JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
I denne Henseende fortjener et Svar af Prof. Steffens at anføres, som blev givet en storpralende Normand, der paa god norsk Maneer skildrede den forrige Regjerings Despotii ger det virkeligen sandt, at J bleve saa slet behandlede, maae I have været værre end Fæ at J taalte det!" - Endog det fælles Modersmaal søgte man at forvandske, for at det skulde blive uforstaaeligt for de danske, en Bornerethed, som næsten er utrolig, naar man tager Hensyn til de Fordele, det medfører, at tvende, hver for sig ei talrige Nationer ved fælles Sprog tillige blive deelagtige i hinandens Literatur, ligesom det hele Samqvem paa mange Maader der ved lettes. Jøvrigt er det en Ære for de Danske, at dette Parti just var det samme, som det, der ved Raahed og Uvidenhed var det meest jønefaldende, og at Antidanskhed saaledes næsten altid faldt sammen med Barbarisme. Ligeledes være det sagt til Ære for os, at, medens den danske Regjerine og den danske Nationalitet frækt befudledes af vore forrige Brødre, vilde vi dog ikke ophøre at betragte dem som en Broderfolk, - som et Folk, med hvem vi have saa meget tilfælles, og til hvem vi saavel ved Erindringer som Forhaabninger føle os fastknyttede. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Blandede Efterretninger. J Wien gjør en Criminelsag, som for Dieblikket svæver for Retten, ifølge sin rædsomme Natur, megen Opsigt. En Mand af de lavere Classer i en af Forstæderne har, for meer end et Aar siden, paa offentlig Gade, bemægtiget sig 2 smaa Børn i en meget spæd Alder, baaret dem hjem, og der hemmelig gjemt dem, som andet stiaalet Gods. J Mangel af ordentlig Erhverv eller snarere af Mangel paa Lyst dertil, havde han grundet Udsigter til sin Underholdning i Fremtiden, paa den Slags Opdragelse, han agtede at give disse 2 uskyldige Skabninger, en Dreng og en Pige. Han havde nemlig til Hensigt at danne dem til en Art vilde Mennesker og virkelig begyndt paa at udføre denne Plan. Han holdt dem indespærrede i et eget lidet Kammer, vogtede dem omhyggeligen for enhver Berøring med andre Mennesker, talte aldrig til dem, men bibragte dem kun saadanne Lyd, som man, efter Reisebeskrivelser kjender dem hos vilde Mennesker, og gav dem kun raat Kjød, lidt Frugt og Brød at spise. Tilfældet har imidlertid ført til Opdagelsen af denne planmæssige umenneskelige Handlemaade, og Forbryderen er nu draget til Ansvar for en Forbrydelse, som neppe er statueret i nogensomhelst Lovbog.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
J Spanien og Portugal, siger en tysk Avis, seer det broget ud. De ligne tilsammen en Potte, fyldt med Muus, som æde hinanden op indbyrdes, indtil omsider den sidste kryber ud i Skikkelse af en - Munk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Kjøbenhavn, den 19de Novbr. Vi have den Fornøielse herved at underrette Læseren om, at Prof. Clausens Foredrag over Reformationen nu ere udkomne, under Titel: Populaire Foredrag over Reformationen, holdte, som Jndledning til den danske evangeliske Kirkes tredie Jubilæum, i den reformeerte Kirke i Kbhvn, Skriftet er tilføiet: "Forfatterens Tale paa Jubelfestens anden Dag i Universitetets Festsal." Forf. har tilegnet Skriftet til de høitærede Presbyterier for den tysk- og den franskereformeerte Menighed i Kbhvn.", som, da Forf. henvendte sig til dem med Anmodning om at turde benytte den reformeerre Kirkes Locale til de ommeldte Foredrag over Reformationen, svarede, at de med saameget større Beredvillighed opfyldte det yttrede Ønske, som de i samme fandt et Beviis paa de evangebliske Grundsætninger, med hvilke Reformationens Jndførelse i Danmark vilde blive høitideligholdt i det nittende Aarhundrede. Dette Svar, tilføier Forf., kom