JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Den ved Kongl. Parolbefaling af 27 Sept. f. A. nedsatte combinerede Commission i Tønningen, bestaaende af Capitain Stephanson i Søetaten, Auditeur Paysen, og Secretair og Borgermester Thomsen, lyser i Altona Merkur efter en vis i Tønningen arresteret Kjøbmand Thomas Hans Goos, som derfra er undvigt, og udlover Belønning for hans Paagribelse, da samme er meget magt paaliggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
J Følge allerhøieste befaling skal vedkommende Øvrigheder lade begrave med militaire Æresbeviisninger alle paa Stranden opdrevne døde Legemer, klædte som Officierer, og tillige holde meget nøiagtige Synsforretninger over disse Legemer, forat kunde maaskee i sin Tid meddele Efterretninger disse Forulykkede angaaende. Statstidenden begynder sin nye Aargang med et fortræffeligt Digt af Hr. Prof. Høegh Guldberg, betitlet: Menneskets tvende Venner, Erindring og Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Kjøbmand Jørgensen i Bogense har atter i Vinter, foruden hans Bidrag i Penge, skjænket til de Fattige 6 Tønder Rug, der, efter nærværende Tids Priser, er en Gave af omtrent 120 Rdlr. Denne ædelmodige Opofrelse er saa meget mere priisværdig, som hans Huus ellers i andre Henseender er et Tilflugtsted for de Trængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
J Hempels Avis læses: Det var udentvivl ønskeligt, om den gamle Skik, som endnu finder Sted her i Odense, at fattige Børn paa Høitids aftener i Julen gaae omkring og synge eller rettere skrinke for Dørre, maatte afskaffes. Foruden, at dette vist ikke er den opbyggeligste Anvendelse af christelige Psalmer, bliver Godgjørenheden vel ikke sjelden herved misbrugt af Uværdige, som det overalt synes fornedrende for Mennesker, at trygle og Brødet paa denne Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Viborg, d. 9de Januarii. J afvigte Aar 1811 ere i Viborg Stift fødte af Mandkjøn 860, Qvindekjøn 805, tilsammen 1668. Døde: af Mandk. 706, Qvindek. 690, ialt 1396. Copulerede 559 Par. Desuden udenfor Ægteskab fødte af begge Kjøn 132. Dødfødte af begge Kjøn 64. (Vib. Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Odense, d. 10de Jan. Da man almindelig begynder Aaret med at ønske, og der uden Mode ikke er at tænke paa endog den simpleste Forbedring, saa har Udgiveren af Viborger Samler troet det passende at ønske adskillige nyttige Ting bragt i Mode, saasom, at lade sig bære i Portechaise, istedet for den langt bekosteligere Skik at kjøre i Karether, at Bonden vilde indføre Brugen af Eenspændervogne, hvormed han nok i disse Tider kunde føre i det mindste sine Tørvelæs til Kjøbstaden, Kartoffelploves Jndførelse, Gulerødders og Ærters Dyrkning paa Marken, samt Plantning i det Store af Frugttræer, Piil og Ell, for dog at levere vore Børnebørn noget, som kaldes Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Efter næsten daglig Omvexling med Frost og Tøe, havde dog Frosten vedholdt i 2 a 3 Dage, uden synderlig Snee, indtil sidste Nat, da det igjen blev Tøeveir. (Hemp. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
