JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
Proclama. J Følge efterskrevne Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Comus. Vi Christian den Syvende, at Æ Guds Naade Konge til Danmark, 4 Rdlr." og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1786.  Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Kiøbmand Gumme Graae, af Vor Kiøbstæd Svendborg i Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at hans Moder, Bodil Graae, afgangne Kiøbmand Christen Graaes Efterleverske i bemeldte Svendborg, nu ved Døden er afgangen, og at hun, som siden hendes Mands Død haver hensiddet i uskiftet Boe, haver contmueret og fortsat hans Handel, hvorover han med øvrige myndige Arvinger befrygter, at, da hun ligesom deres afgangne Fader, haver havt Commissioner for een og anden, der maakkeheraf i Tiden kunde flyde Uleilighed for dem, naar de ikke om deres Opfyldelse fuldkommen bleve forsikrede, ligesom hun ogsaa efter et allernaadigst confirmeret Testamente, for 2de Aar siden ene haver arvet deres afdøde Broder Niels Graae, der til sin Død skal have forestaaet hendes Handel, og hvilken de ikke veed, om maatte have efterladt sig Gield, eller om nogen paa hans Boe maatte have nogen Fordring; Thi have Vi efter fornævnte Kiøbmand Gumme Graaes, derhos allerunderdanigst gjorde Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han og Medarvinger maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
Adresse-Comtoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkalde alle Dem, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa fornævnte deres afdøde Moders og Broders Boe, hvad enten samme maatte hid rore af indgangne Cautioner eller anden lovlig Credit, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, hos fornævnte Gumme Graae i Svendborg, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn den 3die Februarii Under Vort Signet. L. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. blive herved indkaldede alle dem, som formene sig paa nogen Maade, at have noget at fordre i fornævnte min salig Moder og Broders Boe, det maatte hidtore enten af Cautioner eller anden lovlig Credit, dermed til mig inden den i forestaaende allerhøieste Kongelig Bevilling, bestemte Tid at indkomme, da enhver efter deres Bevisers Medfør, kan vente at nyde fuldkommen Ret efter Lov og Forordninger. Svendborg den 18de Februarii 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
Paa Medarvingers og egne Vegne Gumme Graae. Fredi= og Debitorerne efter den under Grevskabet Gyldensteen i Labolldam udi Haarslew Sogn den 12te Januarii sidstleden bortdøde Ungkarl Anders Poulsen, blive herved indkaldede at møde eller møde lade den 21de April førstkommende, i bemeldte Sted Labolldam, da Skiftet til den Tid, efter Anders Poulsen, ventes sluttet. Billesbølle den 27de Februarii 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
Efter Arvingernes Begiering Hansen, Fuldmægtig ved Billesbølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-14
udi Sletterod Bye i Fielsted Sogn, døde, den 2den 1 Februarii sidstleden. Jndsidder Lars Knudsens Huustroe, Karen Christensdatter, i et Selveier Jørgen Andersen tilhørende Huus; Saa, da det ved passerende Registerings= og Vurderings Forretning er, efter Enkemanden Lars Knudsens Udsigende, befunden, at han (som tilforn har boet i Fielsted Bye, og siden i Wissenberg Sogn, hvor hans iboende Huus er afbrændt) ikke allene skal have panksat alt sit Jndboe, men endog for Vare skal være adskillige Handlende skyldig, saavel i Odense, som i de andre Kiøbstæder her i Landet; hvorfore dette Dødsfald 3de Gange i de Odenseer Aviser bekiendtgiøres, paa det enhver, som ved Skiftet efter benævnte Lars Knudsens Huustroe, noget maatte have at indtale, inden de i Loven foreskrevne Tider vilde melde sig i Stervboe-Stedet i Sletterod, hvor Skifte=Samlingen er berammet den 13de Martii og 25de April førstkommende. Billesbølle den 27de Februarii 1786. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Paris, den 10de Martii. Greve Cagliostros Memoire, eller som den fornuftigere Deel af Publicum kalder den: den nye østerlandske Fortælling, bliver ikke meere læst med saa meget Begierlighed, som forhen Forfatteren deraf kan imidlertid ikke fortryde sit Arbeide, da der ere afsatte over 15000 Exemplarer, som have indbragt ham en smuk Skilling. Den lader sig imidlertid got læse, og vil i lang Tid beholde sin Credit, dersom Hr. Cagliostro's Forhør, som forekomme mange mistænkelig, ikke saa strax skulde komme for Lyset. J Begyndelsen, hedde det, Hr. Caaliostro har selv forfattet Memoiren i det italienske Sprog, og hans Advocat Hr. Thillerier, har oversat den, men som dog af de fleste drages i Tvivl. Følgende Efterretning om Hr. Cagliostro's Herkomst er for nylig fundet blandt en af vore afdøde Lærdes Papirer, saaledes lydende: "For 40 Aar siden toge de malthesiske Galeier en tyrkisk Caravelle, som blandt andre Personer havde 6 unge Fruentimmer ombord, som vare bestemte for Storsultanen. En af disse Skiønne behagede den værende Stormester, Hr. von Pinto, saa meget, at han valgte hende til sin Sovekammerat. Men efter nogen Tid saae Stormesteren sig nødsaget til, paa det franske Hofs Forbøn, at udlevere dette unge Fruentimmer til Storherren. Stormesterens Elskede, som var Gouverneurens Dotter af Trepisonde, maatte, skiønt hun var frugtsommelig, alligevel gaae til Skibs, hvorpaa hun kort derefter bragte Hr. Cagliostro til Verden. Denne ulykkelige Person blev derpaa sendt tilbage igien til sin Fader, hvor hun 3 Maaneder, derefter, enten af Gift eller af Græmmelse, døde. Barnet blev imidlertid udrevet fra den uforsonlige Muselmans Forfølgelser, og hans Fader, tilligemed Cherif af Mecca, som var en Blodsforvante af hans ulykkelige Moder, sørgede for hans Opdragelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
(Vi levere her vore Læsere et Udtog af bemeldte Greve Cagliostro's Memoire, som i Original er 51 Qvartsider stor, forkortet og uddraget af den Leidener franske Tidende.) Paa Titelen staaer, som et Udtog af en fornemme Ministers Skrivelse til Hr. Gerard, Prætor i Strasborg, følgende: Hr. von Cagliostro forlanger kun Roe og Sikkerhed. Geistligheden forsikrer ham derom. Jeg bliver undertrykt, anklaget og bagtalt. Har jeg fortient min Skjebne? Gaaer jeg i min Samvittighed, finder jeg der den Fred, som Folk negter mig. Jeg har reist meget, er bekiendt i hele Europa, og i en stor Deel af Asien og Africa. Jeg har allevegne beviist mig som en Ven af mine Medmennesker. Jeg har bestandig anvendt min Kundskab, min Tid og mine Midler til Ulykkeliges Understøttelse. Jeg har studeret, practiceret i Lægekunsten, men aldrig fornedret denne ædle og velgiørende Kunst ved en vindesyg Speculation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
En ummodstaaelig Drivt har indtaget mig for den Lidende, og jeg er bleven en Læge. Riig nok forat igiennemgaae den velgiørende Kreds, som jeg havde aftegnet mig, har jeg vidst at behvide min Uafhængighed, i det jeg stedse gav, og aldrig tog Jeg har drevet denne ømme Følelse for Æren saavidt, at jeg ikke har modtaget nogen Naade af Monarken. De Rige have erholdet mine Lægemidler og mine Raad for intet; de Fattige derimod, have faaet Lægemidler og Penge til. Jeg har aldrig gjort Gield; mine Sæder ere reene, ja endog strenge. Jeg har aldrig fortørnet nogen, hverken ved Ord, ved Gierning eller ved Skrivter. Den Uret, jeg har lidt, har jeg tilgivet, og det Gode, jeg har gjort, har jeg udøvet i Stilhed. Som en Udlænding har jeg allevegne beobagtet en Borgers Pligter; jeg har allevegne holdt Religionen, Lovene og Regieringen i Ære. Dette er min Levnetsbeskrivelse. - For 6 Aar siden tænkte jeg hos en vittig, høimodig og giestfri Nation at have fundet mit Fædreneland. Jeg ønskede mig allerede i Forveien Lykke til det Gode, som jeg kunde bevise, mine nye Medborgere. Et Tordenslag har forstyrret