ikke alene min Anmodning, men ogsaa min Stemning sympathiserende imøde, og det har ikke lidet forhøiet mig Værdien af hine forfestlige Timer, at den evangelisk lutherske Theolog skulde her føre Ordet og Reformationen, omgiven af de reformeerte Menigheders Repræsentanter, og der ligger mig Jntet nærmere, end, ved at hellige dem dette Skrift, at bevare Erindringen om en aandelig Forening, som ikke trænger til nogen Lovgivnings Sanction." - Vi ere overbeviste om, at ligesom dette indholdsrige Skrift vil være en kjærkommen Gave for de Mange, der have bivaanet hine Foredrag, saaledes vil det med end større Begjærlighed modtages af de mange flere, som ikke have havt Leilighed til at høre samme. (Kbhvnspst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
J en Alder af kun 49 Aar hensov i Løverdags efter flere Lidelser Stabscapitain ved Kronens Regiment M. C. v. Arnholtz. Vort Samfund beklager i hans tidlige Bortgang Tabet. af en Mand, som med fortrinlige Aandsgaver forenede et hurtigt og sundt Omdømme og en utrættelig Arbeidsomhed. Prokvet af Livets mangehaande Tilskikkelser forlod ham ingensinde en sjelden Aandsnærværelse, og, indtil Sygdommen kastede ham paa Dødsleiet, fortsatte han, selv under legemlige Smerter, sin fleersidige Virksomhed. Som tidligere Student - han blev Officeer den 1ste Marts 1808 - vare videnskabelige Sysler, ham dobbelt kjære, og ligesom der, foruden adskillige Leiligheds digte, udkom i Aaret 1831 fra hans Haand, Gustav AdolphøDeeltagelse i Trediveaarskrigen, saaledes er først ganske nylig anmeldt hans Kronborg Slots og Fæstnings Historier, den vi maaske snart kunde have seet efterfulgt af en Beskrivelse over Helsingør fra ældre Tider, hvortil den Afdøde i sit sidste Leveaar havde samlet flere Materialier. - Til denne beundringsværdige Sjælskraft kom endvidere en Humanitet og Hjertelighed, der skaffede ham i samme Grad Manges Venskab og Agtelse, som hans Hedengang nu vækker Sorg og Deeltagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
(J Anledning af ovenstaaende Dødsfald er Premier=Lieuten. A.v. Lassen udnævnt til Stabscapitain med den ham forbeholdte Anciennetet fra 10de August 1828.) (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
J Angivelsen af de Doctorer, som bleve crerede ved sidste Fest, findes følgende tvende Feil: at Professor Wedel Simonsen, som er bleven Doctor i Philosophien honoris cansa, var glemt, og at Stiftamtmand, Grev Ahlefeldt var anført som Doctor hönorarius, da han har skrevet og ladet trykke en Dissertation, og kun har været fritagen for det mundtlige Forsvar, ligesom Prof. Thorup i Ribe. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Blandede Efterretninger. Hos Hr. Gilbert v. Smissen i Altona sælges for 1 Rbd. en Lutherbuchtein, indeholdende Efterretninger omReformatorens Afkom, og hvoraf Jndtægten er bestemt at anvendes til Opdragelse og Forsørgelse af flere i lige Linie fra den store Reformator nedstammende Børn. Deres Fader, Joseph Carl Luther, født i Erfurt den 11te Novbr. 1792, var vendt tilbage til den romerskecatolske Kirkes Skjød, og levede i Bøhmen med sin Familie i den bittreste Armod. Hr. Rheinthaler, den menneskekjærlige Forstander for den til Luthers Æresminde indenfor det gamle August nerklosters Mure i Erfurt oprettede Martinsstiftelse, fandt denne Familie med Børnene sammenpakket i en tilroget Stue, ligesom i en Rede, og op og i Ma 1830 den ældste Søn Anthon Luther, født i Jan. 1821. i Martinsstiftelsen, hvor han forrige Paaske blev confirmeret i den evangeliske Tro, men da han aldeles ingen Evner har til videnskabelig Dannelse, men derimod er sjelden næm paa Hænderne, saa lærer han nu Snedkerhaandværket, og det med megen Lyst. Jmidlertid vare efter Faderens Død, der indtraf den 28de Octbr. 