Jyske Efterretninger, 1775-10-06
Bogsted Hovedgaards Taxt med Mølle og Afbyggere er Hart i Jordskyld 32 Tdr. 1 Alb., Skov og Mølleskyld 3 Tdr. 2 Nr. 1 Fdk., hvortil kan faaes, eftersom Sædelandet tages til, a 90 Tdr. Rug, 30 a 36 Tdr. Byg, 130 a 136 Tdr. Hav avles 4000 a 450 Læs Høe, derved har været 40 Bæster, Fre=Creaturer og 100 a 150 Faar. Gaardens Bygninger. baade anseelige og varige, da Borggaarden bestaaer af 2de giørelser. høye grundmuurede Huuse, og et med Bindingsverk, meget smukt indrettet, og for faa Aar siden opbygt, hvilke 3de Bygninger ved en Brandmuur indsluttes og fraskilles Ladegaarden, hvorpaa Hun sene ligeledes ere i god Stand, og for nogle Aar siden mestendeels fornyede. Ved Gaarden ere 2de skiønne Frugt- og Kiøkkenhauger, hvoraf den ene, som har Frugttræer i Overflødighed, ligger bag ved Borggaards Huusene, og den anden strax uden for, hvilke begge med den tæt ved Gaarden liggende Skov, Enge, Mølle og Damme, udgjør en særdeles smuk og behagelig Prospect. Græsning og Brændsel haves got, saavelsom Fiskerie baade af den i Nærheden værende Aae og Dammen ved Gaarden, samt Jagt af Harer, Agerhøns, Gæs, Ænder og andet Fuglevildt baade i Enemærket og paa Fællig; Gaarden ligger beqvem for Handelen, da derfra og til Hiøring, Lønstrup, Fladstrand og andre slige Handelstæder haves kuns 1, 2 a 3 Miile, altsaa kan baade Korn og andet, som dertil sælges, uden Hinder leveres. Bøndergodset, som er meget got, vel forsynet med Mandskab, og mestendeels nær ved Gaarden, følgelig ligesom den, i en god Egn beliggende, staaer for Hartkorn Jordskyld 227 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. Skov= og Mølleskyld 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk., og Landgilden deraf er 340 Rdlr. 6 Tdr. Rug, 56 og trefierndeel Tønde Byg, 29 og en halv Tønde Havre, foruden andre Landgilds Sorter efter Jordebogen. Til Haven, der med underliggende Afbyggere staaer for Hovedgaards Taxt Jordskyld 25 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. Skov og Mølleskyld 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb., kan saaes omtrent Rug 50 til 60 Tdr. Byg 24 til 30 Tdr. Havre 100 til 120 Tdr., og naar Afgrøden er god, avles 450 til 500 Læs overmaade fyndigt og got Baar- og Eng=Høe; 24 til 30 Bæster, 120 til 150 Fæehøvder, og 150 Faar kan derved fødes og græsses, foruden Sviin og andre smaa Creaturer, hvortil der gives skiøn Leylighed. Med denne Gaard følger og sælges Hørbye Sogns Konge-Korntiende, Hartkorn 10 Tdr., hvilken særdeles beqvemmelig kan hæves paa Kiærv, siden Gaarden ligger midt i Sognet, hvis tiendepligtige Hartkorn er omtrent 210 Tdr. foruden en Deel andre Jordbruge til Tiende Afgifter. J en af Vensyssels behageligste Egne er ellers Gaarden beliggende, saa den med Rette kan kaldes en Lystgaard, da Borggaarden (der bestaaer af 2de Bygninger, hvoraf den ene for 4 Aars Tid siden er gjort meget større, og langt beqvemmere indrettet med smukke Værelser, end den tilforn var) er paa to Sider omgiven af en stor og med mange Frugttræer besat have, der strækker sig hen til en Deel af Gaardens tilliggende Skov, hvilken, som bekiendt, er en af de betydeligste i Landet. Ladegaarden, der er temmelig vidtløftig, findes ogsaa i god Stand, vel bygget med Muur og Bindingsværk. Ey allene angenem og fornøyelig er denne Gaards Beliggenhed, men tillige fordeelagtig, thi derfra og til Sæbye er neppe en Miil, og til Assa og Fladstrand kuns 2 Miile, saa Vahre kan afsættes, og uden Besvær henføres til hvilket af Stæderne, den beste Han deel gives. Marken har været inddeelt i 13 a 14 Aars Jndtægter, saa den er stor og god, men kan endnu baade formeres og forbedres. Skoven er, som mældt, iblandt de største, og liggenmestendeels ved og omkring Gaarden, deraf kan ey allene haves overflødig Brændsel og Forraad af alle Slags Træefang, men og til Salg undværes en anseelig Deel, uden mindste Skade ved fornuftig Omgang; foruden Brændsel af Skoven faaes ogsaa i Nærheden megen og god Jldebrand af Tørv; Jagten er god, saasom der gives Raaedyr udi Skoven, samt Harer, Agerhøns og adskilligt Fuglevildt i Egnen; Fersk Vands Fiske kan haves udi en stor Dam ved Gaarden, saavelsom af en ey ret langt derfra værende Aae, og Havfisk kan jævnligen bekommes paa saa kort en Vey, som derimellem og Sæbye. Overalt mangler intet til Fornødenhed og Fornøyelse ved denne Gaard, men de fleeste Ting ere endog i Overflødighed. Bøndergodsets Hartkorn er Jordskyld 117 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. Skovskyld 7 