JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-07-07
Mandagen den 10de, Fredagen den 14de og Tirsdagen den 13de Juli næst V. komænde, bliver ved Auktion bortsolgt Arvefæstestedet Thyesminde Petit Bye paa Cronborg Distrikt mellem Helsingøer og Esrom. De 2de første Auctioner afholdes herpaa Amtstuen, men sidste Auction paa selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 9. Til Steder, hvis Bygninger udgjønogle og tredive Fag, og indrettet til Boepæl for en Familie uden for Bondestanden, henhører en Jordlod af noget over 18 Tønder Lands Størrelse og derpaa en betydelig Tørvemose, som ved den beqvemme Afsætning at Tørv til Helsingøers Kiøbstæd, aarlig kan afgive betydelige Fordeele. Naarden tredie Auction er tilendebragt foretages strax og samme Dag Auction over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af Senge og Sengeklæder, Mahognie Dragkister og Spilleborde, Schatoller, Mahognie Speile, Skabe, Stole, Sølv, Kobber, Messingtøi, Dækketøi, Vogne, Plouge, Hefte, Køer og Sviin m.v. Alt Stervboet efter afdøde Thomas Hendrichsen og Hustrue tilhørende; hvilket herved offentlig bekiendtgiøres. Cronborg Amtstue, den 30te Juni 1815. Fasting.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
Tirsdagen den 11te Juli, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Asmindrup, & Præstegaard ved Holbech, ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Præsteenke efter forhen afdøde Pastor Johan Gotthilf Terning til Saxkiøbing og Maibølle Menigheder i Lolland, hendes Stervboes Eiendele af Guld Sølv, Porcellain, Kaaber, Messing, Tin og Jernkiøkkentøi, Sengeklæder, og Linned, samt Meubler m.v., hvilket herved bekiendtgiøres. Holbech, den 27de Juni 1818. J. Dall.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
Sirsdagen den 11te Julii bliver ved Auktion paa Børsen i Middagsstunden bortsolgt :Et Partie engelske Møllestene, et dito dito 1 a 3 Fods Slibestene, en Tønder norske Sild, 14 dito brun & blank Trank, 5 dito fiin gotlandsk Tiære. 115 Stkr. gullandske Slibestene, 5 Stkr. 3 og 2 Etage Kakkelovne. 41 Tønde saltet Lax, Orhovder Miød, hvorover Specisicationen erholdes og Varene forevises forinden af Mægler C. Horup. Ved Auctioner som holdes i Skydehøjegaarden ved Hirschholm, Onsdagen Bon 12te i denne Maaned, Tirsdagen den 13de dito og Torsdagen den 2de dito, alle om Formiddagen Kl. 10, bortsælges bemeldte Ludvig Ferdinnand Rømers Fallitboe tilhørende Skydehøisgaard med dens tilliggende Hauger og Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb.; og ved sidste Auction nemlig den 20de i denne Maaned bliver tillige bortsolgt endeel bemeldte Fatlitboe tilhørende Meubler og Effecter, Kreaturer og Avlingsredskaber m.v. hvorover trykte Fortegnelser kan faaes paa Hirschholms Amtstue, 8 Dage førend Auctionen. Hirschholm, den 3die Juli 1819. Kreidal, Kgl. Birkedommer og Auctions-Directeur. Tiender.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
Fredagen den 14de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver i Frederiksberg Bye i Gaarden No. 11 i Allegaden, ved Auction, da mindelig Forening ikke har været at opnaae, bortsolgt de den Siellandske Bispestoel tillagde 3de Tiender for indeværende Aar, af følgende Sogne: 1. Brønshøi Sogn. a) Brønshøi Bye. b) Utterslew. c) Vandløse. d) Husum. e) Emdrup.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
