Berlingske Tidende, 1833-07-05
Paris, den 26de Junii. Messager des Chambres" indeholdt i Forgaars en Liste paa Kammerets Deputerede; de ere paa denne classificerede efter det politiske Sindelag, som de have lagt for Dagen i de to sidste Sessioner: 150 Oppositionsmedlemmer, 259 troefaste ministerielle Deputerede, 42 som ikke have noget decideret politisk Sindelag, 2 Legitimister og 6 Deputerede, som aldeles ikke have havt Deel i den sidste Session; tilsammen 459 Medlemmer. J Nat ankom en Coureer til det spanske Gesandtskab; han havde forladt Madrid den 2de om Middagen. Den 20de Juni var Alt gaaet roeligt til, og Eedsaflæggelsen havde været særdeles høitidelig. Ved Udgangen af Kirken hilstes Deres Mabestæter overalt af eenstemmige Vivatraab. - En anden Coureer, som havde forladt Madrid den 2de om Eftermiddagen Kl. 3, ankom i Morges til Hertugen af Broglie. Efter Forlydende melde Depescherne, at man henimod Kl. 2 havde hørt oprørske Skrig, og at talrige Grupper dannede sig paa de store Pladse, saa at man frygtede, at Roligheden vilde vorde forstyrret om Aftenen. Hvorfor behøve Franskmændene en Konge, Fordi de ellers vilde ødelægge hverandre indbyrdes. Frankrige har tre bestemt afsondrede republikanske Fractioner, som alle tre erklære, at de ville have en Republik. Den første er Lafayettes Partie; dette troer, at være et saakaldt amerikansk-sindet Partie, foruden de to Lafayetter tæller det endnu Destut de Tracy, Gra mont, d'Argenson, de Sade og adskillige andre blandt deres Medlemmer; det er det svageste i Antal, men det imponerer ved sine Tilhængeres Jndividualitet. Det har endnu ikke ganske brudt med Ludvig Philipp; det er ikke ligefrem det doctrinaire Ministerium, Dhrr. Guizots og Broglies, Modstandere; i det mindste staaer det i selskabelige Forhold til Ministeriets doctrinaire Medlemmer. For det større Publikums Blik synes det Girondistiske Partie, hvis Hoved er Bladet National", at understytte Lafayettisterne, da ogsaa det prædiker en saakaldt Ameritanisme; men naar man seer nøiere til, opdager man en radical Forskjel mellem begge. Lafayette og hans Tilhængere forde en civil Magt, grundet paa Nationalgarder, uden nogen Armee, deres Propaagaanda har det Øjemeed, at gjøre Frankrige, ikke til Herskerinde, men til Medborgerinde af et amerikaniseret Europa. Med Hensyn dertil finde Lafayettisterne Tilhængere i Tydskland, England, Amerika og de nordlige europæiske Stater, de have ingen krigerske Planer, ingen ubegrændset Ærgierrighed, ikke noget romersk eller spartansk Sindelag. Deres Fanatisme er moderat, og under ikke Pøbelopløb, de ønske Revolutioner iværksatte af Borgere, ikke af den store Hob. - Det andet republikanske Partie har aabenbart erklæret sig imod Huset Orleans, og besjeles af et Sindelag, som er meere eller mindre beslægtet med det girondistiske Partie, men det er langt mere militair findet, thi det har en bonapartisk Erfaring og udegrænset Ærgjerrighed. Rhingrændserne, Savoyen, en italiensk, en spansk og en portugisisk Republik til Stytte mod det germaniske og det slawiske Norden, nøje Forbindelse med Schweiz, Kongeriget Belgiens Ophør og sammes Jndlemmelse i Frankrige, aaben Kamp om det tyrkiske Rige, og offensiv Fremgangsmaade mod Rusland i den Hellespontiske Orient; dette er det andet republikanske Parties Formaal. Det har mange Tilhængere i Armeen, især blandt de yngre Officerer, og ophøier Hoches, Marceaus, Klebers og andre med dem beslægtede Aanders Hæder. En dygtig, solid Officeer, Carrel, har gjort sig til dette Parties Hoved-Organ. Han forgudes af sine Venner, afskyes af "Tribune", og er en Forargelse i det ny Kongedømmes Øine. Alt dette har spændt hans Forventning meget høit, men da han ikke vil tage sin Tilflugt til Pøbelen, udgjør hans Partie ikke nogen egentlig Masse, og Borgerne, med deres Fredsystem, og deres, vistnok noget lunkne Philippisme, ere ugunstigt stemte mod ham. Carrellisterne have det tilfælleds med Lafayettisterne, at de for det første kun leve i Theorien. - Saaledes er det ikke med Terroristerne. Disse, Bladet "Tribunes" Tilhængere, med Cavaignac i Spidsen, fornægte af alle Kræfter Terrorismen, paastaae, at Marat, Conventet og Robespierre høre til det gamle Regime, spotte over de Forældede, der tiltroe dem disse Hensigter, o. s. v. Men hvad skulle de røde Huer betyde? Hvorfor beundre de Conventet, Marat, og Robespierre? Hvad er deres Hensigt med de nye Eiendomstheorier, med deres bestandige Jvren mod Banquiers, Fabrikanter, Nationalgarder, mod de Formuende? Hvorfor ringeagte de Lafayette og hade Carrel? Hvad betyde deres Grundsætninger om en stræng, imperatorisk Administration i en Nationalcommittees Hænder, Hvorfor udøve de et politisk Politie, og bevogte deres Modstandere? Er det af Liberalitet, eller ere disse Midler ikke meget meere netop de samme, som Conventet anvendte, ved hvilke de ville forskaffe deres System et absolut Herredømme, Dette Partie stifter Klubber blandt Arbeiderne og Soldaterne; de organisere Almuesblade og forgrene sig til alle Sider; de oprette en Regjering mod Regjeringen; hvo der modsætter sig dem, er en Aristokrat, Nationens Fjende, et Uhyre; hvo der frygter dem og gaaer af Veien for dem, har Forstand og Jndsigter; hvo der tilklapper dem bifald, han kan ikke noksom lovprises. Neppe kan noget være tydeligere, end deres Øjemeed. - Foruden disse tre Hovedbestanddele af vor Republikanisme, gives endnu adskillige politiske Mestiter, som ville danne en Quasi=Republik uden at udelukke Ludvig Philipp, blandt dem ere adskillige, der tildeels ere blevne Lafayettes Principer utroe, f. Ex. Odillon Barrot; andre, som vare halve Bonapartister, halve Republikanere i militair Henseende, men som dog ikke ganske have opgivet at stole paa Ludvig Philipp; saadanne ere: Lafittisterne, Laurence og Coulmann blandt de Yngre; Demargar- og flere Generaler blandt de Ældre. Girondiskerne speculere paa alle disse, som Personer, der og tort eller lang Tid maae tilfalde deres Partie, medens disse politiske Blandinger selv stole paa det saakaldte tiers parti til nye ministerielle Combinationer, uden indre Gehalt, hvor de selv vilde blive aldeles tilintetgjorte af Dupinismen, som er det faste Styttepunkt for Philippismen, men for en smaalig Spidsborgerphilippisme, som hader den fornemme Philippisme. Det vilde ei være unteressant, ved given Leilighed, at gjøre bemærkninger over disse to Nuancer af det nuværende royalistiske Partie.