et Skatol en Jern Kakkelovn, endeel gode Seng- og Fruentimmerklæder, Kjøkkentøi, m.v. Auctionen holdes uden for Munkemølleport i den Afdødes havde Boepæl. Odense den 28 Marts 1815 Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Mandagen den 10 April d. A. om Formiddagen Kl. 11 bliver foretaget 3die Auction over afdøde Kommissionair Wil hjelms Stervboes tilhørende Sted, beliggende i denne Byes Skattergade under Nr 116. Foruden den ved Steder beliggende Hauge følger Jord udi Byens Mark efter 4 Rigsdalers Grundtaxt. Auctionen holdes i Stedet. Svendborg, den 23 Marts 1815. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Da det ved Licitationen den 1 October f. A. over Nedbrydelsen og Gjenopførelsen af en Steenkiste over et paa Ullerslev Mark værende Vaad gjorte Bud ei af Amtets Øvrighed er approberet, saa bliver herved atter benævnte Steenkistes Nedbrydelse og Gjenopførelse opbuden ved offentlig Licitation til den Mindstbydende paa Amtets Øvrigheds nærmere Approbation, hvilken Licitation afholdes i Ullerslev Kroe førstkommende Tirsdag den 11 April om Formiddagen Kl. 11. Konditionerne m.v. ere forinden til Eftersyn paa mit Kontoir i Odense. Thi ville de Lysthavende til benævnte Tid og Sted behage at indfinde sig. - Vinding, Bjerge, og Aasum Herredsfogderie, den 27 Marts 1815. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Fredagen den 7 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, formedelst Forandring af Bopæl, en Selveier Simon Hansen tilhørende og iboende Gaard: Johannes lund kaldet, med tilliggende Jorder, beliggende paa BirkunMark, Fraugde Sogn, ved en eeneste Auction, som holdes i Gaarden selv, opbuden til Bortsælgelse. Gaarden, som for faa Aar siden af ny er opbygget med beqvemme Værelsen for en Familie i eller udenfor Bondestanden, kan tiltrædet strax efter Auctionens Holdelse. Gaardens Jorder staaer for Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr., med fornøden Gjerdselskov og Tørveskjær. Auctionskonditionerne ere forinden Actionen til Eftersyn hos Forvalter Schæffmann paa Torvegaard, hos Eieren af Gaarden, og hos Undertegnede. Thi ville de Lysthavende til benævnte Tid og Sted behage at indfinde sig. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 25 Marts G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Mandagen den 17 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver holdet offentlig Auction paa Nedergaard paa Langeland, over henimod 40 Stkr. Grise, deels fra sidste Efteraar og deels tillagte i Vinter; 16 gode Malke=Køer, 2 (5 og 6 Aars) lysebrune Heste, samt noget Gaardsredskab. RAIGRÆSERÖE omtrent 100 Lispund, af sidste Aars Aavl, fortrinlig reent og godt, er at bekomme hos Gaardmand Bonne Rasmussen i Nyebølle, Gaardmand Jens Pedersen og Skolelærer Jacobsen. i Sandholts Lyndelse ved Faaborg, naar de, som maatte behøve samme, enten mundtlig eller skriftlig henvende sig til Anførte. - Skulde, imod Formodning, Nogen have Noget at fordre Le efter min sal. Mand Jacob Melbye, som døde paa Bramstrup, eller hos mig som hans efterladte Enke, da indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Octbr. 1792. med 6 og 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som maatte have nogen Prætension paa bemeldte min sal. Mands og min Fælleds Boe: at anmelde og beviisliggjøre saadant for Hr. Statsraad Hansen paa Bramstrup. - Bramstrup ved Odense den 15 Marts 1815. Jnger sal. Jacob Melbyes, født Pors.