Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Nogle Ønsker for Dannemark og Norges Jordbrug. Hans Ved Vacancen i Kristiansands Bispestoel er et af de Embeder bleven ledigt, i hvilket saa megen Held for norske Medbrødre baade i moralsk og physisk Henseende kan virkes. Norges Hovedtrang, er Brød til at ernære sin Folkemængde, og dette Brød kan kun paa een Maade altid forsikres Norge. Denne Maade er Agerdyrkningens Flor i Landet. Naar Jordbruget blomstrer, da skaffes stadig Ernærelse; da behøves ikke det sørgelige Barkebrød, ikke engang Brødet af Blandingskornet, hvis største Deel er den svange Havre. Dersom jeg ikke feiler, er Kristiansands Stift, formedelst sin sydligere Beliggenhed, sin Omgivelse af Søen, og sin mindre Elevation over Occanets Vandspeil, det, som af alle Norges Stifter bedst skikker sig til Jordbrug. At befordre dette der i Stiftet, saavelsom overalt i Norge, og derved at skaffe Norge de fornødne Kornvarer i sit eget Skiød i det mindste saa mange, at ingen svær Hungersnød skal opstaae, om intet Korn, formedelst Transportens Vanskelighed, kunde skaffes fra Dannemark, er vist enhver Dansk Mands Ønske som det er mit. Men som Jordbruget i Dannemark staaer paa et ikke meget høit Trin, som mange dyrkbare Steder ligge her udyrkede, saaledes er det og i Norge, og der i en endnu høiere Grad. Een af Hovedaarsagerne til alt dette er upaatvivleligen Mangel paa grundige Kundskaber i Jordbruget, Mangel paa sand Theorie og Praxis. - Man veed i Almindelighed ikke, hvorledes man bør dyrke sin Jord, og man troer at have gjort nok, naar man dyrker den som Forfædrene gjorde og som Skik og Brug er. Og hvorledes denne Skik og Brug er behøver jeg ikke at sige den, som kiender Dannemark og Norges almindelige Jordbrug. Hvor ere de Kundskaber, som udkræves, naar Jordbruget skal drives med Forstand? Hvor ere de botaniske, de mineralogiske, de chemiske Kundskaber, som ere Basis for al Jordbrug? Hvor mange ere de, som kiende de Love, hvorefter Naturen virker paa Vegetationen, og hvilke maa kiendes, om noget fornuftigt skal komme ud af Jordbruget? Hvormange virke ikke tvert imod disse Love, isteden forat virke med dem, Derfor ere og saa mange Ting saa aldeles bagvendte i vort Jordbrug, og mange passere for kyndige Mænd deri, som slet intet vide deraf i Grunden. Hvorledes skal man da kunne vente, at den uopdyrkede Hede skal vorde rigt Kornland, og den bundløse Myre vorde prægtige Enge? Hvorfra skulle disse Kundskaber komme, og hvorledes udbrede sig til det Almindelige? Jeg har for Norge især, men ogsaa for Dannemark, i denne Henseende flere Ønsker, som jeg ikke vil undlade at fremsætte. Maaskee de kunde komme Dem for Øine, som hertil kunne virke. Jeg kan destoværre intet virke til dette gavnlige Maals Opnaaelse og Jeg maa derfor bede at Villien maa være antaget i Gierningens Sted. Hensigten hermed er ingen anden end den, at stifte Gavn, om Nogen skulde ville høre og agte paa min Røst: I. Det første Ønske er, at Biskopperne maatte, foruden at være lærde grundige Videnskabsmænd i alt hvad der hørte til at være Theolog og Philosoph. ogsaa have grundige videnskabelige Kundskaber i Jordbruget. Biskopperne maa virke paa Præsterne, disse igjen paa Almuen. Hvor gavnligt for Norge om Biskopperne paa deres Visitaser og ved andre Leiligheder ikke allene kunde visitere Kirker og Skoler, som det sig bør, men ogsaa være Præsterne til Raad og til Opmuntring i denne for det kiære Norge saa vigtige Sag, Hvor gavnligt, naar Præsterne, oplyste i dette Stykke, kunde give et lysende, et følgeværdig Exempel for Norges Almue, Mon da de mange Steder, som ligge udyrkede, fremdeles skulle saa henligge? Mon de mange Jorder, som nu drives saa slet, at de neppe give 3 Fold, ikke skulde give 10 a 12 Fold? Jeg formoder dette, og jeg har Grund dertil. Og derfor ønsker jeg at der ved Bispestolenes Besættelse, især i Norge, maatte blive taget allernaadigst Hensyn dertil. Men jeg løser derfor ikke Biskopperne fra de øvrige lærde Kundskaber, som deres Stand og deres Embede udkræver, og hvilke de ikke kunne savne uden mærkeligt Skaar i deres Agtelse. Jngen indvende mig dog her, at Biskoppern have nok at giøre, og at det er umuligt for dem, at giøre mere. Jeg vil gierne troe at de have meget at giøre og at det kan være vanskeligt nok for dem at faae alting gjort. Men naar det kommer an paa at stifte Gavn for Medbrødre, at rædde dem fra Hungersnøden, og at giøre deres Liv blidt og lysteligt, saa anseer jeg ingen Møie at være for svær, og ingen Anstrængelse at være for stor Alt kan overvindes naar man kun gaaer med Forstand, og med Kundskab, og med Mod, og med Standhaftighed frem mod Maalet. For den videnskabeligen dannede Mand maa det ikke være saa overordentligt vanskeligt, at samle de heri fornødne Kundskaber, især naar han i sine academiske Aar ikke har forglemt at giøre sig bekiendt med andre Videnskaber foruden hans Brødstudium. Kun Hoved og Hierte, kun Flid og Umage, kun ikke at trække sig tilbage, naar Anstrængelse og Nattevaagen kræves, saa skal Maalet nok heri som i alt andet naaes, og naaes med Ære og Kraft, og Opmuntring dertil - og blide Udsigter derfor skulle da vel ikke savnes, Thi – om intet andet, saa det: at have stiftet Held for Medbrødre, at have tilstoppet Nødens og Jammerens Kilder for et heelt Folk, at have ræddet Tusinde fra den mulige og saa ofte virkelige Hungersnød, odet er Løn, Løn for Hiertet, det ædle og menneskekierlige, som ingen paa Jorden kan give! Og hvad maatte da ikke Manden paa denne Post med det ædle og velvillige Hierte, med den ufortrødne Anstrængelse, og den utrættelige Virksomhed og de grundige Kundskaber ikke kunne udrette ved Opmuntring, Anviisning, Raad og Hielp ved sig selv og Andre, Jnden faa Aar, tænker jeg, maatte Kristiansands Stift ikke allene kunne brødfødde sig selv, men endogsaa kunne hielpe paa Oplandet og Fieldbøygderne. II. Et andet Ønske for Dannemark og Norges endnu i det hele saa langt tilbagestaaende Jordbrug er: at det maatte blive paalagt alle theologiske Kandidater, som agte at vorde Landsbyepræster, at tage en offentlig Examen i Landvæsenet, fornemmelig i Jordbruget. Det er fra Landsbye præsterne at Jorden bør hente sine bedste Dyrkere.