JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1690-01-01
Naar Kæjseren en gang opsender VanIANUARII MERCURIUS. Vanlykke gierne dog vil mange lykker følge hvad hielper det, at vi paa sorgen længer dølge: Vi fra Albanien har den ulykke hørt, At mange af vort Folk paa slagterbenk er ført. Fem tusinde omtrent kom Tyrken udi møde Men bleve noget nær af dennem lagde øde Ti de var fleer i tal. Det største blodbad gav, Hannovers Hertug og der lagdis ned i grav. Det skede Nyt-aars dag, og er den første lykke for Tyrken fra den tid hand lod sig grummist tykke Der Vien den var belagt. Vi haabis dog, at Gud Vil ikke stæde ham at giøre fleere brud.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Stokholm 18. Sverrig. Vi holde gammelt pas og tee os fredelige har i Staten for at jevne ret og lige: Og Lifland her og der, hvor det er best behov Til Kongens beste og at holde voris Lov.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Paris 20
Danske Mercurius, 1690-01-01
Frankerig. Vi bygge største baal til Krigens store lue Som brende skal til Vaar, og lade os ej kue: hvad end Fienden os paa halse veldig er Vi agte Helte sterk at møde een og hver.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Engeland. Londen 14. Her staar det lovlig til, og er det udi tanke, At Kongen agter selv at vilde Fienden banke J JrIANUARII MERCURIUS. Jrland dette aar, dog mange tvil derpaa At Perlamentet ham af landet lader gaa Jrland er det saa, at begge hær de lide hvad Kumer, krig formaar, Kong Jacob dog maa vide Det meste der udaf for hand skal hente langt Fra Frankerig sin hielp, det falder noget trangt.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Holland. Amsterdam 24.
Danske Mercurius, 1690-01-01
En mægtig storme-vind har volt, at mange skibe For Engeland og os er kommen udi kibe Og nogle have stor, saa vel af koffardi, Som udaf Flodens segl, vi bede hart der idag 25.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Den Spanske Brud fra Phaltz nu lægger her fra lande At prøve bølge-brud udi de Spanske vande Paa vejen hilser dog det gode Engeland, At tage følge med, som hende føre kand Det passe Franske paa og vilde Bruden gieste At hun ej blive vil for dennem let at fæste, De vide dog derhos, og muligt derfor tør Jndtage deris svøbt, naar vi det efterspør.
Danske Mercurius, 1690-01-01
Jtalien. Rom 2 At megle vel til Fred har Paven nok i sinde, Men til en pengehielp sig neppe lad finde Kong Jacob til fordeel og K. ti stød Saa venner rare er udi den stør nød.
Danske Mercurius, 1690-02-01
FIBRARII. MERCunis.
Danske Mercurius, 1690-02-01
ANNOM. DC. X. FEBRARAlIUS CUR Danmark.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Kiøbenhavn 2. Febr. Ndsæt er alt mit sind ved den ulykkis brynde, som sees med funker, røg og lue tykt at lynde Op i den høje sky udaf et vakkert huus, Som huus vild sine giør, og moxen gaar i gruus. Det Holstens Ridderskab fra landet høres sende To ædle Bud her hid Monarken ind at hende Et underdanigst brev, maa skee om deris tarv Ti Kongens naade er for dem i gange-arv De Hollands Kiøbmands-skib, som her i vinter-leje J nogle tider laae sig alt til afskeed nejeAt takke os alt got for høflighed de nød J det de laae her fri for alle vinter-stød. Halvandet hundred sterk de hiem ad saa lod stande Til allerstørste lyst for de Foreened Lande, Vi ogsaa takle sterk, og lave Skibe til At prøve al dag held, som