(Af Hamb. Corresp.) Amsterdam d. 27de Dec. Natten fra 23de til 24de havde vi en heftig Storm fra Nordvest, som har voldt Forliset af et engelsk Linieskib og adskillige Fartøier af en fra Østersøen kommende Convoi. Convoien var under Bedækning af Linieskibet Heros paa 74 Canoner. Dette Linieskib er strandet paa Nordhaaks ved Texel. Alle Forsøg at nærme sig det den 24de vare frugtesløse. Først den 25de kom man til det; men man fandt ikke aden Vrag. Mandskabet er udentvivl omkommet. Krigsbriggen Græshoppen var seilet om Nordhaaks, da Lodsen fra Caperen Furet, som var der ombord, styrede den ad Nieuw Diup, hvor den løb ind Dette Skib fører atten 32pundige Caronader. Transportskibet Archimedes, af samme Convoy, er strandet paa Sandbankerne, men Egnipagen reddet, De fangne fra disse to Skibe ere hidkomne. Det er 141 Mand. To andre Brigger ere forulykkede gorden for Texel; men man troer, deres Mandskaber ere reddede. Andre Skibbrud indtraf i samme Storm paa Kysterne af Øerne Eyrland og Ter schilling. Vi vente bestemtere Efterretninger om disse Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Amsterdam, d. 28 Dec. En Convoi af 230. Skibe, escorteret af 2 engelske Linieskibe og 3 Fregatter, er strandet paa vore Kyster. Hero, et Linieskib paa 74 Canoner og 680 Mand, er forgaaet med Mand og Muus. To andre Linieskibe paa 74 Canoner sees fra Egmont op Zea, og synes i Undergang. En Brig er strandet paa Texelens Kyster, og man har kun kunnet redde 12 Mand, af Eqvipagen. En anden Brig har været lykkelgere; den er indløbet paa Texelens store Rhed, og taget. Det er en meget smuk Brig, og besat med 20 32pundige Caronader og 120 Mand. Et med Canoner ladet Skib havde faaet en ny Styrmand, og var ikke at redde. Vore Kyster ere bedækkede med Vrag, man seer ikke andet end Krudfade, Geværkister, og tusinde forskjellige Gienstande. Den lader, som nogle og tredive af disse Skibe vare ladede med Krigsmunition. Man anslaaer de Engelskes Tab til 3000 Mand, og anseer den største Deel af disse 230 Skibe af Convoien for tabte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
München, d. 27 Dec. H. K. M. har forordnet, at herefter ingen Værker af Forfatterne maa tilegnes ham, uden i Forveien at have faaet Tilladelse dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Wien, d. 28de Dec. Paa et Par Dage er det keiserlige Trykkerie lukket, og en talrig Vagt forbyder alt Samqvem med Arbeiderne derinde. Man taler om et nyt Financepatent, som Regjeringen vil bekjendtgjøre, saasnart det er trykt. Publicum er meget nysgjerrigt for at erfare Udslaget af disse Forholdsregler, og dette overordentlige Arbeide. - Subskriptionen til et Minde over Digteren Collin er alt 30,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Boulogne, den 20 Dec. Som vi fornemme, er en engelsk Tremaster paa 600 Tons, ladet med Caffe, Rom og Bomuld, førende 12 Canoner og Caronader, og 42 Mand Eqvipage, opbragt til Ostende. Dette Skib blev taget af Caperne Lion og Reaard efter en Fægtning, hvis Omstændigheder fortjene at anføres. Lion var under Reparation i Calais Havn. Da Capitainen d. 17de om Morgenen blev adskillige fiendtlige Skibe vaer, lod han ophøre med Arbeidet, og gik, uagtet Caperens slette Tilstand og det stormende Veirligt, til Søes. Han mødte Caperen Reaard, begge maneuvrerede i Forening. Lion angreb en Brig, som den tog, og Renard seilede løs paa en Tremaster, der var i Nærheden. Renard lagde Skibet ombord, men kunde ikke første Gang holde sig der. J det Øieblik, den gik derfra, udførte Lion sin Entring. Engelskmændene kunde ikke modstaae dette dobbelte Angreb, og gav sig. Under Fægtningen blev Caperen Lion saa ilde tilredt af det angrebne Skibs Bevægelser, at Capitain Fouret blev nødt til at bjerge sig med sit Mandskab op paa Prisen. Caperen sank