JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Stiftsprost Plum er, i Anledning af sin i forrige Aar udgivne Afhandling om Pestalozis Læremaade, bleven optagen som arbeidende Æresmedlem af det Norske Videnskabersselskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
J Viborg Avis siges: Man lader nu Viborg Søforenes med Gudenaae, for at faae Communication til Vands mellem Randers og Viborg, – men dog kun paa Papiret. For endeel Aar siden var det Kropmans Project, at grave en Canal fra Viborg til Hjarbek, for at faae Seilads fra Viborg til Aalborg. J et Land, hvor Canalgravning ei er Hverdagsarbeide eller ei paatages af Private, som i Engelland, vil vel denne af mange ønskede Ting endnu blive ved et oprigtigt patriotisk Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
En Handlende, som nyligen har erklæret sig insolvent, skal af visse Grunde ikke have faaes noget Moratorium eller Jernbrev. Det er godt, at saadanne Jernbreve, som ofte ere sande Guldbreve, ikke blive forundte enhver Fallerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Rugen i Sjælland og Fyen staaer ganske fortræffelig, og paa de fleste Steder er der Overflødighed af Græsning. Men beklageligt er det, at Naturens største Velsignelse som oftest kun har liden Jndflydelse paa de uhyre høie Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
De overdrevne Summer, hvormed Eiendommene i denne Tid betales, synes især at være Aarsaa dertil. Høie Udsalgspriser ere naturlige Følger af høie Jndkjøbspriser. Jmidlertid fortæller Riberavisen, at de, som i forrige Vinter have speculeret paa Kornvarer, ikke synes at ville finde deres Regning derved, da Priserne ere faldne, og adskillige Skibe, som med disse Articler ere ankomne til Hovedstaden, blive nødte til at seile bort uden at sælge noget, dersom Eierne ikke ville beqvemme sig til at nedsætte Prisen. J de fleste Norske Havne gaaer det ikke bedre, hvormeget der end blev skreget om Tilførsel, og man sælger der baade Korn- og Fedevarer for langt bedre Kjøb end her i Landet, hvor det er indkjøbt, om man ellers kan sige at have Priis paa Varer, hvor de ikke falbydes uden af de Handlende og Landprangerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Holsteen d. 4 Junii. J Dag er H. K. H. Kronprindsen med Prinds Carl af Hessen, og begge Hans Durchl. Sønner reist til Ditmarsken og agter ved Leilighed at besøge Stæderne Friedrichsstadt, Tønningen, Jtzeho- og Glückstad, og igjen at være i Louiselund, den 10de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
H. K. H. Kronprindsen har med Posten Junii ved en Skrivelse officiel tilkjendegivet samlige Kongel. Collegier, at hans Reise til Norge udsættes til et andet Aar. Da den lange og strænge Vinter, og den deraf flydende Mangel paa Levnedsmidler og Foder, gjør Reisen til Norge i Aar saa vanskelig, saa har jeg opsat denne Reise, som jeg ønskede saa inderlig at kunne foretage, til et andet Aar, hvor jeg, uden at skade Landet, kan foretage den. . Heeize er i Betragtning af hans Fortjenester, af Kokoppeinoculationens Jndførelse i Holsteen af Hans Majestæt udnævne Justitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
En fra Paris til Kjøbenhavn kommen Coureer har fortsat sin Reise til Stokholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Den berømte Læge Wally, Professor i Elink i Mantua, er nyligen kommen efter sin Opdagelsesreise fra Constantinopel til Wien. Han har tilbagelagt Veien derhen til Fods, ligesom han og til Fods har reist fra Mailand til Constantinopel. Hans Begjerlighed efter at studere Pesten, og at bestemme en sikker Behandlingsmaade for den, har bevæget ham til at reise til Tyrkiet. Han har i denne Hensigt selv inoculeret sig med Pesten, og har derpaa opholdt sig 14 Dage i Hospitaler for Pestpatienter, uden at blive smittet deraf. Han vil lade sine Jagttagelser trykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
