JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
En ugift person af sadt Alder, som i Aaret 1800 tog Dansk Juridisk Exammen, og kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig Condition, enten som Forvalter paa en Herregaard eller hos en Juridisk Embedsmand. Vilkaarene, bedes opgivet, og nærmere Anviisning gives hos Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Ved Auction paa Compagniehuuset i Aalborg den 25 Novbr. over Nimrods Ladning, bortsælges: circa 1800 Pd. Liverse Sorter Cardus=Tobak. Aalborg den 11te Novbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Arvingerne efter Madame Grønbek, som har ophold sig paa Kiettrup i Jngstrup Sogn, Hvetboe Herred, saavel som den Afdødes Credi= og Debitorer, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, Arvingerne for at bevise deres Arveret, Creditorerne deres Krav og Debitorerne for at betale hvad de maatte være skyldige. Vortberggaard d. 14 Oct. 1811. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Da Skipper Carl Widdin i Hals ved Døden er afgaaet den 13 Septbr. sidst og hans Border paa strax taget under Behandling og hans efterladte Enke ikke har kundet opgive hune Arvinger, som formodes at være i Svertig; om nogen er til, saa indkaldes disse saavel som Boets Credi= og Debitorer herved med Aar og DagVarsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, Arvingerne for at bevise deres Arveret, Credito erne de res Krav og Debitorerne for at betale deres Gield. Voerberggaard den 14 Octbr. 1811. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne Skoemagermæster Morten Gandrup, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig godehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 5te October 1811. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Nogle Stekker gode Vinduesskoder anvises tilkiøbs af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Aalborg Stifts Landemodes Act for Aaret 1811, faaes hos Bogtrykker Wandal, heftet for 1 Mk. 8 s. De, som have lovlig, ikke afgjort Fordring paa undertegnede, ville forinden lovbefalet Tid anmelde samme Andreas Ginge, Præst. for Ebbeltoft den 21 Octbr. 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Da jeg har nedsadt mig her i Aalborg som Sadelmagermester, saa giver jeg mig den Friehed at recommandere mig paa det bedste for saavel Jnden som Udenbyes Jeg lover smukt Arbeide, og at betiene enhver prombt.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Min Boepæl har jeg paa Klosterjordet i Johannes Gier J. Martin. pigs Leiehuus.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Da jeg er antagen som Skorsteenskeier her i Aalborg, saa giver jeg mig den Friehed, paa det bedste at recommandere mig i denne Henseende, og det saavel inden som udenbyes; jeg paatager mig ligeledes at renovere Kakkelovne ligesaavel som Skorsteene. Jeg logerer i Svingelen hos Peder Nyemark. Gottlieb Brueckner.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Skorsteensfeier.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
To Drenge, som er confirmeret, kan til næstkommende Ryd aar eller Paaske antages paa min Reberbane her ved Aalborg. Det anmeldes til Fordeel for dem, at de ikke behøve at staae i Forbundt hos nogen anden, efterat de have udstaaet deres Læreaar ved mig, da jeg har Laugsrettighed i Apenrade. Aalborg d. 29 Oct. 1811. M. Garden.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Huusfæster Jens Jacobsen af Hundelev Bye i Jelstrup Sogn, under Aastrup Godt, er ved Døden afgaaet den 1ste d. M., uden at efterlade sig Livgarvinger; hans for næstet 2 Aar siden bortrømte Kone Karen Sørensdatter, hvis Opholdsted ei vides, samt enhver anden som maatte have noget at fordre i dette Boe, indkaldes herved inden 6 Uger fra Dato at melde sig hos underskrevne. Aastrup pr. Hiøring d. 12 Ott. 1811. Borgen, Fuldmægtig. 3041 Rd. 3 Mk. 6 2/3 s. Umyndiges Midler under Aastrup og Overslit Overformynderie, kan imod lovlig Sikkerhed erholdes til Laans næstkommende 13 Juni, naar den Søgende inden Januarii Maaneds Udgang 1812 melder sig hos undertegnede. Aastrup pr. Hiøring d. 12 Oct. 1811. Borgen, Forvatter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Til behagelig Efterretning for dem som beærer mig med deres Arbeide, har jeg herved den Ære at anmelde, at jeg er flyttet, og boer nu paa Vestergade No. 44. Aalborg den 22 Octbr. 