JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
Jndkomne Skippere: B. Moss af Bergen fra Christianssand, J. Hielm, A. Møller, af Bergen, G. van de Kraan af Dordrecht, alle fra Dordrecht med Baglast; H. Schneider af Bergen fra St. Udes med Salt. Udgangen; O. Reltes af og til Amsterdam med Fisk, Tran, Viede: J Nykirke-Sogn 2 Par. Døbte: J Domkirken Drenge 3, Pige 1, i Korskirken Dreng 1, Pige 1, i Nykirken Oreng 1, Pige 1, i alt 8. Begravne: J Domkirke Sogn Qvindfolk 3. En gyptisk Efterretning, oversat af det Franske. Kort fra Cairo, blandt Stykkerne af en omkasted Støtte, ved Jndgangen af en Hule, som Nil Floden syntes at have forladt, fandt man endeel Stykker sønderbrudt Marmor. Man blev derpaa var gamle Bogstaver. En Elsker af Rariteter samlede dem sammen, og de, som forstod sig paa slig gammel Skrift, læste der følgende Ord Her hviler en Mand, som hveren var Konge, Erobrer, Adelsmand, Lær eller Philosoph. Vil du vide meere om ham, gat ind under denne Hvælving. Man gik derpaa langt ind i Hulen, og ved Lyset af mange Fal ler fandt man i en Vraa et Skab af Ceder, forvandled til Steen. Deri var indslutted en Mo mie og et Steen-Bord, hvorpaa man fandt en Bog i et lidet Jern Skriin. Her et et kort Udtog af dens Jndhold. Ristæus er mit Navn. Jeg føddes rig, dog ikke i Overflødighed. J Ungdommen indpræntede min Læremæster mig, at Goddædighed var den ædelste af Dyderne: Derfor, da jeg var 25 Aar gammel, bestemmede jeg de Ulykkelige min gandske Formue. Den var i Førstningen stor nok til at skaffe 100 Personer Føde og Arbeide. Ved at omrelse i Egen af Memphis, samt lede jeg sammen en Mængde af Mandfolk, Qvindfolk og Børn Nogle af dem vare skrøbelige eller vantøre; Andre havde, for at apholde Livet, taget sin Tilflugt til ulovlige og uan ændige Haandteringer. Ja deriblandt vare end og 12 Tyve. Mange af disse Sammensamled, udgaade og for at være komne af fornemme Folk. Jeg besluttede derpaa at dele disse mine Folk i fire Klasser, som en liden Stat, over hvilken jeg skulde regiere. Den første og mindst talrige Klasse bestød, af mine foregivne Forstemme. Dem bestemmede jeg fra den Tid af til ædle og dem anstændige, Forretninger. Ved Hjælp af en Bogsamling hvori man fandt alting efter Ønske, kunde de af dem, som endnu vare unge, lægge sig efter tre Slags Studeringer, men ei flere. Det beroede alene paa deres egen Smag at afgiøre, om det skulde være den Videnskab om Gud og de guddommelige Ting, den Kunst at kiende og vide at omgaaes med alleslags Sygdomme, eller sluttelig den Veltalendhed, som tiener til at forsvare den Svages Rettigheder mod en uretfærdig, Undertrykker.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
J den anden Klasse vare Bønderne og Urtegaardsmændene, Vare der de, som kun havde een Haand, de maatte dog røre den, og arbeide efter sin Ævne. Naar Børn vare fire til fem Aar, gamle, maatte de begynde at skye Ørkesløshed, og at lære det, hvorved de i Tiden lunde vinde Leve-Brød. Til Hyrder brugtes kun gandske smaa Børn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