2 Rødoure Sogn og Bye. Efter de Conditioner som ved Auctionen vorder bekiendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31, Fredagen den 14de Julii Kl. 11, bliver i Huset No. 70 ved Nyebors, ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Hvalstikebarder, bestaaende af 3160 Stkr. 3 Pds) Maals 40 Stkr. 4 Pds. og 2367 Stkr. Undermaal. som forinden Auctionen kan besees i den Kongel. grönlandske Handels Pakhuse, og forevises af Forvalter Balling. Kongelige Rentekammer ved Auction paa Börsen bortsælge fölgende i nsdagen den 19de Juli førstkommende, i Middagsstunden, lader den Kornvarer til Imodtagelse ved nedenansorte Amtstuer, Kus 1s. Havre. ved Vordingborg Amtstue Circa 3100 Tdr. Assens - 5900 Tdr. Weile, Circa 1800 Tdr. - 3000 Tdr. Thisted, - 3100 Tar! - 3700 Tdr. Circa 3600 Tdr. Wiborg :. - 3100 Tdr. - 3600 Tdr. - 7200 rdt. Hiørring . - 6200 Tdr. hvorved Conditionerne ville kunne erfares hos Mæglerne Kiøbenhavn, den 21 Juni 1818. Br. Holten & Svane. Tiender.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
Mandagen den 17de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver i be Frederiksberg Bye i Gaarden No. 11 i Allergaden, ved Auction, da mindelig Forening ikke har været at opnaae, bortsolgt de den Siellandske Bispestoel tillagde Tiender for indeværende Aar, af følgende Sogne : 1. Herstedvester Sogn 2) Herstedester=Bye. 1) Riis Bye. c) Wrigleselille.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
2 Sengeløse Sogn. a) Sengeløse : Bye. b) Was: Bye. c) Vrigløsemaale. 3. Storemaglebye Sogn. 4. Glostrup Sogn, a) Glostrup Bye. b) Hvessinge. c) Ei Bye. d) Avedøre. 3. Høictostrup Sogn :a) Holetostrup Bye. d) Kraghauge. e) Thostrups Valdbye. c) Klautofte. e) Baldesbrynde. 1) Kallerup. Efter de Conditioner som ved Auctionen vorder bekiendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31. redagen den 21de Juli, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction I her paa Börsen bortsolgt : paa 3 Maaneders tentefrie Credit. Circa 1000 Alen diverse couleurer Calmus. 300 dito grönt melleret dito. 200 dito fiin morhenlaat Klæde. so dito grönt dito 2300 dito mørkeblaat Vadmel 30 dito couleurt dito. 400 dito striber Ivergarn, 40 Stkr. slandske Trøier, 150 Par dobbeltbaands Strømper, 20 Stkr. Bomulds-Schawler. 3.
Berlingske Tidende, 1815-07-07
54 Stkr. fine Pillicath Tørklæder a 3 Enkelte, 27 Stkr. rode Bandandes dito a 14 dito. 6 Stkr. dito dito dito a 12 dito 30 Stkr. fine Mall og Japan Muceliner. 10 Kister Congothee, 5000 Stkr. Sto 2 roste, 16 Stkr. Lydammeroste, 13 Sække transke Propper, 20 Kurve engelsk Victriololie. 3 Piber hollandsk Genever, 30 Riis hollandsk Skriv- og Postpapiir. 300 Pund Risengryn, 300 Pund hollandsk Klöverfröe. 1500 Pund slinsk Aros 1400 Pand engelsk Saalelæder, 30 Tdr. islandsk Lammekiøn3000 Potter slansk Kornbrændeviin, 5000 Tdr. Kiøbenhavnsk Brygmalt. 30 dito gule Efter 30 Skpd. stor islandsk Platsik. 1 dito Tillinger. 5 Skpd. Stangjern. 1 brugt og 1 Stk. nyt Ankertoug. 1 Stk. gammelt dito. Endeel gammelt Tougværk. I Kasse imaae Glasruder: hvorover de trykte Fortegnelser forinden faaes hos Mægler Kiøbenhavn, den 3die Juli 1818. laans J. Herlöv. Priser paa Kornvaret i nogle af de vigtigne Handels= og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutninge, af Ma Maaned 1815, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede. 1 Rug. I Byg. Havre. Danmark. pr. Tønde, pr. Tande lør, Tønde for For Rbd. a. - Rbd. S. br. 3. Ab. .N. P. Kiøbenhavn. . - saa lis. scassecaal er leis : 1sas 4 skas Helsingøer . . . . . . . . . . . Holve . . . . 231 43 14 - 7 48 4 4 Kallundborg . . . 