1811. C. Aagaard, Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Et ungt Menneske, som har staaet til Confirmation og i nogle Aar været anbragt ved Handelen, ønskede sig anbragt igien, enten i samme Fag eller paa en Skriverstue. Nærmere Underretning om ham erholdes i Rold Præstegaard. Gode hiemgjorte Tøier, dito Lærreder, 3 moderne Spere, diverse Steentøi, er at faae for billig Priis hos David Jacobsen i Nyegade No. 426.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
En eller to Drenge som har Lyst at lære Tømmer=Professionen, kan blive antaget i Lære hos undertegnede, boendes paa Søndergade No. 617. Aalborg d. 12te Novbr. 1811. L. C. R. Lyngbye, Tømmermester.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
En confirmeret Dreng, som regner og skriver godt ønsker sig antaget paa et Contoir her i Byen eller i Provindserne, eller hos en Forvalter paa Landet. Bogtrykker Wandall giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Ved et imellem afdøde Niels Andersen i Horsens og efterladte Hustrue Anne Sørensdatter oprettet og Kontelig confirmeret Testamente er den Afdødes Arvinger tillagt 4 Rd., som af Enken ere indleverede til Deeling: thi indkaldes bemeldte Afdødes Arvinger at møde ved en Skiftesamling i Boet som holdes paa mit Contoir den 27 Decbr. førstk. for at modtage den Arv der kan tilfalde dem. Voerberggaard pr. Aalborg d. 12 Nov. 1811. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
God Viin- og Øl=Edike kan faaes i Potteviis hos Hans K. Bay. Nyelig har forladt Pressen, følgende smaae Skrivter, der hos undertegnede sælges for vedsatte Priser. 1) Lidet til Selvprøvelse for Nadverens Brug og Bøn for Skriftemaal m. m., udgivet af A. K. en Degne og Skoleholder i Nørrejelland, heft. 16 s. 2) Dommeren Samson, som Forbillede paa Christum, der er Hoved-Jndholdet eller Kiernen af Bibelen, som Christnes største Skat; (af samme Forfatter, som ovenstaaende) heftet 28 sk. Aalborg den 15 September 1811. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
J Følge Plakaten af 26 Oct. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Credi= og Debitorer i Stervboet efter afg. Ungkal og Handlende Niels Henrichsen, Møller her af Byen, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de første for at opgive og bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Boet, maatte være skyldige. Thisted d. 6 Oct. 1811. Lutzhøft, Assessor, Bye- og Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Fra Westberg Marks Fælled er sidstleden 20 Octbr. bortgaaet eller bortstiaalen en, underskrevne tilhørende sorthielmet Koe, hvid under Maven, hvoraf det ene Horn har været afstødt, men et nyt igien udvoxet, som er ganske kiendelig. Efter megen Eftersøgning nær og fiern, har den ikke været at opspørge; hvem som om samme kan give nogen Oplysning, eller bringe samme tilveie, loves en god Dousør. Westberg i Sulsted Sogn den 31 Octbr. 1811. Jacob Larsen, Gaardbeboer.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
3 a 4 Værelser, tilligemed Kiøkken og andre Beqvemmeligheder, ønskes til Leie, til forestaaende Paaske Fløttetid; hvem disse maatte have, vilde behage at henvende sig til Hr. Bogtrykker Wandall, som giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Et godt Støbekar paa 6 a 7 Tønder Rum, forlanges tilkiøbs; Hr. Bogtrykker Wandall anviser Kiøberen. Hos Selveier Gaardmand Anders Poulsen i Hærup, Kleistrup Sogn, Rinds Herred, Wiborg Amt, er død i Juni d. A., gammel Enke efter forhen afdøde Kiøbmand Claus Eschildsen i Mariager, navnlig Magdalene Lind. Saasnart Dødsfaldet blev for mig anmeldet, blev hendes Efterladenskaber taget under lovlig Skiftebehandling, og derefter ved Auction udbragt i Penge; thi indkaldes herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Statstidende, de Viborgske og Aalborgske Aviser, saavel bemeldte Afdødes Credi= og Debitorer, om flere end allerede have meldt sig maatte være til, men især hendes Arvinger, som under Skiftet er anmeldt at vare: en Søn