JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Dom: Udi Sagens 5te Post bør de ergangne Domme ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 93. Casserer Hoskier, c. Regimentsqvarteermester, Friderich Fugl. Dom Naar Casserer Hoskier efter lovlig Jndstevning for sit Værneting aflægger sin corporlige Eed, at det Løfte, han i December 1783 gav nu afgangne Kammerraad Lihme, ikke var nogen positiv Caution for 700 Rdlr., som SkibsCapitain Christian Wilhelmsen til Lihme skulde blive skyldig, men allene indeholdte: at Citanten vilde indestaae Lihme for, at alt hvad Wilhelmen ved Afregning med hans Principaler maatte faae tilgode, skulde blive til Kammerraaden betalt paa dennes Fordring hos Wilhelmsen. bør Citanten for Contra=Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. Men trøster han sig ikke til saadan Eed at aflægge. bør Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr. No. 22. Anders Nielsen, c. Justitsraad Wilsbech. Dom: Anders Nielsen bør bøde sine 3 Mk. og desforuden 3de 40 Lod Sølv. Udi Processens Omkostninger for Hiemtinget og Høieste Ret betaler Citanten til Jndstevnte 600 Rd. saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. No. 173. Anders Nielsen, c. Justitsraad Wilsbech og Procurator Callundan. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves; Til Justitscassen, betaler Citanten een og Contracitanten 5 Rdlr. No. 210. Byefoged Mads Arboe, c. Andreas Korfod. Dom Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 60 Rdlr., saa detaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Cassa 5 Rdlr. Nr. 130. Niels Hansen, c. Kammerherre Thomas Wedelsparre. Dom: Parterne bør for hmandens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Rettet ophæves; Til Justitskassen betaler Citanten 1 Rdlr. og Jndstevnte 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Onsdagen den 9de Februarii. Nr. 225. Kammer Advocaten paa Embeds Vegne, c. Etatsraad Anker. Dom Forbudet af 16 Junii 1786 frafaldes, hvorimed den Kongelige Cassa bør for Contracitaniens Tiltale i den Sag frie at være. Udi Salario til Kammer Adrocaten for alle Retter betaler Contra Citanten 80 Rdlr. og til Justitscassen som Tabende 5 Rdlr. Endelig bør Byefoged Justitsraad Søren Hagerup for hans i Dommen brugte utilbørlige Udtryk bøde 10 Rdlr. til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, og betale ligesaa meget til Justitscassen. Løver De til Forsendelse med Løverdagen den 12te Februarii.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 278. Procurator Peder Boll Wivet efter Kongelig befaling, c. Lorsen Christen Nielsen m. fl. Dom Peder Aasuldsen bør stryges til Kagen og arbeide i nærmeste Fæstning hans Livstid, Lars Tallachsen Haaland, Skibsjung Anders Olsen, Gustaw Løvstrøm og Peder Biørkman, bør arbeide i Tugthuset den første i 2 Aar, den anden i et Aar og de 2de sidste hver for sig i 6 Maaneder; saa bør og Peder Aasuldsen, Lars Tallachsen Haaland, Gustaw Low strøm og Peder Biørkman en for alle og alle for en erstatte de af den i Brigskibet Mercurius indehavde Ladning bortkomne Vahres Værdie; videre bor samtlige Fornævnte en for alle og alle for en, betale de idømte Omkostninger 685 Rdlr. 2 Or 18 s., hvorudi dog bør afgaae af Defensorernes Salarier, 500 Rdlr., af Actors 50 Rdlr., af Commissariernes 100 Rdlr., saa og 35 Rdlr. af de Commissionsskriveren tilkiendte 75 Rdlr. og de for stemplet Papiir urettelig anførte 26 Rdlr. 3 Mk. 12 s. De øvrige Actionerede bør for videre Tiltale frie at være.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Mandagen den 14de Februarii.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 351. Secretair Niels Hoftved efter Kongelig Befaling, c. Delinqventinden Maria Elisabeth Philipsdatter. Dom: Hof= og Stats=Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 352. Ober=Auditeur Rosenstand efter Kongelig Befaling, c. Delinqvent Thor Larsen. Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 355. Ober=Auditeur Rosenstand efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Halvor Andersen. Dom: Raadstue Rettens Dom bør ved Magt at stande. J det øvrige bør Byefogden Justitsraad Søren Hagerup for sit formastelige og dumdristige Forhold bøde til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn 20 Rdlr. og betale ligesaa meget til Justitscassen. No. 256. Secretair Aagaard efter Kongelig befaling c. Delinqventerne John Einersen Staulund, Eller Olsen Wadsteensvig og Gullich Olsen. Dom: Laugtingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Tirsdagen den 15de Februarii.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 357. Secretair Niels Hoftved efter Kongelig Befaling, c. Margrethe Cathrine Olsdatter. Dom Margrethe Cathrine Olsdatter bør erstatte de Fornrettede Værdien af det Stiaalne, for saavidt samme ikke er kommen tilbage, og forblive til Arbeide i Fiskevæhrene sin Livstid. allene privilegerede Kiøbenhavnske No. 354. Procurator Caspar Gottlob Schmidt efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Amund Johannesen.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Dom De ergangne Domme bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 365. Procurator Rasmus Lange efter Kongelig Befaling, c. Delinqvent Christen Thorstensen. Dom, Christen Thorstensen bør straffes med Fæstningsarbeide i 3 Aar.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
No. 371. Procurator Peter Boll Wivet efter Kongelig befaling, c. Delinqvent Christen Jacobsen. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. No. 188. Christen Leth, c. Snedker Niels Schou. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. Den ne Processes Omkostninger betaler Citanten til Jndstevnte med 600 Rdlr., saa betaler han og til Justitscassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Torsdagen den 17de Februarii. No. 16. Poul Bendsen m. s., c. Actor Procurator Peder Schou.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Dom J Henseende til den Regimentsskriver Torchild Rosenqvist givne Reservation bør Birketingsdommen ved Magt at stande, derimod bør samme saavelsom den paaankede Kiendelse af 15de November 1787 ikke komme PouBendsen til nogen Fornærmelse paa Ære eller Frelse, men han bør for Kammer=Advocatens Tiltale i denne Sag frie at være, saa bør og Procurator Peder Schou i nogenledes Erstatning for den Poul Bendsen ulovlig paalagte Arrest, betale denne to Hundrede Rixdaler; og hvad hos Procurator Schou heraf ikke bliver at erholde, bør Daniel Jochel som Cautionist at udrede. Endelig bør Procurator Peder Schou i Anledning af den af ham den 9de Januarii 1790 i Retten fremlagde Skrivelse til Amtmanden, dateret 17de December 1789, underskrevet med Rasmus Torfesens Navn, som denne under sin Eed har fragaaet, være Generalfiscalens Tiltale undergiven.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Ava TISSEMENTS. afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Told l kammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. Udkast tilet Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn a., anden forbedrede Oplag, fiin Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiir, 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Maanedlige Stats=Tidender 2det " nye Handels Indretning udi Island, i Anledning af det Hr. Etatsraad og Laugmand Fieldsteds Afhandling: Om en Kongelige Landhuusholdings=Selskabs Priis=Spørsmaal, om den beste Handels Plan for dette Land er nylig trykt hos Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds tilkiøbs, saa vel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestræde, paa fiin Papiir for 20 s. og Trykpapir 16 s. His Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, af Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og : Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Priserne. Kornvare i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge samt Hertugdom mene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Jan. Maaned 1790, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Dannemark. Hvede Rug, Byg i Havre pr. Tønde. 1 pr. Tønde. pr. Tønde, pr. Tønde. Rdr. 1 s. 1 Rdr. - s. 1 Rdr. 1 s. 1 Rdr. s. Kiøbenhavn = 24 20 3 38 -