11 32 7164. a 6 64 (27 32 skas 32 Kiøge . . . . . . . . . . . Corsøer . . . = 26 151 4 - . 6 Wordingborg = = = 2 - 16 - 10 - . 48 Nestved. . . . . . . . . Stege = = = = 20 1 14. - - Natskov . . . . . . . . . . . Nysted . . . . . . . . . Nykiøbing . . . = Stubbekiøbing. . . . Odense . . . . . 45 - 16 - 8 - Assens . . . . . 20 - 14 43 - - 5 4 Nyeborg = = = 26 . 1. - , 32 5 J Svendborg . . . . ( 20 gaaelis saa ; Faaborg . . . . 15 - 16 - . - Rudkiøbing. - . - 12. 120 . 9. - Aalborg . . . . . . - Aarhuus . . . . . 24 - 18 - Horsens = = 28. 10 191 Ja al = 1 9 saa to Randers . . . . . 33 32 120 - Hobro . . . . . . . . 164. - 6 Thisted . . . 112 - 4 - Ribe . . . . . . 2. . . 15. . 9 - 8 Weile . . . = 50 - 17. = 32 7 Kolding = = = 22 43 16 - 8 - 7 i Fridericia = 4616 166. - - . 1 S H. C. - S. H. C. - S. H. C. S. L. a. Hertugdømmene. Rbd. 13. Rbd. 1 L. Rbd., L. Rbd. kl. cesolelsal. Flensborg. . 69 a la 16 cas a 3 s. Tønder . . . . . . . . . . . . Eckernforde . . . . . . 6 12t 3 191 2 Apenrade = = = = 111 116 2 2 Kiel . . . . . 8 - . 61 124 3 191 2 38 Rendsborg = = = = . . 6 83 - Sønderborg . . . - 4 - 32 2190 1 7 Jøeboe . . . . . . . . . . . .
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Berlin, den 4de Juli. Ved en den 30te Juni fra Weissenburg, Hs. Majestæt Kongens Hovedqvarteer, affærdiget og igaar, den 3die d. om Aftenen Kl. 8. hertil ankommen Coureer erfare vi, at de tre Monarkers Hovedqvarteer endnu samme Dag skulde forlægges til Hagenau. Et af General Rapp fra Strasburg foretaget Angreb var bleven slaaet tilbage med Tab. Feltmarschal Wrede er den 29de Juni rykket ind i Naney, Feltmarschal Fyrst Blücher var den 26de i Noyon, 13 Mile eller treDagsmarscher fra Paris, hvor han ventede at indtræffe den 29de St. Quentin var bleven forladt af Fienderne, og umiddelbart derpaa besat af os. Cambray er taget af Engellænderne. De fra Paris af den for nærværende Tid der nedsatte provisoriske Regiering til de tre Monarker afsendte Deputerede have da deres Forlangende angaaende en Vaabenstilstand ikke kunde blive antaget, foreløbig maattet begive sig til Rheim, for der at oppebie det Nærmere.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Haag, den 4de Juli. Vi have her modtaget følgende Udtog af en Beretning fra Lor Wellington Den 26de om Eftermiddagen lod jeg Peronne angribe af den første engelske Brigade under General Maitland. Tropperne toge med ringe Tab Hienværket, hvorved Forstaden dækkes paa venstre Bred af Somme. Umiddelbart efter gav Staden sig. Garnisonen nedlægget Vaabnene, og gaaer hiem. Tropperne have ogsaa udmærket sig ved denne Leilighed. - Da jeg maatte opholde mig i Cateau, forat oppebie mine Pontons, og forat tage Cambray og Peronne, saa har Fyrst Blücher fortsat sin Marsch foran mig. Dog synes denne Adskillelse af begge Armeerne ikke at være farlig. Idag staaer et Corps i Cressy med Forposterne i Villers Cotterets ved La Ferte Milon. Et andet Corps er i Senlis, og General Bulows i Nærheden af Paris. Jmorgen ville hans Forposter trænge frem til St. Denys og Gonesse. Armeen under min befaling har sin høire Fløi i St. Just og den venstre i Taulle, hvor Compiegneveien forener sig med den Vei, der fører fra Røye til Paris. Reserven staaer i Roye. Jmorgen agte vi at gaae frem til Disefløden.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Jfølge alle hertil indløbne Beretninger havde de fiendtlige Corps, som havde samlet sig under Marschal Grouchy i Soisson, endnu ikke trukket sig tilbage til Paris. Fyrst Blüchers Tropper staae imellem denne Stad og omtalte fiendtlige Corps.