Københavns Adresseavis, 1769-07-04
Udtog af det Kongelige Danske Land=Huusholdnings Sælskabs Plan, Kapitel 1. Om Selskabet i Almindelighed. Selskabet, fører Navn af Land=Huusholdnings Selskab, fordi dets Øjemmerke er, at opmuntre, ved Premær, alt det, som i Hans Majestæts Riger og Lande kan opmuntres i Land Væsen, Fiskerier, Kunster og Handel Dets Medlemmer, ønsker det at formere med enhver god Borger i Kongens Riger, som vil det almindelige Beste vel, om den samme endog haver ingen anden Evne til at befordre det, end hans gode Villie. Bekostningen for hver ordentlig Medlem, aarligen, bliver Ti Rigsdaler, og intet videre. Tiden, som anvendes paa Sælskabet, er saa ringe, som enhver selv behager, efter sin Leilighed; ingen af Medlemmerne ere forbundne at møde, med mindre de selv vil indfinde sig. Nytten af Selskabet vil kiendes i det følgende. Kapitel 2. Om Sælskabets Klasser. Selskabet bestaaer, for Orden Skyld, af Ti Klasser, som har igien deres Under=Klasser. Til den Første Klasse hører de Medlemmer og Konsinere, som omdømme de smukke Konster, de nemlig deraf, hvis Vare giør en Green af Handelen. I den anden Klasse omdømmes Landvæsenet: i den Tredie Fiskerierne: i den Fierde de Manufakturer og Fabrikker, som dannes ved Væv eller Maskiner: i den Femte de Konster og Handverker, som ikke ere nevnte eller nevnes herefter, hvis Arbeid og Vare ved Jnstrumenter, efter Tegning, eller og ved blot Øvelse, bringes til Veye. Den Siette Klasse har til Øjemmerke Kemiske og Fysiske Konster, den Syvende Matematiske og Mekaniske, alle for saavidt de indløber i Handelen, som i sin hele Omfang, den Vestindiske og Guineiske Handel undtagen, henhører til den Ottende Klasse. Den Niende Klasse betragter allene det Vestindiske Planter=Væsen og Vestindiens hele Handel, med samt den Guineiske, om noget ved denne til Forbedring, er mueligt. Endelig er den Tiende Klasses Øjemerke, efter Muelighed at tiene de foregaaende med Oplysninger, ved en Brevvexling i og uden Rigerne, og har derfor Navn af Korrespondense eller BrevvexlingsKlassen. Heraf indsees Selskabets hele Øjemerke, de Midler, det agter at bruge, og Ordenen, det tænker at gaae frem udi, for at tænke om alt, som om et, og om et som om alt. Kapitel 3. Om Præsidenten. Selskabets Orden, i Forretninger, kan ikke opnaaes, uden Orden iblant Medlemmerne; hvorfor det først har betænkt det, som høistfornødent. Til Præsident ønsker det sig en Adelmand som vil befordre dets Øjemmerke. Planen, bestemmer hans Embede, som det ønsker sig maae vedvare, i det mindste trende Aar, og at hans Navn, i den Tid, maae zire dets Skrifter. Hans Embeds Byrde og Pligter, bliver slet ingen; efterdi han ikke har nødig, at handle selv, uden naar han behager, men kan lade sit Embede forrette ved Vice=Præsidenterne i alle muelige Tilfælde, intet i nogen Maade undtagen. Naar han derfor behager, ellers ikke, præsiderer han. Han er da i Samlingerne og Forretningerne den første af alle, mens samme Samling varer. Han har tvende Semmer med Overstemme, naar Stemmer ere lige, ved alle Val, undtagen hans Eftermands, som velges ved en fuld Stemme. Han beordrer de Fjerding=Aars Møder, aabner alle Breve, befordrer Enighed, ved sit Ord i Samlingerne, afsiger visse Tvistigheder ved Lodkastning, giver Ordre eller Anviisning, qvitterer for Regninger, lader sig giøre