Berlingske Tidende, 1781-07-01
Ligesom det saaledes til Agerdyrkningens og Landvæsenets Forbedring staaer enhver Lods=Eier frit for, at indhegne den Jord, som han allerede for sig selv, uden Fælledsskab med andre, besidder; saa skal det ogsaa, til samme Øyemeed, være enhver Lods=Eyer tilladt, paa Forlangende at faae sine i Fællig liggende Jorder udskiftede og for sig selv paa eet, eller, hvor saadant ikke er mueligt, da paa 2, eller høyt 3, Steder samlede, dog, hvor ikke særdeles Omstændigheder maatte hindre det, heldst paa eet Sted, som det nyttigste. Naar altsaa endog ikkun een Lods=Eier i en Bye, hvad enten han eyer lidet eller meget af Hartkornet i Byen, forlanger sin Andeel af Byens Mark udskiftet, skal saadant skee, hvad enten den hele Byes Marker forud fra de paagrændsende Byer for sig selv ere indhegnede eller ikke. Dog bør i sidste Fald strax og forinden nogen speciel Udskiftning foretages, Byens Marker ved Skiel og lovlig Merke adskilles fra de tilstødende Byers Marker, saaledes at det da strax bliver fuldkommen afgjort, hvor Hegnet imellem Byerne i sin Tid skal gaae. Og dersom det i slige Tilfælde hænder sig, at den ene By haver Agre eller andre ikke alt for betydelige Jordstykker ind paa den anden Byes Mark, som maatte forvolde, at Gierdet eller Diget ey allene ikke kunde gaae lige, men og tillige vilde blive længere end det ved en ligere Gang behøvedes, da skal saadan Jord først udskiftes, og vedkommende Lods=Eyere for disse Agre eller Jordstykker tage Vederlag paa er andet beqvemmere og til deres øvrige Jorder grændsende Sted, som ikke hindrer Digets eller Gierdets regelmæssige Gang. Med deslige Magelæg, saavelsom med de derved forefaldende Tvistigheders Afgiørelse, forholdes da i alt paa samme Maade, som i Henseende til Udskiftninger i Almindelighed herefter nærmere findes fastsat. Og skulle Bekostningerne paa Skiellets Bestemmelse og de dermed forbundne Magelæg udredes af samtlige deri deeltagne Byer, i Forhold til deres Hartkorn. Naar Byen saaledes først har faaet sit udvendige Markeskiel bestemt, skrides derefter til den specielle Udskiftning for den eller de Lods=Eyere, som attraae og finde tienligt at faae deres Andeel af Byens Marker og Enge inddeelt for sig selv. Og maae ingen af de øvrige Lods=Eiere modsætte sig saadan Udskiftning, men enhver skal (uagtet han selv endnu ganske eller tildeels forbliver i Fælledskab) være pligtig til at befordre denne nyttige Sag, ey allene at lade enhver Lods=Eyer, som det forlanger, komme ud af Fælledskab med ham, men endog i Forhold af det ham i Byen tilhørende Ager og Engs Hartkorn, sammenlignet med hele Byens Hartkorn, at tage Deei Bekostningerne ved Opmaalingen af en beskikket Land=Jnspecteur eller Landmaaler, ved Taxationen af uvillige Mænd, og ved Udskiftningen af en Land=Jnspecteur, eller, under de herefter fastsatte Betingelser, af en Landmaaler, med flere til Udskiftningen nødvendige Forretninger. Da Jordernes Forhold til Hartkornet endog i een og den samme Bye, af adskillige Aarsager, og især formedelst de sig den den seeneste Matriculs Forfatning af een og anden Lods Eier foretagne Landvæsens og Agerbrugs Forbedringer, kan være meget forskiellig, og Hensigten ved Udskiftning af Falledskab ingenlunde er at tilvende eller fravende nogen LodsEier Jord og Eiendom, eller, imod al billighed, at tilbringe ham Frugten af en andens Flid og Forbedringer: men allene, at enhver Lods-Eyer kan, efter Vedkommendes Eragtning og efter Omstændighederne af Byens Størrelse og Markernes Beliggenhed, samlet og paa eet eller høyest paa 2 a 3 Steder faae al den Jord, han tilforn har havt adspredt paa adskillige Steder, saa skal ved deslige Udskiftninger en ten af en heel Byes, eller af en eller flere enkelte Lods=Eieres, Jorder, allene sees paa, uden Hensigt til Hartkorn, hvad og hvormeget enhver Lods=Eier er i Besiddelse af eller haver i Brug. Og for hvad Jord en Lods=Eier mister ved Delingen paa eet Sted, skal ham paa et andet Sted igien gives ligesaamegen og ligesaa god Jord. Men i Fald den Jord, som han faaer igien, ikke i alle Maader befindes ligesaa god, som den han mister, da skal ham derimod