JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Die bevilligte Fouragelieserung des Frankischen Kreises für die Franzssische Truppen ist zwar unter die Stande vertheilet, auch von verschiedenen derselden damit der Anfang gemacht, ste sind aber bey den Vollziehung nicht alle von gleichem Eifer. Dadurch geschiebetes, das in manchen Legstadter der Vorrath, bald wieder augezehret worden und an den Lebensmitteen Mangel entstanden ist. Allein die Franzosen kehren sich hieran nicht. Sie führen den einmal mit dem Kreise eingegangenen Akkord an. Wo sich alsø ein Mangel findet, daselbst nehmen sie eine Fouragirung vor, und treiben das, was sie nothig haben, mit Gewalt ein. Die Erpach- und Wertheimische Lande haben solches vornamlich empfunden. Andere konnen sich keines bessern Schicksals gewartigen, menn mit der verwilligten Lieserung nicht ordentlich eingehalten wird. Ausser diesen muss die hiesige Stadt auch 480 Centner Mehl nach Frankfurt liefern, und 3 Bataillonen einnehmen.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Baireuth, vom 4 Januar. Bey der Einquartirung der Reichstruppen in dem Frankischen Kreise, ist die Stadt Nürnberg diesmal befreyetigeblieben, und das ansanglich dahin bestimmte Zollerische Regiment in das Anspachische verleget worden. Jndessen haben die Reichsvolker ihre Winterquartiere kaum bezogen, sorist ihen schon wieder der Besehl gegeben worden, sich in marschertigen Stande zu halten, um denen, durch das nach Sachsen gegangene Alliirte Korps, unterstatten Preussischen Absichten, nach Erforderung der Umstande, bey Zeiten begegnen zu konnen. Bey Gelegenheit der lestern Vorrückung der Franzssischen Hulfsvolker, halten einige Frankische Kreisstande mit den Lieferungen für dieselbe, noch weiter an sich, in der Hoffnung, das sie durch diesen Vorfall davon loskommen mochten. Und obschon diesenige Stande, welche die Truppen und Magazine in ihrem Lande haben, sich gendthiget sehen, auf Rechnung der Uebrigen zu lie fern, so wollen doch diese Lettern sich lieber einer Entschadigung unterwersen, als selbst eine so kostbare Lieferung thun.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
NOTIFICATIONS. Nachdem somel der Plan zur 7ten Königl. alleinprivilegirten Kopenhagner Lotteren, als auch ein Verzeichnis von derselden sammtlichen Collecteurs bereits vorhin in den Zeitungen publiciret worden, wegen dieser Leuten noch følgendes hie beyzufügen ist Dass in Stelle des ohnlangst verstorbenen Stadtschreibers Markus Mathiesen in Sorde, seine nachgelassene Witræe, die dertige Collection nach ihme verrichtet; Als wird hiedurch wetter notificiret, das die Collection zur ersten Classe nach Wunsch und Hoffnung avanciret; und das die Ziehung solcher Classe den 18ten Februarii, erstkunstig zuverlassig borgenommenwerden wird. Weshalden diesenigen, welche noch in dieser ansehnlichen Lotteren zu interesiren gedenken, ch bey Zeiten, dieweil noch Lozzettuln, vorrathig, einzusinden belieben wollen; Jnsonderheit werden diejenigen, welche ihre in der vorigen Lottere gewonnene Freylose noch nicht abgeholet haben, anerinnert, sothane Lose innerhald den 4ten Februarii bey denen beykommenden Collecteurs gegen den alten Lozzettun einzuwechseln, immagen man ihnen die Freylosse nicht langerhin wird zugute halten konnen. Alles vermoge des Plans. Kopenhagen, den 4ten Jan. 1760. Jhrv Königl. Majest. Kanzeleyrath. Jonas Collin.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
