Berlingske Tidende, 1832-01-19
Ved Deputeerkammerets Votum den 29de December f. A., angaaende Entrepottet, har Paris umiddelbart vundet en Capital af nogle Hundrede Millioner Fr., thi Byggeterrainets Værdie, der i de sidste fire Aar, deels som følge af overdrevne Speculationer, deels formedelst mange Familiers Udvandring fra Hovedstaden efter Julii-Revolutionen, var sjunken overordentlig dybt, er derved stegen til sit fulde Værd. Entrepotet skal anlægges paa St. Denis Sletten, hvor Ourea-Canalen gjennem skjærer Staden, saa at Varerne, ved deres Transport fra Magazinerne til Staden, har den Fordeel, at have Strømmen med sig. Denne Bestemmelse er en af de vigtigste Begiven heder i Hovedstadens Historie, og vil efterhaanden give den en ny Charakteer, ved at gjøre Paris til en stor Stapelstad, til et Emporium for Central-Europa, derved vække en reel Jnteresse, der ikke er afhængig af Dagens Politik, og derfor nødvendigen maa give Intriguens Aand og politisk Lidenskab, som hidtil ganske beherskede Paris, en Modvægt. Under Debatterne eller rettere sagt Klammeriet og Benævnelsen Undersaat i de Deputeredes Kammer, blev den forsvaret af Ministeren Hr. Barthe. Mod ham fremtraadte Hr. Odilon Barrot; han sagde, at hiint Ord var udslettet af Jndledningen til Chartet, og at Hr. Barthe, som forsvarede det, altsaa handlede som om han var Carl Xdes Minister. Præst denten for Ministerconseilet, Hr. Casimir Perier, erklærede, at Sligt var en Tale, som man kun var vant til at høre af en Conventsmedlem, men ikke af en Deputeret. Oppositionen for langte, at Hr. C. Perier skulde vises til Orden. Kammerets Præsident, Hr. Girod, gjorde Ende paa Debatten ved at lade voteres, om der ei burde skrides til de Sagers Forhandling, der hørte til Dagens Orden, hvilket Majoriteten samtykte. Af en Beretning, som Krigsministeren, Marskalk Soult, nyelig har fremlagt de Deputeredes Kammer, sees, at den franske Armee, naar den er sat paa fuldstændig Krigsfod, udgjør 5000,000 Mand, Artillerie, Cavallerie og Infanterie. Commissionen, som Handelsministeriet har overdraget den Hverv, at organisere adskillige offentlige Bibliotheker (Frankrige er vel det eneste Land, hvor Sligt hører til Handelsministeriets Hverv) har til dette indsendt et Forslag til at oprette et Et henographiskt Museum. Dette skal bestaae af en Mængde store Sale, der skal være alle nu existerende Folkeslags Navne, hvad enten disse ere i en vild eller i en allerede civiliseret Tilstand. Salene ere bestemte til at bevare Alt, hvad der er disse forskjellige Nationer Eiendommeligt, i Henseende til Vaaben, Redskaber, Klædedragt, Konst= eller Oldhistorie Gjenstande, J Særdeleshed bestemmes dette Museum til at gjemme Al hvad den fremskridende Civilisation blandt Jndianerstammen i Nordamerica og paa Sydsøe-Øerne, hvor Missionærerne have begyndt at udslette de Jndfødtes oprindelige Charakteer, endnu har levnet af det Nationale. Endeligen skal ogsaa tages fortrinlig Hensyn paa de mindst bekjendte Folk, f. Ex. Mongoler, Chineser, Tartarer, Kamskadaler o. s. v. - Den berømte Orientalist, Hr. Abel Remusat, har forfattet den herover udgivne Jndberetning, og Ministeren, under hvis Departement dette hører, har allerede samtykt Jdeen.