Almuevennen, 1844-01-17
Den 8de November f. A. afholdt Communalforeningen i den østlige Deel af Randers Amt det berammede Møde paa Greenaa Raadhuus. Da Formanden, Hr. la Cour, formedelst Sygdom var forhindret i at give Møde, bleve Forhandlingerne ledede af undertegnede Viceformand. 10 nye Medlemmer optoges i Foreningen og, efter Valget af Jury - Kammerraad Schjøtt, Propr. la Cour til Steensmark og Forpagter Eilersen, foretoges følgende Sager: 1. Et Forslag, forsynet med Erklæring fra begge Egnens Herredsfogder, til en hensigtssvarende og med Anordningerne overeensstemmende Samvirken af Herredsfogder, Sogneforstanderskaber og Sognefogder til Biveienes Jstandsættelse – af Pastor la Cour. Anledning af denne Sag gjorde Kammerraad Schjøtt, som Formand for Veicomiteen, Foreningen bekjendt med, at det af Mangel paa Tid ei havde været Comiteen muligt til Dagsmødet at gjennemgaae Forslaget nøie, men lovede snarest muligt at tilstille Formanden Samme, for at det kunde tages under Overveielse af den Veicomitee, som idag skal vælges, og derefter foretages i Foreningens næste Møde. 2. En Afhandling om den i Tiendeklassen tiltagende Usædelighed og Utroskab, ledsaget af et Forslag, til at bevirke Forandringer i Tiendelovgivningen, især hvad Skudsmaalsbøgernes Form a. angaaer – af Gaardeier Bache i Allelev. – Comiteen, der havde prøvet dette Forslag, var af den Formening, at dette, der havde til Hensigt at bevirke en Forandring i Lovgivningen, ei egnede sig til atter, i sin nærværende Form, at komme under Behandling i Communalforeningen, men kunde, da det indeholdt flere Ting, der fortjente at komme under Overveielse, vistnok gjøres til Gjenstand for en Petition til Stænderne. Da denne Comiteens Mening gjorde sig gjældende i Foreningen, vedtog Man at anmode Comiteen og at udhæve de Punkter i Forslaget, som den kunde vente at Foreningen vilde understøtte med sin Anbefaling, saafremt Proponenten var villig til, i en mindre vidtløftig Form at stille et Andragende til Stænderne i denne Retning. 3. Et Forslag til at bevirke en Forandring i det Lovbud, som paalægger Gaardbrugerne gratis at hente Gjordemoder eller Læge til Alle, som ikke selv have Befordring, endog formuende Haandværkere – af Samme. – Under Discussionen af denne Sag blev det yttret, som en eenstemmig Formening, at denne Forpligtelse var uundgaaelig og nødvendig, ligesom det og fra alle Sider blev yttret, at det, paa enkelte Undtagelser nær, vistnok var høist sjeldent, at Nogen, der saae sig i Stand til at give Vederlag for stig Kjørsel vilde benytte sig af den Ret, han havde til at fordre Samme gratis, hvorfor Foreningen eenstemmig vedtog, at den ei kunde gaae ind paa Forslaget. 4. Et Forslag om at bidrage af hver Skole til en fælleds Bogsamling for Skolelærere, for efter Skole anordningen at give disse Bøger til eget Brug. I Anledning heraf blev det ved Foreningens Pluralitet afgjort, at Skolelærerforeningen her i Egnen skal opfordres til at indgaae med et Andragende til det kongl. danske Kancelli, for at erhverve dette Collegies Sanction til, at der af Skolekassen i hvert Pastorat, som dertil paa Andragendet ved Sogneforstanderskabet maatte erklære sig villig, aarligt, for det første i 5 Aar, at ydes et Bidrag af 1 Rbd. til i Forening med de Pengemidler, som Skolelærerforeningen har at disponere over, at grundlægge et sligt Leiebibliothek, og at ledsage Andragendet med Forslag til Bestyrelse af Bibliotheket, og til at have Kontrol med Afbenyttelsen af Samme, ligesom Man og antog det som en Selvfølge, at vedkommende Skoledirections Erklæringer maa ledsage Andragendet. Proponenten havde i sit Forslag yttret den Formening, at der af hvert Pastorat burde ydes et aarligt Bidrag af 2 Rbd.; men da Comiteen og med den Foreningen havde den Overbeviisning, at det var Pligt for hver Kommune, uanseet at et sligt Bibliothek, existerede, at sørge for, at der ved hver Skole fandtes idetmindste nogle gode Bøger til Skolelærernes Uddannelse, især med Hensyn til det Practiske, turde Foreningen ei gaae ind paa at anbefale et høiere aarligt Bidrag, end ovennævnte.