JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-02
Jmellem Stettin og Svinemunde skal det gaae hver Tirsdag, Torsdag og Løverdag fra Stettin, og hver Mandag, Onsdag og Fredag fra Svineminde. Jmellem Svinemunde og Putbus skal det gaae hver tredie og fjerde Løverdag fra Svinemunde, og hver tredie og fjerde Søndag fra Putbus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-02
Anecdoter. En Læge og en Prokurator strede i Spøg om deres Virkekredses Forrang. Naar jeg ikke, sagde Advocaten, bragte Folk Ærgrelser paa Halsen, saa skulde De ikke have halvt saa mange Patienter, som De har, - og naar jeg ikke, giensvarede Lægen, stoppede Munden paa det halve Tal af mine Patienter, saa skulde de andre skride til Forlig. Paa en Restauration studerede En paa Spisesedlen, og spurgte derpaa Opvarteren. Hvad koster Saucen, Den faaer de med uden Betaling. - Og hvad koster Brød. Det faaer de ogsaa med. Nu vel da, sagde Gjesten, giv mig da Sauce med Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-02
Kjøbenhavns Børs, d. 2 Juni 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 289. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-02
Norske Speciessedler, 1823. Rbd. S. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 513 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 88 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 1/2 86 i Banco. Dito Dito. ..... Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1833.) Rbd. r. 6. i Sedler. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 L. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 105106 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 98 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 68 68 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Af the medico-Chirurgical Revien, edsted by Jam. Johnson, M. D. New Series, Vol. 8. London 1828 pag. 379 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 34.) III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Carl Gustav Pilo hører til de mærkværdige Malere, den danske Kunsthistorie ommelder, baade ved sine Arbeider, og formedelst den store Yndest, han stod i hos Kong Frederik d. 5te, samt A. G. Molkte og den Tids Mægtige, og den Jndflydelse, han derved maatte have paa det danske Kunstakademie ved dets Oprettelse og Fremgang, især da han blev dets Direkteur. Følgende At stykker, der ere trykte som Bilag til den Amindelses-Tale, der efter hans Død blev i det Svenske Kunstakademie holdt over ham d. 24 Maj 1793, vise tildeels Aarsagen til at han forlod Danmark. Allerunderdanigst P. M. Nr. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Saasom Hans kongl. Majestæt af Sverrige, ved Tilfælde af Sin Kronning har fundet for godt, i Naade at indstifte en nye Ridderorden, samt har i Naade behaget at udnævne mig blandt dem, som med samme ere benaadede: Altsaa er min allerunderdanigste Forespørgsel om Hs. kongl. Majestæt allernaadigst tillader, at jeg samme maa imodtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Hs. kongl. Majestæts min allernaadigste Konges allerunderdanigste Undersaat og ringeste Tiener. Plo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Kjøbenhavn den 12 Juni 1772. Paa Randen skrevet: Tillades Christian. P. M. Nr. 2. Jeg ønsker Dem, Hr. Director, til Lykke med dette nye Tegn paa Nationers Erkjendelse af deres Fortjenester. De vil see, at Kongen har allernaadigst tilladt Dem at modtage dette Naades-Mærke, af den Svenske Konge. d. 14 Juni 1772. O. Guldberg. Frederiksberg d. 5 Sept. 1772. Nr. 3. Til Directeur Professor Pilo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Da mig er blevet forsikret, at De ved Annammelsen af Ridderordenen Wasa har aflagt en Ed, saa er det at jeg herved befaler Dem at tilstille mig en rigtig Kopi af Edens Formular. Frederich. Derpaa annoteret af Pilo: Mandagen d. 7 Sept. er herpaa allerunderdanigst Svar givet. P. M. Nr. