JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Den forhen ommeldte, af 1031 Jndvaanere af det 14de holsteenske Valadistrikt underskrevne og til dette Districts Deputerede sendte Petition om almindelig Næringsirihed, lyder ifølge Kieler "Corresp. Bl.", som følger: "Den almindelige Næringsfrihed hører blandt de at Tiden Fordringer, som paa den ene Side attraaes paa det Jndstændigste, paa den anden Side belæmpes paa det meest haardnakkede. Den meere tilsyneladende, end virket lige Forskjellighed imellem enkelte Statsborgerklassers Jnteresser og det, der stemmer med den store Folkemasses Gavn, betinge dette Phænomen. For Laugenes Ophævelse taler alle de Statsborgeres Fordeel, der ønske at kjøbe billige og gode Varer, saavelsom deres, der, i glad Bevidsthed om deres Talenter og Coner, hverken ville være afhængige af de Laugsberettigedes Egensind og Chicane, eller af Tilfældets Uretfærdighed, der har nægtet dem Middel eller Leilighed til at vorde optagne som Mestere i rette Tid, eller af den langsmæssige Tilendebringelse af den langvarige Bane som Lærlinge og Svende. Jmod Laugenes Ophævelse torde med Grund intet Andet gjøre sig gieldende, end de Laugsberettigedes vistnok ikke uden Offere tilkæmpede, mangfoldigviis kun indbildte, Fordeel og Banskeligheden i Overgangen fra det arvede Privilegievæsens til Almeenvellet fremmende Friheds Tilstand. - Undertegnerne af denne Petition høre alle til den Stand, der meest føler Trykket af den bestaaende Laugsforfatning, og der troer at have Retfærdigheden for sig, naar den, ved Eders Mægling, upartiske Repræsentanter for Alles almene Vel! ogsaa for sig giør Krav paa en naturlig Frihed, som andre Stater, forlængst have giengivet deres upriviligerede Undersaatter. - Hvis den høie Stænderforsamling vilde ansee det for hensigtsmæssigt, i Forbindelse med Laugenes Ophævelse, paa allerhøieste Sted at andtage om en hensigtsmæssig Patent eller Næringsskat, saa vilde maaskee de nuværende Laugsmestere kunne bydes en passende Skadesløsholdelse for deres, i Tilfælde af almindelig Næringsfrihed, unyttigen anvendte Bekostninger paa at komme i Lauget, derved at de bleve fritagne for denne Skat. Derved vilde, som det synes, billighedens Bud kunne fyldestgjøres og de hidtil Priviligeredes Uvillie imod en ny Ordning af Sagerne i Næringsvæsenet, vorde fjernet, eller idet mindste betydeligt formildet. (Kbhv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Kieler Correspondent af 10de d. er udkommet stærkt raseret, med to hele blanke Sider. Redactionen beklager sig over, at Censoren har slettet Efterretninger ud deraf, som have staaet i Altonas, Husums og Jtzehoes Aviser. Men ikke nok hermed, har Censoren i samme Numer, brugt sit Stryge=Redskab paa en endnu meer paafaldende Maade. Redactionen havde nemlig villet optage en Beretning og Resultaterne af den danske Stænderforsamlings første Møde, næsten ordret laant af den officielle Stændertidende. Som Grund for Strygningen an gaves, at Redacteuren ikke ved at hoslægge Stændertidenden havde godtgjort, at Beretningen var tagen deraf. Dette havde været Redacteuren umuligt, da Bladet, ankommet ved overordentlig Leilighed, kun havde været ham overladt paa en Time.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
En Hr. Jens Mulff fra Brede ved Tøndern bekjendtgjør i Aviserne, at Aarsagen hvorfor han ikke i Aar tan sende sin Pleieson Wilhelm Niesen til Vesteregnen af Jylland for at giøre Opkjøb af Uld i Partier er nogle Hindringer, som Politiemmesteren i Holstebroe givigte Sommer lagde han i Vien, pr. Wulff siger blandt Andet: Som dansk Undersagt var det i en Rokke af 43 Aar, skiøndt boende paa Landet min kiereste Bestræbelse at virke til Landmandens Gavn ved Forsendelse endog til fjerne Verdensdele af Landets Jndustrie Fren bringelser og Naturproducter: jeg saae herden første Hindringsteen kastet mig i Veien. At jeg til Gavn, for Jylland ei tør