JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Forsøg til et Overblik paa Almueskolevæsenet, i Danmark. Med et Tillæg om Geistlighedens Stilling, som christelig protestantisk Lærerstand. Af N. Faber, Dr. & Stiftsprovst. Til de flere interessante Materier, hvorover her med Kritik og udbredt Sagkundskab anstilles Betragtninger, hører: Skolevæsenets ydre Udvikling, Forholdet imellem Aanden og Bogstaven i Underviisningen, Drøftelse af Methodeprincipets Gjennemførelse, den intellektuelle Bistands Maxime udenfor Skolen, med Anførelse af Andres Domme i Almindelighed og specielle Erfaringer og samme. Derpaa fremhæves i Slutningsresultatet det ledende Princip i Skolevæsenet, og angives den hensigtsmæssigste Form for Marimen for Øieblikket der, hvor Børneantallet og Mangel paa pekuniære Hjelpemidler gjøre en Forandring nødvendig. Skriftet faaes samlet for 8 Rbmk. i Materie, indheftet 8 s. mere, og Tillægget for dem, som maatte ønske det særskilt, for 2 Mk. indheftet paa Bogladerne og hos Forlæggeren S. Hempel. Nylig har forladt Pressen, Udvikling. den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Tage Christian Müller, Consistorialraad, Provst for Møensbo og Baarse Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. Andet, af Forfatteren gjennemseete, Oplag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Første Oplag har alt i nogen Tid været udsolgt og jævnlig efterspurgt. Det Bifald, hvormed samme optoges, lader haabe, at dette nye, af den ærede Forfatter med Opmærksomhed gjennemseete, Oplag ogsaa vil blive kjærkomment for Læsere, som ønske en Ledetraad til at udfinde, hvad der egentlig hører til de christelige Troeslærdomme og at tænke over disses Jndhold. De særskilte Afdelinger, hvorunder dette afhandles, ere: D Om naturlig og aabenbaret Religion i Almindelighed; I. Om Christendommens Troværdighed, som Aabenbaring; III) Om Guds Væsen og Egenskaber; IV) Om Verdens Skabelse, Opholdelse og Bestyrelse, V) Om Menneskets Bestemmelse og dets Afvigelse derfra; V.) Om Menneskeslægtens Forløsning ved Jesus Christus; VI. Om Christendommens Fordringer til de Mennesker, som ville have Nytte af Jesu Forløsning; VIII Om den christelige Kirke og dens Sacramenter 1) Om Menneskets Tilstand efter Døden. Skriftet (16 1/2 Ark Octav) faaes for 8 Rbmk. i Materie og 10 Mk. indbunden paa Bogladerne i Kjøbenhavn og Provindserne, samt hos Forlæggeren Odense den 8 Octbr. 1832. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Fra Pressen er udkommet: Lærebog i Geometrien, indeholdende plan Geometrie, Stercometrie og plan Trigonometrie. Med 6 Kobbertavler. Af H. C. Bjørn, Dr. philos. og Rektor ved den lærde Skole i Nyborg. Tredie Oplag. Faaes for 9 Mk. i raae Materie og 11 Mk. i Velskind i Bogladerne i Kjøbenhavn og Provindserne, samt hos Forlæggeren Odense den 16 Octbr. 1832. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Efter senere indløbne Anmeldelser ere endvidere følgende Policer af det syenske Livrente Societet bortkomne for deres Eiere, nemlig: Police No. 11 Løbe No. 46 Jfr. Laurine Meyer af Odense. 185 Madame Ehrengardt Melusine Ludimilia Fabricius, fød von Murio, i Tranekjær. - - 580 - - 197 Peder Andersen i Westeraabye - - 405 - - 18 Jfr. Birthe Marie Ammentorf i Dalum. - - 476 - - 22 Jfr. Elisabeth Gjørup af Viborg, - 462 - - 69 Ulrich Lauritzen paa Schelenborg, Disse efterlyses herved, ifølge Lovenes 20, med Anmodnintil dem, som muligt maatte have samme ihænde, at anmelde saadant inden 12 Uger fra Dato for Societetets Bogholder, Fe Larsen, i Odense. Odense den 1 Decbr. 1832. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
En Seminarist med gode Anbefalinger, og som kan give grundig Underviisning i det tydske Sprog, ønsker sig til førstkommende 1 Mai en god Kondition som Medhielper eller Huuslærer. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
For en konfirmeret Dreng af god Opdragelse med Lyst til Handelen er en Plads at faae førstkommende Mai hos en Kjøkmand her i Provindsen Man behager at melde sig paa Adressekontoiret i Billet, mærket A. O., hvoraf Haandskrift, Alder, samt Forældres Navn og Stilling sees.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