Regnskab for hele Selskabets Anlæg og Huusholding; og forretter saaledes alt, eller befaler det, under hans Opsyn, forrettet af Vice=Præsidenterne. Han kan være nærværende, om han behager, og dog ei præsidere: han kan være fraværende og sende sine Stemmer; hvilket han og, naar han finder det for got kan efterlade. Bliver Præsidenten borte, uden at sende derom Efterretning til Selskabet, forretter Vice=Præsidenterne Embedet, som han selv vilde have forrettet det, til Selskabets Hensigts Befordring, og giør ham, naar befales, Regnskab derfor, Efter trende Aar nedlegger han sit Embede, og lader enhver da giøre Regnskab for sin Huusholding under hans Præsidio, hvilket er hans Reg skab; da han ikke andet aflægger: men i det Sted befaler, han et nyt Val, hvortil han haver tvende Stemmer efter Planen. Selskabet takker ham derpaa, ved en udsøgt Midlem, for sin Nidkierhed i sit Embede, og det gode, det har nyt ved hans Præsidium og Forsæde. Kapitel 4. Om Vice=Præsidenterne. Selskabet velger af sine Medlemmer dem til Vice=Præsidenter, som det dertil tænker best tienlige. De velges for det første tvende, og for tvende Aar. Planen, hvorpaa Vice=Præsidenternes Navne, som paa andre Selskabets Skrifter sættes, næst Præsidentens, bliver Vice=Præsidenternes Regel. De advarer Præsidenten i Tide om de Fierding=Aars Møder, for at see dem ved Sekretteren bekient gjorte. De præsiderer i Præsidentens Fraværelse, og han da hans Myndighed og Embede at handthæve. Naar Præsidenten ikke sender sine Stemmer, har den Præsiderende hans Stemmer, undtagen ved Val af Præsident, Betiente, og ved Præmiers endelige Tildømmelse; da de, som ellers, har kun een Stemme, ligesom en anden Ordentlig Medlem, dog med Overstemme for den Præsiderende, efter Planen. Efter tvende Aars Forløb nedlægger de deres Embede, med Regnskab for deres Tid, og bliver derfor, af Selskabet med Taksigelse erindret. Kap. 5. Om Bogholderen og Kasseren. Til videre forestaaes Kassen af en af Selskabets Medlemmer, som Selskabet har fortroelighed til. J Tiden faaer Kasseren en vis pro Cento af den Kapital, som gaaer igjennem hans Hænder Aarligen, undtagen af Legata og slige skriftligen bestemte Gaver, som forholdes i alleting, med efter Velgiørerens Villie. Bogholder er Sekretæren til videre. Kap. 6. Sekreteren, Selskabets Protokoller, og Kontoret. Sekreteren er Selskabets bestandige Sekreter. Han fører alle Selskabets Protokoller, og fører al den Brevvexling, som ikke egentligen henhører under den Tiende Klasse. Han igiennemlæser alle indkommende Papiirer og Dolumenter, før de kommer i Selskabet. Protokollerne, som ere ham betroede, ere: een til Subscription og Indtegning for hver Medlem, og hans Indskud, een til Premiers ForSlag; een til daglig Brug i Samlingerne; een af samme Slags for hver Klasse, een til Forklaring paa udsatte eller vundne Premier, een for Selskabets nye Love og Wedtægter; en for udgaaende Breve, og endelig en Kasse=Bog og en Inventari=Protokol. Foruden at holde disse i Orden, forfatter Sekreteren Liste paa Medlemmer og Premier; skriver, Selskabets Historie, befordrer den og Selskabets andre Skrifter til Trykken, og besørger alle bekjendtgjørelser fra Selskabet i de offentlige Tidender. Hvad Kontoret angaaer, da kan enhver Medlem derfra faae al Efterretning om Selskabet, og dets Tilstand, samt