JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
Landeveien fra Metz til Epinal er bedækket med Vand, som staaer 1 Alen høit, adskillige Reisende ere druknede; Seinen steg saa høit som i Aaret 1751; hele Egnen fra St. Denis til Argenteail, blev oversvømmet, og i adskillige Gader i Paris maatte man seile i Joller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
J Wien ankomme dagligen Courerer fra forskjellige Egne, men især fra det Russiske Hovedqvarteer til den Russiske Gesandt. Den Franske Ambassadeur, General Androssy, har nyligen havt en lang Conference med Keiseren. Til Wien er ankommen en Østerrigsk Officier, som fra Storsultanen medbringer en Foræring af kostbare Perler, der vurderes for 150,000 Rdlr., for H. M. Keiserinden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
Den 20 Febr. døde i Fulda den berømte Skribent Meitzner, Forfatter af Alebiades, Bianco Capello &c., i sit 54de Aar. Nitten Aar levede han som Professor i Prag, hvor han holdt Forslæsninger over den classiske Litteratur og Æsthetiken. For 2 Aar siden forlod han Prag og gik som Consistorialraad og Studiedirecteur til Fulda. Hans Aandskræfter forlode ham ikke lige til det sidste Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
J Privatbreve paastaaes, at de Franske have ophævet Stralsunds Beleiring, og at Desertionen ikke er sjelden blandt Tropperne. Erfurt, en Stad, der neppe har 1/3 saa mange Jndbyggere som Kjøbenhavn, besidder en Jndretning, som dette endnu mangler, nemlig et Jnstitut for Blinde. 41 udenlandske og indenlandske Blinde ere i afvigte Aar frit blevne opererede og underholdte der. Det forestaaes af Stadsphysikus Fischer og Pastor Geilfus. Alle, som ere beladte med den graa Stær, ere blevne indbudne til at indfinde sig i Erfurt d. 1 Maji. Følgende Exempler kunne tjene til Advarsel, mod uforsigtig Omgang med farlige Vaaben. J Schleusningen gik nylig en Dreng paa syv Aar ind til nogle Børn, som legede sammen, medens Moderen var ude, og truede dem med at skyde dem ihiel, fordi de havde udskjeldt ham, da han gik der forbi. Han bemægtigede sig ved Hielp af en Skammel et Gevær, som hang paa Væggen. En tretten Aars Dreng, den ældste Søn i Huset, vilde vriste Geværet fra ham, men ulykkeligvis gik Hanen løs, og den fremmede Dreng faldt død hen paa Stedet. - Jkke langt fra samme By spøgede en gammel Sachsisk Jnvalid, som endnu bestandig fandt Fornøielse i Krigsøvelser, med et ungt Menneske paa 17 Aar, som han opmuntrede til at tage en Mondering paa, der just hang paa Væggen. Det unge Menneske huggede om sig med Sabelen, og den gamle v. Thybo paastod nu, at han vilde afparere Huggene, hvis han blot havde en Kjep. J Mangel af denne fegtede han med Hænderne og Armene, drev det unge Menneske saa langt hen til Væggen, at han i sin ubesindige Hidsighed stødte sig selv Sabelen i Livet, og døde derpaa af sit Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
Den 18 Febr. høitideligholdtes i hele Kongeriget Sachsen en Fredsfest, efterat Dagen i Forveien de 6000 Mand, Kongen som Medlem af Rhinforbundet skulde levere, vare afmarcherede til Storarmeen. Videnskabelig Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-17
Det forhen i disse Blade omtalte Sanscritiske Værk er trykt i 4to i Serampore i Slutningen af Aaret 1804 med Lettere, som kaldes Devannagary (de. den guddommelige Stad, eller Benares). Værket synes at indeholde de af Pilpay skrevne Fabler. Den egentlige Forfatter er Braminen Vichnou Sarma, og Udgiveren Carey har tilføiet. 2 Fragmenter, hvoraf det ene indeholder et Digt om en berømt Jndisk Første, der levede 100 Aar efter Christi Fødsel, og med hvem de nuværende Jndiske Forfatteres Tidsregning tager sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Nyeste. kilderie af Kybenhavn. dre Mester Fjerde Aargang. No. 46. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 21 Martii 1807. Breve til en Ven paa Landet. Almindelige Betragtninger over Krigen. Bagger sens Eventyrer og comiske Fortællinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Erindringer mod Theaterkrøniken. - Satirens Formaal. De længes uden Tvivl meget efter at høre noget Nyt fra Hovedstaden. Jeg veed alt for vel, hvorledes den er tilmode, som, efter at have henlevet de fleste Dage af sit Liv i Rest denen, med eet seer sig forflyttet til landlig Ensomhed. Endog den ubetydeligste Efterretning, den simpleste Betragtning over Gjenstande, som tilforn have været os ligegyldige, fremstiller Fraværelsen med dobbelt skjønne Farver, og gjør Ensomheden os dobbelt kjer. Med Glæde søger jeg derfor i de Breve, jeg tilskriver Dem, at tilfredsstille Deres Nysgjerrighed, saa meget det staaer i min Magt. Men et Slags Dvale, hvori i de senere Maaneder vor Hovedstad har hvilet, og som den sjelden vækkes af, uden ved enkelte blodige Efterretninger fra Krigsskuepladsen i Tydskland og Polen, har hidtil negtet mig Æmne til mine Breve. J den politiske Verden er i dette Øieblik Alting indviklet i et Chaos og det synes kun at komme an paa en Eneste, om, der i dette Chaos skal vorde Lys eller Mørke. Europa staaer imellem to Veie, den ene fører til Frihed og Oplysning, den anden til Trældom og Mørke. Det er i Begreb med at betræde een af dem, og kun den Evige veed, hvilken af begge det bliver nødt til at vælge. De Krigsefterretninger, vi faae, ere ligesaa modsigende som upaalidelige, og det nærværende Feldtog hører unegteligen til det besynderligste i sit Slags. Paa begge Sider roser man sig af Seier, og ingen veed hvori Seieren egentlig bestaaer, paa begge Sider mister man Mennesker i Tusindtal, og ingen veed, hvilken politisk Fordeel disse ulykkelige Offere yde de stridende Parter. Slaget ved Eylau, der efter Nogles Paastand var ligesaa blodigt som det ved Aner stadt, har, saa vidt jeg veed, ikke forskaffet de Franske eller Russerne nogen betydelig Fordeel. Det er skrækkeligt at see to opbragte Løver kjæmpe med hinanden. De udtømme begge deres Kræfter, og som oftest uden Nytte. Skal Krigen imellem Frankrige og Rusland længe vedblive saaledes som den er begyndt, da bliver den een af de rædsomste i den ældre og nyere Historie. Men lader og ikke dvæle længer ved disse sørgelige Gjenstande, De ere en Plet paa vort Aarhundrede, som alle dets Fremskridt i Cultur, Humanitet og Oplysning ikke kunne aftvætte. Hvad nytter det, at man med saa megen Omhyggelighed hegner og de spæde Qviste, naar man med grusom Haand arbeider paa at overhugge Stammen? Forgjeves grunder Lægekonsten paa at udfinde Midler til at redde Jndividuers Liv, med at dens Grunden kan den ikke gjenskjenke Menneskeslægten i et heelt Decennium en Tusindedeel af de Offere, som paa en eneste blodig Dag ved Austerlitz, Auer stadt eller Eylau paa det grusomste ere blevne dræbte og lemlæstede, forgjeves tænder Philosophien sin lyse Fakkel i enhver Green af Lovgivningen og Statsforvaltningen; medens man med største Ængstelighed vaager over det ubetydeligste Jndivids Rettigheder, udøve hele Stater, og Nationer de største Uretfærdigheder mod hinanden. Grundsætninger, som hos den simpleste Borger straffes, betragtes ofte af Ministere, som tilladelige og nødvendige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
