JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Skifteforvalterne i Colding efter afg. Maren Nielsdatter, forrige føstermoder i Colding, lader med denne proclama indkalde fornævnte afdøde kones sidste mand, Laurids Jbsen, som for en 12 paa 13de aar siden, uden pass og rigtighed er reist her fra Colding, og nu ikke vides hvor han sig opholder, det han, om han er i live, indfinder sig paa Colding Raadstue den 21 Jun. 1754 hvor skiftet samme dag, efter bemeldte hans afdøde hustrue, vorder foretaget da han sin rett i alle lovlige tilfælde der ved vilde observere. Og skulle fornevnte Laurids Jbsen være død, saa indkaldes iligemaade hermed alle hans efterlatte arvinger til ovenberørte tild d. 21 Jun. 175gell, møde at møde lade paa Colding Raadstue, og dennem ved denne skifte ret i saadan tilfelde lovmessig at legitimere, men bliver enten han, eller hans arvinger ude til denne ovenbemeldte tild, da haver de skade for hiemgield, og de som møder for skifteretten skal vederfares hvis lov og rei er gemæs. Datum Colding Raadstue, Jens Riis. den 7 April 1753. D. Michelsen. H. M. Danielsen. M. Babye. J Myntergaden nest op til Kaabersmeden paa høyre haand naar man kommer fra Gottersgaden, er et meget smukt grundmurede huus med fuldkommen gaardsrum, fersk pompevand og baghuus at faae til kjøbs og beboelse enten strax eller naar forlanges, liebhaberne ville addressere sig til eyeren Sr. Jens Larsen i Nyehavn. Mandagen den 30 April, om formiddagen imellem 11 og 12 slet skal paa Børsen her i staden, ved offentlig auction Tredie og sidste gang opbydes og til den høystbydende bortselges 8 Actier i det Kongel. allernaadigst Octroyerede Asiatiske Compagnie.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Tirsdagen den 1 May førstkommende kl. 2 slet bliver Mogenstrux Vand mølle i Sielland i Wordingborg amt Hammersherret Mogenstrup sogn, hvis hartkorn nye Matriculs er mølle skyld 9 Rdr. 2 skiep, agger og eng 5 tdr. 1 Skiep, 1 alb. skov skyld 2 fierd. 2 alb. samt agger og eng paa Bøgese mark 3 tdr. og 3 skiep. med 2de fæstehuse udi Bogese bye og et udi skoven, der alt er Møllen tilhørende til 4de og sidste auction opraabt, og uden videre auction til den høystbydende bortsolgt, efter de conditioner som paa auctions-stædet bliver oplæst og forud kand faaes hos Hr. Etats=Raad og General Procureur Stampes Fuldmægtig Mr. Jonas Greger logerende i Skindergaden i Kiøbenh. og hos Raadmand Winding Dorph. i Nestved. Hos Zacherias Zedeler boende i Anthoniestrædet hvor lofterieplanen sidder ved døren, er til kjøbs Limburger ofte, Hollandsk olie hør, Chineiske blomster, voxlys, med videre. Endeel gods og løsøre, bestaaende af tin, kaader, messing, jernfang og bliktøy, porcelain glas og steentøy, speile og lampetter skilderier, trævahre, Chinesiske tilketøyer, sengeklæder, stykfade og Viinhandler reedskab, en temmelig deel Franske propper, bøger og adskilligt, med videre, skal Fredagen den 4de May om formiddagen kl. 10 slet, blive ved offentlig auction opraabt og bortsoldt udi Hr. Gisbert von Hemmerts Viinhandlers huus i Admiralgeden, betalingen skeer imod vahrenes annammelse til Procurator Sr. Christian Mathias Holm, boende paa hiørnet af Broelegger og Knabrostræde, hos ham, saavelsom paa auctionsstædet, catalogi er at faae.