JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Min ældste Søn Tønnes brænder af Begierlighed efter at komme til Hovedstaden; men jeg tør bitter Død ikke lade ham komme der, i hvorvel han allerede er 18 Aar gammel. Jeg veed hvor David kjøbte Øllet. Der er nu Fetter Toblas, han har en Dreng paa 16 Aar, som er opdraget paa sin Kjøbenhavnsk, men det er ogsaa en ægte Døgenikt. Han driver omkring den hele Dag og bestiller ingen Ting, for han har sat sig i Hovedet, at han er et Genie, og beraaber sig bestandig paa Evald, som var Tambour, og Wessel, som selv skal have sagt paa Prent, at han ingen Ting bestille gad. Han giver ikke lære noget, ja han kan ikke engang opsætte et fornuftigt Brev, men alligevel er han næsviis, snakker og Alting med en vigtig Mine, og vil allevegne angive Tonen. Forleden skulde han skrive en Panteobligation, for mig efter Formularbogen, men i hver Linie var der udeglemt et Ord. Desuagtet troer den Nar dog, at han kan skrive Comoedier og gjøre Vers. Ja, hvad mener De, i Gaar kom han til mig med Begyndelsen til et nyt dramatisk Blad, som han vil lade trykke og hvori han agter at nedrive de arme Skuespillere ganske forskrækkelig. Men her forgik Taalmodigheden mig; jeg løb strax op til hans Fader og sagde: hør Fetter, at du lader din Dreng voxe op som hvert andet Ukrud, at hans timelige Lykke er dig ligegyldig, det kommer ikke mig ved; det maa du selv forsvare for Gud og din egen Samvittighed. Men at du kan taale at see den Lømmel opkaste sig til Dommer over erfarne og fortjente Mænd, at du kan taale, at saadan en Dumrian, der kjender ligesaa meget til det, han vil bedømme, som min Gaasedreng, tør tale offentlig om sligt til et heelt Publicum det staaer du mig og hele Verden til Ansvar for. Min Fetter vilde nu undskylde ham med hans Ungdom, og paastod, at det ikke kom an paa, om der var en skrivende Dumrian mere eller mindre – men jeg faldt ham strax i Flankerne. Hør Fetter, saade jeg: "jeg forstaaer mig hverken paa Bogvæsenet eller Comoedievæsenet, men saa meget veed jeg, at Alting i Verden skal læres. At meie er en ubetydelig Ting, som enhver Bondekarl kan, og man skulde troe, at der kun behøvedes to sunde Arme dertil; men desuagtet kan dog ikke enhver, som har sunde Arme, meie Det saae jeg et Exempel paa i Sommer. Der kom en Kammerjunker fra Kjøbstæden til mig, som vilde more sig med Arbeide i Marken. Han faaer fat paa en Lee, og giver sig i Lav med at slaae Hs. Men hvad skeer, Neppe havde han slaaet en Nævefuld, førend han havde hugget sig en stor Flænge i Foden med Leen, og begyndte at skraale jammerligen. Seer Du saaledes troer jeg det maa gaae de fleste Mennesker, som give sig af med Ting, vare de end nok saa ubetydelig, som de ikke have lært eller forstaae. Og kan man ikke meie uden at have lært det, saa kan man paa min Siel, saa meget mindre bedømme Comoedier og Skuespillere, uden at have lært det. Til en Stad, hvor der hersker en saadan Tone, sender jeg min Tro ikke min Tønnes, om han end aldrig skulde faae Kjøbenhavn at see. Søren Sørensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongelig musicalske Academie høitidelig holdte i Søndags Aftes H. M. Kongens og H. K. H. Kronprindsens Fødselsdage. Der opførtes en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert, som særdeles forskjønnedes ved Chorer, hvori 60 af Stadens fornemste Embedsmænds unge Døttre lode deres Stemme høre. Forsamlingen var ligesaa glimrende som talrig. H. D. Hertugen af Augustenborg, Statsministerne Greverne v. Schimmelmann