Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-04-11
En Tidlang har nu dette Blad ikke omtalt Begivenhederne i hine fierntliggende Lande. Jnsurgenspartiet synes i den senere Tid kiendelig at have tiltaget i Held og Styrke, og Spaniens Herredømme, hiinsides Havet mere end nogensinde at staae paa vaklende Fødder. Vel skildre Spanierne i deres Beretninger Tilstanden ikke saa farlig, men de tilstaae nu mere end tilforn, at Jnsurrectionen er vidt udbredet, og ikke saa let at betvinge; dersom det er sandt hvad der fortælles i Breve fra Madrit, at den spanske Regiering har besluttet at sende tolv Kommissarier til Kolonierne for at underhandle med Jnsurgenterne saa vilde dette Skridt bedst tiene til at vise, at Spa nerne stedse meere komme til denne Jndsigt. Mærkværdigt er det, at en nye Uafhængighedsaand begynder at besiele de civiliserede indianske Stammer i de spanske Kolonier. Efterkommerne af de Jndianere som hørte til Jesuiternes Stat i Paraguay, de krigerske Araucanere ved Orinoco, som man kalder den nye Virdens Spartanere, understøtte Independenterne med en Krigshær. En Descendent af de gamle Yncas, opflammer Perus Beboere, og opmuntrer sine Landsmænd til paanne at oprette det gamle Solens Tempel i Qvits En Efterkommer af den mexikanske Keiser Montezema, staaer i Spidsen for sine Jndianer; den gamle krigelske Republik Tlascala, har reist sig paa nye, og erklæret den mexikanske Kongres, at den vil udgjøre en Deel af dens Forbundsstat, og har i Dalen Aribar ha, holdet en Forsamling ved Ruinerne af Kierligheds udindens Tempel, som var det gamle Sæde for deres aarlige Friheds og Kierligheds fester; en nye Skabning fremstaaer i den nye Ve den, som det ikke seer ud til at den gamle Verden vil formaae at qvæle i sin Fødsel. Vi komme nu først til det saa mærkværdige Mexiko Spauernes Stilling her synes at være overmaade mislig. Inderendenternes Forvovenhed tiltager bestandigt; de vove dem ned af Biergene og levere de kgl. Tropper blodige Træfninger; forleden borttoge de en vigtig Post som var besat med 300 Md. Jnf., 100 Dragoner og 4 Kanoner. Vicekongen havde udstædt en Proklamation hvori han opbyder alle Kongeligsindede at gribe til Vaaben, opmuntrer dem med at en Armee snart ventedes fra Spanien men som endnu ikke i Februar didhen var afseilet), imidlertid vilde han indstrænke sig til at forsvare Tilgangen til den vidtløftige Hovedstad med Rebellernes fortvivlede Angreb. Kompen fortsættes paa Liv og Død, og man seer i det Hele, at Jndependenternes Magt tiltager, og at de stedse meere udbrede sig. Veraktux er indsluttet og Komunicationen medem denne Stad og Hevedstaden er afskaaret. Om hvad den franske General Humbert tager sig for i Mexiko, veed man ikke ret heller ikke om Mina. Saaledes som den Proklamation Vicekongen i Mexiko har udstædt, meere end noget andet viser hans Stilling; saaledes meldes i Republiken Buenos Ayres Aviser, at en Jnsurgent kaper har opfanget en Mængde Depescher, som den spanske General Morille havde tilsendt sin Regiering; disse meddeles, og man seer deraf at Generalen indstændig anholder og Forstærkninger fra Spanien, da han bekiender ikke at være stærk nek til med de Tropper han har, at holde sig mod den Revolutionsaand som stedse meere udbreder sig blandt Folk. Han raader den spanske Regiering til, at sende saamange Geistlige og Jurister til Kolonierne som mueligt, da man formedelst deres revolutionaire Grundsætninger, aldeles