Københavns Adresseavis, 1773-09-28
Efterretning om den Danske Missions Tilstand. i Ostindien af 5te Octbr. 177. Som en Prøve paa Guds Forsyn over Missionen, kan blant andet anføres: at den sidst i Aaret 1771 her opkomne Krig, og den strax derpaa fulgte Tanschaurs Be levring vel i Førstningen foraarsagede udi det og dentlige Missions=Arbeyde en Standsning paa nogle Maaneder, som dog ved Guds altid gode og vise Regiering geraadede Evangelii Udbredelse meere til Fordeel end til Skade. Bede Huuset, hvor tillige holdes Skole, samt Catechetens og de øvrige Christnes Boeliger bleve ødelagte; men efter igien sluttet Fred er det første igien bleven opbygt, som og Skolen og alt det øvrige igjen bragt i Orden. Catecheten har siden nogle gange mundtlig og skrivtlig anmerket, at ved Evangelii Forkyndelse er stor Opmærksomhed og gode Bevægelser der fornummet, hvilket og af nogle andre Catecheter i deres Kredser er anmerket, hvortil den legemlige Nød, som det heele Land var sat udi, i sær ved de efter Krigen, paalagte svære Skatter, hvorfra endog vore Bedehuse ikke have været befriede, vel har bidraget meget. Af Arbeyderne ved Missionen ere i Aar døde følgende: den gamle Catechet Rajanaiken, som pludselig døde paa en Søndag, da han just holdt Gudstieneste med de Christne; den for 6 Maaneder siden ankomne nye Missionarius, Hr. Wilhelm Jacob Müller, som afvigte 30te Decbr. uformedentlig døde af et Slagflod, og den gamle Catechet Schinnappen, en Broder til Rajanaiken. Tilvæxten ved alle Missions Meenighederne beløber sig i Aar til 240 Siæle, nemlig 108 Børn, 105 Hedninger, og 27 fra den Ra mersk Cotholske i vor Kirke optagne Personer. Copulerede ere 25 Par og døde 154. Antaller paa alle fra Missinnens Begyndelse indskrevne Lemmer er 14140. I de tvende portugisiske Skoler blive 48 Børn underbliste, i de tamuliske Stadskoler nyde 165 Børn frie Underviisning, Føde og Klæder af frivillige Gaver fra Europa, og i de 4 Landskoler oplæres 45 Børn, hvilke foruden Underviisning faae og nogen Hielp til Føde og Klæder. Middel at faae grønne Roser. Man planter en Christ=Torg, eller Skor=Tidsel (HerAqvisolium, ved et Rosentræ. Naar samme har fattet vel Roed, kløver man en Green deraf i Midten, og igiennem den saaledes gjorte Sprække stikker en Green af Rosen Træet saaledes, at et Øye eller Knoppe kommer til at sidde tæt uden for Sprækken paa den anden Side af samme. Naar dette er skeet, forbinder man Sprækken saa vel, at Luften ey kan trænge ind i samme. Naar Knoppen er sprungenind, skiærer man Rosen=Grenen af ved den indre Side af Sprækken, og man faaer derefter grønne Roser paa den Deel af Rosen=Grenen, som er stukket igiennem, og bli rer siddende i Sprækken paa Grenen af Christ=Tornen. Guule Ruser faaes ved at gjøre lige Operation med Beenved (usnymus.)Et Ritts Tillavning, at fastsette Alabaster, Marmor, Porphyr og andre Steene med. Man tager 2 Pund Vox og et Pund Harpir, smelter det, og kommer halvandet Pund Pulver dertil af den Materie, hvoraf Tingen bestaaer, som skal sammenkittes, dette Pulder strøer man i den smeltede Blanding, og rører det vel iblandt hiinanden; derefter ælter man Massen i Vand, paa det at Pulveret kan blive vel samlet med Voxet og Harpixet. Proportionen af den pulderiserede Materie kan forandres, hvor det behøves, for at gjøre Kittets Farve, ligere Tingen, hvortil det skal bruges. Dette Kil maae giøres varmt, naar man vil bruge det, saavel som og de Dele af Tingen, man vil sammenkitte; man maae og see sig vel for, at de ere gandske tørre." Naar man gaaer til Verks med dette Kit, som man bør, saa er samme saa sær fast, at det kan endog holde Ting af betydelig Vegt, som hænger derudi, naar det er vel Flonet og giennemtørt, hvorfor det er meget nyttig foralle Steenhuggere, eller andre, som har saadanne Ting at sammensætte.