En ugivt Havekarl kan faae Kondition til 1 Mai 1835. Adressekontoiret anviser. Slipper Andreas Rasmussen af Thurøe ved Svendborg, der for Tiden er beliggende i Lybek og forventer at blive hjem færdig om 14 Dage, medtager Fragtgods saavel til Assens som Faaborg, Rudkjøbing, Nyborg, Odense og Svendborg. De, som ønske saadant, bedes at ordinere. Græsning ønskes til 61 Heste i næste Sommer. Man hen Schau, vender sig desangaaende til Chef for 2den Escadron.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Af offentlige Midler kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, i denne Termin erholdes et Laan af 12 a 1300 Rbdlr. Sølv naar man desangaaende melder sig paa Fyens Stiftskontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Jmod anordningsmæssig Sikkerhed, kan af Salling Herreds Overformynderies Midler strax erholdes til Laans 797 Rbdlr. 5 Mk. 14 1/2 s. S. og T., naar Man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Salling Herredskontoir, Faaborg den 14 Decbr. 1832. Paa Hr. Assessor Wiborgs Vegne Johnsen, m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
God tydsk Humle kan bekommes hos J. H. C. Wecke i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Extra godt Saalelæder i Tavler og halve Huder erholdes til billigste Priser hos Kjøbmand Th. Chrane paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
En Egetræes Jagt af Klavelbygning, drægtig 5 Kommercelæster, godt udhalet med Seil og Redskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs. Exam. juris Schiær af Odense giver nærmere Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Til Leie. er til Paaske Flyttetid 1835 anden Etage af min Gaard paa F. Hansen, Bogbinder. Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Den Leilighed i Skomagernes Langshuus, som for Tiden beboes af Hr. Guldsmed Bonnesen, bliver ledig til førstkommende Paaske Flyttedag. Liebhavere henvende dem til Older Hans Nielsen. manden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Løverdagen den 29d. M., om Formiddagen Kl. 11, bliver her paa Byens Raadstue afholdt 4de Auction over afdøde Madame M. K. sal. Aarslews Stervboested, beliggende her i Byens Møllergade, med tilhørende Jord i Byens Marker. Jorden bliver særskilt opraabt. Nellemann. Svendborg den 14 Decbr. 1852.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Jfølge det Kongelige Rentekammers Resolution af 11 Aug. sidst, bliver ved Auction, som afholdes paa Raadstuen i Middelfart Fredagen den 28 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, Oppebørselen af Passagepengene ved Bommen Ne 7, paa Ormehøi Mark, paa Landeveien imellem Odense og Middelfart, stillet til Bortforpagtning alternativ paa 5 eller 10 Aar, fra 1 Mai 1855 at regne. Konditionerne, hvorefter Forpagtningen opbydes, ere forinden til Eftersyn paa Herredskontoiret i Middelfart. Hansen, Middelfart den 11 Decbr. 1832. konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Efter, vedkommende Skifterets Foranstaltning, bliver Stervboegaarden Sønder-Holmgaard i Lemb Sogn, Ringkjøbing Amt, med tilliggende Jorder, Hartkorn 14 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Alb. fri Hovedgaardstaxt, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: 1ste Auction 7 Januar 2den - 21 Januar 1835 om Formiddagen Kl. 10 slet. 3die 4 Februar) De tvende første Auctioner afholdes paa undertegnede Balling, og Nørre Herreders Kontoir paa Petersminde i Skjern og tredie Auction paa Eiendommen selv. Gaarden, der kan tiltrædes til 1 April 1835, er indrettet til Beboelse uden for Bondestanden, Stuelængden 17 til 18 Fag, Udhusene 54 Fag og en Smedie ved Gaarden, alt Grundmuur og straaetækket. Paa Gaarden holdes 67 Stkr. Køer, Stude og Ungavæg, af Heste og 50 Faar. Vinterudsæden er 31 Tdr. Rug, og Vaar udsæden omtrent 15 Tdr. Byg og 10 Tdr. Havre, desuden avles til Gaarden 180 til 190 Læs Høe. Af Kjøbesummen kan 4000 Rbd. r. S. blive indestaaende paa første Prioritet i Gaarden, og det øvrige bliver at udbetale Halvdelen i 11 Juni og Halvdelen i 11 Decbr. 