Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-07-29
De Efterretninger man denne Gang har faaet fra Amerika melde: at Regieringen i Mexico har erklæret de Laan og Kiøbecontrakter, som Jturbidehar afsluttet, for ugyldige. – Man har faaet nye Efterretninger fra Maracaibo, ifølge hvilke denne Stad er endnu ikke indtaget, General Morales holder sig deri med 3000 Mand; men lider stor Mangel paa Meel; men den Spanske Eskadre er den 20de Mai kommen Fæstningen til Hielp og har leveret den Columbiske Eskadre en Træfning, som maatte trække sig tilbage, efterat dens Capitain Salas var falden. - J Chili bringes den indvortes Rolighed tilveie, efterat GeneralFreyre er bleven udnævnt til Overdirecteur; Nordamerikanerne drive en stærk Mellemhandel mellem Chili og Peru. - Provinserne Santa Fe og EntreRios have foreenet sig med hinanden for at føre en Krig mod Brasilien, for at fratage det BandaOriental. - Kongen af Portugal har sendt Deputerede til sin Søn Keiseren for at formaae ham til at høre op med alle Fiendtligheder og General Madeira har erholdet den samme Ordre. – Fra Lissabon berettes: at Grev Amarante er indrykket i Staden men 5000 Mand, hvilke vare meget slet eqviperede; om Aftenen lod han sig see i Logen paa Theatret; men der blev han heftig syg, som man siger efterat han havde drukket et Glas Jis vand. J Provinsen Tras os Montes har General Pego søgt at holde Constitutionen opret; men hans Tropper have forladt ham. - Den gamle Pave har havt den Ulykke den 6te Juli om Aftenen, at falde i sit Værelse og brække det venstre Laarbeen; man frygter meget for hans Liv. Ulykken mødte ham den samme Nat, paa hvilken han i Aaret 1809 blev bortført efter Bonapartes Befaling. - Kongen af Neapel er den 14de Juli afreist fra Wien til sine Stater. Det var maaskee den bedste Velgierning, som kunde bevises det Spanske Folk om heele Spanien blev deelt i to Deele, saa at man lod det Constitutionelle Partie boe i den ene Deel og det gamle eller Roalistiske i den anden; thi det er en førgelig Tilstand i et Land hvor to saa forskiellige Meningssystemer have udbredet sig, naar det enten tillades det erne eller det andet Partie at undertrykke det andet, og det gaaer dermed som med Religionsstridighederne, naar Menneskene ikke kunne oreene sig i deres Meeninger, saa er det det bedste, at hver kommer til at leve for sig; og at der virkelig finder en saadan almindelig og dybt indgribende Meenings Forskiellighed Sted i Spanien giver sig deraf tydelig tilkiende, at imedens de Franske Tropper have næsten taget hele Kongeriget i Besiddelse paa nogle enkelte Fæstninger nær, og imedens, det er unægtelig, at de optages med sand Glæde af mangfoldige af Jndvaanerne, saa udbrede sig paa den anden Side Guerillerne af det modsatte Partie alleregne. Saaledes klager man over fra Madrid, at constitutionelle Gueriller have ganske nyelig viist sig der i Naboelauget. Det samme er Tilfældet i Egnen ved Sevilla; Guerillerne formere sig der betydeligt og sværme omkring i Nærheden af Staden. Da desuden Regentskabet nu bliver nødt til at forordne Paalæg for at eqvipere de Roialistiske Tropper, saa bidrager det ogsaa en Deel til at forøge Misfornøielsen. J Staden Selleni Catalonien have de Franske seet sig nødt til at true med haarde Straffe, fordi Jndvaanerne fang Constitutionelle Sange lige under deres Øine Det forstaaer sig, at det ogsaa er især i Catalonien hvor den største Begeistring for Constitutionen yttrer sig, hvilken tilligemed dette Landsbiergfulde beskaffenhed giør Krigen der saa besværlig og kostbar at føre. General Donadieu siger derom i en Skrivelse, at de Vanskeligheder, som han har at overvinde ved Fægtningerne i Catalonien ere af en saadan Størrelse, at man kan regne paa, at man i ethvert af dem maae giøre tyve Stormangreb. Derfor kan ikke heller Krigen i Catalonien føres uden et stort Menneske tab paa Fransk Side. Blot ved det feilslagne Forsøg af de Franske Tropper at indtage Fæstningen Urgel med Storm skulle de have mistet 600 Md. Tabet forøgedes ved det, at de Franske og Roialistiske Tropper vare om Natten komne til at skyde paa hinanden. Den Transport som General Llobera borttog og som var bestemt til det Corps, som beleirer Urgel, bestod af 300 Muulæsler og var dækket af 1200 Mand. Disse Fægtninger og disse