Københavns Adresseavis, 1774-08-08
Theoretiske Materier. 1. Efter Kongelig Bevilling til Finants=Kollegium udi sættes paa sammes Anmodning følgende Selskabet overdragne 2de Premier: For de to beste Afhandlinger om en for sig selv indelukt, og af 50 til 100 Tønder Land bestaaende, Jordlods fordeelagtige Dyrkelse og Behandling. For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den nest beste 50 Rdlr. Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jorders fysikalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tjene Bonde=Almuen som Veiledelse til bedre end hidtil fulte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og vil det være fornødent, at den heele Omgangs=Maade med Jorden fra først til sidst nøjagtigst anføres, samt geleides ved Beregninger over Udgift og Indtægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. Afhandlingerne maatte indløbe til Sælskabet inden 1ste Desember dette Aar. Disse Premmer udsettes altsaa igjen i Aar. Nogle af de i næst forrige Aar indkomne Priisskrifter, der havde deres Fortjeneste, kunde med god Føje igjen æske Premie, naar deres Forfattere maatte behage at forandre og saaledes bestemme Afhandlingerne, at de nøyere svarer til det udsatte Priis=Spørsmaal. 2. Hvilke ere de naturlige Produkter, baade af Plante og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige tydske Provinser, især bør beflitte sig paa J hvad Provints bør visse af begge især opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine samt tvertimod, efter den Nytte, der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellemrigske, vestindiske og udenlandske, et hvert Lands forskjellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. Selskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Dannemark, een for Norge, og een for de tydske Provinser. For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Sirkel, giver Sælskabet dets mindre GuldMedalje eller 500 Rigsdaler. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste Desember 1774. I Besvaringen maatte man ei alene see paa de Produkter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke her til Lands haver deres første Hjem, ligesom og paa de naturlige Produkter, som Landene, kunde besidde, men som hidtil ikke enten tilbørligen, eller noksom, ere blevne dyrkede og iagttagne. Selskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vitløftigt et Spørsmaal, især i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og naturlige Beskaffenhed, ei at tale om mere, ere meget ulige og forskjellige. Det modtager derfor med Fornøielse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provinser, ja mindre Strekninger af Land, og belønner dem med Sølv=Medaljer i Forhold til deres indvortes Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større. 3. Selskabet haver taget i Betragtning, at Agerbruget slette Drift her i Riget, saavelsom i Norge, har paa mange Steder sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffe Almuen de fornødne Underretninger til deres Jord=Behandlings ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsætter Selskabet. følgende Premier: For de beste, ordentligste, tydeligste, og efter Land=Almuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrknings Katekismuser baade for Dannemark og Norge. Saadanne Katekismuser maatte forfattes i Spørsmaal. og Giensvar, og være saaledes skrevne, at man med Vished kan haabe, at deres Jndhold blev underrettende for Bondestanden i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. I Henseende til Eng maatte saavel naturlige, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden, af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Egnens beqvemmeste Dyrknings=Maade, de beste Planter man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst og Høebjering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeeling, Jordarternes Forskjellighed, de beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings=Maade, det vigtigste om Gjødnings