om alt hvad der i de daglige Møder, er forrettet. Udskrifter gives endog deraf, ef Planen; men intet Document udleveres, uden efter Ordre, af Præsidenten eller Vice=Præsidenterne. Sekreteren modtager alt hvad som sendes til Selskabet uden for dets Samlinger, og bliver dertil ansvarlig. Han besvarer alle de Taler, som holdes til Selskabet, med en kort Taksigelse, i Selskabets Navn, og er tillige dets Medlem. Kap. 7. Om Medlemmerne og deres Jndskud. Enhver god Borger kan, som sagt, blive valt til Medlem, naar han meener Kongen og Landet vel; herfra undtages ingen Stand i Stæderne, eller paa Landet. Medlemmerne ere trende Slags, nemlig: Overordentlige, Ordentlige og Korresponderende. Selskabets Omsorg for Nærings=Standen, tillader ikke, i hvor gierne det vilde, de i andre Selskaber saa kaldede Ære=Medlemmer. De Overordentliges Jndskud bliver aarligen Tyve Rdlr., de Ordentliges Ti Rdlr.; men de Korresponderendes slet intet. De overordentlige og ordentlige Medlemmer har hver sin Stemme, de korresponderende ingen. Efter Val indskrives enhver Medlem. Jndskudet bliver strax derpaa erlagt, og siden aarligen i Januarii Maaned. Jndskud kan og erlegges paa engang, nemlig med To Hundrede Rdlr. af dem som Selskabet for deres Godgiørenhed kalder sine overordentlige velgiørende Medlemmer; men af en ordentlig Medlem med Hundrede Rdlr.; hvorefter de da begge bliver Selskabets stedsvarende Medlemmer, og kan ingen fleere Udgifter faae for Selskabets Skyld, om de lever nok saalænge. Kap. 8. Om Klassernes Formænd og Betiente. Formanden for enhver Klasse er næsten det samme, som en Vice=Præsident i Selskabet; men han velges, som Klassen, det er Under=Klassen, hver gange forretter intet ved Klassernes Møder, uden efter Selskabets Anstalt, og ophører med Klassen. Han velges, uden at kunde tiltroes at have Fordeel af den Ting, som skal omdømmes af Klassen for at være desmere upartisk i sin Dom, som siges ved en Stemme, med Fortrin. Selskabets Sekreter fører Klassernes Protokoller, og har Raadslags=; men ei Beslutning=Stemme i Klasserne: for at kunde i Selskabets Møder forklare Klassens Protokol, og give sin Stemme i Selskabets Samling, desmere upartisk. Kap. 9. Om Stemmer. Maaden at give Stemmer paa, samt om Val. Præsidenten har tvende Stemmer med Overstemme, undtagen til hans Eftermands Val, som velges ved fuld Stemme. Vice Præsidenterne har i visse Tilfælde som Planen viser, Præsidents Stemme, ellers, som enhver overordentlig og ordentlig Medlem ikkun een Stemme; men en forresponderende Medlem hover ingen. Stemmer gives ved Hænders Oplyftelse, ved Kugler, eller skrevne paa Sædler, alt efter Omstændigheden. Til Betienternes Val, og ved Premiers endelige Tildømmelse, kan Præses, Vice Præsidenterne, enhver overordentlig og ordentlig Medlem, i Forfald sende Stemmer, som de behager, efter Planen. Kap. 10. Om Selskabets Sammenkomster til Tid. og Sted. Selskabet holder sine Samlinger om Aftenen, fra Klokken Fem til Otte og Ni. Det agter at indrette sine Samlinger i en nøjagtig Orden, og paa en efter Selskabets Tilvext beqvem Sal, med et beqvemt Sæde for den Præsiderende, men Vice=Præsidenterne og Betienterne ved Haanden, og Sælskabet saa mageligen siddende, at Samtalen kan høres, og Forretningerne beqvemmeligen oversees, af alle Tilstædeværende. Selskabet tænker meest paa Rang