JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Posten fra Constantinopel under 27de Januar meddeler Efterretning om, at Kongen af Baiern var den 19de f. M. i Jncognito ankommen til Smyrna paa den engelske Fregat Medea. Efter at have beseet Stadens Mærkværdigheder ville han den 21de Januar begive sig til den trojanske Kyst, derfra besee nogle Øer i Archipelaget, og saa vende tilbage til Athen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Der meldes fra Wien, at den 27de Januar var den forrige Senator for Kongeriget Jtalien Grev Confalonier i som Fange, paa Reisen til America ført under sikkert Geleide fra Spiegelberg til Bruun. Han skal i Triest indskibes til America, hvor han sættes paa frie Fod, men maae ikke meere betræde de østerrigske Stater, uden Keiserens Tilladelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
En C. Coulton, der foretog en Reise i de nordamericanske Stater og mellem Jndianerne i det nordvestlige Gebet, taler om en Deel af Storbringe-Jndianer, omtrænt 350 Sjæle, der have nedsat sig ved Ræveflodens Strand bredder, tale det engelske Sprog med Færdighed, og er i Besiddelse af et eneste pragtfuldt Bibel=Exemplar, som blev bevaret i et Futteral i deres Kirke. Da Hs. K. H. Landgreve Carl af Hessen Statholder i Hertugdømmene og Præsident i det Slesvig=Holsteenske Bibelselskab, læste denne Fortælling, fattede handen Beslutning at sende denne Jndianerstamme, en Foræring af 12 engelske Bibler, pragtfuld indbundne i Sasian, og lod dem derfor bestille hos Bibelselskabet i London; i enhver Bibel stod en Paategning, hvori Prindsen tilkjendegiver, at han skjænker disse Bibler til sine Brødre i Christo,"Stokbringe=Indianerne. Den ne Foræring blev sendt i Slutningen af August, forrige Aar til det nordamericanske Bibelselskabs Agent i Ny=Pork, som skulle drage Omsorg for sammes videre Befordring. (N. 3t.) Af en Beretning fra Lemberg erfares, at den russiske Regjerings Forholdsregler mod Krakan have antaget en Caracteer, som gjør Wienerhoffets Jntervention nødvendig. Den af bemeldte Stad til Wien afsendte Deputation for at anholde om en saadan Mellemkomst, har af Keiserens egen Mund faaet de bestemteste Løvter derom. Det Vigtigste fra Russisk Polen er i dette Øieblik en opdaget Sammensværgelse i Rigets vestlige Deel som har havt en uhyre Mængde Fængslinger til nærmeste Følge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
J Algier skal der atter være forefaldet en blodig Træfning, hvori den mægtige Bedninerhøvding Abdel=Kader selv er bleven saaret, og nogle af hans fornemste Officerer dræbte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Gazette de France fortæller som Børsrygte og en Fægtning i Middelhavet mellem et russisk og et engelsk Krigskib, hvori det første var skudt i Brand. Paa Toulons Rhed ligge 26 Krigskibe saa parat til at løbe ud, at en Telegraphordre, fra Paris kan i 24 Timer sætte denne Søemag, (Aarh. Av.) i Virksomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