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Helsingøer = Holbech = Nestved Calluni CorsøKiøge. Word. Steeg.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Nyborg.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Odense.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Svendborg. FaaborAssens Rudkr. Raksk. Nyestæd, Nykiøb paa StubbekiøAalborg Horse. Randers Riibe = Colding = = Fridericia = = Weyle . Warde = Hved Christiania = Friderichshal. Moss = Bragnæs Strømsøe Tønsberg = Laurvigen Scheen = = Molde = = Tronhiem Christiansand. Øster Riisøer Stavanger = Arendal = Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Hvede i Rug Byg Havre pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. S. H. C. i S. H. C. S. H. C. S. H. E. Rdr. 1 Ls. 1 Rdr. 1 L. J. Rdr. 8.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Schleswig = lensborg = da 124. dersleb underborg choe Glückstad = = Kiel = = 4 83. Altona = Hvede 90 a 95 Rd. pr. Læst. Rug 74 a 76 Rd. Byg 52 a 60 Rd. pr. Læst. Havre 36 a 37 Rd. pr. L. Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. . Dansk, Td. 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td., 4 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Byg Td. 1 Rd. 5 Mk. a 1 Rd. 5 Mk. 4 s. Byg=Gryn Td., 5 Rd. 4 Mk. - s. Malt Td., 2 Rd. 3 Mk. - s. Havre Td. . . 1 Rd. 2 Mk. 4 s. Havre=Gryn Td. . 7 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 3 Rd. 4 Mk. - s. Erter Td. . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekiød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lpd. = 1 Rd. 2 Mk. 4 s. grønsalted, Lpd., 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. . Holsteenske - Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 32 Rd. - Mk. - s. i Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. . 3 Rd. - Mk. - s. . . tør, Skpd. - 8 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. = 12 a 14 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. = 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 15 a 16 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. - 18 a 19 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. = 5 Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar-Sild Td. =Rd. Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = 15 a 18 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. - 3 Rd. 1 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. Lyneborsk Td. . . . 7 Rd. - Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . - Rd. - Mk. Fransk Td. Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) = 80 a 90 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 75 Rd. - Mk. - s. Brabandsk. - 80 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 15 Rd. a 15 Rd. 3 Mk. J. Tiære Td., 5 Rd. - Mk. . Hør Skpd. 42, 50 a 54 Rd. efter den. Reen Hamp Skpd. 34 a 36 Rd.) Bonitet, Brænde. Favn Pommersk Fyr. 6 Rd. - Mk. Pommersk Ell. . . 6 Rd. - Mk. Pommersk Bøg = = =Rd. - Mk. Holsteensk Bøg = = 7 Rd. 3 Mk. Jydskenkelt. 6 Rd. 3 a 4 Mk. Fyensk, Rd. - Mk. Birk, 6 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1791-02-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 4 Mk. Et Læs Tørv., 2 Rd. - Mk. Kul Td. - Rd. 3 Mk. Foering. Høe et stort Læs. 2 Rd. 3 a 4 Mk. et mindre dito = = 2 Rd. - Mk. Halm et Læs, 1 Rd. 2 a 4 Mk. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret 3 Rd. - Mk. . - unge Parret 2 Rd. 2 Vil Capuner fede et Par 1 Rd. 4 Mk. = = mavre et Par Rd. - Mk. Høns gamle Parret. 4 Mk. unge Parret =. 