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Da en Ordre fra Hs. kongl. Høihed, som Akademiets høje Chef, blev Dem i Løverdags tilstillet, og derpaa af Deres Velbyrdighed indtil dette Øjeblik intet er svaret, saa har Høistsamme befalet mig, at Deres Velbyrdighed ufortøvet skulde tilskrives, for at sige Dem, at De strax med dette Bud tilbage baade maa besvare bemeldte Ordre, og tillige hvorfor De ikke strax har efterkommet samme. Frederiksberg d., Sept. 1772. O. Guldberg. Til Hr. Direktør Professor Pilo, efter naaigste Ordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Fredensborg d. 10 Sept. 1772. Nr. 5. Til Direktør og Professor Pilo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Da Hs. Majestæt Kongen har fattet det Forsæt, at ville have paa en Tableau Hs. kongel. Høyheds Prindsesse Lovises og Gemals Hs. Durchl. Prinds Carls Skilderier med deres Børn i fuldegems Størrelse, saa er det at Allerhøistsamme ved mig befaler Dem, Directør og Professor Piloat begive Dem paa Udreisen til Gottorf inden Løverdag Middag førstkommende, for der at forfærdige efter Prindsessens og Prindsens Leilighed disse Skilderier. Angaaende Akademiets Bestyrelse i Deres Fraværelse vil Hs. Majest. Kongen siden forordne det Nødvendige. Frederich. Derpaa tegnet. Blev mig indhændiget Fredagen d. 11 Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Nr. 6. Velædle og Velbyrdige Hr. Directør og Professor. Da jeg sildig kom til mit Kammer, og der forefandt deres Velbyrdigheds Brev, blev det mig umueligt at kunne saa silde overlevere den indsluttede Memorial til Hs. kongl. Høihed, og endnu denne Morgen, da jeg skriver dette, er det for tidligt at komme til Høistsamme. Det forstaaer sig selv, at da Deres Velbyrdighed har begiert sin Afskeed, ophører deres Reise for i Dag. J Morgen, skal Dem blive tilmeldt, hvad Hs. Majestæt allernaadigst beslutter. Mig gjør det Ondt, at Deres Velbyrdighed vel hastig har taget en saa betydelig Resolution. De kunde sikkert nok have reist til Slesvig, og i Rolighed kommet tilbage, thi vort allernaadigste Herskab havde vist de naadigste Tanker for Dem. Jeg er med fuldkommen Høiagtelse Deres Velbyrdigheds ærbødigste Tjener. O. Guldberg. Derpaa tegnet af Pilo: Svar paa min Begjering til Statsraadet, at indlevere min P. M. til Hs. Majestæt min Dimission angaaende, hvilken Begjering var stalt, at jeg ønskede at have Svar inden d. 12te Klokken 12, saasom da min Dimission ikke accorderedes, jeg altid var skyldig at efterkomme Ordres og at foretage Reisen. Nr. 7. Da Professor Pilo, istedetfor at adlyde min ham givne befaling, har begiert sin Afskeed, saa meddeles ham samme herved, med en aarlig Pension af 300 Rdl. dansk Courant, som med indestaaende 1ste Octob. skal tage sin Begyndelse, hvorimod han, som en der ej længere behøves i min Tjeneste, haver inden 3 a 4 Uger at udflytte af de ham paa Charlottenborg indrømmede Værelser, og at forføje sig ud af Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Fredensborg d. 21 Sept. 1772. Christian. A. Schumacher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Til Professor PiloFredensborg d. 25 Sept. 1772. Nr. 8. Velædle og Velbyrdige, høistærede Hr. Professor! Saa ondt som den hele Sag har gjort mig, der har bevæget Dem til at begiere deres Afskeed, saa kjert er det mig, at den forundte Pension fornøjer Dem, og forsikkrer Dem mod den tiltagende Alder. Det høikongelige Herskab, som Deres Velbyrdighed vist allene maa tilskrive denne Naade, vil gjerne personligen modtage Deres Afsked og Taksigelse. I øvrigt vil jeg bede Dem at troe, at jeg med den oprigtigste Høiagtelse er og for Deres Velbyrdigheds bliver ærbødigste Tjener. O. Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Fredensborg d. 26 Sept. 1772. Paategnet af Pilo: Svar paa min skriftlige. Forespørgsel, hvorledes og paa hvad Maade Hs. Maist. allernaadigst vilde tillade mig at aflægge min Taksigelse, skriftligen eller personligen. Under disse Dokumenter er tegnet: At forestaaende afskrifter aro med OriginalHandlingarne lika lydande, intygar. Fab. Montgomerie. (At de ikke med den strængeste diplomatiske Nøiagtighed ere aftrykte, vise deels en Mængde Trykseil, saasom i Nr. 2 sidste Linie, hvor der staaer morke istedetfor Mærke og andre slige flere, deels at i Guldbergs og de andre danske Aktstykker er ved Aftrykningen baade svensk Retskrivning og svenske Ord optagne. Her er dette forandret. Hovedsagen er rigtig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Jndenlandske Efterretninger. Hvorledes den for Jyllands Fremskridt saa vigtige Sag i mange Egne, Skovopelsknings Aand overalt udbreder sig, derpaa giver ogsaa følgende af Hr. Conferentsraad og Amtmand Ridder Faye udstedte Bekjendtgjørelse, dateret Thisted d. 29de May 1829, Beviis: "Den ønskelige Følelse for Træeplantning, som i de sidste 3 Aar har udbredet sig her i Amtet, kan ikke andet end glæde enhver Ven af Landvæsenet, og vil vistnok hos hver Fædrelandets Ven vække det Ønske at bidrage Lidet til et Formaal, der engang vil bære heldige Frugter for en Egn, der hidindtil har været saa ganske blottet for Træer. De Forsøg, jeg paa flere Steder har anstillet, have noksom beviist Mueligheden af at opdrage Skove og Frugttræer i dette Amt, og de Landmænd, som sildigere have taget Exempel af de anstillede Prøver, have været heldige med de af dem gjorte Forsøg, men endnu have Ingen prøvet at opdrage Træer af egen Besaaening, og denne Omstændighed vil gjøre, at Fremgangen med Skov-Anlæggene vil gaae langsomt frem, og at Langsomheden mueligen vil svække den vakte Lyst. - Man henvender sig stedse til Amtet med Anmodning om Træer, men endskjøndt jeg i de sidste 2 Aar har udleveret over 40,000 Planter fra den kongelige Planteskole, have disse dog ikke udgjort en fjerde Deel af hvad man forlangte, og hvad jeg kan vente, at man endnu mere i Fremtiden vil forlange. Denne Omstændighed vil forsinke Sagens Fremgang, og da jeg ikke for det første tør haabe at formaae Bønderne til at anlægge egne Besaaeninger, der især i det første Aar udfordre megen Opmærksomhed, har jeg haabet, at nogle af de dannede Landmænd ville komme mig til Hjælp, ved at opoffre nogle undværlige Beder i deres Hauger og Indhegninger til Besaaeninger med Træfrøe. I den Anledning er det at jeg herved henvender mig til de Herrer geistlige og verdslige Landmænd, med forbindtligst Anmodning om Deeltagelse i dette for Landet saa vigtige Formaal; jeg skal da, naar jeg ved et Par Linier underrettes om, hvem der vil anlægge en liden Besaaening til eget eller offentligt Brug, bestræbe mig for til Efteraaret at forskaffe dem det behøvende Frøe, og dermed lade følge en liden Anviisning hvorledes Besaaeningen skal behandles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
J Svendborg blev d. 28 Maji Grundsteen lagt til et nyt Raadhuus. Hs. Kongl. Højhed, Prinds Christian Frederik, var Aftenen forud ankommen til Byen, hvis Indbyggere ved en almindelig Jllumination, Musik i Gaderne etc. viste deres Glæde. Til Grundsteen havde Hs. Kongl. Høihed skienket en Sølvplade med Inskription, hvis Slutningsord ere: Gud velsigne Arbeidet; længe leve Kongen, J stor Procession d. 28de, som H. K. H. bivaanede, og i hvilken de eligerede Borgere bare Sølvpladen paa en rød Fløiels Pude med Guldtræsser, samt Sølvmurskee og Bræt paa et Sølvfad, begave Over- og Under-Øvrigheder, øvrige Embedsmænd, eligerede Borgere etc. etc., som havde samlet sig i Hs. Kongl. Høiheds Qvarteer, sig til Byens Torv, hvor Borgervæbningen, medens der