afbenytte mine Connerioner og Pengemidler giør mig hiertelig ondt, men mig blev sagt: jeg kiøbte formeget!! Heg betalte dernæst i rene Contanter, som jo ei før var Skik og Brug i hiin Egn, og - paa min Virksomhed blev lagt et fængslende Baand. - J Marsken fra Tøndern til Huum, er ved forøget og frie Concurrence, Uldpriserne siden 1829 stegne fra 10 til 18 a 20 Lps. pr. Pund: en riig Jndtægtskilde er derved aabnet for Landmanden, og til meer end det Dobbelte har han forøget sine Faareflokke; men - hvor der skal tilveiebringes et sligt Resultat, der maa Uldhandelen ei være et Monopol for Smaa handlere, der blot kiøbe, naar de have Commission (en selvstændig Kiøbmand frygter ingen Conturrence, og holder let en fremmed Kiøber tilside) der maae Handelen som i Hertugdømmene være fri og den Kiøber meest velkommen, som bringer de fleste Penge i Landet. - Naar denne Frihed ogsaa finder Sted i Jylland, og jeg seer mig betrygget for slige Ubehageligheder, som de der mødte mig afvigte Sommer og som forvoldte mig betydeligt Tab, da begynder jeg mit Uldopkjøb paa nye, og vil med Glæde bidrage min Skiærv til at hæve og forøge et Product, der afgiver en saa vigtig Export for vort kjære Fødeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Kiøbenhavns Børs-Cours d. 16de October. Skpecies 203 en solgtes til 12 Mk. 3 entjervedeel s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 179 enh. a 180.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
AVEhlls ETS. At jeg undertegnede er ankommen her til Byen, forat overtage Bestyrelsen af det mig anbetroede Embede som Organist og Stadsmusicus, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Ribe, den 20de Octbr. 1835. Ærbødigst Hansen. Nyelig har forladt Pressen, Oversættelse af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
det gamle Testamentes apocryphiske Bøger ved Stiftsprovst Frost. Skriftet, som bestaaer af 22 1/2 Ark, faaes hos Bogbinderne Simonsen og Termansen heftet for 1 Rd. H. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Kiøngs Plaster, L. Buch. faaes nu hos
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
En confirmeret Dreng af honet Familie, som er i Besiddelse af de almindelige Skolevidenskaber, og som har Lyst til at lære Handelen, kan strax faae Plads. Herom giver Addressecontoiret nærmere Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
At vort Oplag af støbte Jernvarer paany er bleven forsynet med flere forskjellige Sorter Kakkelovne, samt et betydeligt Udvalg af de til dette Fag henhørende Artikler, som og flere Sorter Kunststøbninger, tillade vi os herved at bekjendtgjøre. Ribe, d. 20de Octbr. 1835. Tachau & Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
En dulig Sølvarbeider kan strax tages i Arbeide hos undertegnede, af hvem tillige et confirmetet ungt Menneske af god Opdragelse til næstkommende Paaske kan antages som Lærling. Ribe, den 20de Octbr. 1835. Ryhle, Guld-og Sølvarbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Natten mellem den 17de og 18de d. M. er bortkommen af min Mark 2de Hopper, en rødblisset med 3 hvide Fødder, og en fortblisset med 4 hvide Been. For Oplysning eller Tilvei bringelse af disse loves en passende Douceur, naar man henvender sig til Peder Jørgensen i Østervedsted pr. Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Hos Termansen faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Erindringer af mig og mine samtidige, af Høst, 1ste Afd. Scener at Esmandslivet. Den religiøse Jordpaatastelses Ord a., ved Vaden. Romanus Aposteldiscipel a. at Muus. Kirkens Historie gjennem de 3 første Aar hundreder, af Cusebius. Det chirurgiske Academiet Jubilaum af Baden Danmark gieldende civile Lovgivning angaaende Apothekervæsenet, ved Uldall. Lindbergs Hebraisk Danske Lexicon. Galtens Beskrivelse over Ribe. Verdens Alt, af Horn. Geneologiske Tabeller over Danmark, Norge og Sverrigs Kongelamilier af Konigsfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Jfølge det Høikongelige General-Toldkammer og Commerce Collegii Ordre af 3die dennes og efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteurer afholdes Licitationer til Leverance af Fourage for Grændsetoldvæsenets Tienesteheste i Aaret 1836, som følger: Fredagen den 23de de. Formiddag Kl. 11 paa Raadstuen i Kolding over 320 Tdr. 2 Skpr. Havre, 2562 Lpd. Høe og 2562 Lpd. Halm til 14 Heste i Dollerup, Eistrup og Dreiens Districter. Løverdagen den 24de os. Form. Kl. 12 i Sognefoged C. Prises Gaard i Skodborg over 366 Tdr. Havre, 2928 Lpd. Høe og 2928 Lpd. Halm til 16 Heste i Foldingbroe og Skodborghuus Districter samt i Slodborg Bye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Mandagen d. 26de næstefter Form. Kl. 10 paa Raadstuen i Ribe over 137 Tdr. 2 Skpr. Havre, 1098 Lpd. Høe og 1098 Lpd. Halm. til 6 Heste i Wilslei District, Conditionerne ere fra den 17de de til Eftersyn hos Gjæstgiver Madsen i Kolding, Gjæstgiver Folsch i Ribe og hos Undertegnede, hvilket herved bekjendtgjøres. Grændsetoldinspectionen i Skodborg d. 14de Octbr. P. F. Ohm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Undertegnede, der har nedsat sig her som Skomagermester, anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere, med at forfærdige alt hvad der henhører til denne Profession. Mine Kunders Tilfredshed skal jeg stedse søge at vinde ved at levere i enhver Henseende godt Arbeide til de muligst billige Priser, ligesom jeg ogsaa lover hurtig Expedition. Ribe d. 9 Octbr. 1835. Henrich Henrichsen, i Grønnegade No. 278. Christentøi er at faae til Leie hos Formand Poul Jensens Kone i Grønnegade i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Gode Formlys faaes til billig Priis hos Petersen, Slagtermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
allernaadigste. Kongelig. privilegeret. tisis. R. de. AdresseAvis overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den, No. 855. 23de October. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det er langt fra, at alle de Hindringer ere overvundne, som stille sig i Veien for Udførelsen af Hr. Mendizabals Regjeringsystem. Det vil blive vanskeligt at tilfredsstille Andalusierne; navnlig har Juntaen i Cadix reentud erklæret, at den ikke vil slutte sig til det nye Cabinet, med mindre det sammenkalder en constituerende Nationalcongres. Denne Beslutning har den tilkjendegivet i en Skrivelse til Hr. Mendizabal selv. J denne Skrivelse, som imidlertid var udstedt, førend Efterretning og Regjeringens senere Anordninger kom til Cadix, udtaler Juntaen vel sin Agtelse for Hr. Mendizabal, som en gammel Patriot, om hvis redelige Hensigter den ikke nærer Tvivl; men den tilkjendegiver tillige sin Frygt for, at den urene, farlige Hofluft, som han nu indaandet, skal virke fordærvelig paa ham, og at det Tryllereri, i hvis Kreds han bevæger sig, skal lamme ogsaa hans Kraft. "Det er indlysende" - hedder det fremdeles rat Deres Excellence hverken kan svare til Dronningens Tillid eller Folkets Forhaabninger, uden rigtig at kjende og bedømme Landets Stilling; men dersom vi af det Sprog, som Hovedstadens Journaler føre, tør slutte os til Deres Anskuelser: saa maa vi antage, at De urigtig bedømmer de bestaaende Forhold. Hine Tidender gjentage idelig, at Bevægelserne i Provindserne maae tilskrives en exalteret Minoritet. Denne Vildfarelse kan have de sørgeligste Følger for Spanien; thi det er ingenlunde enkelte Enthusiaster, hvorfra Bevægelsen i denne Provinds er udgaaet; men det er de anseeligste og hæderligste Mænd. Derfor erklærer Juntaen, som Organ for Provindsens Mening, at den hellere vil see Cadix's Mure falde og dens Gader fyldes med Lig, end nedlægge Vaabnene, førend den constituerende Nationalcongres, som i Addressen til Dronningen er forlangt, bliver samlet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Til Slutning