JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-09-21
Da Jomfr. Mariane Ebbesen, som har været i Huse hos Velædle og Høylærde Hr. Professor Rasch, i en høy Alderdom ved Døden er afgangen den 12te August. h. a., saa ere hendes Efterladen skaber strax tagen under Forsegling, og den 12te Septbr. næst efter behørig registreret og vurderet; men da sammes Bedrag ikke til slaaer til den prioriterede Gields Afbetaling, bliver der meget mindre for de fraværende Broder=Børn at arve; hvilket herved til deres Efterretning, være sig de Myndige, eller Umyndige med deres Værger, vorder bekiendtgjort. Odense, den 14de Septbr. 1770. Jacob Christian Pingel. NB. 6 Telv=Eyere Peder C. Lund i Bregninge, pr. Callund. borg, falbyder en god Bye= eller Hollænder=Tyr som sidst afvigte Pintz Dag har igiennemgaaet den grasserende NB. 6.
Berlingske Tidende, 1770-09-21
En god moderne Chalse med Berliner Bommer og E Klap, samt Hytter, alt i god Stand, er at faae til Qvægsyge, og er 14de Aar. Kiøbs i Ringsted, hvor Christen Smed anviser samme. Hos Frøken Ernst paa Østergade, er til Leye med eller uden Men1 bler, en Sahl til Gaden med Cabinet ved, og Sovekammer, til Gaarden, Tiener og Kudske Kammer, Staldrom til 3 Heste og Remisse til en Vogn; Ligeledes til Gaarden 3de Værelser, med Tiener og Rideknegt Kammer og Stalderum til 2 Heste, samt Fourage= og Brænderum til begge Deele. I Weslings iboende Gaard i Klædeboderne, ere Væ NB. Brelser til Leye i 2den Etage, med fornødne Beqvemmeligheder, for en Familie, til førstkommende Michaeli Fløtte Tid.
Berlingske Tidende, 1770-09-21
Foruden det udstædte og lovlig publicerede Proclama, bekiendtgiør Executor Testamenti udi sal. Mad. Christine Mads Datter afg. China=Capitain Mathias Christopher Schmidts Efterlever, ske, hendes Stervboe, Super=Cargo Marcus Christian Svendsen, herved 3de Postdage, at der Fredagen den 28de Septbr. først kommende, om Eftermiddagen Kl. 3, vorder foretaget en Samling i hans iboende Gaard paa Amager=Torv her i Staden, hvorved Stervboet formodentlig bliver sluttet.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Instrumenover Tartarernes af Edessan og Budziack deres Forening med det Russiske Rige i Aaret 1770. den 17de Aug under Staden Benders Muure, i den for den anden Reyserl. Russiske Arme commanderende Chefs, General, Senator og Ridder, Græve Panins Leyr.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Vi undertegnede Murser og Deputerede, Ældste fra alle Murser af Edassan og Budziack, som og fra alle Horder, ere klære i Kraft af dette Jnstrument, at, efterat vi mundtlig og skriftlig ere formanede af bemeldte Chef Græve Panin, have vi samtlige Murser, Ældste og det ganske Folk af Edessan og Budziack, alle tilsammen, ingen undtagen, efter vor Religion svoret at afsondre os fra Tyrkerne, og reent at forlade de res Herredømme, derimod at gjøre Venskab med det Russiske Rige, og forene os med samme, saaledes at vi træde under Hs. Majests. den Russiske Keiserindes Skyts og Regiering, vel ikke som Undersaattere, men saa at vi beholde alle vore gamle Rettigheder, Sædvaner og Fortrin. Vi forbinde os log til ved vore Mursers Bestræbelse, at bringe det hele Crim tilligemed de øvrige Tartarer, ligeledes dertil, vil og skal en lide nogen Chan til vor Chef, som ey bifalder vor almindelige Overeensstemmelse og gode Hensigt, med Russisk Hielp at giør, det hele Tartariske Herredom fri, uafhængig fra hvem det og ser, og saaledes som det fordum har været. Dette forsikre vi paa det