blev saluteret med Kanoner, slog Kreds om Pladsen for den nye Raadstuebygning. En Hymne til Retfærdigheden blev afsungen, og derpaa nedlagde Hs. Kongl. Høyhed hin Plade og indmurede den i Bygningens østlige Hjørne. Siden var Gudstjeneste i vor Frue Kirke; derefter Diner hos Hs. Kongl. Høyhed. Efter endt Tafsel behagede det Prindsen at deeltage i et Skovbal i den af Byens Skove, der strækker sig langs Kysten, hvorhen Hs. K. H. begav sig over Vandet, og blev modtagen med en Sang, og af en Deputation af Byens Skoveiere, der udbade sig Tilladelse til, at Skoven herefter maatte bære Navnet; Christiansminde, samt at Prindsen vilde bevirke, at Hs Kongl. Høyheds Gemalinde vilde tillade, at den for sin skjønne Situation bekiendte Skov ved Ørkilds Slotsbanke maatte i Fremtiden benævnes Caroline-Amalias Lund. (Forkortet fra de Fyenske Aviser.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Juni 181. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 218. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1824 1521 Rbd. Sk. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 51 3/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ...... Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) – i Sedler. Dito Dito. ...... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. at hos i Ban 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 63 1/4 63 1/2 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Nyeste kilderies Kjøbenhavn. man Sexogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Bidrag til den danske Runsthistorie. Nere om Pilo. (Fortsat fra Nr. 65.) sandagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Af den i det Kongl. Svenske Kunst-Akademie d. 24 Maji 1793 af Thure Wennberg holdte Amindelse Tale (som er trykt i Stokholm 1794, 2 Ark) give vi i Sammendrag det Væsentligste: Da Freden under Carl den 12te forsvandt, og en bestandig vedholdende Krig, hvis Afvexlinger af Seire og Tab kostede Riget Folk og Penge, udmattede et Land, hvis Indbyggeres hele Omtænkning og Virksomhed maatte ledes til og anvendes paa den omhyggeligste Omsorg for at anskaffe Recruter til Armeerne og contante Midler til Feltkasserne – kunde de frie Kunster ikke trives blandt Hvervingerne, Presningerne og de betyngende Contributioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
J Skaane, hvor han sysselsattes med Portraitmalerie, erholdt han snart Adgang til de bedste Huse. Blandt hans mest udmærkede Arbeider fra den Tid er et stort Oliemalerie, forestillende Enke-Grevinde Lowenhaupt, med hendes 4 Sønne børn. Det opstilledes paa Winas Gods, som et Stykke, der skulde følge Fidekommisset. Hvor behageligt hans Ophold var i Skaane, blev det dog ej langvarigt. Hans Attraa efter at see, lære og gavne, bragte ham til at forlade Fædrenelandet, og Lykken førte ham til Danmark. Hiin brændende Attraa, et stort Genie, og et Anbefalingsbrev fra en Person, der siden blev ham den kjereste i Verden - Demoiselle Charlotte Desmares, der var hos Grevinde Rammel paa Widerup - var alt hvad han, foruden sine personlige indtagende Egenskaber, medbragte til Kjøbenhavn. Adresseret til Hr. Almer, Professor ved Kadetkorpset – benævnte Demois. Desmares Svoger – blev han ved dennes Medvirkning antagen til at informere de unge Militære Tegning; hans Duelighed og ypperlige Gaver bleve snart erkjendte, og han vandt Grev Danneskjolds Yndest, hvorved han erholdt Permission fra Arbeidet med Kadetterne, for at anvende Tiden til at kopiere og studere efter de mesterlige Malerier, der fandtes i bemeldte Herres Galleri. Ved denne Tid blev han ogsaa sysselsat for daværende danske Kronprindses Regning, og malede Hs. Kongl. Høyheds Gemalinde, den da nylig fra England komne Prindsesse Lovises Portratt, det første Portrait af den danske kongelige Familie, som