JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Indenlandske Efterretninger. Fra den 13de August Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 20de August Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 267 Skibe clarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 13 til indenrigske Steder. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Odense, d. 23 August. Afvigte Fredag Aften Kl. 8 opkom en ulykkelig Jldebrand i Skalkendrup Præstegaard ved Nyborg, som i faa Timer lagde alle 3 Længder af den skjønne Ladehuus=Bygning i Aske. Aarsagen til Jlden, som først udbrød i Taget paa den søndre Længde, veed Man ikke. Alle Vogne som og 5 Sviin opbrændte. Derimod lykkedes det ved de fra Nyborg og flere af Omegnens Herregaarde tillende Sprøiter, saavelsom de utroligste Anstrængelser at faae det teglhængte Stuehuus og den største Deel Jndboe reddet, uagtet Jlden havde antændt Tømmeret samt nogle Lægter og Vinduer i samme. Det vilde blive for vidtløftigt at anføre de mange Ædle af Høie og Lave, som viste saa ufortrøden Bistand; dog bør den sjeldne Aandsnærværelse og Virksomhed, som Hr. Forvalter Fog paa Juelsborg ved denne Leilighed udviste, hæderlig nævnes. Til Lykke kom intet Menneske til Skade, ligesom Kornet et heller var indkjørt. Præsten Hr. Kiøbye var selv fraværende, da denne sørgelige Begivenhed indtraf. Mærkeligt er det iøvrigt, at dette var tredie Gang i et halvt Aarhundrede, at denne Præstegaard er bleven hjemsøgt af Luerne. Hempels Av.) Peltshandelen paa Nordvestkysten. af Amerika. (Slutning; see No. 66.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Efter Capt. Kings Forslag, skulde der udrustes to Skibe, ikke alene fordi Reisen paa den Maade vilde skee sikkrere, men og fordi efter hans Mening et Skib aldrig burde udsendes alene paa Opdagelsesreise. Thi da man her ofte maa vove noget, og Forsøget er ligesaa uvis som farlig, saa kan man aldrig forlange af et Skib, at det skal give sin Sikkerhed til Priis for et uheldigt Udfald. Med Hensyn til en Opdagelses Reise, kan hans Forskrift være meget fortræffelig, men for Handelen er den ikke nødvendig; thi Amerikas nordvestlige Kyst er nu saa nøie bestemt, at Amerikanerne paa nordost Kysten, som nu alene drive den Peltshandel, der skyldes engelske Opdagelser, holde en Reise derhen ikke for vigtigere, end een til Europa og Vestindien, og sende Skibe af mindre end hundrede Tønder derhen, uden nogen Bedækning, og dog er denne Reise for dem langt mere omstændelig, da de først maae forskaffe sig Ombytnings=Artiklerne, som Jern, Glas og des.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Det Ostindiske Compagnie har indtil nu ikke udført denne Plan, men formedelst forskjellige Omstændigheder hindre de og alle andre engelske Kjøbmænd, fra at foretage denne fordeelagtige Handel En Officeer paa Skibet Resolution gjør den Bemærkning, at der kunde drives en meget fordeelagtig Handel med Beboerne af denne vidtløftige Kyststrækning, men uden en nordlig Seilads var den Fart for lang til at Storbrittanten deraf kunde drage megen Fordeel. Denne bemærkning er meget rigtig, forsaavidt Engelland er bunden ved det Ostindiske Privilegium, men saasnart Handelen. er uindskrænket, saa bliver denne Paastand modbeviist af Erfaringen. De forenede Staters Amerikanere have en længere Reise derhen end Engellænderne, og maa enten hjemme kjøbe eller hente i engelske Havne Ombytningsartiklerne, og dog drive de paa Amerikas Nordvest Kyst en meget fordeelagtig Handel. Skulde da Engellænderne ogsaa ikke kunne gjøre det samme, saa meget mere som de kan seile ligge fra deres egne Havne, og forsyne sig med egne Fabrikata, De kan det; men det Ostindiske Compagnie staaer dem i Veien. Have Amerikanerne en Skindladning, saa seile de ligge til Kanton, ombytter her Peltsværket med Landets Produkter, og deres Hjemladning indbringer den en reen Fordeel af tre til