strax derpaa, Newyork, d. 28 Nov. Stridighederne imellem de forenede Stater og Engelland, angaaende Angrebet paa Chesapeak, synes at være bilagte, Man slutter dette af et Brev fra Hr. Foster til Monroe, der indeholder adskillige Satisfactionsudtryk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Gothenborg, d. 16 Dec. De under Beslag tagne Skibe, hvoraf 26 ligge i Carlsham og 3 i Østad, ere den 17de d. M. blevne definitiv priisdømte. Blandt samme vare le Neutralitet, og leSchauemberg. - Man har i Gothenborg erholdt Efterretninger fra St. Petersborg, om Anholdelsen, af efterfølgende ballastede Skibe i denne Havn, hvis Priisdømmelse man venter, nemlig le Brother, l'Agenoria, le Philladelphia og le Morticello.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
St. Petersborg, d. 25 Dec. Den virkelige Etatsraad Jenisch er udnævnt til Ridder af St. Anna Ordenens anden Classe. - Marineministeren, Admiral Tschitschagow, er efter Ansøgning, i Naade afskediget fra denne Function, og Admiral Marquis de Traverse er udnævnt i hans Sted til Marineminister. - D. 24de Oct, løb paa Floden Jngulved Nikolajew en Fregat paa 36 Canoner af Stabelen, der, ligesom det Linieskib paa 76 Leder løb her i Julii Maaned af Stabelen, er kobderforhudet og overordentlig godt bygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Paris, d. 4de Jan, Marchal, Hertugen af Regio, som er ankommen her, formæler sig med Frøken de Couen. - Keiseren har besøgt den af Hr. Benzamin Delessert i Pass, anlagte Runkelroe-Sukkerfabrik, og tilkiendegav ham sin høieste Tilfredshed. Revolutionen i Colonialhandelen er nu fuldbragt. En Dags Pløieland indbringer i Colonierne kun 1/2 mere naar den er besaaet med Sukkerrør, end naar den, hvor det end er paa Fastlandet, er besaaet med Runkelroer. Et Pund Rør-Sukker kostede, alle Bindgivter iberegnede, for Revolutionen, 12 Sols i Paris. Runkelroesukker, koster kun 18 Sols, og vil kun komme til at koste 16 Sold, naar Behandlingsmaaden og Maskinerne ere bragte til Fuldkommenhed. Naar der altsaa lægges en Afgivt af 26 PC. paa den udenland ske Sukker, saa kan Sukkeret af Runkelroer altid udholde Concurrencen. Samme Revolution er foregaaet med Jndigen, der faaes fuldkommen saa god af Pastel som af Guatimala.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Vor Handelsbalance vil saaledes vinde 90 Millioner, som Frankrige betaler Udlandet for Sukker og Jndigo. Da Tydskland og andre enropæiske Lande allerede have indenlandsk Sukker og Jndigo Fabrication, saa kan man regne at den engelske Handel vil tabe derved 2 til 300 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Efter al Sandsynlighed vil man i Aaret 1812 nærme sig Resultatet. Med et Forskud af en Capital af 600 Mill. vil man anlægge 2 til 300 nye Fabriker, og Frankrige vil ikke behøve mere at udsende for Sukker sine rede Penge. Dette kan Engelland, takke sine skrækkelige Cabinetsordres af 1806 og 1807 for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
