JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
J Aaret 1765 var dette Conventhuses faste Capitaler 50,000 Rdlr. Deraf skulde 2600 Fattige forsørges. Enhver af dem nød fra 12 til 48 s. ugentligen, og de Sengeliggende fik deres Deel tilbragt ved Qvarteermestere. Sammenligner man det daværende Fattigvæsens Jndkomster med det nuværendes, saa kan man ikke andet end forbauses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Af dette Conventhuses Historie erfarer man, at Kjøbenhavns Fattigvæsen allerede førend Krigen 1807 har udholdt to haarde Stød. Dets Capitaler bleve betydeligen svækkede i Beleiringen 1658 og ved Jldebranden 1728, ved at miste Prioriteter i afbrændte Huse og Jordskylden af Gaarde og Boliger, som i Beleiringen deels bleve nedskudte, deels ved Voldens Anlæg, efter Jldebranden, til Gader tagne. Børnehuset paa Christianshavn allene eiede 1658 over en Tønde Guld, men i Krigen mistede det sine Capitaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Svar paa det i Kjøbenhavns Skilderie, No. 5 d. A. opkastede Spørgsmaal: "Tør det antages, at Præster i Almindelighed kunne ligesaa godt danne Skolelærere, som de faste Seminarier?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Jndsenderen er aldeles enig med Spørgsmaalets Forfatter i den Paastand, at en blot theoretisk dannet Skolelærer, uden Jndsigt og Øvelse i en rigtig Undervisningsmethode, ikke vilde være istand til at fyldestgiøre, som Lærer, sit Kalds Pligter, hvorefter han maa kunne forstaae, paa en hensigtsmæssig Maade at gjøre sine erhvervede Kundskaber frugtbringende, og, uden en rigtig Underviisningsmethode, vil Øiemedet forfeiles, saavel i Almue, som lærde Skoler. Er det derfor imodsigeligt, at Præsten i Almindelighed ikke vil kunde see sig istand til at bibringe den vordende Skolelærer en rigtig Underviisningsmethode, men at saadant allene er de oprettede Seminarier forbeholdt, da maae enhver redelig Ven af sand Almueoplysning, istemme Forfatterens Ønske: at de oprettede Seminarier, fremdeles, uden nogen Jndskrænkning, maatte vedblive. Til at løse denne Opgave, vil rolig Undersøgelse af det Spørgsmaal være nødvendig, hvorledes ere Lærerne ved de oprettede Seminarier i Almindelighed komne i Besiddelse af en bedre Undervisningsmethode, og er denne uopnaaelig for hver den Præst eller anden Saakyndig, som maatte føle Lyst og Kald til at antage sig vordende Skolelæreres Undervisning og Dannelse? Et Tilbageblik paa Seminariernes oprindelige Stiftelse, samt den nødvendigviis stedfindende Fremgangsmaade ved Lærernes Beskikkelse, maae her tjene til Veiledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 1ste Februar høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet i Regentskirken sin aarlige Fest, i Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag. Rector Magnificus, Professor Dr. Theol. J. Møller, holdt Talen, hvori han fremstillede Universitetet, som et fast Baand imellem Kongen og Folket. Derefter aflagde han Beretning om Udfaldet af Priisconcurrentsen ved Universitetet i forrige Aar. Otte Priisskrifter, vare indkomne, af hvilke det i Theologien erholdt Accessit; Forfatteren dertil befandtes at være Joh. Henrik Zahrtmann, Candidat i Theologien. Det juridiske Priisskrift tilkjendtes Guldmedaillen; Forfatteren var Carl Frederik Kunzen, Candidat i Lovkyndigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
J Historien vare tvende Afhandlinger indleverede, Forfatteren til den, som kronedes, var Cand. Philos. Jørgen Lindegaard Rohmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
J Zoologien havdes iligemaade tvende Priis skrifter. Den ene Forfatter erholdt Præmien, nemlig Henrik Beck, Cand. Philos.; den anden Accessit, nemlig Cand. Philos. Frederik Christian Appeldorn. Ogsaa Forfatteren af den æsthetiske Afhandling tilkiendtes Accessit; men hans Navn bekjendtgjordes ikke, da han havde frabedet sig at nævnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Hans Høihed Prinds Christian beærede Universitetet ved denne Leilighed med sin høie Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Programmet, forfattet af Statsraad Thorlacius, R. a. D., indeholdt en hidtil undgiven Skandinavisk Fortælling fra det 14de Aarhundrede "om Nordmanden Hakon Hareksøns Besøg hos den danske Konge Svend, Estrithsen, og de Prøver, han fik paa Kongens Gavmildhed, Klogskab og Religiøsitet", med latinsk Oversættelse og Fortale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