helligste og fuldkomneste ved den i Kraft af ovenmelte Præliminarier os meddeelte Magt, og til desmere Sikkerhed lade vi een af vore Murser af Edessan og een af Budziack, som og een af de Ældste af hver Nation her forblive tilbagsom Gidsler, indtil denne Conventions Fuldbyrdelse, som geraader begge Nationer til Fordeel. Hs. Excellence den en Chef commanderende General Græve Panin lover derimod os alle og enhver med alt vort Gods fri Overgang paa den anden Side af Niesteren, og Opholdsted i vore Boeliger, da har forsikrer os ved sit troe og stærke Ord, fra dette JnstrumentsUndertegnings Dato, fra nu af om Venskab, Bevaagenhed og Hielp, hvilket vi for Fremtiden skal have at forvente. Ve skal tillige lade det være vor helligste Pligt, ved Expresser strax at give ham Efterretning, naar Tyrkerne skulle satte det Forsæt, at foretage noget imod de Russiske Tropper. Gud Herren, alt Godes Oprindelse, understytte og velsigne denne vor gode Hensigt, og stadfæste til ævig Tid vort Venskab med det Russiske Rige. Dette Jnstrument, som vi til desto meere Gyldighed og Sikkerhed med egne Hænder have underskrevet, og beseglet med vore Signetter, er af os overleveret til Hs. Excellence Græven af Panin, og vi have fra ham faaet et ligelydende af ham underskrevet og beseglet.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Fra de Tyrkiske Grændser, den 30te Augusti. Den Russiske General Græve Tottleben fortsætter sin March til Constantinopel, og synes allene at vente paa Floden, i sær den fra det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Jtalienske Grændser, den 6te Septbr. Breve fra Lissabon melde, at adskillige Personer paa nogen Tid ikke meere blive seete, og at en Sammenrottelse er bleven aabenbaret, hvoraf man slutter, at samme have deri været indviklede, og hemmelig ere bragte ud af Verden. Ministeren skal formedelst sin Strenghed, som han ved nogle saadanne Leyligheder har ovet, være i stor Fare, og derfor ikke lade sig see paa Gaderne, uden med en stærk Følge.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Fra Jtalien, den 7de Septbr. Den Division af den Russiske Fløde, som er afsendt til den Øe Tenedos og Dardanellerne, har paa engang optaget 40 Skibe, som komme fra Egypten med alle Slags Vahre og Levnetsmidler, og vare convoyerede af 4 armeerte Skibe. Mange andre fra Africa og Asia komne Skibe, som vilde til Constantinopel, og have ikke viist at den Tyrkiske Flode var slagen og ødelagt, ere ligeledes tagne. Nesten alle smaae Øer i Archipelago have alt udstukket den Russiske Ørn i Steden for den Tyrkiske halve Maane, og Jndvaanerne have grebet til Vaaben til Russernes Fordeel, til hvilke de med Fornøyelse betale den Contribution, som de hidindtil have givet Porten.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Cadix, den 17de Augusti. Den 10de huj. indkomme hertil de 2de Krigs=Fregatter, Venus og den H. Rosa fra Manilla. Den sidste er bygt ny til Lima og har 80 Jesuiter om Bord, som komme fra de Philippinske Øer, tillige ere og ankomne Galionen St. Nicolas a Barry fra Buenos Ayres med 61000 Huder og 500000 Piastres.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Smirna, den 21de Julii. Ved det Blodbad, som de fra den Ottomanniske Flode undkomne Tyrker her have anrettet, have 300 Christne mistet Livet, blant hvilke og er Hr. Galla, den Hollandske Consuls Tolk.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Messina, den 17de Augusti. Den 1ste hujus ankom hertil et Engelsk Skib paa 40 Kanoner fra den Øe Millo i Archipelago efter 8te Dages Seylads.