Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-08-01
Fra den Keyserl. Hofvet Armee i Sclavonien. Den 10 Passato laae Armeen stille ved Butskin. Samme Dag er Printz sons med hans Corpus afmarcheret. Den 12 oc 13 hafver Armeen ickun lidet sig extenderet. Den 14 gick Marchen til Nestin og den 15 til Zereiwza. Den 16 stod den stille. Den 17 marcherede den til Laniza oc den 18 til Peder War min. Den 19 hafver de Chur-Bryriske sig med Hofvet-Armeen conjungeret. Den 20 blef resolveret at slaae ved Peder Wardein en Skib Broe oc fortificere sig paa begge sider af Strømmen. Den 21 kom nogle Tørcker til Skibs nest til voris Leyr oc tog nogle Fouragerer fangen med sig. Den 22, 23, oc 24 blef Ex 2 Skib. Skib Broen og Retrenchementerne paa begge sider af Strømmen opkastet, og det Souchiske Regiments ObristLeutenant med 1000 Mænd derudi logeret. Den 25 er et Detachement af 4 Batailloner oc 6 Squadroner, under begge General-Vagtmestere Wallis oc Heuslers Commando, ofver Broen passeret, om at bemægtige sig et Slot, kaldet Tittel, liggendis paa hinside aff Theis-Strømmen ved Donau-Floden paa et høy Bierg, som med 300 Janitskarer var besat. Den 26 hafver de sig bemelte Tittels bemægtiget oc Tørcker ne fri aftog udi Accorden bevilliget. Den 27 hafver mand med FortificationsVercket continueret, oc gjort Broer ofver Morasserne, om dislætter Marchen at fremsætte; Iligemaade alle de Skibe, som til Skib-Broen ofver Sau-Strømmen skulde brugis, med Hiul forsiunet, om at føre dem med sig til Lands, thi de icke til Vands paa Sau-Strømmen kunde blifve transporteret, uden at passere forbi Grieckischweisenborg. Den 27 gjorde General Bargotzi et got Parthi og slog et Tørckiske af 500 Mænd, som Jenghien Osman Basses Favorit, kaldet Mechmet Bassa, commanderede, som self blef nedsablet. De Fangne refererede, at den nye Store Vezier, om at fornøye Rebellen Jenghien Osman Bassa, hannem det Seraskier Ambt hafde anbetroet, oc den forrige Ungeriske Seraskier Hassan Bassa afsat, oc hannem derimod til Bassa af Temesvar forordnet. Bemelte Fangne udlagde ocsaa at deris Armee var ickun 25000 Mænd stærck, oc var den Store-Vezier med 30000 M. forventendis; de præpare rede sig paa det beste at disputere de Christnes Armee Passagen ofver Saustrømmen. Den 28 er Churførsten af Beyren til Armeen ankommen, oc blef Artigleriet til velkom 3 gange løssbrændt; den 26 gick Marchen indtil Mihaloczoka en Mil fra Peter Wardein, hvor Detachementet som Tittel hafde indtaget, sig igien med Armeen conjungerede. Den 30 og 31 fremsatte Armeen Marchen, til en Bye kaldet Salonkenen som Tørckerne ogsaa gandske hafde afbrændt. Den 1. 2 oc 3 Aug. laae Armeen stille oc arbeydede paa nogle Skantzer og Redouter ved Donau-Strømmen om at bedecke Proviant-Skibene. Den 4 marcherede den til Zeinen, en Mil fra Sau Strømmen. Den 5 laae den stille og præparerede Skibene til Broen. Den 7. marcherede den til Seinlin, et lidet Stæd, som endnu af Tørckerne er besat, men Hans Chur-Førstl. Durchl. befandt at den var icke af saadan Importantz at opholde sig derved, og efterdi at bemelte Bye ickun en Fierding Veys fra Grieckisk Weisenborg paa en Backe ligger, kunde mand sammesteds Byen gandske ofversee. Den 7 marchere Armeen til den Sted hvor mand formeente at slaae Broen, ved dends Ankomst befandt mand Strømmen bredere end som Kundskaberne