JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Der fortælles fra Aarhuus at Nye Bønder havde allerede for 14 Dage siden viist en Drift af 70 Stude, tilbage, hvis Bestemmelse havde et mistænkeligt Udseende og Afsætningen til Fienden er vel altsaa forbi Amtmanden over Veile Amt, Stiftamtmand, Kmhr. Hoppe, er i Tirsdags Eftermiddag ved Døden afgaaet Den i hans Sted constituerede Amtmand, Justitsraad P. With, har udstedt følgende Bekjendtgjørelse: Fra Veile Amt til det øvrige Danmark. Nu er endelig baade de preusiske Tropper og den oprørske Hær, som i 3 Uger har søgt at udsuge Jylland, trukken bort Veile Am aander atter frit, efter i 3 Uger at have lidt den Forsmædelse daglig at see paa disse Landsforrædere og de res Medhjælpere, og bidrage til at mæske dem, og præstere uafladelig fordrede Kjørsler, og alligevel havde det ikke været os ukjært, at beholde dem noget længere iblandt os for at faae Leilighed til at følge dem ordentlig tildøres, naar vore egne Tropper først vare landede. At Amtet i denne Tid har lidt betydeligt, er vist, men ligesaa vist er det, at vi ikke have tabt Modet eller troet os tilsidesatte. Vi have erkjendt Rigtigheden af vor Regjerings Forholdsregler og med Taalmod, dog ei uden indre Harme, fundet os i at levere Levnetsmidler til Fienden, og at see dem, trods General Wrangels noble Proclamation, røve vore Heste, og krænke flere Privates Eiendomsret. Den stadige Tanke at Straffen ei vilde være fjern, har opholdt vort Mod, og som ægte danske Mænd ere vi rede til at lide end meere, naar blot Seier og en ærefuld Fred maa krone Værket. Danmark indtil Eideren og fuldkommen Skadeserstatning af Fienden. Dette er det eneste, som kan tilfredsstille os. Veile den 25de Mai 1848.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
J en allerunderdanigst Beretning til Hs. Maj. Kongen fra Ministeren Orla Lehmann siger han, i de østlige Districter, der alt nu ere occuperede af Fienden, eller nærmest udsat for at blive det, har jeg formaaet Folket til at afvæbne sig og bringe alle Vaaben i fuldkommen Sikkerhed. Derimod har jeg paa Vestkysten og Nord for Liimfjorden, hvorhen en virkelig Occupation enten slet ikke, eller i alt Fald kun seent vil naae, ikke fundet Betænkelighed ved at lade den frivilligt dannede Folkebevæbning vedblive, og det ikke blot til Betryggelse mod Røverier eller altfor dumdristige Streifetog, men ogsaa med det Haab, at de Forsvarskræfter, der isolerede ere utilstrækkelige til en virkelig Modstand, dog ved Siden af vor atter paa Kamppladsen optrædende Hær, efter Deres Majestæts eget Opraab, endnu i denne Krig, ville kunne gjøre Landet væsentlig Tjeneste." Ministerens Skrivelse til samtlige Amtmænd i Jylland, af 25de Mai siger han, i det han taler om General Wrangels sidste Proclamation: "Den samme Fiende, som 18 Dage tidligere vovede at sige Jyderne, at han ikke kom i fiendtlig Hensigt, og som lovede at beskytte deres Eiendom ved Hjælp af det ædle tydske Krigsfolk, han tilbød som et Slags nye Halvbrødre, har nu kastet Masken. Han fordrer ikke blot en formelig Skat men en Skat af en saa ublu Størrelse, at dens Tilveiebringelse ville være en fuldkommen Udsugelse af Jylland, eller rettere sagt en saa aabenbar Umulighed, at det kun er et daarligt Paaskud for den ligefrem udtalte Hensigt, at røve og plyndre Jyderne ville ligesaalidt lade sig skræmme ved hans Trudsler, som besnære ved hans List. Jeg har selv paalagt Embedsmændene, saalænge Fienden indskænker sine Fordringer til paa hvad der paa nogen Maade kunde betragtes som lovlige Krigs ydelser, at lette Befolkningen Trykket ved at bjælpe til en lempelig Fordeling. Skulde de række Haanden til at inddrive formelig Skat, da ville de derved kun gjøre Folket en daarlig Tieneste