og Reventlow med Fru Grevinde og een af de unge Contesser, beærede, tilligemed en stor Mængde andre høie Embedsmænd, Academiet med deres Nærværelse. Ubeskrivelig var Glæden, da Kongens og Kronprindsens Buster bleve satte under en Kongelig Trone, og omvundne med Laurbærkrandse og Guirlander af tre unge Damer, klædte som Gratier. Da Concerten var tilende gik Selskabet, bestaaende af 400 Personer, til Bord, hvor Kon gus og Kronprindsens Skaaler med de varmeste Følelser for Kongehuset og Fædrenelandet under Fryderaab bleve tømmede. Den afsjungne ny Cantate Fadervor, af Hr. Prof. Olsen, fandt, saavelsom den dertil satte Musique af Hr. Høiesterets assessor Falbe, alle Kienderes fuldkomneste bifald. Prof. Sander, Pastor Michelsen, Procurator Kor sing og Translateur Bruun bidroge meget til Selskabets Fornøielse. Efter Maaltidet opførtes Bal, som varede til Kl. 5 næste Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Odense. Fædrelandets dyrebare Festdage, den 28de og 29de Januarii, ere ogsaa i Aar her erindrede, saavel i offentlige Sammenkomster som i hver Borgers takfulde Bryst, der især i vore Dage saa inderlig har følt en blid og fred elskende Regjerings høie Værd. Som af een Mund lyder den fælles Tanke: det er Lyst at leve under Christians og Frederiks Scepter!! Ol at enhver Jdræt ogsaa maatte vidne om skjønsomme Undersaatters Kappen efter at bringe, Enhver i sin Stand og i sit Kald, sit Offer paa Fædrelandets hellige Alter. - Ved Høitideligheden paa Gymnasiet holdtes Talen denne Gang af Skolens Overlærer Hr. Dr. Rohde, som gav et indtagende og mesterligt Grundris af en ægte Fædrenelandsven. Jndbydelsesskrivtet af Hr. Rector Heiberg indeholder Undersøgelse om Sprogets høieste Grundlov, især med Hensyn paa det danske Sprog, samt Fortsættelse af den hæderlige Forfatters Forsøg, til Bestemmelsen af eenstydige danske Ords Bemærkelse. For den ældste Klub var af Sognepræsten i Wissenberg, Hr. Professor Anddresen, forfattet tvende skjønne Sange, hvilke Rummet denne Gang forbyder at indføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
J den nye Borgerkib hædredes ogsaa de høie Fødselsdage ved skjønne Sange og en Tale, der blev holdt af Hr. By og Raadstue=Skriver Lange, og handlede om: At Tvillingrigets Folk, lykkelige ved den velgjørende Fred, stigende gaaer frem til Almeenborgerhæld. Til Raadstueballet vare over 500 Mennesker tilstæde. Ogsaa her raktes i glade Sange Christian og Frederik Fredens yndige Krands. J Mandahls Amt og Fogderie, omtrent 1 1/2 Mile Vesten for Mandahl, ved en Øe, som kaldes Udvaare, er Natten mellem d. 13 og 14de Dec. 1806 forulykket et Skib, som aldeles er sønderslaaet, og hvis Bagbordssides øverste Deel er indkastet paa Øen. Af de i Land drevne Papirer sees: at det er en Brig, Minerva kaldet, hjemmehørende i Hull og ført af Capit. Storck, at det sidst i Nov. f. A. har indtaget en Ladning Planker og Bielker i Memel, og var bestemt til London. Af Mandskabet er neppe nogen bjerget, da Skibs baaden er funden i Stumper og Stykker paa forskjellige Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Under d. 25 Nov. meldes fra St. Thomas, at man i afvigte Aar har havt den rigeste Sukkerhøst, man nogensinde har oplevet. 