JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Fra Antwerven skrives under 12te August. J. vor Stad og Egn, samt videre ned af den franske Kost, har uformærkt samlet sig et Troppecorps, der synes at være bestemt til anden Hensigt, end blot til at beskytte Kysterne, og der ventes endnu flere Tropper dertil. J. Gierningen synes det ikke at kunne vare saa meget længe, inden en Expedition kunde gaae ud fra vore og flere Naboehavne, og det var let muelig, at det engelske Ministerium maae angre at det har afsendt sine Flaader og Tropper til fraliggende Expeditioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Rostock den 24de Aug. Her har vi erholdt den skrækkelige Efterretning, at der er oprettet Batterler paa Rügen og Danholm mod Stralsund og at Kongen af Sverrig har erklæret, at Jorden hvorpaa Stralsund, staaer er hans, og at han vilde giøre Byen lige med den. Bombardementet er og virkelig begyndt, hvorved blandt andet det Bohnstadske og Mægler Klunders Huse ere blevne meget beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Efter indløbne Efterretninger til Hamborg den 28de Aug. har Franskmændene Natten mellem den 24. og 25de, efterat de Dagen forhen havde beskudt Danholm, i 120 smaae Fartøier gjort Landgang paa denne Øe, hvor den derværende Besætning af 600 Mand, tilligemed meget Forraad, er faldet i deres Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Bekiendtgiørelser. Dannemark i Aaret 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Da det i høi Grad maae interessere enhver Dansk Undersaat, at have tilforladelige Efterretninger og Krigsbegivenhederne og Tilstanden i vort overfaldne Fædreneland, for ikke ved opdigtede Røgter, der saare ofte bære Præg af Opfinderens Eenfoldighed og Uvidenhed, at sættes i ængstelig Uvished, saa er jeg overbeviist om, at det vil være mine Landsmænd kiærkomment, at vorde authentisk underrettet om alt det forefaldne. Jeg agter derfor, med H. K. H. Kronprindsens naadigste Tilladelse at udgive i Blade, der til ubestemt Tid udkomme en Tidende under Navn af, Dannemark i Aaret 1807, og der at bekiendtgiøre de Efterretninger, der meddeles mig af authentiske og tilforladelige Kilder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Ogsaa Privatbreve fra Siælland og andre Provindser er Dannemark skulde, for saavidt de kunne have almindelig Jnteresse, vorde indrykkede i Bladet. Saa ofte interessante Efterretninger indløbe, udgives Bladet, som da kan faaes hos den academiske Boghandler Schmidt, i Kiel for 2 Ls., og i de øvrige Kiøbstæder for 5 sk. D. Skulde Jndtægten af denne Tidende overstige Omkostningerne, bestemmes Overskuddet til Bidrag til Understøttelse for vore Medbrødre, som ved ærefulde Saar, dem de fik i det ædle Kald at kiæmpe for Fædrenelandet, kunne giøre en lige saa billig Fordring paa vor Hielp, som paa vor Agtelse. Kiel, den 24de August 1807. J. A. Mariboe, p. t. Auditeur ved Kronprindsens Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
De Herrer Embedsmænd og Aarhuus Byes øvrige respective Borgere og Jndvaanere som ønske at holde dette Blad ville behage for saavidt det ikke allerede er skeet at tegne deres Navne paa en herpaa Contoiret beroende Subskriptionsliste. Aarhuus Postcontoir, den 2den September 1807. Theilade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
J Aarhuus Mølle, er nu at bekomme, modne hvide Sommercaviller, Voldæbler eller Filleblanche saaog Pa rer for billig Kiøb, siden bliver at bekomme, Graven gener, Piplinger, adskillige Slags Renter, røde og hvide Vintercaviller, samt andre Sorter Bord- og Mad æbler. Tvende Kugleforme og en Hagelform, har jeg for nogle Aar siden udlaant, den ene Kugelform er ongesæhr 3 til 4 Qvarteer lang, i den kan støbes 16 til 20 Kugler af forskjellig Størrelse; den anden er ongesær 10 til 14 Tommer lang, i den kan støbes 5 a 6 Kugler i hver Side, ongefær af eens Størrelse, denne var mk. med Prikker M. B. Hagelformen var til Ræve- og Harehagel. Disse Former er laant, fra en til anden god Ven, uden jeg igien har kundet faae den i Hænde; beder derfor i Hændehaveren, som maaskee ei veed hvem Formene tilhøre at de lade dem levere i Aarhuus Mølle, da Kugleformene i denne Tild skulle bruges for Almeen Nytte. Den Mand som laante den ene Kugelform og Hagelformen er død, og da jeg for 3 Aar siden krævede dem, sagde han de vare laant til gode Venner, fra hvem jeg kunde være viis paa dem. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Hos Rasmus Sarud er som forhen all Slags Sukkere, samt Horsens Jomfruetobak at bekomme til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
