JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Ledige Præstekalds Jndt. Det andet resid Capellani ved Bremerholms Kirke i Kjøbenhavn: 1) Gage 187 M. 2) Offer 130 49. 3) Præstepenge 200 20. 4) Huusleie 150 40. 5) En Tavle c. 130 28. 6) af Skibskirkegaarden c. 100 28. 7) Accidentser c. 100 3. (Desforuden af Confirmationer og frivilligt Offer.) – Schrydstrup Sognekald Ribe Stift: 1) Korntd. 110 Tdr. Rug. 2) Qvægtd. 20 Lam og 5 a 6 20. 3) Smørbør 5 Fd. Smør. 4) Smaaredsel 60 Brød og c. 16 Oste. 5) Offer og Accidentser c. 140 I. 6) Præstegrd. c. 200 Tdr. Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Dødsfald. Generalinde von Gæhler i Kjøbenhavn, Tugthuus-Jnspecteur Jens Nielsen i Odense. Justitsraad Salchow i Husum. Skolelærer og Kirkesanger Fieldsted i Slaglille. Overkrigscommissair Lassen i Aalborg. Kammerraadinde Næser i Flensborg. Copulerede. J Ribe: Hr. Kjøbmand H. Krebs og Jfr. Nicoline Hermannsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Ved Tallotteriets 1376 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 52. 62, 13 9. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Reisende. Med "Caroline Amalie" til Kjøbenhavn: Kammerjunker Pr. Lieutn. v. Sehestedt, Pastor Prior m. Kone og 3 Sønner, Kjøbmand Prior, Cand. Jørgensen, Proprietair Neergaard, Jomfruerne H. Otte, M. Bærenzen, K. Friis, C. Friis og C. Lassen, Bogbinder Hansen, Væver Bøse, Stolemager Klinke, Garver Steenberg. Uhrmager Andersen, Mad. Reitz, Hestehandler Schjøn, Farver Sørensen, Hørsvinger Petersen, Ølhandler Hand berg, Skræder Lundom, H. Andersen, Th. Hansen, J Jensen, S. Jensen, C. H. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Med Dampskibet "Jris" til Kjøbenhavn: Overauditeur Timm, Oberst v. Astrup med Frue, Pastor Raaschou med Kone og Barn, Kjøbmand Qvist. Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg: Pastor Buhl med Kone og 3 Børn, Krigsassessor Lund, Snedkermester Chr. Møller med Kone og Datter, Forvalter Neergaard, Musicus Nicolaysen med Søn, M. Wendelin. Til Samsøe, Pastor Hansteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Prædikanter paa 1ste Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Stiftsprovst Lindhard, Fruekirke Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 9. Hr. Pastor Fønss. Aftensang: Domk. Hr. Pastor Fonss, Fruekirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig elskede kjærlige Moder, Frue Oberstlieutenantinde M. P. Lewerkhuusen, født Boserup, efter flere Aars tiltagende Svagelighed, ved en stille og rolig Død, indgik til Evighedens Glæder den 14de Juni, i sit Alders 75 Aar, er det sørgelige Budskab som herved bringes fraværende Familie og Venner den Afdødes efterladte Børn. At min kjære Kone, Constante Hviid fød Sabro, den 3die Juni omskiftede det Timelige med det Evige, 38 Aar gammel, efter 1 1/2 Aars tiltagende Brystsvaghed, 12 Ugers haarde Lidelser og 9 Aars lykkeligt Ægteskab, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, af hendes efterladte Mand og 4 smaae Børn. Hun modtages Hisset af 2 forudgangne Børn. Brodeskov, den 6te Juni 1843. P. C. Wiinholdt. At vores kjære, haabefulde Søn, Johan Friderich Dyring, 18 Aar gammel, efter 1 Aars tiltagende Brystsvaghed, den 13de Juni indgik til evig Hvile, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Colding, den 14de Juni 1843. J. C. Dyring. Fr. Dyring. født Langen. Beregningen og Fordelingen af Bankhæftelsen paa de af Byens Jorder som ere blevne udskiftede af Fælledsskabet, er idag henlagt hos Hr. Kjøbmand Borgerrepræsentant Hammershøy her i Staden, hvor samme i de følgende 14 Dage vil være til Eftersyn for enhver Vedkommende. Aarhuus Raadstue, den 14de Juni 1843. Magistraten. Selskabet "Harmonien."