London d. 26 Dec. Efter the Courier er den catholske Committee i Dublin bleven opløst af Magistrat, versonerne, og Præsidenterne Lorderne Fingal og Netterville arresterede. - Hertugen af Clarence er bleven udnævnt til Commandant over Flaaden i den afdøde Admir. Pet. Parkers Sted Han skal allerede under Pirts Bestyrelse have ønsket en Plads i Marinen, men denne vilde, Kongens Villie uagtet, aldrig tillade det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Blandede Efterretninger. Danzig, d. 31 Dec. 18II. Den 26de dennes er Skipper Hans Halvorsen fra Kjøbenhavn med Jagten Emanuel, 9 Commercelæster, bestemt fra Stege til Pillau med Kridt, indløbet her i Nødhavn. - Natten imellem 24de og 25de strandede ved Hela Galeasen die Jungfrau Margaretha, stor 6 Commercelæster, fra Rendsborg, bestemt derfra til Vindau med 10,000 Tagsteen, ført af Skipper Claus Bode. Skibet er fuldt af Vand og man har ingen Haab at faae det af. Besætningen af 6 Mand, Takelage, Seil og Skibsredskaber, ere reddede. Vinteren har begyndt her for 8 Dage siden og Weichselfloden er belagt med Jis. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
Forholdet er her det samme som i de nordamericanske Fristater. Der gives Land nok, altsaa ogsaa Brød, jo flere Børn, jo meer Velsignelse. Have de ikke meere Plads hos Faderen, saa trække de nordligen, til Østen og Vesten, ligesom de fængsles af en Flod, en Sø, en Skov. - Ganske anderledes er det med Lapperne. En laplandsk Familie, der kun har 100 Rensdyr, fører et usselt Liv. For at kunne leve godt maa den have 400 til 1000. De spise da rigtig nok hver om Middagen et Stykke kraftigt Kjød, drikker den herlige Soucederaf sammenrøret til en prægtig Suppe, og have til Dessert endnu desuden et Stykke frossen delicat Rensdyrmelk (som først, naar den er 34 Gange spædet med Vand, ligner vor Komelk), kort, Lappen lever sorgfriere og bedre end tusinde af vore Bønder. Men hvilken Plads behøver han ikke til saadan en Hjord, Om Sommeren maa han græsse paa de høie Fielde, der skille Finmarken fra Sverrig, da paa Slætterne Rensdyrbremsene kunne ødelægge hans hele Hjord, om Vinteren maa han drive omkring paa disse. Mister han ved Ulve, Bjørne a. sin Hjord, eller har han aldrig en saa stor, saa maa han om Sommeren drive omkring ved Havet (Jshavet) og fange Fisk. Saa har den raae Søsin istedet for en god Rensdyr=Kjødsuppe, om Middagen det Vand, hvori han koger sine Fisk, istedet for Havremeel, som Fjeldfinnen tilbytter sig for Rensdyreskind, Horn a. maa han tage til Takke med den indre Skal af Fyrren, skaaren i Strimler, sammenæltet med noget Rensdyrtalg og kogt i hans Suppe. Jntet Under at en saadan Søsin. seer misundelig og længselfuld paa den paa Fieldet Græssende, men at begge Arterne ikke meget kunne formere sig. Den ene Art nyder slet Føde, den anden maa ængstelig være betænkt paa Plads, for sin Hjord, om Vinteren maa den taale den skrækkeligste Uleilighed for at bevare sine Hjorder mod Ulve ved Hjelp af sine Hunde, som ogsaa der betragtes som de trofasteste Venner. Lappen deler sikkert hellere sit Kjød med sin Hund end med sin Broder, og begge have en ussel Bolig. Kan, under saadanne Omstændigheder, deres Slægt formere sig, Maa den ikke aftage? Man seer dem heller ikke mere paa mange Steder, hvor de endnu droge omkring for 30 Aar siden. Jmellem Ule og det hvide Hav i Sodankyle findes ingen Lapper mere. Som Beboere i disse Egne selv kunne vi ogsaa anføre, 2) Russerne og 5) de Svenske. Begge komme imidlertid mindre i Betragtning som Beboere end som Herrer. Russerne boe i Lapland kun langt op af Kysterne af det hvide Hav og Jishavet, de Svenske nedsætte sig i det høieste kun i Stæderne. De findes allene i Torneaa; længer op ved Torneaa-, Muonio og Kemelf a. vare alle Landsbyer kun besatte med Finner, og selv Torneaa, saa stort det end er i Omfang, saa vigtig det er for Handelen fra den bothniske Stat ligge til Nordkap, tæller dog kun noget over 600 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-14