J Fald nye Bestillinger ikke forhindrer det, saa har jeg bestemt min Afrelse til Horsens, Løverdag Morgen, den 5te Septbr., men skulde jeg i disse Dage faae Arbeide her eller i Omegnen, (for jeg kommer ogsaa gierne paa Herregaardene paa Landet ifald det bliver forlangt) saa skal jeg i næste Avis giøre mit længere Ophold bekiendt. Saa vel de som er malet af mig her, som alle de der har seet det og mange andre Arbeider af mig, vil være overbeviist at jeg arbeider og træffer god, og det for billig Priis. Jeg logerer hos Hr. Brunu. B. J. Greve, Portraitmaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
En rødstiernet Hoppe med nogle graae Haar paa Næsen 5 i 6te Aar gl., omskoet, er Natten imellem den 28de og 29 bortkommet. Hvem som kan give nogen Oplysning om samme til Eieren Forpagter Dinesen paa Rosenholm, erholder derfor en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Auction. Tirsdagen den 8de September næstk. Kl. 2 slet Eftermiddag, bliver i afdøde Kiøbmand Sommerfeldts Gaard heri Byen ved offentlig Auction til Høistbydende bortsolgt, circa 1000 Tdr. Korn, bestaaende af extra godt Brygmalt, Skibsmalt, Byg og noget Rug, saa og circa 40 Tdr. Smør og 5 Skpd. Ost Alt paa billige Conditioner; hvorfor Liebhaberne ville behage at give Møde bemeldte Tid og Sted. Randers, den 31te August 1807. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Et honet middelaldrende Fruentimmer, som har Færdighed i vel at forestaae et Huus, og kan paatage sig, at omgaaes 2de umyndige Pigebørn, danne dem til Dyd, undervise dem i Honettiteter og Kundskaber, ligesom de i Alder tiltager, kan, formedelst indtrufne Omstændigheder, enten strax, eller til næste Fløttetid, erholde en god Tieneste hos en Embedsmand i Randers Amt, naar den Søgende tilstrækkelig ligitimerer sig med Beviis omen god moralsk Characteer, og Fuldkommenhed i det som ovenmeldt fordres, i andet Fald nytter det ei at melde sig. Adressen erholdes fra Adressecontoiret heri Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Natten imellem den 25 og 26de August er bortkommen fra Tastrup Mark, i Nim Herred, Kattrup Sogn, en mørkerød Hest, 4 Aar gammel, blesset, mere lys, end mørkagtig Mann og Hale, og forresten ganske uden Aftegning. Hesten har 2 nye Forskoe men ingen Bagskoe. Hvem som kan give nogen Oplysning derom, og melder det til Forvalter Schmettau paa Tastrup, eller til Undertegnede, erholder derfor alle Omkostninger og en passende Douceur af von Bergen. Nissumgaard, den 27de August 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-02
Stedet paa Vestergade No. 15 er underhaanden tilkiøbs eller Leie og kan strax tiltrædes, derom accorderes med Eieren Lars Erslev i Brestenbroe Kroe eller med mig Undertegnede. Aarhuus, d. 28 Aug. 1307, R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Bekiendtgiørelse. Herved bekiendtgiøres, at Fyret paa Skagen er fra den 28de dennes slukket, og at der er givet befaling i ogsaa indtil videre at slukke Fyret paa Anholt. Vestindisk Guineisk Renter og General Toldkammer. Colding den 31te August 1807. Moltke. Stoud. Stallnecht, const. Copiist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Skrivelse fra den engelske General til General v. Peymann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Hovedqvarteret for Kiøbenhavn d. 18 Aug. 