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Capitainen paa samme, Gruwel, fortæller, at den Tyrkiske Flode, som den 5te Julii holdt Trefning med den Russiske, var 42 Seylere stærk, Russerne havde ikkun haft 9 Skibe af Linien. Havnen hvori den Tyrkiske Flode blev ødelagt, hedder Cesmech. Den Russiske Flode er strax, efterat dens Skibe vare satte i Stand, gaaen til Dardanellerne.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Venedig, den 27de Augusti. Russerne holde, efter nogle Beretninger, Canalen ved Dardanellerne bloqveret, saa at intet Skib kan komme udeller ind, og dersom det er sandt, at deres Skibe giøre det samme i det sorte Hav, paa den anden Side af Canalen, saa torde Constantinopel snart lide stor Mangel paa Levnetsmidler, saasom de pleye meest at faae samme til Søes. Jmidlertid inddrive de mindre Russiske Skibe store Contributioner paa Øerne i Archipelago. Metteling er ansat for 150000 Piastres &c.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
For kort siden bekom den Russiske Minister, Marquese Maruzzi, tvende Expresser fra Petersborg, men man veed en hvad de have medbragt.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Livorno, den 27de Augusti. De 4000 Christne Slaver, som ved den Tyrkiske Flodes Nederlag have erlanget deres Frihed, ere ankomne til Maltha Marseille, den 30te Augusti.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Om den Franske Escadres Operationer for Tunis under Hr. v. Broues har man følgende Efterretning: Da vores General saae, at Deyen havde allene opholdt ham til den 28de Junii, gjorde han Anstalt at gaae til Biserta, hvor han ankom den 30te ejusd. Den 2den Julii blev Hr. Faucher beordret at fortsætte Operationerne, og den 4de, om Morgenen, Kl. 7, lod Commandanten over Galioterne kaste den 1ste Bombe, den faldt midt i Fortet, hvorfra man strax fyrede paa Galioterne, men da man bestandig blev ved at kaste Bomber, hørte Jlden fra Fortet snart op. Man bombarderede til den 5te Julii, om Morgenen Kl. 7, i den Tid havde man kaste 145 Bomber med saadan Accuratesse, at de havde anrettet en forskrækkelig Ødeleggelse. En Felouqves Ankomst, som bragte et Brev fra Deyen, foraarsagede, at man holdt ind med Bombarderingen. Deyen syntes deri at villige udi alle Generalens Fordringer; men da dette Brev var skrevet førend Bombardementet, og Deyen nu erfarede den Ulykke, som Bomberne havde anrettet, saa vilde han ey videre høre om nogen Underhandling, men erklærede nu selv Frankerig, Krig, saa at Operationerne maatte begyndes paa nye igien Man længes efter nærmere Efterretninger om denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Paris, den 31te Augusti. Hr. Voltaires Velyndere ere endnu i Tvivl, hvor de vil opreise deres store Apollos Statue. Paa en offentlig Plads vil man vel ikke tillade dem det; Geistligheden har strax i Begyndelsen sat sig derimod, og nu har de nye Grunde mod en slig anstødelig Sag. Da for kort siden et Skrift, som har ham til Forfatter, ved en Parlaments Arret er bleven brændt Men man troer, at det maaskee vil skee i en Have, eller paa et Landsgods, hvor man vil oprette en Art af Musernes Tempel eller Academie, og sætte denne berømte Mand derind Med Tiden torde denne Ære vederfares flere af vore skiønne Geister, saasom de Herrer Dorat, Rozol, Arnand og andre Den 3die Sept. Hertugen af Praslin har stiftet et ny Embede af en Historieskriver ved Marinen, og dertil udnævnet Hr. Turpin, som er bekiendt ved den store Condes Historie og andre Værker. - Sidst i forrige Maaned er Prints Carl af Sverrig under Navn af en Græve af Wasa hertil ankommen og taget ind i den Svenske Ministers Hotel.