AVERTISSEMENTS. Auser dem bey Norder Jutlands Landsgericht und andern gehdrigen Gerichten publicirten Proclama, wer gen von bekommenden Erbeen, an 3 auf einander fol denden Postagen, in den Danischen und Deutschen Zeitungen, hiedurch eingeladen alle Credi und Debitores des verstorbenen vormaligen Amtsvervalter derer Amter Schanderburg und Aakier, Hans Justsen, um zu erscheinen in der Sterbbude in Schanderburg von dem Berlauf des gedachten Proclamatis, nach der im Ge feye vestgefeste Zeit, erstere um thre Schulden absutragen, und lestere um ihre Forderungen zu beweisen, sie megen herruhren entweder von des Verstorbenen, Verrichtungen im Magistratur in Schanderburg, der vorgefallenen Theilungen Erbschaften, over andern Particulariteten derkommend; Dem nach Verlauf solcher geschehen mögen, absutragen, sønder diesenigen die hier in Versaumnis nehmen, mögen sich selver den daraus entstehenden Schaden zuschreiben. Schanderburg den 17 Januar. 1760. Jn dem Hause auf der Ecke von der Abler- und Qverstrasse, ist eine Speckhöckerbude mit mehrere Wohnungen zur Miethe zu bekommen. Sonsten ist das Hans anch zu kans: die Liebhabere wollen sich in dem Hause oder hier in der Druckere, melden, wonherre Nachricht, igeden wird: Am Donnerstage, den 31 Jan. Nachmittags zwischen 1 und 3 Uhr, werd der Hof der agegangenen Meyer Moses, in der Wimmelschafft belegen, durch Auction zum anderumal angebothen, und nach denen Conditio nes, so auf der Auctionsstelle kund werden, verkauft, Am Freytage den 1 Febr. wird durch offentlige Auction anf der Kopenhagener Börse Vormittags zwischen 11 und 12 Uhr, zum 3tenmal angebothen, und mann zur Genge gebothen wird, gleich verkauft, 2 Bancoactien, nach denen Conditiones, so auf der Auctionsstelle kund werden.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Am Freytage den 1 Febr. werden auf der Børse um 12 Uhr zum dritten und lestenmal augeboten, und dem Höchstbiethenden separat verkauft 4 nenen Actien in der Asiatischen Compagnie.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Am Montage, den 28 Jan. Nachmittags zwischen 2 und 4 Uhr, wird der Hof des verschiedenen Justitsrath Klarups Sterbbude zugehørig, zur zwerten Auction ge stellet, da er den absolut verkauft werden soll. Prases und Directeurs der Königl. Octroirten allgemeinen Handlungskompagnie, thun hiemit kund, das sie am Donnerstage, den erstkünstigen 21 Februarii, des Vormittags um 10 Uhr, auf der Compagnie gewhulichen Versammlungssaal, zur Auction anfbiethen, und an denen Höchstbiethenden verkanten lassen, 300 Fasser Westindischer Pudersucker, 200 Stück Fustickholtz, w. circa 14800 Pd. und 69 Stück Pockenholtz w. circa 6200 Pd. weleche Waahren 8 Tage vor der Auction in der Compagnie Packhauser in Angenschrin gerommen werden konnen.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Kopenhagen, den 18 Jan. 1760. Auf der Ecke von der Schinder und Klosterstrase, in dem der Madame Wichmann, weiland, gehørigem Hofe find Wyhnungen vor honetteen Familien und unverheyratheten Personen, mit oder ohne Meublen, als auch Stalraum zu 3 Pferden zur Miethe zu bekommen. Jnselbigem Hofe ist auch eine beqveme Gelegenheit vor et nem Weinhandler, diese ist auch entweder gleich, oder zu rechter Øster=Umziehzet zur Miethe zu haben. Von diesen Zeitungen werden wochentlich zwey Stück in der Berlingischen Erben Buchdruckere, ausgegeben, durch J. C. und G. C. Berling. No. 77. da Beytrag.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
den Kopenhagener Deutschen Post-Zeitungen.