J en Tidspunct, da Menneskehedens Saar, bløde saa stærkt, da Blodfanen veier næsten overalt, da Wallensteiner og Tillyer synes at leve op igjen, da fredelige Landsbyer forvandles til Krigens Morderkuler og skyldfri Landboer til blodtørstige Tigere, i en saadan Tidspunct maa det dobbelt glæde hvert følende Menneske, at see glade Muser spøge i Christian den Fredegodes Rige, under Fredens trygge Ly og Hegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Vor Baggesens Riimbreve have moret Dem saa meget, at jeg iler med at sende Den den nylig udkomne første Deel af hans Eventyrer og comiske Fortællinger; kun een af disse er imidlertid ganske ny, de øvrige ere omarbeidede og filede. De seer her ingen Foraarssol, der af Jordens Skjød fremlokker unge Roser, og Violer, som overraske Øiet; det er en Midsommersoel, som intet Nyt frembringer, men kun end mere modner og fuldender hvad den har frembragt. Overalt vil De finde, at Digteren har vidst at bruge sin Fiil, og at Tode ikke havde saa ganske Ret, da han i sin Regen sion over Ungdomsarbeiderne sagde: "selv at sile sine Vers er at skjære sine egne Liigtorne; man kan let komme for dybt. Vist er det, at den oprindelige Tanke sjelden vinder ved Forandring; men Formen maa dog altid kunne forbedres, naar den samme, som skabte Tanken, ogsaa filer den. At en Digter, som i en Række af 22 Aar har beklædt een af de første Pladse paa det Danske Parnas, viser at han ikke er saa forelsket i sine Aandspoder, at han jo har Mod til at bortskjære de overflødige Udvæxter, der kun skade Stammen og betage den sin oprindelige Kraft, røber en Beskedenhed, der er saare lærerig for unge Forfattere, som, berusede af ungdommelig Selvkjerlighed, troe, at hver Kaalstok, de plante, forvandles til et Guldæbletræ, Hesperiders Hauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
En Dansk Litteraturtidende paa Tydsk. - Dens Nytte. - Anonymitetens Skade og Gavnlighed i Henseende til Recensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Uagtet man saavel i dette Blad som ofte anden steds har tilraadet Forsigtighed ved denne Forlystelse, høres der stedse Exempler paa, at Mennesker komme af Dage derved. Man maatte vel altsaa ansee Lysten til at løbe paa Skøiter for en Passion, som Fornuften ikke har noget synderligt Herredømme, over, dersom ikke Letsindighed især caracteriserede vor Tidsalder. Den milde Vinter, vi for det meste hidtil have havt, skulde man troe at have villet i Aar afvende Ulykker af dette Slags. Men netop dens Mildhed er maaskee Skyld i deres Formerelse. At haabe Forbud mod Skøiteløben skulde frugte her, er at haabe for meget. Jngen Opsigt kan hindre den Ubetænksomme fra at liste sig til at stille sin Lyst her. Men formindske Faren, det kan man, og Midler dertil aabne andre Steders Foranstaltninger og Veien til. J Hamborg har man Vogtere, som om Vinteren i Frost, undersøge Jsens Tryghed paa alle de Vande, som blive besøgte af Skøiteløbere. De Steder, hvor Jsen findes svag, blive betegnede med en Pæl, som afvise enhver Skøiteløber derfra. Ligesaa har man et Slags Jisredningsbaade, som med en hurtig Fart kunne henskydes til det Sted, hvor nogen desuagtet faldet i. Som bekjende skyder et fjunket Menneske almindelig op igien i perpendiculair Retning paa det Sted, det er faldet ned, og da faaer det let fat i den Baad, hvormed man søger at redde det. Skulde ikke det Offentlige hos os ville bære de Bekostninger, saadanne Redningsanstalter krævede, er der vel ingen Tvivl om, at disse Vink ville opskamme ædle Particuliere nok til at anvende deres Skjærv til mangen en af deres Medmenneskers Frelse og mangen en Taares Forebyggelse hos de efterladte sørgende Venner og Paarørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Jndenlandske Efterretninger. J Stormen Natten imellem d. 21 og 22 s.M. havde en i Løkken hjemmehørende Galease, som laae for Anker der paa Reden, det Uheld, at dens Ankertoug sprang, hvorved Skibet kastedes ind paa Grund og kantrede. Af Folkene, der vare ombord, bruknede 2 Mand, begge givte, hvoraf den ene efterlader 4 smaa Børn. En Mand reddede sig ved at entre ud af Stormasten, som var falden i Søen, og da han fra dens yderste Spidse kunde naae Bunden med Fødderne, slap han sig løs og naaede lykkelig Land. Fartøiet ligger sjunket i Stranden, og er ganske forlist. - Samme Skjebne havde en Løkkens Brig noget for Juul. Den kantrede ogsaa, kom med Kjølen i Veiret og