ver, og ved sine Forestillinger udvirket, at disse Slaver, som hidtil ere blevne meget haardt behandlede, have faaet Tilladelse til, at opholde sig i Consulernes Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
J et til Anholt inddrevet Skriin fandtes et Papiir, hvorpaa der stod skreven med Blyant: "den 20 Junii 1804 havde jag en svar Drøm, en af mina afste Tender falt utt. Rimeligviis forliiste Drømmeren Dagen efter denne Drøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Fra Møen lyses efter en Student ved Navn Peder Høisgaard, 29 Aar gammel, barnfødt i Odense og paagreben for Løsgjængerie (?). Under dette Fornavn og denne Alder kjendes imidlertid ingen Student fra Odense. Provindsialaviserne gjøre sig ret lystig over Dyrehaugen og alle de muntre og sørgelige Optrin, den giver Anledning til, endskiønt den dyre Transport fra Jylland, Fyen a. dog nok er den eneste Aarsag, hvorfor Provinds beboerne ikke ligesaa begierligen besøge dette Sted som Kjøbenhavnerne. J Fredericiaavisen, fortælles følgende Dyrehaugennecdote, som i det Væsenligste ogsaa forholder sig saaledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Ligesom Dyrehaugen vist ofte besøges af Personer, der med yderste Umage maa samle deres Penge, saaledes prøve adskillige vel ogsaa paa, at gjøre Touren for intet. Dette var nyligen Tilfældet med en ung Herre, som kjørte derud paa en smuk Bondevogn i Selskab med nogle Skjønheder. Ved Hjemkomsten satte han sine Damer af, hver ved sin Bopæl, sprang derpaa selv med eet fra Vognen, og gav sig til at løbe. Bonden løb flæbende efter ham. Ved adskillige andres Bistand fik han Personen bragt paa Politiekammeret, hvor han naturligviis maatte tilbringe Natten og hvorfra han næste Dag ikke slap, førend han havde tilfredsstilt Bonden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Rasmus Faber har i sidstnævnte Avis ved en heel Deduction søgt at forekomme alden Mistydning, som mueligen kunde tillægges den over ham fældte Høiesteretsdom: "at bøde for misligt Forhold." Han har i den Anledning udbedet sig en lærd og som indsigtsfuld Jurist almindelig bekjendt Mands Mening om denne Mulcts Virkning paa et Menneskes Ære og borgerlige Agtelse, og denne Mand har erklæret: at endog høie Kongelige Embedsmænd, som ved endelig Dom ere dømte, at bøde for misligt Forhold, ja undertiden endog med haardere og meere graverende Udtryk og Caracterer, saasom: uretvise, lovstridige og skammelige Opførsel, desuagtet kunne og maae vedblive deres Øvrigheds= eller Dommerembede, naar Dommen ei udtrykkeligen kjender dem uværdige dertil. Kan nu en Kongelig Embedsmand, hvis Forhold er befundet misligt, vedblive sit Embede, saa maa jo dette ogsaa være anvendeligt paa private Borgere, og det saa meget mere, som det af Forordn. af 10 Julii 1795 at klart, at en Kongelig Embedsmands gode Navn og Rygte fant borgerlige Agtelse maa være mere reen, ubesmittet og umistænkt, end enhver Privatborgers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Den, som vil have en beskuelig Jdee om, hvorledes Jndbyggerne i Lilleput see ud, han maa tage Arbeidsfolkene paa Taarnet af det afbrændte Slot i Øiesyn. Naar man seer dem fra Nyamagertorv, saa forekomme de Øiet som sande Dukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
J Moniteuren findes nu Grev v. Lilles formelige Protest mod Bonapartes Keisertitel. Den er skreven i en ret alvorlig Tone. Jmidlertid smigrer man sig med, at den ikke vil have vigtige Følger, og at der til Verdens Held ved denne Leilighed vil flyde mere Blæk end Blod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Da man nyligen var sysselsat med at reparere et Huus i Stokholm, fandt man ved at grave i Kielderen mange Mynter, Arm- og Halsbaand af Guld. Mynterne ere fra Carl den Niendes og Gustav Adolphs Tid. Den fundne Skat bestaaer af 9 Pund Guld. Huset er først nyligen blevet solgt og denne Skat er altsaa en ganske uventet Fordeel for Kjøberen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