Søefart give vil. af HEBRARI. MERCURIus. En Guds forgaaen Soldat til stælen at forderve For rutteri at faae, sig haver ladet verve Af Helvedis parti, som sigis, ved en skrift: Saa Fanden har endnu blant sine synlig drift. Fredsførstens Verve-Bud har derfor nok at giøre, At vinde ham igien, og til den fane føre, Som hand har foret før i Daabens hellig pagt, Den hver en Himmel-Helt hør holde vel i agt. Vort Hof med skud til maals, en Bal og lyster flere Den kolde tids fordriv saa hovligen formere, Monarken og en fart til Fridriksborrig giør Mand til en tilig Vaar dismellem tilig pør. Den Himmel-Hærs Musig alt høris højt at klinge, Des Cantor, Lerken, alt slaer tagter net med vinge, Og Viben i sin egn har alt sin tue fatSaaal vor Vinter-kuld maa sige gode nat. XI. ertid hos Cammer-Junker Lerke, Den fryd er mid At hand om Elskovs skat sig flittig lader merke Udi Geheime-Raad, Hr. Vibis, høje boe Og faar hos samme skat en hiertens Natte-Roe, Ja søger Brude-seng med skiønne Jomfru Vibe. Saa mange lykker som i vandet ere skibe, Fegønsker til det verk, Gid deris æris klang Maa lyde vel saa langt, som alle Lerkers fang. TydsFEBRARII MERCURIUS namme. nal Tydsland.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Augsborg 6. Kong Josephs kroning alt gik prægtiglig til ende, Der paa det heele Hof med glæde sig vil vende Til Beier-Churførst hen, at see hans Hoved-stad, Hvor det i største pral med hannem gior sig glad. Vien 29. Slet tale midlertid fra Ungeren vi høre, or, hvor at Tyrken sig i marken sees at røre, Der rippe vore folk fra een til anden ort Ti hand er grum paa ny og Tarteren er sort. Vi i Albanien har intet meer at stege, Og udi Vallaki de Tarter flittig hvege Hvorfor mand og derfra maa hungrig liste hiem Ja alt i Sibenborg er mødig kommen frem Hannovers skiønne Printz, den vi forleden skreve Jblant de dødis tal, end sigis vel at leve, Dog i de Tyrkers haand, som byde hannem fal For store pengis sum i Millioner tal.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Paris 19. Den Lothrings Hertug os har krigen ladt forkynde, Saa fiender runden om i mængde mod os lynde, Dog falder ej vort mod, vi haabis hver at staae, At falde sejerløs ei heller agtis paa. UndFEBRARI. MERCURIUS. Undsætningen til Brest, som skal ad Jrland gange, Er noksom dygtig til at giøre fienden bange, Vor magt mod Tydsland og end ikke slagen er, Og Kongen, som gaar med, opmuntrer een og hver.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Engeland. Lunden 14.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Ved høflig afsked har Kong Vilhelm ladet skille, Det gamle Perlament, (ef ganske med dets ville, Og kalder strax et nyt, før hand ad Jrland gaar mellem haab og frygt her alting ellers staar. Frland. Lisburue 12. Kong Jacobs magt er mat, vi Skoen ogsaa finde Vi dog med Danskis hielp i sinde har at vinde Vor fiende sejren af før hand undsetning faar Vi begge tilig alt i marken flittig gaar.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Jtalien. Rom 2. Ny Cardinaleval fornemmis her at vanke, Hvor til at store mænd sig udi haabet sanke. Om Hetten at faa paa til elleve i tal Blev slige Huer deelt i dette hellig val.
Danske Mercurius, 1690-02-01
Venedig 29. Januar. Den Saxiske Chur-Printz sig finder her til Hove, Hvis Førstelige dyd enhver maa billig love. Den unge Gyldenløv fra Danmark er her ogAt skue denne stat udi hans reise-tog.
