Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Blandede Efterretninger. Assessor og Stænderdeputeret Algreen-Ussings i Nr. 198 omtalte Afhandling om Finantsernes Tilstand (som havde fundet Vanskeligheder ved at vorde optaget i dansk Folkeblade) har havt den gavnlige Følge, i sidstnævnte Blad, at fremkalde en ny Afhandling af Bankdirecteur og Stænderdeputeret P. G. Bang, med Overskrift: "Stænderforsamlingernes Andragender om Danmark Finantser. Resultatet af denne interessante Undersøgelse angiver den ærede Forfatter til Slutningen selv paa følgende Maade: "Saaledes staae da trende Hovedfandheder i den roeskildske Stænderforsamling usvækkede - at Danmarks Finants forfatning opvækker Bekymring hos Folket, saalænge det ei seer Ligevægt tilveiebragt mellem Jndtægt og Udgift -at dette kun kan skee ved sa danne Hs. M. Kongens alvorlige Forholdsregler, som kunne overvinde de materielle og formelle hindringer, som modsætte sig de nødvendige Besparelser i Statshuusholdningen - og at den ansøgte Offentlighed i Finantsbestyrelsen er den Hovedhjørnesteen, hvorpaa en stedse voxende Tillid med alle dens gode Følger for os og vore Efterkommere alene kan bygges. Disse Anskuelser og Ønsker ere eenstemmigen udtalte af Folkets Udvalgte, og de leve i Folket med usvækket Kraft, ja Længselen efter de saameget attraaede Foranstaltninger fra Regjeringens Side er endog tiltaget, efterat alle Stænderforsamlinger have sluttet deres Forhandlinger, og det Tidspunct er rykket nærmere, da det maa blive vitterligt, hvorvidt Hs. M. Kongen finder at burde gaae ind paa Stændernes Andragender. - Vi kunne her ikke undlade at berøre en speciel bemærkning i denne Hr. Bangs Undersøgelse: Endnu, siger han, maa jeg tilføie et Par Ord om en Gienstand, som er forbigaaet i den roeskildske Forsamlings, men derimod med Rette optagen i den slesvigske Stænderforsamlings Petition, nemlig de Summer, som Finantserne modtage fra Sparekasserne. Denne hele Foranstaltning er efter min Mening lige skadelig baade for Landet i det Hele og for Finantserne i Særdeleshed. En saadan Uddragen af smaa Summer fra den daglige Circulation og fra Anvendelsen til de enkelte Producenters Fornødenhed, er fordærvelig for Jndustrien; Sparekasserne suge, under Forudsætning at hiin Anvendelse af Indskuddene, i Gjerningen Blodet ud af Statslegemet. Men det er ogsaa den fordærveligste af al Statsgjæld, som Finantserne paadrage sig ved at modtage disse Sparekasgjerne Indskud, thi den mindste uheldige Conjunctur, en over Formørkelse af Danmark politiske Horizont, vil bevirke en pludselig Uddragelse af disse, naar alle Sparekassers Indskud regnes sammen, betydelige Summer, og den mindste Standsning af en prompt Tilbagebetaling vilde være en stor Ulykke. Men heraf følger atter, at Finantserne maae have, som de vistnok ogsaa have, store contante Kassebeholdninger, og Afsavnet af den herved tabte Rente bidrager atter til at svække Finantsernes Kraft. Den eneste Udvei vil her være, at dække Sparekassernes Krav med øieblikkelig realisable Activer, som derhos ei vilde tabe i Værd ved uheldige Conjuncturer, men dette er vist allerede nu næsten ugjørligt, saa store som Sparekassernes samlede Jndskud ere blevne, og voxe de endnu i Fremtiden, bliver det aldeles umuligt. Det bliver saaledes sandt, hvad den slesvigske Stænderforsamling har sagt, at Modtagelsen af disse Jndskud er en Byrde for Finantserne, en Byrde, som disse saameget mindre bør undergive sig, som denne Anvendelse af Sparekassens Overskud tillige, efter hvad jeg nys har bemærket, er skadelig for Landets hele Production og Jndustri.