imellem Konster og Videnskaber; men glemmer dog derfor ikke det Fortrin og den Orden, det er Fødsel og og Høihed skyldig, som det altid søger at ære, naar og hvor det er mueligt. Fremmede uden for Selskabet er det, for eengang tilladt, at besøge dets ugentlige Samlinger, og see dets Jndretninger, naar de bliver indførte ved en Medlem, som dog kun indfører een til et Møde. Kap. 11. Om Selskabets Møder, og Forretningers Orden. Selskabets Møder ere Ordentlige og Overordentlige. De første ere enten Fierding=Aars=Møder, da Præses, Vice=Præsidenter og Betiente velges, Premier endeligen tildømmes, og Love eller Vedtægter gives deres Kraft; eller ugentlige, i hvilke det forrettes, som angaaer Selskabets Hoved Øjemerke. En ugentlig Møde udgiøres af 11ve Medlemmer, et Fierding=Aars ikke af mindre end af Femten. Overordentlige Møder forefalder ved Tilfælde, som ej tilforn kan indsees, ved Dødsfald eller andet. Hvert Møde bekiendtgiøres paa sin Maade. Forretningers Orden bestemmes ved Planen. Det sidste Mødes Forretninger igjentages korteligen, og forestilles Selskaber, hvorvidt det er efterkommet, som da kan være anordnet; hvorpaa nye Forretninger foretages og fortsættes i det res Orden, alt efter Øjemerket af Mødet og Planens Forskrift. Kap. 12. Om Selskabets Samtaler, og Sandheds Undersøgelse. Hver overordentlig og ordentlig Medlem kan tale og sige sin Mening i alle Tilfælde. Det Danske Sprog tales allene immens Samligen varer. De som ei derpaa kan nogenlunde forklare sig, behager at indgive deres Tanker eller Forslag skriftlig, da sligt derefter oversættes og oplæses. Man henvender sin Tale til Præsidenten allene. Man taler staaende, og altid tydelig og kort om cen Ting allene, ikke over en halv Time, og ej oftere end een gang, undtagen for at forklare det sagte, og da uden Tillæg af nye Beviis Før den Talende har udtalt, kan ingen anden begynde. Begynder Tvende paa eengang at tale, taler den først, som den Præsiderende taler til. Saalænge nogen vil tale, kan en Sag ci afgiøres for til tredie Møde. Al Tale eller Samtale formodes at skee med Koldsindighed. Naar det ei lagtta ges, befaler den Præsiderende Taushed, og henviser det omtalte til skriftlig Erklæring fra de ulige menende Partier. Andre, som derpaa vil tale, anfører derefter deres Tanker. Jngen er forbunden at tale; men enhver har deri sin fuldkomne Frihed. Kap. 13. Om Forslag og Premier. Forslag til Premier kan af alle Medlemmer, endog Korresponderende, naar de skulde være tilstede, indskrives, i en til den Ende i Selskabet altid liggende Protokol. Andre Forslag indgives af enhver skriftligen, (da intet foretages i Selskabet, uden det skriftligen er foreslaget) med eller uden Navn. Jntet bliver heller foretaget, skiønt skriftlig indsendt, med mindre en i Selskabet taler derfor. Premier udsættes i Penge fra Fem Rdlr. til Femhundred Rdlr.; menlingen, for dertil er Penge i Kassen. Ligeledes opmuntrer Selskabet til sit Øjemerkes Befordring ved Sølv- og Guld=Medallier. Dette bekjentgiøres i Aviserne, hvorfra ingen Premie kan kaldes tilbage. For at vinde en Premie, maae en udnevnt Klasse tildømme den, og Selskabet selv desuden give deres Stemmer til bifald i et Fierding=Aars Møde. Naar saadan en Premie, eller flere, er vundne, sættes det strax i Aviserne; hvorpaa de kan afhentes, eller blive tilsendte. Medlemmer