1835. Konditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede og hos Prokurator Albinus i Warde. Bølling og Nørre Herreders Kontoir paa Petersminde i Hertz. Skjern, den 10 Decbr. 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Kreditorerne i Stervboet efter Student Jacob Faaborg her af Byen indkaldes herved, overeensstemmende med Plakaten af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Fordringer. Odense Raadstue den 17 Decbr. 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Dritte und lette Bekanntmachung. (Ertract des in No. 205 inserirten Proclams)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
Alle und jede, welche an den Nachlatz des pensionirten Kutschers Christian Claussen in Augustenburg nicht protocolliirte Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen oder Pfänder ans demselden besitzen, sollen sich mit denselben bei gesetslichen Strafen, binnen 12 Wochen a dato ultimee publicationis hujus proclamatis im hiesigen Actuariate legali modo melden. Augustenburger Hardesvogthe den 4 Decbr. 1832. Prehn. Rerrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-20
J den i denne Avis indførte Bekjendtgjørelse om Salget af Kjøbmand og Gjæstgiver Christesens Gaard i Faaborg, er denne feiltagelsesviis anført at ligge under No. 47, men skal være No. 39, hvilket herved til Berigtigelse af bemeldte Avertissement bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret, Faaborg den 11 Decbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
61 Aargang. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 24 December 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Jndhold. Krigsskuepladsen (J Belgien: Beleiringens Fortsættelse ved Antverpen til den 14 Decbr. Den hollandske Flaades Angreb paa Korskandsen afslaaet. Admiral Lewe dræbt. Frankerig (Udkast til en Beleirings=Lov. Offentlige Domme om samme. - Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Krigsskuepladsen. J Belgien. - Den seneste Efterretning af et Privatbrev fra Antverpen gaaer til den 14 Decbr. om Middagen Kl. 12, og indeholder blandt Mere følgende: "Næsten have Vi her mistet Hørelsen af den frygtelige Kanontorden, som siden igaar Aftes og hele Natten igjennem ligetil dette Øieblik uafbrudt har vedvaret. Der fægtes med en Haardnakkenhed og Forbittrelse, som overstiger al Forestilling; men de mange Rygter, som i et og samme Øieblik gjennemkrydse hverandre, gjøre det umuligt at melde noget Nærmere. Man vil vide, at de Franske, efter en mordisk Fægtning, hvori de leed usigeligt Tab, i Nat Kl. 2 have bemestret sig Lunetten St. Laurent og taget den svage hollandske Besætning tilfange; men derefter skjød Citadellet, igjen Lunetten sønder og sammen, saa den ikke kan være de Franske til videre Nytte. Citadellets egentlige Beleiring, maa nu først begynde, og af de uhyre Offere, som dette lille ubetydelige Punkt har kostet dem, kunne de Franske beregne, hvilke Kræfter de endnu maae opbyde og hvormange Tusinde af deres Folk de endnu maae føre til Slagterbænken, førend det kan lykkes dem at fæste Fod paa Citadellet. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Jfølge Efterretninger fra Hovedqvarteret i Berghem til Aftenen den 15de var Jlden dengang paa begge Sider mindre heftig; Værkerne imod Bastionen Coledo bleve fortfatte, men om Laurent=Fortets Jndtagelse havde Man kuns de gamle Gjentagelser. Til de foregaaende Dages Operationer hører følgende: De nye Batterier paa den første Parallel aabnede Natten til den 9 Decbr. deres Jld, for at tilintetgjøre de Blindinger, som beskytte de Stykker, hvoraf de Beleirede betjente sig paa Batterierne No. 1 og 2 imod de franske Værker, og disse rykkede frem til Struben, o den bageste Aabning fra en Flanke til den anden. Mange Officerer, som forestod Arbeiderne i Gravene, bleve samme Nat dræbte og ligeledes blev et Antal