(Polit. Journ.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Ree og Niende Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 18 Januarii 1812. Skilderi af Doretea Kong Kristian den Førstes Dronning. Danmark og dets Konger have lige fra Tyr Dannebod til Juliane Marie havt flere udmærkede Dronninger, der fortjene altid at omtales med Hæder i vor Historie, ja hvis Samtids Historie endikke kan skrives uden at omtale disse kongelige Ægtemagers Fortjenester af Dannerstaten og Kongehuset. Thi enten med dristig Haand De Roret greb at styre Dannerriget, eller deres Helteaand. Besjelede vor Hær i Landets Krige. At have disse vore fortjente Dronningers omstændelige Levnetsbeskrivelser ville derfor være et Bidrag mere til vor Histories Fuldstændighed, jeg og vel kunne have Lyst til at give, dersom min Stilling tillod mig at følge min Lyst. Jmidlertid vover jeg at gjøre et Forsøg med at skildre vor første oldenborgske Konges Gemalinde Doretea, der just er en af sin Jndflydelse paa tre vore Kongers Regering mærkelig Dronning, ja saameget mærkeligere, som Hun maaske har mere bidraget til, at det oldenborgske Huus kaldtes herind til den danske Trone, end af Historieskriverne almindelig er bemærket, Af Fødsel var Dereten en brandenborgsk Prindsesse, Datter af den i sin Tid som Videnskabsmand og Statsmand anseete Markgrev Johan Alkymist eller Guldmager, hvis Broder var den under Navn af Tysklands Akilles bekændte Markgrev Albert. Kun femten Aar gammel kom denne Prindsesse til Danmark, og formæledes den 5 October 1445 til Kong Kristoffer fra Bayren, med hvem Hun levede til 4 Januari 1448, altsaa kun i to Aar og tre Maaneder, da Kristoffer, døde fra Hende og Riget. Men i disse Par Aar havde alligevel Doretea ved sin Klogskab forstaaet saameget at vinde Nasionen, at dens Magnater ønskede at see Hende som den tilkommende Konges Dronning. Vel tilbød man den aldrende slesvigske Hertug og holstenske Greve Adolf Kronen, men ikke før efter en dansk Adelsmand Knud Gylden sterne, dertil af Nogle udset, udentvivl ikke kom 1 Betragtning, fordi Enkedronningen fandt et sligt Parti under sin Værdighed. Saa i det mindste synes det mig man tør slutte af den omtrent samtidige Kranzius. Mellem Hertug Adolf og Dronning Doreteas Fader Markgrev Johan var et nøje Venskab. Ved Adolf Hof havde Dronningen udentvivl gjordt Bekændskab med den unge oldenborgske Grev Kristian, som efter Hamelmans Vidnesbyrd i hans oldenborgske Krønike just anbefale des af Hertug Kristoffer de danske Stænder til Konge, fordi Han kunne ægte den unge Enkedronning. Doretea kunde derfor gærne sige, at Hun pille ægte den Nasionen behagede at vælge til Konge, thi Adolfs Forslag til Nasionen paa Kristian var vel ligesaameget ledet af selve Dronningen og Hendes Fader, som af Adolf personlige Godhed for sin Søstersøn den unge Grev Kristian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