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Rotterdam, den 4de Juli. Bonapartes Aftakkelse var et sandt Tordenslag for hans Fæstnings commandanter. De ere blevne ganske tvivlraadige, og have tabt Modet. Garnisonerne, som for det meste bestaae af Nationalgarder, have erfaret den franske Armees Nederlag, og man kan derfor ikke vente nogen alvorlig Modstand af dem. Man har stor Grund til at troe, at de andre Fæstninger ville følge Quesnoils Exempel. Blücher skal ved Søisons have afskaaret det franske Troppecorps under General Grouch fra Paris. - Paa en Strækning af tyve Mile, hvor Slagene leveredes fra 15de til 18de Juni, skulle 60000 Mennesker være blevne begravede, Brüssel, den 2den Juli.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Blandt den Mængde af modsigende Efterretninger, som siden igaar have været i Omløb her, anføre vi følgende som de troværdigste Marschal Grouchy har efter sit Tilbagetog fra Namur til Give samlet sin Armee og andre Tropper, som undkom fra det blodige Slag ved Labelle Alliance. Med disse Stridskræfter, hvis Styrk det er vanskeligt at bestemme, har han taget Retningen til Paris forat dække denne Hovedstad. Fyrst Blücher har med sin sædvanlige Tapperhed angrebet og ganske slaaet Marschal Grouchn. Efter dette nye Nederlag skulle begge Kamrene have kaldet adskillige Medlemme, af det forrige lovgivende Corps til sig, og besluttet, at Ludvig den 18de igien skal bestige sine Fædres Trone. Man tilføier, at Bonaparte derpaa har forladt Paris, forat indskibe sig i en Havn i Kanalen. Hertugen af Wellington og Fyrst Blücher skulde idag rykke indi Paris. - Valenciennes er tæt indsluttet, og vil blive bombarderet, hvis den vedbliver at forsvare sig. General Rey er dens Gouverneur. Alle Lilles Porte ere lukkede; kun Commandantens Fortrolige blive udladte.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
- Som man forsikkrer er en ny Tractat bleven sluttet, ifølge hvilken Ludvig den 18de under visse Betingelser og imod visse Afstaaelser, der skulle tiene til Garantie, igien skal sættes paa den franske Gent, den 1ste Junii.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Foruden Le Quesnoi, som nylig har capituleret, have allerede følgende Pladser underkastet sig de Allierede, nemlig: Lannoi, Philippeville, Marienbourg, Beaumont, Avesnes, Chatteau Cambresis, Rocroi, Peronne og Laon. Dunkirchen har plantet den hvide Fane. Man siger bestemt, at Wellington og Blücher have forenet sig hiinside Peronne, og med fælleds Magt ere rykkede frem til Parises Mure, i hvilken Stad ingen hindringer mere skulle være i Veien for Ludvig den 18des Tilbagekomst.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
J Kongen af Frankrigs Ministerium har en stor Forandring havt Sted. Fyrst Talleyrand og Hr. Blacas ere udtraadte af samme. Førstnævnte havde igaar en Audients hos Kongen, og da han gik bort sagde han: "mine Jdeer blive ikke antagne, velan, jeg trækker mig tilbage." Han skal ville gaae til Wisbaden. Den Kongelige franske General Bourmont finder mange Tilhængere i Norddepartementet.