blev aldeles sønderslaaet. Tre Mand tilsatte Livet derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Ved Bornholm er i disse Dage ankommet et fremmed Skib, som fører 6 Canoner. Man troer at det er et Caperskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Arveprindsen af Weimar og Gemalinde, som for en kort Tid have opholdt sig i Kiel, er d. 16 d. M. vendt tilbage til Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Hr. Didelot, som er bestemt til Keiserl. Fransk Minister ved det Danske Hof, aflægger nu i Paris de sædvanlige Afskedsbesøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Under d. 18 Martii er fra det Slesvig=Holsteenske Cancellie udstædt en Eirenlair-Anordning angaaende Fremgangsmaaden ved Jndqvartering og Qvarteerbilletters Uddeling i Stæderne og Flekker ne i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
J Torsdags ankom til Kjøbenhavn en Skipper directe fra Rostok, som han var afseilet fra d. 15 d. M. J eet af hans medbragte Breve meldes blandt andet, at der d. 14 passeredie 4 Canoner og 30 Vogne med Krud og Kugler igjennem denne Stad, og at Vaabenet over den derværende Vice-Consuls Gaard er bleven saa insulteret om Natten, at man maa lade det bevogte af to Mand Vagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Coursen paa Kjøbenhavn var d. 17 d. M.i Hamborg 148 PC. to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Udenlandske Efterretninger. J Siberien har man i en Afstand af 35 Ver ster fra de Chinesiske Grændser fundet betydelige Ruiner, som synes at være Levningerne af en forhenværende anseelig Stad. De bestaae af nogle formelige Forhøininger, forvittrede Hobe af Muurstene og Levninger af fordums Volde. Fra deres heel forstyrrede Tilstand kan man slutte til deres betydelige Ælde. Regjeringen har befalet, at saa kyndige Mænd skulle anstille Undersøgelser i den Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Roms Befolkning, som 1794 bestod af 167,000 Mennesker, bestaaer nu kun af 134,973.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Ved en Morders Henrettelse i London d. 21 d. M. var Trængsten saa stor, at 25 Mandspersoner, 5 Fruentimmere og 3 Børn tilsatte Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Jgjennem Magdeburg passerede nylig en bedækket Vogn fra Berlin til Paris, under en Escorte af 50 Franske Cavallerie, uden at man hidtil har kunne erfare, hvo der sad i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Et fra Norge til Rostok ankommen Skib med Sild, har af den derværende Franske Viceconsul faaet Tilladelse at losse. Uden denne Consuls Corteficat tør ingen Varer udføres af Byen. Den Tjære, som findes i Svenske Magaziner, er bleven optegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Kongen af Holland har ved et Decret af d. M. med det lovgivende Corps's Samtykke, tilstaaet den ulykkelige Stad Leyden vigtige Friheder. Det bestaar af 7 Articler. Stadens Jndbyggere skulle fra 1 Jan. 1807 af at regne være befriede for Huus=Skat, Afgivet af bevægelige Eiendomme, personlig Contribution, eller nogen anden, som i den sidstes Sted, skulde blive paalagt de i Leyden beliggende ubevægelige Eiendomme og Bygninger; ligeledes for Domestik=Afgivten, for saavidt en Jnd bygger kun holder 2 Piger; for den Patent=Rettighed, som ved Publication af 2 Dec. 1805 lagdes paa Udøvelsen af Konster og Haandværker &c., saavelsom paa nogle Handels- og Luxusgjenstande. Men denne Fritagelse strækker sig imidlertid ikke til Fremmede, der kun for en Tid opholde sig i Leyden. Veiepenge, Afgivet af Heste, Platser=Penge, Domestikskat hæves fremdeles, men den sidste erlægges kun af dem, der holde flere end 2 Tyender. Disse Afgivter saavel som det, Patent-Rettigheden indbringer, anvendes i 10 Aar til Bedste for dem, der have liidt ved den ulykkelige Begivenhed d. 12 Jan. Alle Bygninger, der ere blevne opførte eller reparerede