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Onsdagen den 21de dennes, om Aftenen Kl. 8, afholdes en Generalforsamling i Selskabets Locale, hvorved Medlemmerne ville behage at give Møde. Aarhuus, den 14de Juni 1833. Directionen. Holmstrupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Efter Begjæring af Enkemadame Watt, vil Torsdagen den 3die August d. A. Kl. 10 Formiddag, paa Holmstrupgaard blive afholdt en eneste Auction over følgende hende tilhørende Eiendomme, som, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, agtes absolut bortsolgte, nemlig: a) Hovedgaarden Holmstrupgaard, ansat for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 24 Tdr., b) en Jordlod, Bispejorden kaldet, uden Hartkorn, og c) Avlsgaarden, Dorothealund, ansat for ufrit Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med indkjøbte Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiender. Disse Eiendomme ere beliggende 1/4 Miil fra Aarhuus tæt ved Landeveien fra denne Bye til Viborg, i en frugtbar og behagelig Egn. Til Liebhavernes Efterretning tilføies, efter Reqvirentindens Forlangende og Opgivende, følgende Oplysninger Bygningerne paa Litr. a afgive en anstændig og beqvem Bopæl, samt fornøden Plads til Sæd og Besætning m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Hovedbygningen paa Litr. c er indrettet til Meierie for begge Gaarde, og de øvrige Bygninger der, ligeledes til Sæd og Besætning m.v. Det Hele er vel vedligeholdt og i god Stand. Jorderne, der ere umiddelbart sammengrændsende og som indeholde et Areal af cr. 336 Tdr. Land Ager og Eng, ere af fortrinlig Godhed og tjenlige til al Slags Sæd. Mærgel har endnu ikke været anvendt. Til Litr. a hører en fortrinlig Tørvemose og Engene afgive for denne 9 a 100 Læs og for Litr. c er. 12 Læs Høe aarlig. Udsæden er paa begge Gaarde er. 40 Tdr. Rug, ligesaameget Byg og cr. 60 Tdr. Havre, idet, efter den brugte Drift, ikkun 1/2 har baaret Sæd. Besætningen har været 12 a 14 Heste og 100 a 110 Køer, hvoraf 12 Heste og 100 Køer samt alle Folkesenge, Avls- og Meieriredskaber m. m. følger i Kjøbet. Det bemærkes, at en Melkevogn daglig gaaer ind til Aarhuus, hvor Afsætning ingensinde har manglet. Pengevilkaarene blive særdeles favorable, idet kun 12,000 Rbd. vil blive forlangt udbetalt i Løbet af et Par Aar, hvorimod Resten kan blive indestaaende. Lysthavende indbydes til Møde ovennævnte Tid og Sted, saavelsom til, forud at tage disse frugtbare Eiendomme i Øiesyn. Hasle m. fl. Herreders Contoir, den 14de Juni 1843. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Ifølge tagen Beslutning under Skiftet efter Niels Johansens afdøde Kone, Karen Jensdatter af Gjesing, bliver det Boet tilhørende Sted, beliggende paa Gjesing Mark, med Jorder af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Mandagen den 26de Juni og 10de Juli førstkommende, samt Tirsdagen den 25de samme Maaned. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hver Dags Formiddag Kl. 10, og 3die Auction paa Stedet, der agtes solgt, om Eftermiddagen Kl. 1. Dette bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rongs a. Herredscontoir i Randers, den 26de Mai 1843. A. L. Reiersen. 300 Rbd. Sølv ere i Juni Termin d. A. at erholde tillaans hos Aarhuus Fattigvæsen, imod lovbefalet Sikkerhed. Aarhuus, den 14de Juni 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Fattigvæsenscommissionen. 1000 Rbd. tilbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
En ung, gift Mand, der skriver og regner godt, samt allerede i lang Tid har været og endnu er anbetrort en indbringende, skrivende Forretning, hvorunder hans Sundhed dog lider formeget, tilbyder Den, der vil afstaae ham en Bestilling, som indbringer 300 28 aarlig, 1000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Skulde en Toldbetjent, eller anden Embedsmand, der nyder høiere Gage end benævnte 3000 Rbd., ville, imod denne Godtgjørelse af 1000 Rbd. og under Forudsætning af allerhøieste Sanction, afstaae Søgeren (der er en respectabel Mand) sin Bestilling, vilde denne ikke gjøre Fordring paa det Overskydende, men aarlig udbetale ham Differencen mellem Gagen og de 300 Rbd. Billetter, mk. "Taushed sikkret ved Æresord, 3 105, tilsendes det Berlingske Aviscontoir i Khon¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige LandsOverret i Viborg samt Hads og Ring Herreders Ret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter afgangne Gartner Hans Peter Jürgensen paa Aakjær, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads og Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 13de Juni 1843. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Dampskibet. Königiun Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Aarhuus til Kjöbenhavn førstkommende Torsdag Morgen Kl. 5, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. Aarhuus, den 16de Juni 1843. ved Anen. Da der er kjendt Concurs over Gaardmand Ris Thomsens Boe i Stepping, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne og med 12 Ugers Varsel fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse Alle og Enhver, foruden de protocollerede Creditorer, som maatte formene at have nogen Fordring til bemeldte Nis Thomsen eller hans halve Eiendomsgaard i Stepping, til for det Kongel. Actuariat for Tyrstrup Herred i Haderslev at anmelde deres Fordringer paa lovbefalet Maade, og saafremt de boe udenfor Herredet, tillige under Beskikkelse af behørig Actuaprocurature, altsammen under Straf af Udelukkelse fra det proclamerede Boe. Hvorefter p. p. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderie, Thomsen. den 2den Juni 1843. Ringe Kroe i Fyen til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Efter Arvingernes Begjæring, bliver den Stervboet efter afgangne Madame Lindtner og hendes forud afdøde Mand, Frederik Lindtner, tilhørende privilegerede Gjæstgivergaard i Ringe, beliggende ved Landeveien imellem Svendborg og Odense, midtveis og der hvor denne Vei krydses af Landeveien fra Nyborg til Assens, med tilliggende Jorder, omtrent 50 Tdr. Land af bedste Bonitet, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, om antageligt Bud skeer, hvilken Auction holdes i selve Gaarden Mandagen den 26de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, hvortil altsaa Liebhavere indbydes. Conditionerne ere forud til Eftersyn i selve Gaarden, hvor ogsaa Eiendommen forevises. Sunds Gudme Herredscontoir, den 31te Mai 1843. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Dampskibet Tris
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Capt. P. E. Sletting, ankommer Onsdagen den 21de fra, og afgaaer Torsdagen den 22de dennes om Morgenen Kl. 6. til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Fragten for Hornqvæg er nedsat til den særdeles billige Priis af 4 28 pr. St. det jeg anmelder Foranstaaende, giver jeg mig tillige den Frihed at anbefale dette fortrinlige og elegante Skib, hvor Alt paa bedste Maade er indrettet for de Reisende, og tillader mig at gjöre opmærksom paa: at Skibets Afgangstid, alene for de Reisendes Beqvemmelighed, er udsat til Kl. 6 om Morgenen, hvorved ogsaa tillige al Frygt for Fare ved forceret Dampning vil være hævet. Aarhuus, den 16de Juni 1843. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Horsens borgerlige Skyttelang, afholder dets aarlige Fugleskydning Tirsdagen den 27de og Onsdagen den 28de i denne Maaned. Medlemmerne ville behage at møde paa Raadstuen den 27de om Morgenen Kl. 1. Nummer=Billetter til Skydningen kunne afhentes hos Secretairen, Kjøbmand J. Gylding, den 23de og 24de Juni mod Foreviisning af Kassererens Qvittering for at det forfaldne Contingent eller Jndskud et betalt. – Hvilket saaledes i Henhold til Lovene bekjendtgjøres. Directionen. Horsens, den 9de Juli 1843. En middelaldrende Dame ønsker sig antaget for Betaling i en dannet Familie, helst i Nærheden af Aarhuus eller Randers, men skulde der være Børn som hun kunde give Underviisning, bedes det Nærmere derom snarest muligt tilmeldt, i portofrie Breve, til Adressecontoiret, mk. T. 1. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Parasoller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
