Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Ere Fortogene over Peblingesøen uden for Nørreport ikke ligesaavel, som andre Fortoge, bestemte allene for Gaaende? Bør dette Spørgsmaal, hvilket jeg efter mit Skjønnende allerede anseer for afgjort, besvares med Ja, hvorfor holdes der da ikke over at ingen kører paa disse Fortoge? Anmælderen med flere Mennesker have ikke saa Gange været udsatte for at faae en Vogustang i Livet. Advarer man slige Fortogskørere, da overøses man med de groveste Skjeldsord. 2) Paa det Bræt der ligger over den Sluse, som gaaer fra Hjørnet af Gothersgaden over til Hjørnet af Storekongensgade ved Kongensnytorv, var den 31de Marts endnu et saa stort Hul, at baade Mennesker og Heste kan faae en Fod deri. Enhver indseer letteligen dette Huls Farlighed. 3) Jkke faa Steder i Byen, træffer man, desværre! Dag og Nat Rendestensbrætter liggende omvæltede paa Fortoget, med Jernhagerne i Vejret. Ligeledes finder man utallige Stæder, hvor Rendestensbrætterne ligge saaledes, at deres Jernskinner maae nødvendigviis, uagtet den største Forsigtighed, foraarsage en Beskadigelse paa Fodtøjet; dog dette Tab er opretteligt. Men endnu værre er det, naar Mennesker styrte næsegrus over slige Jernskinner og slaae sig elendigt. Hertil har jeg adskillige Gange været Øjenvidne. Endnu den 30de Marts om Aftenen saae jeg. at et Fruentimmer styrtede over et af disse Brætter saaledes, at hun først efter nogen Tids Forløb var istand til at rejse sig, og føler endnu Virkningen i en ikke liden Grad. Vel veed jeg, at der ofte er ivret imod disse Brætter; men jeg troer og, at det er Pligt lige saa ofte ar advare imod slige i højeste Grad skadelige Uordener, indtil de afhielpes; og det saameget mere nu, da Jsen med god Fremgang, de fleste Stæder, er ryddet af Vejen. 4) J Nyhavn paa Sandkisten staaer et Aflukke, thi Kontoir fortjener det ikke Navn af, ligemeget! det er til megen Hinder fer Beboerne øverst i Havnen, de ønske derfor at vedkommende Ejere af Sandkisten vilde lade samme henflytte til Enden ved Charlottenborgs Side, hvor det i forrige Tider har staaet uden nogen Hindring, Jndsenderen heraf ønskede gierne at det matte skee snarest mueligt, da han allerede i nogle Aar stedse har ventet samme flyttet uden Erindring. 5) Lige over for No. 151 i Borgergade er næsten en Rakkerkule en mignature thi foruden den store Møgdynge, som staaer langs med Plankeværket og stinker afskyelig, ligger der end ogsaa tvende døde Hunde, med flere bestialske Ting, som man ikke gider anført. Det var at ønske, at bemelte Sted blev overset fra disse Uhumskheder. 6) Hvor længe skal den græsselige Blandning af Jis og Skit, som danner en stor Banke paa Hiørnet af Ulfelds Plads og Graabrøden der blive liggende den der burde paasee at samme kom bort er Gade Betienten og den som burde ophugge den er efter min Formeenlig, Jøde Bageren 7) Første Post derfra, i samme Gade, har en hæsselig Vane. Naar nogen har brugt den og slipper Pompestangen, saa gaaer den formedelst sin Vægt, der næsten er lige med Spandstangens op i Vejeet og driver altsaa Spandstangen ned i Renden, eller Posten selv, til Overfladen af Vandkolonnen, her faaer Spanden et lidet Tilbagestød, hvorved Svingningen atter tager til, Pompestangen, trykkes ned og nu har Spanden taget lidet Vand med; saaledes fortsætter den sine Svingninger til den Vandkollonne som gradeviis kommer over Spanden er saa stor, at den formedelst sin speeifike Vægt kan holde Spanden nede indtil den er udløben af Renden. Naar Vandet da er Udløbet, begynder Svingningen igjen og saaledes vedbliver. Skaden heraf ere ikke alleneste den idelige og unyttige Fririon med Pompetøjet, men endog at en stor Mængde Vand bestandig spildes som om Vinteren foraarsager en uhyre Mængde af Iis og om Sommeren en reen Oversvømmelse. Midlerne til at afværge dette ere: enten at gjøre Pompestangen lettere, eller at kile den mere for at gjøre Frixionen vanskeligere. Pilestrædet synes at være een af de Gader, der mindst har tildtaget sig Opmærksomheden ved den overordentlige Rensning. Hvorskal Folk vedblive om Natten i denne mørke og lysløse Gade at snuble paa den ujævne,  s rt høje snart lave Js. Pilestræde er dog ske mindre en Sentralgade, end Silkegaden, Antonistræde, og d. fl.