af Pilo blev malet. Kort efter befordredes han til Kongl. Hofmaler, og de kongelige Personers Portratter udgjorde siden hans bestandige Arbejde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Da Kong Frederik den 5te besteg Tronen, gav han Pilo de meest udmærkede Prøver paa den Naade, hvormed denne Konge bestandigt og uafbrudt beærede denne svenskfødte Konstner. Da det danske Maler-, Billedhugger- og Bygnings-Akademie fra en ubetydelig Indretning forvandledes til et af de meest anseelige og bedst privilegerede Konstakademier, blev Pilo især raadspurgt. Han havde allerede, medens Kongen var Kronprinds, opsat et Udkast til Akademiets Forbedring paa den Maade, som nu blev iværksat. Pilo udnævntes til Professor. Flere Aar derefter befordredes han til Akademiets Direktør, og beklædte dette Embede saalænge han var i Danmark. Nidkier i denne Post laa Akademiets Vel ham ømt paa Hjertet, hvilket han i ethvert Tilfælde viiste. Portraitet udgjorde vel den egentlige, men dog ikke eneste, Green af Maleriet, hvori Pild arbeidede. Man har fra hans Pensel Fugle, som hædre Kunstneren, og indtage en udmærket Plads Grev Moltkes Samlinger. - (Ligesaa paa Tullgarn i den Samling, Hertugen af Østergothland da - 1794 – eiede.) - Ligeledes malede Pilosmaa Sujetter i Teniers Smag, og efterlignede hans Maneer og Farveholdning paa det nøjeste. Endnu havde han ikke malet Noget i det historiske Fag. Han vilde gjøre et Forsøg. Kong Frederik d. 5te til Hest, i overnaturlig Størrelse, blev det Æmne, han valgte, og med alle Kienderes Bifald udførte fortræffeligen. Denne mesterlige be Tavle, opsat i Grev Moltkes Gallerie, varer i Danmark et af de herligste Minder af Pi los ypperlige Færdighed. Den viser, hvor langt et naturligen varmt Genie kan føre Kunstneren. Pilo havde aldrig reist, foruden de faa Malerier, han havde seet i Fædrenelandet, havde han ikke seet andre Gallerier end de, som fandtes i Danmark. Under den Ledighed, han undertiden havde, besøgte han nogle Gange Sverrig, og der givtede han sig med et Fruentimmer, født i Kjøbenhavn af franske Forældre. (Ovennævnte Charlotte Desmares. Paa Maltesholm 1750 stod Brylluppet.) Da ifølge den Statstildragelse, som indtraf i Danmark 1771, et Forslag blev gjort om at indrette Charlottenborg Slot, som Konstakademiet var i Besiddelse af, til en Kommandantbolig, sattes Pilos hele Virksomhed i Bevægelse, og han udrettede, at Forslaget ei kom til Udførelse. En betydelig Persons Indflydelse paa Slottet contremanderedes, og Charlottenborg Slot blev skienket for evindelige Tider til Konstakademiet. Havde Pilo vundet for det almindelige Bedste hvad han attraaede, saa tildrog han sig derimod for sin Person en betydelig Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Da Kong Gustaf d. 3die indstiftede Vasa Ordenen, var Pilo blandt de første, som dertil optoges. Han ansøgte den danske Konges Tilladelse at imodtage den. Ceremonien ved Optagelsen, iværksattes i den svenske Ministers Bolig i Kjøbenhavn med megen Høitidelighed, i Overværelse af alle de Herrer Medlemmer af det danske Geheime-Conseil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Vedkommendes Misnøje, grundet i andre Aarsager, fik nu Leilighed til at vise sig. Ved en Kabinetsordre erholdt Pillo befaling at meddele en Afskrift af Ridder-Eden, og ved en anden Kabinetsordre blev ham paalagt, inden 24 Timer at forlade Kjøbenhavn, for at reise til Holsteen, og der male Prinds Carl af Hessen med Familie. Den første blev efterkommet, den sidste ikke.Det var almindeligen bekjendt, at Prindsen af Hessen da skulde begive sig til Norge, i Anledning af *) Nu paa Frederiksberg Slot. de i de svenske sydlige Provindser forehavende Bevægelser, i Forbindelse med den i Stokholm nyeligen skeete Regjeringsforandring. Den Pilo paalagte Reise havde saaledes