JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Det synes - siger Pariser Blade - at Kongen der ikke saaledes havde forventet Troppernes Overgang, først i de sidste Øieblikke havde fattet den Beslutning at forlade Paris, thi man fandt i hans Værelser alle hans Smaaesager, paa Bordet en Tegnebog med Familiebrevskaber; i Bordskuffen hans Korrespondence med Ludvig den 16de; hans fortroelige Brevvexling med adskillige Personer; Skuepenge som han var vant til at bære hos sig; daglige Beretninger over løbende Forretninger, og meget andet som havde været istand, til at kompromittere adskillige Personer, hvis ikke den nærværende Regiering havde antaget det til Grundsætning, ikke at ville vide noget af hvad som i 10 Maader er foregaaet. Ministeren Ferrand laae endnu rolig i sin Seng da Grev Lavalette kom og vaagnede ham for at sige ham at han gjorde bedst i snarest at følge sin Konge efter. Da Napoleons Folk kom ind i Thuillerierne for at indrette til den nye Huusholdning, fandt de endnu adskillige af Kongens Folk i Sengene, som ikke vidste noget af hvad som var foregaaet Erkehertuginde Marie Louise forbliver hele Sommeren ved de Bohmiske Bade Toplitz og Carlsbad. Hendes Forbindelse med Napoleon betragtes som for stedse afbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Baade Østerrige og Preusen ere i saa stor Pengeforlegenhed at de maa giøre betydelige Statslaan. Det efterrigske er for det første bestemt til ikke mindre end i 50 Millioner Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Den foromtalte Generalgouverneur i Duffelder, Justus Gruner, har ogsaa opfordret den bergiske sig Landstorm til at gribe til Vaaben. "En nye Fare, siger han - er opgaaet for os og Fædrenelandet. Det af Folk, som har forladt Gud og sig selv, som har gjort 6 Troen til Giøglerie, Retten til Rov, Redelighed til til en Fabel, Dyden til et Spil, har udstødt sin Konge, 16 for atter at hylde alt Godes Fiende. Meenedig, troløs, med Skiendsel bedækket, brændemærket sit eget Navn til en Forbandelse i Historien, samler det sig nu 1 omkring den største Røver til nyt Røverie. Det i gielder os, Tydskere, Vort Blod og vor Eiendom i tørste de efter. Den, som alle Fyrster have udstødt af det menneskelige Samfund, sætte de haanlig i Spidsen, for at følge ham til nye Forbrydelser og nye Rædsler. Forbandelse og Undergang ramme dem. Som vi hade Synden, saa ville vi have Frankrige, indtil det vender tilbage til Troskab og Dyd. En Veiragtager har bestemt Veiret i Aaret 1815 raa følgende Maade: 135 Regnedage, altsaa mere i end 1/2 af Aaret, den herskende Vind Nord, Ost= og Sydvest, Aarstider: Vinteren, kold fugtig, undtagen mod Enden, Foraaret koldt og fugtigt, Sommeren i Begyndelsen kold og fugtig, siden heed og tør, derpaa foranderlig: Høsten kold og og foranderlig. Den koldeste Dag vil være i Januar, den hedeste i Juni, Varmemaaleren vil stige noget over 23 Grader. De Maaneder, hvori Vinden vil komme nord fra, ere Januar, Marts, April. Juni, Aug., Sept., Oct. Nov. og Dec. Dersom Propheten ikke har taget Feil, saa vil dette Aar blive i alle Henseender ubehageligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