Slagtoffere af det 52de Regiment, som i Masse trak til Løbegravene, bortrevne af den heftige Artillierie-Jld. De Franske have nu ogsaa i deres Miner anbragt 4 Mørsere a la Cochorn, for at svare Hollænderne i deres egen Mynt. Kong Leopold besøgde selv om Aftenen den 8de Batterierne, vovede sig lige til den sidste Skandsekurv og iagttog Hollænderne, som stode 40 Skridt fra ham. Hvad vædde Vi, mine Herrer, sagde han - vidste General Chasse at jeg var her, vilde han formodentlig skikke mig en egen Hilsen." Hertugen af Orleans gav ogsaa nylig Beviis paa sit Mod; thi da Kuglerne fra Volden peeb saa nær forbi Soldaternes Ører, at de uvilkaarlig bukkede sig, traadte han frem imellem dem, sigende: "Rolig mine Venner, Hollænderne skyde for høit, J see jo, at jeg er høiere end J, og deres Kugler træffe mig dog ikke." Et tykt Taage Natten til den 10de kom Arbeiderne til god Nytte og formindskede Jldens Heftighed paa begge Sider. Den tredie Parallel blev nu anlagt; men da de Beleirede saae det truende Værk saaledes nærme sig, aabnede de en frygtelig Jld fra alle deres Batterier, saavelsom med Musketterne, ogsaa kastede de nu første Gang Kurve fyldte med Stene af deres store Steenmørsere, hvilke dog gjøre mindre Skade end Mørserne a la Cochorn. Om Aftenen og hele Natten gjorde de Franske atter et heftigt Angreb paa Lunetten St. Laurent, dog egentlig i den Hensigt, at bortlede Fiendens Opmærksomhed fra deres Arbeider paa andre Steder. Fra Middagen den 12te blev Jlden igjen skarpere; men da Man paa begge Sider var dækket, saa var Antallet af de Saarede ikke betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Privatbreve fra Amsterdam melde som Rygte, at de Franske havde sprængt St. Laurent=Fortet i Luften. Den her indsluttede Garnison, som anslaaes til 4 a 500 Md., siges at være afskaaret fra Citadellet. Koursens Fald i Paris den 12te blev tilskrevet den Omstændighed, at dette isolerede Punkt allerede kostede de Franske saa meget. J Condon var den derimod steget paa Børsrygtet om, at Citadellet, ifølge nye Underhandlinger imellem de 5 Magter og Holland, den 18 Decbr. skulde overgives til de Franske. Paa Kirken og nogle smaae Huse nær, vare alle Bygninger sammesteds lagte i Aske, hvorved den brave Besætning er udsat for mangt et Savn, som den dog bærer med største Beredvillighed. En Kanoneer afvendte ved sin Aandsnærværelse en stor Ulykke, ved at skaffe en Bombe bort, som var nedfaldet ved Jndgangen til et Krudtmagazin. At Oberstlieutenant de Boer skulde være saaret i General Chasses Værelse har ikke stadfæstet sig. Af 152 Bomber, som Hollænderne den 8de kastede, faldt 26 i Fortet Montebello, uden at saare een eneste Kanoneer. Hollandske Blade beklage sig bittert over det "Misbrug, som de Franske gjøre af deres overveiende store Midler, og sige, at Man forgiæves i Historien vilde søge efter et saa brutalt Bombardement, som aldrig har havt sin Lige hos noget civiliseret Folk. Desstørre bliver naturligviis Garnisonens Fortjeneste for det mageløse Mod, hvormed den har besvaret Fiendens Jld og hindret ham i at anlægge og fortsætte sine Værker. Af dette eftertrykkelige Forsvar kan Man slutte, hvad der var blevet af, hvis det var blevet den belgiske Armee overdraget at beleire Citadellet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Da Fortet Montebello, uagtet General Chasses gjentagne Trudsel, ikke har ophørt at fyre, saa haaber Man, at han ogsaa for Fremtiden vil respektere Staden Antverpens Neutralitet, ligesom det og ved nye Jnstructioner fra Holland, skal være paalagt ham, at skaane Staden saalænge som muligt, og først skyde paa den, naar et direkte Angreb derfra skulde gjøre det nødvendigt. Vel skal, som sidst meldt, Marskal Gerard have faael Kong Leopolds Tilladelse til at gjøre Angreb fra Stadens Værker; men herimod har Oberst Kraddock protesteret, og Engellands Veto er saaledes Jndbyggernes eneste Haab. Bladet Times mener derimod, at Marskallen burde sætte alle andre Hensyn tilside, da han skylder sine Soldater meere Omhu end Husene i Antverpen. J de sidste Dage er her ikke forekommet saa mange Ulykkestilfælde, dog blev en Kone, som vilde bringe sin Mand Spise, den 12te dræbt af en Bombe. Kongen og Dronningen have ladet Borgemesteren i Antverpen tilstille 4000 Gl. til Uddeling mellem nødlidende Jndvaanere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