efter nyeste, moderneste Smag, ere i et betydeligt Udvalg ankomne til særdeles billige Priser hos H. J. Finelp. Holeer, for hvis Godhed der indestaaes, sælges til billige Priser, J. H. F. Finely. Horsens, den 13de Juni 1843. Mandagen den 26de Juni afholdes en Skiveskydning paa Skydebanen i Riis Skov over Sølvevinster til 200 21 Værdi, hvortil Lysthavende indbydes. Der skydes med glat Bøsse paa 80 Alen og Rifler paa 130 Alen. Skydningen tager sin Begyndelse om Morgenen Kl. 8. Numeret betales med 1 28. N. Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Callundborg. Husets 195 i Skibbrogaden er tilkjøbs, og kan, om det ønskes, strax tiltrædes. Et Fi Torsdagen den 22de dennes, afgaaer CaptH. P. Halmøe herfra til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods. Colding, den 13de Juni 1843. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
De der endnu ikke have indbetalt deres Skyld til Kjøbmand Linds Boe, efter tilstillet Regning, anmodes om at betale samme inden den 20de dennes, i manglende Fald nødes jeg til at sagsøge dem. Aarhuus, den 10de Juni 1843. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Forlangt Jndrykkelse. De af Hr. Alstrup her optagne Daguerreotyper ere meget smukke, reene, kraftige, og særdeles godt fæstende paa Pladen; Prisen er dertil billig, det var at ønske, at denne vor Landsmand maatte finde i det mindste samme Opmuntring og Paaskjønnelse som Fremmede, og at hans Atelie i Rees Have maa blive flittig besøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
No. 99. Løverdagen. den 17 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende, Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
Blandinger. En taalet Octobermorgen i Aaret 1839 reed en pensioneret Officier fra Gueret, hvor han havde hævet sin halvaarlige Pension, tilbage til sit Hjem. Pludseligt hørte han en qvindelig Stemme: "Ak, Hr. Officier, forbarm Dem over en Ulykkelig!" Den gamle Kriger saae hen, og opdagede ved Veien en smuk un Dame, som vedblev: "Jeg har forvredet min Fod; jeg bønfalder Dem, hjælp mig til mit Hjem - det er kun et Par Bøsseskud borte." Officieren steg af, og vilde løfte hende op paa Hesten. Damen forsikrede, hun kunde ikke sidde paa den, og bad ham række hende sin Arm. Officieren bandt da sin Hest, og førte hende til en Fodsti, som hun viste ham. Neppe var hun her gaaet 25 Skridt, for hun atter begyndte: "Jeg kan ikke mere at, min Herre! Jeg beder Den sætte mig ned i Græsset!" Krigeren gjorde det, og talte nogle opmuntrende Ord til hende; da fremtraadte pludseligt bag nogle Buske en Mand med en Bøsse og beskyldte ham for, at være kommen hans Kone for nær. Officieren, som formodede en tilgivelig Vildfarelse, opfordrede Konen til at tale. Hun bekræftede Mandens Beskyldning. Herpaa fordrede Denne, som Opreisning for den foregivne Tort, alle de Penge, Officieren havde hos sig, og desuden en Anviisning paa 500 Fres. Papiir og Skrivetøi fremtog han i samme Nu. Officieren, som nu mærkede, i hvilke Hænder han var falden, stødte Skrivetøiet, tilbage og truede med Klage. Strax lagde Røveren an paa ham, skjød ham gjennem Brystet, plyndrede ham, og greb derpaa Flugten. Officieren døde næste Dag, efterat have aabenbaret Alt. Morderens Kone blev, to Maaneder sildigere, dømt til tyve Aars Fængsel, men den undvegne Forbryder til Døden in contumaciam. Man hørte Jntet til ham meere, og Sagen syntes glemt. Natten til den 10de Mai d. A. bleve Gartnerne i Montrouge vækkede ved en usædvanlig Larm; i Maaneskinnet faae de Nogle staae udenfor et eensomt Huus og Andre, som stege over Havemuren ind i Huset. De troede, det var Tyve, og grebe til deres Bøsser. Men snart erfarede de, at det var Justitiens Tjenere, som grebe Hr. Souchard, Entrepreneur ved Fæstningsbygningsarbeidet, for at føre ham som Arrestant til Paris. Denne Souchard er ingen Anden, end Røveren Grabat, som for halvfjerde Aar siden har myrdet den gamle Officier. Han havde flakket om i Schweiz, i Savoyen, og Sardinien, og var endelig for kort siden vendt tilbage til Frankrig, i det Haab, at forblive uopdaget i Nærheden af Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
