JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-12-05
Digteren Professor Baggesen opholder sig nu paa sin Gaard ved Milano i den italienske Republik og skal være ganske sysselsat med danske Digterarbeider. Man skulde synes, at mange, har saa god Appetit i Kbhn., som Spileværtene ønske, da nogle af dem lægge deres Spisesedler paa Viinkielderne til Eftersyn. paa der man og derfra kand lade hente Mad til sin Viin.
Viborger Samler, 1803-12-05
J den botaniske Have har man opdaget, at Planten semper virum, der nærer sig ved Luften, indsniger alle de fugtige Dampe af det Værelse, hvori den staaer.
Viborger Samler, 1803-12-05
Uagtet man fra England har sagt, at Sygen i Nevcastle ikke var dødelig eller nogen usædvanlig Smitte, vil man dog i Hamborg vide, at den har udbredt sig til Plymouth, ja er bragt til Tønningen med. Qvarantænekommissionen i Kiøbenh. har og bragt i Erfaring, at den, efter et trykt Blads Angivelse, tager stærk Overhaand og henriver 20 a 30 Mennesker daglig.
Viborger Samler, 1803-12-05
Det kiøbenhavnske Polities Drivtighed og Aarvaagenhed vedbliver at fortiene den meest grundede Berømmelse, især for det Held, hvormed Tyverier opdages og forekommes. Saaledes sendte f. Ex. nylig Politimesteren det afbrudte Laag af en Gulddaase til en vis Kammerherre i Hovedstaden og lod ham spørge, om det ikke hørte til en Daase som var ham frastiaalet, Kammerherren kiendte strax Laaget, men vidste ikke af at han havde mistet sin Daase, førend han ved Eftersøgning overbeviiste sig om, at den var frataget ham og at Tyven havde afbrækket Laaget. Politiet var altsaa underrettet om Tyveriet, endog før Eieren. H. K. H. Kronprindsen var paa Jagt den 24de og 26de d. M., nemlig den første Dag i Jægersborg Dyrehauge og den anden i Søndermarken.
Viborger Samler, 1803-12-05
Feldtkommissariatet, som var nedsat i Rendsborg, i afvigte Sommer i Anledning af Troppernes Samling, er nu bleven opløst. General Haxthausen een af de Deputerede, er ankommen til Kiøbenhavn paa sin Tilbagereise til Norge, og de fra Generalitetet afsendte Secretairer og Kopiister ere ligeledes i disse Dage igien indtrufne i Hovedstaden.
Viborger Samler, 1803-12-05
Den i sidste Samler ommeldte dumdristige og forvovne engelske Matros, skal have været i en beruset Tilstand, og Chefen paa den engelske Fregat skal have givet det meget fyldestgiørende Svar, at, dersom Matrosen havde ædru forøvet sin voldsomme Handling, havde han anseet den utilgivelig og strax ladet ham udlevere, for at lide for sin Brøde efter de danske Love; men da han fandt ham beskiænket, troede han raadeligst først at lade ham sove Rusen ud og siden, efter holdt Forhør, tilmaale ham sin fortiente Straf, den han skulde erholde fra Skibets Forstavn, at det fra Vagtskibet af kunde sees. Efter holdt Forhør, skal han i den fornærmede og en anden Officeres Nærværelse være bleven straffet med 48 Kat.
Viborger Samler, 1803-12-05
Paa Sortebrødre Gaard tæt ved Nestved har Hr. Baron Wedel nu ladet indrette et smukt og smagfuldt Theater, som næst Kiøbenhavns skal i Hensigt til Smag, Indretning og Prydelse være det skiønneste i Sielland.
Viborger Samler, 1803-12-05
Siden Baron Holbergs Tid, gaves der neppe i hele Danmark noget Exempel paa, at en Kjøbstæds Raadhuus var pantsat; men dette skal da nu virkelig være Tilfældet med Themis Tempel paa Skagen.
Viborger Samler, 1803-12-05
Tøevejret d. 2den og 3die Decbr. har atter forandret sig til Snee og Frost.
Viborger Samler, 1803-12-05
Døde. Kbhn. Tobakspinder Valentin Hansen, 63 A. Cand. Jur. Christian Frid. Junge, 30 Aar. Lars Dybe, 73 A. Mad. Margr. Müller, fød Thostrup, 23 A. Enkemad. Ester Marie Ørsted, fød Thygesen. Student H. C. L. Herschend, 24 Aar. Saxkiøbing: Kiøbmand Lars Hansen, junior, 52 A. Østerskierninge i Fyen: Enkemad. Sofie Magd. Struch, fød Cabott, 85 A. Aalborg; Viinhandler Svend Christian Holst, 48 Aar.