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Cambray, den 29de Junii. Ludvig den 18de har ustædt følgende Proclamation til de Franske Mit Kongeriges Porte aabne sig endelig for mig. Jeg iler til, for igjen at føre mine forvildede Undersaatter tilbage, forat formindske de Ulykker, som jeg saagierne havde afvendt fra dem, og for anden Gang at stille mig imellem de Allierede og den franske Armee, i det Haab, at de Hensigter, hvis Gienstand jeg kan være, udfalde til Eders Fordeel. Kun saaledes vilde jeg deeltage i Krigen. Jeg har ikke tilstædt nogen Prinds af min Familie at lade sig see inde fremmede Armeers Rækker, og jeg har tilbageholdt de troe Tieneres Mad, som havde forsamlet sig om mig. Nu, da jeg igien staaer paa Fædrenelandets Grund, taler jeg med Tillid til mit Folk. Da jeg første Gang traadte frem blandt Eder, bleve maaskee Feil begaaede under min Regiering. Dette kunde neppe være anderledes. Der gives Tider, hvor de bedste Hensigter forfeile deres Diemed. - Souverainernes Retmæssig heds Grundsætning udgjør Siælen i alle den selskabelige Ordens Fundamentallove. - Man har talt om Gienindførelsen af Tienden, om Gien oprettelsen af Fendalsystemmet. Denne af den fælleds Fiende opdigtede Fabel behøver ingen Giendrivelse. Kiøberne af Nationalgodserne havde ingen Grund til at være bekymrede, da de i vort Charta havde maattet finde Beroligelse. Adgang til mig vil jeg kun nægte de Personer, hvis Navne ere en Gienstand for Frankrigs Skræk og Europas Smerte. Alle Vildledede lover jeg Tilgivelse, og hele Europa veed, at jeg stedse har opfyldt mine Løvter. - Mine Børns Mod flød formedelst et uhørt Forræder. Ved samme er Udlandet bleven kaldet ind i Hiertet af Frankrig. Jeg skylder min Trones Værdighed, mine Undersaatters Vel og Europas Rolighed at udelukke Oprørerne og Stifterne af hiin frygtelige Sammensværgelse fra Amnestien. De ville af begge Kamre, som jeg foretager mig ufortøvet igjen at sammenkalde, vorde overgivne til Lovenes Hevn. - Franske! Dette er mit Sindelag, hvori hverken Tidsomstændigheder, Ulykke eller Uretfærdighed have kunnet bevirke nogen Forandring. - Den Konge, hvis Fædre i 8 Aarhundreder have hersket over Eder, kommer tilbage, for at hellige de Dage, han endnu har tilbage, til Eders Forsvar. Givet i Cambray, den 28de Juni 1815, i Vor Regierings 21de Aar. Undertegnet. Ludvig.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Paris, den 25de Junii. Regieringscommissionen har constitueret sig under Hertugen af Otranto's Forsæde. Den holder sit Møde paa Tulleriernes Slot, og har udstædt følgende Proclamation til det franske Folk: Franske J det korte Tidsrum af nogle Dage have hæderfulde Fremskridt og et skrækkeligt Uheld paa ny sat vor Skjebne i en uvis Stilling. Et stort Offer syntes nødvendigt saavel for Eders som for Verdens Fred d Napoleon har nedlagt Keisermagten. Hans Tronafstaaelse var Enden paa hans politiske Liv. Hans Søn er udraabt. Den nye Constitution, som endnu kun bestod af gode Grundsætninger, skal erholde e sin hele Udvikling, og dens Grundsætninger selv skulle endnu vorde rensede og mere udvidede. Der gives ingen Magt mere, hvorfor den Ene kan være misundelig paa den Anden. Eders Repræsentanters oplyste Fædrenelandskiærlighed har frit Spillerum, og Pairerne føle, tænke og stemme som Eders Mandatarier. Dette er efter 25 Aars politiske Storme det Øieblik, da Alt, hvad der af Viist og Stort er bleven udtænkt over selskabelige Indretninger, endnu i Eders kan vinde i Fuldkommenhed. Lader Fornuften og Geniet tale, deres Stemme vil høres med bifald allevegne hvor den lader sig fornemme Allerede ere Befuldmægtigede afreiste, for i Nationens Navn at underhandle med de europæiske Magter og Freden, som de have lover under en Betingelse, der nu er gaaet i Opfyldelse. Hele Ber den længes, ligesom J, efter deres Svar. Deres Svar vil vise, om Retfærd og