Berlingske Tidende, 1760-01-25
Freytags, den 25 Januarii. Auszug eines Englischen Bericht ans Albanien inNeujork, vom 23 October 1759. (*) Gestern kamen zwey Jndianische Mohawks, Namens Ca Yenquiliqua und Rattle=Snake=San, hier an Sie waren vor ongefähr 14 Tagen nach Oswegatchie in Kanada gereiset, um ihre Freunde und Anverwandten zu besuchen, welche sich daselbst seit mehren Jahren unter Fransischen Schuse niedergelassen. Sie haben, ihrem Vorgeben nach, gesuchet, diese guten Leute zu uberreden, die Franzosen bey Zeiten zu verlassen, und sich wieder in ihr Vaterland zu begeben. um sie hierzu zu bewegen, so sagten sie ihnen! "das die Englander, die chemals sehr schwach gewesen, nun sehr stark geworden waren, ste hatten sich in dem Lande sehr ausgebreitet, als die Baume im Walde; sie waren Meister vom Ohio, von Niagara, von Katarakqui, Tikonderoga, Louisburg, Quebek, und sie warden den Rest der Franzosen in Kanada und die Jndianer, die ihnen anhingen, auffressen." Allein die *) Wem etma die in diesem Artikel befindliche Ausdrucke der Ehre der Englischen Nation und der Majestat ihres hohen Monarchen, wider Ver muthen, nachtheilig vorkommen möchten, der wird sich von seinem Jrrthume hald befreyen konnen, menn er auf die slebet, von denen sie her kommen. Es sind Mohawks und keine Europer. Menschen die von den gekrønten Hauptern unsers Welttheils nichts als dunkele Begriffe haben, und daher wenig von der Ehrerbiethung missen, die man ihnen schuldig ist. Aus dieser Ur sache, und umuns von der Gedenkensart dieser Wilden, uber den gegenwartigen Krieg, einen kleinen Abrisingeben, haben selvst die lettere Englische Zeitungsblatter, diese AmerikanischeMerkværdigket, zum Theil mit noch hartern Ausdrücken, als wir, dem Publiko mitetheilet, ohne das ihnen daruber einiges Bedenken hatte einfallen konnen. Franzssische Jndianer haben ihnen in følgender Redegeantwortet: "Bruder, Man har euch was weis gemacht. Die Englander sind nicht im Stande, die Franzosen zu fressen. Sie halen ein allzukleines Maul. Jhre Kinnbacken sind viel zu schwach, und ihre Zahne sind nicht spit genug. Unser Vater Onontio, har uns gesagt, und wir glauben ihm, das die Englander Louisburg und Quebek dem grossen Konige graubet haben, zur Zeit da er ihnen den Rücken zugewendet, und sich nach einer andern Seite gekehret hatte. Aber jett, da er die Augen wieder herumgewendet, und stehet, was der Englander gethan har, so gehet er in dessen Lande mit seinen Schiffen und allen seinen Krieges leuten herum. Er wird den Englischen König nehmen und ihn so lange kneipen, bis er das Weggenommene wieder giebt, so wie er en vor zehen Sommern gemacht hat. Unsere Augen werden es hald sehen." Die Jndianer haben gar keine Einsicht von der Verwechselung der Eroberungen, und sie kennen keine andere Bewegungsgrunde, etmas, so man einmal weggenommen har, wieder zu geben, als Furcht oder Schwache. Ueberdem wissen sie nichts, oder doch sehr wenig, von dem, was in andern Welttheilen vorgebet. Nachricht von Altona.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Flekka Mascaras de Mellem No. 8. As Af Maade af Mas Kiøbenhavnske Danske Tilinter. Mandagen, den 28de Januar.