Paa et af de meest glimrende Baller i London, i denne Saison befandt sig en ung Mand, som Faa lagde Mærke til. Det var en Fremmed, som var indført af en anden Fremmed, og som derfor end- ogsaa var Husets Herre ubekjendt. Hans Udvortes var ikke meget indtagende. Jntet Under derfor, at han af flere af de brillanteste Damer, som han nærmede sig med Opfordringer til Dands, fik Kurve, fiin flettede Kurve. Omsider kom en Valtstour, og han skulde være lykkeligere. J rask, salig Hvirvel fløi han afsted med en ung, smuk Dame. Der vexles nogle Ord under Dandsen, men kun korte, afbrudte, usammenhængende. Hvo har vel Aande til at tale, naar en straussisk Valts begynder, Mod Enden af Dandsen seer Dandseren sin Dame blive paafaldende bleg Hun farer sammen i hans Arme, hendes Hænder ere liskolde, og i dette Moment synker hun, kommen tilbage til sin Plads, livløs til Jorden. Dandseren udstøder et Forfærdelsens Skrig; Alle styrte hid, og Alle overbevise sig om, at Damen er død. Man tænke sig den Scene, som nu paafulgte Læger hentes hid, og naturligviis finde de Grunde nok til at forklare den uhyggelige Begivenhed. Men den unge Mand, som har dandset med en Død, bliver pludseligt Gjenstand, for en almindelig, levende Opmærksomhed. "Der maa være noget Diabolisk i ham - sige Damerne til hinanden, og hvor interessant er ikke det!" Allerede i de næste fireogtyve Timer var han Dagens Løve, og fire Uger efter giftede han sig med en af de rigeste Piger i London. Hr. Nicolas, Embedmand i Paris, havde den Ulykke, at være jaloux paa sin smukke unge Kone, som, paa sin Side, laborerede af samme Sindsygdom. Forleden traadte en Ubekjendt ind i Ægtemandens Bureau, forlangte ham i Tale et Øieblik under fire Øine, og sagde til ham: "Deres Kone bedrager Dem; jeg er vis derpaa, og jeg vilde gjerne overbevise Dem om, at jeg ikke farer med Usandhed. Hav den Godhed, at følge med mig." Hr. Nicolas fulgte med, og lod sig føre til en Restauration ved Fontainebleauporten. Her viste hans Cicerone ham ind i et Værelse og bad ham tøve nogle Øieblikke. Disse Øieblikke voxte til en heel Time; Hr. Nicolas tabte Taalmodigheden og gik ud. Ved det første Skridt ud paa Gangen stødte han paa sin Kone. Har jeg langt om længe grebet Fruen?" raaber han forbittret. Er det ikke mig, som har grebet Dig, slette Menneske," spørger hun igjen. J denne Tone vedblev man en Tidlang fra begge Sider. Omsider begyndte man at nærme sig hinanden ad den historiske Vei. Manden fortæller, hvorledes han er kommen hid; Konen beretter, at en Ubekjendt har ført hende hid, under det Paaskud, at hun her vilde kunne gribe sin Mand i en Utroskab. For ikke tiere saaledes at mystificeres, lovede Begge hinanden, fra nu af ganske at opgive deres latterlige Jalousie. Dette giensidige Løfte gjorde dem Begge saa vel, at de i deres Hjerte ønskede de to Spøgefugle al mulig Lykke. Disse havde imidlertid selv paa en vis Maade sørget for dette Ønskes Opfyldelse; thi da de forsonede Ægtefolk traadte ind i deres Værelser, fandt de dem fuldstændigt udplyndrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
En nydelig lille Pige, fire Aar gammel, stod forleden Aften, bitterlig grædende, i Rue Nichelien, hvor hun syntes at være kommen bort fra sine Paarørende. Blandt de deeltagende Personer, som bleve staaende hos den Lille, befandt sig ogsaa en berømt Skuespillerinde, Mad. D. Hun gjorde hende mange Spørgsmaal, men den Lille var saa aldeles ude af sig selv af Smerte, at hun Jntet kunde forstaae eller besvare. Mad. D. besluttede at tage det meget anstændigt klædte Barn hjem med sig, og derpaa at anstille de nødvendige Efterforskninger efter dets Forældre eller Paarørende. Hun steg altsaa ind i en Fisker med den Lille, og kjørte hjem. Barnet, som imidlertid var blevet roligere, fortalte: hun var først kommen til Paris Aftenen iforveien og var ikke istand til, at opgive sit Logis, da hun, kort efter at være stegen ud af Vognen med sin Bonne, var bleven skilt fra hende i Trængslen. Mad. D. interesserede sig levende for det yndige Barn; hun tilfredsstillede strax alle hendes barnagtige Ønsker, og om Aftenen opsloges der en Seng til hende i Skuespillerindens Soveværelse. Til Dennes store