Danske Mercurius, 1690-05-01
MAII MERCURIUS. ANNOMDCXC. MAII. XXXII. NI Danmarck.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Kiøbenhavn 1. vad Raad mod Dødsens magt: Naturen og i kibe Hos hannem hen har sat Geheime Raad Hr. Vibe En vel beleven mand en mand af høi forstandEn mand, som i sit liv var elskt af alle mand. Nu ender hand sit liv, og lader rygtet leve Udi enhvers gemyt De Lærde ham nu skreve deris Lig bog ind, Lassenius hand bar Hans priis i Tale frem, og sagde hvad hand var. De Majesteter er forrejst i disse Dage, Til Fridrigsborge-slot at lade sig behage Et vakkert Bryllup med Hr. Firek og hans Brud, Det par sig fryder vel, mens Rosen springer ud Vort Herskab hiem igien fornemmis nu at vende, Og udi sørge-dragt den forrig lader kiende.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Som Dauphinindens og den Lothring Hertugs død Ved mange store Hoff i sind og minde stød. Ved MIII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Hans Høye Exellenz til Sorgen lit at lindre Anretter nu en Bal, mand og vel ikke mindre Fornøielse kand faa udaf hans Have fat, Ti den som Nymphers Eng med blomster er besat. Den Helt, Geheime Raad, Grev Alefeld vil tage Sin Aarlov og gaa ud til Rhinen, der at smage Thors Hammer-signetskaal og hærde vel sit bryst, Saa det i Feide-Færd kand holde rende-dyst. til Ringsted vor Monarck fornemmis ud at reise Og see paa Mynster-plads hvor Generaler kejseDe beste Rytter ud, som er et udvalt Folck, Der ferdig udi Krig har mandighed til Tolk. Til Fanden en Soldat sig skrevet har ret ilde For Verdsens guld at faa, men GUD dog icke vilde Ham hæle dette kiøb, ti Siælen meer var værd End at den skulde faae saa ond en Fandens færd. Dend Synder om blev vent, og til en strek at give J andris hierter ind, er tagen udaf live Ved Rettens skarpe sverd, hand var og glad der ved, Gid aldrig nogen meer gaar i hans onde fied. Et Magisterium, ja femt essens at regne, Vittigheds extract af Riget allevegne Staar prøve paa Parnas, og findis uden meen, Ja er saa rar i Ded som Philosophisk Steen Det MAII MERCurius. Det gaf Magister-grad for 22. Lærde Der Lavrbærkrands bar hiem, som de vel vare værde, Det Kronens store Printz med naadigst øyne saae. For Dyden er det høyt slig ære op at naae. Tydsland. Königsberg i Prydsen 14. De Prydser udmygst svær i underdanigst ære Churførsten Hyldings eed og ærekrandse bære Til ære-porte frem, hver ønsker ham at gaa J Faders fodspor op paa Lykkens hiul at staa Heidelberg. 22. rændt barn er red for ild, end er vor Stad i vove Mens Venner for sig i, sees Fiender ej at sove. Dauphin med Franske magt i nabo-lavet staar, Og frygte vi, at hand med vrede paa os gaarDen Kejserlige Magt Caprara vist skal føre, Og Bejer Churførst dog som Overhavet høre, Den Saxisk Churførst, samt den Brandenborgisk og Skal ventis, gid saa gaar, i dette Sommer-tog.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Ungarn. Belgrad 9. De Tyrker samlis fast til deris Feide-stavne Og agte vist i Aar sig sterk at vilde hevne, Den Printz af Baden dog forventis dem imod Som ej, om lykkis vil, skal blive dennem god Po MAII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Polen. Varskov 12. Vor Rigsdag endet er med allerstørste glæde, Og sluttet blev, at vi mod Tyrken skulle træde dette Aar paa ny, og Kongen selv gaar med At føre Folket an og verket vel af sted.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Paris 19. Den Hertug af Savo, begynte sig at dreje Til Kejserlig parti, men vi kom vel i veje Med magten der imod, saa hand har sindet vendt, Og os til nogen hielp endeel Soldater sendt. Valdenser slaget har paa vore ret paa love Som i et stort parti fornær sig vilde vove Til deris Bierge-land, som er naturlig fast, Det koster stor umag at faa dem underkast.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Jrland.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Londondere, 9. Det gode Charlemont til Skomberg sig maa give, Og skal det første tegn i Aar til Lykke blive, Det uden mands forliis af hunger tvunget blev, Oc derfor om accord til Engelænder skrev.