I engelske Blade læser man følgende Træk. En Bugtaler vendte for ikke længe siden tilbage fra Bat til Bristol med en af sine Venner. Underveis bleve de overfaldne af 2 Røvere. J samme Øieblik hørte, man to stærke Stemmer, der syntes at komme fra Siden af: "holdt, J Spitsbuber, i tre Dage have vi været paa Spor efterreder, nu have vi eder!" Røverne, der troede at der var Politiebetienter efter dem, toge Flugten og lode Bugtaleren og hans Ven slippe En fortient Mand i Elverfeld har opfundet en Karre, paa hvilken ved Hielp af en Hest 50 til 60 og maaskee 70 Centner kunde kiøres. Ellers kan en Hefkun trække 12 til 15000 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Et Naturspil sysselsatte nyligen alle Naturforsker, i Wien. En Kat, som i et Huus ret godt forligede med en Hund, fik blandt flere Unger 2, der see alde les ud som Hunde med nogle Kiendemærker af Katte Lægten. De have et Skiæg og Poter, som en Kat og giør som en Hund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Blandt de i Paris selv kun lidet bekiendte Konstskatte i Notte Dame Kirken hører Napoleons af gyldne Laurbærblade smagfuldt bearbeidede Imperator krands, Jesu foregivne Demantskrone, den Biskops Stav, som i det 6te Aarhundrede lagde Grundstenen, til Kirken, Pavens Trone og Jnsignierne ved Napoleons Kronning; hans Kaabe veier 30 Pd., som man ikke vil forundres over, naar man veed, at der allene til at bebræmme Rygsiden brugtes 6000 Hermelinspeltse. Da Keiser Frant besøgte denne Kirkeskat, fandt han, at Keiser Carl den Stores her opbevarede Krone ikke er den ægte, hvilken findes under Østerrigs Bevaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Den fra Krigen i Tyrol bekiendte østerrigske General Grev Chasteller er i Venedig blevet dræbt ved Snigmord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Paa Kirkegaarden ved Rathenau begrave des nyelig en 20 Aars gammel russisk Husar, som havde bievaanet 40 Affairer havde aldrig været saaret men druknede tilfældigviis i Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
J Paris har en Mand som Ødselhed havde styrtet i Fordærvelse, lagt Jld under sin Seng og opbrændt baade sig og sin sovende Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
En Engellænder ved Navn Storsbye vil foretage en Opdagelsesreise til Nordpolen, kiørende i en Slæde, der skal trækkes af Hunde over Jisgiergene, men som tillige er saaledes indrettet, at han kan seile eller roe dermed og tage Hundene op til sig, naar han træffer aabent Vand. J 20 Dage efter at have forladt sig Skib haaber han at kunne naae Noldpolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
De redelske Janitskaber have i Midten af Fede bruar afstændkommet et nyt frygteligt Oprør i Konstani. tinopel. Deres Aga eller Chef havde nemlig lader i nogle af deres Officererthenrette. Opbragte over denne Strænghed, forlangte de hans Afsænelse, og de 4, denne ikke strax paafulgte, gjorde Oprørerne kort Pro a. cess, trængte ind i hans Palais og myrdede ham. En udbrudt Jldebrand forøgede Skrækken og Forvirrinen gen; Storviziren og Kapitain Paschaen maatte kryb, og i Skiul og Janitskarerne udnævnte selv en Aga, som st de siden tvang Regieringen til at bekræfte. EfteraHans Keiserlige Høihed saaledes havde ladet sit forskrive Love af fine Soldater, torde han først den 17de ere vise sig offentlig, og blev, da han begav sig til N. des scheen, for at forrette sin Andagt, overøst af det til den strømmende Folk med Lykønskninger og Velsignelsen. Døbte. Den 13de April led Lars Christensen døde en Datter Christiane Maria; Fadd. Mad. Jensen og Jfr. Kandelstorph, Kiøbmand Jens Schmidt, Handelsbetient Voss og Guldsmedmester Stubæns. Den 19de : Kiøbmand Michel Herskind en Datter Ane Marie Elisa bety; Fadd. Mad. P. Herskind sentor og Mad. Røigaard : junior, dyrr. Battaillons=Chiruraus Kassel, Kiøbmændene Søren Schmidt og S. Søegaard, Fuldmægtig