J denne Tid er til Auction Gaarden No. 199 i Stormgaden, og Gaarden No. 74 bag Børsen, indrettet til et Sukkerraffinaderie, begge tilhørende Generalkrigscommissair v. Schmidtens Bo. Den første er assureret for 28,300 Rbd. S. og vurderet for 15,000 Rbd.; den sidste er assureret for 80,000 Rbdlr. S. og vurderet for 26,000 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Den hyppige Snee, som i denne Tid er faldet, har gjort Landeveiene paa mange Steder, nemmelig ufremkommelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Lorderne Mordaunt og Stourton, to Catholiker, dømte Stjernekamret (Star Chamber) til at betale, den Ene ti Tusind og den Anden fire Tusind Pund, fordi deres Fraværelse fra Parlamentet havde vakt Mistanke om, at de havde været bekiendte med Sammensværgelsen. Hertugen af Northumberland maatte bøde 30,000 Pd., og *) Digby siger efter sin Domfældelse i et Brev til sin Moder: "Hvad nu min Hensigt angaaer, da maa jeg sige der, at dersom jeg havde troet, at der var mindste Synd i Sammensværgelsen, saa havde jeg, for Alting i Verden, ikke villet være Deeltager deri, og ingen anden Aarsag ledte mig til at sætte min Formue og mit Liv paa Spil, uden Jver for Guds Religion." Han yttrede sin Forundring over at erfare, at adskillige Catholiker havde fordømt ham. (Digbys Papirer, offentliggjort ved Secretair Coventry.) holdtes i adskillige Aar fangen i Tower, fordi han, ei at tale om andre Aarsager, havde antaget Piercy blandt den Kongelige Livvagts Tal, uden at lade ham aflægge den fornødne Eed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Kongen bemærkede i sin Tale til Parlamentet, at uagtet Religionen havde bevæget de Sammensvorne til et saa forbrydersk Forsøg, bør vidog ikke indbefatte alle Romersk Catholske i samme Forbrydelse, eller forudsætte, at alle ere lige tilbøielige til at begaae saa uhyre Umenneskeligheder. Mange hellige Mænd, og vore Forfædre blandt de øvrige, vare blevne forledte til at være enige med denne Kirke i dens skolastiske Lærdomme, uagtet de aldrig have antaget dens oprørske Grundsætninger, angaaende Pavens Magt, at afsætte Konger eller hellige Mord. Himlens Vrede anklager Forbrydelser, men uskyldig Vildfarelse nyder dens Naade, og intet kan være mere forhadt endPuritanernes Umildhed, der fordømmer til evige Qvaler endog de uskadeligste Tilhængere af Pavedømmet. For sin Deel tilføiede han, at Sammensværgelsen, skjøndt afskyelig, skulde ikke i ringeste Henseende forandre hans Regjeringsplan, medens han med den ene Haand straffer Forbrydelsen, vil han med den anden understøtte og beskytte Uskyldigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Kjøbenhavns Børs, d. 7 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 238 1/2. London 2 M. - Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 78. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Sedler 13 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have noget, Skilderiet vedkommende, at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, hvor ogsaa skriftligt Svar, om samme skulde være fornødent, vi kunne afhentes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 12. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Februari 1823. risten Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Under d. 31 Jan. d. A. blev allerunderdanigst overleveret H. M. Kongen en detailleret General rapport over den indbyrdes Underviisnings Tilstand, ved Begyndelsen af 1823. Den til Slutningen af samme anførte Generaludsigt over denne Underviisnings Tilstand i afvigte Januar viser følgende: Skoler, i hvilke indbyrdes Undervisnings Jndførelse er bifaldet af Cancelliet, eller om hvilke Cancelliet har modtaget Jndberetning, at Alt er forberedet, at Lærerne ere underviste &c. kort, som nu alt med Føie kunne regnes som Skoler efter den indbyrdes Undervisning. Foruden de 2 paa St. Croix. Skoler, som nu ufortøvet ville følge, saadanne nemlig, som have den meste Forberedelse gjort, og hvorom fra Vedkommende skrivtlig Meddelelse haves . . Skoler, som have hver et complet Sæt Tabeller, og om hvilke man altsaa tør haabe, at de snart ville komme efter ifølge de andres gode Exempel...