En Skuespiller i Leverpool spilte nyligen Barrunores Rolle i Sørgespillet Hævnen. Da han skulde til at stikke sig, stødte han sig en virkelig Dolk i Brystet. Theatret blev snart bedækket med hans Blod. Dækket maatte gaae ned, og Skuespilleren blev paa Stedet forbunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
De i Dag ankomne Engelske Tidender melde blandt andet: at Efterretningen om det Held Wildet fortes Forslag til Slavehandelens Afskaffelse har havt i Parlamentet, allerede har naaet til Dannemark (ret som om Dannemark laae ved Spidsbergen), og at dette har givet Anledning til, at man i Kjøbenhavn har anbefalet den Danske Regjering at afskaffe Slavehandelen næstkommende 1ste Januarii (mon der hos os aldrig i Forveien er bleven handlet om denne vigtige Sag). - Det Engelske Sprog er nu blevet saa nødvendigt for det Danske Artillerie, at Hr. Prof. Bruun er bleven ansat som Lærer i dette Sprog, ved dette Corps. - Mad. Bonapartes Tunica koster 62,500 Rdlr. I Rusland har man forbudet Officierene at kjøre i Karet, for at formindske den iblandt dem overhaandtagende Luxus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Dessalines har ladet bekjendtgjøre: For at hævne de 60,000 af St. Domingos Jndbyggere, som ere komne af Dage, medens Leclere og Rochambeau opholdt sig der, skal der nu nøie undersøges, hvem der har havt Deel i disses Død, paa det de Skyldige kunde blive straffede. Thomas Paine har ladet bekjendtgjøre: Da Directoriet i Frankrige havde i Sinde at lade gjøre en Landgang paa Engelland med 1000 Baade, 100 Mand paa hver, skulde Bonaparte udføre Landgangen og Paine forfatte Engellands Constitution.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
en J London ere 50 Bagere anklagede for falsk Vægt og for at have blandet deres Brød med Alun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
En Dreng paa 14 Aar er bleven anklaget for at have forfærdiget for 100 Pd. falske Banconoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Nyest. øbenhave No. 57 Den 15 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Offentlige Forelæsninger for Almuen. Jcke uden den inderligste Glæde seer hver Fædrenelandsen, hvorledes Læselysten blandt Almuen, især paa Landet, dagligen tiltager, og hvor meget adskillige af vore Geistlige med roesværdig Jver følge den ædle Balles Exempel, at danne oplyste Borgere og fornuftige Mennesker af den forhen temmelig raa Landaline. Et saadant Fremskridt i Aandscultur er en langt større Lykke for Staten end Erobringen af tusinde Qvadratmile Land. Naar det først er kommet saa vidt, at en Nation føler sine Pligter, og udseer og paaskiønner, sin Lykke fremfor de se ste andre Folkeslag, saa er Statens Grundstørter, endog hos et lidet Folk, langt mere befæstet, end i et Land, hvor den indvortes Kraft, kun grunder sig paa Mængden af en raa, uoplyst og slaviskadlydende Menneskehob Det gaaer med hele Stater som med Jndividuer, En eneste klog Mand, kan lede mange Tusinde efter sit Tykke. Den nyere Historie har lært os, at holdsomme Omvæltninger og blodige Borgerkrige som oftest ere Følger af Mangel paa Oplysning.) En uoplyst og raa Nation lader sig forlede til Alting. Den nedbryder i Dag, hvad den i Gaar har opbygt, og opbygger i Morgen, hvad den i Dag har nedse vet. Den handler ikke efter Grundsætninger og Overbeviisning, men ethvert listigt Menneske leder den efter sine Hensigter, Sand Oplysning og sand Cultur ere den eneste Modgivt, mod alle muelige Revolutioner, den skrækkeligste Plage, som en Stat kan hiemsøges af Regenter, Man kunde