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Den 4de Septbr. Mr. de Perne har her opfundet en Badstue, hvori man kan fare frem og tilbage paa Vande, Den bestaaer i en Træ Sqvelet af en sædvanlig Badstue, paa hvis yderste Rand var slaget en Heste Skoe af Pantøffel=Kor ke=) Træ, saa tyk at en Person af middelmaadig Størrelse kan bære det. Paa begge Sider ere Roerverker i Form af Hiul hvis Axler staae 6 Tommer over Vandet, og hvilke den som er i Badstuen kan ved et Haandgreb dreye. Oven over Badstuen er et Dække, og saaledes farer man, medens man badet i denne Vand-Calesche efter Behag paa Vandet frem og tilbage, har frie Luft og en jevn Bevægelse, og vil man endnu hav meer, saa behøver man ikkun at anbringe Fontaine=Proppe ved Haandgrebene, saa har man tillige Vandspring.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Den 7de Sept. Prints Carl af Sverrig har den 1ste huj. under Navn af en Græve af Wasa haft Audience hos Kongen. Denne Prints har og uden Ceremonie besøgt den Kl. Familie. Man forsikrer at hans Broder, Kronprintsen af Sverrig, med første vil ligeledes giøre en Reyse til Frankerig, Den 10de Septbr. Man skriver fra Madrit at et Fredsbrud med Engelland meget befrygtes, saasom en liden Spansk Escadre er afgaaen til Sydsøen, for at bemægtige sig den Ø Falkland og den Havn Egmont, hvor Engellænderne have anlagt et Establissement.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Af Breve fra London, den 14de Septbr. Med en Engelsk Fregat, som er seylet fra Archipelago, Dage efter den Russiske Flodes store Seyer, erfarer man foruden Bekræftelse paa de bekiendte Omstændigheder, at over 90 Personer af det Russiske Admiral=Skib ere blevne ræddede at de øvrige Russiske Skibe ikke have mistet flere end i det høye, ste 56 Mand paa hvert Skib, men af Tyrkerne ere tilfulde 10000 Mand blevne, og at Elphingston er seylet til Dardnellerne. - Jblant andre nye Tidender, som have Jndflydelse paa Stok, er og i vore offentlige Blade bekendtgjort Den Spanske Ambassadeur, Fyrst von Messerano, har Forgaars udi den med vor Stats=Secretaire Viscount, Weymouth holdte Conferens forlangt at vide, hvortil de 16 Krigskibe vare bestemte, som vort Hof deels havde udrustet, deels endnu lod udruste. Lord Weymouth har , derpaa svaret. Da Seor=Brittannien ikke var forbunden, " til at giøre nogen anden Magt Regnskab for sine Handlin, ger, saa fandt man ey heller for got at erklære hvad Hoffets Hensigt var med denne Udrustning. Hvorpaa den Spanske Ambassadeur har svaret: Dersom Engelland havde i Sinde at tvinge Hans Nation til at bryde Freden, saa skulle det finde samme dertil bereed, hvorpaa han har vendt sig om og er gaaen bort." Hvorvidt alt dette er grundet, derom maa man forvente nærmere Efterretning. Man taler ellers og om en Alliance=Tractat, som nylig skal være sluttet imellem vort Hof og Hofferne af Petersburg og Berlin. - Dersom man kan troe et Rygte, saa skal 2 af vore berømmelig ste Admiraler, som for nogle Aar siden nedlagde deres Tienester, med første blive kaldte til igjen at tiltræde samme. -¬
Berlingske Tidende, 1770-09-24