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Foruden saadanne Skoler, der have kjøbt Tabeller hos Boghandlerne, og ingen Meddelelse givet om den af dem foretagne Jndførelse af indbyrdes Underviisning. Skoler, som ifølge Hs. Majestæts allerhøieste befaling af 21 August 1822. for det første skulle forsynes med Tabellerne, nemlig 1 Sæt pr. Pastorat . . . .De have Læsetabeller, og faae nu Regnetabeller og Geographietabeller, saa at de til Foraaret ville være istand til at begynde. Da er tilbage. a. De øvrige Sogneskoler (Annexerne, i Alt efter Fradrag af dem, der nu allerede have faaet Tabeller, omtrent b. og endeligen alle andre mindre Skoler, som i det Hele, foruden alle anførte, kunne anslaaes til omtrent . . . . 1000. Men uden særdeles Virksomhed og Varme for denne Sag hos de Herrer Amtsprovster havde saa stort og herligt Resultat ikke været mueligt. Først og fremmest skyldes dette visseligen Hr. Amtsprovst Mønster, Ridder, og de Herrer Amtsprovster Bendix, Ridder, og Kruse, Ridder, dernæst ogsaa de Herrer Amtsprovster Lütken, Ridder, Henckel, Jansen, Schmidt og Behring, ligesom at ogsaa nu de Herrer Amtsprovster Vedel, Ridder, Holm, Ridder, Øllgaard, Carstensen, Ridder, og Krogh, have anmældt sig som indbyrdes Underviisnings Velyndere og Befordrere. Stort og over Forventning er dette Resultat af 4 1/2 Maaneders Arbeide, og berettiget er hver Ven af indbyrdes Undervisning til med det gladeste Haab for denne velgjørende Sags Fremme at see det nu begyndte Aar imøde!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
(Et udførligt Uddrag af hiin Generalrapport læses i Dagen No. 3436 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Svar paa det i Kjøbenhavns Skilderie Nr. 5 d. A. opkastede Spørgsmaal: "Tør det antages, at Præster i Almindelighed kunne ligesaa godt danne Skolelærere, som de faste Seminarier?"(Slutning; see forrige Numer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Efter Jndserverens Begreb om hvad der udfordres til at kunne regnes blandt de saakaldte Lærdes Tal, har han altid staaet i den Formening: at det var lettere at finde baade theoretisk og practisk duelige Embedsmænd, end de saakaldte egentlige Lærde er professa, og at man iblandt Tive af de Første, neppe finder een af sidste Slags, for hvem dette Navn, i dets udstrakte Betydning, tilfulde egner sig; thi rettere havde Forfatteren nok om disse anvendt sit Udtryk, at lærde Mænd groe ei paa Qviste. Jndrømmer nu Forfatteren tillige, at det ikke falder vanskeligt at finde gode Docenter, saa følger ogsaa deraf, at Præsterne i Almindelighed kunne ansees istand til at danne gode Skolelærere for den Kreds, hvori han virker. Ved sit Kaldstiltrædelse, som Præst for Landalmuen, paatog han sig den hellige Forpligtelse: efter yderste Evne at virke til sand Oplysnings, ægte Religiøsitets og Sædeligheds Fremme. Den Kongelige Anordning om Skolevæsenet gjør ham det til Pligt, at være fortrolig med Ungdommens Skole-Undervisning, have nøie Jndseende med dens heldige Fremme, og i denne Anledning understøtte og veilede Skolelæreren. Det maae da derfor ei kunde tænkes, at han - efter Forfatterens Ord, taler om Børnene som den Blinde og Farverne, om Skolefaget som om et fjernt Land, han aldrig har betraadt."