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Fortsættelse af det Bonapartiske Tog. Generalerne Officererne og Soldaterne af den gamle Keiserlige Garde havde ogsaa strax ved Landgangen udstædt en Proklamation til den franske Armee, hvori de op ordre den til at bortkaste den hvide Kokarde, beskylde Bourronnerne for Jntet at have glemt og Jntet lært. "For at faae Eresbeviisninger maa Man have tjent imod Fædrelandet; Soldaten maa stedse blive Soldat, Folket maa bære Byrden og de ville have Æren (mon det da i Grunden skal blive anderledes. De 400 Millioner overordentlige Donainer, hvorpaa vore Dotationer hæftede, som vare Armeens Arvelod og vore Seires Løn have de ladet slæbe til Engelland &c.,J en Adresse fra Staden Lyon til Keiseren ligner Man ham ved Camilius i sin Høihed og sin Landflygtighed og tilføier heelt beskedent: "Lad Os frasige Os Herredømmet over Verden, men være vore egne Herrer, Samme Adresse er underskrevet af mange Advokater, Notarier, Læger og en Postmester. Endvidere leveret Monitøren det 11te Linie-Infanterie-Regiments Underkastelses-Akt, og beholder en Deel flere in mente. Nu følger hele 9 Keiserlige Dekretter fra Lyon, hvorved 1) alle Forandringer med Domstolerne og Tribunalerne erklæres ugyldige; - 2) alle Generaler og Søe= og Land Officerer, som have været emigerede og ere ansatte efter April 1814, kasseres - 3) den hvide Kokarde, Lilien, Luddigs=Helligaands= og Michaels-Ordenen ophæves, Nationallokaden skal igjen onlægges og den trefarvede Fane plantes paa alle Raadhuse og Landsbykirker - 4) intet fremmed Korps maa optages i Souverainens Garde; til den Keiserlig Garde antages allene Folk, som have tjent 12 Aar i Armeen de 100 Schweitzere, Dørgarden og de Kongel. Huustropper, ere afskaffede - 5) der lægges Beslag paa alle bourbonske Prindsers Godser og de af Emigranteres, som have tilhørt Æreslegionen og andre Stiftelser; - 6) Adelen og Lehnsvæsenet er afskaffet og den konstituerede Nationalforsamlines Love skulle sættes i Kraft. De Mænds Efterkommere, som i adskillige Aarhundreder have forherligen det franske Navn, skulle gives Titel og Udmærkelse (elle med andre Ord adles.); - 7) de Udvandrede, som uden at være udslettede ere komne tilbage siden 1 Jan. 1814, skulle strax forlade Rigets Gebeet, eller, hvis de findes paa samme 14 Dage efter dette Dekrets Bekjendtgjørelse, arretteres og dømmes efter Voret National forsamlingers Love. - 8) Alle Befordringer i Æreslegionen af nogen anden Stormester end Os ere ophævede. Medlemmerne ere igjen indsatte i deres politiske Rettigheder. - 9) J Betragtning af at Peirernes Kammer tildeels bestaaer af Personer, som have ført Vaaben imod Frankerig, og at de Deputeredes Kammer ved at bevilge Feudal=Adelens Gjenoprettelse og at betale Gjeld, som var kontraheret udenlands, har hyldet den Grundsætning: at Nationen er skabt for Tronen og ikke Tronen for Folket, opløses begge Kamre og Medlemmerne skulle ufortøvet begive sig til deres Hjem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
J næste Maimaaned skulle Rigets Valgkollegier overordentlig samles i Paris, for at forbedre og modificere Konstitutionen overeenstemmende med Nationens Jnteresse og Villie, og tillige paa samme Tid (!) at bivaane Vor høitelskede Gemalindes, Keiserindens og Vor dyrebare og elskte Søns Kroningt. Ved et nyt Dekret af 21de befales, at den mobille Nationalgarde skal sættes i Virksomhed i Følge Forordningen af 9 Marts og de Frivilliges Korps igjen indtræde i deres Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Hertugen af Bourbon (Fader til den myrdede Hertug, af Enghjen) organiserer en Armee i det stedse Kongelig