10,000 Fade, fra forrige Høst ere, af Mangel paa Skibsleilighed, blevne tilbage, nogle Skibe ere imidlertid allerede underveis til Kjøbenhavn, og der ventes endnu mange fra Norge og andre Danske Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Natten mellem d. 3 og 4 Dec. f. A. udbrød paa St. Thomas en Jld *), som et Brev af 7 Dec. fra Hr. Johannes Suhr sammesteds, meddeler følgende omstændelige Efterretning om: "Den rigeste og bedste Deel af Staden, som er bleven skaanet i Branden for 2 Maaneder siden, er bleven fortæret af Luerne Natten fra d. 3 til 4de d. M. Faa Fjellehytter vare nyligen paa det forhen afbrændte Sted blevne opbygte og beboede af deres Opbygge re; de fleste øvrige Folk boe i den øvre Deel af Staden, og have nu i en Tid af 3 Aar allerede tre Gange fristet den sørgelige Lod, at miste deres hele Eiendom i faa Minuter. Jlden d. 3 til 4de brød ud om Natten Kl. 11 1/2, Luen voxte med hvert Øieblik, hvilket en heftig Vind bidrog meget til, og alle Anstalter til at standse den var længe forgjeves, indtil endelig to Tomter, som begrændsedes af Steenhuse, kom de Slukkendes yderste Anstrængelse til Hjelp. De forskjellige Varer og Producter brænde endnu i Dag i een uafbrudt Række. Værdien af samme lader sig endnu ikke bestemme, kun saare lidet er blevet reddet. Antallet af de egentlige Vaaningshuse synes ikke at være stort, naar man ikke vil regne de mange afbrændte Pakhuse. Mange af de Skibe, som Det Væsentligste af denne Efterretning har allerede staaet i de fleste Aftryk af forrige Numer, men da den indløb saa sildig, at den ikke kunde komme i dem alle, saa aftrykkes den her udførlig. skulle afseile i Januarii ville kun kunne afgaae med halv Ladning, da den øvrige Deel er opbrændt af nogle andre Skibe er endog den hele Ladning, som laae i Land, bleven et Rov for Luen. - Hr. Peneckes Magazin skal ikke være afbrændt, da det laae i en Kant af Byen, hvor Jlden ikke rasede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Staden Tøndern har siden 1803 havt en Søndagsskole for Haandværksdrenge, stiftet ved Subskription af Capit. og Digeconducteur v. Fonteney. Den besøges aarligen i Gjennemsnit af 25 Lærlinger og forestaaes af Skoleholder Hansen, der lønnes aarligen med 66 Rdlr. 32 s., Kammerherre og Amtmand Bertouche forsyner den med det fornødne Brændeved. Den staaer under en egen Direction og har gjort den bedste Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Politiemester Wulfsberg har ladet bekjendtgjøre, at i Enebak Sogn, 5 Personer (hvoraf de tre ere Svenske af Fødsel), som under forskjellige Navne have streifet om i Norge, og aabenlyst drevet Handel med Tyvekoster, endelig, efter forskjellige Rømninger, ere blevne samlede i Arresthuuset i Christiania. Disse Menneskeer have kunne reise omkring i Landet og fundet Afsætning paa deres stiaalne Koster, indtil omsider Major v. Hvidtfeldt i Enebeck Sogn lod dem anholde og paatog sig endog den Uleilighed at optegne, hvad der fandtes hos dem, skjønt det siden ved Vagtens Drukkenskab og Skjødesløshed bortkom. - En berygtet Slave navnlig Storch er tredie Gang rømt fra Aggerhuus Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Udenlandske Efterretninger. Efter den jødiske Congres's Organisationsplan, i Paris skal enhver Overrabbiner vælges af 25 Norabler. Den Valgte kan ikke tiltræde sit Embede uden Centralconsistoriets Samtykke. Enhver, som vælges til Rabbiner, maae være født i Frankrige eller Jtalien eller været bleven naturaliseret der; han maa fremvise en Attest om sin Duelighed, undertegnet af tre Overrabbinere, og fra Aaret 1820 af at regne forstaae i Frankrige det Franske og i Jtalien det Jtalienske Sprog; den, som foruden det Ebraiske, har Jndsigter i det Græske og Latinske, foretrækkes. - Rabbineren kan hverken stifte nogen Skilsmisse eller Ægteforening, førend de