J den tredie Klasse satte jeg Bagere, Tømmermænd, Murere og andre nødvendige Kunstnere og Arbeidere. Alle gifte og ugifte Qvindfolk, disse som skulde sye og spinde, holde Huus, toe Linned, tillave Spisen, og opvarte de Syge, udgjorde den fierde Klasse. For Vinter Dagene vare fastsatte antte Arbeids Timer og for Sommer Dagene kun til, fordi Fordøielsen da gaaer langsommere, og kræver dobbel Tid. Hver Morgen og Aften gjorde alle eendrægtig Bøn til Skaberen. Derved vare min Hustrue, mine Børn og jeg altid tilstæde. Hver syvende Dag var bestemt til Hvile. Da, forsamlede om Morgenen tidlig, lovede og velsignede vi som af et Hierte ham, som saa vel er Tilbedelse værd, ham Aarsag til alt Codt. Derefter læste vi noget i en ypperlig moralsk Afhandling; Hvorefter de Unge udbredede sig paa vore Marker, for der at ove sig i Vedde-LøbDe Andre besøgte mine Syge, mine Skrøbelige, mine gamle Mænd, hvilke boede i et afsides liggende og meget beqvemt Værelse. Der var an ordned, at enhver, som havde opnaaet en Alder af 60 Aar, var fri for alt tungt og besværligt Arbeide, med mindre han havde dets større Kræfter og dets bedre Helbred. J Almindelighed kunde de, som vare komne til denne Alder, kun med de andres Arbeide have saadan Opsyn, hvorved ei faldt meget Besværlighed. De hialp og ve Nykomne med sin Kundskab og Erfarenhed. Ja end mere, naar der opkom nogen Tvist i vort Sælskab, tog jeg de ælde i Raad med mig: J Rettergangen brugtes ingen Udsættelse. Det var ingen halv Time inden Sagerne vare afgjorte, uden at derpaa fulgte nogen videre Anke. Siden derover hver Stand eller Orden i mit Huus vare satte Mæstere og kyndige Mænd, hendte det til, at adskillige af Lærlingerne, som havde gode Naturens Gaver, ved deres kloge Underviisning i kort Tid bleve meget duelige. Disse da, naar der ei var noget, som bevægede dem til at blive hos mig, reiste de hen og nedsatte sig i deres Fødeland. Dog stod dem frit for at komme tilbage, med mindre deres Opførsel havde været saa slet, at de formedelst den ei kunde komme fort der. Over 160 Familier i Memphis, Cairo og andre Stæder ere udkomne af min Skole, og have gjort den Ære ved deres Rigdom og ved deres Exempel. Man maa ellers ikke troe, at jeg behøvede store Jndkomster til min Colonies Ophold. Det varede ei længe inden deres Arme og deres Vinskibelighed, opmuntrede ved Belønning, aarligen indbragte mig saa meget, som var nok til i Eftertiden at underholde indtil tolv Hundrede Mennesker tilhobe, hvoraf dog en tiende Deel intet arbeidede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
J de 90 Aar jeg var Hoved for denne arbeidsomme Familie (jeg kand ikke formeget kundgiøre det til hans Ære, som er alle Væseners Fader og som indblæste mig et saa helligt Forsæt) har er een eneste Misgiærning forstyrret Freden iblant os. Havde jeg ei havt anden Fordeel end denne af min Indretning, den havde været stor nok til at giøre mig lyksalig. Men Himmelens høie Herre, som ei kunde indskrænke sine Velgierninger har derforuden under mig en sund og rolig Alder af 115 Aar, 30 friske og veltænkende Børn, nemlig 20 Sønner og 10 Døttre. Disse efter lader jeg til Arv mit Exempel, mit Hierte og 40 Gange større Formue end jeg eiede, da jeg var 25 Aar gammel. Odu, som har vildet kiende mig, lær at være god, dersom du vil være lyksalig. Lige over for Kristæt Gravsted beundrede man en Pyramide, sex hundrede Fod høi. Der under lag begraven en egyptisk Konge, som ved at lade myrde fem til sex Millioner Mennesker, havde erhvid Tilnavn af Sto En fra mes Drøm oversat, To
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
