JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
En saa godt som nye, særdeles smagfuld Jagtvogn med Calesche, alt efter Engelsk Modell, overordentlig let, med Jndretning til 1 og 2 Heste, og tienlig saavel til Lyst, som til Reisebrug, er formedelst Næringsforandring tilkiøbs for en meget billig Priis. Den anvises af Hr. v. Støcken i Slagelse, og af Hr. Giestgiver Plamboch i Krebshuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
3 a 4 fæsteledige Huse med tilliggende Ford lodder ere paa fordeelagtige Vilkaar at faae i Fæste eller Leie strax. Lysthavende melde sig hos P. J. Hansen paa Store Antvorskov ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
Fire Værelser med Kjøkken og 2de Spisekamre, samt et Stykke Haugejord anvises strax til Leie af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
Undertegnedes Boepæl er nu paa Hjørnet af denne Byes gl. Torv og Rosengade, i Hr. Kiøbmand Kalkars Gaard. Indgangen er fra Torvet. Slagelse d. 29de April 1821. v. Støcken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
At jeg Undertegnede har etableret mig som Bager i Gaarden No. 3 paa Slagelse gl. Torv, bekiendtgiøres herved. George Høyer. AUndertegnede er flyttet og boer nu paa Slottensgade No. 106, forhenværende Kiøbmand Blumentahls Gaard, tiener herved til behagelig Efterretning, saavel for de al mine Betyndere der forhen har forundt mig Arbeide med Damepynt og Skrædersyening, som for andre der for Ef tiden vil beære mig med deres Søgning, E. Wulff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
Jmellem nogle Slagelse og Omegns Beboere har længere Tid en Forening bestaaet, sigtende til, i Fællesskab at skaffe sig Læsning af det Vigtigste i Modersmaalets nyeste Literatur, uden at denne Udgivet kom til at stride mod de Jndskrænkelser, Tiden giør de Fleste til Pligt. Denne Hensigt kan formedelst de Deeltagendes Faghed nu mindre opnaaes. For da ved Fleres Sammenskud at formindske de Enkeltes Udgivter, om muligt forøge Læsningens Omfang, og lette Anskaffelsen af dette Middel til større Dannelse og gavnlig Underholdning, indbydes De, som i Slagelse og dens Omegn maatte ville tiltræde Foreningen, hos Undertegnede at lade sig underrette om, og undertegne dens Love. BlevMelemmernes Antal 20; vilde hver Enkelts aarlige Udgivt neppe meget overstige 3 Specier. Hvad iøvrigt ved Lovenes Revision, Salg af den brugte Læsning, aarlige Samlinger af Medlemmerne, o. d. l. til fælles Fordeel maatte være at fastsætte, vilde, naar de Tiltrædendes Antal var bekjendt, i en Sammenkomst være at omhandle, for hvilken da Tiden og Stedet nærmere skulde bekiendgjøres. Slagelse lærde Skole den 23de April 1821. Vithusen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
af en fortrinlig god Sort, meget Kakkoster, velsmagende og særdeles vel konserverede, ere at faae tilkjøbs i større og mindre Udmaal paa store Antvorskov ved Slagelse; ogsaa kunne de erholdes imod at forrette Arbeide derfor
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-01
Efterlysning. Sidstafvigte Fredag den 21de April, om Aftenen, er paa Veien fra Slagelse til Gudums Mølle fra sin Eier bortkommen en mørkerød Hoppe, 3 i 4de Aar gl., omtrent 9 Qvarteer høi og havde Forskoe. Den var samme Dag kiøbt paa Slagelse Marked og havde ved Bortgangen et gammel Dækken og en Sæk med Dækkengiord samt Grime og Mile, hvori begge Tøiler vare overslaane paa Hvo som om denne Hoppe kan give nøiagtig Oplysning skal erholde en god Douceur, naar man i denne Anledning henvender sig til Arvefæstegaardmand Peder Johansen i Aarsløv pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Den Vest- Siællandske Avis, eller: 6. Ugeblad Slagelse. den landske Historie uden- og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aarg. Løverdagen, den 5. Mai 1821. No. 36.) Løverdagen, den 5. Mai 1821. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Prinsen af Carignan, som var afreist over Mobena til Florents, havde der besøgt sin Svigerfader Storhertugen af Toskana, derfra vil han begive sig til Sachsen og i nogen Tid tage sit Opholdssted i Dresden. - Saasnart Efterretningen var kommen til Turin om Affairen ved Novarra, saa ilede strax alle Revolutionens Formænd til den Franske Gesandt for at bede om Passer; men han vilde ikke udstæde dem paa anden Maade end lydende paa at de skudle passere igiennem Frankerige. Alle disse Mennesker begive sig nu til Spanien. Saasnart Garnisonen i Castellet i Turin faae, at deres militaire Overhoveder toge Flugten, hvoraf en Deel ilede til Genua for der at indskibe sig, saa rømmede de strax Castellet og marscherede til Allessandrig. Om alle disse Begivenheder har man nu faaet omstændeligere Efterretninger. Der meldes nemlig: at man den 8de ventede i Turin hver Time paa, at faae Efterretning om, at Novarra var gaaet over. De øvrige Tropper havde trukket sig sammen, og uddeelte Proklamationen fra Allessandria, i det Haab at de skulle tilveiebringe en lykkelig Forening, dog rustede de sig tillige for at bruge Magten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Den 9de om Eftermiddagen hørte man kanonere: men om Aftenen sprængte paa engang den bekiendte Oberste Marsan ind i Staden med en Standart og bragte den Efterretning, at de havde lidt et fuldkomment Nederlag. – Tropperne, som vare 8000 Mand stærke, vare rykkede ud for at angribe Latours Tropper, som udgjorde 2500 Mand; men Latour havde kaldet det Østerrigske Militair til Hielp, som kun stod 1 1/2 Miil fra Novarra; disse passerede Tessinofloden og uventet stode nu 14000 Mand imod Jnsurgenterne. Da de ikke vare forberedede til nogen egentlig Bataille og ikke havde nogen ordentlig Anfører, saa gjorde de vel Modstand; men bleve aldeles slagne. Rygtet fortalte i Begyndelsen, at Tabet af de Døde var overmaade stort, men ifølge de sildigere Efterretninger skulle dog kun 32 Mand af Jnsurgenterne være faldne; men en stor Mængde blev saaret. 2 Brødre, som begge vare Officerer og hvoraf den ene tiente hos Jnsurgenterne og den anden ved Latours Tropper, fægtede ne Trefningen imod hinanden. Da Efterretninge om disse Begivenheder kom til Turin saa udbredt, sig en almindelig Bestyrte fe hos de Constitutionelle men Royalisterne yttrede Glæde derover. Endnu samme Nat afreiste mange Jndvaanere, ligesom ogsaa flere udenlandske Officerer, som vilde have taget Tieneste der, hvoriblandt en Oberstlieutenant Schulz fra Polen, som nyelig først var ankommen fra Neapel. Om Morgenen derpaa bleve mange Saarede bragte ind i Staden og der blev slaget Allarm. Borgergarden traadte under Vaaben. Men alt var kommen i en saadan Skræk, fornemmelig derover, at Østerrigerne havde blandet sig i Sagen uden nogen foregaaende Krigserklæring; at man ikke kunde tænke paa nogen Modstand, især da Staden var uden Garnison. Man erfarede, at Fienden allerede stod ved Vercelli. De faae Tropper, som endnu vare i Staden droge ud om Eftermiddagen for at kaste sig i Allessandrig; men allerede om Aftenen hørte man kanonere, og man troede, at de vare blevne angrebne af Østerrigerne, som med Raskhed havde vendt sig imod Allessandria. Nu var det at Giuntaen opløste sig. Alle vare som bedøvede, kun nogle unge Borgere reve Proclamationerne af og traadte dem med Fødderne. Misfornøielsen med General Latour var temmelig almindelig; da man beskyldte ham for at have betient sig af Fremmedes Vaaben mod sit eget Land. Man saae de forunderligste Optrin i hele Staden; man udskieldte Modstanderne: manomfavnede hinan en man svor at blive hinanden troe, og at ville holde sammen, forresten lod man alting roelig skee. Man var ikke forberedet paa nogen Ting. Først havde Begivenhederne i Neapel nedslaget Mødet og derpaa havde Uenigheden imellem Tropperne tilintetgjort alle Forhaabninger. Saaledes stod man forbauset og afmægtig og der fremtraadte ikke nogen Mand, som kunde holde Gemytterne sammen, der dog vare beredte til alting og forene dem til et fast Formaal, med svage Forhaabninger henvendte man sine Blikke til Allessandrig og Genua. Krigsministeren Santa Rosa sagde: vi vare endnu ikke modne dertil; men vi kunne ikke forlade vore Venner i Neapel. Den 10de droge Latours Tropper ind i Turin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Det