J Backford, i Engeland, indgik en Mand forleden, i beruset Tilstand, et Væddemaal paa 18 S. om, at han ville lade sig binde fast til Vingen af næste Veirmølle og gaae 8 Gange omkring med den Han holdt rigtignok Touren ud; men var næsten bevidstløs, da man tog ham ned. En hurtig Aareladning reddede imidlertid hans Liv, men han svor høit og dyrt paa, at han ikke oftere skulde foretage en saadan Reise. Var han død, vilde Mølleren, og dem, der havde bundet ham fast, være kommen under Tiltale for Mordforsøg. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Indenlandsk. Fra Slesvig skrives under 18de Febr.: Forhenværende Amtsforvalter Sarauw, der formedelst Kasse angel er dømt til Fæstningsstraf paa Livstid, er idag leven transporteret til Friedrichsort. Derimod er den ligeledes for Kasseutroskab arresterede Fuldmægtig Friedrichsen undvegen af sin Arrest. Han var dømt til 5 Aars Tugthuusstraf. Kjellingen i Kjøbenhavn, Elisabeth Cathrine Stæhr, der havde udnævnt sig selv til Kasserer for Fandens Hovedkasse" i Krystalgaden, samt spaaet og benyttet, sig af nogle Tienestepigers Overtro til at bedrage dem, saavelsom hendes Mand, Hans Henningsen, der har hjulpet hende, ere Begge den 12te Dennes frifundne af Høiesteret; imod at udrede Actionens Omkostninger, Mon de endnu have Nøglerne til samme Kasse? (Jverses Avis.)Er det forbudt at redde et Menneskes Liv," spurgtes nylig i Bladet Politivennen. Spørgsmaalet er foranlediget af følgende Begivenhed: Endeel Mennesker stode den 19de De. Kl. 8 om Morgenen ved den bag det kongelige Theater værende Slamkiste og beskuede et Fruentimmer som havde druknet sig i Kanalen. Heida, raabte en Mand af Almueklassen til en Anden: Er Du med, saa trække vi hende til Land og melde det paa Underfogdens Contoir. Det er en Daler, "Det er et Ord!" raabte den Anden. Liget blev med en Hage trukket hen til Bolværket og bundet med et Toug til en Stolpe. Det var en velklædt und smuk Pige paa omtrent 17 Aar. Endnu havde Døden ikke udslettet de røde Roser paa hendes Kinder, og disse vidnede om, at hun neppe havde ligget længere i Vandet end Morgenstunden over. Paa Anmodning om, at de to Mænd vilde tage Liget op, blev af flere Mennesker svaret: at saadant var strengelig forbudt, og at i gen Anden maatte foretage dette end Underfogdens Folk. Og disse kom ikke før Kl. 11 1/2. (Ah. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
AVERTISSEMENTS. At min elskede, trofaste Hustrue, Maren, födt Teglbrænder, Torsdagen den 25de Dennes, uden foregaaende Sygeleie, men efter rum Tids svagelige Helbred, og efter 5 Timers haarde Kamp, ved en rolig Død er hensovet i hendes Alders 41de Aar - dette föler jeg mig forpligtet til, sörgeligst at bekjendtgjöre for fraværende deeltagende Slægt og Venner. - Hvad denne elskelige Hedengang, ne var for mig, mine 5 Sönner og vore gamle svage Forældre – det veed han, som gav og for en kort Tid tog, men Venner og Kyndinger veed det ogsaa, og derfor skal deres hjertelige Deeltagelse, næst Herrens Naades Bistand, være os en velkommen Lindring i vor dybe Hjertesorg, Bubbel i Westervig Sogn, den 27de Febr. 1836 O. A. Hjardemaal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Efter Indberetning fra vedkommende Retsbetjent er paa Woruper Strand löst af Havet inddrevet en Foustage med Talg mærket (imellem disse, tvende Bogstapaa den ene Ende Aver har staaet. - 675 et Bogstav som nu er ukjendelig.)(hvoraf de tre og paa den anden Ende 31 sidste dog ere noget ukjenAdlige) Eieren til denne Foustage indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at melde sig hos Undertegnede for at legitimere Eiendomsretten, hvorefter Provendet, med Fradrag af alle lovlige Udgifter, skal vorde anviist til Udbetaling. Thisted Amthuus, den 27de Febr. 1836. Faye, Amtmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Hauge og Blomsterfrøe, nylig fra Ly be hidkomne, er til billigste Priser at faae hos Undertegnede. Priis-Couranter derover kan behagelig erholdes. Thisted, den 23de Februar 1836. J. L. Griishaugge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-29