Franske. Der er ikke længe siden jeg var indbuden til et Sælskab hos en af Rigets mest fortiente Herrer. Munterhed og Glæde gav Sælskaber, Liv. Enhver søgte paa sin Side at opvække Fornøielse hos de Nærværende. Efterat man om Aftenen havde spist, dandsede man. Jeg blev oftere end nogen anden opbuden. Langt ud paa Natten begav man sig hiem. Jeg var træt og saasnart jeg var afklædt, laade mig til Hvile. Jeg faldt i Søvn og derpaa havde følgende Dram: Mig syntes at være ved Enden af en Skov, hvor Fuglenes Saug fra Træerne og Susen fra den forbirindende Aar gav en behagelig og overeensstemmende Lyd, da jeg i det samme blev var et Menneske komme langt borte, temmelig svaatil Fods. J Begyndelsen kiendte jeg ham ikke. Men da han kom nærmere, fornam jeg, at det var Hyrden, som boede der i Egnen. Jeg kaldte af ham, han kom. Jeg spurgte: Hvor han nu agtede sig hen, og fik dette til Svar: Til Byen for at kiøbe et godt Raad for min Fod, hvori jeg har faaet et øndt Tilfald. Hans slette Udseende, hans Gang og jammerlige Klage opvakte Medlidenhed hos mig. Jeg gav ham et Raad, som jeg agtede tienligst for Stakkelen i disse hans Omstændigheder. En Tornebusk kom i det samme, til min største Forbanselse, hoppende lige hen til det Sted, hvor jeg og Hyrden var. Forlad Madame! sagde denne med en kort Aande, jeg skal nok mage det saa, at Hyrden aldrig meer skal faae sin Helbred igien; Spar derfor Deres gode Raad og anbring dem heller paa en anden, hvor de ikke spildes. Jalaix (saa heed Hyrden) har giort mig store Løvter, men derhos opholdet mig, igientaget dem, men aldrig opfyldt dem, nu skal jeg hevne mig paa ham. Derfor har jeg og ladet denne Svaghed, han har i Foden, faranstalte af en Trold-Nymphe, som jeg aarlig forsyner med al den paa mig voxende Frugt til Brug for sit Haandværk. Dette Meen i Foden er ingen i Stand at læge, men vel ved Medikamenter at fordærve; Nu er han usel og saa skal han fremdeles blive indtil han opfylder det Løvte, han har given mig. Fortsættelsen følger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
Madame Leye Sal. Hans Hend. Dedechens agter af Haanden at bortsælge hendes tilhørende og i Skudevigen bestaaende Pak Boder, altsaa vilde det behage de Lysthavende sig hos hende at indfinde, for om Kiøbet at accordere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-13
Ved Mæster=Skomager Sr. Christian Hawerslew, boende i Støkke-Bek-Smuget er for billig Priis tilkiøbs Solle Læder til Skoe og Støvler, hvilket af ham selv er tilbereded og som i Bonitet ei skal eftergive Loch Læder. Han sælger det baade solleviis og anderledes efter Liebhabernes Behag. Naar fornøden Assistence maatte og lunde befordres, kand og vil han forfærdige Qvantiteter deraf, alt af samme Bouitet. Han sælger og ordinaire Solle-Læder i Marketal eller Solleviis til Skoe at reparere, og vil dermed continuere for at forekomme den Skade, som flyder af udueligt Bonde- og andet Læder, som forhandles i Kramboder og ellers. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contor hos Ole Brost.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
No. 47. Femte Aar Gang. Aar. 1769. af Efterretninger. fra og AddresseStoltke. i Bergen i Norge. Mandagen, den 20de Novembris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Da et lovligt Skifte er foretagen efter Sal. Hr. Hans Astrup, forhen residerende Capellan til Ous-Præstegield, som døde paa Fuse-Præstegaard den 24de Septembr. sidstleden, saa bliver, samme til Debi- og Creditorers Efterretning herved i de bergenske Addresse-Contoirs Aviser 3de Mandager efter hinanden avertered, paa det Vedkommende inden den i Loven foreskrevne Tid kand indkomme med hvad Fordringer, de udi Stervbodet maatte have, og derom behager at addressere sig til mig undertegnede, som SkifteForvalter, Malmanger=Præstegaard den 28de Octobr. 