Løvter endnu ere Noget paa Jorden. - Franske værer enige, Forliger Eder under saa skjebnesvangre Omstændigheder, Maatte dog de borgerlige Uroligheder vorde bilagte, maatte dog selv Meningsforskielligheden ophøre i dette Øieblik, da Nationernes høieste Jnteresse skal afveies. Værer enige fra Frankrigs nordligste Grændse til Pyrenæerne, fra Vendte til Marseille, Partiet og de politiske Grundsætninger være som de ville, ethvert Menneske, der er født paa fransk Grund, kan ikke undlade at stille sig under National- fanen, forat forsvare Fædrenelandets Uafhængighed. Man kan tildeels tilintetgiøre Armeer; men Erfaring, hentet fra alle Tider og alle Folkefærd, har godtgjort, at man hverken kan tilintetgiøre eller underkue en uforsagt Nation, som kiæmper for Retfærd og Frihed, Keiseren har ved sin Tronafstaaelse hengivet sig selv som Offer. Regieringscommissionens Medlemmer hengive sig ganske, idet de af Eders Repræsentanter modtage Regieringens Tøile. Undertegnet. Hertugen af Otranto, Præsident.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Ifølge begge Kamrenes Beslutning, hvorefter alle Franske optaldes til Fædrenelandets Forsvar, fastsætter Regieringscommissioner, Følgende: 1) Det unge Mandskab, der endnu ere tilbage af de 60,000 Mand, hvis Udskrivning befaledes den 9de October 1813. skal strax sættes i Virksomhed. 2) Det unge Mandskab for 1815 som har givtet sig førend denne Beslutnings Kundgjørelse, fritages 3) De, som høre til denne Klasse, men for nærværende Tid staae ved Nationalgaden, de mobile Jægere og Grenadererne, skulle overlades til Regieringens Raadighed, forat tiene i Liniearmeen. Napoleon afreiste igaar Morges til Malmaison, men kom om Eftermiddagen igien tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Den 26de Junii. Napoleon er iforgaars vendt tilbage fra Mal maison til Paris, men igaar Eftermiddags igien afreist derhen. - En af vore Tidender melder, at Rapoleon vil indskibe sig i Havre, for at gaae til Engelland. - Siden Slaget den 18de ere saarede Soldater daglig ankomne til Paris. Ogsaa en Mængde Officerer, som ingen Skade er tilstødt, have indfundet sig her, og deres Nærværelse i Hovedstaden i en saa critisk Tidspunkt har sat Mange i Skræk Men vi erfare, at de alle tilligemed Generalerne have faaet Ordre endnu idag at afgaae til Laon og Soissons. Fra Fæstningsværkerne i Montmartre har man idag bortført en Deel af de allerede opstillede Metalkanoner, og i deres Sted plantet Jernkanoner af sværere Caliber. - Man har ladet de Grave, det omgive St. Chaumonts og la Vilettes Værker, løbe fuld af Vand- Grev Erlon er saalangt fra at være bleven i Slaget den 18de, som Rygtet sagde, at han ikke engang er saaret. GenerallieutenanHeritier er ikke kommen i Fangenskab, som man sagde, men er blot bleven saaret i Armen ved et Cavallerieangreb, da han i Spidsen for det 8de Curasseeregiment fratog Engellænderne en Fane. - General Lefebre Desnouettes er ankommen med Halvparten af sit Regiment til Laon. Den Keiserlige Garde samler sig i Soisons.