Danske Mercurius, 1690-05-01
Engeland. Londen 20. Adskillig Kirke tro giør liden tro til Hove, Kong Vilhelm ligevel til Jrland sig tør vove. Een Gud een Christen Tro, een Konge allerbest Regerer i et land, det lærer Tiden mest. de
Danske Mercurius, 1690-06-01
JUNII. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-06-01
ANNOMDCX. UNII. Danmarck. Kiøbenhavn 1. t vakkert Aarlogs Skib, som Oldenborgis minde Skal føre udi Skiold, vi ned af Banken vinde Saa Floden, som i krig er Rigets værn og vagt, Formeeris som en Skov og voxer vel i magt.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Den Ridder Amerong, som fordum her i Rige Ved Ridder-Elephant til æren maatte stige, Til voris Konge-Hof udi Gesante færd Sig stiller atter ind, det er hans alder værd. Til første andens hand sees i Dag at trine, Mand siger og derhos hand skulde giøre mine Til nermere Tractat for Kiøbmands friheds gang Som fri Regering i vil stæde her i tvang. Dag gaar munstring an med voris magt her inde, Hvortil hans Majestet og Rigens Printz sig finde Med Printzerne og fleer at skue hvor det staar Med disse skiønne folk, som mandighed formaar. Vor JUNII MERCurius.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Vor Biskop forrig har, fordi hans Egte-mage Det jordiste forlod og endte sine dage, GUD trøste ham igien, ja trester alt der ved, At hand i Engle kor gav hende himmelsted.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Tolv Svenske Orlogs Skib af Øresund lar stande Til vester ud at gaa imod de Franske lande Hollenderne til hielp, det er en vakker magt. Og ære ind at faa er deris ladings agt. Vi under gylden Raa Monarken seer at seile Til Kronborg at besee hvad der endnu maa feile Paa des uhørlig magt, som sterk i grøde staar U-overvindelig at vorde udi Aar. Jordemoder har forledt en Synderinde, En Som fødde udi hver, for Barnets liv at binde, Saa det blevilde qvalt. De efter Danske Sæt Derfore udi Dag staa begge deriris Ret Bonden glæder her ved Boelsmis skiønne Drenge, SigOg ved Medardi skenk, som paa hans Jord og Enge Ham megen ere ger, og er hand saare glad Ved det hand har i Aar skiøn grøde udi fad Sverrig. Calmer 13. Naar hielpen kierist er, da hielpe vi i tide, Og lader ud af Søen en vakker Flode skride Hollænderne til hielp og Engeland til trøst, Gid den paa mindste tavl ej finder nogen brøst. PaaJunn MERcurius.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Paa Vejen sigis den for Gottenborg at sætte, Der for sig alle ting at lave vel i rætte, Og flere folk faa ind! Vor Konge sigis og Der selv at møde snart og signe dette togTydsland. Mejens 18.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Fra Saxen Brandenborg og Hessen mange støde Til Kejserdommets magt ved Rhinen sterk at møde Og passe Fransken op, hand ogsaa passer paa Gid ikke alt forsterk, saa vi ham finde maa Vi gaa ham midlertid en veldig streg i rette J det Savoien vil sit liv og velferd sætte Mod hannem, os til hielp, saa skifter venskab om, Og skiftet paa vor part i rette tide kom Det gaf Valdenser luft i Piemont tillige, Og synis Himlen har heel højt der i at sige, Der er retfærdig Krig, hvad GUD hand ellers vil. Tit bliver største leeg udaf et lidet spilrland. Belfast, Nu een nu, anden Pas os falder udi hænde, Og Danske udi sær sig sejer salig vende Mod fienden her og der. nu tog de ind en Pas, Og dobbelt Fiende-tal har tordet byde trag. Lon Junii MERCURIus.