fra 1 Jan. 1807 af, skulle i 10 Aar være fritagne for Grundskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Breve fra Osterode af 6 Martii melde, da Russerne vare rykkede frem mod Bredden af Passarge, lod den Franske Keiser nogle Corpser sætte over denne Flod, og disse dreve Fienden 10 Franske Mile tilbage. De Russiske Colonner have i største Hast trukket sig tilbage, af Frygt for, at de Franske endog tidligere end de selv skulle indtræffe i Königsberg. Mangel paa Levnedsmidler, og de slette Veie ere i dette Øieblik to vigtige Hjelpearmeer for Russerne. - Da Keiseren holder Krigsoperationerne saa langt borte fra Warschau, saa begiver denne Stads Corps diplomatique sig til Berlin, og man mener endog at Keiseren selv begiver sig did, naar først Vinterqvartererne have faaet en fast Stilling. - Den 7de var endnu intet Nyt forefaldet ved Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Marchal Massena paatager sig, som det hedder, Commandoen over den høire Fløi, og anfører foruden 12000 Bayerer og en Polsk Division, det 5te Corps. - Da den venstre Fløi trak sig tilbage og Frosten lod befrygte, at Fienden, vilde gaae over Jsen, og angribe den høire Fløi i Ryggen, saa ophævede General Dombrowsky Graudens Beleiring. Men siden den sidste Seier har ogsaa det 10de Corps begyndt at gaae offensiv til Verks, og Graudentz bloqueres paa ny Porten har erklæret Engelland Krig, og den Engelske Gesandt i Constantinopel er i største Hast reist bort med Fregatten Endymion, som kappede sit Kabbeltoug og lod Ankeret i Stikken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
J Telegraphen siges, man melder fra Gran ved Pest, at russiske Fortropper, der have villet passere Donau, ere blevne slagne af Tyrkerne, som vise en Enighed og Energie, der sætter Russerne i Forfærdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
De tappreste Franske Generaler have, efter Moniteurens Beretning skrevet til Paris: Russerne slaaes som Tigere, ikke som Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
J Neapel er Amante, det sidste Tilflugtsted for de Brigader, som Engellænderne have sat i Land, d. 5 f. M. blevet erobret af de Franske. Fæstningen Schabatz, som fra d. 25 Jan. til den 4de Febr. uophørligen er bleven beskudt af Servierne, har endelig overgivet sig d. 5 Febr. J et Brev fra Passenheim, i Gammel-Preussen, meldes under d. 4 Febr., at de Franske Soldater i 5 1/2 Dage have tilbagelagt tyve Mile, at Landet lider meget ved Troppernes uafladelige Frem- og Tilbagemarch, at over Torrediedele af Jndbyggerne have forladt deres Huse, og at de, som ikke have forladt dem, hverken have Brød eller Meel, eller mindste Mad eller Drikke. Ogsaa Soldaten lider meget, da Transporterne af Tvebakker og andre Levnedsmidler kun med stor Vanskelighed kunne følge Armeen. – Naar man imellem Myssinie- og Ortelsburg nærmer sig Grændsen imellem Polen og Gammel=Preussen, sporer man strax en bedre Bygningsmaade i Landsbyerne; Husene ligne ikke mere de urene Stalde, hvori den forkuede Polak driver omkring midt iblandt sit Qvæg, man møder her igjen den Tydske Reenlighed og noget Huusgeraad. Men det besynderligste er, at man blandt Almuen endnu taler Polsk, kun de Fornemme og Embedsmændene tale for det meeste Tydsk. Kamenskoy er atter ankommen til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Fra Eylau meldes under d. 10 Febr. at Slager ved denne By er eet af de mærkværdigste i den nyere Historie, formedelst de store Følger, det vil drage efter sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Fra St. Petersborg meldes, at Anstalterne til Krigens Fortsættelse ere overordentlige. Desuagtet smigrer man sig dog med Fredsforhaabning, paa Grund af Keiser Alexanders Tilbøielighed til Fred og Østerriges Mægling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Den Preussiske General=Lieuten. Blücher udvexles mod