Tilveiebringelse og om Giødske ningen selv, om Pløining, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Indhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Loe og i Lade. Den beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøfte Jorderne, at plante levende Gjerder, samt anden Indhegning, maatte ei heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jorder, nes Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld, med videre. Til den fordeelagtigste Tørveskjer maatte og meddeles fornøden Anviisning; men den Materie og Qvæg=Avlen kan her ikke vel udførligen afhandles, dog skal det blive Forfatterne uformeent korteligen at berøre samme. Efterdi der ved adskillige Leiligheder møder en betydelig Forskiel imellem Agerdyrknings=Maaden i og uden for Felledskabet, og det beste Agerbrug ei kan finde Sted i Felledskab, saa maatte til Slutning de tjenligste Raad imod Felledskabets Ubeqvemmeligheder fremsættes, til Befordring. af den fuldkomneste Agerdyrkning, hvis Plan til Udførsel egentlig alene kan foreskrives Enemmerker. Ligeledes, da Selskabet har indseet Fornødenhed af at udsætte dobbelte Premier for bemelte Afhandlinger, nem lig baade for Dannemark og Norge, saa vil Afhandlingerne og indrettes efter hvert Riges Beskaffenhed. Følgelig, da Norges Klima, Stedernes Beliggenhed, og Landbrugets Indretning er meget forskjellig fra Dannemark, saa maatte disse Omstændigheder ved den for Norge bestemte Ager=Katekismuses Forfatning nøie paagtes. Enhver af disse Ager=Katekismuser bør for Hensigtens Skyld ei være for vitløftig, og derfor ei udgjøre meere end sex til syv Ark i det høieste af Selskabets sædvanlige Tryk For enhver saadan Ager=Katekismus, som findes at være den beste og tjenligste, giver Selskabet sin mindre Guld=Medalje eller 500 Rdlr. og for den nest beste Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet indseer, at det vil være vanskeligt at forfatte en saadan Anviisning, der kunde passe sig til Norges heele Rige, og vil derfor endog imodtage Afhandlinger af dette Slags til Brug for bemelte Riges enkelte Stifter, hvilke det belønner med Premier i Forhold til deres Værd og Vigtighed, og endskiønt Stedernes Forskjellighed er mindre betydelig i Dannemark, saa vil dog Selskabet ligeledes imodtage Afhandlinger for enkelte Provinser for dette Rige, paa samme Vilkaar, som om Norge meldt er, i Fald er Forfatter maatte finde sig at være særdeles erfaren i en saa dan Deel af Rigets Agerdyrkning. Afhandlingerne maa være indleverte i det seeneste inden 1ste September dette Aar 1774. Da Selskabet har i Sinde at betjene sig af disse Priis skrifter til Landmandens Underretning, saa forbeholder det sig Eiendoms Ret til de Afhandlinger, det kroner eller belønner. 4. Da det er bekjendt, hvor fornødent det er, at KornVare, ligesom andre Vare, leveres got KiøbmandsGods til Handelen; men at vor Landmand dog ikke lagt tager enten den nøieste, eller overalt veed den beqvemmeste, Rensnings=Maade, i Henseende til sit Korn, saa udsætter Selskabet følgende Premie. For den beste Underretning om Kornets Rensning paa Loen paa letteste og beqvemmeste Maade, enten ved en aldeles ny Maskine og Indretning, eller paa nogen anden Maade, som forhen ikke her haver været bekjendt, Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rigsdaler. Premien kan æskes til Udgangen af indeværende Aar. 5. Endskjønt adskillige Korn=Tørrings=Maader ere vel bekjendte; saa udsætter dog Selskabet, for at bestemme den beste, følgende Premier, For den Afhandling, som grundigst og tydeligst viser den sikkerste, letteste og mindst bekostelige Maade at tørre udtorske Korn=Vare paa til deres bedre Bevaring, Selskabets større Guld=Medalje eller 100 Rigsdaler. Afhandlingen maatte fornemmeligen vise den for BondeStanden beqvemmeste Tørrings=Maade; men dog tillige angive, hvorledes Korn=Vares Tørring bør skee paa HerreGaarde eller til Nytte for Magasiner. For Tydeligheds skyld vil Tegningers eller Modellers Meddelelse være fornøden. For en lige Afhandling, der, som melt, viser den beste Maade, hvorledes Korn=Vare beqvemmest tørres i Straa med Tillæg af samme Vilkaar, som forhen er bestemt, udsætter Selskabet ligedes sin større Priis=Medalje i Guld eller 100 Rigsdaler. Endskiønt Selskabet vel skjønner, at Luft=Tørringen er mindre beqvem i vore Egne end andensteds, saa vil dog Selskabet, i Fald nogen grundig og brugbar Afhandling derom indkommer, tage samme i Betragtning. Afhandlingerne maatte indleveres inden nestkommende November Maaneds Udgang. 