stemte Vender. J den Srasburger Tidende af 21 Marts sæses ogsaa de allerede Souverginers Erklæring med en Opfordring til Elsasserne, med Karakteerfasthed at gaae Fædrelandets Fare imøde og væbne sig mod dets uforsonlige Fjende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Hs. Majestæt Kongen har med Hertugen af Berry, den 90 aarige Prinds af Conds og sine Huustropper under Marskal Marmonts Kommando, taget Veien til Lille, hvor Høistsamme indtraf den 22 Marts, men afreiste allerede næste Dag igjen herfra til Oftende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Hertugen af Orleans med Hertugen af Treviso, GeneralDufour, Præfekten Baron Simeon o. fl., vare forud ankomne til Lille den 19de, og ledsagedes til Palaiet af en Mængde Jndvaanere under Raabet: Leve Kongen, Lev Ludvig VIII. Siden skal Kommandanten GeneralDufour være bleven afsat af Hertugen af Orleans Dagen før sin Afreise fra Paris udstædte Kongen en Proklamation af følgende Jndhold: "Det guddommelige Forsyn, som kaldte Os tilbage paa Vore Fædres Trone, tilstæder for nærværende Tid, at denne Trone rystes ved Opsætsighed af den bevæbnede Magt, som havde svoret at forsvare den. Vi kunde benytte den troe og patriotiske Stemning hos Pluraliteten af Parises Jndvaanere til at forbyde Rebellerne at rykke derind; men Vigyse ved Tanken om ethvert Slags Ulykke, som inden disse Mure kunde bringe en Fægtning over Beboerne. Vi trække os tilbage med nogle Brave, som ikke ved Jntrigue og Trolashed kunne afvendes fra deres Pligter, og fordi Vi ikke kunne forsvare vor Hovedstad, ville Vi begive Os længere hen, for at samle Tropper, og i en anden Egn af Kongeriget søge ikke hengivnere og troere Undersaatter end vore gode Pariser, men Franske, hvis omstændigheder bedre tillede dem at erklære sig for den gode Sag. Den nærværende Crisis vil gaae over: Vi have den herlige Forviisning at de vildfarende Soldater, hvis Frafald giver Vore Undersaatter til Priis for saa mange Farer, snart ville indsre deres Fril, og finde i Vor Overbærelse og Godhed, Lønnen for deres Tilbagekomst. Efter denne Jndledning erklæres 1) Pairernes og de Deputeredes Kamre for sluttede, 2) et nyt Møde sammenkaldes snarest muligt paa det Sted, Kongen vil angive som provisorisk Regjerings sæde. Enhver Forsamling af det ene eller andet Kammer, som ellers paa noget Sted og uden Kongens Autorisation maatte holdes, erklæres for ugyldig og utilladt a. Næste Morgen opløste Præsidenten de Deputeredes Kammer, hvis Medlemmer paa Øieblikket skildtes ad. Kongen forlod Thuillerierne Kl. 1 om Nattten. Strax derpaa brændtes en stor Mængde Papirer, hvorved der kom Jld i en Skorsteen, som dog strax blev slukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
Den 18de havde Kongen ligeledes udstædt en egenhændig skrevet Proklamation til den franske Armee, hvori han siger: "Betænker Soldater, at om Fjenden triumferede, var Borgerkrigen strax antændt iblandt Os, og at i samme Øieblik over 300,000 Udlændinger, hvis Arm jeg ei mere kunde holde i Tømme, ville fra alle Sider indbryde i vort Fødeland. Samme Dag blev i de Deputeredes Kammer gjort Forslag til at erklære Krigen, imod Bonaparte for en Nationalkrig, og alle Franske skulde gribe Vaaben imod ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-04
De fremmede Gesandtert have fulgt Hs. Maj. fra Paris, efter at være ved en Cirkulær=Note fra Statsministeren, Grev Joncourt, blevne indbudne til at begive sig til Lille, eller, om de heller maatte ønske det, at vende tilbage til deres respektive Regjeringer.