maaskee spørge, Var den Fransk Revolution da ikke en Følge af Oplysningen Men Beviserne for det Modsatte ligge gabenbar for Dagen. nes egen Fordeel kræver derfor, at fremme Oplysningen. Ved den forskaffe de sig et Skjold, som næst deres Undersaatters Kjerlighed, langt kraftigere værner om deres Trone end tusinde Skarer Leietropper, der maaskee, naar deres Hielp er meest nødvendig, snarest forlade dem. Den Tidspunct synes ikke at være langt borte, da det Danske Folk, fra Bonden indtil de første Mænd i Staten, vil fuldkommen ligne sin Regjering i Oplysning og Humanitet, Men for at fremskynde denne Tidspunct er det nødvendigt, at Mænd, som have Kald og Ævne, søge at berede Almuen dertil. Et af den sikkreste Midler til dette Øiemeds Opnaaelse er nok en offentlig Læsesalg for menig Mand. Hvor let vilde det ikke være at oprette et Selskab af Mænd, som, befielede af Jver for Oplysningens Fremme, vilde samle et Bibliothek af udvalgte Almueskrivter, hvor visse af Selskabet kunde paatage sig den Ulerlighed, nogle Timer om Ugen at oplæse een eller anden god Bog Naar det stod enhver Almuemand frit for at indfinde sig ved saadanne offentlige Forelæsninger, saa vilde mange gavnlige Jdeer og nyt rige Kundskaber des, eftere blive udbredte, Hvormangt et Menneske, som ellers tilbringer sin Tid i Drikkehuse, vilde da ikke blive ledet paa bedre Vei, Man overlader dette Forslag til kyndige Mænds nøiere Udvikling og Overveielse, og smigrer sig med, at vor Hovedstad, den Henseende vil foregaae de øvrige Kjøbstæder med sit Exempel. Et mærkeligt Rescript.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Da Christiansborg Slot skulde bygges, no Christian den Sjette udgaae et Rescript, der vidner om, at denne af Historieskriveren Riegels just ikke fra den fordeelagtigste Side stil drede Monarch stundom handlede efter meget menneskekierlige Grundsætninger. Da Slottet nu skal opbygges igien og Conjuncturerne no sten ere de samme som den Gang, saa vil det ikke være af Veien, her at anføre dette Rescripts Jndhold. Det skulde være enhver Compagniechet paalagt, hedder det deri, at bær nøie Omsorg for, at alle de Soldater, som af Garnisonen i Kjøbenhavn bleve tagne tilSlotsarbeidet, vare sunde og ikke have noget legemligt Meen, paa det ingen skulde siden foregive, at han havde faaet det ved Slottets Bygning. Men for enhver Karl, som virkeligen kom til Skade ved Slotsarbeidet, skulde der ikke allene godtgjøres Compagniechefen, som den Tid selv havde Compagniet, 15 Rdlr. til at hværve en anden Karl i den førstes Sted, men den, der havde havt et saadant Uheld, skulde tillige nyde en tilstrækkelig Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Blandede Nyheder. Det store Danske Lexicon i Qvartformat, som det Kongelige Videnskabersselskab udgiver, men hvoraf der hidtil ikke er udkommet mere end til Bogstavet H., er eet af de Værker, som vilde afhielpe en væsentlig Mangel i vor Litteratur. For at fuldende det saa hastig som mueligt, har den af Selskabet nedsatte Commission nu valgt Hr. Prof. T. Baden og Hr. Prof. Nyerup, hvoraf hver nyder et aarligt Honorarium af 300 Rdlr., til i Forening med adskillige andre at bestyre Udgivelsen deraf. Man kan altsaa vente, at dette vigtige Nationalværk inden faa Aars Forløb vil blive aldeles færdigt. Man har nu Vished om, at Spørgeren i Adresseavisen No. 228 er Hr. O. B. Winkler. Rygtet siger, at man har villet tillægge en anden dette Avertissement, og at Hr. Winkler ikke har havt andet Øiemeed med at nævne sig, end blot at hævde sin Eiendomsret. J den Henseende er han altsaa nu fuldkommen betrygget, thi ingen vil vel være saa ublu, at tilegne sig det nu, da han paa to Steder har navngivet sig som Forfatter deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