Parter, der forlange det, have fremlagt de borgerlige Loves Tilladelse dertil. De Rabbinere, som ere Medlemmer af det store Sanhedrin, foretrækkes saa meget som mueligt. Enhver Rabbiner, som endnu ikke er ansat ved Forordningens Udstædelse, er forbunden til skrivtligen at samtykke det store Sanhedrins Beslutninger, saafremt han vil blive boende i Frankrige eller Kongeriget Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Academiet i Besandon har udsat en Guldmedaille af 200 Frankers Værdie for den bedste Historie om Sequanerne, fra deres Oprindelse indtil den Epoke, hvor Augustus gjorde Gallien til en Provinds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Den physicalske Classe af det Franske Nationalinstitut har udsat en Guldmedaille af 3000 Fr. Værdie for Besvarelsen af den Opgave: ved Erfaring at bestemme Forholdene imellem de forskjellige Slags Phosphoriseringer, og Aarsagen til hvert Slags især, men ikke at tage Hensyn derved til den ved levende Dyr iagttagne Phosphorisering. Den for nærværende Tid med saa udvidet Magt commanderende Anfører for den Russiske Hær, Grev Kamenskoi, har været Suwarows Ven og Vaabenbroder. Den Russiske Soldat sætter ligesaa ubetinget Tillid til ham, som fordum til hiin og beundrer ligesaa meget hans Originalitet, som man anfører mangt et besynderligt Træk om. Gazette de France fortæller som et Beviis paa Kammenskois personlige Tapperhed et eget Middel, som han betiente sig af, for at gjøre sin Søn fortrolig med Faren, da det i Tyrkekrigen forekom ham som Sønnens Adfærd røbede for megen Forsigtighed. En Dag, da hans Division var med Tyrkerne i Haandgemæng, tog Kammenskoi sin Søn paa Skuldrene og har ham hen i Fronten, hvor han forved sine Soldater var længe udsat for Kuglerne. J hans yngre Aar skal han have staaer ved den Franske Armee ved Artilleriet. - GeneralBenningsen, som under Kammenskoi commanderet den Russiske Armee, er en født Hannoveraner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Nytaarsdag uddeelte Kongen af Holland Fortjeneste Ordener til 294 Riddere, og deriblandt var ogsaa Raadspensionairen Schimelpening, som endnu bestandig lever i Stilhed i Provindsen Overyssel og aldeles har mistet Synet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Pestalozzi vil i Forening med sine pædagogiske Medarbeidere udgive et Tidsskrivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
J Paris sees i Vinter mange prægtige Equipager og Livreer, uagtet Hoffer er fraværende. Be tilhøre næsten alle indenlandske Herskaber, da der aldrig skal have været saa faa Fremmede i Paris som i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Det er desværre stadfæstet, at den berømte Reisende Munk Park er bleven myrdet af de Jndfødte i Kongen af Bamberras Residence Seg i Africa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Hr. Reinhardt, der i følge Efterretninger fra Jassy, med sin Gemalinde og Børn er bleven ført til St. Petersborg, beklages meget i Paris, hvor alle haabe, at Keiseren vil give ham Fyldestgjørelse for hans Lidelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