opfordrer Juntaen Hr. Mendizahal til strax at nedlægge sin Værdighed, dersom han ikke føler Kraft til at stille sig i Spidsen for Patrioterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Paa samme Tid har Juntaen tilstillet Provindsens hidtilværende 5 Cortes-Deputerede en Skrivelse, i hvilken den erklærer deres Fuldmagter for ugyldige og lader dem vide, at de indtil Videre ikke ere beføiede til, som Deputerede for Provindsen, at gjøre nogetsomhelst Skridt; hvorhos den dog tilføier, at det ingenlunde er disse Mænds Forhold (Jsturiz og Aliala Gaaliano høre til disse saaledes afskedigede Deputerede, der har fremkaldt denne Beslutning. Endnu senete have de andalusiske Provindser oprettet en Central junta i Anduar. Efterretningen derom frembragte tigtignok en Deel Bekymring i Madrid; dog tilstede man sig med et Rygte om Uenighed, som skulde være udbrudt mellem de enkelte Juntaer, og haabede, at Centraljuntaen, som en Følge deraf, snart igjen vilde opløse sig. De sidste Efterretninger fra Madrid naae indtil d. 7de d. M. Den Gang havde Tingenes Tilstand endnu ikke væsentlig forandret sig. Las Navas stod endnu i sin gamle Stilling, og to nye Underhandlere, som Hr. Menditzabal havde sendt til ham, vare d. 4de vendte med uforrettet Sag tilbage til Madrid. Hvis det ellers forholder sig saa, som adskillige Blade, deriblandt Journal des Debats, beretter, at Las Navas hele Corps's er 2000 eller i det Høieste, 3000 Md. stærkt, saa er det vanskeligt at begribe, hvorfor man gjør saa mange Omstændigheder med den Haandfuld Folk. - Gouverneuren i Saragossa har nu - saa berette Madrider-Blade - tilkjendegivet Regjeringen, at den derværende Junta har besluttet at opløse sig, og at denne Beslutning er feiret med Tedeum, Jllumination og Bal. Bladet Vapor fra Barcellona indeholder det kongelige Decret om Jndkaldelsen af Cortes, tilligemed en Proclamation fra Juntaen, hvori denne betegner de indkaldte Cortes, som constituerende, og bringer Dronning-Regentinden sin Tak for denne Opfyldelse af Juniens Ønske. Om dennes Oplysning tales der imidlertid ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Pariser-Moniteuren forkynder, ifølge en telegraphisk Depesche af 12te d. M., at General Alava har søgt og faaet sin Afsked, som Udenrigsminister, og at hans Portefeuille midlertidig er overdragen til Hr. Mendizabal. Dette ansees for et Tegn paa, at Hr. Mendizabal er gaaet endnu et Skridt videre i Eftergivenhed mod Liberalismen, da General Alava, som Wellingtons Ven samt Martinet de la Rosas og Torenos Politiks Fortrolige, maatte være en Anstødssteen for Bevægelsespartiet. Alava vender tilbage til sin Gesandtskabspost i London. - Den til Krigsminister udnævnte Generalcapitain, Grev Almadovar, vilde d. 6te afreise fra Valencia til Madrid. - Fra Krigsskuepladsen i de nordlige Provindser haves kun enkelte og usammenhængende Notitser, saasom: at Oberst Nogueras har ved Korta slaaet 4500 Carlister, men er selv, ved at forfølge de Slagne, bleven saaret; at 130 Carlister, blandt hvilke Grev d'Espagna og 15 Officeret befandt sig, ere flygtede over paa fransk Grund og der afvæbnede; at et fra Genua kommende, Skib, ladet med Munition og Penge til Carlisterne, er taget; at Merinos Bande er slaaet ved Vurgos, og at han selv nær var bleven fangen; at fremmedlegionen, som var kaldt til Aragonien, har faaet Ordre, til at vende tilbage til Catalonien osv. J Omegnen af Bilbao, hvor den brittiske Hjælpelegion endnu stedse havde sit Hovedqvarteer, var Alt roligt; man ventede ikke, at General Evans vilde rykke ud af Bilbao, før end han fik alle sine Tropper samlede, hvilket først vilde skee i November. Om de tidligere omtalte Træfninger høres intet Videre. Londonner-Coureren beretter, at D. Carlos's Tropper ere i høi Grad demoraliserede; at hans Tilhængere daglig blive færre, og at det Eneste, som endnu opretholder hans Sag, er den Frygt, som hine Provindsers Beboere