Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-31
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. Henvende vi Opmærksomheden paa Tydsklands Handel, saa falde vore Blikke først paa Hamborg, som den vigtigste Handelsstad i dette udbredte og sammensatte Rige; vi erfare da, at i Aaret 1815 ere 1300 Skibe komne til Hamborg og 1032 afgaaede derfra; blandt de indløbne ere allene 649 Engelske; 2 ere dog ankomne fra Sydamerika, 32 fra Nordamerika og 15 fra Archangel; 7 Skibe ere udgangne fra Elben paa Hvalfangst. Men selv i Midten af Januar indtraf den Sieldenhed, at 50 Skibe indløb i Hamborg fra Engelland, Frankerige, Portugal, America og flere Steder. – Den leipziger Messe blev og talrigt besøgt over Forventning; Silkevarer og Læder gik især af, den Engelske Concurrence giorde sachsiske Klæde- og Bomulds Fabriker stor Skade. Mange Varer bleve i det Hele solgte paa Messen; men man paastaaer, at Fortienesten ikke svarede til Mængden. At Silke varerne gik saa høit i Priis kom af at den sidste Silkebøst i Jtalien er aldeles slaaet Feil; de Franske Silkefabriker vandt derfor betydeligt, især da store Afsendinger ogsaa havde fundet Sted over Marseille til Levanten. De sachsiske Bomuldsfabriker havde vel en Deel Afsætning men til lave Priser, af Fryg for Engellændernes Medbeiling; det som indbragde meest var Maskinspinderiet af Bomuldsgarn, især da Fabrikerne nu kunne indkiøbe Bomulden for billige Priser af Americanerne i Hamborg og Bremen; de sachsiske Klædefabrikantere klagede meget over slet Afsætning; desuagtet hæve disse Fabriker i Sachsen sig til en stedse større Fuldkommenhek. Den Schlesiske og Sachsiske Lærredshandel begynder at faae nyt Liv, meget forsendes paa nye til Spanien og til Vestindien, især til Brug for Neger slaverne, og de Jrlandske Lærreders Bonitet skal ikke være saa god; Varerne gaae over Hamborg og Bremen. Colonievarer stode i lav Priis, men Tobak fandt stærk Afsætning, og af Tobakspiber blev allene solgt paa Messen for 30000 Rdlr. Det franske Porcelain blev tilbudt i stor Mængde og var til Skade for Afsætningen af det Meisenske; de store Frieheder, som ere forbundne med den Leipziger Messe, biedrage forresten meget til dens Flor, Den frankfurter Messe var middelmaadig: Uld handelen var temmelig levende, og de sydlige tydske Stater levere nu megen forædlet Uld: (mange spanske Merinos Faar, bleve under Napoleon bragte til Frankerige, og ere siden derfra komne til Tydskland, især til Preussen. Armeernes Nærværelse hævede Klædehandelen, men i Bomulds-Varer kunde de tydske Fabrikantere ikke holde Priis med Engellænderne. Det heder nu ogsaa at hiine vil indgaae med en Forestilling til den tydske ForbundsDag i Frankfurt om et Forbud af Jndførsel af deengelske Fabrik-Varer, for at de tydske Fabriker kunne soutinere sig, (saadant et Forbud vilde ikke være til saa stor Skade i et Land af den Udstrækning, som Tydskland, hvor der er saa mange Fabriker og den ene kan nøde den anden til at levere gode Varer og til billige Priser, som det vilde være i et lidet Land, hvor Monopoliet kun var i faaes Hænder og vilde komme til at trykke Forbrugerne. Kommer den store Dyrhed af de tydske Fabrikater deraf, at de ikke har det Forskud, og ikke har bragt Fabrikdriften saa vidt, som de Engelske, saa vil Forbuddet være til Gavn for Tydskland; men ikke vil det være det ved de Fabriker, som forarbeide udenlandske Materialer f. Exemp. Bomuld, og som allene af den Aarsag levere dyrere Varer, fordi de ikke kunne indkiøbe de raae Materialier saa billigt som Engellænderne, thi det som Landet vinder i Fabrikations Løn, giver det igien for meget ud paa Materialiernes Jndkiøb). - Kongen af Preussen har ved en Forordning af 17de Jan. d. A. ophævet Forordningerne angaaende Udførselen af præget Guld og Courant Mynt af sine Stater, og blot ladet dem endnu vedblive i Henseende til Skille mynten. - Det nærmeste Land ved Tydskland er Holland, her har Handelen ligesom sit Hjem og Hævd fra gammel Tid, og man kan med Rette sige at Hollænderne ere gamle. Den nyeste Historie har ogsaa lært, at alle de seenere Aars Omvæltninger har ikke været i Stand til at udtømme de hollandske Capitalister, naar en Stat skal giøre et Laan saa skal det være i Holland; thi Hollænderne forstaae at spare paa Skillingen og holde fast ved det Princip, at hvorledes Tiderne ere beskafne, saa bør man dog altid lægge Penge op; en halv Snees Hollændere kunne sidde en Aften igiennem om en Camin og ryge paa deres Piber, uden næsten at mæle et Ord; men Tankerne stikke dybt i Siælen, som Pengene i Pungen; en udenlandsk Lærd af stor Anseelse har fortalt Redacteuren, at en riig Amsterdammer Kiøbmand, som var ham forbunden, og giorde kostbare Festiviteter for hans Skyld paa et Besøg i Holland, vilde ikke, ved et Tilfælde der indtraf, bytte ham en hollandsk Dukat, fordi den var noget beklippet. Holland har tabt umaadelig ved Krigen i sin Handel, og især ved Aftrædelsen af Kap og sine sydamerikanske Colonier, men det har igien gjort ved Foreningen med Belgien en uberegnelig Gevinst, da dette Lander Fastlandets fornemste Handel og Fabrik=Land; naar man vil see hvilken Velsignelse Gud formaaer at lægge paa en Plet af Jorden, saa skal man reise til Belgien, som Forfatteren selv har bereist her staaer den ene pragtfulde Stad ovenpaa den anden. Holland vil om faae Aar komme til at udvikle en Handels og Søestyrke, hvorover man vil forbause sig, naar først Pengene komme ret op af Kistebunden; om denne Forbindelse af Holland og Belgien var politisk rigtigt beregnet af alle Magter vil Tiden lære. Holland er virkelig i nogen Forlegenhed med sine ostindiske Colonier, med det rige Batavia og de kostbare molukkiske Øer, da Engelland nu er i Besiddelse baade af Cap og St. Helena, de to Hviilepunkter for alle de Skibe, som fra Europa af skal seile til Ostindien; de engelske Skibe seille vel ofte til Ostindien i een Tour, uden at anløbe noget af disse to Steder, men møder det mindste Vanhæld underveis, saa ere de nødte dertil; og Engellænderen Barrov paastaaer: at derikke hersker den Reenlighed paa de hollandske Skibe, at de ere i Stand til at giøre Reisen i en Tour, (Man erindrer vel hvad Holberg sagde: at Hollænderne vare det reenligste Folk i Verden; thi de vaske alting undtagen deres Hænder). Desuagtet afsendte Kongen af Nederlandene d. 29de Octbr. f. A. Contre-Admiral Buyskes fra Texel med fire Orlogskibe, een Fregat og to Brigger til Ostindien.