denne Indbildning, jeg er kastet i Fængsel i Bastillien. Min Ægtefælle, den elskværdigste, den dydigste af alle Koner, er bragt i det samme Fængsel, men tykke Mure og mange Laase skille os fra hinanden; hun sukker, og jeg kan ikke høre hende. Jeg spørger mine Bevogtere, de tie. At maaskee hun er ikke meere til! Kunde vel et svagt og lidende Creatur leve 6 Maaneder paa et Sted hvor Manden maatte opbyde al sin Styrke og alt sit Mod, for at modstaae Fortvivlelse? Men jeg underholder mine Læsere med mine Lidelser, og forglemmer at jeg er fordømt til at retfærdiggiøre mig selv. - Der er udgaaet befaling om min personlige Arrest. Hvad har jeg forbrudt? Hvad beskylder man mig for. Hvo er min Angiver: Ere der Vidner, som vidne mod mig? Jeg veed slet intet af alt dette. Man giver mig ikke engang Efterretning om Klagen, som har foranlediget Fængsels Decretet, og man forlanger Retfærdiggiørelse af mig. Hvorledes skal jeg afvende det Stød, som mig ved en usynlig Magt er bibragt? Man svarer mig, at Criminal-Forordningen forlanger det saaledes. Jeg tier, og bøier mig sukkende for een saa streng og af den anklagede Uskyldighed saa foruroligende Lov. - Jeg kan altsaa kun giette mig til Maaden af Forbrydelsen, som man giver mig Skyld for. Tager jeg feil, saa haver jeg stridet imod Chimæren, men jeg skulle i det ringeste tale til Beste for Sandheden, og have sat den fornuftigere Deel af Publicum i Stand, til at domme rigtig om Pasquiller, som skulle være udbredt om en Ulykkelig selv, paa en Tidhan er i Fængsel, og bliver truet med et dobbelt Sværd af Retfærdighed og Myndighed." -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Nu følge de allerede bekiendte Beskyldninger, som blive gjorte imod Greve Cagliostro i Grevinde, de la Mottes Memoire. - Jeg skulle svare derpaa, (bliver han ved) fordi det er en Nødvendighed, ellers burde jeg foragte dem, men forhen troede jeg at skulle vise mig saaledes, som jeg er. Det er Tid, at man faaer at vide, hvem denne Greve af Cagliostro er, om hvem man har bragt saa uforskammede Fabler ud. Saa længe det har været mig tilladt at leve skjult, har jeg bestandig vegret mig ved at stille den offentlige Nysgierrig, hed. Nu, da jeg befinder mig i Lænker, nu, da Lovene forlange Regnskab for mine Handlinger, skal jeg aabenhiertig sige enhver, hvad jeg veed om mig selv, og maaskee min Levnetsbeskrivelse skal ikke blive det Uvigtigste i min Retfærdiggiørelse. (Fortsettelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Levnets=Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 21.) Peder Baage, født den 6te Martii 1743 i Svenborg, hvor hans Fader var Borger og Reeb slaaer. 1760 deponerede med Testimonium fra Rector v. Støcken i Svenborg. Conditionerede derefter i Fyen og i Norge. 1774 Capellan pro Persona ved Warton Menighed i Kiøbenhavn. 1776 tillige Educations Jnspecteur ved Opfostringshuset. 1782 residerende Capellan i Roeskilde. Givt med Christiana Schønberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Udgivet i Trykken: G. F. Seilers Religion for Umyndige. Oversag, af Tydsk. Kiøbh. 1776. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Den gode Opdragelses vigtige Indflydelse paa det christelige og borgerlige Liv. En Tale, holden paa Opfostringshusets Stiftelses Dag. ibid. 1778. 8. (Mere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Jndsendte Tanker. ved Hans Clemens Holtes salige Bortgang. i sit 80de Aar. Umilde Død, det Bud, Var jo min Faders Tab, Han til Sin Herre og Gud Gik frydefuld og glad. Han villig adløb det Bud, Som Herren Ham tilsendte, Det Jordiske Han saae forudi Ham ikke meere tiente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Som en flittig Avlingsmand, Ham meest i Livet trøsted,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Hvad som en bered Vandringsmand J Himlen har at høste. Nu glædes Han blandt Englene, Som her kun Uro havde, Bered Han var at vandere, Og Verden Godnat sagde. Det var et Hiertestød