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Torsdagen den 26 Apr. om formiddagen kl. 8 slet skal endeel god og løsøre, bestaaende af guld, sølv, tin, kaaber, messing, malm, jernfang, bliktøy, porcelain steentøy, trævahre, lintøy, senge= og gangklæder samt bøger, med videre efter det derover trykte catalogi speciale formelding, ved offentlig Auction udi Sr. Jacob Lorenden Viinhandlers huus paa Østergade beliggende, til de høystbydende bortselges og forhandles imod contant betaling ved vahrenes annammelse til Jens Hald. Paa Studiigaarden, paa Nørregade lige over for Tydsk kirke, en god reen rug at faae, efter Capituls Taxten. Velbr. Christen Linde til Bekmark, Holmgaard og Usund, lader herved bekiendtgiøre, at som en gl. Urtegaardsmand navnlig Joh. Friderich Witt fød i Lolland, sidst afvigte 17 Januar, ved høden paa Holmgaard udi Nørre Jylland, Riber stift, Bousling amt, Skodborg herred, er afg., og man ikke veed hvo hans arvinger er, og den afdøde ey heller har tilstaaet at have nogen, saa omendskiønt hans ringe efterladenskab neppe har kundet tilslaae til hans begravelses bekostning, saa dog for sikkerheds skyld i fremtiden lader velbemelte Hr. Linde samme dødsfald i aviserne 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøre, paa det om enten nogen arvinger er creditorer inden aar og dags forløb skulde opdages, de da med lovgyldige beviser vilde lade dem indfinde hos fogden Sr. Marcus Lund paa Bekmark, da de om samme afdødes efterladenskab med videre skal blive underrettet, og nyde den ret som loven tillegger dem. Jligemaade laden og samme Hr. Linde bekiendtgiøre, at der paa hans gods i bemeldte Riber stift, Bousling amt, Skodborg herred, Møborg sogn, i Nørre Holchdahl, er død een hans bonde karl, navnlig Ole Jacobsen, den 21 Mart. sidstleden, hvis ringe efterladenskab ikke kand tilstrække til hans svagheds logemente og begravelses bekostning, dog lader bemeldte Hr. Linde samme dødsfald 3de postdage i aviserne publicere, i henseende fornævnte afdøde, foruden en syster navnlig Maren Jacobsdotter, tienende paa Rusensteen, skal have en broder, navnlig Niels Jacobsen staaende ved forgaarderne i Kiøbenhavn, og ikke vides enten den er levendes eller død, til den ende, om han er levendes, han da inden aar og dags forløb vilde anmelde sig hos fogden Sr. Marcus Lund paa Bekmark, da han hos ham kand faae oplysning om bemeldte hans afdøde broders efterladenskab, og nyde den ret som loven tillegger ham. Bekmark den 1 April 1753. Paa Velbr. Hr. Lindes vegne, som nærværende Tid Fuldmægtig. Jørgen Wendelboe.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Løverdagen den 28 April om eftermiddagen imellem kl. 2 og 4 slet, bliver udi Hr. Justitz=Raad Knud Gregorius de Klaumans gaard paa Amager=Torv udi Kiøbenhavn, ved offentlig auction, T REDIE og sidste gang opbuden og til den høystbydende uden videre auctions holdelse, efter conditionerne, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort, absolut bortsolgt afgangne Herr Etatz-Raad Klaumans stervboe tilhørende Hovedgaard, Bonderopgaard kaldet, der bestaar af trende muur og bindingsværk samt teglhængt Borgergaards længder, og 4re af leer vægge med straae belagte ladergaards længder, og dens underliggende gods med jus Patronatus til Qvandløse kirke, og den udi Mierløse bye beliggende privilegerede kroe, samt Jagt og Fiskerie, som er beliggende i Holbecks amt, Mierløse Herred, og som invent, følger i kiøbet de i værelserne opsatte 8 jern kakkelovne, samt vinter= og vaarsæden, hvilken Hovedgaard bestaar af frie Hoved gaardstaxt, ager og Eng, efter nye Matricul 221d. 6 skiep. sidk. 2ald. og skovskyld 4d. 2fierdk., Aalb. foruden er henlagt under samme hovedgaard hartkorn ager og eng ufrie jorder d. 4 skiep. 