Holm. baanaade. gangen den saasnanasangade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Bekiendtgiørelser. Concerten begynder Kl. 7 præcis, og Indgangen aabnes Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Til Salg. Min Gaard No. 104 paa Middel gaden i Aarhuus som formedelst dens gode Beliggenhed og Indretning af Boutik m. m. saavel er tienlig til al Slags Kiøbmandshandel som fordeelagtig for derværende Tobaksfabriks Drivt, og bestaaer af 9 Fa 2 Etage Bygning til Gaden med Port og Kielder, 11 Fag 2 og 6 Fag 1 Etage Sidehuus, 9 Fag Baghuus Et 5 Fags og et 2 Fags Brædehuus samt 5 Fag Halvtag, god Gaardsrum og godt Vand i Gaarden med behørig Pomperedskab: En stor og god Frugthauge, hvori er nogle og 30 Stkr. gode Frugttræer, foruden Ribs. Solbær, Stikkelsbær og Blomstertræer; agte, jeg formedelst anden Bestemmelse, ved offentlig Auction at bortsælge Mandagen d. 1ste Mai førstkommende, tillige med alle til et complet Tobaksfabrik hørende Redskaber og Værktøi. Skulde samme forinden Auktionen underhaanden vorde bortsolgt, skal saadant i Aviserne forinden blive bekiendtgjort. Conditionerne erfares hos Undertegnede. Hansen. Aarhuus d. 15 April 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Undertegnede agter Torsdagen den 20de April Eftermiddag Kl. 2 slet ved offentlig Auktion i min Gaard paa Broberg at lade bortsælge en Deel Meub. ler, saasom 2de Softer, endeel Stole stoppet med Krølhaar, 2de mahogni Commoder, 1 Ege=Skatol med Skab, 1 stort ege Topsængested og andet mere. Konditionerne vil paa Auktionsstedet blive bekiendtgjort. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Skipper Jens J. Møller agter om nogle Dage af afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pas, sagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Mandagen den 17de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og følgende Dage bliver efter afdøde Herredsfoged Kier paa Kiersholm holdet offentlig Auktion over Ind= og Udboe og Besætning, bestaaende af Borde, Stole, Senge, Sengeklæder, Kakkelovne, mahognie Hjørneskabe, Linnet, Dækketøi Skabe, Speile, Skilderier, omtrent 170 Lod forarbeidet Sølv, Tin, Kobber, hvoriblandt en Gruekiedel paa 1 1/2 Td.,Rum, Kar Balliet og andre Trævahre, en holsteensk Vogn og andre Reise- og Arbeids=Vogne, Ploug, Harver, Hestetøi, Tømmer og Avlsredskaber, 4 Heste, 16 Stk. Stude, 11 Køer af holsteensk Rase, nogle Faar af spansk Rase og, gode Sviin. Tillige bortsælges et Engskifte Seiers Eng kaldet beliggende i Wedsles Sogn paa Grumstrup Byes Mark og 100 til 150 Tdr. to og sex radet Byg. De Lysthavende ville behage at tage Møde ovenmældte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgiørte. Horsens den 25de Marts 1815. I Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
En mig tilhørende Gaard i Dougaard Sogn og Bye, Bierre Herred, Weile Amt, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skp. 1 1/2 Alb. Skovskyld 4 Skpr. 3 Fkr. 1/3 Alb, agter undertegnede Eier at lade bortsælge ved en eneste Auction, som holdes i Gaarden selv, Onsdagen den 19de April næstkommende Formiddag Kl. 10. Gaarden der af Kiøberen kan tiltrædes 1ste Mai næst, ligger 2 Miil fra Horsens og 2 Miil fra Weile, 1/4 Miil fra Weile Fiorde den er fortrinlig velbygget, Vaaningshuset af Grundmuur, og indrettet for en Familie af Stand, har 92 Tdr. særdeles god Agerland, 28 Tdr. Skovgrund, derpaa betydelig Skov af Eeg, Bog og Elle, avler aarlig 20 gode Læs Høe som meget kan forøges. Conditionerne kan, 8 Dage for Auctionen erfares. hos Undertegnede, som ogsaa lader Eiendommen forevise. Thyrsbeck ved Weile, den 20de Marts 1819. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Løverdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver efter vedkommende Ci ers Begjering, ved en eneste Auction som afholdes paa Raadhuset, bortsolgt Gaarden No. 328, bing. gende paa denne Byes Nørregade, og hvilken Gaard bestaaer af 11 Fag grundmuret Forhuus til Gaden. 2 Loft høi, med 7 gibsede Værelser, Kielder og Port 10 Fag Sidehuus vesten i Gaarden 2 Loft høi, samt 9 Fag Halvtag og et Brændeskuer, 10 Fag Dags i Gaarden 2 Loft høi, og 1 Fag Halvtag ønen i Gaarden; i Gaarden er en Brønd med Pumpe Redskaber, samt til Gaarden en betydelig og smuk Hauge. Conditionerne skulle paa Auktionsstedet vorde bekiendtgjorte, og kunne forinden erfares hos Undertegnede. Thi indbydes Liebhaverne at møde bemeldte H. F. Carøe. . Sted og Tid. Auktionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Løverdagen den 29de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver efter Begiering af Hr. Rivers paa Borupgaard, Woer Herred, ved offentlig Auktion bortsolgt 4 Heste, 16 Stkr. gode Køer, og Tor og en Vel, et Bringtøi med meste Beste. andre Slags Hestetøi, en stor vidsporet Post-Vogn; en eensporet Ditto; en nye Arbeidsvogn; 2 store Brak=Harver; 3 store Bryggerkar, nogle Folkesenge og et Sæt Porcellains Theetøi m.v. De Lysthavende ville behage at tage Møde ovenmeldte Tid og Sted hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 6te April 1815. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Undertegnede agter at bortsælge ved offentlig Auktion et Berliner Fløiteuhr i mahoni Skab, indrettet til Skriverskatol som har 3de Valtzer. En Reisevogn med 2de Sæder, nylig malet og næsten nye, en stor Pyramide Kakkelovn med Rør og 2de smaae nye, en stor Kobbertheekiedel til at indmure; en aflang Vasker kiedel, med mere Kobber; 2de store Speile og nogle smaae; 2de nye Kommoder af Elmetræ, Sængeklæder, Sængesteder med og uden Gardiner; Spillebord og andre Borde; 1 Otoman Lænestol og andre Stole, i Brandstige, en mindte Ditto; en stort Bagetrug, en Korntønde med Jernbaand; nogle Oxehoveder; Tønder og Foustager; en Eege=Rulle; et Gulvteppe, en god Malkekoe m. m.; naar Auktionen skal holdes skal nærmere blive bekiendtgjort. F. Lichen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Hes Frans Richter i Hovedkroe kan faaes gode Sætte=Kartofler til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Samtlige Credi= og Debitorer i Stervboet efter afgangne Aftægtsmand Søren Petersen af Onsted i Hads Herred Aarhuus Amt indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, de første at legitimere deres Fordringer, og de sidste at afgiøre deres Skyld til Stervboet hos undertegnede constituerede Skifteforvalter, hvor 2de Skiftesamlinger er berammet den 30te Mai og 11te Julii næstkommende, og agtes Skiftet sluttet den sidstnævnte Dato. Mariendal den 13de April 1815. N. Biørn. Underhaanden kan faaes tilkjøbs en Jernplade til en Kiøkkenskorsteen 3 1/2 Alen lang, 2 Alen bred. A. dressekontoiret giver Anviisning. af hollerup Hovedgaards Mark kan 100 Tdr. Land faaes i Forpagtning til Græsning, fra 1ste Mai til 1ste Octbr. d. A. Man henvender sig til Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Et ungt Menneske, der kan fremvise de bedste Vidnesbyrd og Anbefalinger; ønsker sig Empløi 1ste Mai d. A. som Avlingsforvalter paa en Herregaard i Jylland. Nærmere Oplysning giver Hr. Sagfører og Contoirist Rasmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