vedholdende Strabadser medtager Tropperne; med Smerte, skriver man fra Perpignan, erfarer man, at vor Armee i Catalonien nu har mange Syge. De have begyndt at aflevere dem til det Franske Grændse-Departement, og den første Transport er allerede ankommen. Jsær har det 12te lette JnfanterieRegiment, som har forfulgt Mina i Biergene, lidt meget. – Rygterne ere endnu modsigende om Mina er syg eller igien er kommet sig; da han syg lod sig bære ind i Barcellona, lod han tillige 300 Franske Fanger, hvoriblandt nogle Officere, bringe derind i Forveien, og han forsikrede, at have efterladt flere i de Cataloniske Fæstninger. Hans Ven General Manso, som nyelig er død var først 39 Aar gammel, han var i 1808 Møllersvend, men blev af Kongen, formedelst hans tappre Gierninger, i Uafhængigheds=Krigen nobiliteret og udnævnt til Brigadeer. - General Milans er udmarscheret med en Division fra Barcellona til Tarragona. – Barcellona er nu indsluttet af de Franske. En Fægtning er nyelig forefaldet uden for Staden med Forposterne, hvori den Legion, som bestaaer af Udlændinger, nemlig af Franske og Jtalienere, skal have taget Deel. Men ogsaa i Catalonien bliver det Constitutionelle Parties Tilstand stedse meere mislig; thi man har officielle Beretninger fra Marskal Moncey, som naae til den 10de Juli, om at den bekiendte Constitutionelle Gen. Sarssield er gaaet over til de Franske og har erklæret, at han tillidsfuld er ankommen for at stille sin Person under de Franske Vaabens Beskyttelse. Ogsaa indberetter General Donadicu, at den 9de Juli har Chefen for en Militairbataillon, som laae i Fæstningen Cardona, Bassi Galupi, efter Aftale med Garnisonen erkiendt Kongens Authoritet, Commandanten og 35 Officerer, som vare misfornøiede dermed, have forladt Fortet. En Fransk Bataillon tog det derpaa i Besiddelse under det Raab. Leve Kongen af Frankerige, Leve Kongen af Spanien. Den 19de Juli gjorde 2,000 Mand et Udfald fra Barcellona; men de bleve drevne tilbage med et Tab af 4 Mand. – Det hedder at de Constitutionelle have havt en fordeelagtig Fægtning med Roialisterne i Nærheden af Valencia. Der meldes officielt at Grev Molitor forfølger Balasteros Armee, som er 8 til 10,000 Mand stærk, holdt Provindsen Murcia besat og stod i en Stilling ved Oribuela, hvorved det høire Fløi støttede sig paa Fæstningerne Alicante og Cartagena. Man troede at han vilde forsvare sig i denne stærke Stilling, men saasnart Grev Molitor nærmede sig, saa retirerede de Constitutionelle i største Hast til Levrillo, og i samme Øieblik gik Jnfanterie-Regimentet Lorca med Officere og Fane over til de Franske, under det Udraab: Leve Ferdinand! Dette Exempel efterfulgte Rytterregimentet Dronningen den næste Dag, og begge Regimenter marscherede nu i Forening med de Franske Tropper. Grev Molitor ankom den 4de Juli til Murcia og blev der modtaget med stor Enthusiasme Samme Dag lod han sine Tropper marschere paa Landeveien imod Cartagena, hvor Fienden retirerede efterat have tabt 2,000 Mand ved Desertion. Armeen fortsætter sin Marsch til Granada. Ogsaa i Biergene ved Ronda er en Bataillon, Constitutonelle Tropper under Oberste Asenjos Commando gaaet over til de Franske. – General Bourmont organiserer Roalistiske Regimenter i Sevilla. - Grev Bourdesoult arbeider paa at udruste en Flotille af Smaaeskibe for at indslutte Cadix, og Contra Admiralen Hamelin, som blokerer Staden fra Søesiden har allerede borttaget 50 Skibe, som vilde indbringe Korn i denne Fæstning. Ogsaa har han borttaget et Skib med en Spansk Oberst og 12 Artillerie-Officere tilligemed 150 Roialistiske Fanger, som skulde afgaae til Ceuta. – Vi have nu faaet Engelske Efterretninger og Tilstanden i Gallizien, som naae til den 13de Juli og melde at Gen. Morillo har overleveret Staden Lugo til de Franske og er derpaa selv gaaet over til dem med 1000 Mand. Derimod har Gen. Qviroga, understøttet af Gen. Vilson, overtaget Commanden over de Constitutionelle Tropper i Corunna, hvis Commandant Oberste Vigo har besluttet sig til at forsvare Staden til det Yderste. Han har afsendt sin Gemalinde til England, som medbringer Breve, i andre Beretninger forsikkres, at Corunna kan roelig oppebie et Angreb af 20,000 Mand; da Fæstningsværkerne ere i god Stand og den bedste Stemning hersker iblandt Tropperne.