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Jfølge Privatorer fra Als havde Man der Natten mellem 15de og 16de De været forberedet paa, at Tydskerne ville forsøge er Landgang paa Øen. Chefen, Oberst Hansen, var bleven underrettet derom af en slesvigsk Speider, og Alt var paa rede Haand til paa den kraftigste Maade at modtage og afvise Fjenden. Men mod Forventning udeblev han, Jfølge forskjellige Speideres Udsaan skal Aarsagen hertil have været den, at de tydske Tropper havde vægret sig paa det Bestemteste ved at gaae over, idet de paastode, at det Hele var lagt an paa at hugge og skyde dem ned, paa det at Man kunde blive qvit for dem. De havde desuden indseet, at Sagerne forholdt sig ganske anden ledes end som der var bleven dem forestillet. Jstedetfor at møde Venskab og Enthusiasme i Slesvig havde de truffet paa Kulde og et kun slet undertrykt Fjendskab hos Befolkningen, der kun syntes at lie paa en gunstig Leilighed til at bryde løs og hugge dem ne for Fode, kort sagt, de vare allerede lede og kjede af en lerig, hvis Uretfærdighed de nu begynde at indsee J Øresundsposten berettes fra Stockholm angaaende de formodede engelske Subsidier: "Søndagen den 30te April kom en Hr. Tottie som Coureer fra London, hans Ærinde var af saa stor Vigtighed, at han Ankomst signaliseredes ved Telegraphen. Statsraade var saaledes samlet ved hans Ankomst. Coureren ska have medført Løfte og betydelige Subsidier, i Tilfæld at den svenske Armee hurtig kom de tapre Danske til Understøttelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Følgende kongl. Proclamation meddeles i Ne 130 af Berg. Td. Trofaste Jyder,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Da Riget for 40 Aar siden blev voldeligen over faldet, maatte Sielland lide alle Krigens Rædsler, Dennegang er det Eder, som Fjenden truer med Plyndring og Ødelæggelse. For at sønderrive det hellige Baand, der knytter os til vore slesvigske Brødre, have oprøriske Landsforrædere hidkaldt en overmodeg Skare af fjendtlig Tropper. For at forsvare os mod det uretfærdige Angreb, vi ikke kunde afvende, have vi tillands og tilvands kun benyttet de Midler, som ubestridt Folkeret hjemler som retmæssig Krigsbrug. Blokade af kjendlige Havne og Opbringelse af fjendtlige Skibe have vi anvendt med det Maadehold, der svarede til ver Længsel efter svarlig Fred. Det er derfor et daarligt Paaskud, naar Fjenden, ber søger en Hjemmel for at brandskatte Eder. Holsteen og Slesvig overfaldt han under det falske Foregivende, at det skeete i den retmæssige Herres Navn Til Eder kom han med Løfte og Sikkerhed for Person og Eiendom. Nu see J, hvorledes han holder sig Ord. Trofaste Jyder, Eders Konges Hjerte bløder ved at see, hvor haardt J ere betrængte. Men værer standhaftige i Nødens Stund. Endnu findes der Troskab mod givne Løfter og ridderlig Høimodighed der, hvor Magten er til at opretholde Folkerettens og Lovlighedens Herredomme. Ædle, deeltagende Naboer ruste sig til kraftiBistand, som snart vil staae ved vor Side. Og snart vil vor egen appre Hær være istand til med Nytte at optræde paa Kamppladsen. Da kommer Frelsens Stund, den længselsfuld paakaldte, der skal udfrie Eder af Fjendevold. De kommer Opreisningens Stund, der skal lage de Saar, in retløs Fiende har tilføiet Eder. Stole paa Eders Konge, som aldrig skal forlade Eder, Men stoler fremfor Alt paa Gud og vor retfærdige Sag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Christiansborg Slot, den 24de Mai 1848. Frederik s.A. W. Moltke. at ville tilstaae Fienden nogetsomhelst af de Contributioner han ville udskrive af Amtet; derimod var man forberedt til at nøde Kjenden, naar han i saa Henseende skulde gjøre en Bevagelse, og til den Ende ruster bele Amtet sig. Denne energiske Beslutning havde man allerede meddeelt Regjeringen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