De sidste Efterretninger fra Minorca melde, at ikke allene Fortet St. Philipp, men og enhver anden befæstet Plads paa Øen anseelig er bleven forbedret og forstærket. - Alle Brittiske Forts paa de Africanske Kyster blive ligeledes satte i en anseelig Stand. - Efter Beregning udkræves 10000 Matroser til at bemande ovenmeldte 16 Krigskibe. Siden i Gaar Aftes har man talt om den Spanske Ambassadeurs Afreise.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Gravesand, den 13de September. Til Duyns ere 3 Russiske Krigs- og 16 Transportskibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Cratau, den 8de September. J Sade ere 80 Mand Østerrigske Husarer, som giøre Udmaalinger, og foregive, at de derved vilde forbedre det Ungarske Kort, hvad man nylig har meldet om de Østerrigske, skeer i Litthauen af Preusserne. For nogen Tid var en Preussisk General i Grodno, som der lod optage Landet. Nu ere atter til den Ende Preusser i Kann og de omliggende Egne, hvorfra de have i Sinde at gaae til Wilda.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
München, den 7de September. Den afdøde Hertug Clemmens af Bayern har indsat vores Churfyrstel. Durchl. til Universal Arving, ham tilfalder alt saa de skiønne Herskaber, som denne Herre besad i Bøhmen, og havde arvet efter sin Moder, en Dotter af Johannes III. Konge i Pohlen. J Følge Hans Testamente, skal vor Chur fyrste fremdeles betale til den afdødes Hofstat deres Gehalt og Pensioner paa deres Livstid. Enke=Hertuginden bekommen alle Juveler, alt Guld- og Sølv=Tøy, alle Meubler, som og den skiønne Have, tilligemed Palladset for Neuhauser Porten. En anseelig Capital er og udsat, saavel til Taffelpenge for denne Princesse, som til Havens Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Kirchberg, den 10de September. Den 21de huj. om Morgenen Kl. 7 døde her efter en mange Aars værende Bryst Svaghed, den Durchl. Fyrstinde og Frue Sophia Carolina Enke Fyrstinde til Hohenlohe Kirch berg, fød Fyrstinde til Hohenlohe Neuenstein, 3die Gemahlinde af den No. 1767 den 17de Mai afd. Fyrst Carl August. Hun var fød den 8de Jan. 1715, og efterlader en eneste Søn, Græv Friedrich Carl Ludvig, som befinder sig i K. K. KrigsTieneste.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Neder=Rhinen, den 10de September. Fra Toul meldes under 28de Aug. at Kongen agter at begive sig til den Leyer paa 50000 Mand, som skal formeeres i Egnen ved Chalons sur Marne.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Neder=Elben, den 17de Septbr. Den Petersborgske Hof=Tidende af 31te Aug. leverer i et Tillæg paa 2 1/2 Ark en udførlig Beskrivelse over det den 1ste Aug. holdte Slag, og Staden Jsmails derpaa følgende Erobring. Efter denne Beretning have Russerne i bemeldte Slag haft 3593 Mand døde, hvoriblant ikkun 1 Capitain, 9 Savnede, og 550 Saarede, af hvilke den fornemste var en Oberst=Lieutenant, Tyrkernes Forliis derimod regnes i det mindste til 20000, men efter nogle Folkes Udsigende til 40000 Mand, foruden dem som ere blevne i Leyren og i Retranchementerne, hvor man har begravet mod 3000. Bag Leyren laae og i en Strækning af 7 Werster store Hobe af Liig, som man ikke har talt. - Den første Manoeuvre, hvorved Russerne bragte Seyeren paa deres Side, var, at de truede en Mængde Tyrkisk Cavallerie, som for at falde dem i Ryggen, indtog en Fordybning, at vilde med en mellem kastet Quarre afskiære dem Passagen, og derved tvang dem til at tage Flugten. Et andet Forsøg af Tyrkerne var ikke mindre farlig, da ved Russernes Anmarch over 10000 Janitscharer, droge ud af Retranchementerne i de der tilstødende Fordybninger, komme uformodentlig frem, brød igiennem den Russiske Qvarre, bragte nogle