J den berømte Billedhugger Dujons Værksted, i Paris sees nu Gibsmodellen til Gen. Desairs Statue, der af Bronze skal opsættes paa VictoiresPladsen. Generalen forestilles nøgen, staaende paa en Høi, der er sammensat af Ruinerne af en Obelisk og andre Ægyptiske Mindemærker, i en commanderende Stilling; den ene Haand støtter han paa Kaarden og den anden holder han udstrakt mod Orienten, for at betegne, at han udmærkede sig i Ægypten og faldt i Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Det Tab, som Førstendømmet Weimar, efter de indkomne officielle Opgivelser har liidt i den ulykkelige Periode fra d. 13 til 18 Oct., beløber sig til 6 Mill. 904,563 Franker, uagtet en Hest kun i Gjennemsnit er anslaaet til 20 Rdlr. og et Nød til 15 Rdlr. J rede Penge har det tabt 1,906,960 Fr., og af Heste 1125. Denne store Sum af henved 7 Mill. Fr. er næsten ene at fordeele blandt 37. til 38000 Jndbyggere, thi det var kun enkelte Districter, som fornemmelig hjemsøgtes af Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Privatbreve fra Personer af den Franske Keisers Sulte melde, at han reiste saa hastig fra Berlin til Krigsskuepladsen, at de ikke kunde naae ham, og at de endnu befandt sig 3 Dagsreiser paa hiin Side Warschau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Moniteuren findes en Artikel og Farten igjennem Øresund, hvori der bevises at Engellændernes Skibsfart derigjennem bestandig aftager, at der i Aaret 1806 ikke er passeret saa mange Skibe derigjennem som 1805, og at der i dette Aar uden Tvivl ville gjennempassere færre end i afvigte. Det betragtes som en Virkning af Engellands Bloquering &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Den Bayerske Nationaltidende, som er begyndt med dette Aar, leverer følgende Exempel paa Tapperhed og Aandsnærværelse. Den Bayerske Lieutn. C. Frih. v. Jmeybrücken af Kongens Chevaux leger=Regiment, var afsendt af Prinds Hieronymus i Landet, for at requirere Heste for Artilleriet. JRamslau, 6 Mile fra Brieg, blev han formodentlig forraadt; thi en Preussisk Husar-Officier med 30 Mand indfandt sig paa engang for at tage ham til Fange. Zweybrücken havde kun 10 Mand hos sig, hvoraf 6 strax bleve tagne til Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Den Preussiske Officier gik nu med nogle Husarer op af Trappen til Ziveybrückens Værelse, for at erklære ham, at han var hans Fange. Denne tog sine Pistoler, dræbte to Husarer, som vilde op ad Trappen, paa Stedet, trækker Sabelen, og tvinger de øvrige til at vende strax tilbage. Da han kom tilbage paa sit Værelse, skjød Preusserne igjennem Vinduerne; han lader hurtig igjen sine Pistoler og en Carabiner, som stod i hans Værelse. Hans første Skud dræber en Preusser, som staaer paa Gaden, og med sin Pistol saarer han en Anden. Jmidlertid forene de endnu tilbageblevne 4 Cheauxleger sig med ham. Med Sabelen i Haanden angribe de nu Preusserne, forjage dem fra Huset og omsider endog fra Staden. De lukke Portene, lade ingen komme ud eller ind mere, og bemægtige sig paa denne Maade Pladsen, indtil de fik Forstærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Krigsskuepladsen. De Schlesiske Fæstninger Cosel og Schweidnitz bombarderes. - En Division af den Franske Armee, under General Grouchy, er rykket indi Kønigsberg, og et andet Fransk Corps har paa den anden Side angrebet Russerne i Bialystocker Dyrehauge, slaaet dem og er rykket ind i Lithauen. - J Egnen af Bromberg (i det forrige Storpolen) trækker et betydeligt Fransk Armeecorps sig sammen, under Prindsen af Ponte Corvo. Det bestaaer af Fransk og Polsk Militair, og det sidste af Adelige og Linietropper. - Brieg (i Schlesien) skal have overgivet sig d. 16de d. M. Dens 1550 Mand stærke Garnison er gjort til Krigsfanger. Prinds Hieronymus var d. 20de endnu i Breslau. - Keiser Napoleon kommer ikke, som man har formodet, i Vinter til Paris, men forbliver ved den store Armee. - J et Brev til de Franske