Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Ved den sørgelige Erfaring, som i alle Lande mere og mindre er iagttagen, om Tiltagelsen af Forbryderes Mængde, og tillige de formedelst Politi=Anordninger og Jndretninger bevirkede hyppigere opdagede og straffede Forbrydere, er det vist nok især høist beklageligt, at just Forholdet af de unge Forbrydere er steget i større Grad end af de ældre. For at kunne med noget Hæld modarbeide den med Faretruende Forværrelse af et saadant Misforhold, som i de sidste Aar har udgjort i Frankrig, Nederlandene og Preussen 134 til 35, i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen 1. 16; i de forenede nordamerikanske Stater 17, gives der, struden eller ved Siden af en paa sædelig religios Grund hvilende Skole-Underviisning, for de opvoxende Slægter, de fattigste indbegrebne, intet mere hensigtssvarende Middel, end Oprettelsen af Anstalter for forbryderiske Forældres Børn, eller for saadanne, som i Umyndigheds Alderen kun have onde Exempler at see, eller slet Omgivelses Veiledninger at følge, og derved allerede tidlig komme ud paa Lasternes Bane, men som ved en gjennemgribende Forbedring med hensigtsmæssig Opdragelse og Undervisning kunne vorde reddede. Paa intet Sted har Nødvendigheden af slige Anstalter tidligere været følt end i den meest befolkede, derfor ogsaa den storste Masse af Fordærvelse i sig indesluttende, Stad i vor Verdensdeel, London, hvor man allerede for ti Aar siden ansatte Tallet af forbryderiske Drenge til mere end 8000, og hvor allerede for 14 Aar siden den første Anstalt af hin Art blev stiftet af den ædle Robert Young, Den blomstrer endnu herligen i St. Georges Fields, og har for nærværende Tid omtrent 200 Drenge og Piger. Siden ere nogle lige Anstalter, men mere fuldkomne, saasom blandt mere deri, at der ere forskjellige Bygninger for hvert Kjøn især, oprettede i forskjellige brittiske Stæder, i Nordamerika, i Paris, i Weimar, Dusselthal, Erfurt, Strassburg, Memel, Kønigsberg, Posen, Frankfurt ved Oderen - og i Berlin. Den berlinske Anstalt blev stiftet for Drenge d. 1 Mai 1825, men nylig udvidet ved et særskilt Huus for Piger. De udkomne Aarsberetninger give nærmere Oplysning, og Dr. N. H. Julius i Hamburg har nylig givet nogen Underretning om den i Lit. Bl. d. Børsen-Halle Nr. 319. Madame Recamier. Ved Seinens Bredder, omtrent en halv Miil fra Paris, beboede Madame Juliette Recamier Slottet Clichy la Garenne, som engang havde været Familiesædet for Hertugerne af Levis. Hun var dengang neppe tyve Aar gammel, og hendes overordentlige Skjønhed og sjeldne Aandsdannelse gjorde hende, endnu mere end hendes overordentlige Rigdomme, til Gjenstand, for almeen Jnteresse, saa at enhver af Betydenhed og alle Fremmede, som kom til Frankrig, gjorde sig Umag for at erholde Adgang til dette Vidunder i den med Vidundere saa rigtbegavede Tidsalder. Frankrig nød just dengang en af de korte Fredspauser, paa hvilke der fulgte saa mange lange og blodige Krige. Proscriptionslovene imod Emigranterne bleve ikke udøvede saa strengt som tilforn, og en lykkeligere Fremtids Morgenrøde syntes at oprinde. Jeg var netop kommen tilbage fra Sverrig, hvorhen jeg havde fulgt min Familie paa dens Udvandring. Jeg fik ikke den Eiendom tilbage, som jeg var kommen for at reclamere, dog fandt jeg Trøst for min skuffede Forventning i den høimodige Velvillie hos et qvindeligt Væsen, som, lig en Skytsengel, hielpende havde staaet ved min Side, saavel ved alle mine Barndoms Vanheld, som i mine sildigere Dages Modgang. Saaledes saae jeg mig, endnu lidende af Landflygtighedens Savn, pludselig forflyttet fra en Jammerdal til et Armida-Palais og fandt i Crichys Feeland det fuldkomneste Væsen, hvis Venskab kun den fyrigste Jndbildningskraft kunde ønske sig. Slotstaarnets Klokke havde just slaaet Syv, da Juliette, en herlig Augustmorgen, gik over Græstæppet, som udbredte sig ved Terras sens Fod, paa Veien til Landsbykirken, hvis Ringning kaldte lichys Beboere til Morgenmesse. Hun var iført en hvid Kjole, og hendes skjønne brune Haar var simpelt ordnet under et Gazeslør. Hendes Moder, Madame Bernard, støttede sig paa hendes Veninde, Madame Franchiskini, Demoiselle Lameflueri, Hr. La Harve og jeg fulgte efter. Efter foregaaende Renselse ved det hellige Dørvand, traadte den lille Procession nu ind i Kirken, og opbyggelige bemærkninger maae de have gjort, som saae os vende hjem efter denne fromme Handling, forat deeltage i de larmende Lystigheder, der dengang hørte til Dagens Orden i Clichy-Slot og som jeg nu vil forsøge at beskrive. KirkeClichy bar, ligesom alle de øvrige, der nu elln aabnedes for at modtage de Gudfrygtige, Seaf den revolutionaire Vandalisme. Efteral 2 Folkeforsamling først havde benyttet den til Møder, gjorde man siden et Fattighuus den og for Øieblikket var det kun Murene og ne gothiske Vinduer, som vidnede om dens ofte delige Bestemmelse. Paa Ruinerne af et All som, i Mangel af kostbarere Prydelser, var i lagt med Blomster, forrettede Kirkesognets Preder, ligesom ved et Underværk var bleven fra fra Blodbadet i Abbediet den 3die Seplicke, de hellige Mysterier. Under den hellige Er nings hvælvede Tag hørtes nu atter for Sange, istedenfor Ryggesløshedens og LastieBespottelser, og et qvindeligt Væsen, velgjørette som Haabet, opløftede her sin rene Siæl til Ham, fra hvem alle Velgierninger komne. Det som sand Fromhed er en Rest af vort himmelske Arvegods, saa har aldrig nogen inderligere Ardagt eller fordringsløsere Dyd belegnet der Arv. Ved Siden af denne Godhedens Er knælede Hr. La Harpe, som slog sig heftig, sit Bryst og bad Himmel og Jord om 2 velse for sin stormfulde Ungdoms Vildfarelse, den skadelige Indflydelse, som hans Menie; og Skrivter havde frembragt i Begyndelsen i Revolutionen. Ulykken havde bragt ham tilbage til Religionen, men han pralede altforeget med sin Anger, og hans Bodfærdighed vilde have været mere rørende, dersom han ikke have stillet den saameget til Skue. Da Missin de tilende, vendte Hr. La Harper og Madene Bernard tilbage til Slottet, imedens de øvrige Damer begave sig til Floden, som flyde forbi Pi ken, for der at tage Bad i Seinens speilligVande, under Telte, som i den Hensigt re opslaaede. De kom tilbage inden Klokken 4 og derpaa holdt La Harpe sin Forelæsning i Literatur og Veltalenhed.