kan vinde Premier, og ingen i Selskabet, eller uden for, kan vinde for mange. Kap. 14. Om indsendte Sager til Selskabet. Alt hvad man vil have Selskabet tilsendt, kan leveres til dets Samlinger, eller til Sekretteren tilforne, da han besørger det til Selskabet, og bliver derfor ansvarlig, som allerede sagt er. Breve, Forsøg, Forslag og alt andet, som nogen maatte behage at tilsende Selskabet med Posten, maatte sendes Postfrie; med mindre det allernaadigst maatte behage Hans Majestæt at forunde Selskabet og dets Cor respondenter nogen Post=Frihed, da samme i saa Fald vil blive bekiendtgjort. Skrivelse til Selskabet vil beqvemmest skee i Form af Promemorier, da enhver ubekjendt vilde tillige behage at tegne under sit Navn, baade hvem han er, og den sædvanlige Adresse eller Postve til det Sted, hvor han opholder sig. Opskriften bliver til det Kongelige Danske Landhuusholdnings Selskab. Kap. 15. Om nye Love og Vedtægter. Nye Love og Vedtægter kan foreslaaes, og de gamle omtales, til Forandring ved alle Møder; men de kan kun forandres, fastsættes, opheves og gives deres Kraft, til Fjerding Aars Møder. Kap. 16. Om Klassernes Møder, og Forretninger. Selskabets Øjemerke med en Klasses, eller Under=Klasses, Udnevnelse til en vis Sags Undersøgelse og Bedømmelse, er, for at erholde den nøiagtigste Dom om en Ting af Konstens beste Kiendere, for derefter, i den med fleere Henseender, at give en des fuldkomnere Kiendelse om Sagen, i fuld Samling. Derfor udnevnes Formand og Klasse hver gang, som møder kun efter saadan Udnevnelse. En Klasse gives da tillige en magelig Tid, som den ei, uden Tilladelse, overskrider. Den kan ikke bestaae af mindre Medlemmer end trende, foruden Formand og Skriver Hvad som forrettes i Klassen forestilles derefter Selskabet, som ei letteligen viger fra dens Dom. Enhver Medlem i det hele Selskab, kan møde til Klassernes Møder; men har ingen Art af Stemme, med mindre han med Klassen er udnevnt. Kap. 17. Om Selskabets Huusholding, Kasser, og Regnskaber. Naar Selskabet kan naae sit Øjemerke, tænker det at have tvende Penge=Kilder eller Fond, nemlig, en løbende, og en staaende. Det aarlige Jndskud vil udgjøre den første; den anden vil blive anlagt af de Jndskud, som skeer paa eengang; af Gaver, eller Legata, som en eller anden sk findet maatte maaskee finde for got at henlægge til Selskabet. Brugen af begge er bestemt ved Planen; den første nemlig til Premiers Udsættelse, den anden, til de Bekostningers Bestridelse, som Selskabet, for Beqvemmelighed, maa gjøre, for des fuldkomnere, at iverksætte sit Hoved=Øjemmerke, saaasom paa Betjenter, paa visse Meubler, paa et og andet som behøves. Regnskab for Kassen, for Kontoret, for alt andet, bliver aflagt, ved hver Fierding Aars Møde, offentligen i Forsamlingen, til den Præsiderende, saa ingen Medlem kan tvivle, eller blive uvidende, om noget af den hele Huusholdning. For Mangler ved Regnskaber, gjør Selskabet strax vilkaarlige Anstalter. Kap. 18. Om Taler i Selskabet. Selskabet, som ikke kan see Dyden ubelønnet, hvor den falder det i Øjen, og det kan belønne den, kan mindst glem meldet i Henseende til sine egne Medlemmer. Det agter derfor, at erindre Kjerlighed for det almindelige Beste, og patriotisk Godhed i Selskabet, til dets Hensigters Befordring, ved offentlige Taller over en saadan