Ligesom forrige Aar modtager jeg Bestillinger af Havefrøe, og forskaffer det expedit, i saa store eller smaae Qvantiteter som Enhver behager, fra Handelsgartner Bech i Aalborg; hvis Producters Godhed De som have prøvet dem kjende tilforladelig. Thisted, den 25de Februar 1836. P. Bech.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Ao. 1836. No. 26. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Allvaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 2de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris meldes at Fleschi, Morey og Pepin ere om Morgener til den 19de Febr. blevne henrettede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
efter at Ansøgning om Benaadigelse var tilbageviist; Regjeringen vil - hedder det i I des De dats udførlig tilkjendegive Aarsagen hvorfor den har viist denne Haardhed. Efter at Dødsdommen var bleven forkyndt Pepin, skal han have tilstaaet adskillige Ting, der ogsaa ville blive bekjendtgjorte. Pepins ulykkelige Kone skal have ansøgt om Benaadigelse for hendes Mand men Kongen skal have ladet hende høflig affærdige med sin Adjutant; Dronningen skal ogsaa forgjeves have forsøgt at gjøre sin Forbøn for More og Pepin gjeldende. Schafottet blev den 18de om Aftenen oprettet bag Barrierer, St. Jaques i Nærheden af Boulevarden, om Natten blev det bevogtet af Stadtsergeanter og Municipalgardister, ved Dagens Anbrud saa man talrige Militair-Detaschements fordeelt hele Omegnen, Folket strømmede til i uhyre Antal, og man saae en stor Række Vogne; man anslog Antallet af de tilstedeværende Mennesker, til 50,000. Jmidlertid vare de dømte blevne forberedte paa deres sidste Time; Fieschi var bleven eftergivet en Deel af den Costume, derved Dommen var befalet, at han skulle have paa, men han fik dog en sort Hue paa Hovedet, og Hænderne bleve paa ham, Pepin og Morey bundne paa Ryggen. Alle de 3 Dømte forlode med den største Fatning Fængslet. Mo rey var kun uvillig over at de convulsiviske Bevægelser som Gigten afpressede ham, af Tilskuerne maatte ansees som en Frygt for Døden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
En tvaarig Fængselstraf ville for mig været haardere end Døden" – sagde han - , skal jeg altsaa straffes nagtet min Uskyldighed, saa byder jeg Døden glad velkommen!" Ogsaa Pepin undlod ikke at bevidne sin Uskyldighed og erklærede at kun hans Svaghed før, var en Følge af Tanken om hans ulykkelige Familie. Kl. 8 ankom de 3 Vogne hvori Deliquenterne befandt sig paa Retterstedet, Pepin havde en antændt Pibe i Munden, Fieschi lod sig give knubbede Ord af en af Bøddelknægtene, fordi han ville tale til Folket. Pepin blev først bunden paa Brettet; "Jeg er uskyldig, og døer som et Offer for Jntriguer, Lev alle vel!" raabte han, og Hovedet faldt. Morey, som man maatte trække hen til Schafottet, ligesom man havde trukket ham til Forhørerne, forsmaaede at tale et Ord. Fieschi lod sig af Abbed Grivelføre op paa Schafottet, han kyste det Crusifiman holdt for ham, og sagde: "Jeg har sagt Sandhed, Jeg beder Gud og Menneskene om Tilgivelse, men i Særdeleshed Gud; jeg haaber at mit Endeligt vil blive et advarende Exempel. Der herskede blandt Mængden den dybeste Taushed under den hele Handling. Der er endnu en stor Tvivl om Moren og Pepin ikke ere døde uskyldig, og om Fleschis Denunciationer mod dem virkelig have været grundede; vist er det, at Fieschi har forstaaet mester lig at forestille sig Pepins Kone