1834, paa Moderens Forbøn, hvem hiin havde efterladt i største Nød, ogsaa Anthons 4 Sødskende, Tvillingerne Maria og Anna, født 1819, Johannes Luther, født 1826, og Therese, fød 1831, blevne optagne i Martinsstiftelsen. Begge de ældste Pigeborn vare saa forsømte, at de neppe kunde læse og aldeles ikke skrive; de opdrages nu til den tjenende Stand, Den yngre Broder Johannes viser derimod mere Anlæg og vil vel kunne bringes til at studere. Som en interessant Omstændighed anføres endnu den Liighed, disse i niende Leed fra Luther nedstammende Børn skulle hav med dennes Portrait af Exanac, saa at især Anthons Ansigt i saa Henseende er blevet beundret som en paafaldende Mærkværdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
J Ribe Avis føres i denne Tid en Pennefeide imellem tvende Præster, Dhrr. Koch i Wodder og Has i Medolden, om de i den senere Tid jævnlig omhandlede Æmner: uindskrænket Religionsfrihed, udtrædelse af Statskirken, og Sognebaandets Løsning. Hr. Has mener: at den kirkelige Tilstand i Danmark er sørgelig, og det nu Bestaalende nyderst daarligt og faldefærdigte. Dette er haarde Udtryk, især paa en Tid, da vi saa varmt takke for den skirkelige Forbedring, vi i 300 Aar have nydt!
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Det Hs. Majestæt Kongen tilsendte Frø af den store Kæmpekaal fra Ny-Zeeland, har Allerhøistsamme tilstillet Landhuusholdnings=Selskabet, for at dermed kunne anstilles Forsøg. Da Pakken først kom hertil langt hen i October, har man anseet det unyttigt at saae Frøene i dette Efter haar, men besluttet at saae Halvdelen til næste Foraar, Halvdelen til næste Efteraar. Den første Halvdeel er uddeelt mellem følgende Herrer: Assistent Feilberg, Slotsgartner Petersen ved Rosenborghave, Generalconsul Tutein, Botanisk Gartner Mørch, Garner Petersen paa Gisselfeldt, Gartner Beck i Aalborg, Propr. Hofmann til Hofmannsgave, 8 Frø til hver, ialt 56.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Paa Reformationsfestens anden Dag blev en i Stege paa Møen oprettet Realskole høitidelig indviet ved en saare skjøn Tale af H. H. Hr. Provst Smith, R. af D. - Til Dagens Skyggesider hører, at en Bonde i Frynderup for nogle Uger siden skjød sig, som man paastaaer, i et Anfald af delirium tremens, og at tvende Personer, forklædte som Fruentimmer, kom ind i en Bondegaard, hvor Konen var ene hjemme, og borttoge 1000 Rbd. (Loll. Falst. Avis.)J Nr. 90 af Hr. Overkrigscommissair Øst's Materifalier til et dansk, biographiskeliterarisk Lexikons findes følgende Udtog af et Skrift, som denne Tidendes Redacteur endnu ikke har modtaget: "Director for Sorø Academt, Hr. Dr. Estrup, Etatsr. R. af D. o. s. v., har til Randers lærde Skole skjænket en Obligation paa 600 Rbd. der med Renter skal voxe til 750 Rbd.) Dette LegatsBestemmelse er fastsat ved en kgl. confirmeret Fundats af 24de Mai 1834, indført i Rector Flemmers historiske Efterretninger og Randers lærde Skolet, andet Hæfte, 1834, S. 68-60. 3 4 sørger for Vedligeholdelsen af Hædersmindet over Stifterens Fader. 37 bestemmer: "Da Giveren ved at stifte dette Legat til Randers lærde Skole, hvorfra han selv er dimitteret, har ønsket, at hans Families Navn maa blive i god Erindring ved en Skole, hvis Rector hans afdøde Fader, Magister Peder Estrup var i femten for ham og Skolen lykkelige Aar, skal Legattet bestandigt kaldes og benævnes det Estrupske Legat." (Berl. Av.)J Justitssagen mod Præste=Enken Md. Østrup er Proc. Hansen beskikket til Actor og Proc. Alsing til Defensor. Ved den over Stamhuset Erholm og Søndergaarde i Fyen afholdte Forpagtnings=Auction den 9de D., blev Hr. Propr. Wied fra Baadesgaard i Logand Høistbydende, med 350 Rbd. aarlig Afgift, hvilket Bud er approberet. Den 19de Novbr. afbrændte 3 Gaard ved en Jldebrand i Gjedding By, halvanden Miil fra Aarhuus. Jlden formodedes opkommen ved, at man i den Gaard, hvori den udbrød, havde skaget Hør ved en tændt Lygte.