Regimenter i Uorden, og virkelig til at vige til General=Feldtmarechallens Qvarre, som dog ved det eneste Ord, Halt, bragte sine Tropper til at staae, og derpaa kastede omkuld denne Sværm af Fienden ved Hielp af Jlden fra Batterierne. Det var en Lykke for Tyrkerne, at de havde henimod 300 Fahrtøyer af al Slags Størrelse liggende paa Donau, hvilke de kunde betiene sig til, at sætte over med, thi deres Flugt skeede i fuld Løb, og Storvizierer, fandt ved sin ligesaa hastige Flugt sine Tropper i yderste Trængsel, da de deels trykte hinanden, deels nedhuggede, deels sprang i Fahrtøyerne, af hvilke mange formedelst den store Last forgik, hvorpaa de i Donau i stor Mængde svømmede Liig vare Beviis. Russerne forfulgte Fienden paa 4 Werster, da de formedelst Træthed ikke kunde gaae videre, saasom de fra Kl. 4 om Morgenen til 10 befandt sig i den stærkeste Trefning, havde og Mangel paa Cavallerie, saasom samme blev brugt til Magazinernes Bedækning. Vizieren opholdes sig med Resten af sine slagne Tropper, saa mange som ere komne over Donau, ved Jsaktschi, og er med stor Flid betænkt paa at hindre, at ingen Efterretning om den Tilstand, hvori han virkelig befinder sig, kommer til Constantinopel, men Rygtet gaaer, at Tartar-Chan er selv reyst derhen, for at underrette Sultanen om dette ulykkelige Nederlag. Ved Jsmails Erobring er anvendt al muelig Flid paa Stadens Conservation, saa at de der boende Moldauer og Armenier kan drive deres Handling og Huusholdning nu som før.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Helsingøer, den 24de September. Her i Sundet ere ankomne den 21223de September 85 Skibe deriblant den 21de, H. Rigelsen af Flensborg fra Kiøbenhavn til Tronhiem, Stykgods. Den 22de, C. Gundersen af Tismofra Kiøbenhavn til Laurvig, Ballast. J. Nissen af Kiøbenhavn fra Findmarken til Kiøbenhavn, Fisk. J. B. Groth af Aalborg, fra Svinemünde til Aalborg Tømmer. Den 23de, S. R. Leth, af Kiøbenhavn fra Bajonna til Kiøbenhavn, Viin. C. H. Ahl man af Sønderborg fra Memel til Lissabon, Bielker. J. Jensen, af Stavanger fra Riga til Stavanger, Hamp. J. Kølner af Apenrade fra Kiøbenhavn til Frederichshald, Sukker. P. Larsen, af Aalborg fra Memel til Bergen, Rug. - De tvende sidstommeldte Orlogskibe ligge her endnu tilligemed endeel andre formedelst contrair Vind. J Gaar indkomme 80 til 90 Skibe, bestemte til Østersøen, de fleste Hollandske. Vinden er endnu i Dag S. O. J Gaar gik omtrent 25 Skibe til Seyls til Nordsøen, deriblant Skipper Johan Køler af Apenrade med Sukker, fra Kiøbenhavn til Frederichshald. Her ligge nu i Havnen adskillige Fartøyer fra Provintserne med Proviant. Fra et Hollandsk Fløytskib som ligger her paa Rheden for contrair Vind, til Wiborg i Finland destineret, er om Natten i forrige Uge 5 Mand af hans Besætning med Chaluppen deserterede, efterat de først havde berøvet endeel Penge og andet meere fra hans øvrige om Bord værende Folk, og eftersom ikke de ringeste høres til samme Folk eller Chalouppe, saa er samme Skipper nødt til at gaae til Kiøbenhavn, for at saae sin Besætning igien completteret.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Kiøbenhavn, den 24de Septbr. Den 7de Julii er Candidatus Juris Philip Suwe allern. beskikket til Borgmester i Burg paa Femmern. Den 14de Septbr. er den hidtil værende Sognepræst til Hattstedt, Detlev Bonfack Sternhagen confirmeret at være Diaconus til Husum.