Viborger Samler, 1803-12-05
Bekiendtgiørelser. At min eneste Broder Niels Bering paa Lerken borg, efter 8 Dages heftig Sygdom den 2den December ved Døden er afgangen, det bekiendtgiøres herved, fraværende Venner og Paarørende. Estvadgaard den 4de Decbr. 1803. O. Vering.
Viborger Samler, 1803-12-05
Auction. Formedelst Alderdom og Skrøbelighed, agter jeg ved offentlig Auction, som holdes her i Qvistrup Mølle Mandagen den 12te December førstkommende, om antagelig Bud skeer, at bortsælge Qvistrup Mølle, beliggende i Gimsing Sogn, Hierm Herred, Ringkiøbing Amt, 1 1/2 Miil Norden Holstebro, den har Mølleskyld 5 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. og Jordskyld 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., alt fri Hovedgaards Taxt, tvende Qværne; Mølleværket i god Stand og i disse Dage er en ny Steen indlagt. Møllen har overflødig Maling, da den ligger i en frugtbar Egn. Den har meget god Leilighed til et Grubeværks Anlæg, da Ladepladsen Struer er kuns 1/2 Miil fra Møllen og Egnen leverer got og meget Byg. Bygningerne ere gode og vel indrettede, Mark og Eng af bedste Bonitet. Qvistrup Mølle den 28de November 1703. Mads Jensen Møller.
Viborger Samler, 1803-12-05
underskrevne er til Sinds at sælge sin eiende Gaard, bestaaende af følgende: 1) Stuehuset 19 Fag, 2 Etage, indrettet til Værelser, Kiøkken, Spisekammer Bryggers a., nye Kølleskorsteen. og Kølle, nye Støbekar, derunder en brandfrie Kielder. 2) Baghuset 13 Fag, 2 Etage, indrettet til Pakhuse Stalde, Korn- og Høelofter. 3) et Halvtag, 8 Fag til Vognskuur og Brænde &c. 4) Rummelig Gaardsplads, ypperlig Pompevand og ny Pompe. 5) Haugen, er 9 a 10000 S Al. besadt med mange Slags gode Frugttræer a., Grunden er feed. Dette ligger i Grundtaxt for 15 Rd. Bygningerne ere taxerede for henimod 2000 Rd. i Brandkassen. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende mod 1ste Prioritet. Træffes Handel inden Nyaar, kan Gaarden tiltrædes 1ste Mai 1804. Aarhuus den 25de Novbr. 1803. A. Munch.
Viborger Samler, 1803-12-05
NB. Videre Oplysning giver S. T. Hr. Capitain Foght, i Viborg og Eieren.
Viborger Samler, 1803-12-05
J Følge Hans Kongelige Majestæts os allernaadigst meddeelte Bevilling, saa lydende: Cytimus. Fire Rigsdaler. "Vi Christian den Sy 1803. vende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Giøre Vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Hr. Hans Henrich v. Schilden, Vores Geheimeraad, Ridder, Kammerherre og Hofjægermester, Friderich Julius Christian, Baron af Guldencrone, Vores Kammerherre, og Peter Severin v. Fønss, Vores Generalkrigskommissair, Oberst af Landeværnet og Vice Landsdommer i Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at de, som Executores Testamenti efter afdøde Geheime Conferentsraad Mathias Wilhelm Huitfeldt af Clausholm ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus og Viborg Stifters Tidender, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter den Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tiids Forløb for een af benævnte Executores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme hører. Hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vaere. Givet i vor Kongelige Residentsstad. Kiøbenhavn den 25de October 1803.
Viborger Samler, 1803-12-05
Under vor Kongelige Segl. (L. S.)
Viborger Samler, 1803-12-05
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Moltke. Colbiørnsen. Rejersen. Feddersen, Knudsen. Schwartzen.