navnlig Jens Lind Eschildsen, ophøldende sig i Kiøbenhavn, og en dito navnlig Eichild, Knudsen, boende i Brøndland i Hammer Sogn i Vensyssel, til at møde, eller møde lade, paa mit Contoiher i Byen, Fredagen den 20 December førstk., Formiddag Kl. 10 slet, da fornævnte Skifte vorder foretaget og om mueligt sluttet. Hobrog d. 30te Oct. 1811. J. P. Rommedahl, Cancellieraad, Bye= og Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Mandagen den 2 December næstk. Kl. 10 Formiddag foretages Auction i Stervboet efter afdøde Districts- og Garnisons i Chirurgus Wensch i Fladstrand: 1) over Stervboegaarden som er velbygt, beqvemt indrettet og beliggende paa vestre Side af Byens reelle Gade, med frie Udsigt til Søen, bestaaende af 12 Fag til Gaden, og 16 Fag i Gaarden, indrettet til Sygehuus, Bindingsværk med murede Vægge og Tegltag, samt derhos 2de Hauger, en paa hver Side af Gaarden. 2) over Boets Løsøre bestaaende af alle Slags Huusholdnings Renskaber, endeel gode Mands Gangklæder, Meubler, Sængeklæder og Linnet, Bøger, mest medicinske og chirurgiske, adskillige chirurgiske Jnstrumenter, en ElectriceerMaskine med Cylinder, og andet mere. Dette bekiendtgiøres til Lysthavendes Underretning. Hiøring den 22 Octbr. 1811. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Da Omstændigheder som foranledigede nogen Henstand med Skiftet efter afg. Degne Enke Johanne Mørch, ere nu ikke meere; og da den Afdødes efterladte Bolig, tilligemed Løsøre, ved offentlig Auction er bortsolgt, saa tiene dette, saavel Bønnen Jens Peter Mørch, som enhver anden, der kunde have noget ved dette Skifte at erindre til Efterretning: at samme foretages i Hiøring Præstegaard, Fredagen den 28 Novbr. d. A. Kl. 10 Formiddag, og sandsynligen da optaget til endelig Slutning. Hiøring d. 1ste Novbr. 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Provst Mønnichs Vegne, Wulff.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Skiftet efter afg. Degne=Enke Mad. Dyr chiøt foretages i Hiøring Præstegaard Torsdagen den 27 Novbr. d. A. Kl. 10 Formiddag. Altsaa ville samtlige Arvinger, saavil paa hendes forlængst bortdøde Mands Steen Pedersen Dyrschiøts, som Enkens egen Side, mød de til samme Tid paa lovbesalet Maade, og med gyldige Beviser for deres formeentlige Arvepretentioner. Og da Skiftet tillige samme Dag, om mulig, optages til endelig Slutning, saa vilde enhver anden, som kunbehave noget med dette Stervboe at afgiøre, tillige give Møde til bestemte Tid. Hiøring d. 1ste Novd. 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-11-19
Paa Veien fra Nibe Marked til Ræstrup Broehuus, er tabt en Kartuns Lomme, hvorudi var endeel Bankosedler og Billetter, omsvøbt med et rødt Klæde; hvem samme haver fundet, bedes at levere den til Bogtrykker Wandall, ver anviser. Eieren som derfor betaler en paa sende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Trykker og 1 Sø
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) England. Kongens Helbred er atter meget for herret. Efter den sidste Bulletin havde han havt en aldeles søvnløs Nat. De talrige danske Kanonbaade forstyrre Englændernes i Seilads giennem Beltet. Man vaander sig i London, hver, at en Flaade, som den 15 Oct. afseilede fra Wingøe, er regelmæssig hver Dag angreben af disse Schalupper. Fra Dublin berettes, at de Militaire fra Grevskabet. Rottingham og de fra Limmerik have en heel Nat været Slagsmaal. Mange bleve saarede. Det gik ud overMottinghamerne, men den følgende Dag blev Sagen forligt, da Cheferne for begge Corps tvang Soldaterne at give hinanden Haand.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Toldbetienterne have nylig paa Themsen anholdt et Scepter og en Guldkrone, der ikke vare anmeldte til Udførsel. Man veed nu, at de vare tiltænkte Kongen af Hayti, Christopher.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Rygtet siger, at de Franske drive med Eftertryk Beleiringen af Cadix.