Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-06-15
De øverste Statsembedsmænd, som ere tilstæde, forholde sig som foelige Tilskuere og tage ikke i Betænkning at hylde Morderen for at undgaae at blive selv myrdede. Man har et Exempel paa i 1786 at 7 saadanne Revolutioner have fundet Sted paa en eneste Dag, og at den sidste Dey er bleven beklædet med den samme Dragt, som alle hans Forgængeres Blod har vædet. Det var derfor næsten et Underværk at Deyen Mahomed den tredie som døde i Aaret 1791, regierede i 23 Aar og døde en naturlig Død. Omegnen om Algier er overmaade behagelig og frugtbar. Høie og Dale ere bedækkede med Haver og Lystgaarde, hvorhen de rige Jndvaanere begive sig om Sommeren. Disse Lystgaarde ere skinnende hvide og contrastere paa en paafaldende Maade med den Mængde af forskiellige Slags Frugttræer og andre Planter, hvormed de ere omringede og beskyggede; man seer ved dem alle mange Springvande i alleslags Skikkelser, hvilke ere høist behagelige i et saa varmt Land, og nødvendige for Vegetationens Vedligeholdelse. Disse Lyststeder, som ligge paa Høiene omkring Staden, forhøie det behagelige i det skiønne Syn, som dennes Beliggenhed frembringer fra Søesiden. De ere ikke omgivne med Mure, men blot med Hækker, hvilket bidrager til at forskiønne deres Udseende. Disse Haver, som ere overmaade talrige, blive for det Meste kun dyrkede af christelige Slaver. Naar den frugtbare Jordbund i denne Stat blev bedre dyrket og der herskede en større Jndustrie blandt Jndvaanerne, saa vilde det blive en stor Kilde til Rigdom; thi selv endnu under den barbariske Regiering, hvoraf det beherskes, er det saa velsignet af Naturen, at det er et sandt Kornkammer for hele det sydlige Europa. Jntet kunde derfor være ønskeligere end at Algier maatte blive Frankeriges Eiendom; men denne vilde blive for stor og for vigtig og tiene til en Grundvold for en saa betydelig Udvidelse af dens Magt i Fremtiden, at man neppe kan troe at den Europæiske Politik vil tillade det, med mindre en hemmelig Aftale skulde være gjort imellem de store Magter til store Cultur Planers Udførelse i Sønden og Østen for Europa. Algierernes Søerøverier, som de svagere Europæiske Magter ved aarlige Foræringer til Deyen søge at sikkre sig for, have flere Gange udsat Algier for de større Magters Revielse. J Aaret 1665 tugtede den Engelske Admiral Blake dem og befriede de christne Slaver. 1669 og 1670 blev Staden beskudt af Englænderne og Hollænderne. 1683 kastede den Franske Admiral DuQuesne 1200 Bomber ind i Staden og lagde den for største Deel i Aske. Ved at ødelægge en Algiersk Flotille og beskyde Staden, tvang den Amerikanske Commandeur Decatur i Aaret 1815 Deyen. til at erklære Unionens Flag for uantasteligt, og ved den Engelsk Hollandske Expedition i 1816, da Admiral Edward Pellew (Lord Exmouth) og Admiral van der Capellen den 28de August med en Flaade af 22 Seilere, som førte 702 Kanoner, efter en 7 Timers mordisk Bataille med de Algierske Søebatterier, ødelagte det Halve af Staden og opbrændte hele Deyens Flaade (39 Skibe), blev den Algierske Regiering tvunget til at udlevere alle de christne Fanger og erklære Slaveriet, for ophævet. Den tappre Omar Pascha, som maatte slutte denne Fred, blev Aaret efter stranguleret af Tyrkerne i Paschalikets Gaard. Hans Eftermand, den grusomme Ali Hodja, tog sin Residents paa det gamle Castel, hvor Pesten bortrev ham. Han succederedes af Hussein, den nuværende Dey.