Berlingske Tidende, 1764-06-25
Tirsdagen den 22de blev herover fastsat, at ligesom ellers Lauenburg og Bütow, i Følge en Anordning af 1641, have forholdt sig, skal og for Eftertiden, hvert af de øvrige Districfter kuns sende 2 Landbude til Rigsdagene. Jmidlertid have Preusserne, ved frivillig at overgive sig til Kongen af Pohlen, forbeholdet sig, og ere blevne tilstaaede som en ubrødelig Rettighed, at i Preussiske Sager maa eller kan aldeles intet blive besluttet, naar Preusserne ere fraværende, og paa nærværende Rigsdag er ingen Preusser tilstæde i Provinens Navn, formedelst at General=Landdagene for samme Province blev forvildet: Man faldt dernæst paa, at det dog maatte komme til en Slutning over de Titler som skal gives Keiserinden af Rusland og Kongen af Preussen, da disse Hoffers nærværende Ministere var re rede til alle Ting i Henseende til de Reverser, som desamgaaende udkræves. Med denne Sag kom man dog ikke endnu til Slutning. Man bragte derpaa i Overlæg hvordan en Kon lige man havde at vælge, og Beslutningen blev: "At en Pohslak, som nedstammer af Pohlsk Fader og Moder, bekiender sig til den Romerske Kirke, er opdragen ved Kundskab i dette Rige, Rettigheder og Skikke, besidder de Gaver, som udkræves, og ikke er for gammel, skal udvælges." Ved samme Leylighed for rekom tillige, om Kongen uomgiængelig skal gaae i Pohlsk Dragt over hvilken Post blev handlet saa heftig, at endog Den 23de medgik næsten, uden at man blev enig derover Denne Dag blev det afgjort, at saavel den forrige Skatme, sters Arvinger, som de nu værende Skatmestere af Pohlen og Litthauen, skal forelegge Riget deres Regnskaber, og lade sammes Rigtighed undersøge, hvortil ere blevne satte særdeles Deputationer, en for Skatmesteren og en for Feldttøymesteren. Torsdagen den 24de har Rigsdagen paa det beste anbefalet de Herrer, som blive udsatte til at forsatte Pacta Conventa for den tilkommende Konge, den Sag om den Pohlske Konges Klædedragt. Herpaa blev besluttet, at Rigets Archiv og Klenodier, de Kongel. Saliner og Oeconomien skal behørig undersøges, og at den Broe over Weichselen i Warschau, som ved denne Tid pleyer at blive forfærdiget, skal for Eftertiden blive liggende bestandig, og at enhver som vil gaae over den, dem som ankomme til Valget allene undtagne, skal betale, er gaaende Person i Groschen, for en Hest eller Fæe=Creatur 3 Groschen, for Fartøyer som gaae igiennem, en Adelsmand 4 Gylden, en Kiøbmand 8 Gylden, og at herefter aldeles ingen maa erholde Anviisning paa Jndkomsterne af denne Broe, undtagen Enke=Frue Castellaninden af Cracau, som allerede har haft Anviisning paa Jndkomsterne af den hidindtil værende Overfart, skal derfor og, for hendes Leve=Tid nyde sit af Jndkomsterne af Broen. Man handlede og om at Anstalterne til Kongevalget skulle giøres paa Marken i Wola, en halv Miil fra Warschau. Herpaa bleve udnævnet de Herrer, som skal forfatte Pacta Conventa med den nyevælgende Konge. Disse vare: Af Senatet 19, blant hvilke Biskopperne af Wilda og Cujavien, saa og Castellanen af Wilda, som Storfeldtherre, af Litthauen; af Ridderskabet: Lille=Pohlen 11, Stor=Pohlen, 12, og Litthauen 12 Herrer. Ved denne Leylighed erindrede Kammerherre Gurowski, som nu værende Pohlsk Landbud, men ved den Leylighed at de Russiske Tropper laae i Pohlen under sidste Krig, opholdt sig ved dem, som Commissarius for Stor Pohlen; at Hs. Majest. den sidst døde Konge, for de 33 Aar. han regierede, var, i Følge Pactis Conventis, bleven skyldig 3 Millioner og henved 300000 Gylden, hvorfore man desangaaende maatte vende sig til Hs. Arvinger, og i Fald man den ikke kunde erholde noget, da at holde sig til det Sachsiske Pallads i Warschau, og de dertil hørende Grunde. Hermed ophørte Sessionen for denne Dag. Den bemeldte Gield reyser sig deraf, at den Høystsalige Konge, ved sin beedigede Valg-Capitulaton, havde forbundet sig til at oprette en Ridder=Skole i Pohlen, og at anvende aarlig til dens Nytte 100000 Pohlske Gylden. Da nu dette ikke er bleven opfyldt, saa bliver Summen for denne Konges 33 Regierings=Aar, som meldt, hvor hvilken giøres Fordring. Den 25de blev igien handlet og Broen, om den Orden som med den, og dens Jndkomster skal lagttages. Dernæst blev fastsat, at de, som søge at befordre en Udlænding paa Thronen, og desuden lade sig i den Henseende bestikke, skal ansees for Fadrenelandets Fiender, og forbryde alt hvad de eyer. Videre bleve de Primatialske Fortrine ved Valg=Forretningerne, fornyede og stadfæstede, saa at foruden Fyrsten=Primas, kan ingen anden Biskop, og langt mindre nogen anden Person giøre Undtagelser. J det Fald at Fyrsten Primas var syg, eller ikke mere til, skulle det gaae efter den engang for lang Tid siden fastsatte Orden imellem Biskopperne, hvilke herudi ikke ere bundne ved deres Rang. Alle Captur=Retter, som ere foranstaltede dobbelt, bleve forkastede, og overalt kuns een, nemlig fra den Side, hvis Landbud er bleven antagen ved Rigsdagen, erklæret for gyldig.