for mig; Dog Gud, som dig behager! Jeg har min faste Lid til dig, Jeg veed du er min Fader. Thron Holte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Odense, den 17de Martii. Alle 3 Belterne, som skille Fyen fra Sielland, Holsteen og Jydland, ere nu ganske tillagte, og tilfrosne. Over store Belt er for nylig kiørt med Chalse og 2 Heste; uden mindste Farlighed skee daglig Passage over det lille Belt ved Assens til Aaresund, og Beltet imellem Strib og Fridericia, er, i hvor stærk Strøm der end gaaer, paa faa Dage saa tilfrossen, at derover baade gaaes, og med Slæde føres fra den ene Side til den anden, som af ingen nu Levende, paa denne Aarets Tid kan erindres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Copulerede. Odense, den 15de Martii. Niels Kragh og Karen Hansdotter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Kiøbenhavn, den 1ste Martii. Hr. Moore, Grosserer, og Jomfrue Juliane Christiane Hinze. Den 3die huj. Hr. Matthias Lind, Præst i Jørringfiords Præstegield, og Jomfrue Grønbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Levnets Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 22.) Frederich Bagger, født 1710. Han nedstammer fra en norskadelig Familie, og fra Mag Oluf Bagger, Lector og Professor theologi i Lund i Skaane. - Han deponerede fra Odense Skole, tog alle tre Examina ved Academiet, studerede siden Jura, og i Hamborg lagde sig efter Medicinen. Blev derefter Birkedommer ved Friherskabet Brahetrolleborg og Forpagter ved Brendegaard i Fyen. Kiøbte derefter Herregaarden Juulskov. 1761 blev virkelig Kammerraad. 1781. virkelig Justitsraad, formedelst viiste gode Hensigter, imod sit Fædreneland, i det han samme Aar, for, uden anden viist Gavmildhed, legerede 21000 Rdlr. til Enker og Jomfruer, til Studerende, Hospitaler, &c. Han er tillige Medlem af Landhuusholdnings=Selskabet. Udgivet i Trykken: Maade, hvorledes man med samme Plov og Beester kan pløie smalle Furer. Jndført i Occonomiske Magazin Tom. 3. P. 333. Kiøbenh. 4. Jnstrux eller Byelov for Refsvindinge Bye. Odense 1772. 8. Legatum fra Juulskov paa 21000 Rdlr., med Erindringer til Juulskovs Bønder og andre Legatet vedkommende ibid. 1781. 8. er og indført i Almeennyttige Samlingers 3die B. Pag. 227281. (Mere følger.)de nerne,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Jndsendt. i Anledning af Jomfrue R. L. M. Fødselsdag. den 19de Martii 1786. Jndtræd, Du ædle gode Pige, Dit nye Leveaar, og nyde Den Løn, som Sielen kan berige, Og styrke den i al sin Dyd! Imøde gaae Din Sommers Dage, S. Med Hæder, Sundhed, Held og Lyst, Leg mange Vaar saa vel tilbage, Som de, der blomstre i Dit Bryst! Og stiig saa op i Alderdommen, Men stiig, som de Lyksaligste Din Glæde blive saa fuldkommen, Som muligt under Skyerne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Jndenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Odense, den 21de Martii. Bondens Nød i Aar er i vores ellers saa frugtbare Fyen overmaade stor. Mangelen paa Forring, har siden midt i forrige Maaned nesten været at mindelig. Paa mange Steder har Bonden ikke indhøstet saa meget, som han behøver til Brød= og Sædekorn, og til at oprette det Manglende til nødtørftig Underholdning for sig og Familie, er det Lidet ikke tilstrækkeligt, som han inddrager for fede Vare. J Betragtning heraf har Kammerherre Baron Buchwald Brochtorf til Scheelenborg, ladet undersøge sine Bønders Tilstand paa Baroniet, og deraf taget den ædelmodige Beslutning, efter enhvers forskiellige Omstændigheder, at eftergive de skyldige Skatter og Landgilde for 1500 Rdlr., og derfore at qvittere i deres Afskrivningsboger. - Et følgeværdigt Exempel for flere Jordegodseiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Kiøbenhavn den 14de Martii. Hans Kongelige Høihed Kronprindsen besaae for nylig Stokhuset, og blev paa hans Forbøn 8 Slaver af Hans Majestet Kongen frigivne. Et Selskab, under Navn af: for Efterslægten, har forenet sig, som fornemmelig haver Børne=Opdragelsen til Øiemerke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Aalborg, den 8de Martii. Fastelavns Søndag Aften Klokken 8, er Herredsfoged Jens Gleerup, da han vilde kjøre hiem over Jsen ved Agersund, druknet; Karlen og Hestene ere reddede, men han ikke fundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Faste=Præken i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Onsdag: Hr. Wirth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