Fortegnelse. over de uindløste Breve liggende paa Aarhuus Postkontoir i Januarii Qvartal 1815. No. Rbsk. Aberg N. Skipper i Aarhuus fra Aalborg. Bartelsens Enke i Ditto fra Khavn - Balle P. H. i Galthen fra Holbek - - 28. Christian V. Skipper i Aarhuus, fra Khavn - 28. Deyg J. R. Musketeer i Ditto fra Nyeborg, 20 Daniel, Commandeerserg, i Ditto f Haderslev - 12 Holer S. A. i Ditto fra Kiøbenhavn Helmers J. i Ditto fra Flensborg - - - 12. Henrichsen A. i Ditto fra Aalborg - - - 12.10, Jensen R. Skomagersv. i Ditto fra Horsens-20.11. Knudsen H. i Trolleborg fra Kiøbenhavn -28.12. Kiellerup Madame i Aarhuus fra Ditto - 28 13. Ladegaard F. S. i Ditto fra Ditto 14. Rørvig J. N. i Ditto fra Burg - - - 12 15. Rasmussen H. i Ditto fra Sorøe - - 20 16. Søebye C. R. i Lindbye fra Helsingøer - 28. 17. Schult Skipper i Aarhuus f. Svendborg - 20. 18. Willumsen A. i Christianshøy f. Viborg - 12. Aarhuus Postcontoir, den 13de April 1815. Lund. Birthe Jensdatter, Enke efter forhen afdøde Sognedegn Christen Svane i Esbye Bye, Helgenes Sogn, Mols Herred, Randers Amt, er død og hendes Bo taget under Skiftebehandling. Boets Creditorer og Debitorer indkaldes herved til, efter Placaten af 26de Octbr. 1792, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og betale deres Gield. De fraværende Arvinger anmodes om at melde sig inden samme Tid. Sønder og Mols Herredsfogderie i Ebeltoft den 8de April 1815. B. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
En Jagt paa 18 Commercelæster af Ege Bygning med komplet Jnventarium og i seilbar Stand, er underhaanden at faae tilkiøbs. Jagten som er beliggende i Aalborg forevises tilligemed Jnventarium af Kiøbmand Peter Rasch, der tillige opgiver Prisen. Elensborger Tagsteen, norsk Meelkalk Breder, 3 Toms Planker, Bielker, Rotskier, Fisk, Riga reen og Pass-Hamp, Hampeblaar, fiin stort Salt faaes hos Mussmann & Schwedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-15
14 Stk., gode og vel fodrede Stude er tilkjøbs i 14 Stk., gode og vel fodrede Stude er tilkjøbs Grundføer Mølle, og kan foeres til 8de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Atl. No. 47. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene 7de Adresse=Contoirs Tidende. med Brevposterne. som forsendes. Tirsdagen. den 18de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Napoleon og de Allierede. Endnu er ikke det Toppe gaaet op, der skiller et af de mærkeligste Optrin i det nye Aarhundredes Historie, og hvis Udfald saa mange Millioner med spændt Opmærksomhed see imøde. Det store Sørgespil hedder Europas Kamp mod Frankrig. Hvis Knuden ikke overhugges, saa bliver Oplysningen maaskee skrækkelig. Ogsaa Napoleons Svager Kongen af Neapel, skal nu, ifølge officiel Efterretning fra Wien, bande erklæret sig imod ham og stiller 45000 Mand. Derimod erkiende, de Allierede Kong Joachim som Konge af Neapel og garantere ham sine Stater. -De Allierede fordre Napoleon udleveret af den franske Nation og true i modsat Fald at rykke med deres hele Stridsmagt ind i Frankrige; de forlange ham en Borgen for den fremtidige Rolighed og Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