Danske Mercurius, 1690-06-01
Engeland. Londen 20. Kong Vilhelm alt er reist, Gud give hannem lykke. Fra Higlak hand til Seils alt ganget er et stykke, Meer veed mand af ham ej men faar hand Jrrland fat Da faar mand store ting der fra at vide bradt. Forsynlig midlertid er Dronningen her hiemme det som tænkis kand til rolighed at fremme, De trende Secter, som i landet fastest staar, Hver udi findis Raad en sindig mand formaar. Amsterdam 25 Holland. Ach jammer vor Armee har sigtet vel og ilde Den mandeligen stod, men Himlen ikke vilde Den sætte ryg-stød til, derfore mangen Helt Gresset harm har bidt, naar Fienden ham har felt. Den Lyxenborger Helt i Feltslag paa os feldte Printz Valdet og vor Folk ham mødte og som Helte, Mod tyve tusind snart blev ofret sverdet op, Og Franske sejren har paa ærens høye topslugten kunde mand de døde ikke tegne, Des tal med næste Post vi tilig nok kand regne Alt vort Artolleri og Trodet sigis mist. Vort land for indfald nep nu nyder længe frist.
Danske Mercurius, 1690-07-01
JULII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-07-01
ANNOMDCX. ULI. Danmarck. Kiøbenhavn 10. saa Jupiters maneer Neptunus høris lyne For hand udi sin egn Monarken faar i syne det hans Majestet paa Floden giester indOg seiler lystig om for sagte flod og vind. Hiem fra Jtalisk grund den unge Gyldenløve Som der og andensteds har visset sikker prøve Paa sit det høje Blod, som Dyd tilbede maa, Er kommen, Himlen tak, som lede med lod gaa Men andre udi Krig maa mord og brand behage, Da see vi voris Hof en middags lyst at tage Udi en Svanegagt, hvor udi sidste fang Tre hundred holt Musig, det var et vakkert fang Dog, om vi end har fred i dette Norder hiørne Saa høris Danske dog i Jrland hart at tørne Med bryne, skiold og sverd, og bære Sejren hiem Som vi at høre faa i talen længer frem Hans JULII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Hans høje Exellenz til Norge lader stande At see hvor alting staar i samme norder lande Hand i Monarkens navn de Nordmænds Fader er, Og ved hans komme der sig glæder een og hver Hans høye Exellentz den unge Gyldenlove Vil og i Rigets Stat sin Dyd og Viisdom øve Hvorfore hand gaar med udi de forske steld, Dem sammen begge Udgiv al den naadis held Til Kronborg udigien Monarken er paa veje At see sin Fæste der, hvor folket, som de pleje, Arbeide sterk der paa og giøre det saa sterk At det ei vindis kand ved noget fiende-verk. Derfra til Fredrichborg Monarken sig vil vende, Og tør det uden tvil i Sommer-lysten hende At alt det hele Hoff vil leve der en stund Ja hendes Majestet besøger alt den grund. Den dele Fru Skeel Estat-Raad Gerstorps Frue Har trinet svare trin udi sin Steene-stue, Jeg meen i Barsel nød, saa det blev Dødsens trin, Og fik hun for sin nød i Himmerige lin Gottenborg 9. hverrig.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Endnu er vente god, ved Marstrand voris Flode End tøver nok en stund Hollænderne til gode, Vel muligt den dog snart lit nærmer hielp beteer, Naar vi den ganske magt i Søe fra Holland seer. Den Jun MERCurius.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Det folk, som vi i for til Rhinen vilde sende Jmod de Franske der paa buen med at spende Staar hiemme og endnu til gode rede nok, Og er udi sit tal en god fuldkommen Skok. Malmøe 10. Kunds Gilde holdis her paa gammel viis og maade Hvor til den Gottorfs Prinz til giest og sees at traade Som Landets General. Og vi med ære skud For hannem af vor Vold giør udi skyen brud. Hans Mejestet og hid var udi sikker vente, Dog tor hans komme end vel nogle tider lente.
