Viborger Samler, 1849-12-20
Udfaldet af det nylig afholdte Prøvevalg var saa godt, at jeg har hørt Nogle yttre Frygt for, at de talrigere Klasser i vort Communesamfund vilde blive ængstelige over at f. Ex. af Haandværkstanden ikke En kom iblandt de som Første, og at de derfor desto ivrigere vilde søge at rette den begaaede Feil og stemme paa desto flere af deres egen Midte ved det virkelige Valg. Om nogle Aar vil en saadan Frygt være utidig, nu maaskee ikke saa ganske; og jeg tillader mig derfor at henlede mine Medborgeres Opmærksomhed paa nogle Tanker, som Alle engang ville være fortrolig med, naar vi ere blevne vante til den constitutionelle Forfatning. At den mindre Jndsigtsfulde viger for den mere Jndsigtsfulde, hvor det kommer an paa at tale og handle med Jndsigt, er en ærlig Sag; og det kan idetmindste ikke være en Æressag for den mindre Kyndige at staae for Ord og Handling, hvor det er en Velfærdssag for Alle, at det ikke skeer. De Egenskaber vi maa ønske vore Valgmænd, naar de med Virkning skulle repræsentere Byen, ere foruden klar og forstandig Tilegnelse af de politiske Grundsætninger, man ønsker fulgte, Kiendskab til de fremtrædende Personligheder i Valgdistrictet, uden hvilken de maa gaae i Blinde og lade sig lede af Andres Dom; Evne til at forsvare sin Mening med Grunde og til at opgive den for bedre Grunde, til at overbevise og overbevises, hvortil hører temmelig megen Dannelse; Klogskab til at slippe hvad der ikke kan opnaaes, for sikkrere at vinde det Opnaaelige; og endelig nogen personlig Vægt eller Anseelse, som er en ikke uvigtig Tilgift til Dygtigheden. Man indbilde sig ikke, at det er nok, naar hver Valgmand kommer til Randers med en færdig Stemmeseddel i Lommen. Valget kan kun komme vel istand ved at Meningerne læmpe sig og samles om nogle faa Personer; men just ved denne Meningernes Aflæmpning vil den større Jndsigt gjøre sig gjældende. Hvorfor skulde vi da hellere tage Valgmænd, som maae ledes af Andre, end Valgmænd, som mulig kunne lede Andre, Det er dog ikke den rette Maade at gjøre sin egen borgerlige Stemme gjældende i Statens Anliggende. Men lad os endnu tage en anden Ting i Betragtning. Have vi her i Byerne vel glædet os ved at høre omdet Parti, som paa flere Steder i Landet har søgt at beherske Bøndernes Stemmer ved Folketingsvalgene? Mener man nu, at dette Parti vil holde sig roligt ved Landstingsvalgene, at det ikke vil agitere for ogsaa at skaffe sig Jndflydelse paa disse Det saakaldte Menigmandsvalgmøde, der i Bladene har været kaldt sammen til Spørring, tyder stærkt hen paa, at Partiet, ogsaa ved Valgmødet i Randers vil være virksomt. Vil man nu her i Byen være med dette Par, som altid har forfulgt sine Hensigter, som om der ingen Kjøbsteder vare til, eller vilman have dets Planer modarbeidede, Ville vi det Sidste, da maae vi ogsaa vælge os Valgmænd, som kunne gjøre det med Kraft; men dertil behøves just de Egenskaber, jeg har anført. Til at føre den aandelige Kamp bør de vælges, der bedst kunne føre Aandens Vaaben; og Hensigten med den almindelige Valgret kan fornuftigviis kun være den, at den talrige Deel af Folket ved Frihed kan vælge saadanne Mænd, som ved Kundskab og Dygtighed bedst kan handle paa Folkets Vegne. Mine Medborgere behage nu at prøve, om jeg har Ret eller ikke. Mit Navn gjør Jntet til Sagen, og derfor undertegner jeg mig blomed et Til Vælgerne i Anledning af Valgmandsvalget i Morgen. Lad Eders Valg falde paa oplyste og characteerfaste Mænd, hvis Mening ikke er liig et Barometer!