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Af en Skrivelse fra Rochefort, den 5te Jan. Alt Haab er borte, at giøre i denne Vinter en Landgang paa Storbrittannien. Men, for at beholde Øen Martinique, (imod hvilken den Engliske Admiral Saunders i næstkommende Martiimaaned skal udføre et Foretagende) giver vores Enevolds Herre 3 af sine Krigskibe paa 74, 2 Fregatter paa 40 Kanoner og 2 Flodskibe, ethvert paa 200 Tdr., til et Selskab, som paatager sig alle Bekostningerne paa Udrustningen. Denne lille Eskadre, som paa samme Maade, skal indrettes, som den der under forrige Regiering indtog Cartagen og Rio de Janeiro, skal befales af Hovedsmanden, Hr. de la Touche Treville, hvilken og, efter de Hrr. De Pointis og du Gue-Trouin Exempel tage Deel i Udrustningen. Kongen forlanger aleneste, at man for hans Regning skal medtage 400 Fade med Kugler og Krudt, og afstaaer al sin øvrige Ret, tilligemed Priserne, som Eskadren maatte tage, til Selskabet. Man er saa indtagen af denne UdrustningsMaades Ypperlighed, at man har ligesom bortrevet de Actier, som til den Ende, enhver paa 4000 Franker, ere blevne foreslagne, som en Fond, der synes at love 200 for 100. Man haaber dernæst, at Skibene, formedelst de Pramme, som man har her i Havnen, kunne komme til at løbe ud, omendskiønt Englænderne vilde stræbe efter at forhindre samme. Man venter og, at de øvrige Havne her i Kongeriget heri vil efterfølge os.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Udtog af en Skrivelse fra Maynstrømmen, den 15de Jan.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Siden Hertug Ferdinands Tilbagemarch trækker denne Anfører saa meget, som nogen Tiid, alle deres Agtsomhed til sig, som forstaaer og ikke forstaaer Krigskonsten. Man finder ham ofte der, hvor man mindst ventede ham. Uagtet hans Hovedquarteer endnu er til Marburg, saa ere dog de lette Tropper allerede igien i Egnen ved Giessen. Hans adskillige Bevægelser give tilkiende, at han nu i Besynderlighed holder Øye med Würtembergerne. De Franske ere bekymrede for Hr. le Voyer, eftersom man, siden den sidste Hændelse ved Dillenburg, ikke veed, hvor han egentlig er.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Aarsager og 44 Haag, den 15de Jan.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
General-Staterne have erholdet den Efterretning, at Algiererne for kort siden havde taget en Hollandsk Skib, uagtet samme var forsynet med gode Passer. Som man slutter sig til, saa har Algiererne ingen anden Aarsag havt til denne Voldsomhed, end at bringe Deres Høymægtigheder til, at haste og at formeere den Foræring, som Høystsamme havde bestemt til Deyen. Men det skeer, som er tvertimod. Man har befalet, at Foræringen skal blive tilbage, og dersom Algiererne ikke gotgiøre dette, saa skal dem forkyndes Krig. 5 Skibe af Linien skulde da begynde Operationerne imod dem. Barbarerne bilde sig ind, at store Søemagter maa betale dem den Tribut, og betænke ikke, at de alene bestaae ved de Christne Magters Avindsyge.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Fra Schlesien, den 16de Jan. Nogle i Biergene staaende Kongel. Preuss. Regimenter have gjort en Bevægelse. Om Aarsagen til dette, veed man intet vist, Omendskiønt nogle slutte, at den er skeet formedelst en anden Bevægelse, som Østerrigerne paa Grændserne af Grævskabet Glatz have giort.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Af en Skrivelse fra Sachsen, den 17de Jan. Det Haab, om en Convention imellem Østerrigerne og Preusserne, for at forskaffe Tropperne nogen Roe, er ganske forsvunden. Begge Armeerne forstærke sig dagligen, og det kunde derfor snart hænde sig, at man med det første oplevede et af de allerhidsigste Slagtninger.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Fra Dessau erfarer man med Bedrøvelse, at Hs. Durchl. Fyrst Moriz ligger meget syg, og uden Haab om Helbredelse, af Krefft ved Munden.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Paris, den 10de Jan. Engelænderne have igien forladt den lille Øe Dien, imod en Brandskat af 22000 Livres. Til Sikkerhed for Summens Betaling have de taget Gidsler med sig.