fem hundrede Procent. En dirette Handel vilde indbringe dem mindre end Engellænderne, naar de som disse skulde bringe deres Peltsværk hjem, da det ostindiske Compagnie har udelukkende Handel paa China. J Aaret 1799 kom et lidet Skib paa 150 Tønder og med et Mandskab af 11 Personer, Capitainen iberegnet, og 8 Canoner tilbage til Boston i Ny-England, og Fordelen beløb sig næsten til fem hundrede Procent, og i en Tid af en Maaned gik nogle af Søefolkene i en liden Skonnert fra Bristol i Rhode Jsland til en lignende Handelsforretning. Efter nogle Søemænds Mening, som alt havde gjort to Reiser til Nordvest Kysten, var hiint Skib for stort, et paa 110 Tønder og 4 Canoner var netop stort nok, til i Nødsfald at forsvare sig mod Jndbyggerne, og let nok til at seile op af Kriecks, hvor en Baad ofte er i Fare for at afskiæres. Bekostningen paa to Skibe er altsaa langt ringere, end Capitain King beregnede den, der overhoved og mere tog Hensyn paa Opdagelser end paa Handel. Naar derfor det Ostindiske Compagnie er de andre engelske Kjøbmænd til Hinder i en saa fordeelagtig Handel, saa skulde de dog sørge for, at Landet ikke taber nogen af de Gjenstænde, som have foraarsaget saa kostbare Expeditioner. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
endskjøndt Capt. King har beregnet for dem, med hvor faa Omkostninger de kan erholde de største Fordele, og disse Omkostninger blive med Hensyn, til Handelen endnu ringere, saa ere de dog rolige Tilskuere til, at Andre bære Byttet bort. ForAaret 1799 beløb de forenede Staters Udførsel til det nordvestlige Amerika sig til 72,941 Dollars, hvor stor maa nu ikke Fordelen have været? Engang holdt man Skindhandelen i Kanada for saa vigtig, at man derfor begyndte en Krig med Frankrig, og den i Nutka Sundet holdt man i nogle Aar for ligesaa vigtig, saa man rustede sig mod Spanien, og dog er den sidste ikke nyttig for nogen undtagen for det Ostindiske Compagnie, som aldrig har værdiget den nogen Opmærksomhed, og hvis Privilegier siden ere fornyede, uden at bemærke noget deraf. Det Ostindiske Compagnies Handel paa China bringer til dette Land en uhyre Mængde Dollars. Var det nu ikke fordeelagtigere at udføre Manufakturvare i Stedet for Guldklumper, Amerikanerne omgaaes sparsommeligere med deres klingende Mynt, for deres egne Landsproducter tilforhandle de sig engelske Manufakturvare, som ere gangbare i den indianske Han deel, indbytte derfor Pelesværk, som de bringe til China, og føre Chinesiske Vare hjem med sig, uden at berøve deres Land en eneste Dollars. Saaledes skulde det Ostindiske Compagnie handle og at aarligen beholde eet eller to hundrede tusinde Dollars i Landet, er sikkerligen ingen Ubetydelighed. Engellænderne have unægteligen Ret til Handelen paa Nordvestkysten af Nordamerika, og da det Ostindiske Compagnie alene kan drage Fordeel deraf, saalænge deres Privilegium varer, saa kan de beqvemmeligen føre til China de Ombytningsartikler, som for det meste bestaaer i Jern, der tillige kan tjene som Ballast, i China kan de dermed lade to eller flere Skibe, hvert af hundrede Tønder. Disse Skibe vilde være store nok til den bestemte Ladning, da Varene kuns indtage liden Plads. Engellænderne vilde og kunne sælge deres Peltsværk billigere end Russerne, og de rede Penge vilde blive tilbage i Storbrittanien. Saaledes vilde denne Handel ikke alene være fordeelagtig fordet Ostindiske Compagnie, men og nyttig for Landet, og fremmede Nationer vilde ikke nyde Frugterne af vore Opdagelser. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Kjøbenhavns Børs den 26de August. Cours. Hamb. 2 M. 654 1, a vista 658 1/2. London 2 M. 22 Rbdlr. Spec. 665. - Specier solgtes til 33 1/2 a 34 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Fra Constantinopel meldes, under d. 11 Juli, at d. 3die f. M. høitideligholdtes, efter Foranstaltning af den Keiserl. Kongel. Jnternuntius, i den Østerrigske Gesandtskabskirke i Forstaden Pera, en Fest, hvis Hensigt var at takke Hærskarernes Herre for den nu erholdte og længe savnede Verdensfred, hvis Høitidelighed gjorde det dybeste Jnd trykt paa Gemytterne og som vil blive evig mærkværdig for Beboerne af denne Constantinopels Forstad. Gesandtskaberne for alle de allierede Magter, hvis urokkelige Enighed og kraftfulde Arme Menneskeheden maa takke for dette vigtige Resultat, bivaanede den fromme Fest i stor Galla, og forherligede den ved deres Nærværelse. Den høie Messe forrettedes af den derværende Erkebiskop Monsignore Fonton. Paa den Strækning, den glimrende Forsamling passerede, vare alle Vinduer og Gader, fulde af deeltagende Tilskuere. Kun en Følelse besjelede alle den inderligste Tak for Fredens dyrebare Gave, og de varmeste Velsignelsesønsker for de store Monarcher, som Forsynet havde brugt som Redskaber for at tilveiebringe denne uskatterlige Velgierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
London, d. 12 Aug. Ridderne af Batherdenen have i en almindelig Forsamling besluttet at udstøde Lord Cochrane af deres Kapitel. Ordens Herolden, Hr. Townsend, begav sig derfor i Gaar til Westminster Abbedi, for, ifølge den ham meddeelte Befaling, at borttage Lord Cochranes Fane, hans Vaaben, Hjelm, Kaabe, Sværd og øvrige Jnsignier. Det meest Vanærende ved denne Ceremonie var, at Lord Cochranes Fane blev sparket med Fødderne ud af Henrich den Syvendes Capel. - Londons Folkemængde beløber sig for nærvævende Tid til 1 Mill. 50,000 Sjele, Storbritanniens og Jrlands Folkemængde beløber sig til 16 Mill. 456,300, og Folkemængden i de Brittiske Besiddelser i alle Verdensdele ere over 61 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Antwerpen, d. 13 Aug. Den 3de d. M. bliver her en Auction af et ganske eget Slags; den franske Marines Administration lader nemlig til den Høistbydende bortsælge 9 Linieskibe og 2 Fregatter, hvilke endnu ere paa Verfterne." Blandt Linieskibene ere 2 paa 110, 3 paa 80 og 4 paa 74 Canoner, samt 2 Fregatter paa 44 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Frankrig. Et offentligt Blad indeholder fra et Øienvidne følgende Beretning om Fanerne og Friedrich den Stores Kaarde i Jnvalidernes Kirke i Paris. J Februari, ved den blacherske hers Nærmelse, gaves befaling at redde de erobde Faner, og fire Vogne fulde afgik venteligen med udsøgte. Efter Slagene ved Montmirail og Champaubert holde man inde med denne Afsendelse, og jeg har selv seet Toget, der bragte de i disse Affairer ny erobrede Faner i Kirken, der endnu var ganske opfyldt. Det er muligt, at FriedrichsKaarde har befunden sig i en af de fire Vogne Den 30te Marts, medens Høiderne af Montmartre toges med Storm, befoel Marschal Serrurier, at redde de talrige Faner, der vare i Kirken. Undergouverneuren skulde udføre denne befaling; men da Tiden blev for kort, saa opbrændte Jnvaliderne dem. Det er ganske bekiendt, at Preusserne den 3de ilede hen i Kirken, for at fordre deres Faner og Friedrichs Kaarde tilbage, og at de fik det Svar, at Jnvaliderne havde brændt Fanerne Dagen tilforn, og at de tillige havde sønderbrud Kaarden og kastet Stumperne i Luen. Det skal derved være kommen til Haandgemæng, og man vilde Festorme Undergouverneurens Huus. Vist er det, at russiske Garder og Nationalgarder bleve sendte til dettes Beskyttelse, og utallige Folkegrupper stode paa Kayerne og i Alleerne foran Bygningen. Museerne vare ingen Dag lukkede, og Jntet deraf er bleven flyttet, thi der forsikredes allerede den Dag, da Jndmarschen gik for sig, at efter en hemmelig Artikel i Capitulationen Jntet deraf vilde blive bortført. Dette er ogsaa paa det nøiagtigste bleven overholdt, og nu vilde Kongen selv ikke have den Raadighed deri at gjøre Forandring, da ellers en Opstand i Paris blev næsten uundgaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Man veed nu, at Forfatteren