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Fra Gibraltar saae Man den 14 Oct. en fransk Armee paa 10000 Mand rykke mod St. Roch og Byens Jndbyggere vare alt paa Flugten. Ballesteros rettrestede ind under Gibraltars Kanoner og afsendte til Søes sin Coureer til Cadix, for at fordre Forstærkning i største Til. Tvende Divisioner, en engelsk og en spansk, fik Pasaa strax befaling at gaae under Sell til Tarifa. Den engelske naaede sin Bestemmelse, men den spanske, som udløb senere, nødtes af Modvind at søge tilbage til Cadix. Jmidlertid forjoges Ballesteros af den franske Armee fra St. Roch, som strax blev besat. Saaledes er paa den ene Side en engelsk Division paa 14 Compagnier i Fire for at blive angrebet i sin Position, hvis ikke Vinden tillader den at indskibe sig igien, uden at have ydet den Hielp, den var bestemt til, og paa den anden Side er et spansk Corps paa 5000 Mand nødt til at opholde sig i Egnen uden for Fæstningen, hvor Klogskab og Egoisme forbyder Jndvaanerne at modtage dem, under det Paaskud, at der hersker Epidemie imellem dem. Det eneste Redningsmiddel for Ballesteros er, hvis et tilstrækkeligt Antal Skibe kunde i en Hast komme og forflytte ham til Kyster, langt borte fra den franske Armee.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Frankrige. At Keiserparrets Hiemkomst nu er nær forhaanden, kan man med temmelig Vighed slutte, thi Hs. Majestæt Kongen af Rom er afreist til Fontaineblean. Jmidlertid har Man ei endnu Efterretning om, at D. Maj. ere komne længere end til Dusseldorf, hvor de gode Jndvaanere ere uudtømmelige i at opfinde Udtryk for Følelsen af den Lykke, at see Napoleon den Store, denne heke Seklers Ypperste, vandre blandt dem, som en Fader blandt sine Børn. Geistligheden har afgivet et udtryksfuldt Beviis paa Fredelighed, Toleranz og Enighed blandt Stedets forskiellige Religionspartier. Alle samledes paa engang ved Audiensen. En luthersk Præst førte Ordet, og en Rabbiner, en næsten hundredaarig Olding stod støttende sig til en katholsk Geistlig paa den høire Side, og en luthersk paa den venstre. Hs. Maj. synes at være tilfreds med den Aand der besieler Staden. En Digter har i latinske Vers lykønsket Byen med i Fred at skue den alherskende vaabenmægtige Helt, hvis Lige aldrig var og aldrig vil blive; hvis Navn og Daad besynges fra Solens Opgang til dens Nedgang, ind i Afrikas brændende Ørkener; som Berlin og truttonske Jupiters Kongeborg, det skiønne Wien har seet komme som en Mars, men her fremtræder som en velgiørende Jnpiter ; som et Himmellys, der skinner klarere og langt meere vidunærligt, end Commelen, som nu oplyser vore Nætter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Paa Regieringens Bekostning er i Hovedkirken i Valence opreist et Monument til Minde og Pave Pus den 6te. Det gjemmer den Forevigedes Hierte og ordiske Levninger; er heelt af Marmor og bestaaer af en Piedestal, hvorpaa Religionen og Haabet er afbildet, oventil sees Paven i Ordensdragt og neden til hans Histe.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ved et Decret bestemmes nu Fremgangsmaade med Franske, som i fremmede Lande begaae Forbrydeser, og med Udlændinge i Frankrige, som fordres udlevete for begangen Brøde.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Jtalien. En berømt Naturforsker, en utrættelig virksom Mand, Dr. Sacto, som hverken skyer Møl eller Bekostning for at fremme Regieringens velgiørende, Planer, har i nogle Aar undersøgt alle indenlandske Væxter, for at finde Sukker=Surrogater. Endelig, et terat han alt i nogle Aar har i Forbindelst med nogle andre Patrioter drevet en stor Fabrik, og af Castanier og Runkekroer med særdeles Held frembragt meget godt Sukker, har han været saa lykkelig at opdage en Plante, som voxer frivillig og i Mængde næsten paa alle uopdyrkede Steder i Jtalien. Af 100 Dele af sens Frugt levere de 70 et skiønt sundt Meel, hvoraf da Halve er meget hvidt; 18 til 20 Hundrededele give uden Tilsætning af Svovlsyre, Kalk o. s. v. en Syrup, som overgaaer alle hidtil bekiendte Slags Syrup. Den krystalliseres let og giver meget og skiønt Sukker. Da Planten ved Regieringens Medvirkning kan i overordentlig Mængde blive dyrket, er denne Opfindelse til uberegnelig Fordeel for det Almindelige, saa meget mere, som Fremgangsmaaden med at erholde Meel og Sukker af den, er hverken kostbar eller besværlig. Opfinderen lover med det første at giøre sin Opdagelse omstændelig