Viborger Samler, 1803-12-05
Bevilling for Exekutores Testamentii i afgl. GeheimeConferentsraad Huitfeldts Boe, til ved Proclama i Aviserne, at indkalde Stærvboets Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Nørre Jyllands Landsting Onsdagen den 26de Octbr. 1803 under No. 11. betalt med 2 Rdlr. siger Toe Rigsdaler. Lautrup. Gierulff. Fonss. Krabbe. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst i Retten paa Galten og Hovlberg. Herreders Ting Torsdagen den 10de Novbr. 1803 og Protocolleret Folio 14, testerer. Betalt med 1 Rdlr. Bendixsen. siger En Rigsdaler. Ligesaa allerunderdanigst fremlagt og læst ved Rettens Holdelse paa Clausholm Birketing Løverdagen den 12te Novbr. 1803 og samme Dag Protocolleret, Fol. 381. Tinggeryrd betalt med, 1 Rdlr siger En Rigsdaler testerer R. Müller. Jndkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stærvboet efter afgl. Geheime Conferents Raad M. W. Huitfeldt til Clausholm, formedelst hans hafte Embeder, Formynderskaber, Oberformynderi, endog som fordums Eier af Clausholm eller formedelst udgivne Haandskrifter, Forpligter og Løfter i alle navnlige Maader, med Aar og Dags Varsel, til saadant for os at anmelde og beviisliggiøre, da efter saadan Tiidsforløb, intet navnlig Krav meere antages. Clausholm, Moesgaard og Løvenholm d. 17de Novbr. 1303. Schilden. Guldencrone. Fønss.
Viborger Samler, 1803-12-05
Paa Staarupgaard ved Skive kan en ædrulig og skikkelig ugivet Person, som forstaaer at oppasse en Have og tillige at bruge en Flint, til næste 1ste Mai eller og forinden, erholde Tieneste. Vedkommende henvender sig herom til Eieren sammesteds. Chr. Friiss.
Viborger Samler, 1803-12-05
Fra Pressen er udkommen: Nyttige Ting, som ønskedes af andre bedre udførte, der handler om de Pligter, der kan kræves af en Avlstarl; den faaes heftet for 5 s. hos Just.
Viborger Samler, 1803-12-05
Et Bundt, meest gamle, Læseselskabsbøger, hvori var: Dagen, den gamle Richards Konst, Louvets Flugt, Theodor anden Deel, og den af meennyttige Samler No. 115, ere i Tirsdags tabte paa Gaden her i Viborg. Finderen kan modtage en god Douceur, hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1803-12-05
Fra Pressen er udkommen: Smaahistorier for Almuen af A. F. Justi indeholdende en Spøgelsehistorie, om Dverge, Jerulsalems Skomager, Mulengs Historie, den gamle Jacob m.m. Den er 2 Ark stor, og saaes heftet for 4 s. hos Forfatteren og paa Bogladerne. A. F. Just,
Viborger Samler, 1803-12-08
No. 98.
Viborger Samler, 1803-12-08
Paa det haarde Snefog hindrer Posten i at komme endog Dag: da den Blodgang, som i saa lang Tid har gras ret i Aalborg, nu og er bragt derfra til Qvols, hvoraf i Skibsdreng paa een af Kogene skal være død ombord; saa finder Redactøren det passende, isteden for de ude levne Nyheder, at indrykke hvad Lægen Paulitzky sin Sundhedspleie for Landmanden, raader i denne Bygdom. Blodgangs Forskiellighed, Tilfælde og Aarsager.
Viborger Samler, 1803-12-08
I Almindelighed tager man Blodgang og smerlelig Durkløb for hverandre; men de ere meget forskiellige. Blodgang er saarere en Forstoppelse; de Syge saae vel ofte gaae til Stoels, men der gaaer kun lidet fra dem. J Førstningen er dette tyndt og guulagtig, siden efter slimed, bruunt, grønt, sortagtigt og meget stinkende. Gemeenlig er der lidt Blod imellem, dog ikke altid. Ofte gaaer der Orm bort, saavel ved Brækning, som ved Stolegangen. Ved Stolegangen har den Syge Smerter i Livet og en Trykken i Bag helen, og ofte er det, som Tarmene vilde falde ud med.