af Skrifter Deutschland in seiner tiefsten Erniedrigung, for hvis Skyld Boghandler Palm i Nürnberg maatte bode med Livet, var Julius Greve af Soden. Det var egentlig efter en fransk Militaircommissions Dom, at Palm blev skudt d. 25 Aug. 1806 i Braunan, altsaa en ikke fransk Stat. J hans Dom hedte det: "at han i lang Tid havde udbredt (ligesom om det var mueligt at handle med Bøger uden at udbrede dem) alle (?) de i Tydskland circulerende Flyveskrifter der sigtede til at oprøre Folkene mod deres Sonverain og mod de Franske og de franske Armeer." Denne Handling mod en værgeløs Borger, decreteret fra St. Clond, satte Europa i Forfærdelse. J Engelland og Tydskland, gjordes betydelige Collecter for den Henrettedes Enke og Efterladte. Paris, d. 12 August. Efter lange levende Debatter i de Deputeredes Kammer er endelig Spørgsmaalet om Pressefriheden bleven afgjort. Loven desangaaende, saaledes som den forhen af Regjeringen blev foreslaaet, er i Gaar bleven antaget af de Deputeredes Kammer med stor Stemmeflerhed. De Stemmegivendes Antal beløb sig ialt til 217, deraf vare 117 for og 80 imod Projectet. Man har besluttet følgende Forbedringer derved. Jstedetfor 30 skal 20 trykte Ark være nok til at fritage et Skrivt for at underkastes Censur. Naar Mødet bliver endt 1816 skulle denne Lovs Bestemmelser ikke have mere Kraft, hvis den ikke fornyes eller modtficeres efter Omændighederne. - Fra Coni meldes, at der i tura og Doirebjergene have dannet sig Røverbander, som man endog anslaaer til 3700 Mand, der ere fuldkommen forsynede med Vaaben og inddeelte paa militair Viis. - Paven har nedsat en Kongregation af 8 Cardinaler, som fornemmeligen skulle give sig af med Frankrigs kirkelige Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Paris, d. 13 Aug. Ministeriet skal for nærværende Tid være deelt i to Partier, Cantslerens og Prindsen af Benevents. Kongen opfører sig derved med Maadehold og Fasthed. – Til Præfectposterne have ikke mindre end 32,000 og tilUnderpræfectpladserne 14,000 Personer meldt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
- Napoleon lader bestandig mange Bøger komme til Elba. Nylig var han borte fra Øen i atten Timer, for at besøge de smaae Naboer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Wien, den 1ste August. Man forsikkrer at vort Hof endelig har indvilget i at begge Lausitzerne og den paa høire Elbbred liggende Deel af Sachsen forenes med Kongeriget Preussen. Preussen gjorde Fordring paa disse Lande efterat Schlesien var afstaaet til Friedrich den Store, fordi deres Beliggenhed var det saa beleiligt. Men Skinsygen mellem Østerrig og Preussen tillod ikke den sidste Magt at udføre denne Plan. Nuomstunder, da Forholdene mellem begge Hoffer ere forandrede, har, som man forsikkrer, vort Hof samtykt i denne Aftrædelse, dog med den Betingelse, at Kongen af Sachsen igjen sættes paa sin Trone, og at dens Succession sikkres hans Broder, Prinds Anton, vor Keisers Onkel, i hvis Skjebne Wienercabinettet tager den meest levende Deel. Jfølge dette skal ogsaa Rusland og Preussen paa deres Side have indvilget i at afstaae fra deres Fordring at Sachsen skulde gives til den nærværende Hertug af Sachsen Weimar, hvortil Planen var lagt. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Den 10de August. Hs. Majestæt Keiseren har allerede ansat adskillige Officerer af den Keiserl. Kongel. Armee ved de Regimenter, der skulle oprettes i Jtalien. - Af fremmed Tieneste ere følgende gaarde i østerrigsk Krigstjeneste; den russisk Keiserl. Major Baron Drost i lige Rang, de italienske Divisionsgeneraler Pino, Polombini, Zucchi- og Mazzuchali som Feldtmarschallieutenanter, de italienske Brigadegeneraler Villata Rugieri, PainiBertoletti, St. Andrea og Palucci, som Generalmajorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Strasburg, d. 14 Aug. Under Wienercongressen og indtil de europæiske