J Kjøbenhavn er der nu en Hattemager, som har havt Mod nok til at sætte paa sit Skilt med for forgyldte Bogstaver, Dansk Hartemager. J forrige Tider kunde maaskee et saadant eneste Ord have skilt ham ved alle hans Kunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Ved Indgangen til Rosenborghauge har man iagttaget en Abderitisk Forsigtighed, som fortjener at nævnes her. Man har nemlig bestaaet de to høie Porte med store Jernpigger, paa det ingen skulde krybe derover, uden at faae sin Bekomst, medens Plankeværket fra Gothersgaden lige til Sølvgaden er saa lavt, at enhver kan klavre derover ind i Haven. Man har altsaa forudsat som vist, at Tyvene just vilde vælge een af Porterne til Indgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Efter Americanske Aviser er en Dansk Skonnert fra St. Thomas bleven anholdt af en Negerbrig og en Barcasse ved St. Domingo, og bleven opbragt i en liden Havn ved Cap Francois, fordi der fandtes Franske Passagerer ombord paa Skonnerten. Capitainen, hele Mandskabet og alle de Personer, der vare ombord paa Skibet, skulle af Negrene paa en barbarisk Maade være blevne ombragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Paa Slottet Glücksborg i det Slesvigske lever endnu den sidste Spire af det HolsteenGlücksborgske Huus, en Førstinde, som er født Prindsesse af Nassau Saarbrück og havde valgt dette Slot til sit Enkesæde. Hendes naturlige Ynde, som oplives endnu mere ved det sjelefulde Udtryk i hendes Ansigtstræk og en veldannet Aand, hendes Ædelmodighed, den deelicate Adfærd, som henriver enhver, der har havt den Lykke at blive bekjendt med hende, hendes Aabenhjertighed, Artighed og Nedladenhed have forskaffet hende enhvers Agtelse i den hele omliggende Egn. Hun formælede sig med den ærværdige Første, Hertugen, af Brunsvig Gevern, som, efterat have levet i Krigens Tummel og store Stæders Sværm, nu boer i denne fredelige romantiske Egn, for i Selskab med denne ædle og oplyste Førstinde, sin Alders Aften i den søde Tilbagerindring om henvundne Dage og i Rolighed og Ensomhed ved Velgiørenhed og Menneskekjerlighed at høitideligholde enhver af disse lykkelige Timer. Endnu betragtes hun af sine forrige Glücksborgske Undersaatter som en sand Moder, og to værdige Geistlige, Provst Fe og Pastor J, understøtte hende i Udøvelsen. af hendes tause Velgiørenhed og Menneskekjerlighed. - Ved den almindelige Kjerlighed, som Egnens Beboere yde hende, og ved de Personers trofaste Hengivenhed, som omgive hende og Hertugen, føle de den høieste Grad Tilfredshed, som et følende Hjerte kan nyde i dette frugtbare og yndige Land. - Den romantiske Egn er af Hertuginden, som finder megen Smag i Nydelsen af Naturen, meget forskjønnet ved Spadseregange og andre Anlæg. Adelen i Nabolauget og de Kongel. Embedsmænd af høiere Rang have meget ofte Leilighed til at tilbringe hele Dage hos dette værdige Ægtevar. Man har den Fornøielse, ugentlig at kunne komme her to Gange paa Concert, som holdes i Haugesalen eller paa Slottet, og hvor man hører Hertuginden under andre. Jnstrumenters Accompagnement at spille paa Fortepiano med Færdighed, Delicateste og Følelse. Enhver har her fri Adgang, og de anseeligste Jndbyggere fra Flensborg pleie at besøge Concerien. At opregne Førstens og Førstindens ædle Handlinger, vilde ikke være passende paa en Tid, hvor Hyklerie og Tidsalderens Aand næsten have gjort det umueligt for en uhykkelsk Mand, at tale om endnu levende Store.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Assistencehuset i Kjøbenhavn oppyntes og opmales nu meget smukt. Man vil paastaae, at det ogsaa i denne Tid har meget mere Raad dertil end tilforn. Jmidlertid trænger dette vigtige Jnstitut ikke for sin egen Skyld til nogen udvortes Forskjønnelse; thi det vilde ligefuldt have tilstrækkelig Søgning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