skal dog være temmeligt roeligt i Kongeriget Neapel. De Østerrigske Tropper udbrede sig stedse videre Landet, og have besat Cosenca, Hovedstaden i Calabrien; de foregive, at de blive modtagne af Folket med det oprigtigste Venskab. Blot Morelli skal have samlet nogle Krigsfolk i Biergene i Apulien og beskiæftiger sig med at udplyndre Postvognene. Overhovedet skulle Røverbanderne begynde paa nye at vise sig virksomme. Efterretningerne fra Messina lyde forskiellige, nogle melde at General Rossaroli har tilligemed de flygtede Carbonaris opplantet et Frihedstræe og opvakt et Oprør, Andre sige, at det skal ikke have lykkedes ham at formaae Jndvaanerne at deeltage deri. Saameget er vidst, at Regieringen har erklæret, at han har forbrudt sit Liv, og at den samler Skibe af al Magt for at bringe Tropper over til Sicilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Cardinal Fabricio Ruffo og Marchele Circelli ere udnævnte af Kongen til Præsidenter for den nye Regiering; begge ere gamle Mænd paa 77 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
De have udstædet mange Dekretter, hvorved alle udenlandske Officerer blive afskedigede, alle Milits Regimenter opløste; alle Forfremmelser under Revolutionen tilintetgjorte og al Deeltagelse i de Carbonaris Selskab underkastet Livsstraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Hvad hører man vel fra Spanien uden at tale om Røverbander og Folkeudsvævelser. Ved Rivas i Spanien have Militserne adsplittet en Røverbande paa 200 Mand, hvoraf 17 bleve fangne og strax skudte. – Den bekiendte Merino, som var en berømt Guerille-Anfører i Friehedskrigen, havde nyelig forsamlet mellem Vettoria og Burgos en Bande paa 300 Mand og havde en Mængde Deeltagere i Staden Burgos selv, hvor man havde plantet Contra-Revolutionens Fane; men der marscherede Tropper imod ham fra alle Sider og han maatte tage Flugten til Biergene. – Jndenlandsk Ministeren har anmeldt i de Cortes Forsamling, at Statsraadet i Barcellona har seet sig nødsaget til at arrestere Biskoppen og flere anseelige Personer: denne Stad og at lade dem transportere til Majorca, da der hviler en betydelig Mistanke paa dem, om at de skulle have en Contra-Revolution isinde. Men man maae ogsaa tilstaae, at det der herskende Partie tillader sig saadanne Handlinger, som ikke kunne andet end irritere Geistligheden og Adelen. Saaledes har Garnisonen i Mallaga tilladt sig et Optog som var fuld af Spot mod Paven og Geistligheden. Ogsaa var den Cæremonie høist paafaldende hvormed man tillod sig i Cadix at begrave Despotismens billede. Man saae nemlig et stort Antal Personer, som bare brændende Voxfakler i Hænderne at gaae foran en sort behængt Liigvogn, hvorpaa man faae Despotismens billede i Skikkelse af en gammel Kone med en Dolk i den venstre og med Lænker i den høire Haand. Paa den Plads ved Begravelser som sædvanlig ere bestemte for den Afdødes Slægtninge, faae man Æsler behængte med sorte Kapper og et overordentligt stort Muulæsel, som bar en stor Stierne og Ordensbaand. Et talrigt Chor af Musikantere og Sangere istemte Liigsangene, Nogle Detaschementer af Nationalgarden og Garnisonen aabnede og sluttede Toget med nogle Kanoner. Om Morgenen blev Billedet kastet ud i Havet under Kanonernes Torden og Klokkernes Ringen. – De Portugisiske Cortes ville udstæde en Note til alle Europæiske Cortes i Anledning af Revolutionen i Piemont. De ere komne i Strid med Patriarken, af Lissabon, som ikke ubetinget vil aflægge Eed paa Constutionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Nyeste Post-Efterretninger. Der hviler over Europa i nærværende Øjeblik et vist dunkelt og hemmelighedsfuldt Slør, thi der synes at trække et stort politisk Uveir op, uden at man er istand til at forudsee hvor det vil bryde ud og hvad det egentlig vil blive til. Den store Russiske Armees fortsatte Marsch til Jtalien; de strenge Forholdsregler, som tages i dette Land i Forbindelse med den Misfornøielses Aand, der endskiøndt underkuet, dog bestandig giærer iblandt dets Jndvaanere, den Uroe, som begynder stedse meere