Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-10-15
Frankerig. Jfølge en Skrivelse fra Keiseren til Stordommeren, Hertug af Massa fra Hovedqvarteret i Dresden den 14 Aug. er ved et Senatus=Konsult af 28 Aug. en Dom af Assiseretten i Brüssel, hvorved de for begaaet Underslæb af flere Stillioner tiltalte Agentere ved Octroien i Antwerpen vare frifundne og Staden, Antierpen endog idømt Procesomkostningerne, an nul leret, og Kassationsretten paalagt at søgsøge de Anklagede saavelsom de for Bestikkelse sigtede Dommere for en anden Keiserlig Ret. Endskjøndt - hedder det i Keiserens Skrivelse - Vi vil, at Domstolene skal forvalte Retten med den største Uafhængighed, kunne Vi dog ikke under nærværende Omstændigheder, da det skeer i Vort Navn, ignerere eller taale slig en Skandal, saalidet som tilgive, at Vestikkelsen viser sig triumfirende og med opløftet Hoved i vort gode Stæder Brussel og Antwerpen: Og til Slutning, Vi haabe ved denne retfærdige Kjendelse at trøste vor gode Stad Antwerpen og give den et Beviis paa den Omsorg, Vi selv midt i Liiren og under Krigs Omstændighederne bære for vort Folk. Riggjournal nopstiller en interessan Patallele imellem Syvaarskrigen og nærværende Krig. Anledningen. Hensigten og Krigsskuepladsen vare de samme. Som sto Statsmand og Feldtherre tildrog Frederich sig Europas Blik. En Prinds der syntes saa overlegen i Regjerings konsten, maatte vække Mistanke. Under Politikens Maske trænger Avind ind lige til Hofferne. Østerrig tilgarFrederich lige saa lidet Schlesiens Jndtagelse, som hans voxende Indflydelse i Tydskland, det hidsede alle Kabinetter imod ham, og i det Øieblik han havde befæstet Dresden (1757) styrtede Frankerigs, Østerrigs, Ruslands, Sverrigs og de tydske Rigskredses forenede Armeer løs paa ham. Paa eengang trænger den franske og Rigsarmeen, 80,000 Md. stærk, ind i Sachsen, 20,000 Svenskere angribe Pommern, 100,000 Østerriger overfalde. Schlesien og 90,000 Russer rykkede frem igjennem Øst preussen. Omringet af saa talrige, overlegne Fjender, styrter Frederich med Lynets Fart snart over den ene, snart over den anden, trænger ind i Bøhmen, truer Pragt slaaer Franzoserne og Rigstropperne ved Rosbach, iler til Schlesien og vinder det afgiørende Slag over Østerrigerne ved Lissa. J samme Øieblik syntes han at staae i Spidsen for alle fine Armeer. Jmidlertid var Lykken ham ikke altid tro. Slaaet ved Hochkirchen og Kunnersdorf, vare hans Kommunicationer afbrudte, hans Provindser overfaldne og hans Hovedstad taget; hans Fald syntes uundgaaeligt; men han bliver rolig, eftersporer sine Modstanderes Feil, bøder ved sine hurtige Bevægelser paa det ringe Antal, stiller sig imellem de fjendtlige Armeer, slaaer dem efter hinanden, erobrer paa eengang Sachsen og Schlesien og foreskriver 1763 de allierede Magter Freden. Naar nu en Prinds med et fattigt Land, uden Allierede, uden Ressourcer, uden Penge, jo man kan sige uden Nationalarme, kunde overvinde saa mange forbundne, Monarker, med hvilke Blæn værker smigrer da nærværende Koalition sig, Denne har imod sig et umaaleligt Rige, Frankerig, Jtalien, Neapel, Dannemark, Sachsen, en stor Deel af Tydskland, et Folk, som i 20 Aar er samilariseret med alle Triumser, en Souverain, som har taget sine Fjenders Hovedstad, og slaaet deres Armeer. Hvad Sammenligning er der imllem Preussens og Frankerigs Ressoureer, imellem det Geni, som stiftede hiin øiebliklige Secondair=Magt, og det Geni, som nu staaer i Spidsen for det store Riges evige Bestemmelse. Unægteligt var vet ved sine første Feldttog Frederich vandt sine Troppers Tillid; men hvad betyder Slagene ved Mol witz og ved Prag imod 20 Aars Undergjerninger og imod det udødelige Jena=Slag, paa hvis følgende Dag kun Mindet og Frederichs Bedrifter var tilbaget. Vore Fjender lade altsaa kuns deres skuffende Haab fare, hvormed de længe have drømt om et Folks Ydmygelse, hvis Hæder er bygget paa deres Foretagender og hvis Magt deres Ærgjerighed befæstede. Forgiæves tillægge de deres forvovne Angreb de store Navne af Frihed og Uafhængighed. Med Eftertryk tale de om ædle og liderale Ideer og miskjende den ædle Aand, hvormed Vi forkaste Engellands Søetyrannie. De deklammere imod det, som de kalde Kontinental=Overmagt, og understøtte blindthen Overmagten paa Havet. Men Frankerig vil ikke antage de tilbudne Lænker. 40 Millioner tapre og vindskib lige Mennesker taale ikke Fornedrelse, og tidlig eller sildig ville Havene aabnes for deres Virksomhed, ligesom Fastlandets Vii er det for deres Mod.