skal have taget Livet af sig ved Gift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Rusland. Fra Petersburg meldes følgende skrækkelige Tildragelse: "Søndagen den 14de Febr. havde Folkeforlystelserne begyndt paa Admiralitetspladsen; i Lehmanns store Træ=Theater havde man begyndt Forestillingerne, da pludselig de i Pantominen agerende Personer saae, at den ved Taglægterne hængende Lampe havde fænget Jld; for i Tide at underrette Publicum derom, blev Forhænget rullet op; i samme Øieblik stod 8 brede Døre paa viid Væg, og alle i Lænnestole og paa anden Plads værende Tilskuere kunne bortfjerne sig; de Andre kunne og saa have ræddet sig; men de i Amphiteatret værende Personer trængte sig alle til den venstre Trappe og smale Udgang, da Jlden var udbrudt paa høire Side; de Forreste bleve da traadte ned af de Efterfølgende, og Døren blev snar saa tilstoppet, at ingen Udgang var at finde hvem der faldt ned, blev qualt under de Andres Fødder, imidlertid havde Flammen udbredt sig til hele Theatret, og Taget styrtede nu ind og bedækkede hele Menneskehoben med brændende Stykker, hvorved en 300 Mennesker satte Livet, til, foruden 200 Saarede, og det uagtet Brandfolkene og flere Commandoer af de nærmest liggende Livgarde-Regimenter strax ilede til Hielp, og Keiseren paa Brandstedet selv ledede alle Sluk nings- og Rædningsanstalterne." (N. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Den 25de Febr. stod i Hamburg Byg noteret til 44 a 46, og dansk Havre til 24 a 28 Rdr. Cour. pr. Læst. Bygget solgtes 1 a 2 Rdr. Courant billigere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Indenlandsk. Provindsial-Stænderne i Roeskilde, J No. 71, 72, 73 og 73 af Stænder-Tidenden, fortsættes Discussionen af Sagen om en CommunalForordning for Kjøbstæderne. Forsamlingen ansaae at det ikke var nok at Kjøbstædernes Regnskaber henlægges til Eftersyn, men, at de burde trykkes, da enhver, naar han paa denne Maade faaer et Exemplar, lettere kan trænge ind i Bestyrelsens Grene, end naar blot en kort Tid levnes ham til at eftersee samme Forsamlingen anseer det derfor, for tilraadeligt, at Kjøbstædernes Regnskaber i Almindelighed offentliggjøres ved Trykken, eller i det mindste en fuldstændig Entraxt af Regnskabet ved Trykken bringes til offentlig Kundskab. Den samme Offentlighed bør upaatvivlelig ei blot gives Kæmmer-Regnskabet, men ogsaa Regnskaberne for de under særlige Bestyrelser henlagt Communal=Anliggender. Naar nogen Borger ved Eftersyn af Kæmner-Regnskabet eller andet Commune Regnskab, ønsker at medtage en retskyndig Mand, som derved kan være ham behjelpelig, bør dette ikke nægtes. Forsamlingen slutter med, at naar de nu udkommende nye Bestemmelser angaaende Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse ved nogle Aars Erfaring ere prøvede, H. M. Kongen da ville befale en nye fuldstændig Municipalanordning for Kjøbstæderne udarbeidet, og Provindsialstænderne til allerunderdanigst Betænkning forelagt. - Derefter blev Sagen om en Revision af den gjeldende Jagtlovgivning foretaget. Forsamlingen indstiller til allerhøieste Overveielse om det ikke maatte findes tilraadeligt, at Jagtretten paa offentlige Stiftelsers Benificiær og Strøgods, samt paa Kjøbstædsjorder, for saavidt den allerede ikke er overdraget definitivt til private Personer, overalt uden for den kgl. Vildbane overdrages til Besidderne eller Brugerne af disse Jorder; ogsaa til simple Fæstere, uden Hensyn til at Jorderne ere indhegnede; samt at en nye Jagtanordning