1 sidk. alb., gaardens tilliggende marker og skove ere indhegnede som bestaaer af 3 sæde=Marker og 3de eng og græs marker, og kand aarlig faaes af vinter og vaar sæd ongefehr til 110d., og høe avle200læs; til bemelte gaard er bønder gods af haartkorn ager og en 234 dr. en Skiep. 3 fierdt. 2 alb. og skovskyld i d. 4 skiep. 3 sterdt 1 og en femtedeel alh.; Conditionerne hvorefter benævnte gaard og gods skal selges, saa og den derover forfattede jordebog, kand saavel her i Kiøbenhavn hos Poul Bræmer, som er udi Hr. Justit Raad de Klaumans gaard paa Amager=Torv, hver formiddag fra kl. 9 til 12 slet, som og paa bemelte Bonderopgaard hos Riide= og den Nis Halch, faaes at see til efterretning.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Hos Sr. Claus Buch ved Nyehavns Canal, er for billig priis af bekomme 80 kister godt Pommersk glas, som i disse dage er ankommen.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Deutsche, Copenhagener, Hellangen. Nærmeere No. 33. Anno 1753.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Montags, den 23 April.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Bastia, vom 14 Marz. Die Missvergnugten haben in einer General Versammlung eine Art vom Regierungs Rathe unter sich augerichtet, und alle Pieven sollen 4 Soldi von jeder Feuer=Statte zu Unterhaltung der auf den Beinen habenden Mannschaft zahlen. Das gemeine Volk bezeiget inzwischen ein Verlangen, dasses mit der Republik Genuazu einem Vertrag gebracht werden moge. Es ha den auch 4 starke Pieven jenseet des Gebürges dem General Commissario, Marchesen Grimaldi, nach Aaccio zu wissen fügen lassen, dassste entschlossen waren, sich mit der Republik zu setzen. Dagegen aber will das Haupt der Misvergnugten ein starkes Corps dahin schicken, um ste zu nottigen, sich wieder zu ihnen zu schlagen. Was St. Florenzo anbetrift, so hatzwar der Commandant der Franzosischen Truppen, Herr von Coure, den Missvergnugten die Einaumung solches Platzes versprochen, ste sehen sich aber keinesweges befriediget, inden gedachter Commandant vielmehr die Ausflucht gefunden, Genuesische Truppen daselbst einziehen zu lassen, um vom solcher Festung Besiz zu ned men; mider welches Verfahren auf der ganzen Jnsel ein allgemeines Murren nothwendig entstehen mussen. Uebrigens haben die Franzost schen Truppen grosse Summen Geldes von ihrem Hofe erhalten, und sie verkauffen an die Envoner Perde und andere Sachen, wen sie aber vollig aabziehen dursten, davon hører man nichts. Rom, vom 24 April.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Weil der ito hier anwesende Erbprinz von Brandenburg-Anspach in den abgewichenen Tagen wegen einer Erkaltung sich inne halten mussen, so hat der Pabst seinen eigenen Leib Medicum, Hr. Laurenti, Sr. Durchl zugeschikket, um für Dero baldige Herstellung Sorge zu tra gen. Aus China ist ein Missionarius aus der Gesellschaft Jesu angelanget, welcher dem Pab ste in der Audienz, die er bey ihm erhalten, verschiedene Seltenheiteen aus selbigem Lande zum Præsente uberreichet hat. Hente vor 8 Tagen ist der einbalsamirte Leichnam des Kardinals Gentili in die gewohnliche 3 Sarge geleget worden, um der in seinem Testament gemachten Verordnung gemass in der Kirche von St. Venanzio beerdiget zu werden.