Danske Mercurius, 1690-07-01
J Christianstad hand for nogen tid dog var Og der for landets tarv sin naadig omhn bar Frankerig.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Paris. 8. Den Hertug af Savo, er alt i vendekaabe. Saa vi har intet got af hannem meer at haabe; Men gar ham an paa tru, og vor Armaade staar Midt inde i hans land, hvad skævne den end faar. Det seer forbistret ud, ti de Valdenser vide Af ingen børne-leeg, men sterk for Troen stride, De Genueser og oprippe gammel sagOg smaa blant store had kand giøre store nag.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Paris 12. Velkommen byde vi Kong Jacob hid tilbage Som flugt fra Jrrland hid har hastig maattet tage; Det velkom er ej vel. Hvad vil vi sige dog Paa tab og paa gevinst gaa slige store Tog. Enge JULII MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Engeland. Londen 3. Hvor gaar det: Fransken er udi Canalen Herre, Fra dem i hundred aar mand aldrig spurde verre Den Hollandsk flode de i Søen slaget haar, Og under voris land som Sejer-Herrer far. Hvor var det med vor magt, men den ej bedre stridde; Ja, ja der nogle var, som ikke vilde bidde: Det vil vist giøre dem Samvittighedens bid, Og de derfore vel tør rekke halsen hid. Frland.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Dublin. 1. Vor sorg og glæde sig giør følgeskab tilhaabe Mens Engeland faar hug, vi her Victori raabe land.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Kong Vilhelm slaget har Kong Jacob her at Hand med sin store magt ej kunde holde stand.
Danske Mercurius, 1690-07-01
Vor Hovedstad Dublin med mange andre flere J underdanigst pligt sig til Kong Vilhelm kere En liden fiendtlig rest endnu ved Limrich staar, Dog neppe noget dert mod vore meer formaar Til denne store sejr hialp og de Danske Helte, Som udi striden gik i vandet over belte, De Tydske stod og vel, ja alle Sejren vant Og Fienden flygtig blev i hver en landets kant. Den tapper Skomberg dog Sejr-salig maatte falde Og mand Kong Vilhelm selv iblant de qvæste talde: Et land ved een mands død kand kiøbis dyre og, Dog ventis verre ej ved dette skiønne Tog
Danske Mercurius, 1690-08-01
AUGUSTI MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-08-01
ANNOMDCX. AUGUSTI. US. Danmarck. Kiøbenhavn 5. ed Solens Tide gang som alt maa gaa og stande, Og ende det det var saa seer mand her i lande Hvor Roserne forgaa, ja al vor Sommer-pragt Er næsten ned i muld til Vinter-leje lagt. Mest ach, at jeg i sær forgængelig skal vegne Den delig Tusinddyd, som og i død maa blegne Den Frøcken Rantzov hold, som blant sit ædle KiønVaragtet i sin Dyd heel overmaade skiøn. Gyldenløvis Hof det skiønne nu maa falme, Dog skiønnis udigien som Seder-træ og Palme evig Paradis; Men Støven til sin tid Hans høje Excellentz bestæder hen med flid Den General Major von Osten sig til Hove Fra Dantzig stiller ind og minde lader love Hans velbekiente Dyd, som giør ham os til Ven. Saa hand vor dør ret vel kand lucke op igien. Ny AUG. MERCURIUS. Ny Envoye hid ind Cur-Brandenburg lar sende, Hand merkis til og fra til Hove sig at vende Blant andre, som her er fra een og anden sted: Mand ellers ikke veed hvad sært hand bringer med. Vi atter under segl see alt den Svenske Flode Som ud forleden gik Hollenderne til gode. Dog kon til Marstrand kom, jeg hindringen ej veed, Nu gaar den atter hiem sin Østergang og leed. Retfærdigheds Basun paa gaden høris klinge For Rettens Herrer op til højest Retter-Tinge At byde dennem ind at sidde Kongens Ret. Retfærdighedens Sool oplyse dennem net. Nu gaar da Retten an, og de i Purpur-Klæde, Om Rettens Trone sig beskikker alt til sæde, Og see Monarken selv paa Tronen sig har sat At skiønne om mand ret tar alle sager fat. Dend Bartlome tid til Hove lader minde Om Hjortens Bas-musig oc takkers høje tinde Som tiener pass og slag, der for Monarken gaar, Til Fredrichsborg at see hvad saadan Lyst formaar. Diana er der selv med alle sine hunde Der trekke Hjorten op omkring i alle Lunde, Det heele Konge-Hof gaar med den dands at see, Der ved saa mangen Hind sig sørgelig maa tee.