angifvet hafde, til yder. ydermeere var den Øe som i Strømmen ligger, hvorhen Broen skulde leggis, med Skantzer og Folck vel forvaret. Hvorfor Churførsten og General Caprara brugte en Krigs-List oc lod Armeen formeere en stoer Fronte, bag hvilcken Skibene oc andet til Broens Fornødenhed, en half Mil høyer blef opført, samme Aften, før Fienden noget kunde see, blef een Deel Skibe sat paa Vandet, hvorudi en Deel Officerer indsprang, fordi at Soldaterne oc Skibs-Folckene i Begyndelsen ringe Lyst beteede om at lade sig ofver sætte, dog siden, da de af Churførsten med Penge blef encourageret, følgede de gierne. Den Tid de var midt paa Strømmen blef de af Tørckerne som var paa hinside sterck med Salver af Musqveter hilset, dog foruden Skade; Voris svarede dennem ærligen, oc ankom lyckeligen paa hinside af Floden; voris Artiglerie flanqverede imidlertid sterck paa Fienden; Saa at de deris Post forlod, som voris indtoge, oc begyndte sig strax at forgrafve i Jorden. Grefven af Herberstein oc Majoren af det Lothringiske Regiment var de første, som sprang udaf Skibet, men Landbredden var høy og gandske med Boscageomgivet, hvilcket dennem meget hinderlig faldt. Efter denne lyckelig Succes blef samme Aften endnu ved 3000 Mænd ofverført, oc Natten igiennem dermed continueret. Den 8 om Morgenen ved Klocken 4 stod det fulde Detachement af 8000 Mænd, under de Generaler Se reni, Steinon oc Apremones Commando, derofver, oc begyndte mand strax paa samme Stæd Skib-Broen at slaae, enddog blef Ofverføringen continueret. Ved Klocken 9 kom Fienden med 6000 Jauitskarer samt noget Cavallerie oc attaqverede voris paa alle Sider, med en forskrecklig Furie, Fiendens attaqvevar sandeligen sterck, derimod vore Folckis Resistentz u-troelig, foruden Alteration oc Confusion, som nogle Timer uden Ophold varede, dog endeligen maatte Fienden med meere end 1000 Mænds Forliss, sig retirered; paa voris Side blef Grefve Hammel, Major under det Stahrenbergiske Regiment med 3 Leutenanter oc icke mange af de gemeene. General Apremont er lidet saaret. Jmod Aften blef Skib Broen som af 60 Skibe bestoed, færdig; for dends hastige Forfærdning regalerede Churførsten Broe-Mesteren med 200 Ducater, oc lod samme Aften endnu nogle Regimenter Dragroner oc Jnfanterie ofvermarchere. Om Midnatten passerede Resten af Jnfanteriet oc siden ved Dagens Begyndelse, som var den 9 Cavalleriet. Den 10 marcherede Armeen mod Fiendens Leyer, men hand hafde den, den forrige Nat icke alleniste qvitteret, men endogsaa Under-Staden af Grieckisk. weisenborg, som hand lod sticke i Brand, retireret sig til Sendrovia, liggendis 8 Mile derfra ved Donau-Strømmen. Byens Indbyggere, som af Seraskieren Jenghien Osman Bassa, som skamme Ex. melig var forladt, blef usigelig bestyrtzet, de Christne oc Grieckerne ved 3000 M. som var udi Byen, kom voris imod med smaa Fahner hvorudi stod et Kaars, oc begierte Salve-gvardier, hvilcket den nem Churførsten blef bevilliget. Tørckerne, som var ofver 20000 Siæle, salverede sig til Skibs. Vokis Troup per begaf sig ind i Byen om at ledske Branden, dog kunde de icke dempe Øf store Jld, men udi 24 Timer varede. JSavoyiske Dragoner, blef efter Jndbyggerne, som til Skibs sig hafde retireret, udcommanderet at forfølge, me bekom ickun 4 Skibe, som sig forsømt hafde. Marcken opkomkring fandtis fuld med