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Lissabon, vom 6 MarDer Graf von Ugnam ist als ausserordentlicher Ambassadeur nach Madrit abgegangen, um den Vicomte Thomas da Silva absuldsen. Dieser nene Gesandte führet eine ungemein prachtige Eqvipage bey sich, und wird zu Madrit einen ausserordentlichen Staat machen. Als er durch Elvas passirte, wurde er von der Besatzung unter den Waffen empfangen, und dieselbe bekam 50 Goldstücke zum Geschenk. Dieser Tagen ist von Rom ein Expresser angelanget, welcher for unsern Souverain vom pastlichen Hose, dem Verlante nach, eine Bulle migebracht, wodurch die Fundation des verstorbenen, Königes bey der Parochial-Hauptkirche augehoden worden. Se. Allergetreneste Majestat ha den megen dieser Fundation bey Sr. Heiligket wiederholte Vorstellungen thun lassen, weil dieselde der Krone Portugal jahrlich uder 2 Millionen Crusaden kosten wurde. Man sagt, das von den vornehmsten Beneficien geniessenden Geistlichen, deren Anzahl 24 ist, wovon ein jeder jahrlich 12000 Crusaden einzukommen har, nicht mehr als 7 unter dem Namen von Gross-Aumoniers des Königs bleiben sollen. Alle ubrige Herren, deren 32 sind, sollen Zeit ihres Lebens die vorige ihnen zugelegte Einkunst von 4000 Crusaden behalten. Die Canonici sollen sich zum alten Kapitel verfugen, und alle andere Capellane und Bediente sollen bey der Kongl. Capelle in Diensten bleiben, an welcher Se. Majestat einen allgemeinen Eingang wird machen lassen, indem das prachtige Portal dazu bereits verfertiget worden.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Brüssel, vom 6 April. Als unser Magistrat Sr. Durchl. dem Herrn Bischoff von Lüttich zur Ankunst Glück wunschte, und ihm zugleich den Ehren Wein uberbrachte, war dieser Herr sehr vergnugt daruber, undantwortete ihnen følgendergestalt: "Jch weiss, meine Herren, es ist die Gewohnheit, das der Ehren Wein, den sie mir uberreichen, denen Clostern gegeben wird; ich will diesen aber den Werthim Gelde dasur entrichten, und die Tonne nach Lüttich senden, damit ich dortzeigen kan, was ich hier vor Ehre genossen habe. Jndessen wundert sich jederman uber die schnelle Rückreise dieses Kardinals, allein, man sagt, wich tige Angelegenheiteen hatten ihn zurück gerufen, und er würde nach Ostern wiederum hieher kommen.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Cölln, vom 10 April. Schon vor ungefehr 2 Jahren war das Geruchte erschollen, als og einige Glieder des Westphalischen Creisses das Project gemachet hatten, den Lipper und Ems=Fluss mittelst eines Kanals zu vereinigen, um der Embdischen HandlungsCompagnie eine Communication mit dem Rhein zu eroffnen, welche sie uberheben würde, ihre Kausmanns-Waaren durch die vereinigten Provinzen gehen zu lassen. Dieses Gerüche erneuert sich itzo bey Gelegenheit der Versammlung, welche dem Verlaut nach die Directores besagten Creises in kunstigem May-Monat in hiesiger Stadt halten sollen.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Dresden, vom 30 Marz. Am Sonnabend Abends gegen 11 Uhrist inder Stadt Pirna, unweit der Hauptkirche bey einem Nadler, ein Feuer ausgekommen, welches sehr grosen Schaden würde verursacht haben, menn man es durch gute Anstalten nicht gleich erstickt hatte. Es hatte namlich ein Licht, welches man unvorsichtiger Weise in dem Laden stehen lassen, und das darauf geschmolzen war, einen in der Nähe stehenden Viertel-Centner Pulver ergriffen, welches die Thuren angesprenget, durch die Decke hindurch geschlagen, woges den Nadler und seine Fran, die schon im Schlave gelegen, sehr beschadiget, und durch die gewaltige Erschütterung die beyden daran stosenden Hauser grostentheils ruiniret, unddie Fenster darin alle zerschmettert hat. Die Vichseuche will sich nahe bey dieser Stadt auf dem Lande spuren lassen, und sind etliche Dørser mit Wache besett, das niemand heraus noch hineingehen darf.