Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-10
Fra Helsingør skrives af 7de ds. i Byens Avis Hds. Maj. Dronningen ankom hertil igaar Morges Kl. 9 og begav sig derpaa til Marienlyst, Kl. 2 1/4 ankom Hds. svenskenorske Majestæt under Kongesalut fra Kronborg og Vagtskibet ombord paa Dampskibet "Nordstjernen, og blev paa Landingsbroen modtaget af vor Dronning, hvorpaa begge Majestæter til Vogns begave sig til Marienlyst; efterat her var afholdt Taffel, gjordes en Tour til Odins Høi, omtrent 1 Miil N. her for Helsingør, Kl. 9 1/2 tog Hds. svensk norske Majestæt atter ombord paa Nordstjernen, under den tilstedeværende Mængdes Hurraab og Kanontorden fra Fæstningens Volde og Vagtskibet, der var oplyst med Blaalys. Vor Dronning forlod Byen Kl. 10 1/2, for at retournere til Sorgenfri I Anledning af det af det tydske Cancelli udstædte Forbud imod alle Demonstrationer, Petitionsaffattelser, og offentlige Meningsudviklinger, der angaae Arvesuecessions- og Statsforholdene, bemærker Hr. Stænderdeputeret Bernhard Røe i Aalborg i sin Avis af 5te ds.: "Det er neppe ved disse Midler man skal læge Ondet. Lad Discussionen være fri og lad derimod de Jndivider, det være i Samlinger eller enkeltviis, der forsee sig imod det Offentlige, blive tiltalte og undgjælde. Ved at ville qvæle Folkestemmens fri Udtalelse, hvilkensomhelst Udskeien man saa end befrygter af den, saarer man et af de Principer, der maa være Statsborgeren helligt, naar en ufri Tilstand ikke skal afløse den statsborgerlige Selvstændighed ligeoverfor Loven, ligeoverfor den Frihed, den hjemler, og for det Straffeansvar, den paalægger. Det er naturligt, at Statsmagten bør søge at værne mod det Ulovmæssige, hvis det virkeligt fremtræder, men Værnet bør skee ved Tiltale af Strafskyldige, og formeentlige Palliativmidler herimod ved almindelige Forbud saare saavel den almene Følelse som forseile Hensigten. Den sande Lægedom i de nærværende Rivninger vil efter vor Mening først findes, naar Kongen i sin Naade og Viisdom beslutter sig til en constitutionel Ordning af Statsforholdenne, hvad enten i samlet eller i uniel Folkerepræsentation, og i alle Tilfælde viser det sig, at jo meere almeenfrisindet Regjeringspolitiken er, jo kraftigere dens Virkning Et slaaende Beviis herpaa give i disse Dage Begivenhederne fra Kirkestaten, om hvilke vi henvise til Beretningerne. Medens det meest foruroligende Gjæringsstof der har bevæget Gemytterne og grebet ind i selve Tilstandene, har det heldige Omsving i hele Regjeringspolitiken, Adopteringen af frisindede Regjeringsgrundsætninger, deres Overførelse paa Forvaltningen og ved at overlade Folkemeningerne til deres frie Udvikling: paa eengang befæstet Regjeringsmagten og bragt denne i den skjønneste Harmonmed Folkets Stemninger. Man havde for kort Tid siden endnu neppe ventet, at det er fra Rom, som i de sidste Aar var Pietismens og Jesuitismens Rede, at den friere Folkestyrelses Jdeer skulde erholde deres aabne Impuls, og dog staaer Paven i dette Øieblik, som Regent i sandeste Forstand med Palmen i Hænderne, som Mønsteret for sine kronede Collegaer og som Beviset paa, hvorledes en Regents Slag, paa Frihedens Strænge er den Amphion, der tryller Regjering og Folk forglemmende al Tvist og Tvedragt, til et harmonisk Hele, fastbundet ved Fyrstehengivenhedens og Fædrelandskjærlighedens fælles Baand. Vi ere paa vore politiske Tankers Udflugt komne noget langt bort, men Folkefrihedens Aande fører fjerne, og ved Jnteresser og religieuse eller aandige Retninger nok saa adskilte Zoner nær til hinanden og, det være for Fyrster eller Smaafolk, maa det dog have noget særligt opløftende, midt tvistfulde Tider, at see Folket i fyrgetyve Tusinders Masse, begeistret ved høihjertet Regentsind, strømme om Regentens Pallads, for at bringe sin jublende Hylding, Vor Tid er ellers saa tør, at man saa Skam næsten kan blive reent catholsk – bevares blot i Tankerne - ved nuomstunder at læse slige Beretninger, især samtidigt med Roeskildske Stændertidende.