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Copulerede i Kbhvn: Ritmester ved slesv. Curasseer Reg., Hr. Kammerjunker v. Thienen og Jfr. Kuhl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Reisende. m. Daqv. f. Aalb. d. 20de. Til Aarh.; Jfr. Fabricius og Torm; Krigsr. Møller. T. Rand.: Hr. Schmidt, Forvalter Zimmermann, Jfr. Meyer. - M. samme tilbage d. 21de. F. Hors.: Jfr. Henningsen. F. Aarh.: Cand. pharm. Eller mann. F. Rand. Komd. Preuss, Proprietair Larsen. F. Hobro: Kobbersmedsvend Hvilsom.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Bekjendtgjørelser. Den 22de i denne haaned, strax efter Midtilnat, berovede Boden er vores inderlig elskede Datter, Susanne, Charlotte, Amalia I Aar og 2 Maaneder gammel, som herved sörgeligst bekjendtgjöres for deeltagende Slægt og Venner. Aalborg, den 23de November 1836. Den kjære Afdødes sörgende Forældre C. B. Griner, C. F. Gruner, föd Hornsyld. Oberst og Bataillons-Commandeur,
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
De bekjendte, smukke Astrakan til Kraver, a. ere nu igjen arriverede og faaes tilligemed alle andre til min Profession henhørende Artikler til saa billige Priser, som Nutidens Conjuncturer kunne tillade. C. W. Hermann, Bundtmager. NB. Vildtskind kjøbes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Christiania Ansioser, gode, kryderede, faaes i hele Dunke og mindre Dele hos Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
At mit Ølbryggeri igjen er bleven forsynet med klart, vel afproppet Hvidt Øl, til 4, 6 og 8 s. Flasken; Øl i potteviis, til 11, 2 og 3 s., kan jeg ikke undlade at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder. Kjøbenhavnsk 80 Korndrændeviin af en udmærket Godhed kan ligeledes bekommes hos Undertegnede for 22 s. Potten. Niels Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Gaarden Nr. 601, beliggende paa Nørregade, med indbringende Fragthave, og for en honnet Familie indrettet særdeles beqvem, kan strax eller til førstkommende Flytte tid, paa flere Aar, erholdes i Leie. Reflecterende behage at henvende dem til Bødkermester J. F. Kohsel, boende i Kattesundsgaden, Nr. 174.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Sulsted Præstegaard i Vensyssel er at erholde i Forpagtning til 1ste Mai 1837. Man henvender sig derom til Sognepræsten. Citroner, 4 a 5 s. Stykket, fiint lollandsk Hvedemeel, 6 Mark 4 s. Lispundet, smukt lyst Pudersukker, udmærket gode Svedsker, gode Koge=Ærter, særdeles gode Huusholdnings=Oste, 6 s. Pundet, Ansioser i dunke= og stykviis, bedste kjøbenhavnsk graders Brændeviin, 22 sk. potte- og 19 s. i tøndeviis, udmærket fiin brasil. Caffe, fiin haard Melis, lys Candis, smukke Form= og Spedlys, de første 19 Mark og de sidste 18 Mark 8 s. i lispundviis, Bomulds= og Linned=Lysegarn, fine og simple Røgtobakker, gode Eigarrer, fiin Lampe=Olie, samt alle Slag, Colonial=, Speceri=, Maler= og Farve=Varer faaes billig og i bedste Varer hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
En bruun, tjernet Hest er i Mandags Aftes bortløbet fra Seilstod. For dens Optagelse loves en Douceur, naar den afleveres hos Eieren. Christen Mortensen i Gudum.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Austral- og Studeerlamper med matte Glaskupler, Platina-Fyrtøier og Zirater til Lommeuhrfutteraler faaes for billig Priis hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
