Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-01
Efter Hr. Peder Lychesen, fierde lutherske Præst 1727. Hr. Claus Jacobsen, femte lutherske Præst, i Embede 5 Aar. 1732. Hr. Christian Mølmarch, sette lutherske Præst, i Embede 7 Aar. 1739. Hr. Morten Eeg, syvende lutherske Præst i Embede 28 Aar. 1740. Jeg Peder Olufsen Leth, sette lutherske Degn. - 1767. Hr. Peter Andreasen, ottende lutherske Præst. - Gud give os med alle Troende en glædelig og ærefuld Opstandelse paa den yderste Dag Bekollet og opsat i Aaret 1781. Peter Olufsen Leth. 1782 den 16de Junii holdt han sit Inbelaar, efterat have været Skoleholder i Giislew 6 Aar; Klokker, Korsdegn og Kathechet i Rudkiøbing paa Langeland 3 Aar; Vicarins i Søllinge 3 Aar; og virkelig Degn i Søllinge 39 Aar; altsaa i Embede 51 Aar. Samt Stifter af den for Søllinge og Hellerup Meenigheders Deger 65 R. R. ne=Enker med Kongelig Approbation oprettede Fundatz, af 17de September 1777, der giør ham for sin Ædelmodighed megen Ære, og var at ønske, at andre, enhver i sit Fag, vilde giøre ligesaa. Efterretning om den bedste Maade, at alle Slags Sædefrøe ei skal forvandles eller udarte. (See Nr. 42.) 1) Man skal ethvert Aar sætte i den selvsamme Hauge saadanne Vexter, for at bære Frøe, som af andre hosstaaende ikke kan imodtage nogen Udartning; følgelig sætter man aldrig tillige Hvidkaal, og Rødebeder; aldrig tillige Hvidkaal, kruset Grønkaal, Safvikaal, rød Hovedkaal, men vel Brunkaal, eftersom den imod den Tid Hovedkaalen staaer i Blomster, har mestendeels afblomstret; man sætter heller aldrig tillige flere Sorter Brunkaal eller Vinterreddiker paa engang. 2) Naar der først giøres Begyndelse med at avle Frøe, skal saadanne Planter udsøges dertil, som ingen Mangler har, og er ægte. Thi af uægte Frøstokke avles uægte Frøe. 3) Man bruger til det tilkommende Udsæd enhver Sort Frøe, saalænge som den kan godt komme frem af Jorden; man avler altsaa f. Ex, hvert femte Aar enhver Sort Kaal; og heller hvert Aar en, eller hvem der har tvende Hauger, tvende Sorter. 4) Eftersom man ikke kan forhindre, at noget udarter, enten formedelst Blomstrene af en anden Sørt af samme Art, i Naboens Hauge, eller ved Insekternes Tilførsel, saa skal man desaarsag vælge det til Udsæd, som er fuldkommen ægte. Naar disse Regler iagttages, skal man kunde erholde enhver Art af Haveplanterne udi sin ægte Tilstand og Skik Nor i 696 Nr. kelse, samt ikke have Aarsag til at klage over nogen Udartning. Endelig gives og dem, som enten allerførst have tiltrædet en Huusholdning, eller hidindtil aldrig har avlet nogen Slags Frøe, og nu først vil begynde en Anledning, hvorledes de skal inddeele bemeldte Avling, naar de vil forekomme Udartningen, og dog bestandig have Forraad af opvoxende Frøe, og dog alligevel i et Aar avle saa faa forskiellige Arter, som mueligt. Det forstaaes af sig selv, at man udi de første Aaringer maa avle flere Slags, end udi de følgende behøves, og at, naar man forlanger strax alle Slags hiemmeavlede Sorter, maa optrække et og andet Slags Frøe, som er Udartning underkastet, udi en anden Hauge. Men i Forveien vil jeg sætte dette, for ikke at giøre Jnddeelingen for vidtløftig, at jeg udelader følgende Slags Frøe, som, naar man kun vil avle et Slags deraf, er det ingen Udartning underkastet, og kan være lige godt, enten det fortplantes ved gammelt eller nyt Frøe, nemlig 1) Portulak= og 2) Thymianfrøe, som man i det ringeste maa anskaffe sig hver andet Aar, 3) Petersillie= og 4) Karsefrøe, i det mindste hver tredie Aar, 5) Kiørvel- og 6) Græskarkierner, hver fierde Aar, og 7) Agurkekierner, og 8) Spinatfrøe, hver slette Aar, men ellers kan man samle bemeldte Frøe, uden at foraarsage nogen Udartning, saa ofte man vil (Fortsættelsen følger.)