Skpr. 2 Fdk., og Landgilden er 176 Rdlr. samt andre Landgilds Vahre, som sees af Jordebogen; derpaa ere mange Beboere og got Mand skab, ligger i Nærheden ved Gaarden i og omkring Skoven, og skiønne Marker haves til Stæderne. Til Liebhabernes fornødne Efterretning mældes ogsaa, at disse 2de Gaarde: Bøgsted og Haven er under Forpagning, hvilken paa den første kan ophøre til Maji 1777, naar Contracten iagttages, men paa den anden varer Forpagtningen til Maji 1781. efter en paa sidste Contract, tegnet Fornyelse. Forpagtnings Afgiften af Bøgsted er 700 Rdlr.,men af Haven, som næsten i Mandsminde har været bortforpagtet, og den meste Tid til en Familie, gives kuns 500 Rdlr. endnu, ligesom tilforn i de ringere Forpagte Tider, saa denne Forpagtning er uden Tvivl, ligesom den agtes for, en af de beste, der haves i denne Deel af Landet. Jordebøgerne over foranførte 3de Gaarde og Godser blive at faae til Eftersyn i Aalborg paa Stifts=Contoiret og paa Høgholt. Efter Auctionen over Gaar denne auctioneres Stervboets Ind= og Udboe, som erfares af det trykte Catalogis, der udgives fra benævnte 2de Stæder; og da en anseelig Deel af det deri anførte befindes paa Bøgsted, foretages derover Auction sammesteds den 6. Novembr. næst efter Formiddag Klok. 10 Slet; alt efter Conditionerne, som paa Auctionsstederne førend Auctionen bekiendtgiøres, og forinden kan erfares paa Stifts=Contoiret. Endnu agtes fornødent at erindre Det der ved Høgholts Teglverk er og ved Auctionen skal bortsælges et stort Partie Muursteen omtrent 70 Tusinde. Efterretning for de Søefarende. da det forhen i Aviserne er bekiendtgjort om den uventende og meget vigtige Forandring af dybere Vand, som er blevet, paa de Løgstørske Grunde i Limfjorden, udi det haarde Veyer, Natten imellem den 28 og 29. Martii indeværende Aar, og samme Forandringer med videre ere af mig undertegnede nøiagtigen blevne undersøgte, i Følge det Kongelig Westindiske Guineiske Rente= og General-Toldkammers Foranstaltning; saa er nu i Følge forbenævnte høye Collegii Tilladelse indretted følgende Søe Mærker, som kan tiene de Seylende til Underretning, der beseyle dette Farvand. 1) Naar man anduer de Løgstørske Grunde og Seyldyb Vester fra, og skal passere over dem, er det Nordre Løb det, som nu er det rette Seylløb, hvor de passere igiennem, som vil Østerpaa. Paa den Nordre Hage i det Nordre Løb Vester fra er udlagt en Søe=Tønde, som er stor og kiendelig, paa 6 Fod Vand; denne søges i Øster paa Compasset. 2) Paa det høye Land Synden for Agersunds Høy, paa Tholstrups Marker, vil man blive vaer 2de Land-Mærker staaendes: det vestligste er et opreist Mærke med en firekantet Tavle overste paa det, 3 Alen i Qvadrat, som er hvid kalket. Det østligste forestiller en Pyramide, breed nede ved Jorden, og løber spids optil Toppen, er og hvid kalket, der oven paa er sat en Tønde paa sin Ende med Stagen tvers igiennem begge Bundene, som en tiæret; langs ned af Bakken, hvor de 2de Land=Mærker staaer er gravet en Dahl i Direction med begge Land=Mærkerne, hvilken Rende i Bakken presenterer sig hvid af den i Bakken kalkagtige Grund. Disse 2de Mærker staae en fornøden Distance fra hinanden, til strax at forestille, naar man er ude af Direction, Linien. Naar Søe=Tønden holdes i Øster, løber man den nærmere end paa 9 a 10 Fod Vand, hvorfra styres synder ov indtil de 2de paa Land opsatte Mærker ere over eet; i denne J rections=Linie kan seyles, indtil man har Tønden tvers fra sig Norden, hvor ey med daglig Vande i denne Cours Styring hos ves mindre end halvsyvende Fod Vand, som er den dybeste Ret de, og er med en jævn tiltagende Dybde vester efter, uden frygte for nogle Banker. 3) Paa den østligste Pynt af Middelgrunden er lagt en Bovagere paa 8 Fod Vand, som videre oplyser de Seylende, de skal passere vester fra igiennem det nodre Løb fra Søe=Tondøster efter, og ligeledes bliver til Underretning for dem, som kom me øster fra, at due ret an paa det nordre Løb, for ey at fors le sig i det syndre Løb. 4) Om Høst og Foraars Dage, naar Søe=Tønden skulde vi re indtagen, hvilket alletider skeer, saa længe man kan frygte i Jis udi Farvandet, haves at observere, naar man kommer vest fra, og anduer Løgstøers nordre Seyldyb, strax at søge de 2de i reyste Land=Mærker paa Tholstrups Bakken over eet, da man cotinuerer denne Cours, indtil man faaer Malle Kirke midt in lem Lendrups Huuse, hvor man har Længden af Søe=Tønde, Plads, derfra forandres Coursen igiennem det nordre Løb af efter. Kiøbenhavn den 4 Septembr. 1775. A. Lous,