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Ogsaa vil Jndsenderen antage, at Spørgsmaalets Forfatter, blot paa Skrømt, har fremsat denne og flere foregaaende Paradoxer, som, for Sagkyndige, ikke trænge til Gjendrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Det synes da Jndsenderen aldeles indlysende, at det med Sikkerhed kan og bør antages: at Præsterne i Almindelighed kunne danne Skolelærere ligesaagodt, som de faste Seminarier. Men desuagtet ønsker han ikke, at Skolelærernes Underviisning og Dannelse skulde være Præsterne allene forbeholdt, men underskriver derimod beredvilligen det Ønske: at Forberedelsen maatte blive et frivilligt Værk, og da en anden unavngiven æret Forfatter allerede i Skilderiet Nr. 100 f. A. med lys og rigtig Anskuelse af Sagen har yttret dette Forslag, og udførligt behandlet sin Gjenstand, saa har Jndsenderen i denne Anledning lidet eller intet at tilføie. Jkkun bemærkes korteligen: at ved den friere Undervisning og Dannelse, maatte bestemt angivne, og af det høikongelige danske Cancellie authoriserede Lærebøger lægges til Grund og følges, for at bringe Eenhed i Undervisning og Prøvelse, hvilken sidste maatte foregaae saavel theoretisk som practisk i en Skole. Og saaledes troer Jndsenderen at de oprettede Seminarier, Tid efter anden kunne indgaae, uden ringeste Tab for Skoleundervisningen, som endog i høiere Grad vilde fremmes, uden nogen Bekostning for Staten. Ja, derved vilde knyttes og befæstes det Baand imellem Præst og Skolelærer, der saa imodsigeligt er nødvendigt, til redebon, trofast Samvirken, for at fremme et fælleds Anliggende. Med sønlig Kierlighed og Hengivenhed vilde den tiltrædende unge Skolelærer da i Præsten, som sin nærmeste Foresat, erkiende en kjerlig Fader, hvis modnere Jndsigt, prøvet Erfaring, og hensigtsmæssige Veiledning han redebon og velvilligen vilde nytte. Stedse vil han da vorde ubekjendt med hine overspændte Jdeer, at han, som den ægte Siele- og Hiertekjender, allene er den, som skal befæste Skolebørnenes Fied paa Dydens Vei, og den Mand, i hvis Haand ene og allene nærværende, og tilkommende Generationers Vel og Vee hviler. Jndsenderen har hidtil staaet i den Formening: at naar Skolelæreren kunde være heldig nok til at begrunde den Unges Fjed paa Dydens Vei, havde han tilfulde opfyldt sin Bestemmelse, og den angivne befæstelse, var Præstens Sag, ved Confirmations Forberedelse og de offentlige Foredrag i Kirken m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Til Slutning skylder Jndsenderen - for at forebygge Mistydning - den oprigtige Erklæring: at det ingenlunde har været hans Hensigt, at ville nedsætte de oprettede Seminariers sande Værd, eller lukke Øiet for den saa umiskjendelig velgjørende Jndflydelse paa Skolevæsenets Fremme, deres oprindelinge Stiftelse har havt til Følge. Et kraftigt Stød var engang høilig fornødent, til at vække Almueundervisningsvæsenet af sin Slummer; det er udgaaet fra disse oprettede Læreanstalter og har veldædigen virket paa Alle, som enten middel eller umiddelbar have beskjeftiget sig med denne almeenvigtige Gienstand. Jmidlertid maae jo dog saadanne oprindelig, velgjørende Jndretninger, være samme Lov underkastede, som i Almindelighed alle andre Foranstaltninger af den viseste og bedste Regjering, nemlig Modificationer, Forandringer og endelig Ophævelse. En Stats Lovgivning kan umuelig være evig. Regenten udsætter ofte opmuntrende Belønninger, og de inddrages atter, den gode Sag uskadt, naar det tilsigtede Øiemed er opnaaet. Jndsenderen er derfor af den grundede Formening: at det ved Seminariernes Oprettelse tilsigtede Øiemed heldigen er opnaaet, og vil fremdeles, uden ringeste Udgivt for Staten, endnu kunne fremmes a høiere Grad, naar det tillades den vordende Skolelærer at søge fri Underviisning og Forberedelse, underkastet den strængeste og nøiagtigste Prøve, saaledes som allerede er foreslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Hvad angaaer den Yttring, en anden