nære forat miste deres gamle Privilegier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Portugal. I Ugen for de sidste Efterretningers Afgang fra Lissabon (de naae indtil d. 4de d. M.) havde Cabinetsraadet holdt 4 Møder under Dronninningens Forsæde. Den vigtigste Gienstand, som i disse Møder var kommen under Overveielse, var Hr. Mendizabals gjentagne Anmodninger om et portugisisk Hjælpecorps, og blev det da, dog ikke eenstemmig, besluttet at sende 6000 Md. til Spanien, saasnart alle Provindsialjuntaer have underkastet sig Regjeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Hvad Dronningens Formæling angaaer, da hører man, at Hertugen af Sachsen-Coburg har, paa sin Søns Vegne, modtaget Ægteskabsforslaget, og at en Coureer, er afsendt til Lissabon med dette Budskab. Prindsen, som allerede skal være en Mester i det latinske, franske, engelske, italienske og ungarske Sprog, vil nu i Vinter studere Portugisisk og derpaa i April reise over Brussel og London til Lissabon. - Ved engelsk Mægling har Paven ladet sig bevæge til at ophæve det Forbud, hvorved Dronningen af Portugals Skibe, saavelsom det portugisiske Handelsflag, vare udelukkede fra Kirkestatens Havne. Dog maae alle under portugisisk Flag seilende Skibe finde sig i at stryge, saasnart de løbe ind i en romersk Havn, og først heise Flag igjen, naar de have forladt Kysten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Frankerig. Journal de Paris erklæret sig for bemyndiget til at gjendrive de Rygter, som have været udbredte om en i Fontainebleau opdaget Sammensværgelse mod Kongens Liv. - Pairsrettens Præsident, Hr. Pasquier, har indbudet de fraværende Pairs til at indfinde sig i Paris den 10de Novbr., til hvilken Tid Fieschis Proces skal begynde. - Moniteuren bebuder en nærforestaaende Expedition mod AdelKader, der, som bekjendt, for en Tid siden tilføiede de franske Tropper i Algier et ikke ubetydeligt Nederlag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Jtalien. De franske Carlister have, ifølge kongelig befaling, maattet forlade Piemont. Denne Forholdsregel - hedder det i en Skrivelse fra Turin - har ingenlunde sin Grund i forandrede Anskuelser hos Kongen, men er fremkaldt ved mangfoldige Jnttiguer, som i Særdeleshed en Dame, der forhen har spillet en Rolle ved Ludvig den 18de Hof, skal have ledet. Kongen - hedder det videre - nærer endnu, som før, en afgjort Uvillie mod Julirevolutionen og vilde aldrig, for at føie Pariser-Cabinettet, lade sig bevæge til et saadant Skridt mod Personer, som han iøvrigt agtet; men han vil heller ikke taale nogen Jndblanding i sine Regieringssager, og derfor have hine Personer, som vilde blande sig deri, i den Grad paadraget sig hans Misfornøielse, at han har besluttet at bortfjerne den. J Turin troer man imidlertid, at en Forsyning snart vil blive bragt tilveie. Sydamerika. Efterat Staden Para i Brasilien allerede tidligere var bleven truet af de oprørske Jndianere, vendte disse igjen tilbage og, efterat have myrdet alle Hvide i Omegnen, begyndte de d. 14de August at beleire Staden. O. 23de trængte de ind i den og anrettede et frygteligt Myrderi. Af Stadens 25000 Jndvaanere vare omtrent de halve Hvide; af disse reddede Halvdelen sig paa de i Havnen liggende Skibe, af de Øvrige bleve i det Mindste alle Mænd myrdede. Det Mærkeligste er, at Jndianernes Tal skal kun have været 300, medens Præsidenten i Para havde 200 til 300 Md. regulære Tropper, 400 Frivillige og nogle Stykker Skyts; men deels var Præsidentens Forhold yderst feigt og elendigt, deels var deri Staden selv et Parti, der holdt med Jndianerne, og saaledes bliver dens Jndtagelse forklarlig. Commodore Taylor, Chef for den paa Rheden liggende brasilianske Escadre, erklærede den indtagne Stad i Blokadestand; men endnu var Jntet skeet for at gjenerobre den. - J Carracas var i Juli et Oprør udbrudt, som man dog haabede snart igjen at faae stillet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Indenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at tillade Generalkrigscommissair Falbe, Generalconsul i Grækenland, R. af Dannebrogen, at han maa anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Grækenland forundte Decoration som Ridder af Frelser-Ordenens Guldkors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