J Graabrødre Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Torsdag: Hr. Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Døde. Odense, den 17de Martii. Marie Kirstine, hos Sr. Matthias Hansen Snedker, 12 Aar. Den 20de hujus. Jsaak Gierstendorph, Mahler, 50 Aar. Paa Frysenborg i Jydland, den 27de Febr. Hr. Kammerherre og Major von Juuls Frue, født Commtesse af Jarlsberg, 32 Aar. Paa Randrup ved Aalborg, den 26de Febr. Frue Elisabeth Bentzon, Enkefrue af Major von Deden, 68 Aar. Paa Baarholdt, den 10de Febr. Frue Cancellieraadinde Jsversen, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Paa Sebbe Closter, den 13de Febr. Frue Cancellieraadinde Wederkink, 51 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Paa Todbøll, den 21de Febr. Hr. Kammer, raad Sommer, til Stamhuset Todbøll og Baadumbisgaard, nogle og 80 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Bekiendtgiørelser. Hr. Professor Taubers sidst holdne Tale paa Gym e nasiet, i Anledning af Kongens Fødselsdag 1786, om en Gudlignende Regent, som et ligneværdigt Mønster for alle retskafne Undersaatter; har forladt Pressen, og bekommes paa Adresse Comtoiret, paa Trykpapiir for 1 Mk. og Postpapiir 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Proclama. Ja salig Søren Bording, forhen residerende Capellan til Faaborg og Diernesse Menigheder i Salling Herred i Fyen, ved Døden er afgangen, og hans efterladte Boe af Skifteretten taget under lovmessig Behandling; saa bliver dette Dødsfald herved, da Stervboet langt fra ikke formaaer at bekoste Proclama, tilkiendegivet saavel Arvingerne, nemlig en Broder, Ole Bording, Skoleholder, og en Søster, Elisabeth Bording, Møllerkone, hvis Mands Navn ikke vides, men begge boende i Bierge Herred i Jydland; (skiønt der ei bliver det ringeste at arve, da Boet ikke nær er tilstrækkeligt til den allerede anmeldte Gield) som og alle den Afdødes øvrige Creditorer, at de inden den i Loven, fastsatte Tid, ville behage at anmelde og beviisliggiøre deres Krav og Fordring for mig underskrevne, da enhver, efter Omstændighederne, skal vederfares Ret. Svaninge Præstegaard ved Faaborg i Fyen. den 17de Martii 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Paa Vedkommendes Vegne J. P. Clausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Efterlysning. Af Baroniet Holsteenshuus, Langensøe Gods, i Wigerslef Sogn, Farstrup Bye, er for en 14 Dage siden Gaardmand Niels Laursen, efter Aftale med sin Kone, gaaet til hendes Slægt og Venner, som forstørstedelen boe og ere paa Baronie. Brahetrolleborg, Gods, samt omkring ved Faaborg; Men da han til denne Tid ikke er tilbagekommet, eller nogen Efterretning fra ham; saa har hans Huustroe, Mette Sophie Hansdatter, tilkiendegivet, at hun befrygter, hendes Mand ved ulykkelig Hændelse kan være kommet af Dage; Thi bliver fornævnte Niels Laursen herved trende Gange efterlyst i de Odense Adresse=Comtoirs og Fyens Stifts almindelige Aviser, hvorefter det vil paaligge ham, om han er i Live, ufortøvet at indfinde sig, eller melde sit Opholdsted, enten til Langensøe eller Holsteenshuus; men i modsatte Tilfælde, anmodes de, som maatte have nogen Kundskab om ham, enten som død eller levende, at melde saadant til et af forbemeldte Steder med Posten pr. Odense, paa det derefter kunde tages de fornødne Messurer. Til nærmere Oplysning meldes, at Niels Laursen er 31 Aar gammel, var 61 og en Fierdedeel Tomme, siellandsk Maal, et mørkt stumpet bu skeet