3 Mk. Kyllinger et Par . . Vi Giæs levende Stk. . Rd. - Mk. Slagtede Stk. . . 4 a 5 Mk. Ænder et Par 1 Rd. - Mk. Duer et Par = =. - Mk. Æg en Snees =. - Mk. 1.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Avignon, den 27de December. J Følge den Franske Nationalforsamlings Decret, at lade Staden Avignon og dens Gebet besætte af et Detachement Franske Tropper, er en Bataillon af Jnfanterie=Regimentet Soissonnois den 24de, og den følgende Dag en Escadron Dragoner af Penthievre rykket ind. Stadsportene ere besatte med franske Tropper, men Palaiet og Forsamlingshuset have Borgerne endnu i Hænderne Grevskabet Venaissintager ingen Deel i disse Foranstaltninger. Det vil blive under Pavens Overherredømme, naar han bevilger det der Franske Constitution i alt, hvad der ikke er stridende imod Grevskabets locale og andre Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Petersborg, den 11te Januarii. Den Petersborgske Tidende for i Dag bekiendtgiør Js mails Erobring paa følgende Maade: "Fra General=Felt marskal, Fyrst Gregory Alexandrowitsch Potemkin=Tamfritscheskoy er ved den af ham hidsendte Coureer, Oberste og Hs. Keiserl. Majestæts Fløiadjutant, Subov, den Efterretning indløben, at Staden Jsmail er den 22de December bleven indtaget, og at den Tyrkiske Armee, som bestod af meer end 30000 Mand, er i de store og stærke Forskandsninger, som omgive denne Stad, ganske ødelagt. - Formedelst dette Stæds vigtige Beliggenhed, og i Besynderlighed for at fuldføre Hendes Keiserl. Majestæts givne Befalinger, at ikke skaane Fienden, som ikke overgiver sig, og ikke er opmærksom paa Hendes fredelige og paa Moderation grundede Sindelav, besluttede Generalfeltmarskallen en Storm, og udnævnte til Anfører ved samme den tappre General, Grev Suworow Rimirk. Den Almægtige har givet dette Foretagende er fuldkommen lykkeligt Udfald. Fienden har havt et Forliis af over 20000 Mand, som bleve dræbte, og 11000, som bleve gjorte til Fanger. Til Bytte ere tagne 310 Fahner og 300 Kanoner. Hs. Majestæts Tropper udviiste en uhørt Tapperhed, og Generalfeltmarskallen slutter denne korte Efterretning dermed, at han med den billigste Lov ophøier den commanderende General Grev Suworows særdeles Jver og Tapperhed og alle ham Undergivne.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Ukraine, den 12te Januarii. Authentiske Efterretninger fra Bender bekræfter det, at man allerede har talt 30180 døde Tyrker i Jsmail. Bestormningen varede fra om Morgenen Kl. 5 til 12 om Middagen; og de til rasende Vrede opbragte Erobrere skaanede. intet Menneske. Byttet er umaadelig stort, og det er sandt, at enhver Trodsknegts Andeel har beløbet sig til 50 Rubler.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Af en Skrivelse fra Paris, den 14de Januarii. Frygt De ikke, Sagerne gaae her meget godt, og ville vist faae den beste Ende; kun at De ikke troer alle AvisEfterretninger; thi hvor der undertiden har været kun en liden Urolighed, der giøre disse strax en stor Allarm deraf, og hvor kun et Par Mennesker ere blevne beskadigede, der skal strax 100 være blevne myrdede. Biskopperne og Præsterne gjøre rigtig nok her og der i Provindserne Allarm men Nationen er alt for oplyst til at give dem Gehør. Ligesom Dommerne og Advocaterne ikke udgiøre Retfærdigheden, saa udgjøre ei heller Biskopperne, Præsterne og Munkene Religionen. Greven af Artois har forladt Turin og er reist til Venedig. Coursen paa Hamborg, saavelsom paa andre Stæder, er steget; Aarsagen ligger i de Tilbagebetalinger som skee paa nærværende Tiid. J forrige Uge har den overordentlige Casse betalt 9 Millioner Gield. De rede Penge koste nu 5 1/2 Procent, men man har decreteret, at lade slaae 15 Millioner Sølv- og 1 Million Kobber=Mynt. Allerede ere 2 1/2 Millioner Assignationer blevne offentlig opbrændte, og i disse Dage skulle atter 1 1/2 Million opbrændes. Salget af de