maatte blive udarbeidet og forelagt Stænderne. J Møderne den 12te, 13de, 14de, 15de og 16de Febr. bleve stere allerede bekjendte Sager discuterede. Slutningen af Sagen angaaende Provsk Birchs Andragende om en Forbedring i Landsbyeskolelærernes Kaar, foretoges derpaa, og lyder Jndstillingen fra Provindsialstændernes Forsamling i det Væsentligste saaledes: 1) at Communerne maatte i Almindelighed udrede Skatterne af de Skolerne tillagte Jordlodder, saavel som Bankerenten, Brandasseurancen, og overalt alle offentlige Afgifter af Jord og Huus; 2) At Høitidsoffer og Accidentser ikke maatte beregnes til Afdrag i den Skolelærerne tillagte Pengeløn, undtagen, hvor de maatte være af særdeles Betydenhed; 3)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
At enhver Skolelærer, der tillige er Kirkesanger, maatte nyde den i Skoleanordn. 61 §. omtalte Godtgiøelse af 10 Rbd.; 4) At Skolelæreres Sonner maatte, naar de oplæres i et Skolelærer-Seminarium, fritages for at erlægge den ved Placat bestemte aarlige Kiendelse 10 Rbd. til Seminariefonden; 5) At den Enkepension, som Skolelæreren nu skal udrede, for Fremtiden maatte udredes af Communerne, hvor Sko læreren enten har Pension at svare til Formanden, eller Hjælpelærer at lønne, eller overhovedet, hvor hans Pengeløn, ei er bestemt til høiere end 20 Tdr. Byg efter Capite statten, dog saaledes at hvor der er flere end een Enke paa Embedet, udredes ikkun den ene Enkes Pension af Communen, den eller de øvrige af Skolelærer=Hielpekassen; 6) At den fratrædende Skolelærer, eller Enke og Arvinger maatte beholde Embedets Jndkomster indtil Eftermandens Kaldsbrevs Datum, naar Vocationen skeer inden den befalede Tid, samt at vedkommende Skoecommission maae bemynriges til efter Omstændighederne at tilstaae Skolelærerne; Enker og Børn Brugen af Skolebygningen indtil 12 Ugers Dagen efter Mandens Død, imod at den indrømmes den tiltrædende Skolelærer et Værelse for sin Person.; 7) At Skoleanordn. af 19de Juli 1814 §. 64 forklares derhen, at Skolecommunen skal vær pligtig til enten at forskaffe Skolelærerenkerne tarvelig frie Bolig, eller til at betale dem aarligt en billig Erstatning, efter Enkens Valg. 8) At approberede Skoleplaner, hvor Authoriteterne andrage derpaa, maatte underkastes Revision; 9) At Skolebygningers Opførelmaatte overlades til vedkommende Skolecommissioner, under Approbation af Skoledirectionen, uden stræHensyn til Normaltegningen. Samt at der af de endnu usolgte Degnejorder naar disse blive disponible, kunne tillægges enkelte Skoler en større Jordlod end den hidtil bestemte, enten frit eller mod en aarlig Afgift til Hielpekassen, om der ved Skoleplanernes Affattelse maatte tages Hensyn til, hvorvidt de saakaldt smaae Degnerettigheder kunne bortfalde, og at Skolelæreren da oppebar sin Pengeløn uden Afkortning derfor, og endelig at Skolelærerne maatte fritages for Afgiften til de lærde Skoler, dog uden at samme faldt Communerne til Last. (Stænd. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Dansk Ugeskrift, Nr. 2023 indeholder et Forslag Landmilitair=Etaten betræffende, der deels gaaer ud paa at tilveiebringe en Besparelse af 107,000 Rbd. og naar Pensionerne ophøre, af 222,000 Rbd., uden Jndskrænkning af Armeens disponible Styrke, deels paa at forskaffe Officererne og Underofficererne en bedre Stilling. Til dette Øiemeds Opnaaelse foreslaaes nemlig: Reductionen af 3 Jnfanteri-Regimenter og 2 Cavalleri-Regimenter (hvoraf eet med Stammeheste,) 9 Regimentschefs-Poster, 