Anliggender blive endte vedbliver den franske Armee at være paa Krigsfod. Langs Rhinen og i det franske Flandern sammentrækkes for nærværende Tid mange Tropper. - Ogsaa de allierede Magter forblive under Vaaben. Fra Schweiz til Nordsøen er trukket en stærk Militairlinie. Overrhinen og Mosel ere besatte af Østerrigerne; Preusserne staae mellem Mosel og Maas, og Engellænderne, Hannoveranerne og Hollænderne i Belgien. De langs Grændserne endnu under Vaaben værende Allierede udgjøre 200000 Mand. Gent, d. 12. Aug. Efter gjensidige Ceremonievisiter mellem de engelske og americanske Befuldmægtigede holdtes sidste Mandag den første Sammenkomst imellem samme i de americanske Underhandleres Hotel, hvilke samme Dag havde erholdt Depescher fra deres Regjering. Hr. Goul born skal med sit Følge beboe nogle Afdelinger af det forrige Cartheuserkloster. Dette havde givet Anledning til det falske Rygte at Kongressen selv skulde holdes i Cartheuserklosteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Jtalien, den 4 Aug. Ved en Keis. Kongel. Proclamation ere de forhenværende illyriske Provindser erklærede for en integrerende Deel af i østerrigsk Keiserdømme. - Keiseren af Østerrig ventes i næste Maaned til Mayland. Denne Stad, Universitet, som har været lukket i syv Aar, blev igjen aabnet den 22 Juli sidstleden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Hos Forskes Ras Ellevte Aargang. No. 770. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldn. Forsendes, i Følge Kongel. allernandigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 August 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
Bidrag til Dagens Historie. Fortsættelse, see Nr. 53.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-27
J det temmelig lange Mellemrum, som denne Skildring af Napoleon, ikke af politiske eller philosophiske, men ene af physiske Grunde standsede, har dens Forfatter havt Leilighed til at blive bekjendt med mange forskjellige Domme, saavel for, som imod denne Aarhundredets mærkværdigste Mand. Jntet er naturligere, end at en Monark, der stræbte efter at give Europa en ny Form; der handlede paa een i alle borgerlige Sysler høist indgribende Maade; der i alle sine Jdrætter havde et Kjæmpemaal for Øinene, der, efter at have aflagt de meest glimrende Prøver paa sit Heltemod, søgte og fandt Anledning nok til ved store, blændende Handlinger at opvække Mængdens Beundring; der havde den Lykke at leve i en Tidsalder, hvor Alting bevægede sig i et convulsivisk Kredsløb - intet er naturligere, end at paa saadan en Tid en saadan Mand maatte staae som et sjeldent Meteor paa Europas politiske Himmel. J jo længere Frastand, man befandt sig fra dette Meteor, desto mindre var man i Stand til at kunne see det i dets rette Skikkelse eller til at kunne bedømme de Virkninger, som det havde paa de Nationer, over hvis Jssedet svævede, og medens man langt bort derfra frydede sig over dets herlige Glands, følte de, der stode det nærmere, alle dets ulyksalige Virkninger. Den, som fra den modsatte fjerne Kyst seer en høit luende Jld, har stundom Møie ved at bestemme, om det er en Glædesild eller en brændende Stad. Lykkeligviis have de Virkninger af Napoleons Regjering, som vi have følt, ved en heldig Beliggenhed, i det høieste kun været financel eller commerciel ødelæggende; men ikke have vi seet vore Sønner føres til Spaniens Sletter eller Ruslands Ørkener, for aldrig at vende tilbage igjen, ikke have vi seet vort Riges bedste Stæder udsuges og plages af Napoleons Krigere. Jntet Under altsaa, at de, som uden dyb Eftergrandskning, i en Række af Aar blot have betragtet Frankerhøvdingen fra sine blændende Sider, ligesaa lidet kunne taale at see hans Handlinger fremstillede i deres rette, skjønt usædvanlige, Lys, som den, der i lang Tid har vandret i Mørke, kan udholde at see Solens Straaler uden at blændes; dertil kommer endnu, at