Glæde faldt den Lille strax isøvn. Natten forløb ganske roligt; men hvor forbausedes Mad. D. næste Morgen, da hun fandt Barnets Seng tom. Hun staaer op, og kalder paa sine Folk, Jngen har seet den Lille. En aaben Secretair løste snart hele Gaaden: et værdifuldt Brillantsmykke var forsvundet tilligemed en Rulle Napoleond'ors og nogle Banknoter. Man opbød Alt, for at opdage den lille Tyv, men forgiæves. Fanny Elsler henrykker nu Gammelengland med sin Kunst. Hendes Jndtægt af Guineer er umaadelig. J Paris gik for kort siden det Rygte, at hun havde arvet fem Millioner; men det forholder sig ikke saa. Sandheden er, at Dandserinden havde gjort sig Haab om, at arve en umaadelig riig Diplomat, til hvis Dødsseng hun blev kaldt, for at forsøde ham hans sidste Øieblikke ved at dandse Cachucha for ham. Men da hun kom, var den gamle Herre allerede død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
De Pariser-Modejournaler ere uudtømmelige i Lovtaler over et nyt Slags Corsetter; de betegne disse som en af hine Opfindelser, der kun eengang hvert hundrede Aar sætte Verden i Forhauselse. Opfindelsen bestaaer i et Over-Corset, der anbringes mellem Snørlivet og Kjolelivet. Der tales om, at der skal udstedes en Opfordring til at subskribere for et Monument, som skal reises for Opfinderen, Hr. Poussepere et bru En Contrebandier i Marseille har udtænkt et usædvanligt og dynastisk Middel til, hemmeligt at indsmugle Brændeviin og spiritusse Essentser. Han kjøbte endeel Gibsbuster, forestillende de Franskes Konge, og inden den satte han Blikdaaser, fyldte med forbudne Fluida. J længere Tid undgik han lykkeligt alle Efterforstninger, da Jngen kunde falde paa, at disse Buster kunde blive profanerede ved en forbrydersk Misbrug. Men tilsidst kom man dog efter, at det kongelige Billed havde erholdt en utilladelig Bestemmelse. Man maa kaste et Blik tilbage paa O'Connel's tidligere Stilling, for at vurdere denne Mands brændende Patriotisme og de store, personlige Offre, han bringer sit Folks Rettigheder og Friheder. Aaret for Katholikernes Emancipation indbragte hans Advocatur=Praxis ham 8000 Pund Sterling. O'Connel selv anslog dengang Værdien af sin Tid til en Guinee for hvert Minut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
Tre unge Herrer i Luneville væddede forleden med hinanden om at spise en Salat af fiinthakkede Svinebørster, forsynede med tilbørlig Ædike og Olie. Den, som vægrede sig ved at spise, skulde betale 100 Fres. Ulykkeligviis opfyldte de alle Tre deres Lofte altfor tro. De aade Salaten reent op, og nogle Timer efter døde de under skrækkelige Convulsioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-17
J en Landsby ikke langt fra Würzen har nys tildraget sig Følgende: En Bonde ventede en Drift, Qvæg, som han havde kjøbt, og ved hvis Aflevering Betalingen skulde erlægges. Foreløbigt talte han Pengene op paa Bordet i Kasseanviisninger, og gik derpaa ud paa Gaden, for at see, om Driften ikke kom. Et lille Barn blev alene tilbage i Stuen; det faaer Øie paa Papirerne, og morer sig med, at stikke den ene Kasseanviisning efter den Anden indi Kakkelovnen. Just som det vilde brænde den sidste, træder Faderen ind. Han seer strax, hvad der er skeet, og kommer derved i et saadant Raseri, at han griber Barnet ved Benene og slaaer det mod Væggen med Hovedet, saa dette knuses. Neppe er Gjerningen fuldbragt, før hans Besindelse vender tilbage. Han har ihielslaget sit kjæreste Barn; denne Tanke overvælder ham; han gaaer op paa Loftet og hænger sig. Hans Kone og hans Folk havde imidlertid været sysselsatte i Marken med at lægge Kartofler. Sildigt om Aftenen komme de tilbage. J Stuen finde de Barnet med knust Hoved, og da de ikke finde Faderen, frygte de endnu en Ulykke og begynde at søge efter ham. Omsider gaaer Karlen med en Lygte op paa Loftet, og da han seer Bonden hænge her, bliver han saa overvældet af Skræk, at han lader Lygten falde; der kommer Jld i Foderet paa Loftet, og den griber saaledes om sig, at hele Gaarden snart er forvandlet til en Askehob.