En Beretning af 7 d. M. fra Marskal Gerard til den franske Krigsminister, som læses i Moniteuren, er ikke saameget opbyggelig. "Jeg haaber - hedder det – at vi snart ville naae Maalet; men hvis Fienden overalt yder den Modstand han kan, og byder os Spidsen ved Overgangen over Gravene og Hovedbreschen, saa kan jeg ikke forud bestemme det sandsynlige Tidspunkt til Jndtagelsen" &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Opfordringen af den hollandske Flaade til de Franske om at forlade deres Poster, som ere dækkede ved Diger, erklærer han for latterlig; thi skulde den forsøge at opseile, da vilde det frygtelige Nordforts=Batterie gjøre den Tilbageseilingen vovelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Det franske Hovedqvarteer paa den venstre Scheldebred, var i Calloo og de bivouakerede paa Diget ved Pyptabak, for at forhindre ny Gjennemskjæring og Oversvømmelse. Virkelig vare de hollandske Kanoneer-Chalupper den 12te trængte ind paa det oversvømmede Distrikt, imellem Lille og Korskandsen, hvorved Man befrygtede, at General Sebastianis Division skulde komme imellem to Jld, og allerede den 11te om Morgenen havde Korvetten Kometen med 4 Kanonbaade søgt at forhindre de Franske fra at anlægge et Batterie ved Korskandsen; men maatte igjen trække sig tilbage om Aftenen den 12te, ventelig en Følge af den før gelige Begivenhed, at Admiral Lewe fandt Heltedøden ved Angrebet paa bemeldte Skandse. J Begyndelsen fløi Fiendens Skud langt over Skibene; men snart lykkedes de ham saaledes, at 8 Granater traf Fregatten Eurydice, hvoraf 2 sprang, dræbte en Matros og saarede en Lieutenant og en Skibsmand, medens en anden om Eftermiddagen Kl. 3. dræbte Admiralen. Ogsaa paa Fregatten Proserpina blev en Mand dræbt og flere saarede, Kanonbaadene derimod leed ikke betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Som et Beviis paa den Velsignelse, der følger Hollændernes Vaaben, angives Tallet af deres Saarede i Citadellet indtil den 12te ikke høiere end til 136 og de Dræbte til 36. At de Franskes Tab til den 10de kuns skulde beløbe sig til 187 Md., er vel ligesaa lidet troligt, som at det efter andre Angivelser skulde være steget til 2000 Md. Den en saaret Soldat skjænkede Leopolds-Orden er i en Dagbefaling af General St. Cyr anmeldt for den hele franske Armee, som et ærefuldt Beviis paa, hvilken Priis den allierede Regjering sætter paa dens Tjeneste." Kuns Skade, at nogle Uordener i Omegnen af det franske Hovedqvarteer har havt en anden Dagbefaling til Følge, hvori føres Besværing over, at flere Soldater trænge ind i de af Jndvaanerne forladte Huse i Løbegravene og plyndre, hvorfor Marskallen lader dem vide, at det er hans faste Beslutning, strængt at holde over Orden og Mandstugt, og at enhver Overtrædelse vil vorde exemplarisk straffet. Ligesaa har General Sebastiani tilkjendt en Lieutenant, som med en Patrouille overtraadte det hollandske Gebeet i Flandern, 4 Dages Arrest. Med den store Mørser fra Lüttich, hvis Bomber have 2 Fod i Gjennemsnit, skulle de anstillede Prøver være mislykkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Pariserne kunne endnu ikke indsee, hvorledes den hollandske Regjering, selv ved Citadellets Jndtagelse, vilde blive tvunget til at samtykke i Fredstraktaten, og spørge, hvad Man vil tage sig for med den krigsfangne Garnison, enten skikke den som Gidsel til Frankerig eller paa sit Æresord tilbage til Holland, Næsten til det Latterlige grændser den Formening, at saasnart den franske Armee er færdig med Citadellet og vendt tilbage over Grændsen, skal Traktaten, af 15 Novbr. ansees for fuldbyrdet, og det derefter overlades til Holland og Belgien at fortsætte