at udbrede sig blandt det herskende Parthie i Spanien; de overordentlige Bevægelser, som foregaae i de tyrkiske Lande og som, om man end ikke forhindrer dem fra at komme til Udbrud, dog i det mindste søger saavidt som mueligt at forhindre fra at komme til Omtale, og endelig den fuldkomne Toushed om alle disse Begivenheder i Politikens Contrum selv, paa de Brittiske Øer, alt dette synes at forraade, at Enropa for Øieblikket befinder sig i en politisk Søvns Tilstand; men ledsaget af de heftigste Drømme; maatte Opvaagnelsen af denne Søvn, som begyndte paa Appeninerne, kun ikke skee paa Pyrenæerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
J de Spanske Cortes Møde den 8de April sagde Hr. Moreno Guerra: at han ikke troede at Sva nien har noget at frygte for Kofakkernes Jndbrud; fordi Frankerig paa den ene Side sætter den en uoverstigelig Grændse og England paa den anden Side ikke kan roelig see den Overvægt, som Rusland har paa Fastlandet og i Middelhavet, hvor det viser en betydelig Magt. – Man har ogsaa villet bestemt forkynde saavel over Frankfurt, som over Paris, at den Russiske Keiser havde givet Ordre til sin Armee, at den skulle standse i sin Marsch til Jtalien. Den Franske Journal des Debats har forkyndt denne Efterretning som bestemt. Jmidlertid fortælle de nyeste Efterretninger det modsatte; thi der meldes fra Wien under 21de April, at man den 23de forventer dertil det Keiserlige Russiske Regiment Keiser Franz, som hører til den Russiske Armee, der er bestemt til Jtalien. Spidsen af den første Colonne af den Russiske Armee ankommer den 26de i Presburg. Marschen forsættes uafbrudt, Armeens Størrelse angives i Wien, til at udgiøre omtrent 100,000 Mand, hvoriblandt 5000 Mand Jnfanterie med det fornødne Artillerie, Resten bestaaer af Kavallerie og Kofakker- og venter man ikke at den Russiske Armee vil kunne ankomme til Egnen ved Laybach, førend i Begyndelsen af Junii. J en Skrivelse fra Donau af 22de April forhandles udførlig om alle disse Bevægelser. Det hedder deri, at Krigsudrustningerne og Udtagelsen af Rekruter i Østerrig varer uafbrudt ved. Alle Tropper marschere til Jtalien. Borgerne begynde allerede at giøre Vagttieneste i Stæderne og Landeværnet sættes i Bevægelse. De Russiske Tropper marschere igjennem Østerrig i to Kolonner; men kun faae af dem komme til Wien. Da, (hedder det videre) Østerrigs Magt maae ansees fuldkommen tilstrækkelig for at vedligeholde Roligheden i Jtalien, saa maae man nødvendig, saaledes som det ogsaa antages, slutte sig til, at Russernes Marsch maae have en anden Bestemmelse. Det hedder endog, at England vil efterligne de Allierede Magters Exempel og forhielpe Hoffet i RiøJaneiro til at gjenoprette den gamle Orden i dets Europæiske Besiddelser; dersom dette er Tilfældet. saa vil det formodentlig have en nøie Forbindelse imellem Portugal og Spanien til følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Det synes, at imedens alle disse mærkværdige Begivenheder foregaae og vigtigere tilberedes, at den Europæiske Politik lader ud af Øiesynet, hvad der foregaaer i Tyrkiet og at den udviiser en fuldkommen Ligegyldighed derimod, uagtet Grækernes Opstand, istedet for at være undertrykket, tegner at udbrede sig videre og at blive stedse meere farlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Paa Hertugen af Genevois Befaling har General Latour nedsat en Krigsret for at dømme de Militaire og andre Personer, som have taget Deel i Revolutionen. Dette opvækker megen Bekymring, især da denne Ret er sammensat af de heftigste Royalister. Alle Tilhængere af Revolutionen tage nu Flugten i største Hast, og lade deres Vogne, Penge, Kostbarheder og Correspondence i Stikken paa Landeveiene, som falder i Østerrigernes Hænder. St. Rosa, List og de øvrige Revolutions Mænd have begivet sig ombord paa to Skibe, for at afseile til Spanien. J Genua selv er alt fuldkomment roeligt. Prinsen af Carignan blev modtaget med den største Kulde ved sin Svigerfaders Storhertugen af Toskanas Hof, denne lod ham blive to Dags i Giæstgiver-Gaarden, inden han sendte Bud tilham, og