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Lausanne, den 27de Junii. Siden den 22de vedvarer de østerrigske Troppers Giennemmarsagiennem Chablais Gebet uafbrudt. De ere en Deel af Hr. Felt, marschal Frimonts Armee, som er gaaet over Simplon, og ansloger til 50,000 Mand. Giennem Evian marscherede iforgaars og igaa20,000 Mand af disse Tropper med et meget stærkt Cavallerie. Dag lig afgaae fra Ouchy Skibe med Levnetsmidler til Chablais. - Paa Efterretningen om den herlige Seier, som Hertugen af Wellingtor og Fyrst Blücher vandt den 18de og 19de over den franske Armee, bleve Kanonerne løsnede den 25de d. om Morgenen. Det samme skeete paa den hele Linie, som de schweizerske Tropper have besat. Jgaar vare de Franske allerede igien gaaede tilbage over Arve, havde rømmet Carouge, og søgte at concentrere sig ved St. Julien. Medens de paa denne Maade søgte at forstærke General Dessair's Armee, trængte de østerrigske Colonner stedse videre frem, og fortsatte uhindret deres Marsch.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Hr. Grev de la Rochefoucault har offentlig bekiendtgjort, at Ludvig den 18des Troppers Hovedqvarteer dengang befandt sig i Lørracved Basel; men at det strax efter de Allieredes Jndrykken i Frankrig, skulde bryde op til Altkirch.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Basel, den 28de Junii. Den 26de d., om Morgenen Kl. 1, droge de Allierede, bestaaende af østerrigske og bayerske Tropper i tæt sluttet Colonne giennem vor Stad, og rykkede ind i Frankrig. Først Kl. 9 1/2 begyndte Forpost fægtningerne omtrent en halv Miil herfra. Paa alle Punkter maatte de Franske trække sig tilbage; men gjorde dog ethvert Skridt stridigt. Tre Mile herfra forefaldt en levende Fægtning til Fordeel for de Allierede, som for nærværende Tid staae ved Befort, hvor det sandsyn, ligviis vil komme til meget alvorlige Optrin. De Allierede ere meget talrige, og siden iforgaars ere 120000 Mand marscherede herigiennem. En Deel af dem har vendt sig mod Colmar. De fleste franske Jndvaanere ere flygtede, skiønt de Allierede holde meget god Mandstugt. Vor Stad har næsten intet lidt ved denne store Begivenhed. Fra Fæstningen Huningen er hidtil ikke gjort et Skud.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Endnu igaar ere 16 Cavallerieregimenter komne herigiennem.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Imorges tidlig afgik Erkehertug Ferdinands Hovedqvarteer herfra til Frankrig; derimod ankom Erkehertug Johans hertil.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Mannheim, den 1ste Juli. Jaftes erholdt vi ved Coureer den Efterretning, at Kronprindsen af Würtemberg den 23de d. ved Hagenau har angrebet og total slaaet General Rapp. Denne mistede 6000 Døde og Saarede, og kastede i sig til Strasburg. En trefarvet fransk Fane indtraf hertil, og en anden, som var bleven taget af Prinds Emil, afgik til Hoffet i Darmstadt. Da Bønderne i Elsatz vare i Oprør, maatte adskillige Landsbyer sættes i Brand.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Jgaar Middags gik en Keiserl. russisk Division Uhlaner, imorges Kl. 7 et Artillerietrain, og i Middags Kl. 122 Escadroner med nogle Batterier herigiennem til den venstre Rhinbred.
Berlingske Tidende, 1815-07-10
- Jforgaars sendte Commandanten i Landau den Moniteur til de Allieredes Forposter, hvori Bonapartes Tronafstaaelse til Fordeel for hans Søn meldes. - Ved alle franske Linietropper i Elsatz bekiendtgjordes Følgende i Rækker og Geleder: "Le grand homme : fini det er forbi med den store Mand).
Berlingske Tidende, 1815-07-10
Frankfurt, den 29de Junii. Man er af den Mening, at de høie Monarker, som først vilde ankomme til Naney den 5te eller 8de Juli, allerede ville indtræffe den den 3die Hs. Majestæt Keiseren af Rusland har sat den russiske Reserve armee, som commanderes af Grev Langeron, under Hs. Keiserl. Høihed Erkehertug Carls befaling. Man troer, at denne Armee er bestemt til at beleire adskillige Fæstninger.