1769. Jacob Jersin Nygaard.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Provst over Syndhordlehn og SognePræst til Ovindherreds Præstegield.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Georg Wiese lader den 27de NovembrisKlokken 1 Slæt auctionere i Herberget Altona, efter Ordre, et Partie diverse Sorter Rask, Flonel, og trykt Sarge. Varerne ligge hos mig til Eftersyn og Conditionerne blive paa Auctions Stedet bekiendtgjorte. Bergen den 15de Georg Wisse. Novembris 1769.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Næstleden Tirsdags Aften er tabt fra Ny almindingen over Strand-Gaden til Bradbænken, et fint hvidt tydsk Lærreds Tørklæde, mærked B. C. hvorfor loves en passelig Finde-Løn. Et ligesaa ugrundet som udanstændigt Rygte erfarer jeg at være udspredt adskillige Steven, Byen, hvilket sigter til et saa vigtigt Magt, paaliggende for mig, at jeg her, til en advarende Erindring maa avertere det honette Publico, hvorledes nogle Ubetænksomme skamme sig ikke ved at sige, det jeg skulde have havt med et vist honet Fruentimmer at bestille og samme besvangret. Og, som det medfører den største Usandfærdighed og er et lognagtigt Opspund; saa haaber jeg de honette ikke sætter Troe dertil, og advarer enhver, som ei vil bevare sin Tunge fra at skumle paa Næsten, at de vogte sig for at eftertale dette, som sigter til hendes og min saa kiendelige Preudice og Fornærmelse. P. C. Nicoll Junior.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Mandagen den 11te Decembris og efter følgende bliver ved offentlig Auction bortsolgt afgl. Frue Justice-Raad og Amtmand Frimans Møbler, bestaaende af adskillige Pretissa, Guld, Sølv, Tin, Kaabber, Linned a. udi Stervbodets af Madame Rømer leiede Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
For Liebhabere af en god Rustøders Linne Bænk, kand herfra giøres Anviisning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Onsdagen den 22de Novembris ved 5 Slæt, bliver i Herberget Altona ved offentlig Auction opraabt Skipper Hans Pedersens førende Skib., Jægeren kalded, hiemmehørende i Christiansand.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Løverdagen den 2den Decembr. om Aftenen ved 5 Slæt lader Tilsynsmand Sr. Ole Bring, mand ved 2den Auction i Herberget Altona opbyde afgl. Gert Dischingthuus Huus og Grand samt Søe-Bod Grund ved Strandgaden, item en øde Huus-Grund uden for Nykirken. Hr. Jacob Rich, som Tilsyns Mand i Stervbodet efter hans Sal. Sviger-Søster Madame Barburg Sal. Barthold Richs, lader den 4 Decembr. førstkommende auctionere Stervbo dets Møbler i Stervbodets Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Her gives Underretning om en god Haand Sprøite med Tilbehør, som er tilkjøbs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Efter høi respective Magistrats Ordre til mig af 14de hujus vil jeg hermed have de af Byens Jndvaanere anmoded, som haver ubetalto Billetter til October Maaneds Udgang for Qver-Officierernes Jndquarierings Penger, at de da samme behager til mig at betale, førende Execution for Restancerie udgaaer, hvilket begudder at eflecture, i tilkaarenende Uge. Did. Marstrander.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Den 11te hujus, da Posten var ankommer, og Carterne opslagen paa en Tavle udi Lyst-Gangen, har et ondskabs Menneske om, Aftenen imod Klokken 7 borttaget Kiöbenhavns Cart af 28de October nestk. Der som nogen kand Opdage Giernings Manden; de betaler jeg til Angiveren 10 Rdlr. Bergens Fast-Contoir den 17de November 1769. D. Bröcher