Viborger Samler, 1803-12-08
Sygdommen begynder altid som en Feber, med et Almindeligt Jldeb findende, med Gysen, hastig Puls, Tørst, Vammelhed. -
Viborger Samler, 1803-12-08
Sædvanlig grasserer Blodgang epidemisk, fornemlig ved Enden af Sommeren og om Høsten, naar det ser varmt om Dagen, derimod svalt Morgen og Aften. Den har sædvanlig sin Oprindelse af standset Uddunstning, af skarp Galde og andre pirrende Ureenligheder, i Maven og Tarmene. Feil i Levemaaden, som man for det meste let kunde undgaae, Forkiølelse, efter at man i Forveien har været meget varm, fordærvede Næringsmidler, raaddent og ureent Vand, fordærvet og tillige varm og sugtig Luft give fornemmelig Anledning til Blodgang. Ofte er den saa slem, at den i kort Tid dræber mange Menneskeer; dog er den ikke altid farlig og dræbende i sin Natur, den bliver det ved Forsømmelse og endnu mere ved upassende Behandling. Hvorledesman kan vogte sig for Blodgang.
Viborger Samler, 1803-12-08
Paa den Tid, Blodgang grasserer, skulde man kun spise lidet Kiød, Flesk, Smør og andre fede Ting, samt Eg, Ost; men desto mere Grønt, især god moden Frugt, saavel paa som kogt, og overalt lutter let fordøielig Mad, og undertiden drikke et got Glas gammel Viin. De Næringsmidler derimod, som lettelig foraarsage et Durkløb eller Smerter i Livet, saasom den ikke fuldkommen modne Frugt, nyt Øl, eller tykt suurt Øl og deslige, skulde man ikke nyde, i det mindste ikke i nogen Mængde. Men gandske fornemmelig kommer det an paa, at Uddunstningen aldrig forstyrres eller standses. Man maa derfor vogte sig for enhver hastig Afkiøling, naar man ved Arbeide er bleven megen varm, maae man ikke alt for hastig eller for tidt drikke noget koldt - i taaget og fugtigt Veirligt maa man bære varme Klæder - man maa ikke skiødesløs og upaaklædt udsætte sig for den kiølelige Aftenluft, og om Natten maae man have en god Dyne paa sig. Jsær maa Fødderne og Underlivet holdes varmt, derfor maa man ikke gaae med blotte Fødder, og det er nyttigt, om man bærer et Stykke Flonel om Livet. Om Morgenen maae man ikke gaae ganske fastende ud; men først nyde en varmende Frokost, noget got varmt Øl med lidt Kommen i. Blodgang er i og for sig selv ikke smitsom; men bliver det først, naar man ikke er reenfærdig, ikke hastig skaffer den Syges Ureenlighed bort, og naar mange Personer ligge samlede i et snevert Rum. Sunde Folk maa derfore, saa meget de kan, undgaae Omgang med dem, der have Blodgang, især maae de ikke sove i een Seng med dem, bære deres Klæder, eller betiene sig af den samme Natstoel. Naar man skal til den Syge, kan man i Forveien spise et Stykke Brød, dyppet i Ædike eller drikke Ædike blandet med Vand - eller man kan røge Tobak. Men man maa ikke være forsagt eller frygtsom. Naar man iagttager dette, kan man være sikker paa, at man ikke saa let faaer Blodgang. Saa liden Umage koster det at forebygge en slem Sygdom, naar man kun vil. Egentlige Lægemidler behøver man aldeles ikke, og de fleste ellers berømte Forebyggelsesmidler kunde skade mere, end gavne. Paa hvad Maade Blodgang maa behandles. Jndfinder der sig nogle af Tilfældene ved Blodgang: feberagtig Gysen, Smerter i Livet, idelig Trang til Stolegang, Vammelhed og Tilbøielighed til Brækning og deslige, saa maa man uden Forhaling møde dem med sikre Hielpemidler, ellers voxer Sygdommens Heftighed med hver Dag, den bliver langvarigere og vanskeligere at helbrede.