De som i tilstundende Vinter agte at afbenytte Underviisningen i herværende Ravigationsskole, vilde i Overeensstemmelse med Fundatzens 11te 3 melde sig hos undertegnede, forsaavidt muligt inden Udgang af denne Maaned, Til betryggende Oplysning for Skolarerne) tilføies : at der ei allene allerede er, men fremdeles vil blive sørget for, at Underviisningen skal vorde given ligesaa fuldstændig og gandske efter de samme Principer som følges i Hovedstadens Styrmandskoler. Aalborg Spindrolleringscontoir, den 15de Nybr. 1826. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
1) J den forrige Bekjendtgjørelse stod ved en Trykfeil: Skolerner, En Bog og et Lommetørklæde ere blevne forbyttede paa Ballet den 13de Dennes; hvilke bedes ombyttede paa Adresse-Contoiret. 2400 Rbd. rede Sølv, af Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsens Midler, kunne erholdes tillaans i anstundende 11te December Termin dette Aar, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Vedkommende ville behagelig herom henvende sig til Fattigvæsenets Casserer, Procurator Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, Strand gaarden kaldet, som ligger en Fjerdingvei fra Hals og har et Areal af circa 81 Tønder Land, Ager og Eng, Hede og Mose. Paa Eiendommen kan holdes i Køer, 2 Heste og 12 a 14 Faar. Den har et betydeligt Bund garns=Fiskeri og Aale=Stader m. m. Bygningerne ere gode og indrettede for en honnet Familie. Dens kongelige Afgifter ere kun 2 Rbd. Lysthavende indbydes snarest muligt. Strandgaarden, den 16de Novbr. 1836. A. Kaas.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-24
Da det ved tredie Auction over Madame Willenbruchs Gaard, Nr. 374 paa Algaden heri Staden, gjorte Bud er forkastet, saa er en 4de Auction berammet at afholdes udi og over bemeldte Gaard, Løverdagen den 3die December næstkommende, Formiddag Klokken 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de Nybr. 1836. Schmidt. Paa Grund af den ved den Kongelige Landsoverrets dom stadfæstede Herredstingsdom og det derpaa grundede Udlæg, samt ifølge Begjæring af vedkommende Dom og Udlægshaver, stilles Hals Ladegaard, i Hals Sogn og By, af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb., til offentlig Auction, som afholdes : Løverdagen den 17de Decbr. d. A., Kl. 10 Formiddag, Løverdagen den 7de Januar 1837, Kl. 10 Formiddag og Mandagen den 23de Januar 1837, Kl. 10 Formiddag. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den sidste Auction paa Hals Ladegaard. Auctionsconditionerne, efter hvilke 8000 Rbd. Sølv at Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen paa første Prioritet imod Forskrivning til den under den Kongelige Statsgiældsdirections Bestyrelse værende extraordinaire Laanefond, ere til Eftersyn hos Auctionsreqviren, ten, Cancellieraad, Procurator Jensen i Aalborg. . Dette bekjendtgjøres herved til behagelig Efterretning for Liebhabere, saavelsom ogsaa for secundaire Pant= og anUdre Retshavere, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 22de November 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-26
Portugal. De franske Blade havde, tildeels blot som Rygte, omtalte e Contrarevolution i Portugal. Over England har man, nu Efterretninger fra Lissabon, som gaae til den 10de De. og ei alene bekræfte, at et saadant Forsøg virkelig har været gjort, men tillige berette, at det, maadeligt iværksat, har havt et ligesaa maadeligt Udfald. Hospartiet, som agtede sig selvn lidt nok til at tilstaae, at det i September havde maattet bukke under for en Folkebevægelse, som det selv kun betegnede med Øgenavnet Tobaksrevolutionen, har nu, med fuldeste Conseqvents, i sine egne reactionaire Udkast, viist end saadan Mangel paa Energi, at et godt Udfald, selv under de gunstigste Omstændigheder, ikke havde været at vente, og dog var dette Forsøg af den engelske Flaade i Tajo begunstiget paa enhver Maade, der ikke