talte neppe ti Ord med ham ved Taffelet. Men revolutionaire Planer ere ogsaa blevne opdagede, saaael i Toskana selv, som paa Øen Elba. En Capitain Baldini, som var arresteret har dræbt sig selv. J Modena have Studenterne viist sig uroelige. J Kirkestaten har Paven udstædt en Forordning imod de hemmelige Selskaber. – J Kongeriget Neapel blive alle Jndvaanerne afvæbnede, da endeet Østerrigske Soldater skulle være blevne dræbte. Den Sicilien og de Tropper som opholde sig derpaa have underkastet sig Kongen af Neapel. – Denne skal i Florents have lovet de forskiellige Deputationer, at han vil give sit Rige et Parlament med to Kammere med Ret til at bevilge Skatterne, og at Liighed for Lovene og Adgang til alle Embeder skal tilstaaes Folket, ligesom ogsaa den Ret kun at dømmes af sin naturlige Dommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Der meldes fra Vashington under 20de Marts, at en nye Opstand af en meget alvorlig Natur er udbrudt i Mexico, som bliver ledet af en af Efterkommerne af den gamle Mexicanske Keiser Montezuma; der, som bekiendt ere optagne i mellem den Spanske Adel, og hvortil meget anseelige Familier høre; alt gaaer udved denne Opstand paallafhængighed og et indenlandsk Repræsentationssystem, noget sandt er der formodentlig i denne Efterretning; thi man vil ogsaa vide i Spanien, at der er udbrudt en Opstand i Provindsen Guatimala, som hidindtil har forholdet sig roelig; og de betydlige Gueriller, som have viist sig i Egnen ved Vera-Cruz ere tilforn omtalte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
J Rio Janeiro og i heele Provinsen skal der herske den fuldkomneste Rolighed; men de Portugisiske Cortes giøre derimod alt for at udbrede Revolutionsaanden videre, saaledes blev Deputationen for den oprøriske Provinds Para indført af Marineministeren, og tog sit Sæde paa den venstre Side af Præsidenten og Regieringen har afsendt en Fregat og 2 Brigger til de Azoriske Øer, for der at understøtte Constitutionens Bekiendtgiørelse, som Jndvaanerne inderlig ønske, men, som GeneralCapitainen søger at forhindre. – Hr. Monteiro, foreslog i Mødet den 31te Marts, at den 26 Artikel af den i Aaret 1810 afsluttede Tractat med England skal undersøges af Lovgivnings Commissionen for at bestemme dens egentlige Mening, og forat see om man ikke kunde giøre nogle retmæssig Reclamationer til Nationens Fordeel, uden at for styre det gode Forhold med England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Den 1ste April besteg en Canonicus ved Cathedral Kirken i Siguenza i Spanien Prædikestolen og udelod sig med de største Skieldsord imod det constitutionelle System. – Den bevæbnede Magt paa 80 Mand bemægtigede sig ham, da han gik ud af Kirken og bragte ham i Fængsel, men den forsamlede Folkemængde gik saavidt, at den stod paa Trop verne og befriede ham. – General-Capitainen over Catalonien har foreslaaet, at biskopperne i Vich, Tortosa, Lerida og Urgel skulle forviises; der er ikke endnu taget nogen Beslutning desangaaende, men Ministeren for det Jndenlanske har anmeldet for de Cortes; at Hs. Majestæt har beslut i Statsraadet at biskoppen af Tarragona skal forvises fra Halvøen, og at hans timelige Eiendomme skulle sequestreres. – De Cortes have nu den 15de og 16de udgivet en nye Lov, som bestaaer af 30 Artikler, hvorved alle Personer, som beskyldes for Conspiration mod Staden, skulle stilles for Militaire Domstole; ligeledes have de Cortes antaget et Decret paa 9 Artikler, for at sætte de patriotiske Selskaber under en strengere Opsigt. Siden de Neapolitanske Beretninger ere ankomne til Spanien holde de Cortes næsten dagligen hemmelige Møder. Da en Deputation fra de Cortes havde en privat Samtale med Hs. Majestæt og disse Anliggender, sagde Kongen: Vi have ikke nødigt at befrygte, at nogen angriber os; thi vi ere Spanier. - Ministeren for det Jndenlandske har udstædet en Circulaire til alle Politiske Chefs i Anledning af de Neapolitanske Begivenheder, hvori det hedder: at andre Nationers Skjebne skal ikke have nogen Jndflydelse paa Spaniens, i hvorledes og den udenlandske Kamp saa