Haar, lidet bredmundet og hængende med Under munden, var ved hans Bortgang klædt i en mørkeblaae stampet Kiortel og Vest, Skindbuxer, hvide Strømper og Skoe paa. Langensøe den 25de Febr. 1786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Auction. Lives hermed tilkiende, at Tirsdagen den 4de April ) førstkommende bliver holdet offentlig Auction i Lye, Præstegaard over endeel Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, Chatoller, Borde, Stole, Senge, Senge= og Gangklæder, Linnet, og Uldent, Vogne, Plouge, Harver og andre Ind= og Udboe, saa og over alle Slags Creature, neml. Heste Køer, Faar, Sviin, og Giæs, hvilket alt nærmere paa Auctionsstedet kan erfares. Nogle skrevne Catalogi ere at faae til Eftersyn hos Frue Pingel i Odense, og hos Hr. Jørgen Ploug i Faaborg. Liebhaberne vilde behage samme Dags Morgen Klokken 7 at møde ved Faaborg Skibbroe, hvor de med Baade fra Lyse skulle blive afhentede og frit overførte, om Gud ellers giver aabent Vand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Bøger, som faaes her paa Comtoiret. Den borgerlige Sammenholdighed. En Tale af D. N. Nannestad paa Kongens Fødselsdag - Tvende Prædikener, holdne til Høimesse paa første og anden Paaskedag 1775 i St. KnudsKirke i Odense af N. Nannestad, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Den forvandlede Egekrone, eller den kronede Maj Et Hyrde Stykke i et Optog paa den høie Salvings og Kronnings Dag den 1ste Maj. 1767 ved C. G. Biering, 2 sk. Forklaring om Biers Formerelse, samlet af 30 Aars Erfarenhed i Bieaulingen, forfattet af Hans Næraae, Sognedegn til Fielsted, og Harrendrup Menigheder, 4 s. Om Silde-Trækken, eller Udvandring, og Sildefangsten, 4 s. Uigiendriveligt Beviis at Tvekamp er et taabeligt og æreløst Foretagende: En Oversættelse, 4 s. Samling af Vers og Jndfald forfattede af Magister Christen Lassen Tychonius, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Om Krappens eller Farverodens Plantning eller Commerce ved Manufacturer og Farverier, 6 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-17
Tabel over det stemplede Papiirs Brug i begge Classer efter Kongelig allernaadigst Forordning af 27de November 1778, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-24
Regensborg, den 1ste Martii. Et herligt Træk af vores Durchlauchtigste Erkehertuginde Marie Christiane hendes fortreffelige Hierte, bør ikke være uanmerket. Da Høistsamme ved sidste Reise til Wien passerede Regensborg, indfandt sig blandt den store Mængde af Mennesker en frugtsommelig Kone, om hvis Navn, Stand, og andre huuslige Omstændigheder, hun lod sig paa det mildeste underrette. Siden tænkte ingen mere derpaa; men da denne Kone forleden kom i Barselseng, erholdt hun fra Høistbemeldte Hendes Kongelige Høihed en allernaadigst Foræring af 12 Louis Nors, som hende under de naadigste Udtryk blev tilstillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-24
Bonn, den 3die Martii. Her og i Egnen omkring var det i de sidste Dage af Februarii Maaned nesten Sommerveir. Hollundertræerne havde Blade over en halv Fingerlange, og Cornel=Kirsebærtræerne stode i falde Blomster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-24
For nylig var her en lærd Munk fra Lüttich, hvis ganske venstre Side var som forstenet. Naar man med en Nøgel banker paa Kinden, giver det en Lyd fra sig som en Steen. Denne Forstenelse tager daglig Overhaand. Man kan allerede meer ke det paa Stemmen. Dersom dette Onde vedvarer, saa skal den gode Mand snart døe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-24
London, den 2den Martii. En ung Mand af en anseelig Formue, skjød sig selv ihiel i disse Dage paa Bedford Caffehuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-03-24
J nogle Aar har han levet prægtig i Madera, og for nylig giftet sig med en elskværdig Dame. Han havde her en vigtig og retfærdig Fordring, men Advocaternes Chicaner bragte ham til den Fortvivlelse, at han skiød sig selv.