En tydsk Oversættelse af den kongelige Commissairs, Ørsteds, Tale ved Provindsialstændernes Aabning i Roeskilde har i disse Dage forladt Pressen paa Hr. Univ. Boghandler Reitzels Forlag. Den er foranstaltet af den ædle og almeenagtede Veteran, Livmedikus Conferentsraad Brandis, og indledes af ham med følgende bemærkning: "Det dybe Jndtryk, Conferetsraad Ørsteds Tale har gjort paa alle Gemytter i Danmark, torde ogsaa i Tydskland vorde følt med aladDeeltagelse. Dette alene foranledigede mig til at oversætte den paa Tydsk. Man kunde kalde den en philosophisk Udvikling af Forholdene imellem Landsherre og Folk og dets Repræsentanter, hvor intet Hensyn kan finde Sted paa eensidige Fordringer og Rettigheder, naar Alle med Enighed stræbe til eet Maal. Landets Velfærd. Naar jeg ved at gribe denne Leilighed hos mine Venner i Tydskland kan vække den Overbeviisning, at den ogsaa har givet mig de gladeste Forhaabninger for mit nuværende Fædreland, saa ville de saameget mere fæste Lid til Oversættelsens Troskab; thi kun Taknemlighed for denne Gave kunde foranledige mig til at overtage det ikke lette Hverv: at være Tolk, og jeg tager derfor ikke i Betænkning at nævne mig som saadan." (Kbhv.)Med Forundring læser man fra Stabschirurgen følgende Gjendrivelse: "Hvad der i Kjøbenhavnsposten No. 239 efter Jtzehoer Wochenblatt og andre offentlige Blade er meddeelt om en formeentligen forestaaende indgribende Forandring i de militære Lægers Stilling og Gagering m. m. fortjener som aldeles uhjemlet, og ikke i fjerneste Henseende grundet paa nogetsomhelst virkeligt Faktum, hverken at gjendrives eller videre om J. C. W. Wendt. tales.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
J forrige Uge døde i Kbhvn, 20 Koppepatienter og 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Personeraf Skarlagensjeber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-23
Kjøbenhavnsposten fuldstændiggjør nu Actstykkerne med Hensyn til den projecterede Sammenkomst af Bønder i Kbhavns Amt ved at meddele en historisk Udsigt over Sagens Sammenhæng, og det fra den Mands Haand, fra hvem den tidligere omtalte Jndbydelse var udstædt Man seer, at det har været en Gaardeier i Aagerupaa Kbhavns Amt, ved Navn J. N. Fuglholt. Efter historisk at have fremstillet Sagens Gang, fra det Øieblik Jndbydelsen blev sat i Circulation, indtil en Deel af de Jndbudne, ubekjendte med Forbudet mod Mødet, endelig paa Mødestedet bleve satte i Kundskab derom, derpaa bukkede og skiltes ad, slutter han sin Meddelelse med Følgende: Vi skiltes af, som tro og lydige Undersaatter, uden med et eneste Ord at berøre vore Anliggender eller yttre nogen Misfornøielse; men oplivet Almeenaand var dog heller ikke kjendelig i Nogens Ansigt. Hvad mig selv angik, da følte jeg mig, som Sjællandsbonde dybt nedsat i Hæderlighed, Frihed og Selvstændighed, ei alene i Sammenligning med de andre Klasser af Statsborgere, men endog med mine Jevnlige, de andre Provindsers Bønder: Holstenere, Fynboer, Jyder a. - Den Overbeviisning er imidlertid overveiende hos mig, at Regjeringen maa have erholdt en aldeles falsk og overdreven Underretning, saavel om Samlingens Størrelse som Hensigt; thi ellers kunde umuligt et saa lidet Antal af tro og hengivne Undersaatter, der samledes i et patriotisk Øiemed, forurolige den i saadan Grad, at den skulde finde nødvendigt, at forbyde Mødet, især da man seer i andre Lande og navnlig England, at flere Tusinde Mennesker samles i Almeenanliggender, ubemærkede af Regjeringen og uhindrede af Statsmagten.