De store Forbund for Europas Befrielse har den span skee og portugisiske Minister alt tiltraadt; den svenske vil oppedie nærmere befaling fra sit Hof og Danmark er tiltraadt under Betingelse, at det faaet nye Garantie for Kielertraktatens Opfyldelse. Gugtig skal nemlig ved paa flere store Magters Forestilling om at rømme svensk Pommern, have indvendt, at da Norge ikke blev overgivet, men ero tret, saa kunne hun Traktat ikke mere være anvendelig. De store Magter ville midlertid paastaae dens Opfyldelse. - Ligesom Kongen af Sachsen har antaget Kongressens Beslutning ere ogsaa de bayerske Anliggender afgjorte til Bayerns Fordeel, hvorefter man venter, at det ogsaa strax vil give befaling, til sine Troppers Meditgiørelse. Man vil nu ile saa meget mere og at slutte Kongressen, da Engelland skal have erklætteringen Subsidier at ville betale, før alt er dennetiv afgjort. - J Wienere Giennemmarscherne uophørlige, paa en Dag har været indqvarteret 59,000 Mand i Omegnen og Veiene vare fyldte af Kanoner og Munition. Spanien, og Portugalestille i Forening 80,000 Mand. Den preusiske Armee skal i Alt bestaae af 230000 Md. inddeelt i 7 Hovedkorpser. Endnu den 5te vare ingen Russer brudt op fra Warschau. "At Baden paa første Efterretning og Faren samlede 10000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
paa sine Grændser har de høie Allierede optaget med bifald. En Brunsvigsk Deputation har ansøgt Hertugen af Wellington om at tage 10,000 Mand brunsvigste Tropper under sin Befaling. Alle Armeer ere i Fremrykning. Napoleon vedbliver paa sin Side i al Stilhed. at ruste sig. Ifølge tilforladelige Pariser Privatorive har Han ophævet Konscriptionen, men er meget alvorligen beskieftiget paa en inden Maade at rekrutere Armeen. General Rappel Danzigs heltemodige Kommandant) er aftein til Strasborg for at overtage denne Fæstnings Kommando. Hertugen af Albusefra er beskieftige med andre militaire Anstalter i El fæs. Til Egnen af Lille er afgaaet betydeligt Kavallerie og Artillerie samt omtrent 10,000 Md. Infanterie. De Belgiske Grændser ere paa begge Sider stærk besatte. J Lille, Givet, o. fl. St. har Ney ladet Nationalgaden afvæbne. Marskallerne Ondinot og Serrurier befinde sig i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Jfølge nogle Efterretninger fra Nederthinen skulde Mortier være hæftet og Rey have overtaget hans Kommand. - Den nyeste Journal de France indeholder følgende Artikel: "Man har stor Aarsag til at troe at de fremmede Magter, der hverken har Villie eller Ret til at blande sig i vore indre Anliggender, ville respectere vor Uafhængighed, efterat have erfaret Napoleons Modtagelse i Frankrige. J modsat Fald vil den franske Armee staae beredt til at modtage deres Udfordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Fredshaabet er i Paris saa almindeligt, at Kolonialvarene endog have begyndt at falde og Koursen havde forbedret sig. Ved en af de sidste Levers forsikkrede Napoleon at han havde de behageligste Efterretninger fra Wien. Den 4de April var i Paris det Rygte i almindeligt Omløb at Keiserinden var ankommet, og en Mængde Mennesker havde samlet sig ved Thuillerierne for at see hende. - Mamelukken Rustan, der ikke vilde følge Napoleon til Elba har, nu igien anholdt om sin forrige Post, men man troer, ikke at han bliver taget til Naade. Napoleon har for nærværende Tid et ungt Menneske ved Navn Marchand. til Kammertiener, som har fulgt ham til Elba og er ham meget hengiven. - Gen. Delas me som kommanderede i paa Elba da Napoleon ankom dertil, og siden tog over til Frankrige hvor han blev fængslet, drager nu tilbage til Elda, hvis Gouverneur han paa nye er bleven udnævnt til. - Paris, som nyeligen vrimlede af Karrikaturer over N. oversvømmedes strax efter hans Ankomst med lignende over Bourbonnerne. Disse har Napoleon ved Politiet ladet forbyde. Den 1ste April gav Garden Hovedstadens Tropper og Nationalgarden et broderligt Gilde paa Marspladsen, hvori over 18000 Krigere deeltage. Hertugen af Albusera og mange andre Generaler vare med. Til Slutning blev Napoleons Buste baaret i Procession, af 7-800 Officerer forbi Thuillerierne paa hvis Balkon Keiseren befandt sig. Derpaa blev Busten opstillet paa Vendomepladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