6. Den Betragtning, at Have=Dyrkningen paa Landet paa de fleste Steder alene forsømmes, fordi Land=Almuen en er underrettet om sammes vedbørlige Drift, har bevæget Selskabet til at udsætte følgende Premier: For en Have=Katekismus, eller den tydeligste og til LandAlmuens Begreb sig best passende, samt i Spørsmaal og Giensvar forfattet Afhandling om en Bonde=Haves tjenligste Anlæg, Dyrkning og Vedligeholdelse. Samme maatte korteligen forklare det væsentligste henhørende til en Kjøkken=Frugt= og Træ=Have, hvilken sidste her bemerker en Træ=Skole til videre Forplantning i Haver, paa Gjerder og andensteds. I Henseende til Ordenen ønsker Selskabet, at de Forfattere, der maatte vælge den systemmatiske Orden, vilde endnu tilføie den fremsaatte Underretnings Anvendelse i Tabel efter Aarets Tider, eller paa anden Maade. Rigernes Forskjellighed i Henseende til Beliggenhed og øvrige Beskaffenhed giør, at Selskabet ønsker sig en saadan Have=Katekismus for Dannemark og en anden for Norge. For enhver af dem, som findes at være den beste, giver Selskabet sin større Sølv=Medalje eller 20 Rigsdaler. Priisskrifterne maa være indkomne inden 1ste September 1774. Og bliver de, som enten krones eller belønnes, Selskabets Eiendom til videre Brug. 7. For den tydeligste, ordentligste og beste paa Erfarenhed grundede Afhandling om Calmus=Rodens eller dens Blades Nytte imod den herskende Qvægsyge, hvorved i Særdeleshed maatte bemerkes, om Qvæget af egen Drift, æder disse Blade, og om man haver fundet, at i Følge, deraf Qvægsygen paa de Steder, hvor disse Planter hyppigen voxer, haver været mindre heftig eller farlig, end andensteds. Ligeledes maatte tilkjendegives, om man ved gjorte Forsøg havde befundet, at Calmus=Roden, extraheret ved Urin, havde været af god Virkning imod Sygdommen. For saadan en Afhandling Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rigsdaler. For den nest beste Selskabets mindre Sølv=Medalje eller 10 Rigsdaler. Afhandlingen maa til Selskabet indleveres inden Udgangen af indeværende Aar 1774. 8. Da visse Malke=Kjørs langvarige Seenhed eller Gol hed er til stor Skade for deres Eiere, saa fremsætter Selskabet det Spørsmaal. Er der noget tilstrækkeligt og paa beviislige Erfaringer, grundet Middel til at forhindre saadanne Malke=Kjør fra at staae længe seen eller gol, uden at sammes Brug bliver Kreaturet til nogen Hinder eller Skade i Fremtiden, enten paa Koe eller Kalv For dette Spørsmaals tydelige og grundige Besvarelse, udsætter Selskabet sin mindre Guld=Medalje eller 500 Rigsdaler, paa de Vilkaar, at i Fald Selskabet ei finder de anmelte og attesterede Erfaringer tilstrækkelige, det da forbeholder sig Ret til selv at lade Middelet paa ny forsøge, før Premie tildømmes. Premien maa æskes inden 1ste November indeværende Aar. 9. For at erholde nøjere Besvaring, end allerede given; spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Dannemark og Norge især bør opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives, Hvilke ere de Hindringer, som hidtil har været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de? For den beste Afhandling herom Selskabets mindre Guld=Medalje eller 500 Rigsdaler. De maatte indleveres inden indeværende Aars Udgang. 3 10. Da Selskabet høiligen ønsker at opmuntre til Hav=Fiskeriets Befordring, og det til den Ende er fornødent, at de fordeelagtigste og rigeste Fiske=Banker paa Kysterne bliver almindelig bekjendte; saa udsætter Selskabet. følgende Premier.