- Snedsted og Nørhaae Sognekald i Aalb. Stifter ledigt fra 1ste Pai, men regnes som opslaaet fra 17de f. M. Efter Forslag af Amtmanden over Thisted, Amt og flere af Egnens Beboere, der dertil allerede havde truffet forberedende Foranstaltninger, er det paatænkt, at der skulde oprettes en høiere Bondeskole, i Snedsted, hvor nu Seminariet ligger. J denne Anledning forbeholdes det, at det i Kaldsbrevet for den Sognepræst, der udnævnes, gjøres ham til Pligt at afgive Jord til en saadan høiere Bondestole, og navnlig den indhegnede Seminarieplantage og Have ved Snedsted Præstegaard; ligesom og at han hvis en saaden Skole kommer i Stand, bør have Tilsyn med den og tage en passende Deel i Underviisningen. Stiftan mand herre, Graab vendte i Mandags tilbage fra Colding til Aarhuus. Ogsaa Stiftamtmanden over Ribe Stift, Grev Sponneck, er det bleven tilladt at vende tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
"Magdeburger Zeit." skriver fra Berlin. Hr. Børsig, Eieren af et stort Maskinværksted, vil sandsynligviis see sig nødsaget til i Løbet af 4 Uger at lukke sin Fabrik, Grynden til denne ulykkelige Udsigt liggenikke i Mangelen paa pecuniaire Midler, men i den Omstændighed, at tre Ladninger uforarbeidet Jern og Tir fra Sverrig samt Kul fra Engelland ere udeblevne for ham paa Grund af den danske Blokade. Derved alene bliver 950 Arbeidere brødløse. - Dette er intet enestaaende Faktum, Udnavnelser. Es Maj. har allerr, udnævnt: Conferentsraad J. O Hansen, R. af D. og Dom, samt Departementssecretair Auditeur C. Weis til Departementschefer under Ministeriel for Kirke- og Underviisningsvæsenet; Cand. theol. H. Arne son til Sognepræst for Stadestad Sognekald under Sneefridsnæs Syssel paa Jsland; Sportelkasserer og Copiist under Rentekammeret, F. C. Christensen, til Amtsfoged i Nateborg. Under 17de Mai er Copiist i Kjøbenhavns Raadstues 3die Secreteriat J. V. F. Thomsen allernaadigst udnævnt til berefter at være Fuldmægtig i bemeldte Secretariats Regholderi, og Copiist i Justitscontoiret under Kjøenhavns Criminal- og Politiret A. P. Olsen til Fuldmægtig i bemeldte Justitscontoir. - Under f. D. er Fuldmægtig i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, Auditeur C. O. Malling, allerne udnævnt til Garnisonsauditeur paa Fæstningen Christianse. - Under f. D. ere Cancellisterne under Marine ministeriet Krigsassor C. W. Wellmann, Krigscancellisecretair F. L. Rist, og C. F. Anker allern, udnævnte til Fuldmægtige under Ministeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndg. den 27de Mai: "De fire Søstre" Jacob Simonsen fra Arendal med Trælast. "Lykkens Prøve, P. Petersen fra Christiansand med Salt. Christine Marie, C. Jacobsen fra London med dito. Den gode Hensigt, J Willumsen fra Mandal med Trælast. Freyal Amund Olsen, fra Grimstad med dito. Den flyvende Fisk, A. C. Drasbelfra Mandal med dito. Ane Marie, N. Poulsen fra dito med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Udg. den 27de: "Den flyvende Engel, L. C. Thomsen, til Mandal med Korn. "Foreningen" K. C. Krogh til Christiansand med dito. "De fire Søstre" Jacob Simonsen til Lillesand med dito. Den 28de: "Friede" M. Mortensen til England med dito. Den gode Hensigt, Willumsen til Norge med dito. Den styvende Fisk, AC. Drasbek til Mandal med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Avertissements. Justitsministeriet har under 23de dennes tilskrevet Amtet saaledes: Da det ifølge Meddelelse fra Krigsministeriet under den forhaandenværende Krigstilstand er af Vigtighed, at der til Forebyggelse af, at fjendtlige Emissairer skulle bevæge sig i Landet, holdes paa gent Øie med omreisende Personer, skulde jeg tjenstligst have Hr. Kammerherren anmodet om at paalægge Politimestrene i Deres Amt at have nøie Tilsyn med de i eller gjennem deres Jurisdictioner reisende Personer, og i denne Henseende navnlig at lade aftræde alle ubekiendte Reisende, der ankomme til Færgestederne, ikke blot Oplysning om deres Navn og Stilling og om Hensigten med deres Reise m.v., men ogsaa saadanne Legitimationer til Bekræftelse af Rigtigheden af deres Udsagn, der efter Omstændighederne maatte ansees tilstrækkelige betryggende. Saafremt noget Mistænkeligt maatte forekomne med Hensyn til saadanne Personer, og fornemmelig dersom Nogen maatte befindes oftere at reise frem og tilbage uden at kunne paa en aldeles betryggende Maade legitimere Lovligheden af sit Ærinde, da maatte der ufortøvet oplages Forhør over dem, samt efter dettes Udfald, træffes de efter Omstændighederne fornødne Foranstaltninger og derom strax gjøres Jndberetning til Hr. Kammerherren og i fornødent Fald til mig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