De i fransk Tieneste staaende Schweizere formerede ved Napoleons Indtog i Paris en Bataillon caree under Udraabet Kongen leve, erklærende at de hellere ville døe end bryde deres Eed. Først vilde Napoleon lade dem angribe, men et saa bravt Forhold i indgiød ham Ærefrygt. Han lod dem gaae tilbage i til deres Kaserner; hverken vilde de underkaste sig den befalede Revne eller nogenslags bifaldsyttringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
De have nu sendt en Koureer til deres Regiering for et indhente Forholdsregler. Regieringen har besluttet at reklamere de Brave. Napoleon og Royalisterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Allerede længe var det paafaldende, at Moniteuren i ikke med en eneste Stavelse omtalte Marskal Massena og General Dupont. Nu synes det sikkert at Massen er forbleven Kongen troe, endskiøndt hans Gemalinde nyeligen i Paris var til Taffels hos Napoleon. Denne Marskal har den 15de Marts udstædt følgende Proklamation i Marseille: Hs. K. H. Hertugen af Angouleme har behaget at underrette mig om Høistsammes Ankomst til Nimes og at han om saae Dage agtede at indtreffe i sin troe i Stad Marseide. Marseillianere! De Følelser og den Jver som J have viist for Kongen, ville ved denne ophøiede Monarks Neven og Søn af den elskede Prinds, hvis Nærværelse for kort siden opfyldte eder med saamegen Henrykkelse, fornyet udstrømme i lydelig Ju tel. Han vil af eder modtage Troskabs og Hengivenheds i stærkeste Beviser og Forsikringer. Den Tillid som J hidtil have viist de Feltherrer og Magistratspersoner i som deele Sindelang med eder, og som med lige Jver ere besielede i Forening med eder at opofre os for Thronens og vor retmæssige Høvdings Forsvar, vil styrke eder med nye Kræfter og med Uvillie slynge hine troløse underkiøbte Agentere og skiændige Forrædere, hvis Hensigt ikkun gaaer ud paa at undergrave den mellem de brave Nationalgardere og Linietropperne herskende Enighed, bort fra eder. Deres skiendige forehavender og Ønsker maa qvæles og tilintetgiøres. Os maae i Fremtiden intet mere adskille, Borger og Soldat maae fra nu af forene sig i en Følelse og i et Feldtraab: Vor gode Konge Ludvig den 18des Trone maae forsvares af os indtil sidste Blodsdraabe, Kongen leve! Marskal Massena; Prinds af Eslingen. Røyalisterne synes alt mere og meere at forøge sig i det sydlige Frankrige. Marseille allene har stillet 6000 Mand Nationalgade. Hertugen af Angouleme siges at have fire udmærkede franske Generaler hos sig. At Borgerkrigen er udbrudt i denne Egn erfares af adskillige i Paris kundgjorte Telegrafberetninger. Ved Montmeillart forefaldt den 30te Marts en Fægtning mellem 600 Nationalgarder og en betydelig Hob Kongeligsindede, som i et Øieblik bleve adspredte. Hertugen af Angouleme havde selv været i Montmeillart, men maatte igien tage Flugten herfra. J en anden Telegrafdepesche hedder det, at de fra Marseille til Gap udmarscherede Linietropper og Frivillige have forenet sig med Nationalgaden, der kom dem imøde under Udraabet: Keiseren leve! De have alle erholdt trefarvede Faner. - Marseillianerne flye paa alle Kanter.