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Min Herre, Jeg kan ikke undlade saavel i mit eget som i den Hs. Majest. Flaade commanderende Admirals Navn at bede Deres Excellence, alvorligen at betragte den Tilstand, hvori Staden Kiøbenhavn, der er bragt til den skrækkeligste Crisis, i nærværende Øieblik befinder sig. Vil denne Stad, Dannemarks Hovedstad, Kongens Residents, det kongelige Huses og Regierings Opholdssted, Videnskabernes og Handelens Sæde, fuld af Jndbyggere af enhver Rang, enhver Alder og ethvert Kiøn, vil denne Stad udholde en Belerings Rædsler, saa skal den vorde angrebet paa enhver Maade, hvorved den kan tilintetgiøres ; ere Ordrerne til dette Foretagende først eengang udgivne have de ansatte Officerer intet Valg mere, men maae anvende Alt for at tage Staden. Et Angreb paa en Stad, saa riig paa Mennesker og Skatte, maae saavel i Begyndelsen som ved Enden nødvendigen have Jndbyggernes Undergang og deres Eiendommes Tilintetgiørelse til følge. Skulle Dannemark vægre sig ved, venskabeligen at nes med os, saa har vor Regiering givet de bestemteste Ordres, at angribe Staden baade til Vands og Lands Man er i Forberedelserne dertil maaskee kommet videre end De troe. For Guds Skyld, min Herre, lad og med kold Blod overlægge, om Modstand ikke snarere vil forvolde den Stads Undergang, som de ønsker at forsvare, og om det, at vise Deres Tapperhed (hvilket dog ingen kan nægte dem, under nærværende Kamps Omstændigheder ikke vil have Hovedstadens Tab og Ødelæggelse til følge hvilket altid er Tilfældet ved en Beleiring, hvis Ende vil være Tabet af deres Flaade og deres Arsenal, et Tab, der dog endnu kunde forebygges. Eiendom af ethvert Slags uden for Staden er hidtil blevet respecteret. Ogsaa maae de vide, at Ting af stor Nationalværdie for Dannemark have været i min Magt og ere hidtil af mig respecterede. Dette er een Tingenes Forfatning, der ikke kan vedvare længe. Det er ikke min Hensigt, med nogen Slags Trudsel at fortørne deres Excellence, men paa det indstændigste beder jeg Dem og Deres Raadgivere, ret alvorligen at betænke den uoprettelige Ulykke, som et Foretagende paa nogle Dage kan foraarsage, og som dog endnu stod til at forebygge. Deres Excellences underdanige Tiener, Catcarth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Generalmajor v. Peymann besvarede denne Opfordring, saaledes, som det kan ventes af en brav dansk Mand og en troe Undersaat, og ledsagede ovenanførte Skrivelse, i hvilken den oversendtes Hs. K. H. Kronprindsen, med følgende Ord: "Den Advarsel og Tøndsel, der indeholdes i Opfordringen, er en Form, der under lignende Omstændigheder ikke er usædvanlig; men har man troet, derved at giøre Jndtryk paa mig, saa er Øiemedet "forfeilet. Naadigste Herre, De kan være overbeviist. dom, at jeg efter min Pligt vil forsvare mig til det yderste, og at Kiøbenhavn under min Commandokaldrig uden ved Storm skal falde i Fiendens Hænder, endog om hans Magt var større, end den er. Jeg skal søge, at værge for vor Ære og at ende mine "Dage, som en tapper Soldat, og Deres Kl. Høiheds. trøe Tiener, Kiøbenhavn, d. 21 Aug. 1807. Peymann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Kiøbenhavn d. 18 Aug. Den 1ste, 2den, 3die, 4de, 8de og 9de Bataillon af Generalmajor v. Waltersdorffs Landeværnsregiment, og den 3die og 6te Bataillon af Generalmajor v. Oxholms Regiment ere ganske og aldeles organiserede, have det fornødne Antal Officerer, og ere færdige til, paa befaling at rykke ud. De 4 første Batailloner af førstnævnte Regimennt, og den 3die af det sidste udgjøre Generalmajor Waltersdorffs Brigade. Den 6te Bataillon af Oxholms Regiment er sammensadt af Artillerister, forsynet med erfarne Officerer, og afgivet til Artilleriecorpset. Den ypperligste Aand besieler hele Landværnet, og alle Batailloner tilraabe Generalen: "Lad os angribe Fienden!" at haabe er det altsaa, at dette Korps vil vise sig sit ædle Navn værdigt, og svare til det, det har lovet: at være Landets Værn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