Biskopper, siger Keiseren, at den hele og Russiske Armee er slaaet i 5 Dage; at den med Forlis af alt sit Artillerie, sin Bagage og et stort Antal Fanger, er bleven forjaget, og har seet sig nødsaget til at forlade alle de betydelige Positioner, hvor den havde forskandset sig. - Man troer, at et anseeligt Fransk, Corps vil blive staaende imellem Weichsel og Bug og et mindre talrigt ved Narew. J Praga er bestilt Qvarteer for 11,000 Mand og i Warschau for 15,000. - Antallet af Polske Tropper i de Provindser, som de Franske have besat, anslaaes til henved 60,000 Mand. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Fra d. 26 Dec. til d. 2 Jan. ere ingen Fægtninger forefaldne, paa nogle Skarmydsler nær med de tilbageblevne Russer. Veiene gjøre det umueligt for de Franske at rykke videre, endskjønt der til Bag gaaer et Slags Landevei, men som i denne Tid er ganske ukjendelig. De Franske Tropper have ogsaa stor Mangel paa Sko, som dog er saa nødvendig i en Egn, hvor man ofte har maattet vade i Morads til Hofterne. - De Kongelige Preussiske Casser ere afgaaede fra Pillau. Der flygtes stærkt til Memel. Statsministeren v. Stein har taget sin Afsked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Fra d. 30 Januarii til d. 2den Febr. er til Kjøbenhavn ankommen: Lieuten. v. Rohlen fra Helsingborg (logerer hos Møller), Factor Brandt og Kjøbm. Figenschau f. St. Holm, Kjøbm. Roung, f. Petersborg og Grutch f. Trier (hos Rau, Consul Glørfeldt og Mons. Lasite f. Helsingøer (hos Løbel; afreist, Preuss. Krigsraad Greve v. Dohna og Lienten, Schæffer til Malmøe, Kjøbm. Hall strøm, Corver, Dienemann, Westerman og Grossier, t. Hamburg, Kjøbm. Petersen t. Trondhjem, Baron Wedel og Adelsmand v. Robers t. Malmøe, Pastor Sandal t. Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Sverrig eier en Mand, der kan sammenlignes med Dannemark evig uforglemmelige Suhm, og denne Mand er den berømte Tham paa Dragnæs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Prof. C. M. Arndt, som har besøgt ham paa sin Reise, leverer i sit Værk en Caracteristik over ham, der fortjener en Plads her. "Aar vilde forvandles til Timer, siger han, i dette Naturens Paradis og Hr. Thams Museum. Han er een af de ivrigste Oldgrandskere, Befordrere og Yndere af Litteraturen i Sverrig. At man mistyde hans Hensigt, at han ikke understøttes, men tvertimod belees, at man endog har fundet hans Enthusiasmus latterlig, er ligesaa inhumant som sandt. Lad ham længe nok have sine egne Meninger, saa kan man dog ikke afstride ham Genialitet og glad og barnlig Enthusiasmus for denne Genialitet. Der var en Tid, da man med utidig Jver og latterlig Patriotisme lagde sig efter den Svenske Oldgrandskning paa en besynderlig Maade. Men fordi nogle vare taabelige, skal man derfor forkaste det Gode med det Onde, Lad end den ældste nordiske Historie, ligesom Begyndelsen til enhver Folkehistorie længe nok være Fabel og Sagn, saa er den dog i og for sig ikke saa ubetydelig, thi et Folks Aand og Jdrætter vise sig bedre i Fabelen end i den tørre Sammensætning af en gold Tidsalders Historie. Hvad vilde ellers den Græske Historie indtil 200 Aar før Perserkrigen have for Værd for og Lad end her de levnede Mindemærker ikke være meget ældre end Christendommens Begyndelse, som adskillige paastaae med Schløtz er, fortjene de derfor ikke at opbevares Gjør den, der anvender sit Liv og sin Formue paa at ved ligeholde, samle og forklare dem, noget unyttigt? Dette har Tham gjort. En berømt Antiqvar og Tegner, Hr. Hilfinger, en indfødt Svensk, der længe har arbeidet med den berømte Suhm, og endnu nyder en Pension af det Danske Hof, har han i adskillige Aar efter hinanden ladet reise i de Egne, hvor de fleste Mindemærker findes, paa Ba hus Kysten, i Vestergothland og Gothland. Denne har medbragt Oldsager, Mynter, Tegninger og Beskrivelser over Runestene og Mindemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
