Almuevennen, 1844-04-24
Communalforeningen i Randers Amt(Fortsat. See Nr. 15).A. Et Forslag var indkommet, sigtende til at fremme en planmæssig Samvirken til de offentlige Bi veies Jstandsættelse, hvoraf Hovedindholdet var: "Anordningen angaaende Landcommunalvæsenet af 13de August 1841 har i dens 7de § overdraget til Sogneforstanderskaberne paa de enkelte Steder i Forbindelse med Politimesteren at drage Omsorg for, at Sognet er forsynet med de fornødne Biveie, og at disse forsvarligt vedligeholdes, og, naar Omstændighederne fordre det, grundforbedres, hvilket Arrangement paa mange Steder umiskjendelig har baaret gode Frugter. Men Man behøver kuns at befare Biveiene igjennem enkelte Nabosogne, og tale med Medlemmerne af forskjellige Sogneforstanderskaber, for at overbevise sig om, at der endnu langtfra har dannet sig nogen almindelig eller fast Anskuelse af den Opgave, som derved er stillet Sogneforstanderskaberne, om den dem givne Myndighed og de dem paalagte Forpligtelser, om deres Forhold til Loven saavelsom til Herredsfogden paa den ene og Sognefogden paa den anden Side. Hvor faste Regler følges, ere disse som oftest aldeles afvigende fra de i Nabocommunerne vedtagne, saa Man skulde troe, at Alt i saa Henseende var overgivet til Forstanderskabernes vilkaarlige Tykke. Men dette være ikke sagt til Bebreidelse. Det gaaer i denne Henseende som Man kunde have ventet; thi Communalanordningen saavelsom Veiforordningen af 29de Septbr. 1841 mangler i dette Stykke vistnok Klarhed, Forholdet og Grændsen mellem de enkelte Autoriteters Virksomhed er ikke nøiagtigt nok bestemt, saa at endog blandt Politimestrene flere kjendelig have befunden sig i et lignende Vilderede: de vidste, at den dem, som Politimestre, tilkommende Embedsmyndighed skulde vedblive a., men desuagtet saae de sig paa alle Kanter indskrænkede, ofte maaske meere, end Lovens Hensigt var. Adskillige have derfor overskaaret Knuden istedetfor at løse den: Enkelte have prøvet paa, næsten reent at tilbagetrænge Sogneforstanderskaberne medens et større Antal har antaget det Princip, at lade disse være eneraadende indenfor Biveienes Enemærke, saalænge ingen Klage føres. Men ingen af disse Autoriteter kan eller bør i dette Stykke raade ene; den Ene kan ikke undvære den Andens Bistand, om Noget tilgavns skal blive udrettet, og Plan og Orden maa der være i deres Fælledsvirken, Plan og Orden, som strækker sig ikke blot gjennem en enkelt, men flere hinanden tilgrændsende Jurisdictioner, og hvor kan vel Anerkjendelse af de rigtige Principer i denne Henseende bedre fremvirkes, hvor kan en saadan Virkeplan bedre blive drøftet og vedtaget, end i en Forening som denne, som indbefatter, Medlemmer af de fleste af Egnens Sogneforstanderskaber, og som Politimestrene beære med deres Nærværelse? Som Grundlag for saadan Plan og Overeenskomst kan Følgende maaskee tjene: Sogneforstanderskabernes Forpligtelser med Hensyn til de offentlige Biveies Jstandsættelse, i Forhold til Politimester og Sognefoged, menes at være : 1. J Forening med Politimesteren (Veiforordningen 29de Septbr. 1841) hvert tredie Aar at forfatte Udkast til specielle Veiregulativer for Pastoraterne, hvilke efter Cancelliets senere Forklaring, kuns skulle være Fortegnelser over samtlige til denne Klasse i hvert Pastorat henhørende Veie. 2. J Begyndelsen af hvert Aar i Forening med Politimesteren at forfatte en Arbeidsplan for Aaret, hvilken maa være saa fuldstændig og nøiagtig, som muligt, at enhver Tvivl og Tvistighed derved kan forebygges. Den maa angive, hvori Grundforbedringen skal bestaae; hvilke Materialier, der skulle bruges; hvorfra disse skulle hentes, af hvilken Natur Grøfterne skulle være; om Veien i det Hele eller paa enkelte Steder trænger til at udvides eller forlægges, hvorledes Erstatning til Jordeierne i saa Fald skal tilveiebringes; om de gamle Jnddeelinger af Veien kunne beholdes eller nye ansees fornødne, om enkelte Veistykker maae ansees for saa besværlige at istandsætte, at Hjælp af Rabosognene bør forskaffes, eller og Broer eller Steenkister paa paagjældende Veistykke bør ansøges opførte for Repartinonsfondens Regning; samt til hvilke Tider paa Aaret de enkelte Deele af Veiarbeidet skulle udføres, o. s. v.