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Berlin, vom 7 April. Vorninigen Tagen har ein hiesiger Posammentirer, Herr Holefeld, der sich schon durch einige geschickte mechanische Arbeiten bekannt gemacht, der Konglichen Academie der Wissenschaften eine Compositions-Machine bergeben, welche nach der Erfindung des Herrn Lan yndici Ungers eingerichtet ist. Herr Helefeld ist der erste, der die angegebene Machine würklich zu Stande gebracht hat. Sie ist klein, und so beschaffen, das sie auf das Clavier gesetzet werden kan. Die Tangenten verursachen während dem Spielen durch ihren Druck vermittelst angebrachter Fe dern und Bleystifte die Puncte und Striche, welche die gespielte Noten bedenten. Die Walzen, worauf sich das beschriebene Papier auf und abwickelt, werden durch eine Kurbe herum beweget. Ein geschickter Musickverstandiger har durch verschiedene Versuche diese Machine bey Compositionen für nuslich erkannt.
Berlingske Tidende, 1753-04-23
Prenzlau, vom 9 April. Es war den 5ten April ein erträglicher Frulingstag, an welchem die Sonne nur zuweilen durch die Wolken brach, der und aber dennoch das erste Donnerwetter in diesem Jahre brach te. Gegen Abend um 5 Uhr zogen sich einige Wolken uber unserer Stadtzusammen; es ward ziemlich bunkel, fing an zu regnen, und wider Vermuthen erschreckte uns ein starker Blit und Knall, bald darauf erfolgte ein lichter und har ter Donnerschlag. Das Wetter schlug in einen der grosten Thurme unserer Stadtmauer ein. Der Strahl ging von der Spitze bis anden Boden, fuhr aus und ein, das die Steine weit davon zerstøben, ruinirte eine steinerne Treppe, aber nicht die andere, sprengte eine eiserne Thur auf, aus welcher die Nagel heraus getrieben, waren, zerschlug das Schilderhaus, das nahedabey stand, und traf die Schildwache, die sich einige Schritte davon befand. Dieser hatte die vunderbaren Gange des Strahls noch beobachtet, aber nachdem in das Feuer getroffen, nichts von sich gewust, auch den Knall nicht ge hører. Man fand den Soldaten auf der Erden liegen, der Hirnschadeel und ein Bein, insonder heit der Knocheel, der Hacke und Fus waren saabeschadiget, und schwarz, das man das Fleischabsendern und ein Paar Knochen herausnehmen mussen, auch das Blut zu stillen Mühe hatte Dennoch erholte sich der Mann, und redete ganz vernunstig. Der Schaft om Gewehr war entzwey, und die Spitze des Bajonets abgeschmolzen, und in den Schuben fand man kleine Ritzen und Locher. Jst ist der Soldat kranker, und man weis nicht, og man ihn vollig wieder herstellen kan, oder das Bein wird abnehmen mugen. Jndessen wendet unser geschickter Regimentsfeldscherer, Herr Pratorius, alle Muhe und allen Fleis an, diesen Mann, der sonst ein stiller und frommer Mensch war, und kur vorher anf seinem Posten das Lied: Warum sollt ich mich den gramen, gesungen hatte, auch das Gesangbuch noch in den Handen gehabt, wieder zu seiner Gesundheit zu verhelsen. Das Donnerwetter eilet hernach som gleich weiter, man hørete uur noch einmal in der Ferne donnern, und har nicht erfaren, dasses anderswoerschrecket oder Schaden gethan hatte.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