geistlige Godser gaaer fortreffelig, ofte det halve og altid 1/2 Deel over Vurderingsprisen. Man troer, at over 5 Milliarder ville vist komme ud deraf, skeer dette saa vil Nationen betale de perpetuelle Renter. Livrenterne blive ikke betalte, da disse aarlig formindskes, og i omtrent 25 Aar ville de næsten gandske have betalt sig selv. J øvrigt leve viherligesaa roelige og trygge, som hos Dem; kun lidt Taalmodighed, saa vil Publicum blive overtydet om, at det er bleven skuffet ved utallige vrange Efterretninger. Er det ikke meget ufornuftigt at forlange, at Frankrige skal i et Aar have sin Constitution færdig, da dog Engeland og Holland, have brugt over 100 Aar dertil. Et nyt Exempel er Amerika. Hvor lang Tid har dette ikke allerede brugt, og det havde dog ikke saadanne Vanskeligheder at overvinde. Det havde ingen Provindser, hvis Privilegier og Jnteresse vare hinanden modsatte; ingen Geistlighed, som forhen fortærede Statens Marv, og nu maae give deres Godser til Statens Beste; ingen Pensionister, der mistede deres Pensioner; ingen Aristocrater, der holdte Folket i Lænker.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Østerrige, den 15de Januarii. Man siger, at Baron von Herbert er reist fra Szistove, til Fyrst Potemkin i Bender. Nogle troe, at dette er skeet, for at gjøre bemelte Fyrste Forestillinger i Anledning af Neutraliteten for dette til en Fredscongres bestemte Sted, hvortil Fyrsten ikke synes at være tilbøielig. Tiden vil lære, om dette har nogen Grund.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Paris, den 17de Januarii. For at drage til Frankrige den berømte Mathematiker, Hr. de la Grange, som Keiserinden af Rusland efter Fridrich, den Andens Død bevilgede et fordeelagtigt Udkomme, havde vores Konge tilstaaet ham en aarlig Pension af 6000 Livres.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Nationalforsamlingen decreterte den 14de hujus, at denne Pension skulde fremdeles blive Hr. de la Grange udbetalt. -J mange af vore offentlige Blade blev i Gaar følgende Efterretning, som dog endnu meget kaldes i Tvivl, bekiendtgjort "Efterat Paven havde taget den franske Geistligheds Civil Constitution i moden Overveielse og i den Anledning sammenkaldet Cardinalerne, har denne Forsamling meget let antaget sin Chefs Mening; og, ligesom den hellige Fader, betragtet dette Nationalforsamlingens Verk som aldeles uorthodox. Men for ikke at udsætte sig for Bebreidelser af de Christne i Europa, har Paven ladet forsamle de rommerske Theologer, for at høre deres Mening. Disse have yttret langt andre Tanker, og bevidnet den hellige Fader, at den franske Geistligheds nye Constitution var gandske orthodop- og overeensstemmende med den første Kirkes Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Paven har derpaa givet Nationalforsamlingens Decret sit Bifald. - Huset Conde har, som bekiendt, havt Landet Clermon tais i Besiddelse til 1783. J dette Aar bevægede Hr. Calonne Kongen til at kiøbe dette Lands kongel. Rettigheder for en bestandig Rente af 600000 Livres paa en Capital af 12 Millioner. Desuden fik Prindsen af Conde endnu 7 Millioner og 500000 Livres. Dette Forlig eller Bytte misbilliges nu i høieste Grad af Nationalforsamlingens Domain, commission, der forlanger Contracten annuleret, dog saa ledes, at Prindsen af Conde beholder de 7 Millioner og 500000 Livres, i Betragtning af den store Condes Fortienester af Frankrige. Sagen er endnu uafgjort.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