J de sidste 6 Dage har der hersket her en Virksomhed, og Anstrængelse, som næsten overgaaer al Forventning. Artilleriecorpset har forsynet Landeværnet med alt fornødent og bragt nye Batterier tilveie. Artilleriets Angreb i Gaar, under Capit. v. Hummels Anførsel, var særdeles kjækt og vidnede om et uforfærdet Mod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Commandeur Bille fortiener ved sin Virksomhed og Iver hele Nationens Tillid. Det var et stolt Syn, i Gaar Aftes at see denne brave Mand, ledsaget af Commandeur Krieger, i Admiralitetschaluppen, at angribe de fiendtlige Bombardeerskibe med Kanoneerbaadene, og fordrive dem fra vore Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Kiøbenhavn d. 19 Aug. Siden i Gaar Eftermiddags er intet af Betydenhed, forefaldet, undtagen at nogle og 40 Seilere ere komne fra Kiøgebugt; de fleste af dem synes at være Transportskibe. J Dag formiddag Kl. 11 var en Parlementair fra Flaaden i Land, for at forlange, at man vilde imodtage 20 saarede Matroser der høre til Fregatten Frederiksværn, som er taget ved Skagen den Action med det engelske Krigskib Comus. Derimod bleve fra ver Side udleverede Capitainen og Mandskabet af det af os tagne og opbrændte Skib. Her er nedsadt et Feldtcommissariat under Justitsraad Reimers og Justitsraad og Borgemæster Becks Administration. Alle Træerne ved Blaaegaard og Peblinge Søn langs med Blegdammene indtil Stranden, skulle om hugges. Medens Fienden i Gaar landede ved Skovshoved, gjorde han en stærk Jld med Bomber og Granater paa vor Flotille. Commandeur-Capitain Krieger rykkede frem med sine Kanoneerfartøier og gjorde al muelig Diversion; men det varede ikke længe, førend Fienden aabnede et maskeret Batterie ved Svanemøllen, hvorved Commandeur=Capitainen blev nødt til at trække sig tilbage fra Kysten. J denne Affaire blev Premierlieutenant Boll haardt saaret, og 2 Matroser blesserede. Nogle Kanoneerbaade ere meer eller mindre beskadigede, men ere strax igien satte istand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Navigations Directeuren, Capitain Wleugel commanderer Briggen Mercurius, som ligger ved Langebroe, for at forsvare det saakaldte Kalleboe-Jndløb, Briggen, er blot bemandet med frivillige Styrmænd og Volontairs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Kiøbenhavn den 20 August. For at tage et af Fienden paa hiin Side Svane møllen imod Stranden anlagt Batterie, blev i Morges Kl. 3 1/2 gjort et Udfald ud af Østerport af 100 Mand af Garden til Hest og 100 Mand af det Siællandske Rytter=Regiment under Major v. Flindt, af Kongens Livjægercorps og Skyttecorps under Major von Holstein, af een Bataillon af Danske og en Bataillon af NørskeLivregiment med 2 Batterier under Oberstlieutenant v. Voigt der tillige commandeerte det Hele, for at dække vor venstre Fløi, marscherede 3 Batailloner Landeværn og Husarerne af Exerceerskolen ud af Nørreport imod Falkoneergaarden og Lygten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Capit. Baron v. Holstein, der commanderer som secondipaa Flotillen, løb ud med 9 Kanoneerschalupper, for at dække Udfaldet. Han lagde sig mellem begge Kalkbrænderierne, avanceerte conjunctim med Lantropperne imod det engelske Landbatterie, og bragte det til at tie. Fienden aabnede nu et andet Batterie, som var maskeret og forskandset; Kanoneerschalupperne udholdt en heftig Jld og trak sig om Morgenen Kl. 5 1/2 tilbage. J denne Affaire fik Lieutnant A. Holsteen 2 stærke Contusioner, 2 Mand bleve dræbte og 8 saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Af Oberstlieutnant v. Voigts Rapport sees, at vi ikke kunde erobre det fiendtlige Batterie, uden alt for stort Tab, i Forhold til den ubetydelige Styrke, der giorde Udfaldet. En stærk Taage hindrede os fra at see Fiendens egentlige Stilling; ogsaa hindrede det endnu ikke afmeiede Korn og Grøfterne paa Bryggervangen Cavalleriet fra at giøre et hensigtsmæssig Angreb; hvorfor Oberstlieutnanten, efter at have 15 til 16 Døde og 18 til 20 Saarede, i største Orden trak sig tilbage til Festningen. Fiendens Tab vides ikke. Paa Batteriet, Prøvestesteenen, er efter indgangen Rapport ikke forefaldet noget af Betydenhed. Englænderne kaste undertiden Bomber, som falde imellem Blokskibene og Landet. Hidtil har ingen Bombe naaet Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Skrivelse fra Sielland af 21 Aug. Englænderne dække sig særdeles med Cavallerie og let Infanterie, saa man ikke kan erfare, hvad der foregaaer hos dem. Saa ofte Nogen nærmer sig til dem, give de Tegn at gaae tilbage, og ere strax rede til Skud. Hidtil agerer General Castenskjold blot defensiv. De engelske Forposter staae ved Vorsløselille og Roeskilde, Kroe tvers over til Kiøgebugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