No. 348. Danske Kiøbenhavnske Fiender. Bo AvewAve, Ave Av ved AA AAAwFredagen den 27 April. me Aar er at være over de de de Re Tunis, den 12 Mart. Man nyder paa nærværende Tid i dette heele Rige en Roelighed, som intet skulde savnes i, hvis man var vis paa dens Den gamle Pacha, Bey Aly, forventes Varagtighed. med sin Leyer fra næstgrændsende Province. Hans ældste Søn Hionnes er i Constantine under Beskyttelsen af Deyen, i Algier. Den 2den Søn Sidy Mahomet, Faderens Kiæle=Dægge, forestaaer Regieringen. Han er en smuk, munter Mand, som veed godt at regiere. Store-Herren har skikket fra Constantinopel et Detachement af 200 Mand, idel udvalte Folk, til Boyens Tieneste. En Courier, som til Lands fra Algier er ankommen, har tilfort Deyen den ubehagelige Tidende, at Pesten begyndte der paa nye at grassere igien, og siden den udbreedte sig ligeledes i de tilgrændsende Provintzer, saa frygtede man for, at Foraars-Heeden torde befordre denne recidive Plages Fremgang. Paa denne Beretning har Deyen paa Grændserne ladet anordne all nødvendig Forsigtighed, at forekomme, at dette Onde maatte ikke udbrede sig til Lands, og paa det saadant maa ikke heller skee til Vands, maa ingen Skibe, der komme fra Algier og andre mistænkte Havne, legge ind, førend de have holdt en streng Qvarantaine. Den 14 Febr. arriverede de Kongel. Danske Skibe, den blaae Heyre, ført af Capitaine Lieutenant Friderich de Fontenan, og Haabet, Skipper Poul Sønne, ved Cande Carthage udi Tunis Bay. Hr. de Lewcam, hvilken Kongen af Danmark har afsendt til Regieringerne udi Africa, for ydermeere at stadfæste de Tractater, som denne Monarch har sluttet med dem, er om Borde paa denne Flottille, med sig havende adskillige Foræringer foruden det, som Tractaterne indeholde.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Thoren, den 8 April. Fra Jasse indløber den bedrøvelige Tidende, at den heele Bye tillige med Hospodarens Palais, hvor Pengene laae, der skulde sendes til Constantinopel, var afbrændt, hvorved ogsaa nogle Catholske Klostere, samt den Evangeliske og de Grækiske Kirker vare lagde udi Aske.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Belgrad, den 25 Mart. I Dag, som er den Dag, paa hvilken Muselmannerne fordum ved Storm have erobret Constantinopel, ere her i den Henseende adskillige Festiviteter blevne holdne, og Garnisonen har derved nydt nogle smaa Fornøyelser. De dette Momment med den sædvanlige Post fra Constantinopel indløbende Breve forsikre, at der er udi et Divan bleven besluttet, formedelst Heste Rumpens Opplantelse at dectarere Krigen imod Persien. Med det samme er adskillige Basser den Ordre tilsendt, at sammendrage deres underhavende Tropper, og formere 2de Leyere, hver af 50000 Mand, Een af dem skal staae ved Erzerum, og den anden udi Bagdads Egn. J disse tvende Leyere skal over 30000 Janitskarer indrykke, hvilke allesammen vise stor Tilbøyelighed til Krig.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
London, den 13 April. J dette Aar blive faa de Store Britanniske Havne 100 Skibe paa Hvalsangsten udsendte, og derforuden 6 fra Edimborg. Nu er det afgjort, at i denne Sommer skal skee et nyt Parlaments Vall. Denne Omstændighed kand holde Nationen i Rolighed, da et Parlament sidder i 7 Aar. Dette Vall burde vel ikke skeet førend tilkommende Aar men vores elskeligste Monarches høye Alder forvolder, at Hans Majestet af faderlig Kierlighed og Omhyggelighed vil samle et Parlament, som kand sidde længer end eet Aar. Biskopen af Clougher, Medlem udi det her værende Antiqviteters=Societet, har udi denne Uge fremlagt for Societetet en rax Samling af Antiqviteter, som han har faaer fra Ægypten. Han har tilligemed givet tilkiende, at udi Ørken Sin i Arabien fandtes endnu et Liggendesøaf ubekiendte Antiqviteter, og at han, om det maatte behage Selskabet at bestride Bekostningerne tillige med ham, agtede at sende en habil Person derhen, som skulde opslaae sin Boepæl i Egnen af den Klippe, som Moses slog paa, for at tage Copie af de Jnscriptioner, der fandtes paa sam 1 me Klippe. De skal være saa mange, og nogle af dem saa gamle, at man kand regne dem at være fra Mosis Tiid af.