Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-03
de Aarg. Tillæg, No. 36. 3 at eller: ge. VogHlagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Tirsdagen den 3. Mai 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. De la Democratie en Ameriqve par Alexis deTocqueville Avocat a la Cour royale de Paris 2 Vol. 381. og 417 p., S. Paris 1835. (Sluttet.)Hr. v. Tocqueville deeltager ikke i denne Betragtning af den nordamerikanske Statsforfatning, som et Jdeal; thi han erkiender at den hele Statsindretning har en meget skadelig og høist farlig Side I enhver Afdeling af Borgersamfundet i Amerika maa en Beslutning fattes ved en Majoritet af Stemmer og Minoriteten maa underkaste sig. Men i et Land, hvori den private Jnteresse har saameget Overhaand, og hvor Virksomheden kan yttre sig saa frie og saa dristig som i Amerika bliver Alt let et Bytte for Faktioner, eller hele Landet bliver opfyldt deraf. J alle andre Statsforfatninger gives der Midler til at beskytte de Svagere og det mindre Partie mod Overmagten: en mægtig Chef, ariste kratiske Korperationer, regelmæssige Foreninger, den høieste Magts Authoritet og Embedsmændenes Anseelse, som de erholde ved den Myngighed, som en bleven dem overdraget ved denne; men alt dette mangler i det rene Demokratie; i dette er Majoriteten uovervindelig; derfor er det altid udsat for indvortes Uroelighed (for samme Fare ere alle Kommunalforfatninger udsatte, hvori Kommunernes Administration er overdraget til Kommunerne selv, der danner sig let et mægtigere Partie, som undertrykker et svagere Partie af Borgerne, og Strid og Had bliver følgen; det møder vel ikke altid, men det kan let møde, og for disse slemme Følger have alle gode Borgere at vogte sig. J Friestaterne vækkes paa den ene Side Aandskraften og Patriotismen meest; men paa den anden Side ogsaa Lidenskaberne stærkest. Borgerlivet bliver saare let i dem meget ulykkeligt, og Menneskene leve meest roelige og lykkelige, naar Forsynet forunder dem en god og retfærdig Konge, og naar tillige en god Statshuusholdning bliver ført, man overbevises derom ved at studere Friestaternes Historie; i disse kan netop det største Despotie, det haardeste Tryk finde Sted, og det er smerteligst at trykkes af sine Ligemænd.)Hr. v. Tocqueville troer imidlertid ikke at de forenede Stater ere saasnart udsatte for politiske Farer: De ere beskyttede mod udenlandske Fiender ved Oceanet saalænge indtil Kanada og Mexiko voxe til i Styrke). Jkke heller ville indvortes Stridigheder, saa let udbryde; thi ikke alene føler Enhver hvad derved sættes paa Spil; men fornemmelig vil det ikke saa let skee, fordi de store Strækninger af udyrket Land, aabne en let Udvei for al Utilfredshed. Hele Folkeskarer udvandre uophørligt fra de oprindelige Kolonier over Alleghany Biergene mod Vesten, for at tage de uhyre Strækninger i Besiddelse, som ligge imellem dem og de klippefulde Bierg(Rocky Mountains, den store nordvestlige Fortsættelse af Anderne), og hvorfra den tynde Befolkning af vilde Stammer efterhaanden vil blive fortrængt. (Kulturen breder sig uophørlig ud over Kiæmpedalen med sine to Arme, Missisippi=Dalen i Forbindelse med Missouri- og Ohio-Dalen. De ældre Læsere af dette Blad ville erindre at disse Beskuelser, af den nordamerikanske Statsforfatning, og dens Virkninger have for mange Aar siden været fremsatte deri. De forenede nordamerikanske Staters Krisis vil komme naar deres Naboestater blive store og mægtige og naar deres egen Folkemængde bliver talrig og stabil; men de forenede Staters Storhed, vil dog efter al Sandsynlighed holde sig