falder udsaa ville Spanierne dog langt fra ikke tabe Modet; Spanierne, som have modstaaet Bonapartes hele Magt, ville ogsaa vide at bringe store og endnu større Opofrelser for at forsvare det der er dem det Helligste, nemlig Frieheden, Uafhængiggeden og det constitutionelle Rige. J Følge de Cortes Decret skal den Spanske Armee, naar den er paa Fredsfod bestaae af 67,028 Mand, og naar den er paa Krigsfod af 124,500 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Jndenlandske Efterretninger. Ledigt Embede. Sønderomme og Hoven Sognekald i Ribe Stift, 260 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Befordringer. Den 18de April er Sognepræst for Røe Menighed paa Bornholm, N. Grønbech, beskikket til Sognepræst for Nylarsker og Vestermariæ Menigheder paa bemeldte Bornholm; Sognepræst for Jordkiær Menighed i Apenrade Amt i Slesvig, C. C. Thomsen, til Sognepræst for Nordborg, Menighed paa Als; 2den Catechet ved Holmens Kirke og Overlærer ved Søe=Etatens Drengeskole i Kjøbenhavn, L. F. Holm, til tillige at være Præst for det civile Arresthuus sammesteds, Cand. Theol. J. D. Salicath til Sognepræst for Aggersborg Menighed i Aalborg Stift. – Den 17de Marts er Studiosus J. Høst beskikket til Adjunkt ved Nakskou, lærde Skole. Den 3die April, Magister H. N. Clausen til Lector ved det theologiske Facultet ved Kiøbenhavns Universitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Kiøbenhavns Børs den 1. Mai. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - Rbd. - s. Paris 2 M. - Spec. 261. Den 1. Mai 1820, 264). Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 1/2 s. a 15 Rbmk. 10 s. (Jfior 15 Rbmk. 12. 12 1/2 s.) Oblig. (med Renter fra 11te Decb. 1820) 73. (Jfior 71.) Nationalbank Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 89 1/2 a 90 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 117 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. S. Norske Rabksedl. 16. (Jfior 17 1/2. Svenske Sedler 65 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Ved Tallotteriets 1039de Trækning i Altona udkom: No. 16. 82. 89. 40. 50.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 28de Mai førstkommende og følgende Dage fra om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Nordruplund, i Stagelse Herred, bortsolgt afgangne Kammerherre v. Juels og ligeledes senere afgangne Enkefrues Stervboes Løsøre, bestaaende af Prætiosa, Guld, Sølv og Plet, Glas og Porcellain, Kobber, Tin og Jernfang, Meubler og andet Jndboe, Senge og Sengeklæder, Uldent og Linnet, en Kareth, en Viner- og nogle andre Reise, samt Arbeidsvogne, Kreature og Avlingsredskaber, saa og endeel gode Bøger i forskiellige Sprog og Videnskaber, over hvilket alt trykte Fortegnelser forinden ville være at erholde paa de Herrer Byefogders Contoirer i Ringsted, Sorøe, Skielskiør og Korsøer, hos Forvalteren paa Nordruplund, hos Hr. Landsoverretsprocurator Delbanco boende paa gl. Torv i Kiøbenhavn og hos Undertegnede. Det bemærkes, at Vogne og Kreature vil blive bortsolgt den 29de Mai i Middagsstunden, sog med Bogauctionen begyndes den 30te Mai. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A., dog bliver Betalingen for Prætiosa, Guld og Sølv at erlægge strax eller naar paafordres. Hvilket til Lysthavendes Underretning herved bekiendtgiøres. Slagelse den 3die Mai 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Løverdagen den 12te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Slagelse Raadstue efter Vedkommende Udlægshavers Forlangende, offentlig Auction, over endeel Jnd og Udboe, bestaaende af et mahognie Sengested, Speile, et Chatol, en Commode, et Stueuhr, gode Sengeklæder, 3de Vogne og 30 Tdr. Malt m. m. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-05
Onsdagen den 23de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder ved offentlig Auction, som afholdes paa Slagelse Kiøbstæds Raadstue, bortsolgt, saavel i hele Stykker som enkelte Alen, et Partie Klade, Kalmuk og Frakketøier af forskjellige og de meest brugelige Couleurer. Vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit. Stabell.