10 Secondlieutenanter paa yngst Gage og 5 Regiments=Tambourer; samt Jndførelsen, af Brigade= og Baaillons=Inddeeling, istedetfor Reg ments=Inddeling. Endeel af de derved besparede Penge vil Forfatteren have anvendt til Officerernes og Underofficerernes bedre Gagering, for at give dem større Lyst til ganske at hellige sig deres Kald; thi det lader sig desværre ikke nægte, at de kun altfor grundede Udsigter til aldrig eller i det mindste saare seent at erholde et tarveligt Udkomme, svækker Jnteressen hos en stor Deel af Armeens Officerer for deres Stand, hvorom de hyppige Ansøgninger om Tilladelse til at søge civil Befordring noksom vidne. Jfølge Forfatterens Opgivende tæller Armeen fortiden 513 Lieutenanter, gagerede paa imellem 266 til 366 Rbd., og hvoraf i det mindste 75 have tjent imellem 20 og 26 Aar. Det er fornemmelig blandt Officererne imellem 30 og 50 Aar at de fleste af hine Solicitanter findes, og der er vist imellem dem af denne Alder at Armeen tælle de fleste af sine brugbareste Mænd, som den ved Udsigter til en glædeligere Fremtid, bør søge at bevare sig. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Fra Bristol hedder det under 10de Febr.: J Forgaars Nat blev det ved Portisbend liggende Dampskib Fury overrumplet og bortført af Stratenrøvere. Den er siden gjenfundet, men uden Mandskab, der maaskee er bleven myrdet; thi en Skipper Costin, der med sit Skib laae for Anker ved King Road (Gloucester, hvor Fury om Aftenen Kl. 11 var kommen forbi, have hørt Kanonskud fra samme, og Skrigene Mord, Mord, (Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
AVERTISSEMENTS. Efter Indberetning fra vedkommende Retsbetjent er paa Woruper Strand løst af Havet inddrevet en Foustage med Talg mærket (imellem disse De paa den ene Ende trende Bogstaver har staaet - 675 et Bogstav som nu er ukjendelig.) Den hvoraf de tre. og paa den anden Unde 3114 sidste dog ere noget ukjenHUdlige Eieren til denne Foustage indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at melde sig hos Undertegnede for at legitimere Eiendomsretten, hvorefter Provenuet, med Fradrag af alle lovlige Udgifter, skal vorde anviist til Udbetaling. Thisted Amthuus, den 27de Febr. 1836. Faye. Amtmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-02
Tirsdagen den 10de Marts førstkommende Kl. 10 Formiddag afholdes Auction i Hillerslev Præstegaard over en holsteensk Vogn, 2de Arbeidsvogne, en Kane, flere Sæt Kjøretøi, 4 Plouge, 5 Harver, en Tromle samt en stor Deel mere Udendørsbesætning, saa og over endeel Faarecreaturer samt over nogle Tønder, Ankere, Bøtter m. m.; hvortil Lysthavende indbydes. Thisted, den 29de Februar 1836. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
No. 27. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amlvaviv og Avertissemenvildende, eller: Den nordrimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 5te Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Politiske Nyheder. America. J London har man Efterretninger fra Ny-York af 2den Februar. Skibet Pantaloon, som har overbragt Depescher fra den engelske Regjering med Tilbud om Mægling i den franskamericanske Stridssag, var ankommet til Ny-York. Depescherne vare ufortøvet sendte til Washington og Jndholdet deraf, aff den brittiske Resident, meddeelt Præsidenten Jackson. Mæglings-Tilbudet skal i Regjerings-Conseilet have foraarsaget langvarige Debatter; og Præsidenten skal i Begyndelsen have modsat sig samme, men har omsider givet efter, og Mæglingen er