Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-01-14
Paa den sidste Dag i det forsvundne Aar lod Keiseren ved Ministeren for det Jndre, Hr. Champagny, og Statsraaderne Regnand og Lacue, give det lovgivende Korps er Skildring af det franske Riges nærværende Forfatning, hvormed efter Sædvane fulgte en interessant Tilgivt om de andre europæiske Staters Tilstand, og Forhold til Frankerig. Først anmærkes, at den offentlige Rolighed i det franske Rige er bleven uforstyrret til en Tid, da alle Generaler vare borte fra deres Armeer Sielehyrderne fra Kirkerne, Øvrighedspersonerne fra deres Embedsteder og Folket var sig selv overladt. Nu tales om det bekiendte store Komplot, hvilket paa nye opvakte Grundsætninger i Gemytterne som alle Oplyste havde bekiendt sig til, og ikke mindre Franzoserne, før strafværdige Rænker havde vildledt Meningerne. Man havde gjort den Erfaring, at deelt Magt er uden Overensstemmelse og uden Kraft, og at der for store Nationer ingen Frelse gives uden i Arve=Magten. Omsons hedder det, havde den første Konsul modsat sig denne Nødvendighed, omsonst havde han pønset paa at oprette et vedvarende Valgsystem. Den offentlige Bekymring, Fiendens Forhaabninger hindrede hans Værk. Hans Død skulde vorde hans Arbeiders Undergang. Han besluttede derfor, at underkaste sig og to af sine Brødre, den Byrde, som Omstændighedernes Trang nødsagede ham til. Jmellem Tronen og Borgerne opstilte han Værdigheder og Æresembeder, hvortil Alle kunne opstige som Opmuntring og Belønning for offentlige Fortienester. Efter Folkets Stemmegivning var Napoleon med største Ret Franzosernes Keiser, og dog besluttede han at paatrykke sin Regiering Religionens Seg!" Nu siges om Kroningen selv. Hvilket Stof for Efterkommerne, hvilken Gienstand for Europas Beundring, Napoleon knælende for Alterets Fod, som han selv havde opreist paa nye, Paven anraabende Himlens Velsignelse o. ver Frankerig og Napoleon, Præster, som for kivedes Senatorer, Tribuner, Krigsfolk, Præsidenter, Souperainer og Prindser forsamlede ved denne Handling! Napoleon, midt i denne Kreds og for den Eviges Aasyn at sværge den ubrødelige Eed, som sikrer Rigets Jntegritæt, Eiendomsretten, de offentlige Indretninger, Ærefrygt for Loven og Nationens Lykke. Napoleons Eed bliver stedse Fiendens Skræk og Frankerigs Skiold. Saa ofte vore Grændser angribes, vil han findes i Spidsen for Armeerne &c. Derpaa skildres Skolevæsenets Jndustriens, Handelens, Hospitalernes, Broe og Veivæsenets, Søe- og Landmagtens, og Finantsernes stigende Flor og Fremskridt. Kronens Jndkomster hedder det, vil bære alle Omkostningerne ved Keiserens Salvelse og Kronning, saavelsom de, Tronens Glands fremdeles udkræver. Den Glimmer, som omgiver den, vil aldrig trykke Nationen. J Henseende til Kolonierne anføres at fransk Mod understøttet af spansk Fasthed, endnu opholder St. Domingo, og at Jsle de France nu havde været Oplagsstedet for Asiens Rigdomme, og London vilde lagt i Krampetræk og Fortvivlelse, dersom Uerfarenhed og Svaghed - (sigter udentvivl til Lindis Expedition) - ikke havde tilintetgjort den fortræffeligste Plan. Nu kommer Raden til de andre Magter, hvoraf Hovedindholdet er følgende: "Spanien har ved det Brud, som er skeet paa dets Neutralitæt, seet sig nødt til at haandthæve sin Trones Værdighed og den ædle Nations Ære. - Kejseren af Østerrig anvender Freden til sine Finantsers Ophielpning og sine Provindsers Vel. - Den Jtalienske Republik behøver en nye Definitiv=Organisation, og Frankerig kan ikke meere beskyldes før, at ville overskride sine Grændser, da det selv omgiver dem med Barrierer. - Helvet i en nyder i Freden velgjørende Frugter af dets Konstitution, dets Medborgeres Viisdom og dets Allianz med Frankerig. - Batavien sukker endnu under en Oligarkisk Regjering, som er uden Overeenstemmelse i sine Planer, uden Patriotisme og uden Kraft. Dets Kolonier ere andengang solgte og uden Kanonskud overgivne til Engelland; men den Bataviske Nation har Energie, Sædelighed og Sparsomhed: den fattes blot en standhaftig og patriotisk og oplyst Regjering. - Kongen af Preussen viser sig ved alle Lejligheder som Frankerigs Ven. -