Viborger Samler, 1803-12-08
J alle Arter af Blodgang er det overmaade nyttigt, om de Syge drikke meget af en fortyndende lunken Drik. Meget ofte helbredes Sygdommen allene derved, uden alle andre Midler. Man lader Patienten hvert Qvarteer drikke en Theekopfuld af tyndt Bygvand (hvilket kan giøres fyrligt med præpareret Viinsteen, eller en tynd Afkogning af Havre, Melk blandet med varmt Vand, Valle, Thee eller blot lunkent Vand; thi ganske koldt maae man intet drikke. Hørfrøe kogt i Vand, omtrent en Skeefuld i en Pot, er den bedste Drik; man kan giøre det stærkere eller svagere, efter som man lader det koge længere eller kortere Tid. Naar Omstændighederne tillade det, kan man ogsaa tillave følgende Drik, der giør ligesaa god Virkning: man binder et eller to Pund fiint Hvedemeel meget fast indi et linned Klæde, dypper denne Byldt ofte i Vand, og bestrøer den hver Gang udvendig med Meel hvoraf da kommer en Bark, der siden hindrer Vandets Jndtrængen, naar Meelet koges. Man koger da Byldten saalænge i Vand, indtil Meelet bliver en haard Masse. Af denne Masse koges noget med Vand, hvilket gives den Syge til ordentlig Drikke. Fremdeles er det særdeles nyttigt, at man flittig lægger varme Omslag om Underlivet. Man kogen Kameelblomster med Hampefrøe eller Hørfrøe, Boghvede, Klid, Gryn og deslige i Melk til en Grød, og lægger denne imellem Klæder endnu ganske var om Livet. Børn kan man vaske ofte med lunke Vand. Desuden ere idelige, dybe, varme Fodbad tillige. Den Syge kan daglig et Par Gange sætte der. De halve Bad, hvori der er kogt Høeblomster nytte endnu mere. Men da maa man i Forveien ha havt fornøden Aabning. Naar man maa give Brækmiddel - Den øvrige Behandling i Blodgang er forskiellieftersom forskiellige Omstændigheder finde Sted. Enten have de Syge bestandig vedholdende Smed ter i Livet, der sidde fast paa et Sted, især under Na len, og blive stærkere, naar man trykker paa Livet, eller Smerterne ere ikke bestandig vedholdende, med komme kun da, naar den Syge gaaer til Stoels. denne Mellemtid have de ingen Smerter; Feberen er ikke stærk, ofte neppe mærkelig, og Patientens Kræfter ere endnu ikke meget aftagne. I dette sidste Tilfælde, som oftest forekommer, maae man give et Brækmiddel, og samme er især nødverdigt, naar den Syge har en Trykken over Maven ubehagelig Smag i Munden, slem Opstødelse og Tilbøielighed til Brækning. Man giver enten amerikansk Brækrod (rad, ipeccoanhæ) eller Opløsningen af Bræk Viinsteen. Naa Brækning følger, drikker man ovenpaa meget lunkent Vand med Honning.
Viborger Samler, 1803-12-08
Naar efter Brækningen de anførte Tegn til Ureenligheder i Maven endnu ere tilstæde, og Sygdommen Omstændigheder endnu ere de samme, kan det være nødvendigt, atter at tage et Brækmiddel den følgende undertiden ogsaa den tredie Dag.
Viborger Samler, 1803-12-08
Naar de Syge strax i Begyndelsen eller ved Sygdommens alt for lange Vedvarenhed blive meget matte, ere nedslagne og bange, naar Ansigtet bliver blegt og jordfarvet, Pulsen slaaer meget hastig, skielvende og mat, der komme Pletter paa Huden og Troske i Munden, naar Stolegangene ere meget ildelugtende, eller der gaaer mangfoldig Blod bort og indfinder sig Besvimelse ved hver Udtømmelse; da maae man hverken aarlade eller give stærke Afførings Midler. Man maae behandle den Syge saaledes, som i en ondarted Forraadnelses=Feber og det snareste mueligt søge en duelig Læges Raad. Diætetisk Forhold, som er nødvendig i Blodgang. De Syge maae holdes tempereret varme, men i enhver Henseende meget reenlige. Det er dem skadelig om de forkiøle sig ved det de idelig maae staae op, Man maae ofte vaske deres Hænder og Fødder med varmt Vand og flere Gange om Dagen giennemlufte Værelset. Man maae ofte aabne Vinduerne, eller holde eet bestandig aabent hele Dagen, dog saaledes, at den Syge ikke ligger i Trækvind eller bliver kold. Er det muligt, maae man ikke legge flere Syge i den samme Stue. Den Syges Exkrementer og alt hvad der har en slem Lugt, maae strax skaffes bort, og hiint kastes i dybe Huller langt fra Vaaningshuset, og strax tildækkes med Sand og Jord. Man maa hverken kaste det i Vandhuset eller paa Møddingen. Natpotten maa strax igien skylles af med Vand og Ædike.