netop indbefattede Begrebet af aabenbar Vold. Iøvrigt have disse nyeste Begivenheder og den aabenbare Modstand, som det Partii, der sig de til at omstyrte Forfatningen af 1822, mødte hos alle Classer af Hovedstadens Befolkning, afgivet et tilstrækkeligt Beviis for, at Folkets Hengivenhed for denne Forfatning : som var bygget paa reent democratiske Principer, har en dybere Grund, end en blot lidenskabelig Opbrusen i det første Øieblik. Denne Forfatnings Tilhængere have nu bestaaer deres Prove og det vil kun komme an paa, om Dronningen og hendes Raadgivere med Tillid ville rette sig efter Forlets Ønsker, for at see Landets Rolighed sikkret for Fremtiden og navnligen ogsaa Miguelisternes Machinationer, som paany have ladet fornemme, sig qvalte i Fødselen. (De nærmere Omstændigheder ved denne Begivenhed skal vort næste Blad, meddeele.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-26
Naar man undtager de legitimistiske Blade, have de andre Journaler, af alle Farver, ikke, ved Carl den 10des Død, ladet sig aflede fra Opmærksomheden paa den Procedure, Regjeringen har fulgt imod den unge Forbryder af Buonaparternes Slægt. De uafhængige Blade ere eensstemmige i at misbillige den. Temps mener f. Ex., at denne skaansomme Behandling mod saadanne Jndivider, i hvis Aarer der rinder en Unze Kongeblod, kan gjælde for et Vink til den anden Kronprætendent, Hert. af Bourdeaux, hvorledes han, uden at vove noget, kan giøre et Forsøg paa sat antænde en Borgerkrig i Frankrig. Man sammenlignet derpaa denne overbærende Medfart, i Forbindelse med det Rygte, at ogsaa Polignac vil blive sat paa fri Fod og bortsendt tilsøes, uden at man har kunnet afnøde ham saameget som en Ansøgning derom, med den uskaansomme Strengtilhed, der udøves imod de politisk Anklagede eller dømte af Selskabets lavere Classer. J alt Fald, mene disse Journaler, maa Jurien, som skal domme Oberst Vandrendet var et falskt Rygte, at han havde skudt sig og hans Staldbrødre, tage denne Frikjendelses=Procedure til Mønster og vil neppe indlade sig paa at dømme de Medskyldige i en Forbrydelse, hvis Hovedmand man har ladet slippe uden Straf. Journal des Debats, vedbliver imidlertid, at skildre Forviisnings=Loven som et Skjold, baade forden Bourbonske og den Napoleonske Slægt, hvorpaa da en anden Journal svarer, som det synes ganske rigtigt, at, naar dette virkelig forholder sig saa, kan hiin Lov ikke hurtig nok ophæves. - Carl den 10des Død forkyndes af de legitimistiske Blade med alle udvortes Tegn, paa Sorg og Smerte, sort Rand om Bladene o. s. v. De berette tillige, at det er Hertugen af Angouleme, de nu kalde Konge, idet han, i Carl den 10des Sted, er bleven Formynder for Hertugen af Bourdeaux og dennes Soster. Journal des Debats vil derimod vide, at han ganske har frasagt sig sine Rettigheder til Tronen og strax proclameret den unge Hertug af Bourdeaux, som Kongen af Frankrig og Navarra. Den franske Nation anseer Disputerne om denne Materie med største Ligegyldighed, da den noksom har lagt sin Uvillie mod hiint Dynasti for Dagen og neppe heller i Fremtiden vil give sit Minde til at være dette eller noget andet Dynasties arvelige Eiendom. - J nogle Blade forkyndte man, at Meningerne ved Hoffet om, hvorvidt man skulde anlægge Sorg for den Afdøde eller ikke, vare deelte. Seenere beretter dog den franske Coureer, at i Tuilleriernes Hof har besluttet at anlægge Hofsorg i 6 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-26
En Ordonants i Moniteuren af 16de sammenkalder Kamrene til 27de December. - En Telegraphdepesche fra Toution af 12te, beretter, at der er indløbet Efterretning fra Bona, at Avantgaden af Expeditionssarmeen mod Constantine i var udrykket derfra den 8de, for at begive sig til Leien, Clauzel.