afdød Medlem, det er saa uheldig at tabe. Dette agter det at gjøre, ikke allene til et velfortjent Eftermæle, og hans Navns Jhukommelse; men og til Exempel for Efterlevende. Jngen Stand, naar en Medlems Fortjenester af Selskabet erkjendes, vil derril blive agtet for ringe. Talen bliver holdt af en Medlem, som dertil kan overtales, uden at nogen bliver dertil, naar han ei behager, paa nogen Maade forbunden. Vil den Talende Tillade det, at hans Talle trykkes, skeer det, ellers ikke. Kap. 19. Om de Hensigter Selskabet ønsker i Tiden opfyldte. Selskabet vil søger at oprette Brevvexling med Øvrigheder, Magistrater, Byefogder, Geistligheden, Borgere og andre, forat erholde af de Erfarneste de Oplysninger det behøver for det Gemeene Beste. Samme agter det og at giøre, i Henseende til Danske Konsuls og Agenter paa fremmede Steder, For med Vished at uddeele til de dette de Premier, det udsætter forVares Form og Udførsel, formoder det at Toldbetjente, og andre Kongelige Betjente i slige Tilfælde bevidne, ved Attester eller skriftlige Bevis, uden Betaling, hvad en Borger for sin Flid, til Selskabets Efterretning, maatte forlange ved Attester bevidnet. Det agter at erkyndige sig om de Oplysninger ved Konsterne i Landet, som ei kan skade Konstneren. og haaber at blive allernaadigst beskjermet mod de Laugs Anstalter, som maaskee kunde, af Præjudicer og forudfattede Meeninger, gjøres mod dets Anlæg. J øvrigt tænker, Selskabet for Handelen Skyld, og saavidt den deraf kan have Nytte, at tillægge sig, efter sin Lykke og Omstændighed, et Model=Maskin=Jnstrument=Naturalie= og Vare, Kammer, og for samme Skyld et Bibliotek; men alt i Forhold til sine Kræfter. Dette er Selskabets Plan, som det dog i Tiden kan forandre til Forbedring i et andet: undtagen til en Direktion over Selskabets Huusholdning; efterdi det agter at aflægge Regnskab derfor i de offentlige Fjerding=Aars Møder for hele Forsamlingen, saa længe det er til. Man seer heraf, at dette Selskab har ikke tilforn, eller noget af dets Form, været til i Dannemark, at det behøver fast alle andres Hielp: at det er intet andet i Veien: og at det passer sig heel vel, baade til Regjerings=Formen, til Videnskabernes nærværende Tilstand, paa Landet selv, ja paa den nærværende patriotiske Tænkemaade af alle. Herom er og Selskabet allerede overbeviist, saa vel ved de store Prøver det har haft paa den Kongelige Naade, som paa det tilvoxende biefald det dagligen finder af et skjønsom Publico i begge Rigerne. Kiøbenhavn den 1ste Junii 1769. Christian Martfelt, Selskabets Sekretær. Kongen. Paa Escadren den 1ste Julii 1769. allerunderdanigst Marcus Lampe, Skibs=Provst og Præst paa Flag=Skibet. Dronning Juliana Maria. Lad vaje Glædens Flag! Lad Torden=Hilsen skydes! Ved det Besøg, som nydes Jgien paa denne Dag, Lad vaje Glædens Flag! Ved hvert affyret Stykke. Ønsk Christian til Lykke. At Hans Regiering maae Hans Fædres overgaae. Hans Søe= og Land=Magts Vælde Med Skræk hver Fiende fælde, Fred krone hver Hans Dag Lad vaje Glædens Flag! Lev længe, Christian. Bliv al Din Tid den Gode, Besøg og see Din Flode Fred bestandig an Lev længe Christian. Om Dine Søe=Casteller Gid aldrig een forteller, At de har brugt sit Krud Til meer, end Glædskabs=Skud! Dit Konge Huus flørere, Og stændigen formere. Dit Folkes Glædes=Stand! Lev længe Christian.