Egenkierligheden sjelden tillader, at give Slip paa Meninger, som man længe og ivrigen har forsvaret, allermindst naar Erfaringen og Handlingernes Udfald tvinge os tilat tilstaae, at vi i det mindste have bedraget os i vor indbildte Forudvidenhed. Forfatteren tilgiver derfor af sit ganske Hjerte dem, der eengang med den fire Jdee i Hovedet, at Alt, hvad Napoleon, har gjort var godt, retfærdigt og klogt, at alle disse fordømme alt, hvad der siges imod ham; han tilgiver ogsaa gjerne alle dem, der hidtil have draget Fordeel af den Despotisme og Aandstrældom, der var saa adskillelig forbunden med det Napoleonske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Ved en stræng Conscription holdtes Regimenterne fuldtallige, og allene i Aaret 1804 bleve 60,000 Mand udskrevne. - Finanternes Tilstand søgte man at Tildre Folket fra en meget glimrende Side. Fortsættes.) IIII
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
(Jndsendt.) Fædrenelandskjerlighed. Brænd høit, brænd varigt i vort Norden, Du Fædrelandets Kierlighed! Gjor Manden kjek i Slagets Torden, Og nyttig i den gyldne Fred! Ch. Thaarup, Hvo kan udtale dette Ord, uden med dyb Ærefrygt, og inderlig Følelse, at tænke paa Oldtids- og Middelalders hedenfarne Forfædre, Efter Aartufinder læse vi Romeres og Grækeres stolte Handlinger og daadfulde Foretagender, og vi beundre denne store Dyd hos disse Nationer, hvor endnu ikke den luttrede og høiere Tanke om Altbestyreren, og hans sande Dyrkelse vare udbredte. Vore Old forfædres store Bedrifter og kraftfulde Handlinger læses med lige Beundring og Følelse, som opvækker fornyet Kraft, og som i det den viser Oplysningens Tilstand paa de Tider, endnu mere sætte os i høi og hellig Forundring over hvad Mennesket i en fri og uafhængig Tilstand kan udrette, naar det føler for sin egen Kraft. Middelalderen fremviser ikke mindre store Exempler paa denne Dyd. Schweitzer nes, Hollændernes og Engellændernes Bedrifter, og kraftige Handlinger, have noksom godtgjort, at Fædrenelandskjærlighed er som en electrisk Jld, der berører Fyrsten og Bonden, og tvinger begge til i Forening at handle og udøve denne Dyd, som skal redde enhver Nation fra politisk Undergang. Men vanskeligere er der for Fædrenelandsvennen, for Patrioten, der skuer alt om sig, med faste og kraftfulde Blikke, at finde denne Dyd udøvet i den senere Tidsalder. Vel har America fremvist det skjønneste og lærerigste Exempel paa, hvad den formaaer hos en Nation, der ene og allene vil sin Selvstændighed, og om endog dens tidligere kraftfulde Jd, synes at være svækket, saa mangler kun en stærkere Berørelsespunkt for at hæve den til sin forrige Glands. Spaniernes brændende Fædrenelandskjerlighed have, til Trøst for undertrykte og angrebne Nationer, givet et herligt Exempel paa, hvad Mennesket formaaer, naar det uforskyldt nedtrykkes og angribes. Det store franske Colos, af uhyre sammensatte Statskræfter, som veltende sig ned fra Pyrenæerne i Spaniens Sletter, har intet udrettet imod dette kjække Lande Beboere. De Frankrig engang omstraaledes af saa megen Glandspillede Fædrenelandskjærlighed der en ædel Rolle Ved alle disse Betragtninger om den Dyd hos Folkeslagene, som vi have omtalt, og hvorved de største Handlinger ere udrettede, gaae vi igjen tilbage til vort kjære Fædreneland, hos hvis Beboere vi med sand patriotisk Varme altid have fundet denne Dyd, og hvis Udøvelse aldrig have manglet Dyrkere, men som i Rækken af de store Begivenheder og Tildragelser, synes at have taget en saadan forandret Vending, der ikke kan have fordeelagtige Virkninger. Har denne Dyd forhen lede til de største og vigtigste Fordele for vort Fædreneland, Har Religionens høje og uskatteerlige Sandheder altid billiget samme? Hvi skulde vil de ikke vedblive at dyrke den, Lader os, opflammede ved Tanken om hvad forhen er skeet og endnu kan skee, i samdrægtig Forening virke til dette store Maal.