bekiendt. Nysgierrigheden og Forventningen er særdeles spændt, da Man veed at Hr. Dr. Sacco er en Mand af dybe Jndsigter og beskeden Karakter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Neapel. Englænderne have været uheldige med et Forsøg paa at indsmugle nogle Partier Fabrikvare i Calabrien, som bleve opdagede, confiskerte og efter GeneralMaubes Befaling offentlig brændte paa Torvet i Regio. Rusland. Man har nu officiel Beretning om Moldau Armees Operationer d. 7 og 26 Septbr., hvoraf Resultatet er, at Tyrkerne ere forfærdelig slagne, har mistet over 1200 Mand, som ere dræbte, foruden Fanger. Over 40 tyrkiske Skibe bleve tilintetgjorte. Paa russisk Side derimod faldt kun en Snees Mand og 21 bleve saarede. Vind og Blæst giør ogsaa Skade i Rusland. En stærk Hvirvelvind rasede i August i Perekop Kredsen, foer hen over en Landsbye, kastede 3 Mennesker høit op i Luften, men førte dem ubeskadte ned igien, omkastede som Huse og 11 Lader.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Uhlanritmester Borosditsch, som havde Post ved en Landsby i det Estlandske og saae et Skib, som nærmed sig Kysten lide Skibbrud, afsendte ufortøvet nogle Ud laner og Bønder for at redde de ulykkelige, men - Si bets Mandskab modtog dem med bevæbnet Haand, to Uhlanerne fangne og bortjog de saarede Bønder. De nu Ritmesteren bemærkede, det var et engelsk Skib og saae, at det for Modvind ei kunde undvige, samlede ha 13 Baade, fordeelte herpaa en halv Eskadron vel beværnede Uhlaner og Bønder, og omringede Skibet. Fier den modtog ham med Kanonkugler, men Baadene lø ind under Kanonerne, og erobrede efter en giensidt haardnakken Fægtning Skibet. Den engelske Capitain Navn er Pegat. Priisen er 275000 Rubler være Tyrkiet. Daglig forefalde meer og mindre betydende Fægtninger ved Slobodse. En russisk General to Oberster og flere Officerer mistede d. 7 Octbr. Livet, og Storviziren selv fik et let Saar paa Haanden og et af hans Brodersønner blev paa Pladsen. Storvifireopliver alt ved sin Nærværelse. Om Dagen er han paa Øen ved Slobodse og om Natten sover han i RutschumDe danske Reisende Brøndsted og Koes toge midt August fra Smyrna over til Athen.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Tydskland. J det Würtembergske faae de Beistge et nyt Tilsnit. Forordningen lyder: Alle evangelisk Geistlige uden Forskiel, ligesom og Kandidaterne skulle ved Forretninger i Kirken og høitidelige Leiligheder bare den hidtil indførte Kirkekjole, dog med en staaende Krave og med Knapper paa Brystet. Kun Feldtpræster maae, naar de ere i Feldten med Tropperne, bære kort Kiole. Overslaget maae endnu beholdes, men skal være noget længere, end hidtil. Prælaternes og Hof Kapellanens Kirkekjole bliver af Silke, de andre Geistleges af Klæde. Hans Hat maae være af Fløiel, disse af Filt. Haaret maae paa ingen Maade være krølle, eller kruset; det skal bæres glat, afskaaret rundt i Na ken, dog ikke kortere, end at det naaer Kiolkraven. Parykker maae være tilladte. Til daglig Dragt uden for Embedsforretninger og høitidelige Anledninger, ma Kiolen være enten sort, eller graa, eller mørkeblaa, tilknappet midt paa Livet og med lige i firkant neden til af skaaret Skiød. Knapperne maa altid, ogsaa i de gra og blaa Kioler være sorte. Ogsaa Underklædninger maa være fort. Denne ny Dragt skal overalt i Kongeriget Würtemberg være indført næstkommende Nyaars dag, og de ubemidlede Præster kunde vente Bekostninger erstattet af det saakaldte hellige Fond. Skulle Nogen forsee sig herimod, hvis befalet er, kan de vente Tiltalaf det Kgl. Overconsistorium.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
J Snepfenthal er den almindelig agtede og ogsaa Danmark fordeelagtig bekiendte Opdrager Salzmann, død i sit 67 Aar.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
J Augsburg havde de den 3 Nov, en Varme af 15 Grader efter Reaumurs Thermomeler. Heden var saa stærk som midt om Sommeren. Ogsaa ved Hamborsaae man endnu den 9 Novbr. i Haverne blomstrende Ærter, Bønner og Maiblomster os. Om Natten indfandt Frosten sig, men den ophørte snart igien.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstid., Collegialtid. og Hempels Avis.)