J Forbindelse hermed skulde jeg tjenstligst anmode Hr. Kammerherren om ved Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender og paa anden hensigtsmæssig Maade at bringe Jndholdet af nærværende Circulaire til almindelig Kundskab, og i Forbindelse dermed advare Enhver og ikke at begive sig paa Reise fra et Sted i Landet til et andet, hvor han ikke maatte være kjendt, uden at være forsynet med saadanne Legitimationer, der efter Omstændighederne maatte ansees tilstrækkelige, saasom Bestalling, Borgerskabsbrev, eller Attest fra bekiendte og paalidelige Mænd angaaende den Reisendes Stilling og Bestemmelsen for hans Reise m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Thisted Amthuus, den 29de Mai 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Da jeg ifølge Krigsministerens Rescript af 18de April d. A. er ansat som commanderende General i Nørre-Jylland, men ifølge Ordre, i nogen Tid har været fraværende, har jeg atter under Dags Dato overtaget Commandoet som commanderende General; hvilket herved bekjendtgjøres for alle Over- og Under Øvrigheder og samtlige Embedsmænd i Nørre-Jylland. p. t. Aarhuus, den 26de Mai 1848. F. Moltke, Generalmajor og commanderende General i Nørre-Jylland,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
At det Heste- og Qvægmarked, der i Almanakken for indeværende Aar er ansat til Afholdelse her i Byen den 8de Juni, efter kongelig Resolution afholdes den 6te Juni, bringes herved til offentlig Kundskab. Nyekiøbing den 24de Mai 1848. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
At jeg efter den 31te dennes ikke modtager Lybske Skillinger i Betaling til anden Værdie, end den som af Handelsforeningen her er vedtaget, finder jeg mig foranlediget herved at bekjendtgjøre. Thisted, den 29de Mai 1848. F. C. Bendirsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
At undertegnede fra næstkommende Torsdag den 1ste Juni fortsætter min hidtil førte Boutikhandel i forrige Kjøbmand L. Holsts Gaard paa Hjørnet af Vestergade og Gyden lige for Amts gaarden, hvortil jeg nu flytter, dette tillader jeg mig at bekjendtgjøre saavel for mine ærede Kunder, som og forhvem Anden som maatte ville forunde mig Afsætning af mine Handelsartikler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Reel og billig Behandling skal være mit Formaal. Thisted, den 30te Mai 1848. J. C. Lyhne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Aftenunderholdning. Paa Torsdag Aften giver Undertegnede en Aftenunderholdning bestaaende af følgende Dandse. La Gitana, Chineserdands, Gammel og Ung. La Cracovienne, Pas des Guirlandes, Soldat og Matros (ny) La Lithuanienne (ny). og til Slutning, nogle Tableauer vivant med Assistance af Hr. Kroll. P. Bloch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
At Undertegnede er flyttet fra Snedker O. Schou til mit eget Sted paa Østergade ved Siden af Kjøbmand Nordentofts Gaard undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og de som fremtidig ville forunde mig deres Søgning, ligesom og at min Kone, forhenværende Jomfrue H. Holst, vedbliver at fortsætte sin hidtil førte Modehandel. Thisted den 23de Mai 1848. J. C. Sund, Guld- og Sølvarbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Paa Store Restrup pr. Aalborg er endnu at erholde Græsning i Sommer for 100 a 200 Stude. A. W. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Gode Ege= og Bøge Hjulsfeld, Træsko i alle Størrelser, fine Væverrør af Sukkerskal, godt tør Hamp Reeb, spundet paa indelukket Bane i Hjørring, faaes tilkjøbs hos Johannes Dolleriis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Christiania=Anchiovis, sælges i Dunkeviis meget billig af J. Chr. Bang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-30