Forfatter i Skilderiet Nr. 97 f. A. har anført: at den indbyrdes Undervisning i Skolerne vil staae og falde med Seminarierne, da kunde imod denne vist ugrundede Frygt anvendes det samme, hvad Jndsenderen har yttret om Methodelæreren, og det synes ham lige indlysende, at hver den Mand, som maatte finde Lyst og Kald til at befatte sig med Skolelæreres Dannelse, ligesaa godt, ved den ihændehavende Veiledning, maa kunne gjøre Lærlingen bekjendt med denne Methode, som den dueligste Seminarielærer, saa meget mere, som den maaskee snart af sig selv vil komme i Gang i mange Almueskoler, da Jndsenderen endnu fremdeles ligesom han forhen, ved anden Leilighed har yttret, anseer den som et velgjørende Middel til at bringe Almueungdommen paa en lettere og mere tidbesparende Maade, end den sædvanlige, til Færdighed og Fasthed i Elementerne, og vist nok med Held, anvendelig paa Skolernes nederste Classe. Til end mere Sikkerhed, kunde det jo paalægges den vordende Skolelærer, at han ved den anstillede Prøve tillige maatte gjøre Rede for sit Bekjendtskab med denne Methode. Saaledes vil al ængstelig Frygt i enhver Henseende forsvinde, og ved den tilstaaede friere Undervisning og Forberedelse, vilde Præst og Skolelærer besiellede af een Mand, trofast samvirke til at fremme et fælleds Anliggende: fremskridende Oplysnings, sand Religiøsitets og Sædeligheds Fremme. Den 3die Februari 1823. Holbergs Lystspil, udenlands bedømte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Korsøer, den 10de Februari. Hverken den 8de eller den 9de Februari har nogen Transport kunnet skee fra Fyen eller Sprogøe. Fra Nyborg er meldet, at Brevposten fra Hamborg, som skulde være kommen til Nyborg i Torsdags Eftermiddag, kom først dertil sidste Løverdag Eftermiddag, og at Coursen fra Hamborg paa Kjøbenhavn af 4de Februari var uforandret. - J Morges observeredes, at de paa Sprogøe henliggende 2de Brevposter, tilligemed Pakkeposten fra Kjøbenhavn af 1ste Februari, vare underveis til Fyen, men den paafaldende stærke Taage forhindrede at erfare, om de naaede Fyen, og ligesaalidet kunde sees, om Baade i Dag vare underveis med Posterne fra Fyen. - Brev og Pakkeposten fra Kjøbenhavn af 8de Februari kom, formedelst Vejenes Ufremkommelighed, først hertil Dags Morgen Kl. 2, og er den første transporteret til Halskou, hvorfra den i Dag Eftermiddag er afgaaet til Sprogøe, da Leiligheden i Dag, saavidt kunde sees, er taalelig paa Øster renden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
J disse Dage er udkommet: Nordiske Kæmpe-Historier, 2den Deels andet Hefte, eller første Binds 3die og sidste Hefte, indeholdende Ragnar Lodbroks Saga, efter islandske Haandskrifter fordanskede med oplysende Anmærkninger ved C. C. Rafn, 260 S. 800. Til Grund for denne Sagas Fordanskning er ligesom for Volsunga Sagas, lagt den i Aaret 1821 i en Krog paa Konstkammeret fundne Pergaments-Coder, som nu opbevares paa det Kgl. Bibliothek. Af det paa sidste Side staaende Bogmærke L. L. Lupus loricatus eller Bryn jul og Aarstallet 1641 seer man, at det er den samme Coder, som Biskop Brynjulf Sven son nedsendte til Kong Frederik den Tredie, men som allerede kort Tid efter Nedsendelsen kom bort, saa at Kongen forgjeves nogle Gange lod den eftersøge. De øvrige Gisninger angaaende denne Coder's Skjebne kan læses i Anmærkningen til nærværende Skrift S. 165.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
J Kjøbenhavn er død Pigen Anne Jensdatter, i hendes Alders 79de Aar, efterat hun har tjent i flere end 49 Aar hos een Familie med en sjelden Redelighed, Retskaffenhed og Troskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