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Da jeg i Følge de myndige Arvingers Forlangende efter den for omtrent 3 Aars Tid siden ved en ulykkelig Hendelse i Bergens Vaag druknede Person navnlig Hermund Bendedahl, hæmmehørende i yttre Sogns Fogderie og Le gangers Præstegield, har holdet en lovlig Registerings og Vurderings Forretning, og der befindes, at den Afdøde skal udi Bergen have brugt en vidtløftig Handel med Adskilligt; Saa, i Anledning deraf, indkaldes herved Stervbodets Debi- og Creditorer at indfinde sig hos mig, de første at betale hvad de til Bodet kunde være pligtige og de sidste at anmelde og legitimere sig hvad de med Ret kunde have at fordre. Da enhver efter Bodets Omstændigheder skal vorde pleied lovgemæs. Brekke den 6te Novemb. 1769. M. H. Holtrod.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Da Hr. Capitaine, og RegimentsquerteerMæstere hved af os haver forlanget ved offentlig Auction at bortsælge hans eiende og paaboende Gaard Damsgaard med dertil liggende Gaarde og Pladser samt Giæstgiver Stedet nedre Damsgaard; Saa bliver det hermed bekiendtgjort, at Auction derover er berammed at holdes og Eiendommen at bortsælges udi det Herberge Altona Onsdagen den 29de Novembr. h. a. om Aftenen, Klokken 5 Slæt, da Gaardens Jnventarium og Auctions Conditionerne paa Stedet skal blive bekiendtgjort. Thi ville Liebhaberne behage sig sammesteds ommeldte Tid at indfinde, da ifald antageligt Bud skeer, paalidelig Gaarden med Tilliggende ved denne Auction den Høistbydende bliver tilslagen, uden nogen videre Udsættelse eller flere Auctioners Holdelse. Og imidlertid om Gaardens Jnventario, Herlighed og Jndkomster samt Auctions-Conditionerne kand faaes Underretning saavel hos Hr. Capitaine Hvid selv som og udi Herberget Altona. Bergen den 17de Novembr. 1769. H. J. Borsse. B. M. Rind.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
Premier Major ved Regimentsquartier Mær det 2det bergenhust sler og Aucteur ved det 1ste bergenhusiske Regi ske Regiment. ment.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
af 6te Mandfolk 86, Ovindfolk 202, 7de Mandfolk 206, grundfolk 834, tilsammen af Mandkiön 2440 af Qvindekiön 3714. 7. Alle Tieneste-Folk og Dag-Leiere af Mand ken 2013, af Qvindekjøn 3523. 8) Daher i Staden hiemmehørende, som med Pas paa nogen Tid ere paa udenrigske Reiser og henhøre til de under 1, 2, 4, 5, 6 og 7 §. benævnte Stænder Mandfolk 6, Qvindfolk 2, og 9.) Hospitals Lemmer samt andre Vanföre, brækkelige og afsindige Personer af Mandkiøn 184, Qvindekjøn 515.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-11-20
En god og dydig Opdragelse er det bedste Arve-Gods, Forældre kand give Børn. Fra Barn kand borttages Frugten af vindskibelige Forældres Sved, men ingenlunde den Dyd, hvortil Forælderne anføre dem. Vil man deele noget med gode Venner for besynderlige Tienester, saa skal det være de eengang bekomne Underviisninger i Dyd Læren. Over en Skiende Giæst indlægger man ingen bedre Seier, end naar man tier og lader ham Ordet alene; Og en Bagtaler giøres be til Skamme, naar man leer af hans Sqvalder. Hemmelige Fienders Had eureres bedste ved Velgierninger og de aabenbares Had ved Sagtmodighed. Ondt lader sig lettere lære end godt; Dog, bør man derfor ikke helst udvælge det, som snarest gaaer fra Haanden. Den lastefulde taler forgiæves, naar han holder Forelæsninger over Sæde=Læren og anviser til Dyden; Hans Arbeide er uden Nytte og hans Sved er spildt. Den der viser en anden en Vei at gaae, bør ei signdse ved Begyndelsen af Veien, men følge sin Ubekiendte og Fremmede paa Veien; thi saa bliver hans Veiviisning at forlade sig til. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contior hos Ole Brose