J det Trondhjenske forfærdiger en Mand ved Navn Ole Løvseth et Slags Sprøiter, som er forsynet med to Støvler og Luftkammer af Træ. Den er ikke tungere, end at to Mand kunne bære den, og Straalen, som er 40 Fod høi, vedligeholdes afbrudt. Den sælges for meget billig Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Den 14de Junii opførtes i Aalborg Host dagen, som var det sidste Stykke, Hr. Jnstructeur Schwar, agter at give der for denne Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Til Aalborg er der ankommet en Opticus ved Navn Simon, med Glarsine for Unge og Gamle De ere af den Egenskab, at man i en Frastand af 800 Skridt kan nøie skjelne alt hvad man ønsker. Han forstaaer tillige den Konst, strax at kunne see paa enhvers Øine, hvilke Briller der ere passeligst og nyttigst for ham. Hr. Simon udbeder sig de Trængendes Besøg og Tiltale. Den gode Mand veed nofve, at det er de Rigt, ikke de Trængende, som kiøbe saadanne Varer, og at Tiltale just ikke er af de Ting, som man pleier at lyse efter i Aviserne. J Aalborg Avis siger og en Person, der har tjent hos fornemme Folk og kan forevise Attester om sin Jndustrie, Condition paa en Herregaard hos en Forvalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Randers har nu kun tre Handskemager mestere. 1740 havde den 26 til 28. Randers Buurel kjendes nuomstunder kun af Ravn. Men hvad Randers har tabt ved Handskerne og Øllet, det har det nu rigelig bundet ved den Nordiske Rectar Brændeviin - og en udboedt Handel og Skibsfart. 1787, havde den kun 3467 og 1801 derimod 4564 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Efter Forlydende udkommer der med det første en ny Dansk Rangforordning, efter hvilken deels alle Kongelige Embedsmænd faae en vis Rang og deels de hidtil existerende Titler forandres. . 1006118.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Professor Hein. Breslau er udnævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
til Prof. i Philosophie eltalenhed i KielDer er nu nedlagt Paastand, at General Morea og de øvrige Anklagede, skulde dømmes, fra Livet. Aviserne ere opfyldte med Forhørerne i den Anledning. Anmelderen forbigaaer dem her med Taushed, fordi der gi vad visse Ting i Verden, som man enten hos sig om med Bestemthed, eller ganske forbigaae. Mai venter imidlertid, at Moreau vil blive benaadet af Keiseren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
En rig Kjøbmand i London har nyligen givet en Masquerade, som har kostet 30,000 Rdlr., og som Prindsen af Wales, Hertugen af Cambringe og mange Store have bivaanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
J Engelland har man prøvet paa at varcinere Faar. Jngen af de Vaccinerede fik Skab, medens de, der ikke vare det, virkelig fik samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
J Mantua lod Commandanten, General Mainoni, Garnisonen stemme om den Keiserlige Værdighed paa følgende compendieuse Maade, Efter hans Ordre lagde Officierene, for at udtrykke deres Ja, Haanden paa Kaardefæstet, og Soldaterne præsenterede Geværet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Den bekjendte Republicaner Volney har, efter at have aflagt Troskabseden, nedlagt sit Embede som Senateur. J det Franske Tribunal kalder nu Præsidenten sine Colleger, Messieurs, Frankrige vil nu ogsaa igjen sende Missionairer til fjerne Lande, for at omvende Hedninger Ministeren Hedouville i Petersborg har af for Napoleon faaet Pengeforæringer, som sig til 40,000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Enhver af de Franske Rigsmarchaller skal, efter Forlydende, faae af Keiseren til Equipering 3000 Rdlr. Deres Uniform bliver kostbar, og, paa nogle Forandringer nær, saaledes som de forrige Franske Marchallers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-15
Kiøbenhavne Trykt hos Peder hverkes Enke