Den Seminarist, der i Aalborg Avis Nr. 108 søger en Huuslærerplads under Mrkt. P. N. eller P. N., ville behage snarest muligt at henvende sig til Redacteuren af Thisted Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Thisted, Nr. 63. Aar 1843. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 1ste Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Udlandet. Man har nu en officiel Bekjendtgjørelse om Keiserens Flugt, fra Wien, der lyder saaledes: "Ved troværdige Personers Mægling har Hans Keiserlig Majestæt mundtlig givet mig i Commission at til kjendegive hans troe Bøhmere følgende: "Dybt bedrøvet over de sidste Tildragelser i Wien, har Hs. Majestæt fundet det bedst, at bortfjerne sig for nogen Tid derfra. Valget at begive sig til sit troe Folk, dar bevæget Hs. Majestæt, saavelsom for hans Sundhedstilstand, til at begive sig til Tyrol. Hs. Majestæt stoler ellers paa de troe Bøhmere, naar det skulle gjælde at opretholde Throners Rettighder, og Anvendelse af Forfatningen, hvor de over ordentlige Forhold skulle forlange det." J Prag var den 20de Mai valgt en Deputation, om bestaa af 32 Deputerede af alle Stænder, der skulle ile efter Keiseren for at bevæge ham til at begive sig til hans troe Bøhmere i Prag. Tilstanden i de østerrigske Monarkie er for øvrigt slet, og Wien er især Culminationspunktet for en oprørsk og anarkisk Aand, som vel holdes i Tøile undertiden, men af og til bryder ud i fuld Flamme og truer alt Bestaaende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Fra London skrives under 19de Mai, at det tidligere radicale Partie og Chartisterne søge nu for Alvor at sætte deres Planer igiennem, og det et Middellassen og Arbeidsklassen, som have forene sig til dette Øiemeed. Regjeringen har ved de Precesser, der vare anlagte mod Repealerne i Dublin ikke været heldig. Saavel Processen mod Hr. OBrien, fem mod Hr. Meagher er forbleven afgjort, da Jurien ikke kunne blive enig som Dommen, og maatte derfor afskediges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J Berlin, er det endnu Prindsen af Preusens Tilbagekomst, der sysselsætter det radicale Partie, det er Tegn paa en svag Regjering, naar den maa anvende Jnsinuationer og Overtalelser for at virke paa Massen af Nationen, for at den skal forblive rolig, allene fordi at Kongen ønsker sin egen Søn tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Man seer af de tydske Blade, at den 18de Mai blev den tydske Nationalforsamling aabnet i Paulskirken i Frankfurth, den bestod af 307 Deputerede, hvoraf Majoriteten valgte Minister Gagerne til Præsident. De tvende første Forsamlinger løb ikke af uden Uorden, Hyssen og Latter. En Afsending fra Lippe Detwold talte vidt og bredt om Tysklands Eenhed og Styrke. Da man tilraadte ham; til Sagen!" forlod han under stor Latter Taler Tribunen. Det Vigtigste der forefaldt i Forsamlingen, var et Andragende fra den Deputerede Leuer, hvori der paastaaes, at for Tiden skulle det tysk Folk have Ret til at give Riget en ny Skikkelse, og Rigsforsamlingen skulle være det eneste og sande Organ, hvorved Folket udtaler sin Villie, og enhver Embedsmand af den politi eller retslige Magt, der fordrer Ansvar af en Deputeret for hans Taler eller Handlinger i denne Egenskab, skal være skyldig i Høiforræderi, den vil udkaare en af de tyske Fyrster til Keiser, men enhver Fyrste, der er selvkjær nok til at foretrække sine personlige Jnteresser for hele Fædrelandets Ære og Vel, har gjort sig uværdig til sin fyrstelige Hæderspost. Kort, det er Forslag der ikke kan bestaae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Fra Ostindien og Amerika er intet Nyt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Den store Nationalest i Paris er overstaaet uden mindste Urolighed. J Nationalforsamlingen venter man alvorlige Debatter angaaende den polske Sag, samt at General Ondinot faaer Ordre til at rykke ind i Sardinien. Fra Paris haves iøvrigt intet Nyt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J Aberdeen, i Skotland, skulle Sympathierne for Danmark være overordentlige. Dette forsikkres, af en derfra til Hamborg ankommen Reisende, som endog paastod, at man tænkte paa at sende os derfra Byen 3 armerede Dampskibe tillaans i Krigsti(Aftbl.) den.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Jndenlandsk. Efter en Løbeseddel fra Kolding Postcontoir af 28de Mai skal 200 Md. af vore Tropper have besat Kolding og den fiendtlige Bagtrop have forladt Christiansfeldt samme Dags Eftermiddag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