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
No. Aar. 1769. Femte Aar Gang. af Efterretninger fra des Contoirer i Bergen i Norge. Mandagen, den 4de Decembris. Til den, som vil sælge et godt og vel indretted Huus, beliggende paa at beleiligt Sted, og hvor den største Deel af Kiøbe-Sammen mod Forpantning, kand blive staaende, kand herfra giøres Anviisning og kand det strax tiltrædes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Auction over det forenede Grønlands Compagnies Skibs-Fleet, Nøst med videre skal holdes udi Herberget Altona førstkommende 6te Decembr. og begynder Klokken 1 Slæt efter Middag; som formodentlig til den høistbydende bliver bortsolgt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Torsdagen den 7de December anstundende, om Formiddagen Klokken 10 Slæt bliver, efter Over Commissionens Foranstaltning, udi Bergens Manufactur Huus til Licitation ved Auction opbuden Saghusets Lemmers Cur og Underholdning her i Byen, fra Aarsdagen 1779 paa de Conditioner, som nærmere paa Auctions-Stedet. bliver bekiendtgjort, hvorefter de, der har Lyst derudi at entrere ville behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. Hr. Jacob Rich, som Tilsyns Mand; Stervbodet efter hans Sal. Sviger-Søster Madame Barbara Sal. Barthold Richs, lader den 4 Decembr. førstkommende Auctionere Stervbo dets Møbler i Stervbodets Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Hos Skipper Hans Eriksen er til Leie Værelse for en enkel Person, hvilket strax kand til flyttes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Mandagen den 11te Decembris og efter følgende bliver ved offentlig Auction bortsolgt: afg. Frue Justice-Raad og Amtmand Frimans Mødler, bestaaende af adskillige Pretissa, Suld, Sølv, Tin, Kaabber, Linned a. udi Stervbodets af Madame Rømer leiede Huus. Herfra anvises en god Haand-Sprøite med Tilhørende, som er tilkiøbs. Herfra gives Anviisning paa et dobbelt Klaver med 3de Chor, en indlagt Violde Gam ba med Foderal, en Dito, en Harte, og 15 Nøde Bøger alt tilkiøbs for billig Priis. Afgangne Chirurgus Eberhardt Christ. Schillings Huus, beliggende ved Post-Huuset (som kand tiltrædes førstkommende Paaske) og Giæst Giver Stædet Sølleswigen (som kand tiltrædes strax, begge deeler kand faaes under Haanden tilkiøbs hos Sr. Jacob Busch. Om det forlanges kand to tredendeel, af KiøbeSummen, paa første Prioritet blive staaende. Torsdag den 7de Decembris førstkommende og følgende Dage, bliver udi afgl. Major Blichfeldts Huus ved offentlig Auction bortsolgt. Stervboets Effecter bestaaende i Guld, Sølv, Gang og Sæng-Kiæder, Ridet Tøy, Skilde, riet, Tin, Kaabbere og videre til en Huusholdning tilhørende Meubler og Boeskab. Auctionen begyndes præcise Klokken 12 Slæt, thi ville de Lysthavende til fornævnte Tid og Sted sig behageligst indfinde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Samme Dags Aften, neml. den 7de Decembris førstkommende, bliver ved 5 Slæt udi Herberget Altona ved offentlig Auction opundet, og om antageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt Sal. Major Blichfeldts Stervbods tilhørende Huus og Grund med hosliggende Han ge, efter de Conditioner, som paa Auctions Stædet skal blive bekiendtgjort. Sr. Jochim Dischinathun som anordnet Tilsynsmand udi afgl. Anders Danchers og Hustrues Stervbod lader Fredagen den 8de Decemb. udi Herberget Altona ved offentlig Auction anden Gang opbyde og om antagelig Bud skeer til den Høystbydende bortsælge forbemeldte Stervboens tilhørende Vaan Huus og Pakboder med underliggende og tilhørende Grunde. Saa og endeel udestaaende vis og uvis Bønde og Nordfar Gield, efter den derover forfattede og paa Auctions-Stedet fremviste Liste.