General Victor. Baade han, og hans to Sønner, som ligeledes udvexles mod to Franske Officerer, er af Prindsen af Neuschatel bleven indbuden at komme til Berlin, og derfra til det Keiserl. Franske Hovedqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Over Geheimeraad Hjelmstjernes Bogsamling, som nu indlemmes i det Kongelige Bibliothek er allerede i Aaret 178285 udkommen et Catalog, bestaaende af to tykke Qvartbind, med Hjelmstjernes Portrait, en Fortale af Kammerherre Suhm, og et fuldstændigt Register. J denne Fortale siger Suhm, at mange hos os have gjort Samlinger af Bøger, Mynter, Malerier og Kobbere, men at heel saa have forhindret deres Adspredelse efter Døden. Geheimer. Hjelmstjerne derimod lod i Ægtepagten mellem sin ældste Datter, hans da ene ste i Live værende Barn, med Geheimer. Baron Rosencrone (1773) indflyde de Ord: at hans Samlinger af Danica, det være sig Danske Medailler og Mynter, Bøger, Manuskripter store og smaa, skulle evindelig conserveres i Familien og være et Fidencommis, og paa det at det kunde blive bekjendt, hvad der i disse Samlinger er at finde, skal efter hans Død en tilforladelig Catalogus derover, Manuskripterne allene undtagne, trykkes, og bemeldte Samlinger forøges og hvert tiende Aar Supplementum i Trykken udgives. Endvidere ønskede han, at Suhm skulde have Inseende med, at Catalogi bleve accu*) Efter Hr. Geheimeraad Grev Rosenkrones Tilbud. H. M. Kongen har befalet, at Bøgerne skulle opstilles i Bibliotheket i egne Skabe med Overskrivt: den Hjelmstjerneske Bogsamling, og at den Afdødes Brystbillede skal opsættes ved samme. rate, nitide og efterretlige, paa det den intenderede Nytte deraf kan haves. Derpaa leverer Suhm en kort Caracteristik over den Afdøde. Saadan Omhu drog Hielmstjerne for disse Samlinger, og dertil havde han Grund, de de ere store, velvalgte og kostbare, saa at man i Henseende til Bogsamlingen tør forsikkre, at dens Lige haver ei endnu været ved Trykken Publico bekjendtgjort. Fra Ungdommen af var han bleven vel undervist i Videnskaber, og den ædle Drivt til dem blev ham indplantet ved Etatsraad Høier, og siden formeret ved den Omgang, han havde med den store Gram. Nidkierhed for Fædrenelandet besjelede ham fra hams Ungdom. Han saae med Bekymring, at en god Historie om den Danske Lærdom endnu manglede, og besluttede derfor at samle Alt hvad Danske, Norske og Holstenere havde skrevet eller oversat, Alt hvad hos dem var trykt, Alt hvad som paa mindste Maade havde nogen Sammenhæng med os, og især det Ældste og Sjeldneste. - Hvad Medailler angaaer, da besad han megen Jndsigt saavel i Arbeidernes Skjønhed, som Paaskrivtens Fynd, og har endog selv givet endeel heldige Forslag til saadanne." - De Bøger af denne Samling, der af Suhm udmærkes som store Sjeldenheder, skulle blive anførte i næste Numer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-21
Til Hovedstaden er ankommen, Kjøbmænd A. og J. Munthe fra Helsingborg, Ploug fra Faaborg, Reimert f. Christiansand, Viinhandler Schrøder f. Helsingøer, Contorist Göran og C. Hammar f. Lübeck (logere hos Møller); Commerceraad v. Deurs f. Helsingøer, Major Fo mich f. Nestved, Kjøbmand Schiff f. Altona og Oppenheim f. Hamborg (logere hos Løbel); Kjøbmand Seidel f. Hamborg, Höckert f. Helsingborg og Boshöm f. Stockholm (logere hos Rau& Schmetzer); Lieuten. Dahlmann f. Stockholm, Preussisk Consul v. Thalbitzer f. Helsingøer, og Grev v. Danneskjold f. Ditsfeldt. - Afreist Major v. Low, Etatsraad og Borgemester Bjørnsen til Helsingøer, Baron v. Eben til Memel, Borgemester Crell til Kjøge, Kiøbm. Baaros, Wurmser, Fellinger, Baccalon, Goeelicke og Svidelius til Hamborg, og Schwarte til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-24
Nyeste Skilderie af Kybenhavn. Aar heeles Fjerde Aargang. No. 47. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 24 Martii, 1807. Complimenter.