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Dunkirchen, den 11te Jan. Siden den 4de hujus har man været i Færd med at aftaklede her liggende flade Fartøyer, og tage Stykkerne, tilligemed Kugler og Krud derfra. Man har og begyndt at aftakke Skibsfolkene. Den 4de hujus ere 80, den 7de endnu 91, og den 8de de øvrige Skibs=Timmermænd og Arbeydere, som stode paa de her værende Skibsbygger-Pladser, herfra afgangne. Søemændenes Sygehuus ere gjort ryddeligt, og staaer, saavelsom adskillige andre i Frankrig, siden den 1ste hujus aldeeles ledigt. Saa har og den største Deel af Skriverne og Budene ved Admiralitets Kammerne faaet deres Afskeed.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Omendskiønt det fra Boulogne er blevet meldt, at Hr. Thurots lille Flode den 29de Dec. med en sydøstlig Vind skal være seglet der forbi ad Vesten til, saa har man dog endnu her intet Tilforladeligt derom.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Haag, den 16de Jan. Ved den Leylighed, at et Sendebud fra den forenede Armee gik herigiennem til Engeland den 12te i denne Maaned, har man her fra Prinz Ferdinands Hovedquarteer i Marburg faaet en tilforladelig Beretning, hvorudi blant andet meldes: "Tallet paa de Franske Tropper, som have omgivet den forenede Krigshær, medens den drog sig tilbage til Marburg, har, tilligemed Sachserne og den overblevne Deel af Würtembergerne, bestaaet af 130 Batailloner; Eskadroner uberegnede. Efter denne Beretnings Medfør have alle Nederrhinske Franske Tropper trækket sig i en Hast tilbage til Cøln og Düsseldorf, saasnart den Hær under General Jmhofs Anførsel nærmede sig.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Fra Ukraine, den 3die Dec. Man har her faaet den Beretning, at Hadamakerne fra Neuseren have overfaldet den Bratzlauiske Palatini Commissarium, Fyrsten af Jablonowsky, paa de i Naboelavet af det Cechrynske Starostie liggende Godser Marovie, dræbt ham og bortrøvet nogle 1000 Rubler, som de fandt hos ham; Ligeledes have de borttaget 100 for samme Fyrstes Regning opkiøbte Heste, dræbt Gouverneuren i Cyscheff, tilligemed nogle hos ham værende Cosakker, stukket 2 af Fyrstens Bønderbyer i Brand, og alene skienket Hr. Commissair v. PotockiLivet.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Hannover, den 18de Jan. Fra Sachsen fornemmer man, at de Tropper, som ere gangne didhen fra den forenede Hær, havde havt i Sinde, at være roelige, saa længe den strengeste Kuld varede, men ere blevne foruroeligede af de Fiendtlige; Men General Bock har saaledes hilst dem, at man ikke troer, de fremdeeles skulle foruroelige ham. Nærmere Omstændigheder ventes herom.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Formedelst den stærke Frost, som har været den 12 og 13te hujus, skal i denne Egn adskillige Mennesker være fundne døde paa Veyene; og endeel andre have mistet Næser og Øren.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Af et Brev fra det Brandenborgske, den 19de Jan. Rygtet om Fred varer her endnu immer; Ligesom og en i denne Uge fra Petersborg kommen Engelsk Coureer har, efter hans Udsagn, bragt behagelige Breve, angaaende Freden, med sig. Men dette uagtet blive Krigsanstalterne med al Jver gjorte. Her komme ikke aleene en Mængde Officierer, som afgaae til deres Cantons, for at afhente Recruter; men man seet nu allerede næsten intet andet, end Recruter, marchere ind og ud, Remont=Heste at bringes sammen, og andre fleere Anstalter, som pleye at skee, naar et eftertrykkeligt Feldttog skal gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Dresden, den 5te Jan. Tropperne udstaae ved dette Vinter=Tog saa mange Besværligheder, hvis Liige i Historierne kun saa kunde fremvises. Foruden de daglig ihielfrosne, og ellers ved Frost til Tieneste udygtig gjorte Folk, (hvilket bedrøvelige Syn næsten ikke rører os mere, eftersom vi dagligen har det for Øyne, og er bleven vandt dertil, yttrer sig iblandt Tropperne nu en Art af slemme Bylder, under Armene, hvoraf mange Officierer og Soldater døe bort.