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Den 14de Septbr. haver det behaget Hs. K. M. at udgive en Forordning, om hvorvidt en Præst, Degn eller anden Beneficiarius i Danmark, skal nyde Erstat. ning af sin Eftermand i Embedet for de paa det beneficerede Gods, til Landvæsenets Forbedring, giørende Bekostninger. Hendes K. Majest. Enke=Dronning Juliana Maria tilligemed Hs. K. H. Arveprints Frederich ankomme i Dag mod Middag her til Staden, og toge efter en kort Tids Ophholdpaa Christiansborg til Frederichsberg Slot, for der at indtage Middags Maaltid hos Hs. K. H. Princesse Charlotta Amalia. Ved Døden ere afgangne: J Kongsberg den 10de Sept. Hr. Etats Raad Michael Heltzen, Ober=Berghauptmand, 59 Aar gl. J Mandal Hr. Kammer=Raad Niels WisløiTolder. J Aalborg den 7de huj. Mad. Ørnes paa Hellekildgaard, 35 Aar. J Wiborg den 16de huj. Sr. Niels Juuls Hustrue, Anna Kielsdotter. Sr. Hans Petersen, Klokker til Sortebrødre Kirke. J Corsøer Hans Henrich Møller og Søren Christensen Rasch, begge Kiøbmænd sammesteds. Her i Staden Sr. Knud Knudsen, Eqvipageskriver ved gammel Holm. Den 22de hujus Organist til Frederichshavns Slotskirke, Sr. Wichmann.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Jndpasserede: Capit. v. Rømmeling fra Landet. Capit. Reventlau og Lieut. Henrichsen fra Holstein. Lieutenants Welding og Østueg fra Landet. Kammer=Fourier Reizer fra Hirschholm. Kiøbmand Wester fra Frederichsborg.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Udpasserede: Kammerherre Levetzau paa Landet. Capitain Brünning, Capitain=Lieutenant Hansen og Lieut. Busekist til Helsingøer. Lieut. Pstueg paa Landet. Kammer Fourier Reizer til Hirschholm.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Paa Texelen ere indkomne den 11114de Sept. fra St. Croix W. Haan; Kiøbenhavn: H. H. Hansen. - Til Hamborg den 20de huj. fra Memel. J. C. Marcus. - Til Amsterdam den 18de huj. fra Tronhiem: H. Bech. Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 22de Sept., fra Ziegenort: C. Bugdahl, C. Ra min; Kiel: H. C. Synderbye, Præstøe: P. Hansen, E. Erlandsen, O. Winther, Colding: D. Andersen, O. Petersen: Weyle, R. Bertelsen; Kiøge: H. Kyhl; Eckernførde: C. F. Steffens Sønderborg: H. H. Holm, A. Nielsen; Flensborg: P. P. Schouw, N. Nielsen, Helgenhavn: J. Hiltoft. Den 24de, fra, Jassenitz: J. Magelidt, M. Magelidt; Pkerminde, J. Wilche; Erroeskiøbing: H. Hansen, D. Christensen; Kiøge: N. Jørgensen; Zingst: F. Parrou; Cappel: H. Møller; Neustadt; A. Jargou, P. Jargou; Naskou. F. Just, Ziegenort: M. Pust Hadsund, J. Tollesen; Amsterdam: P. N. Wochman; Ebeltoft: D. Albertsen; Østadt; O. Nielsen; Weyle: J. Hansen, S. Sørensen; Findland, J. Appelborg; Eckernforde: A. H. Grewe; Svendborg: H. Jørgensen, L. Larsen; Nykiøbing: P. Jensen, L. Pedersen, J. Westen; Bandholm. J. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
J Dag er ingen Vexel Negoce ved Børsen passeret.
Berlingske Tidende, 1770-09-24
Professor Bergmans physicalske Beskrivelse over Jord=Kuglen, som er udgaaet Aar 1768 paa Svensk, og oversat i følgende Aar 1769. paa Tydsk, er nu oversat paa Dansk, og færdig til Trykken. hvilken det og skal blive leveret til, om saa mange Subscribentere, skulde indfinde sig, at Oversætteren kan nogenlunde see sig i Sikkerhed til at vove Omkostningerne; Thi ville derfore de, som behage at subscribere, melde sig inden førstkommende November Maaneds Udgang hos J. D. Brandt, conditionerende hos Hans Høiærværdighed Hr. Provst Hee, som samme haver i Commission, da Subscribentere faae Exemplaret for 7 Mk. paa TrykPapiir og for 9 Mk. paa Post=Papiir.