En Dame af Doreteas Forstand, der i en saa ung Alder og paa et Par Aar havde forstaaet at vinde en fremmet Nasion, der forstod at skaffe Sig vigtig Jndflydelse i Regeringssager, den Hun selv som Enkedronning i 14 Aar vidste at vedligeholde, kan vel Den, der kænder det kloge Fruentimmers Snille, tiltro slig en sin Jntrige. Nok K. Kristian den Første ægtede Enkedronning Doreten, og stod deres Bryllup samme Dag Kronningen foregik. Havde denne Dronning i sit Ægteskab med K. Kristoffer ingen Børn havt, saa blev dette Ægteskab med K. Kristian destomere velsignet. Thi foruden at Doretea er Stammoder til det i Danmark, Rusland, og endnu i Sverrig regerende oldenborgske Kongehus, saa er Hun det og til mange og var ved vort nittende Sekuls Jndgang Stammoder til snart alle Europas Regenter og Førstehuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Som Enke efter Kristian, der døde i Aaret 1481, levede Dorete i 14 Aar ei uden Jndflydelse paa sin Søn Kong Hans det Hun især viste, ved i alle disse Aar at kunne holde den unge fyrige Konge fra, ved Krig at sætte sin Fordring paa Sverrig igænnem. Denne Hendes Jndflydelse som Enkedronning, og Agtelsen Hendes kongelige Søn ved flere Leiligheder viste hende, taler og mod deres Paastand, som vil, at Hun efter sin Gemals Død søgte paa en ubillig og retsstridig Maade og paa Kongens sin Søns Bekostning at befordre sin anden Søns Prinds Frederiks Fordeele. J det mindste har vist Kong Hans selv følt, at hvad Dronning Doretea heri gjorde, bød Pligt Hende baade som Moder og som Dronning efter Datids af de største Statsmænd antagne Tænkemaade. Beviis paa denne Dronnings Klogskab og Forstand, er og den udmærkede Agtelse, den holstenske Adel viste Hende i Underhandlingerne, Slesvig og Holsten angaaende, efter Kong Kristians Død. Hvor der iøvrigt vil have en fuldstændig og rigtigere Kundskab om disse Underhandlinger, end vore danske Historieskrivere give, henviser jeg til Holsteens fortjente Historieskriver Christiani.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
J sin Enkestand gjorde Doretea en religiøs Reise til Rom, dog ikke uden med samme at forbinde politiske Hensigter, hvorfor Hun og havde med Sig sin forhen omtalte Kantsler Johan Okse. Trængte hun end ikke her igænnem med sit Ønske, at faa sin holstenske Fortroede Enevold Soverbrodt, til Biskop i Slesvig, om ellers denne Sag har lagt Hende saa meget paa Hjerte, saa udvirkede Hun dog to for Riget vigtigere pavelige Bevillinger. Vist nok har Dalin Ret, at skønt Doretea altid fraraadede sin Døn Krig paa Sverrig, saa glemte Hun dog ikke ethvert andet Middel, der igæn kunne forny Unionen. Pavens ved Hende udvirkede Trudsel til Steen Sture med Ban, skulle vist havt vigtige Følger paa enhver Anden end Sture, hvis ophøiede Talenter selv ingen upartisk dansk Historieskriver maa miskænde. Da og Trudselen siden udførtes, nedsatte dog Bannet Rigsforstanderen noget hos den svenske Almue. Det andet Enkedronningen udvirkede, var Pave Jnnosens den 8des Tilbagekaldelse af Pave Sikstus d. 4des Bulle, der paa Kong Kristian den Førstes Forestilling havde skilt Benediktinerne ved St. Knuds Kloster i Odense, som Paven derimod skænkede til Stiftets Kanniker eller Domherrer. Som Anledning til Kristians Forestilling, der udvirkede denne for Benediktinerne haarde Pavebulle, foregaves disse Munkes uordentlige Levnet, hvorpaa blant andet til Beviis anførtes, at en af Klosterets Brygger karle havde barslet. J Følge Munkenes Datids store Jndflydelse vare Sager af dette Slags hel vigtige og ofte farlige at blande sig i Baade Kong Hans selv, og Rigets Ærkebisp og Prælater, som Paven udmeldte til at dømme mellem Domherrerne og Munkene, vare og ikke lidet for lægne med denne dem overdragne Kommission. Benediktinerne seirede, og ved den saa kaldte Dronningens Messe erindrede taknemmelig deres Velgjørerske lige til Reformasionen. Endelig døde Dronning Doretea mæt af Dage den 25 November 1495 paa Kallundborg Slot. Denne Forevigedes Navn er forlængst uddød mellem Hendes høie Afkom, men Hendes Virksomhed og Fortjenester ville altid berettige Hende til et mærkeligt Mindestegn i Fædrenelandets Historie. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Subskriptionsplan, paa en udkommende Samling norske Prospekter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Kjøbenhavn, i Januarii 1812. Sigvard Schjødt, Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Indenlandske Efterretninger. Landhuusholdningsselskabet udsætter i Aar, foruden adskillige af de ældre, 4 nye theoretiske Priisopgaver. Paa Grund af en Skrivelse fra det Kgl. Landoeconomie- og Commercecollegium til Selskabet af 14 Sept. 1811 udsættes en Belønning af 500 Rdlr. for en tydelig og fuldstændig Anviisning til at lave en sund og velsmagende Viin, der kan bruges som Bordviin, af Niks, Stikkelsbær, eller andre Frugter, som kunne haves her i Landet i Mængde og uden vanskelig Dyrkning. - Æskningerne indsendes inden 31te Dec. 1812 tilligemed stre Flasker af Vinen til Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-18
Skulde Nogen finde den her bestemte Tid for kort til at Vinen kunde opnaae sin tilbørlige Grad af Godhed, vil Selskabet efter Omstændighederne forlænge Æskningstiden, naar samme forinden 1ste October 1812 underrettes derom og oplyses om Nødvendigheden deraf. - Selskabet finder fornødent at erindre, at man ved denne Præmiendsættelse ikke har Hensyn til saadanne Viinsorter, der, efter de sædvanlige og almindelige bekiendte Forskrifter, forfærdiges af Ribs og andre indenlandske Frugter. Man forlanger et Prodnet, hvis forrige Bestanddele ved en langsom og fuldstændig Gjæring have forenet sig til en virkelig Viin; hvorimod de paa fædvanlig Maade tillavede indenlandske Vin efter en utilstrækkelig Gjæring have beholdt det meste Sukker udecomponeret tilbage, saa at det nu, i Stedet for ved Gjæringen at være forvandlet til Viingeist, kun tjener til at skiule en Mængde af Syre, der gjør en daglig Brug af disse Vine skadelig for Sundheden. - Ligeledes udsættes en Præmie af 300 Rdlr. for en fyldestgiørende Undersøgelse: Om Fordelene og Manglerne ved Præmier, som Befordringsmiddel af gavnlige practiske Foretagender; om der gives andre og bedre Midler, hvormed Selskaber, der have landlig, huuslig, og Kjøbstædvindskibeligheds Forædling og Flor til Øie mærke, kunne virke; med udførlig Forklaring af disse Midlers Anvendelse, og med fortrinligt Hensyn til Fædrenelandet. - Præmier fra 100 Rdlr. til 300 Rdlr. udsætter Selskabet for hensigtsmæssige Læsebøger for Almuen i Danmark og Norge. Uden at indlade sig i nogen Forskrift om disse Bøgers Jndretning og Plan, vil man blot anmærke, at man ønskede een Udarbeidelse med udelukkende Hensyn til Tyendestanden, og iøvrige overlades det til Forfatterne, enten de ville have blot een Gienstand for Øie, f. Ex. Underviisning i Moral, i Lovkyndighed, i Fædrelandshistorie, i Naturhistorie, i Landbrug, i Technologie m.m., eller ogsaa forbinde flere Øiemed. - Et Medlem af Selskabet har tilskrevet det, at han anseer det af Vigtighed at bidrage til Erholdelsen af nøiagtige Beskrivelser af Fædrenelandets Beskaffenhed, hvorved der kunde opdages de Mangler i Landets Oeconomie enten paa enkelte Steder eller i Almindelighed, hvis Formindskelse Selskabet har saa sig til Formaal. Et udførligt Schema, hvorefter Beskrivelserne over Landets enkelte Deele skulde affattes, holder han for at være det vigtigste.