J samme Øiemed har han understøttet Prof. Sjøberg i Lund. Han selv arbeider uophørlig i at gjøre Sammenligninger og Forklaringer. J de sidste Aar har han udgivet adskillige Afhandlinger, tildeels med Grundtegninger og Kobberstykker. Blandt disse er et Værk, under Titel af gothiske Monumenter fra 1794, som skal fortsættes, og et andet fra 1802 med mange archæslogiske Vink, Forklaringer og Spørgsmaale, saasom Breve til adskillige berømte Danske Sproggrandskere og Antiquarer (Thorkelin, Thorlacius, Münter). Mange Monumenter har Tham selv paa egen Bekostning ladet transportere og opsætte, forat redde dem fra Undergang. - Hans Bibliothek hører til de kostbareste og udvalgteste for Archævlogien og Historien. Foruden mange sjeldne Værker, eier han ogsaa de kostbareste Reisebeskrivelser, og Kobbersamlinger, alle fra første Haand. Hvad Engellænderne og Franskmændene i de sidste Aar have gjort for Opdagelsen af og Beskrivelsen over Lande uden for Europa kan man finde trykt og afbildet hos ham. Samlinger, der koste fra 500 til 1500 Rdlr. ere ham ikke for dyre. Han besidder de fortræffeligste Konstsager og Kobberstykker. Alt hvad Napoleons Tog til Ægypten allerede har leveret for Konst og Litteratur findes fuldstændigt paa Dagnæs. (Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Kongen af Sverrig har d. 6 Dec. f. A. givet sit bifald til, at Hans Collegium Medicum lader aarligen uddeele 900 Rdlr. som Belønninger blandt Læger, der vaccinere de fleste Børn blandt Almuen og deringere Classer i Stæder, eller med udmærket Jver fremme Vaccinationen. Efter de fra efterfølgende Læger om Vaccinationen i Aaret 1805 beløb de Vaccineredes Tal sig til henved 23,000. De, som vandt den høieste Belønning vare: Doctor L. F. Gravander, som deels selv, deels ved Andre havde vaccineret 2036 Børn og ældre Personer, og derfor erholdt en Belønning af 150 Rdlr. og Magister Chirurgiæ S. Engstrøm, som paa samme Maade havde vaccineret 1446 Børn og ældre Personer, som derfor belønnedes med 100 Rdlr. De øvrige Belønninger bleve uddeelte i Forhold til de Vaccineredes Antal. Den ved Vaccinationsanstalten i Stockholm ansatte Læge, Dr. Hardtman, havde samme Aar vaccineret 1034 Børn. Til Læger og Vaccinateurer i Kjøbstæderne var der afsendt 246 Glasse med Vaccinematerie. Foruden Lægerne havde ogsaa andre gjort sig fortjente af at befordre Vaccinationen. Blandt samme havde især Hr. J. P. Søderberg, Rector ved Skolen i Carlsham, udmærket sig ved at vaatinere 408 Mennesker. Kongen belønnede ham derfor med en Guldmedaille af 15 Ducaters Vægt, med Omskrivt: Ulis quorum mernere labores, som ved en høitidelig Leilighed skal tilstilles ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Blandt de 1460 Syge, som i afvigte Aar ere blevne behandlede i Lazarethet i Stockholm har der været 261 Veneriske af alle Grader, og hvad der næsten er ligesaa mærkeligt, 159 Vatersotpatienter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. der herskaFjerde Aargang. No. 34. Udgivet og forlagt af J. Wer fel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hverkes Enke. Løverdagen den 7 Februarii, 1807.