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Bergen, den 12 April. Paa det Kongelige Seminarie Fridericiano her i Staden, som i afvigte Sommer i Hans Excellences, Hr. Vice-Statholder Benzons Høye Nærværelse, blev solenniter inqugureret, har man den 31 Martii sidstleden, celebreret Hans Kongelige Majestets, som den Høye Stifteres, Fødsels-Dag, da een af Seminaristerne for et anseeligt og talriigt Auditorio paa Seminarii Læse=Sahl reciterede sit, efter Fundaten skrevne Latinske Specimen Oratorium, og den anden et Panegyricum i Danske Vers, men for og efter blev under en smuk Jnstrumental Music afsiunget følgende Arier: For: Velkommen blide For-Aars-Glands, Som nu paa nye til os frembryder, Vort Seminarium sig fryder, Vi muntres op i Sind og Sands. At takke Gud, heldst da du har, Vor Konges Fødsels-Fæst i Følge, Vort Hierte bør sin Tak ey dølge, For første Aars Velgierning stor og rar. Efter: Her har du stoere Sæde-Mand, En Første Grøde af den Pode, Du selv har plantet, vi formode, Med Tiiden bedre gives kand. Et Børne-Raab Gud ey forsmaaer, Som vi for dig til Himlen sende, Den skal dig Liv og Fred tilvende, Vor Afmagt andet Offer ey formaaer. Af denne Høy-Kongelige Stiftelse, hvis Øyemærke er næst Philosophiam Moralem og Mathesin, det Franske Sprogs Dyrkelse, kand ventes meget godt under Guds Velsignelse, og vor Stoere Monarchs vedvarende Allernaadigste Protection.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Helsingør, den 27 April. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 23de hujus, Ole Warne af Mandal, fra Bergen til Øster-Søen, med Salt; Henrich Schade af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenhavn, med Viin; Bendix Steeg af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenhavn, med Viin. Den 24de Dito; Rasmus Andersen Schifter af Grenaae, fra Præstøe til Trundhiem, med Korn; Hans Christian Nissen af Sønderborg, fra Kiøge til Frederichshald, med Malt; Nicolay Jepsen af Sønderborg, fra Kiøge til Dramen, med Malt. Den 25de Dito; Ole Pedersen Koling af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenhavn, med Viin; Peter Jørgensen af Kiøbenhavn, fra Bourdeaux til Kiøbenhavn, med Viin; Jørgen Nielsen Kramer af Kiøbenhavn, fra ibidem til Trundhiem, med Rug; Henrich Jansen Jbsen af Bergen, fra ibidem til Øster-Søen, med Sild. Den 26de Dito. Joseph Bertelsen af Laurvig, fra Kiøbenhavn til Arendahl, med Strop.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1753-04-27
Kiøbenhavn, den 27 April. Den 4 April er Capitaine Cay Friderich Pflug ved det Slesvigske Gevorbene Regiment til Foed, med Major Caracter af Jnfanteriet bleven benaadet. Formedelst Capitaine Jens Wissings dødelige Afgang, er Premier=Lieutenant Joachim Frederich Wind af det Siellandske Gevorbene Regiment til Foed, til Capitaine ved det Syndre-Jydske National Regiment bleven bestilt. Premier-Lieutenant Jacob Friderich Luders ved Hans Kongelige Høyhed, Cron-Prinzens Regiment, er med Capitains Caracter af Jnfanteriet bleven benaadet. Fra General Lieutenant Ulrichsdahls Norske Gevorbene Regiment til Foed, er Capitaine Johan Diderich Frølich udi Kongelig Naade efter allerunderdanigst Ansøgning dimitteret; og derimod er Premier=Lieutenant Ernst Ludevig von Widdersheim igien til Capitaine bleven bestilt.