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Da den første Kiøber af afg. Ober Toldbetient Danchert Danchertsens Huus, ikke til den determinerede Tid efter Auctions Conditionerne har betalt den udlovede Kiøbe-Sum, har Skifte=Retten i Boet efter befindende Omstændigheder under Dato 22de Novemb. sidstleden resolveret at Eiendommet til følge Forordning af 19de Decemb. 1693, til nye Auction paa den første Kiøbers Gevinst og Forliis skulde anstaaes. Og da mig, som Tilsynsmand i Børt er paalagt denne Resolution at efterkomme, saa averteres herved at bemeldte Eiendom paa nye Auction vorder opraabt i Herberget Altona førstkommende 18de Decemb. hvor Auctions Conditionerne blived gebhaberne bekiendtgjort. Birgen den 4de Decemb- 1769. J Heiberg.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-12-04
Fortsættelse af Thermoscapiske Observationer her i Byen for sidstafvigte November Maaned 1769. 5 en halv 7 en 3 D. 6to 3 D. den halv 7 en halv 2 en halv 7 cu halv gen halv 4 en halve. 5 en 3 D. 8 en halv 7 en 3 D. 91 8 en halve. 4 en halv 5 en 3 D. 1 halv halv - 1 halv 2 en halvn. 7 en halve 6 en 3 D. 4 en balv 2 en halve 2en halv en halv 1 to 3 D. 1 en halv 3 en 3 D. 3. 3tre 4 D. . 4 en 3 D. 4 tre 4 Den 5 en 3 D. Fen halve, 3 en 3 D. 7 en 3 D. en halv den halve 8 6. = 6 en halve, 8 en 3 D. 1 en halvn en halv en halv 4 2 en halv 2 - 1 en halve den 3 D. den 4 D. 32. - : 2 en halv 5 = 4 en have 4 en halv 1 halv Tallet paa Stavanger-Byes Jndbyggere var til den 15de Augusti 1769. 1.) Paa 8te Aar og derunder af Mandkiøn 204, Qvindfolk 245. 2.) Fra 8te til 16 Aar inclusive Mandfolk 107, Qvindfolk 106. 3.) Fra 26 til 24 Aar incl. Mandfolk 110, Qvindfolk 128. 4.) Fra 24 til 32 Aar incl. Mandfolk 117, Qvindfolk 167. 5.) Fra 32 til 40 Aar incl. Mandfolk 116, Qvindfolk 152. 6) Fra 40 til 48 Aar inel. Mandfolz 95, Qvindfolk 138. 7.) Fra 48 Aar og derover Mandfolk 153, Qvindfolk 313. Af dette fulde Tal 905 Mandfolk, og 1249 Fruentimmer henhøre til efterskrevne No. 1.) Rangs Personer, Justice- og andre Kongelige Betiente med Hustruer og Børn 89. Geistlige, Kirke og Skole-Betiente med Hustruer, og Børn 35. 3.) (a) Søefarende og Fiskere, indberegnede de, som ere paa Søefarten med Hustruer 207, (b) og deres Børn 89. 4.) Fabrikerere, Haandverkere, Sverne og Lære Drenge, med Hustruer og Børn 348. 3.) Andre Borgere og saadanne Jndbyggere, som ei under forestaaende 1, 2, 3 og 4 s. ere benævnte med Hustruer og Børn 369. 6) alle ugifte Personer af 2den Rubrik Mandfolk 107, Qvindfolk 105. Af 3die Rubrik Mandfolk 109, Qvindfolk 193. Af 4de Mandfolk 61, Qvindfolk 98. Af 5te Mandfolk 34, Qvindfolk 60. Af 6te Mandfolk 19, Qvindfolk 50. Af 7de Mandfolk 27, Qvindfolk 162, tilsammen Mandfolk 357, Qvindfolk 588. 7.) Alle Tienestefolk og Dagleiere 954. 8) De i denne Kiøbstæd, hiemmehørende, som med Pas paa nogen Tid ere paa udenrigs Reiser og henhører til de under i 2, 5, 6, og 7de benævnte Stænder. 1. 9.) Høipitals-Lemmer, samt andre vanføre og brækkelige Personer 52.