Viborger Samler, 1803-12-08
Den Syge kan paa den bare Krop bære en Flonels Brystdug, hvilken, saavelsom hans Linned, ofte maa skiftes, men med Forsigtighed, at han ikke bliver kold. Børn maa man idelig give frisk Svøb. Til Næring er det tienligt at nyde Velling af Perlegryn, Rullegryn, Havregryn, Boghvedegryn, Risengryn, Manna, eller den foran beskrevne Tillavning af Meel, der kan giøres behagelig med Citronsaft, Korender og Sukker, Hvedebrød, Viindruer, og saftig fuldkommen moden Frugt. - Fisk, Kiød og overhovedet alt, hvad der let gaaer i Forraadnelse alt hvad der er skarpt og raad, Ridder, Kammerherre og Hofjægermester, Friderich Julius Christian, Baron af Guldencrohidsende, Øl, Viin, Kaffe, Kryderi a. maa man skye. ne, Vores Kammerherre, og Peter Severin v. Naar Feberen har sat sig, og den Syge begynder Fønss, Vores Generalkrigskommissair, Oberst af Lan at komme sig, saa er Hønsekiødsuppe, Kalvekiødsuppe deværnet og Vice Landsdommer i Jylland, deres herom og Lammekiødsuppe med Gryn, Riis, Petersillerødder, allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allerHavrerødder, Sellerierødder og deslige, og maadelig naadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge Nydelse af gammel fransk Viin, ham heller ikke skade og tillade, at de, som Executores Testamenti ef lig. For dem der begynde at komme sig igien, er dog ter afdøde Geheime Conferentsraad Mathias Wilhelm Hultfeldt af Clausholm ved Proklama sub poe Frugt mindre tienlig: de maa en Tidlang afholde sig na præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Var fra den, og overalt efter overstanden Sygdom endnu sel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonai iagttage en streng Diæt, vogte sig for alle Udsvævelser, ske Mercur, samt Aarhuus og Viborg Stifters Tidender, og i Særdeleshed ogsaa for Forkiølelse, da Sygdom 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formen ellers meget let kan komme igien. meene sig at have noget at fordre efter den Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende
Viborger Samler, 1803-12-08
Bekiendtgiørelser. Krav, inden forskrevne Tiids Forløb for een af benævnte At den mod Boghandlerne Brummer, Arntzen et Har Executores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre, og tier, Schubothe og Proft i Kiøbenhavn befalede, og i dis skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa se Tidenders Nr. 89 ommeldte Action, for Overtrædelgyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; se af Forordningen om Trykkefrihedens Grændser, nu i dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for ved Følge allerhøieste Resulution af 18de November 1803 er kommende Værneting, samt den Overret hvorunder sam hævet, det bekiendtgiøre, herved fra det Kongelige dan me hører. Hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vaere. ske Cancellie.
Viborger Samler, 1803-12-08
Løverdagen den 24 December førstkommende om ForGivet i vor Kongelige Residentsstad. middagen Kl. 9, foretages offentlig Auction i Hr. Kiøbmand Svindtes Gaard heri Skive, hvorved bortselges Kiøbenhavn den 25de October 1803.
Viborger Samler, 1803-12-08
Under vor Kongelige Segl.
Viborger Samler, 1803-12-08
afgangne Frue Oberstinde Benedicte v. Sundtes (L. S.) Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Kaaber, Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Tin, Linnet, Gangklæder, Sængeklæder, Dragkister og Moltke. Colbiørnsen. Rejersen. Feddersen, Knudsen. Bøger, m.v. Schwartzen. Skive den 3die December 1803. O. Selmer.
Viborger Samler, 1803-12-08
Bevilling for Exekutores Testamenti i afgl. Geheime Een omtrent 16 a 18 Aars gammel Hoppe, 8 QvarConferentsraad Huitfeldts Boe, til ved Proklama i Aviserne, at indkalde Stærvboets Creditorer. teer høj, sort med nogle faa hvide Pletter paa Ryggen, Allerunderdanigst læst i Retten paa Nørre Jyllands er kommen til Langaae, i Viborg, Amt, Middelsom Her Landsting Onsdagen den 26de Octbr. 1803 under No. 11. red, hos Gaardmand Christen Jørgensen. Naar betalt med 2 Rdlr. siger Toe Rigsdaler. Eieren beviser sin Eiendoms Ret til Hoppen, kan den bli Lautrup. Gierulff. Fonss. Krabbe. Protocolleret af Hauch. ve udleveret, imod Gotgiørelse af Omkostninger efter Loven. Allerunderdanigst læst i Retten paa Galten og Hovlberg.