Krigen, til hvilken Ende Prindsen af Oranien da strax vil angribe den belgiske Armee, skjøndt det vinder Sandsynlighed derved, at det andet Kammer i Haag har antaget Lovudkastet og Landstormen med 43 imod 3 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Uagtet alle Fredsforsikringer, hersker i det franske Krigs departement en uhørt Virksomhed. Ogsaa slaaes paa den gamle Streng, at de 3 af de Franske saakaldte store nordiske Magter alvorligt misbillige Tvangsforholdsreglerne imod Holland, og Bladet Konstitutionel omtaler endnu bestandigt et Defensiv=Forbund af hine Magter imod Frankerig, hvilket Engelland dog skal have vægret sig ved at tiltræde. - Overhovedet vise Engellænderne sig ikke meer saa strænge med Skibes Opbringelse. En hollandsk Ostindiefarer, som er ankommen paa Elben, blev vel i Kanalen visiteret af Engellænderne, men bekom tillige Levnetsmidler og en engelsk Lods ombord, og kunde uhindret fortsætte sin Reise. Saaledes lode de ogsaa nylig et andet hollandsk Skib under dansk Flag uhindret afseile til sin Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Spanien. Den nye Førsteminister, Hr. Jea Bermudez, som af Kongen er overladt frie Haand i at styre de offentlige Anliggender, har i et Cirkulaire til Gouverneurerne stadfæstet alle Amnestiens Bestemmelser og beroliget de kompromitterede Jndivider. J et andet Cirkulaire til alle spanske diplomatiske Agentere giver han den Forsikring, at Dronningen, i Overeensstemmelse med sin høie Gemals Villie, agter at følge de samme Grundsætninger saavel i den inden som udenlandske Politik. Hendes Majestæt erklærer sig for en uforsonlig Fiende af alle religiøse og politiske Nyheder, som maatte sigte til at indføre en anden Orden i Riget; men dermed forsager hun ikke at indføre alle Forbedringer i den offentlige Bestyrelse, som en sund Politik og patriotiskindede Mænd maatte tilraade. Jfølge dette System vil den gode Forstaaelse imellem Spansen og alle Kabinetter ogsaa fremdeles vedblive. Jdet Spanien ærer fremmed Uafhængighed, stoler det paa, at Magterne ogsaa ville agte dets Uafhængig hed. Det eneste politiske Anliggende, som foruroliger det spanske Kabinet, er den beklagelsesværdige Kamp imellem begge Prindserne af Huset Braganza." Men Hs. Majestæt vil som hidtil iagttage en fuldkommen Neutralitet, og har fra Frankerigs og Engellands Side modtaget Løfte om det samme. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-21
Konstitutionel erklærer hiint Udkast for en ny Udgave af de berygtede lottres de cachet, hvorved Landsforviisning ogsaa stod i Regjeringens Magt. - Qvotidienne omsætter det forelagte Udkast i følgende tørre Ord: "Alle Love gjelde kuns saalænge, indtil det behager Regjeringen ved en Forordning at afskaffe dem." - Ogsaa Gazetten finder deri en Tilintetgjørelse af det sande Charte." Endelig spaaer Tribunen, at dette Forsøg paa vilkaarlighed vil, som alle foregaaende, bidrage til at styrte Regjeringen. Vi forudsige Eder, at Eders Lov vil fremkalde, istedet for at kue, Opstand. Denne vil blive frygtelig, grusom og uforsonlig. Af ethvert Avis=Bureau ville J gjøre en Fæstning, af enhver rolig Borger en rasende Kæmper. Altsaa har da Eders Lykke forblindet Eder i den Grad, at J i 2 Aar ere komne lige saa vidt som Restaurationen i 16 Aar! (De øvrige Efterretninger følge.) Odense. J det Øieblik da Avisen sluttes, imellem Kl. 5 og 6 Aften, staaer hele Ladegaardsbygningen ved Christiansdahl, en halv Miil her fra Byen, i lys Lue, Sprøiter med Brandfolk og Alt er her i Bevægelse, for at ile udtil Redning. Seenere Kl. 10. Ned Ladegaarden er desværre, den store Besætning af Køer, paa nogle faa Stykker nær, og endeel Heste brændte. - Der arbeides af al Jver, for at redde den skjønne Hovedbygning, der, ligesom Kirken og Præstegaarden, er i den øiensynligste Fare, og Man haa der det vil lykkes. J den østre Gavl er Glasset i de fleste Vinduer sprunget af den stærke hede. Beklageligt, at en - Saa Deel Møblement ved Udkastning er spoleret, Meget foreløbigt af dette Sørgebudskab.