igiengives mere og et større Stykke Jord, saa at han i Størrelsen saaer Vederlag for det han taber i Henseende til Jordens Godhed; ligesom han og, i Fald den Jord ham tildeeles skulde befindes bedre, end den han forhen har været i Besiddelse af, faaer et i Forhold til Jordens Godhed mindre Stykke. Skulde imidlertid nogen Lods=Eier formeene, at en anden er i Bisiddelse af mere Jord, end han haver lovlig Adkomst til, og førstbemeldte Lods=Eier paa nogen saadan Jord, som, efter hans Tanker, af den anden uretmæssig besiddes, gjor Paastand, da bør den, der fremfører slig Paastand, skrivtligen tilkiendegive og fremvise sine Rettigheder til Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne, som derefter afgive deres Eragtning, om Delingen skal gaae for sig, eller Tvistigheden først til Afgiørelse ved Lands Lov og Ret skal afvises, da Udskiftningen (for at spare Bekostningerne og Arbeydet ved Jnddeelingen) saalænge beroer, indtil Spørsmaalet endelig bliver afgjort, om Sagen er af den Beskaffenhed, at den, i Henseende til Eiendom Retten, ikke kan tilendebringes, uden at henvises til Rettergang. Og paa det at i den Henseende kan haves desto større Sikkerhed for, at paa den ene Side ingen unødvendig Rettergangs=Trette tillades, og at derimod heller ingen Jord Eyer paa den anden Side betages sin lovlige Ret, i Tilfælde at samme ikke uden ved ordentlig Rettergang kan bestemmes, da skal det allene ved Hs. Majestæts Rentekammers Kiendelse, eller, i Sager af den Beskaffenhed, at de Hs. Majestæts allerunderdanigst blive at foredrage, ved Hs. Majestæts egne allernaadigste Resolution, endelig afgiøres, hvorvidt slige med omtvistet Eiendoms Ret forbundne Sager til Lands Lov og Ret bør henvises eller ikke, til hvilken Ende Amtmandens og Landvæsens-Commissariernes Eragtning i dette Fald hvad enten Parterne samme paaanke eller ikke, altid til Rentekammeret skal indsendes, og ikke iverksættes, førend samme eller Hs. Majestæt Selv der paa have resolveret. Ligesom ved Erfaring er befunden, at en enkelt Lods=Eier i en Bye, naar han uden foregaaende Opmaaling af heele Byens Jorder, og altsaa uden almindelig Delings-Plan for hele Byen, er bleven udskiftet af Fælledskab, ofte haver faaet sine Jorder paa et saadant Sted, at derved er bleven lagt Hindring i Veyen for de øvrige Byemænds Udskiftning, eller i det mindste foraarsaget, at samme ikke har kunnet blive saa beqvem, som den med Rette burde, saa følger ogsaa af saadan Udskiftning efter blot særskilt Opmaaling af een eller nogle enkelte Lods Eyeres Jorder, at Bekostningerne forhøyes, da Vedkommende maae betale, foruden Udskiftningen selv, tillige tillige tvende Opmaalinger nemlig: deels af den Strækning, hvor den, som udskiftes, skal tildeeles sin Jord, og deels af hans forhen havte Jorder, hvilke sidste, naar siden videre Udskiftning skal skee i Byen, paa nye maae opmaales som, naar hele Byen strax blev opmaalt, kunde undværes. Hs. Majest. vil og befale derfor allernaadigst, at, uagtet ikkun nogle faa, ja endog ikkun en eeneste af Lods=Eierne i en Bye maatte forlange at blive udskiftet, skal dog hele Byens Jorder paa samtlige Lods=Eyeres Bekostning strax opmaales og derover forfattes Karte, og bør ved denne almindelige Opmaaling, ligesom al Byens øvrige Jord, tillige komme under Maal Byens og enkelte Mænds Tofter, enten de ere indhegnede eller uindhegnede, dog saaledes, at disse Tofter, saavidt Planen til Byens almindelige Udskiftning det efter Omstændighederne tillader, skulle tillægges sammes Eie eller Bruger. Men hvor saadant ikke, uden Hinder i Byens almindelige Udskiftning, kan skee, der udskiftes bemeldte Tofter efter Størrelse og Godhed imod anden Jord, saavidt Omstændighederne det tillade, og ingens Nettigheder derved fornærmes. Naar saaledes Opmaalingen af Byens samtlige Jorder er fuldført, skal Amtmanden Landvæsens-Commissairerne og den Land=Jnspecteur eller Landmaaler, som til at forrette den derefter forehavende Deeling antages, udi samtlige Lods Eieres Overværelse og ved fælleds Overlæg med dem, udkaste en almindelig Plan til hele Byens Udskiftning, alt til at forebygge, at ikke den særskilte Udskiftning