Viborger Samler, 1833-03-19
Efter en levende Modstand erholdt den irske Oprørsbill den 5te Marts, eller rettere den 6te om Morgenen sin første Læsning med 468 Stemmer mod 89. Denne Ministrenes Seir yttrede strax en gunstig Jndvirkning paa Coursen. Ved de fortsatte Forhandlinger over Billen holdt Hr. O'Connell den 8de en fire Timers lang Tale imod den. Hr. Hume androg paa et Amendment, at Huset ikke uden nærmere Oplysning kunde antage en Bill, hvorved Jrland sattes udenfor Constitutionen." Alderman Wood understøttede ham. Ved Sluningen af Modet bevægede Lord Althorp ham til at tage sit Amendment tilbage, hvorimod Hr. C. Buller den 11te om Aftenen androg paa et nyt : "at dette Huus var beredt til, at forstærke Regjeringsmagten i Jrland, og gjøre den derværende criminelle Retspleie virksommere, men dog ikke var overbeviist om Nødvendigheden af en saa overordentlig Forholdsregel." Alle disse Forsøg frugtede imidlertid Jntet, og den anden Læsning antoges næste Morgen henimod Kl. 1 1/2 med 363 Stemmer imod 84. Den 13de skulde være Committee. Medens Tvangsforholdsreglerne saaledes gaae rask fremad i deres legislative Udvilling, blive Ministrene, for ikke at forskjærtse Parlamentets Gunst, og for at indløse deres givne Løvte, heller ikke tilbage med Hjælpeforholdsreglerne. Om Aftenen den 8de læstes Grand-Juty-Billen anden Gang og den 11te foredrog Lord Althorp sin Kirkereformbill. Den fandt heftig Modstand hos Toryerne, især ivrede Sir Robert Jnglis og Sir Robert Peel imod samme. JHaargarnena - midlertid passerede den første Læsning uden Stemmegivning; men da Ministrene allerede vilde ansætte den anden Læsning til den næste Dags Aften, reiste Toryerne et almindeligt Raab mod denne uanstændige Jilfærdighed, medens Lord Althorp, Lord J. Russell, O'Connell o. Fl. netop lagde Vægt, paa Nødvendigheden af at skynd sig. Jmidlertid gav Lord Althorp for saavidt efter, at Læsningen ansattes til den 14de; men da Sir Robert Peel forlangte Udsættelse til den 18de, maatte der stemmes og Ministrene seirede, nu med 187 Stemmer imod 46 – De fra Jrland indløbende Efterretninger indeholde den fuldstændigste Retfærdiggjørelse for Ministrenes Fremgangsmaade. Man erfarer nu, at der er begyndt paa - uvist om efter O'Connells Anstiftelse – at forlange contante Udbetalinger af Provindsialbankerne i Landstæderne. Den under O'Connells Jndflydelse staaende Presse synes at have givet Løsenet. J Kilkenny, Limerick, Clonmel, Gal way, Corf, a. have disse Machmationer allerede vakt Forstyrrelse, ogsaa i Dublin gjør man Mine til at overløbe Bankerne. Naturligviis lide alle Handelsinteresser derunder. Lykkeligviis ere Bankerne rigeligt forsynede med Penge; skulde det Onde imidlertid gribe om sig, saa vilde man nodes til en legislativ Suspension af de contante Udbetalinger. – De frygteligste Optrin vedblive at finde Sted i Grevskaberne. Stor Opsigt gjorde nylig et Mord paa Hr. Joseph Leonard, en anseet Catholik, der havde ladet en af sine Fæstere udpante, og derefter, paa Reisen mellem Waterford og Ross, blev Kl. imellem 2 og 3 om Eftermiddagen stenet ihiel paa Landeveien, hvorpaa Morderbanden afskar hans Ører og hængte ham paa et Træe. Den 11te afgik atter Tropper paa Dampbaade til Jrland. Den derværende Troppestyrke anslaaes til henimod 12000 Mand.