Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-29
J Nr. 95, gjennemgar Forf. de fleste af de forhen fremsatte og af mig modsagte Navne forklaringer; man kan jo ikke synge en god Vise for tidt. Heraf ses da nu at Alborg ikke kommer af isl. Alaborg, d. Ale borg, "ti Ala er ikke vort Al, men vort Alle, udtalt pa Norsk Et interessant Bidrag til Hallagers norske Ordbog. - Hærvig ikke af Hær og Viig, men af Englands Harwich; ti "J Danmark var Hærvig (Kallundborg) et Fiskerleie, men i England er Harwich bekjendt af et Søslag imellem de Danske og Engelske 884." – et tydeligt Beviis for at et Stedsnavn er kommet over til os, og ikke vice verse, fr. Camden p. 326!" Dette Beviis er ligesa fortræffeligt, som Forklaringen af Navnet. - Horsens "aldeles ikke af Hors næs, som jeg mente; "Savel den der slagne Brakteat med Hesten, pa gammel Jydsk Horsen (pa ny Fynsk Horset), som Stedets ældgamle Segl med Hesten og Benævnelsen Horsenes, Horsnesse By, viser Oprindelsen!" Dette var den allerførste Punkt, hvori jeg tiltradte Forf. Mening, og jeg erklærer med Fornøielse at jeg herefter aldeles ikke vil udlede dette Navn af Hors næs, men af Horsenes eller Horsnesse By. - Assens ikke af Asanes; men af Adser, Asser, Ascher. Hvem dette har været oplyses ikke; maske den samme gode Mand, som Afsyrien, har Navn efter Skulde ikke Jssefjorden have sit Navn af sl. Jssaschar, Udledelsen, af det isl. Isafjorde – er vel "søgt sa langt borte, at det med rette ma forkastes." At forklare Fladstrand, Græsholm, Holme Sandvig, Nyborg, Ringsted, Tarn borg, Tarnby o. desl. af det engelske, havde jeg erklæret forgjeves; men ikke bevist det! Nar Beviset derfor bliver ført: "skal jeg (Prof. Larsen) ikke undlade at svare derpa, sa godt som jeg kan, men Magtsprog i den lærde Republik lader jeg som jeg enten ikke ser eller ikke hører." Jeg (Rask) ved ikke hvorledes jeg bedst skal undskylde det Magtsprog, at kalde sligt forgjeves" ja hvad mere er noget som "vi ikke behøve og ikke ville have o. s. v. ti det var egentlig hertil og ingenlunde til Profs. hele Forklaringsmade af det engelske, disse mine Ord henhørte. Hvad om jeg forsøgte nogle lignende Forklaringer efter bedste Ævne? Herved vil Sagen maske tillige vorde mere indlysende. Først da: Vesterport, burde vel egentligen skrives med W. da den ud. Tv. har sit Navn af det eng. West, port findes ogsa i flere engelske Navne; f. C. Gasport, Portsmouth, sa og i andre med Engelsk forvandte Sprog, f. C. portug. Oporto eller Porto, hvor o kun er en Artikel ligesom ogsa i flere Sprog; f. C. Taheiti og Otaheiti. Vestergade af eng. West., Vesten, og gaae, en Port, Vesterport er n. vist flyttet, og har, da den blev først anlagt, ligget der hvor Vestergade nu er. - Gasegaden af det alt anførte Gosport, bare med gate isteden for port. Udledelsen af det isl. gat vilde være alt forsøgt, man ma jo dog først søge til det Angelsaksiske, som jeg (Larsen) kaldte Engelsk, og de dermed forvandte Sprog, hvor ogsaa den klare Oprindelse til disse Navne findes! Ja da Danmark var sade og folketomt", sa har Norge, vel været det endnu mere; det indses derfor ikke, hvor de Norske lettere kunde fa nogle Navne fra end fra England; jeg vilde da foresla at udlede Lindesnæs af Landsend, Arendal af Arundel, Tønsberg, i ældre Skrifter, Tunsberg, af Tunbringe. Ja hvem ved om ikke Rusland har sit Navn af Rutland, Kiev af Kew, et Lystslot med en berømt Have. Sommerfelt 6te Opl. S. 160. R. Rask.