Qvæg. Den 11 fornam mand af forbemelte Christne, at Jenghien Of man Bassa for 3 Dage siden vilde lefve re voris Armee et Fældtslag, men efterdi nogle Basser hannem voris stoere Magt forestillede, blef Battaillen efter ladt, men for denne Raison nedsablede hand 3 af dennem, iblant hvilcke var den forige Bassa af Erla, oc den af Grieckiskeisenborg; udi den sidstes stæd indsatte hand en anden, som ey tilforn noget hafde commanderet. Den forrige Seraskier Hassan Bassa tog Flugten, af Fryct for Døden. Nu præpareris alting til Beleyring, Vandstaden oc Casteller er af Fienden besat. Churførsten ligger paa den store Sultans Lysthuus. Seraskieren hafde ved hans Retirade fore gifvet, at denne Stæd ey hannem tilkom at deffendere. Relation om hvis det Parthi hafver ud rættet, som Feld-Marskalck Caprara, under Obrist-Leutenant Grefven af Hofkirckens Commando, til Possega i Sclavonien hafde henskicket, om Tørckernis March at observere. Den Tid at Obrist-Leutenanten kom til Possega, befandt hand at Fienden ey torde understaae sig at gaae ofver Sau-Floden, da resiverede hand sig at sætte ofver Strømmen oc besøge Fienden Ttil stor Lycke bekom hand Kundskab, at udi en Landts Bye 2 Mile fra Strømmen, var 3 smaa Baader for skiulte af hvilcke hver 3 Mand kunde føre, hvilcke hand den 14 Julii om Natten lod afhente, oc satte den gandske Nat hen ved 500 Heyducker derofver, ved Dagens Begyndelse kunde de Transporten ey længere continuere; De 500 Heyducker, som var paa hin side hos Fienden, agtede sig ved den Maade, half forloren, hvorfor de fordristede sig at attaqvere Fiendens Retrenchement, icke langt fra en Bye kaldet Brodt, liggendis ved Strømmen, hvor de alle Skibene som laae paa Strømmen, hafde forvaret, hvilcket dennem saavel lyckede, at Tørckerne ved deris Anmarch ey anderledis troede, end at det var af deris egne Folck, hvorfor de u-formodendis blef ofverrumplet oc en stoer Deel nedsablet, vore bemægtigede sig ogsaa Ofver farten samt Skibene, som de strax til den anden side lod ofverskicke oc Transporterede Resten af Folcket, bestaaendis i 300 Ryttere oc ved 700 Heyducker. Tørckerne retirerede sig i stor Confution oc efterlod voris ald deris Gods til Bytte, Fienden var ved 2000 Mænd stærcke, af dennem blef ofver 300 nedsablet, oc 200 Tydske oc Croatiske Fangne af Sclaveriet befriet. Oc efterdi Stæden var af Importantz, blef af samtlige Officererne sluttet at maintenere den ind til de af Printz Louis, som med et Corpus var paa Marchen, kunde bekomme nærmere Ordre. Den 15 oc 16 lod Fienden sig med stercke Pachier see, imod Aften ankom hand med 5000 Mænd, oc posterede sig om Natter-Tide ickun 300 Skrit fra Retrenchementet, ved Solens Opgang begyndte de at skyde med 2 Stycker, oc avancerede indtil 100 Skrit fra Grafven oc lod med 2000 Janitskarer storme, de kom ogsaa op paa Brystvercket, hvor de Depot Bassens Hofverfahne med tvende andre opsatte Men de i Retrenchementet fægtede med saadan Dapperhed, at Fienden sig igien herneder maatte begive 4. med 500 Mænds Forliis, samed trende Fahner, oc med Confusion og pprocher sig retirere. Dog tog Fienden paa begge sider af Retrenchementet ved Strømmen igien Posto; Hvorfor Grefven af Hof Kircken lod giøre et sterck Udfald, som Fienden af sine Poster uddref, siden gjorte hand self et sterckere Udfald oc forjagede Fienden af sine Approcher.