Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-09-06
Keiseren af Rusland har udgivet den Ukase, at Rekruteringen herefter ikke skal skee over hele Riget, men det ene Aar i den nordlige og det andet i den sydlige Halvdeel, med 5 Mand af 1000 Siele. Som man kunde vente af Carl Johans Høimodighed, har han aldeles benaadet Capt. Lindeberfor den ham idømte Straf (som bekjendt, skulde han miste Livet) for Fornærmelser imod Hs. Majestæts Person; men derimod befalet, at der skal anlægges ny Sag imod ham, for at have insulteret den kongl. Svea-Hofret. Den høieste Straf, som han i dette Tilfælde kan idømmes, er Landsforviisning. Om Choleraen, grundet paa Erfaring. (Udtog af et Brev fra en Ven i Gothenborg.) *) Som Fundamental-Regel kan man opstille, at Onder lettere lader sig forebygge end læge. Naar Luften imidlertid ved flere Dødsfald er bleven contagieus, saa yttrer dette sin Jndflydelse paa alle i Armosphærens Udstrækning Existerende, og kun en nøie Efterlevelse af Følgende er istand til, om end ikke at forebygge Ondet, saa dog idetmindste at formilde Følgerne deraf. Man holde sig i dette Tilfælde saa meget som muligt hjemme, beskjæftiget som sædvanligt; dog for Alting ikke anstrængt. Værelserne maae være vel luftede og purificeres flittigt med god, reen Æddike paa gloende Jern. Tilstaae De kun Enhver Adgang; kun maae De have Æddike ved Haanden, for i Nødsfald at kunne lugte dertil, vad ske Hænderne deri og ligeledes væde sig bag Ørene dermed. En stræng Diæt er nødvendig Alt hvad der er vegetabilsk maa ikke nydes, heller ikke nogen Slags Frugt; men i det Sted en god Oxe= eller Bedesteg, eller ogsaa Kalvekjød, en god Kjødsuppe om Middagen, nydt med Maadehold, og krydret med et eneste Glas af den bedste Portviin. Jngen Slags Øll maa nydes; men ved Bordet Vand, blandet med Portviin, indtil det faaer en svag Farve. Om Eftermiddagen kan man drikke en Kop god Congo Thee, som dog ikke maa være for stærk, og om Aftenen spise en let Grød, kogt i Vand, og med en Blanding af 1/4 Deel gl. fransk Viin og 3/4 Dele Vand, noget sødagtigt tillavet, at dyppe i Foller man Tørst om Dagen, har jeg fundet tynd Havresuppe, at være probat; Vand*) Redactionen venskabeligst meddeelt. 6 3 duer ikke. Man gaae iseng for Kl. 10. Der maa kun sove Faa i et Værelse, og Sovekammerne holdes vel luftede; men dog frie for Trækvind. Saa længe Sygdommen grasserer, gjør man bedst i at sove paa uldne Tæpper og med samme Bedækning over sig. En Kop Kaffe om Morgenen, er gavnlig. Henved Kl. 8 eller 9 tage De af de Draaber, hvortil Recepten findes nedenfor angivet. Underlivet maae De fortrinlig holde varmt og vogte Dem for Forkjølelse, vaade Fødder o. s. v.; dog vel at mærke, alt dette uden Ængstelighed; thi Sindsrolighed er det bedste Præservativ; men som, desværre, lettere lader sig anbefale end anvende. Den samme Opmærksomhed og Omhu, som De i enhver Henseende anvender paa Dem selv, den samme Diæt o. s. v., som De følger, maae De ogsaa lægge alle deres Huses Folk paa Hjerte, thi saasnart blot En bliver syg, falder ogsaa gjerne strax Modet hos de Andre. Men dette tør paa ingen Maade skee, thi det paastaaer jeg og jeg taler af Erfaring - at den Omhu og Pleie, som man yder de Syge eller Skrantende, er mere værd end al Medicin. Dernæst siger jeg Dem, at Enhver ganske trøstig kan hjælpe den Anden, i hvilket Stadium Sygdommen endogsaa maatte være, naar man, efterat have pleiet og behandlet den Syge, skyller Munden med Æddike og Vand, og vadsker Hænderne og Ansigtet med Æddike, samt væder sig bag Ørene dermed. Lad De heller ikke deres Arbeidsfolk anstrænge sig for meget. Naar Nogen befinder sig ilde, da gribe man kun strax tilhjælp. J de første Stadier er Sygdommen snart hævet; det har jeg erfaret hos mig selv. Lad De derfor Jngen sove alene, for at man, naar Noget tilstøder, da strax kan komme, tilhjælp. Tynd Stolegang maa man strax søge at hæve. Jeg har fundet, som probat, 40 Hoffmanns=Draaber og Princens Droppar, samt Havresuppe, indtil denne Omstændighed tager en bedre Vending. Jeg har en Huusholdning paa 14 Personer, hvoraf Enhver mere og mindre har været angrebet af Sygdommen, men som nu, Gud være lovet, Alle igjen ere karske og sunde. Det her Fremsatte ere almindelige Regler. Jøvrigt lade der sig aldeles intet Specielt angive; thi Sygdommen yttrer sig i 150 Skikkelser, efter Enhvers særegne Constitution, eller nogensomhelst indre Desorganisation eller Mangler. Hvad der er Velgierning for den Enie, kan være Gift for den Anden. Kun en dygtig, erfaren Læge veed hvorledes han herved har at forholde sig. Jeg raader Dem derfor, naar, hvad Gud forbyde, Sygdommen skulde nærme sig Dem, strax at have en saadan erfaren Læge ved Haanden, som altid er til deres Disposition, og at De nøie paaseer, at deres Apotheker ere vel forsynede og have et overflødigt Expeditions-Personale. Vi have, desværre, her havt Tilfælde i begge Henseender, som ere sørgelige at berette. I Huset maae De altid have Cholera-Tinctur, samt og en stærk Liniment (Salve) til Indgnidning med uldne Klude. Jeg vover ikke at sende nogen Recept herfra; thi Ulighed i Climaet har sikkert ogsaa Jndflydelse paa Medicinen. Lad De Dem derfor Samme komme fra Hamborg. At tage om Morgenen, 1/2 eller 1 Time efter Kaffeen, for man gaaer ud og for man begiver sig hen til Cholera Patienter, 2 Theeskeefulde af Nedenstaaende: Til 1/2 svensk Kande stærk distileret Brændeviin tages: 1 Lod Malurt, 1 - Pommerantsskal, 5, fiint skaaret og stødt og gjemt i 3 Dage, vel til1 – Angelica Rod.) proppet og derpaa 1 – Jngesær, filtreret. 1 Krydderi=Nelliker,)