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
En af Biskoppen over Aalborg Stift, Jansen, Ridder af Dannebrogen, udstedt Jndbydelse, har havt til Følge, at han har modtaget 7170 Rd. 66 s. til de i engelsk Fangenskab værende Danske og Norske. Efterat denne Sag har fra Cancelliet været Hs. Majestæt forelagt, har det behaget Allerhøistsamme, under 2den d. M., allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have indbemeldte indkomne Gaver modtagne og anvendte efter Bestemmelsen, i hvilken Anledning Vort Cancelli har at træde i Brevvexling med Vort Admiralitets=Collegium, og tilkiendegives Biskop Jansen, saavelsom samtlige Bidragende, Vor allerhøieste Tilfredshed og Velbehag. J Følge indkommen allerunderdanigst Beretning til Hs. Majestæt Kongen, er den 7 Novbr. sidstleden fra Skagen seet en Seiler, som ved at sees for ind, havde Udseende af en Skonnert, da den laae lægt paa Vandet og begge Topperne vare omtrent lig høie. Den er taklet som en Galease, kun med Forskiel, at den paa Mesanmasten fører en høi Stand, der, som meldt, giør at begge Topper blive lige høie. Dens Mesan er høiere end almindelig, men smallere end en Skonnerts. Paa Stormasten har den en kort Stang med et Raae=Topseil og en svær StangfokSkraaget er mørk malet; paa Styrbords Laaring, som kund sees, havde den en hvid malet Plæt, liig Mærket til Transport skibes Rummer. Den har Gallion og Spring og fører sin Jolle paa Dækket. Fra Storseilsgaffelen viiste den et rødt Flag med et hvidt Hiørne, hvori ingen Tegn kunde skielnes. Uagtet Veiret var godt den Dag, da den saaes fra Landet, laae den bi for smaa Seil. - Da denne Seiler formedelst sin Maneuvre, og da endeel Folk syntes at være ombord paa den, neppe er en Coffardiemand; men den meget meere maae formodes at være en maskeret fiendtlig Krydser, saa har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst befalet at ovenstaaende skal bekiendtgiøres i de offentlige Tidender til Advarsel for de Søefarende.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ogsaa fra Kiøbenhavn haves nu følgende interessante Jagttagelser over den tilsyneværende Komet. Dens Klarhed vil nu efterhaanden kiendelig aftage, da dens Frastand fra os i denne Maaned daglig tiltager 360000 Mile, altsaa 15000 Mile i hver Time og 4 1/2 i hver Secund. I Decbr. vil dens Frastand daglig voxe 500,000 Mile. Denne Frastandens hastige Tilvext kommer deraf, at Kometen og Jorden bevæge sig i modsatte Retninger, og altsaa fare fra hverandre. Kometen giennemflyver nu daglig i sin Bane over 4000,000 Mile. Den 11te November var den over 1 en halv Gang længere borte fra os end Solen, eller omtrent 32 Millioner Mile, den 1ste Decbr. er dens Afstand dobbelt saa stor som Solens, og den 21 December er den 51 en halv Millioner Mile fra os. Den 21 Novbr. gaaer den ned Kl. 10 3/4 den 1 December Kl. 10, den 1 Januar Kl. 8. J Begyndelsen af Februar forsvinder den selv for det bevæbnede Øie, med aftagen. de Lysstyrke i Solens Straaler. Mærkværdigt er det, at Jorden igjen nærmer sig den omtrent 69 Milioner Mile henimod Juli Maaned i næste Aar, og at Kommetsøgerne da sandsynligviis ville kunne finde den igien imellem Scheat og Denned=Algedi, da den endnu vil kunne sees med 1/4 af dens nuværende Lys, og endog opstaae før Midnat. Derefter tiltager dens Frastand igien, men langsomt. Var Kometen kommen 20 Uger tidligere, saa vilde den passeret forbi Jorden i Begyndelsen af Februar blot i 3 Millioner Miles Frastand, og havde dog, i dette Tilfælde, ligesaalidet som nu, kunnet frembringe nogensomhelst Forstyrrelse paa vor Klode. Vi skulde da have havt det prægtige Phænomen, at see Kometen med 10 Gange stærkere Glands end i Midten af Oc toer, dog uden synderlig Hale, at tilbagelægge Rummet fra Loves Bagfødder og forbi Giraffen midt igiennem den store Bjørn, i 1 Tid af 4 Uger.