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
En anden Plage trykker og Dresden, nemlig: Mangelen paa Levnetsmidler, og i Besynderlighed paa Brænde; thi omendskiønt Tilførselen fra Bøhmen, ved General Dauns kloge Anstalter, endnu vedvarer, saa er det dog saadant, som man let kan tænke, ikke tilstrækkeligt nok, til en saadan skrækkelig Mængde Mennesker. En Sachsisk Kande Smør koster nu 16 Groschen. Paa det at de Rige stedse kan have fornøden Jldebrand, kiøber de de Fattiges Huuse, lader samme nedrive, og betiene sig af det derudi værende Tømmer, til at brænde.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Man seer her for det øvrige et i Fransk Sprog forfattet Skrivelse, fra Kongen af Preussen, til General Fink efter den Hændelse ved Maxen. Der lyder i Oversættelsen saaledes: Min kiere Finck!
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Deres Brev af 21 Nov. har jeg bekommet. Jndtil paa denne Tid er det et uhørt Exempel, at et Corps Preusser har strakt Gevær for deres Fiender. Man har ikke engang havt noget Begreb om et saadant Tilfælde. Jeg holder for Resten mine Tanker tilbage over Sagens Sammenhæng, saasom de Omstændigheder, hvori de have befundet sig, ere mig aldeeles ubekiendte, Jeg er Deres velvillige Konge Frederich. Wilstrup, d. 29 Nov. 1759.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Altona, den 22de Januar. Det Rygte, som her gik i forrige Uge, om en imellem Østerrigerne og Preusserne sluttet Forening, i Følge hvilken begge Armeerne skulde lade hinanden have roelige VinterQuarteerer indtil den 1ste Mai, er ikke blevet bekræftet.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Her ere Breve fra Paris, som igien meget svække Haabet, om en forestaaende Fred. De sige blant andet, at hendes Majestæt Keiserinde-Dronningen har ved egenhændig Skrivelse bedet Hs. Allerchristeligste Majestæt, at Han endnu vilde vove et Feldttog, saasom de mod Preussen og Engeland forbundne Magter alene ved dette Middel kunne faae en billig og fordeelagtig Fred. J Følge disse Breve skal og en Fransk Søe-Officier, der er kommen tilbagetil Frankrig fra Canada, have gjort et Udkast for Hoffet i Versailles, til at rive Quebek ud af Engelændernes Hænder, med en Bekostning af 3 Millioner Livres.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Kiøbenhavn, den 28de Jan. Den 16 Jan. er Premierlieutenant Jørgen Otto de Coucheron ved det Nordenfieldske gevorbene Regiment til Fods forundt Capitains Caracter; ligeledes ere Landværn=Capitain ved det første Lehnske Nationalregiment til Fods, Lame Hohendorff v. Hylle; samt Capitain Christian v. Grøn, ved det 3die Trundhienske Nationalregiment til Fods, og Capitain Torsten v. Arneberg, ved det andet Bergenhuusiske Nationalregiment til Fods, benaadede med Majors Caracter; desligeste har Vagtmesterlieutenant ved Kongs ninger Fæstning, Peder v. Høyer, erholdet Caracter som Capitain af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Efter Forlydende har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst beskikket forhen Renteskriver Niels Langstedt (see No. 4.) til at være Cammer-Secretaire ved det Danske og Norske Cammer=Cancellie, og forhen Fuldmægtig Lorenz Prætorius til at være Cammer-Secretaire ved det Westindiske og Guinæiske Rente= samt General-Told-Cammer. Ligeledes Renteskriver Timotheus Goldt, og Renteskriver Rasmus, Pau til virkelige Cammerraader; og Revisor Hans Pahl til Renteskriver over det Tydske Told-Contoir, samt Fuldmægtig Povel Kopmann, til æt være Renteskriver paa Rytter Districts=Contoiret paa Rente-Cammeret. Fremdeeles Hr. Oberstlieutenant og hidindtil Casserer Christian Petersen, til Amtmand over Oplands Amt, og i hans Sted skal igien Hr. Ober=Krigs=Commissaire Helter til Casserer i Norge være beskikket. De 11 Secondlieutenanter i Søe=Etaten, hvorm vi tilforn have mældet (see No. 6.) skulle efter Forlydende være følgende: Soelberg, Gerner, Hauch, Pløyhard, Gynthelberg, Juel, Stockfleth, Birch, Tønder, Kruuse og Thurah.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Udi forrige Uge fra den 19 Jan. til den 26 dito, ere her i Staden copulerede 8 Par, Føde 21 Drenge, 22 Piger, tilsammen Døde 34 Mænd, 19 Qvinder, 21 Drenge, 14 Piger. tilsammen 88. Ere saa 45 fleere Døde end Føde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 1, Blodgang 1, Brystsyge 4, Durchløb 1, Forkiølelse 1, hastig død 1, hidsig Feber 16, Hævelse 1, Kopper 14, Pleuris 1, Skiordug 1, Slag 15, Sprinkler 1, Svindsoet 8, tærende Syge 7, uangivne Svagheder 8, Vattersoet 4, Værk 1. Siellands Landsting holdes den 6 Febr.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Den forhen bekiendtgjorte Licitation over endeel Skibes Befragtning til Jsland og Finmarkens Besegling for indeværende Aar, bliver holdet førstkommende 13 Febr. om Formiddagen Klok. 9 Slet, i Spantehuuset paa Hr. Justitsraad Thygesens Plads. Og kan Conditionerne, hvorefter Befragtningen skal skee, nogle Dage forud erfares hos Hof=Agent Niels Ryberg, i hans iboende Gaard ved gammel Holmens Canal, ligesom og samme Dags Eftermiddag vorder holden offentlig Licitation over endeel til bemt. Landes Besegling endnu behøvende: Skonroggen og Skibsbrød, endeel Tømmer=Sorter, saasom 18, 16, 14, 10 og 7 Al. Træer, store, middel og smaa Legter, Fyrre og Granne Bræder, samt Aare=Træer, tierede og utierede Trodser, samt Kramvahrer, bestaaende af smal og breed Tvivl, Kir sey, Flonel, Plyds, Hør= og Blaargarns Skjorter, blaastribed og ter nede Lærreder, farvet ulden Garn; da de mindst sig erklærende, Frag terne samt Vahrene paa høylovlig Cammer=Collegii Approbation bliver tilslagen; thi ville Liebhaberne behage sig derefter at rette, og til ovenmeldte Tid og Sted indfinde.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Den No. 5 ommeldte B. P. Schreiber er allernaad. confirmeret til at være aleene Instrumentist i Roeskilde Bye og Amt.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
Vexel-Cours." London 5 Rdlr. a 4 Rdlr. 94 Ls. Pd. Sterl. Amsterdam 16 1/4 a 16 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/4 a 13 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1760-01-28
AVERTISSEMENT. Nogle udvalte med Blod besprengte Blomster og samlede under Jesu Kors, af den salige Auctor Hr. Boye udgiven, men nu efter hans Bortgang formeeret med et Tillæg, som han selv dertil havde bestemt, saaledes indrettet, at der findes et Bibelsk Sprog og Vers til hver Dag i Aaret, med overskreven Datum." Sælges uindbunden for 1 Mk. Dansk, og faaes hos Enken, Madame Boye paa Kultorvet, og hos Hr. Jens Pet. Juul i Avelsgaarden i Landemærket. Sammesteds ere og adskillige opbyggelige Bøger om Jesu Forsoning og Lidelse at bekomme.