J Løverdags Eftermiddag agtede Hs. Maj. Kongen sig til Frederiksborg Slot. Reisen til Skaane synes altsaa opgivet, ifald den ellers nogensinde har været bestemt. - Den 29de Mai ventedes den russiske Storfyrste Constantin til Kjøbenhavn, og samtidig med ham ogsaa Kong Oscars anden Søn, Prinds Gustaf. Storfyrsten, der ledsages af General-Gouverneuren i Finland, Fyrst Menschiloff, ankom den 22de om Aftenen til Stockholm ledsaget af 3 Krigskide. "De unge Fyrsters Ankomst under de nærværende Forhold - siger Bladet Fædrelandet, er en Demonstration til vor Fordeel af de Magter, de repræsentere. Den Stemning, hvormed det danske Folk vil see dem i sin Midte, vil naturligviis svare hertil."(Kongen af Sverrig vil residere en Tid i Malmø. Prinds Oscar gaaer med Floden (13 Krigsskibe) til Danmark, Selv Enkedronningen kommer til Skaane. "Kommer ikke en hastig Fred paa skrives der saa staae først i Juni 20,000 Mand Svenske og Norske paa Fyen eller Jylland, som nu Planen kræver det.")
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Foruden de 2de til Aarhuus ankomne norske Krigskibe ankom den 27de Mai ogsaa 2de Do. til Kjøbenhavn. Jfølge Aalborg Aviis er 5000 Mand norske Søtropper udskrevne og den hele norske Flaade udrustet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Fra Engeland haves denne Gang den ikke uvigtige Efterretning, at der for Tiden samles i Canalen, en engelsk Flaade, bestaaende af 7 Linieskibe og flere mindre Krigskibe. Dens Bestemmelse er rigtignok endnu ikke bekjendt, men den kan jo ligesaagodt være Øresund som ethvert andet Punkt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Det synes at bekræfte sig, at Keiseren af Rusland i sin sidste Note til det preussiske Cabinet ingenlunde skal have udtalt sig gunstig om de af Preussen, i Tydsklands Navn opstillede Fordringer, og eventuel have truet med en lignende Defensiv-Cooporation, som den svenske norske. Der paastaaes endogsaa at Rus lang skal have erklæret, at hvis Preusserne ikke strax rømmede det danske Gebet vilde 200,000 Md. Russere marschere ind i Preussen og en med Landings tropper forsynet Flaade blive sendt til Kiel. Svaret, paa denne Note skal den 20de Mai være afsendt fra Berlin til Petersborg, og lyde meere eftergivende end man under andre Omstændigheder fra tydsk Side havde (Hmb. Børsh.) ventet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Hertugen af Augustenborg er ankommen til Hamburg og vil opslaae sin Sommerresidents i Nienstadten. - Det hamborgske Frikorps har faaet Ordre at marschere til Kiel. - Den hamborgske Pøbel har forsøgt paa at ødelægge det scandinaviske Selskabs Lorale, men blev forbindret der af en Militaircommando. - Af det hamborgske Forbunds-Contingent afmarscherede den 23de Mai 3 Comp. Jnfanteri og 120 Mand Cavalleri til Rendsborg. - Den saakaldte provisoriske Regjering har hævet den paa danske Skibe lagte Embargo. - Det til Rensborg ankomne lübeckske Forbunds-Contingent bestaar af 330 Mand Jnfanteri. - Storhertugen af Mecklenburg er ankommen, til Tuppel for at besigtige sine Tropper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-01
Rygterne om at Kiel med det Første vil faae et Besøg af 9000 Mand danske Tropper formere sig bestandig. Maaskee ville Danskerne - siger Börsen balle - her afhente de 2 Millioner Species, som General Wrangel affordrede Jyderne. Fregatten "Galathea, er efter nogle Dages Fraværelse atter ankommen til Frederiksort.