ikke kan stole paa de Personer af disse Stænder som man har i Landet. - Det er paa denne Maade man skal faae de paalideligste Efterretninger. En spansk Tidende beskrev i Fjor efter Bolivars uheldige Landgangsforsøg og Nederlag, Jnsurgenternes Til sin, som aldeles haabløs og fortvivlet, skildrede omstændeligt det rigelige Bytte som var gjort, og forsikrede at den bekiendte Jnsurgentgeneral Mac Greger, en Skotter af Fødsel, var faldet. Jmidlertid var saavel det første som det sidste usandt, thi kort efter viste sig Jnsurgenterne farligere end tilforn og Mar=Gregor var i deres Spidse; han samlede et Korps Kavallerie, slog Royalisterne, erobrede Barcellona, Royalisterne i flygtede efter iforveien at have myrdet alle de som holdtes for at være Republikanere; den spanske Genera. Morales brød op imod ham; men Mac Greger forenede sig med to andre Jnsurgenichefer: Bermude; og Marine og leverede Morales et Slag i Nærheden, af Barcellona, hver Armee var omtrent 7000 Md. stærk, Royalisterne bleve aldeles slagne og Morales tog Flugten. Saasnart General Morillo erfoer Morales Nederlag, brød han strax op fra Nyestanade med 5000 Md. for at komme den slagne kgl. Armee til Hielp; den halve og vestlige Deel af Terraffirma var imidlertid, faldet i Republikanernes Hænder, dog var det endnu uvist om de havde erobret Hovedstaden Carratcas. Jnsurgenterne have indbudt Bolivar paa nye at vende tilbage, og siden de igjen have faaet Overmagten have de begyndt at lade trykke Krigs Bullitins. Under alle disse Krigscener holdes dog Roligheden vedlige i det spanske Guiana, men i Kongeriget Nyegranada skulle Jnsurgenterne paa nye have viist sig efterat Morillo maatte afmarschere til Hielp for de nordlige Provindser. Jfølge de nyeste Efterretninger over London, er Morillo bleven nødsaget til at opgive Nyegranade og har med Levningerne af sin Armee trukket sig til Chartagena. Morales skal paa nye være slaget af Jnsurgent-Chefen Mongo ved Jncupido. Marino beleirer Cumana. General Bermudez er gaaet over OrinocoGuiana skal nu ogsaa være nær ved at blive tabt for Spanien. Den unge Repul lik Buenes pres leed meest af Partiehøvdingernes indbyrdes Stridigheder, men Krigen med Brasilianerne tiener til at forene alle Partier. Man havde sagt at Admiral Brown, som kommanderede Republikens Flaade i Sydhavet var deserferet med store Rigdomme, men sildigere Efterretninger fortælle, at han vedverende sætter Kysterne af Peru i Angst. Mod den gl. Armee i Peru holder Republikens Tropper Stangen, og true at giøre et Jndfald i Chili. - Storbrittaniens første Statsminister, Lord Cost erragh, skal paa Spansens Anmodning om Hielp have svaret, at den engelske Regiering er deri vilde indblande sig. Frankr. - Schwei. - N. Amer, og Spanien, Politiken er at af det Slags Baand man aldrig faaer saa glat, at der jo altid derp a blive nogle Knuder tilbage. Saaledes er der bestandig en Knude tilbage i det venskabelige Forhold mellem Frankrige og Schwez; da Frankrige ogsaa anvender sit Forbudsstem mod denne Naboestat, som nu ogsaa har gletalvorlige Forestillinger med disse Standsninger i sin Handel. - Mellem N. Amerika og Spanien ere ikke mindre end otte Knuder at opløse, der meest bestaae i Fornærmelser som Amerikanerne af Engelland ere tilføiede i den sidste Krig paa de spanske Kyster, og som Spanien har seet igiennem Fmare med. Fristaterne have desuden og i lang Tid hemmeligen understøttet de spanske Jnsurgentere.