alt Udseende af en Forviisning. Pillo vilde ikke underkaste sig den; men besluttede at gaae, under hvilkesomhelst Vilkaar, tilbage til sit Fædreneland, og der ende sine tilbagestaaende Aar; han ansøgte om sin Afsked, som tilstodes ham, og derved blev ham tillige imod Formodning tilstaaet en aarlig Pension af 300 Rdl. dansk. Han fik og Tilladelse til personligen at have Afskeeds-Audience hos den kongelige Familie. Den bestemte Tid for Afreisen ud af Landet. var saa kort, at han knapt kunde faae sin Eiendom bragt i Orden og Sikkerhed. (Fru Pilos Begjering, at maatte forblive noget i Kjøbenhavn, for at besørge hvad der angik Oprykkelsen, bevilgedes ved en Kabinetsordre blot for nogle Uger. Hun efterlod alt og fulgte sin Mand.) Da Pilo kom tilbage til Sverrige, sendte han, med en Beretning til Kong Gustaf 3die Originalerne af de Breve, som angik hans Afskeed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
(Copierne ere meddeelte i forrige Nr. af dette Blad.) Han kom til Skaane med et stort Genie, liden Eiendom og en ringe Pension. Venskab aabnede ham Armene. Paa Widerup modtoges han og hans Kone med samme Godhed og Ømhed, som var viist dem førend deres Afreise fra Sverrige, hos Oberste Friherre Rammel og hans Hustrue, fød Grevinde Løwenhaupt. Pilo gjorde en Reise til Stokholm, og modtog der Kong Gustaf den 3dies Tilsagn, at ham skulde blive tillagt en Pension; han reiste nu tilbage, og valgte Helsingborg til sit Opholdsted, fordi Stadens Nærhed ved Danmark var ham beleilig i Henseende til de Anliggender i Danmark, han ikke havde faaet ordnede. Dog hans Nærværelse i Stokholm blev ogsaa nødvendig. Den belovede Pension var ikke bleven reglementeret. Piloreiste did, og opholdt sig der i 18 Maaneder, i største Stilhed, brugende sin Tid tildeels for sin Kunst. Under dette Ophold malede han to Stykker i Olie i Teniers Smag. (De kom siden i Sparres Gallerie). Fremdeles fuldbyrdede han der to i Danmark begyndte Portraiter af de to navnkundigste ulykkelige Personer. Disse skjænkede han Grev Carl Fred. Scheffer. Sin meste Tid maatte han dog bruge til Opvartninger i og forPensionssagen. Pengesorger begyndte nu og at plage ham, da den liden Pension fra Danmark og nogle ubetydelige Rentepenge udgjorde alt, hvad han havde at leve af. Han maatte skille sig ved Sølv og andre Kostbarheder; og deriblandt et med Smag anlagt Mynt- og Medaille Kabinet (som Statssekretair Benzelstjerna kjøbte), og to af ham i Olie malede store historiske Compositioner, den ene forestillende Cain og Abel, den anden la Charte Romaine, (hvilke to Malerier Hr. Pa lin i Stokholm fik.)J Kjøbenhavn solgtes hans der efterladte Eiendom paa en ufordeelagtig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-09
Fra Beqvemmelighed, overflødigt Udkomme Udsigt for sin egen og den meest tilfredsstillende og sin Hustrues tilstundende Alderdom var Piloforsat i knappe Vilkaar, og i Uvished, om de ikke end mere kunde forværres. Af Kunstnere blev hans Værd paaskjønnet. Han blev den 12 August 1773 Medlem af det kongelige svenske Maler og Billedhugger-Akademie, det fjerde Konstakademie, hvori han indtraadte; thi foruden det danske Akademie havde det romerskkeiserlige allerede 1756, og det keiserlig russiske 1769 tilstillet ham Diplomer. Endeligen blev ham ved svensk kongel. Resolution af 19 Dec. 1774 tillagt af særdeles bevægende Aarsager en aarlig Pension af 333 1/2 Rdl., hvilken han, nu 62 Aar gammel, modtog med saa megen større Tilfredsstillelse, som han hidtil ikke havde kostet Fædrenelandet nogen Skilling. Han længtes nu efter et roligt Liv, og troede at finde det i en Landstad. Han valgte sin fædrene Byg, og bosatte sig i Nykjøping, hvor han i Stilhed tilbragte et fleraarigt nøjsomt Liv, højt agtet, elsket og besøgt af nogle faa men oprigtige Venner og Bekjendte.