antaget. - De Fremskridt, som de insurgerede Jndianere gjøre i Florida, opvækker megen Opmærksomhed i de forenede nordamericanske Stater, i Ny=Pork blive Forsamlinger holdte, for paa den hurtigste Maade at sikkre Jndvaanerne i Florida, for Jndianernes Blodtørst og Hævn. Talrige Compagnier af Frivillige have allerede dannet sig i Carolina og andre Stater, og Regjeringstropperne marschere fra alle Kanter til Kamppladsen; den nordamericanske Eskadre, har ogsaa faaet Ordre til i største Hast at begive sig til Key West. Aarsagen til Seminole-Jndianernes Oprør, hvilke nu ødelægge Florida med Mord og Brand, er det i Budskabet fra de forenede Staters Præsident omtalte Forsøg, paa at omcolonisere alle de Jndianer-Horder, som befinde sig inden for de nordamericanske Staters Gebet. Seminole-Jndianerne have erklæret at de hellere ville døe, end opgive deres Bopæl, og man kan derfor vente en afgjørende Modstand, hvor stor ogsaa de forenede Staters Troppemagt er. Jndianerne havde i Begyndelsen af f. M. samlet betydelige Stridskræfter ved Kap Sable og Ny-River; den 6te overfaldt de en Colonists Bopæl ved Ny-River, myrdede hele Familien, udplyndrede hele Huset, stak det i Brand, og bortførte alle Slaver og Qvæg; dette foranledigede Beboerne i Naboeskabet til at flygte fra Kysten af til det indre af Landet, saa at selv Fyrtaarnet paa Cap Florida er bleven forladt, og siden have Jndianerne plyndret alle Huse i Ny-River uden Undtagelse. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Følge Beretninger fra Ny-Orleans skal den mexicanske General Sta. Anna være rykke, ind i Teras i Spidsen for 11,000 Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Jmidlertid staae Colonisternes Anliggender, der meget godt, efter Mexicanernes sidste Nederlag ved San Antonio, var Provindsen ganske rendset for Regjeringstropperne, og Jnsurgenterne havde faaet et Laan paa 20,000 Dollars i Stand. Breve fra Veracrur af 28de Decbr. skildre Regjeringens Anstrængelser til Undertrykkelse af Opstanden i Teras, som meget betydelige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Frankerig. J Paris havde man den 23de Februar nu officiel det nye Ministeriums Udnævnelse, det bestaaer af følgende: Hr. Thiers Cabinetspræsident og Minister forde udenlandske Anliggender, istædet for Hertugen af Broglio; Hr. Sauzet til Seiglbevarer og Justitsminister; Grev Montallivet indenrigsk Minister; Hr. Passy Handelsminister; Hr. Pelet Minister for de offentlige Anliggender; Dhrr. Maison, Duperre og d'Ar gout forblive i deres Poster, som Krigs Marine= og Finantsminister. Conseilspræsidenten Hr. Thiers har derpaa holdt en Tale til de Deputeredeskammer, hvori han erklærer at det nye Cabinet er aldeles enig dets Anskuelser og Hensigter, og at det vil følge det afgangne Ministeriums Politik. Skjøndt man paastaaer at det vil komme til at gjøre nogle Concessioner for at kunne holde sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Neue Zeitung.) ant forne
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-05
Blandinger. J Brussel vare den 21de Febr. 20 deels UnderOfficerer og deels Soldater af Guideregimentet stormede ind i Bladet Liberals Officin, brudt Bureauet, og de tilstødende Værelser op, sønderslaaet alt med deres Sabler og mishandlet den ene af Redacteurerne, og alt dette skal være en Følge af at der i Bladet, Liberal var bleven dadlet den Begunstigelse som bleve viste de i belgisk Tieneste staaende franske Militaire; en stræng Undersøgelse er desangaaende indledt.