J Følge Telegraph-Efterretninger vedblive Kornpriserne at stige i Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Blandede Efterretninger. Lauriston, som i Følge de nyeste Efterretninger fra Paris, afreiser til Observations armeen, der inden kort Tid skal dannes til 100,000 Mand, udmærkede sig som Hærfører først under Napoleon, der i det første italienske Feldttog optog ham blandt sine Adjutanter, yndede ham meget, og ideligen overdrog ham de vanskeligste og hæderligste Forretninger. Saaledes bragte han 1801 Ratificationen af Amiensfreden til London. J Krigen med Østerrige 1805 blev han Commandant i Braunau, og tog de Wiener Arsenaler i Besiddelse. 1808 var han i Spanien og underhandlede om at besætte Madrid. J Krigen 1809 gjorde han sig berømt ved sin Kriger daad ved Landshut, ved Raab og ved Wagram.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
J Febr. 1811 blev han udnævnt til Ambassadeur i Petersborg, og da Krigen 1812 udbrød, fik han i denne betydelige Commandor, og blev ligeledes brugt til de vigtigste diplomatiske Sendelser, efter Moscans Jndtagelse, men som ikke vare af nogen Virkning, da, efter Russernes Mening, Krigen nu ret burde begynde. Han undkom fra dette ulykkelige Feldttog, og gik med Napoleon tilbagetil Paris. Men han blev igjen sendt tilbage til Tydskland i Febr. 1813, commanderede da ved Magdeborg et Observationscorps, havde Deel i Slagene ved Lützen, Bautzen, ved Bober og Leipzig, men blev her tagen til Fange. Efter Napoleons Fald vendte han tilbage til Frankrig, blev her af Ludvig XVIII. modtaget med Udmærkelse, og bevist overordentlig Hæder; men blev ham ogsaa tro efter Napoleons Tilbagekomst fra Elba og fulgte ham til Gent. Da siden Alting blev roligt igjen, kom han i Besiddelse af de høieste Militairværdigheder og Ordener. Han er nu Generallieutenant, Pair af Frankrig &c. - Han nedstammer fra den bekiendte Familie Law.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Det gaaer stundom med en berømt Forfatter, som med Solen, medens den daler i det ene Land staaer den op i et andet. Saaledes er den nu i sit eget Fædreneland af adskillige Kraftgenier, saa dybt nedsatte Gothes berømte Werther blevet oversat paa Fransk, under Titel af Passions du jenne Werther, og udgjør det hundrede og sidste Bind af Bibliotheque Lune maison de campagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Det Slør, som Maria Stuart ved sin Henrettelse (1687) havde paa, er endnu til. J Henseende til sin Størrelse kan det snarere gielde for et Shawl eller Skjærf, end et Slør. Det er (efter Sigende med Dronningens egen Haand) broderet med lange Striber af Guldflittere, der krydse hverandre og danne smaa Fiirkanter. Det er forsynet med en siden tiløget Guldbord, hvorpaa læses en Jndskrift. Dette Slør eies nu af Sir J. C. Hippesley, der paa Spindesiden nedstammer fra Stuarterne, og har arvet det efter Cardinal York, den sidste Green af dette fordrevne Kongehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-11
Thomas Fregnall Dibbin, en engelsk Geistlig i Kensington, og stor Ven af Bogluxus, har udgivet et Pragtværk, a bibliographical antiquarian and picturesque Tour in France and Germany, London 1821, 3 Vol., paa hvis Papir, Tryk og Kobbere han har anvende 6000 Pd. St. Europa, or a general survey of the prosent situation of the principal powers, with conjectures on their future prospect, by a citizen of the United States, 1822, 451 S. 8vo. (Europa, eller en almindelig Oversigt over de vigtigste Magters nuværende Stilling, med Gisninger om deres tilkommende Udsigter, ved en Borger i de forenede Stater.)¬