af een eller nogle Lods Eieres Andeel, som for det første, i Fald ikke alle Lods=Eierne med det samme ville gaae ud af Fælledskab, foretages, skal blive hinderlig i Byens videre Deling. Og endskiønt der ikke strax kan lægges en saadan almindelig og nøye bestemt Plan, som i eet og alt i Tiden kunde følges, siden Taxationen af de Jorder, der ikke strax blive udskiftede, da først, naar saa dan Udskiftning skal skee, iverksættes og følgelig tilligemed andre Omstændigheder, der imidlertid kunne indløbe ved Kiøb og Salg, Jordernes Forbedring, med videre, der ofte maae gjøre en nødvendig Forandring, saa skal dog ove den saaledes udkastede almindelige Delings Plan forfattes en nøyagtig Beskrivelse, som bør følge Kartet, til Efterretning i Fremtiden. Efterat paa denne Maade Delings=Planen i Almindelighed er fastsat, og Vedkommende altsaa kunne vide det eller de Steder, hvor den eller de Lods=Eyere, der have forlangt Udskiftning, blive at tildeele deres Jorder, skal saavel over de Jorder, enhver af disse Lods=Eyere besidde, for saavidt samme komme under Delingen og ey fremdeles af Besidderen beholdes, som og over de Strækninger, hvor dem igien for samme skal tillægges Vederlag, foretages en ordentlig og lovlig Taxation ved uvillige Mænd, som dertil af Retten udmeldes, under den til Delingen antagne Land=Jnspecteurs eller Landmaalers Anførsel og Bestyrelse. Og naar saadan Taxation er foretagen, skal, forinden samme afhiemles eller nogen Deling derefter iverksættes, samtlige Lods=Eyeres skriftlige Tilstaaelse indhentes, om de med den skeete Taxation ere fornøyede eller ikke, hvilken Tilstaaelse, eller i andet Fald deres Erklæring: at de forlange ny Taxation ved et dobbelt Antal Taxeringsmænd, de da skulle være pligtige at give førend Taxations-Forretningen i Retten afhiemles, nemlig: Jordegods-Eierne for deres Bønder (undtagen for saavidt Udskiftning skeer imellem Hovedgaards-Taxt og Bønders Jord, i hvilket Tilfælde Bøndernes Erklæring skal indhentes, og i Almindelighed ingen saadan Udskiftning bør skee uden Rentekammerets Forevidende og bifald, i Overeensstemmelse med efterfølgende §. 25.) og Beneficiarii for sig selv og deres Fæste=Bønder, skriftlig paa Taxations=Forretningen førend den afhiemles, og Selveier=Bønder, som eye selv Herligheden til deres Gaarde, i Fald de ikke skriftlig paa Taxations=Forretningen erklære sig, da inden Tinge den DagTaxationen efter foregaaende lydelig Oplæsning afhiemles; men enhver Lods=Eyer, som ikke saaledes førend Afhiemlingen, enten skriftlig paa Forretningen eller mundtlig for Retten, lader svare eller erklærer sig, skal ansees som fornøyet med den foretagne Taxation, og Afhiemling derefter skee. Udfalde da forbemeldte Erklæringer derhen, at alle Lods=Eierne udtrykkelig eller stiltiende tilstaae at være fornøyede med Taxationen, da bliver denne inden Retten af TaxeringsMændene edelig afhiemlet, og bør i den Forretning, som derover fra Retten udstædes, tillige indføres berørte Lods Eiernes Erklæringer, hvorefter Taxationen skal være og blive usvækkelig, samt Udskiftningen efter samme foretages. Men dersom een eller flere af Lods=Eierne ved deres Erklæringer forlange ny Taxation ved et dobbelt Antal TaxeringsMænd, da bør den første Taxation ey afhiemles, men derimod strax fra Retten udmeldes dobbelte Taxerings=Mænd, om hvis Forretning, naar samme ligeledes under den deelen de Land=Jnspecteurs eller Landmaalers Anførsel og Bestyrelse er fuldført, Lods=Eyernes Erklæring en indhentes, men samme bliver paa lovlig Maade til Tinge at afhiemle, og, naar dette er skeet, Udskiftningen derefter at foretage og fuldføre, uden at nogen videre ny Taxation siden maa tages eller tilstaaes. Til alle deslige Taxations=Forretninger, saavelsom dem, om hvilke herefter meldes, maae allene udnævnes Gaardmænd og Avlsbrugere, men ingenlunde Huusmænd og Jnderster; og skulle Taxations=Mændene være pligtige, efter Aftens Varsel at møde paa Aasteder til Forretningens Foretagelse. J Betaling for Forretningen skal enhver af dem gives 48 Sk. for hver Dag, som til Taxationen medgaaer, og ligeledes for den Dag de møde for Retten til dens Afhiemling.