En anden Skrivelse af samme Dato. J Eftermiddags Kl. henimod 2 lod et Korps Englænder, bestaaende af 3 til 4000 Mand Cavallerie, 4 Piecer, Artillerie og noget Jnfanterie, sig see i Landsbyen Gløstrup. Dette Maneuver bevægede den commanderende General til at tage en sikker Stilling. Han trak sig om Natten tilbage til Høiene ved Korndrup. Ved denne Leilighed viiste det sig ret tydeligen, hvor meget vort Jnfanteries og Cavalleries Tillid til sig selv tager til. Landeværnets bedste Maneuvre er med Bajonetten, hvormed det giør modige Angreb. Fortegnelse af Døde og Saarede fra Fiendtlighedernes Udbrud indtil den 20de August. Af Søedesensionen ere 2 Officerer, 1 Underofficeer, 6 Gemene saarede; 4 Gemeene dræbte. Af det kongelige Artilleriecorps ere 15 Gemene saarede; 1 Underofficeer, og 5 Gemeenne dræbte. Af Siellands Rytterregiment ere 2 Gemene dræbte. Af Livgarden til Fods er en Officeer saaret. Af danske Livregiment er 1 Underofsiceer og 9 Gemeene saarede: 1 Gemeen dræbt. Af norske Livregiment er 1 Officeer, 1 Underofficeer og 5 Gemeene saarede; 4 Gemeenne dræbte. Af Marineregimentet ere 2 Gemeene saarede; 1 Gemeen dræbt. Af Kongens Livjægercorps ere 4 Gemeene saarede; 1 Gemeen dræbt. Af Skyttecorpset ere 10 Gemeene saarede; 2 Gemeene dræbte. Jalt ere 4 Officerer, 2 Underofficerer og 51 Gemeene saarede; 1 Underofficeer, og 20 Gemeene dræbte. De saarede Officerer ere Søe lieutenanterne Boll og A. Holsteen, Lieutnant v. Rorvstorff af Livgarden til Fods, og Lieutn. v. Friis af norske Livregiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Skrivelse fra Sielland d. 27 Aug. General Carstenskjold staaer endnu ved Kiøge, bag Ellinge Agen og venter i Dag eller i Morgen General Oxholm med sit Korps. Han har og allerede et betydelig Rytterie ved sit Korps, og Artillerister nok til at betiene hans Skyts. Generat Oxholm medbringer og flere Piecer. Saa faaer han og snart flere Gevæhrer. Alle ere falde af Mod og begierlige efter at angribe Fienden. En Mand af Anseelse i Kiøbenhavn, skal have søgt :At Englænderne daglig ventede paa Ordre igien at indskibe sig. En engelsk Officeer skal underhaanden have eres General havde declareret. at han med den Styrke han nu har, ikke kan foretage sig noget af Betydenhed imod os, han maatte oppebie Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Efter en Skrivelse fra Fyen, skal der alt være kommen flere Landværnsdatailloner til Sielland fra Lolland, og Falster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Paa Godset Panker i Holsteen var 3 engelske Matroser landede med en Baad for at indtage Vand; men Bønderne bemægtigede sig dem alle saavelsom Baaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
En Siellænders bemærkninger, ved den af Engelske mændene i Sielland uddeelte Proclamation. Landsmænd, Engelskmændene have villet oplyse os om Aarsagen til det lumske Overfald, og Hensigten med den Vold, de udøve. Jndbildske og stolende paa den Ensoldighed, de tiltroe os, have de i den udsendte Proclamation givet os meer Underretning, end tienligt er for deres slette Hensigter. De have lært os, at Sielland, i deres Øine er en ussel Biting til det tydske Europa, derfor tale de paa Tydsk til os Sielændere, men hvorledes kunne de ogsaa agte enkelt Provinds af det Monarchie, hvis Selvstændighed de driste sig til at ville træde heelt under Fødder. De have lært os, at Aarsagen til det skiendige Overfald er den; de ville vise Europa hvorledes det England, der under hele Krigen, kom sidste af alle, naar det gialt at møde Fienden i ærlig aaben Feide, er snarest af alle, naar det gielder, under Venskabs Maske, at overfalde et fredeligt Folk, uberedte til Kamp. De have lært os, at de for den