langt længere end Storbrittanniens; thi Russernes Fremtrængelse i Asien og Udvidelsen af Nordamerikanernes Handel og Jndustrie vilde engang fælde dets Storhed. Vigtige og beundringsværdige politiske Phoenomener ere Efterslægten forbeholdne.) Forfatteren giennemgaaer tilsidst to Hovedforskiel ligheder i Tilstanden i de forenede Stater fra den i Europa, hvorved det som passer for hine ikke kan passe for denne. Den vigtigste af disse er at den nordamerikanske Statsforfatning ikke erkiender nogen Statsreligion; men overlader det ganske til Jndvaanerne om de ville have nogen udvortes Gudsdyrkelse, og til hvilken Religion de ville bekiende sig; den lønner ingen Geistlig, den vedligeholder ingen Kirke, alt dette lader den være Folkets Sag; den foreskriver kun Regler for den borgerlige Forhold. Men uagtet Konstitutionen ikke omtaler at Jndvaanerne behøve at have nogen Religion, saa er det dog en almindelig antagen Maxime blandt Folket, at Mennesket maa nødvendig staae i et Forhold til det høieste Væsen. En Borger i de forenede Stater, kan bekiende sig til hvilken Religion han vil; han kan derfor ligefuldt deeltage i de mange borgerlige Forretninger; men naar han bekiender at han slet ingen har, saa er han udelukket fra alle borgerlige Bestillinger. Hr. v. Tocqveville fortæller om en Jndvaaner i Byen Chester i Staten Nyeyork, som blev opfordret til at aflægge en Eed som Vidne, men han vægrede sig derfor med den Erklæring, at han hverken troede paa Gud eller Siælens Udødelighed; han blev strax befriet for at aflægge Eden men han blev ogsaa derved udelukket fra al Forbindelse med sine Medborgere som Statsborger. J sit Livs almingelige Forretninger mødte han ingen Hindring; han kunde omgaaes med dem, som vilde omgaaes med ham; Aviserne omtalte denne Begivenhed, men brøde sig ikke videre derom. (Man maa derfor ikke troe, at der er Mangel; der gives ikke i noget Land meere ivrige og troende Kristne end i de forenede Stater, ingensteds strengere Overholdere af Søndagen; men der gives utallige Religionspartier og Sekter af de forskielligste Slags, fra Unita rier, som forkaste Læren om Triniteten, til de ivrigste Puritanere, orthodore Jøder og christelige Shakers, som ikke ville tillade Ægteskabet og springe og gebærde sig under deres Gudstieneste. Disse mangfoldige Sekter disputere med hinanden eller gaae roelige deres Vei uden at forstyrre hverandre. Den meest vanærende Overtroe og den fordærveligste Vantroe findes ved Siden af hinanden. Efterslægten vil komme til at erfare hvad der engang vil komme ud af alt dette Miskmask, men det er aldeles ugiørligt at forplante det amerikanske Demokratie til Europa, hvis Regieringer aldrig kunne give Slip paa at tage sig af og regulere Religionsvæsnet uden at foraarsage de sørgeligste og vildeste Optrin.) Den anden store Ulempe ved de forenede Stater, og hvorved de aldeles differere fra de europæiske, er at mange af disse 24 Stater dyrke deres Jorder ved Slaver; hvilke ikke, som Slaverne i Oldtidens Republiker, ere af den samme Menneskerace; men som ere af den sorte, hvilken den hvide Race foragter, for hvilken den føler en Afskye, og som den aldrig vil optage til Deeltagelse i sine borgerlige Rettigheder og Jnstitutioner. Forskiellen paa Jndvaanernes Tænkemaade i de Stater som have Slaver, og de som ingen have, bliver meget stor, og det er kun egentlig Handelsfordelen som binde dem til hinanden (hvad denne Hovedforskiellighed vil lede til ville først vore Efterkommere erfare, en nye Tingenes Orden forestaaer og Menneskeslægtens Rolle er vist endnu langt fra at være udspillet.)¬