London, den 18de Januarii. Ostindiefareren Hougton kom den 14de hujus til Portsmouth og medbragte nærmere, endskiønt ikke synderlig vigtige Efterretninger fra Jndien. Hougton forlod Madras den 21de September, og Øen St. Helene den 2den Dreember. Ved dette Skibs Afgang var alt Haab om at bilægge Stridighederne med Tippo i Mindelighed, forsvundet. Vor Armee under General Meadows var uden Modstand rykket indi hans Gebet, og havde underlagt sig Landskabet Cambitore. Man gjorde Anstalter til at beleire Poliacatcherry, een af Tippos fornemste Fæstninger. Men da han, uagtet sin paa Cavallerie stærke og frygtelige Armee, saaledes gav sit Land blot for Ødelæggelser, saa opvakte dette den Mistanke, at han med sine Tropper agtede at overrumple og ødelægge Carnatic. Gouverneuren i Bombay, General Abererombie, havde med sit Corps stødt til Hovedarmeen, saa at forbemelte Fæstning er efter al Rimelighed for lang Tid siden i vore Hænder. - Fra Portsmouth meldes, at der paa Linieskibet Wictor havde yttret sig en Sammenrottelse i Anledning af Executionen over en Matros paa Skibet Hector, hvilken kunde have havt alvorlige Følger, dersom den ikke strax var bleven dæmpet. En stor Deel af Mandskabet paa førstnævnte Skib havde inbyrdes forenet sig til at ville forhindre Dødsdommens Fuldbyrdelse over den Skyldige. Jmidlertid var dette Forehavende bleven røbet, og Capitainen tilligemed Skibets Offcerer gjorde derfore underhaanden Anstalter til at forebygge Udbrudet af dette Onde. Da Executionen skulde gaae for sig, steeg Capitainen tilligemed endeel Officerer i den store Skibsbaad, og befalede, uden at lade sig mærke, at de, som han holdte for de fornemste Hovedmænd, skulde stige med i Baaden, og roe omkring Skibet Hector, hvor Executionen skedte. En anden stor Baad, besat med bevæbnet Mandskab, maatte følge med denne. Men just som Delinqventen skulde hænges op, og de paa Skibet Wictory Tilbageblevne fik Ordre fra Dækket, at see paa Executionen, udbrøde nogle med de største Eeder paa, at de ikke vilde være Tilskuere heraf, og at Executionen ikke skulde gaae for sig. Lieutenanten, som i Capitainens Fraværelse havde Commanden, forestillede dem Strafværdigheden i deres Opførsel; men da dette ikke hialp, og Oprørerne begyndte at true, trak han en Pistofra sit Belte, for at skyde den Forvovneste paa Stædet, Pistolen klikkede, og en af Matroserne slog til Lieutenanten, som strax med sin korte Sabel hug ham ned. De øvrige løb derpaa fra Dækket og ned i Skibet, for om mun ligt at forsyne sig med Vaaben; men Lieutenanten tilligemed de øvrige paa Skibet værende Officerer forfulgte den med dragne Sabler, og buggede ind iblandt dem. De omtrent 8 eller 10 vare nedsablede, krøb de øvrige til Korset, gik op paa Dækket og saae paa Executionen. Havde Lieutenanten ikke gaaet til Verks paa en saa behiertet Maade, kunde denne Sag have havt slemme Følger.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Wien, den 19de Januarii. Breve fra Armeen ved de nedre Grændser ere endnu bestandig modsigende i deres Krigs- og Fredsefterretninger. Efter nogle ere Tropperne i Servien, Sürmien, Bannatet, Slavonien, Croatien og Wallachiet gandske udrustede til Krig, da dog mange Regimenter have trukket sig tilbage til Siebenbürgen. Russerne skulle ogsaa efter disse selvsamme Beretninger, i det de stille deres Fremgang mod Constantinopel, anvende alle Midler, for at afbryde Kongresforsamlingen i Szistowe; ja de ville endog bekræfte, at Kongresministrene ere allerede paa Tilbagereisen. Efter andre, og maaske troe værdigere Efterretninger, ønsker Porten intet hierteligere, end et hastigt Forliig med Østerrige. Den har derfor føiet de tienligste Foranstaltninger til, at Underhandlingerne i Sti stowe ikke paa nogen Maade skulle blive styrrede ved Krigens Uroligheder, og Kongressen har under Engelands, Preussens og Hollands Megling endnu bestandig sin Fremgang, Porten har paa nye foreslaaet Fangernes Udvexling, og der første Afdeling af de Østerrigske Fanger, som have været i Constantinopel, ventes hver Time til Belgrad eller Semlin. Storvisiren skal strax efter Forliset af Jsmail have af sin Armee, som endnu bestod af 60000 Mand, forstærket Besætningerne i Warna og Silistria; men selv være gaaet med Resten lige til Adrianopel.