Kunst, hvormed de have vidst at gøgle for os med Venskabsforsikringer, lige indtil det Øieblik, de troede at have overmander os, ikke fordre videre Belønning - tænk, - end Danmarks hele Søeværn, for det ville de skiænke os, hvor ædelt! - Resten af deres Venskab. Naar Røveren paa skiulte Stie sætter Vandringsmanden Pistolen, for Brystet, pleier ogsaa han kuns at fordre Penge og Kostbarheder, og naar de hidrækkes, er et heller han paaholden med Forsikringen og sit Venskab - Røvervenskab !De have sagt os, at vi kunne vente vort kostbare Søe værn tilbage igien ved den almindelige Fredslutning, dette hedder i deres Mund, naar alle Europas Magter blive enige om, at inddrømme England Enderredømmet paa Havet. Er Flaaden da uforgiængelig: Synderlig, nok; England skulde trænge til Alles Samtykke, for at kunne tilbagegive den retmæssige Eier, hvad det ikke har taget i Betænkning, at ville rane uden nogens Samtykke! Engelskmændene have endeligen og sagt os, at saafremt vi ikke lade os kue af deres Trudsler, saa skal det Blod komme over os, som de agte at udgyde, for at iværksætte deres Røverplan. Gaaer Formastelsen da saavidt, at de endog tør fornægte Guds Retfærdighed; Ved at tale om Blod, om Menneskeliv, have de ellers villet læmpe sig efter vore Følelser, efter vor Tænkemaade; Hiemme, hos dem beregnes dette kuns efter Pund Sterling ; til Pand Sterling er hver Mand beregnet, som England har sat paa Spil, for at røve Danmark sin Selvstændighed, hver enkelt af os sin Eiendom, og Bonden den Velsignelse, Gud skiænkede paa hans Marker. Landsmænd, efter at have lært saameget af Engelske mændene, lader os til Vederlag lære dem igien, lære dem at agte Danmark og Sielland, som en væsentlig Deel af det ubetvungne Danmark, lære dem hvor skam meligen de have feilet ved at troe, vi skulde tage i Betænkning, at opofre det Liv og det Blod, som aldrig blev skiændigen kjøbt eller solgt, for at værne om en faderlig Regierings Selvstændighed, om det ældgamle danske Navns Ære, om vor Arnes Fred, vore Fædres og Mødres Roe, vore Koners Frelse, vore Møers Uskyld og vore Eiendommes Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Aarhuus. Paa Torsdag prædiker Student Svaneberg i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Udenlandsk. Tydskland. Den franske Garnison i Stralsund bestaaer kun i 4 til 5000 Mand. Marschal Brune boe i Gouvernementshuset. General Thouvenot er Gouverneur i Staden. De Kugler og Bomber som ere kastede hertil Staden har kun gjort liden Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Fra Stettin skrives den 28de Aug. Saavel her, som i Svinemünde og Volgast giøres Anstalter til at borttage Rugen, og alle Skibsbaade og andre smaae Fartøier, som kan rumme 10 Mand, ere sadte i Reqvisition til at overskibe Tropperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Efter en Stafettes Ankomst til Osnabrück den 19de Aug. blev Regieringen bekiendtgjort, at Fyrstendommes Osnabrück skal udgiøre endeel af Kongeriget Westphalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Tønningen den 31te Aug. Flere hertil ankomne danske Skibe, have, uden i ringeste Maade at blive molesterede af Engelskmændene, fortsadt deres Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Holland. Alle Forholdsregler mod England udføres nu med dobbelt Strænghed. Flere hertil komne Skibe ere anholdte paa Mistanke, og deres Ladninger oplagde i Regieringens Pakhuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Natten til den 18de Aug. har Englænderne i 6 Pin ker, besadt med 200 Mand, villet overrumple et Batterie ved Nieuport, men bleve tilbageslaaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
Portugal. Man har Efterretning fra Allehelgen Bugten, at Englænderne i et Angreb mod Buenos=Ayres, er slagen tilbage af Spanierne, under Hr. von Linieres Commando, og har der aabt 2100 Mand, samt bleve forfulgte til under Murene af Monteviden, der nu holdes bloqveret af Spanierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-09-05
England. Alle Skibe som ligge seilfærdige til Rusland have erholdt Ordre ei at afseile.