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Sverrig. AUG. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Sverrig. Gottenborg 3. Malmøe, Helsingborg og andenstæds i Skone Vor Konge har besøgt og høris ingen tone Til andet end som got, dog sæden her og der Er falden meget slet som andenstæds, disvær and Heidelberg 26. Tyd Partier, hvor udi nu vi, nu Fiender vinde Gaae paa hin anden sterk, og tor mand muligt finde Med første til et Slag; dog faaevil udi Aar Formode mere sært, som fyrighed formaar.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Chur-Saxen ellers staar imod den første hede Om Slaget skal gaa an, Chur-Beyren er og redeAt giøre hannem hielp, om mueligt at Dauphin Ved magt vil giøre sig meer Mester udaf Rhin Mand har fra Piemont og de Lucerne dale, At Franske læggis der heel yppig udi dvale Ved den og den Skermys, saa landet snart er reent For Fiender, som det har for længe ilde meent. Savoien der imod heel passelig skal lide Ti Monsieur Catinat har slaget der til side Vor Hertug i et slag, som sigis, med fordeel Saa lykken synis ham at skue noget skeel. Ungern. Offen 16.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Fra Sibenborg er det, at Tekkelt der inde Vor Heusler slaget har og synis nok at vinde Det hele Førstendom, til landet er ham med Og mueligt hand der ved faar fæstet fode-fied. Fra Nissa høris og, at Tyrken den skal pine Med sterk beleirings magt, saa de og giøre mine Som de vil gammel gield betale paa et bret Dog summen den er stor, og tællis ej saa let. AUG. MERCURIUS. Af Tyske folk dog faa i disse lande ere, Og Ungriske vel ej ret hidsige skal være Om Tekkeli faar magt, og Lykken vanksom gaar, Vi derfor stor fordeel ej vente kand i Aar. Frankerig.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Paris. 20. End holde vi os vel og dreffelige mine Den Helt af Lyxenborg forskandser sig i Line slag, Dauphin ved Rhinen staar og truer med et Vi paa Savoyen og har taget Kempe-tag. Frland.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Dublin. 21. Jeg, Landsens Moder hen, Kong Vilhelm maatte svære Og hele landet ham giør underdanigst ære Foruden Limmerik og nogle Orter fleer Som sig haardnakket end i alle maader teer. Den sterk beskydis dog, og var der paa at flyde, Da troes de Franske nok til fart at vilde bryde For hiem igien at gaa, gid langdrag ikke giør, At mand der fra igien besverligheder spør.
Danske Mercurius, 1690-08-01
Engeland. Londen 27. Vor Dronning fører her Regeringen paa love, Sag eenighed og lyst indfinde sig til Hove, Den Franske Flode og vor Søekant har forlat, For den af lang sejlatz var nu omsider mat Fra Skotland høris end, at de Rebeller larme, Og holde vore folk nu tid og anden varme Dog troer mand, at de skal forsvinde som en damp Og ikke dert formaa til nogen vigtig kamp. de Sa
Danske Mercurius, 1690-10-01
OcTOBR. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1690-10-01
ANNOMDCX.
Danske Mercurius, 1690-10-01
OCTOBRIS MERC IU Danmarck. Kiøbenhavn 7. for vinter vil vist til at bygge broen brede ed Soelhvertid omtrent, men den saa vel er rede Med des Material, som Sludehemming kiør Oppaa Sky-vognen frem t age-læss for dør. den kiørsel maa dog ei Monarkens reise hindre, Hvor ved hans tilsyns lyss og naade straaler tindre Paa Kronborg, Laaland, Møen og Falster, paa hans Guds Raphael see til, at hannem skader ef vej.