Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-26
Historiske og statistiske Notitser, angaaende Belgien. 1. Jndholdet af den Act, som blev underskreven i Haag d. 21 Juli 1814 af Hs. kongl. Højhed Prindsen af Nederlandenes Statssekretair forde udenlandske Anliggender, Baron A. Willem de Nagell. Art. 1. Belgiens Forening med Holland, skal finde Sted ganske saaledes at begge Lande kun skal danne een Stat, som skal regjeres efter den allerede i Holland bestaaende Constitution, men som efter fælles Overeenskomst skal modificeres efter de nye Omstændigheder. 2. De af denne Constitutions Artikler, som hævde hver Religion frie Udøvelse og lige Beskyttelse, og de, hvorefter alle Statsborgere af enhver Troes Bekjendelse *) Det vil om kort Tid være at faae hos Hr. Universitetsboghandler Reizel. De Exemplarer, han har havt, ere udsolgte. have lige Adgang til Statstjenester, skulle ikke forandres. 3. De belgiske Provindser skulle repræsenteres i Generalstaternes Forsamling paa passende Maade, og disse Generalstaters Møder skulle finde Sted i Fredstider afvexlende i en hollandsk og en belgisk Stad. 4. Alle de forskjellige Provindser skulle deeltage i lige Handelsfordele, uden at nogensinde Grændser eller Jndskrænkninger til Fordeel for en Provinds skal kunne lægges en anden i Veien. 5. Strax efter Foreningen skulle alle belgiske Provindser tilstedes Adgang til Handel og Skibsfart med Kolonierne lige med de hollandske. 6. Byrderne maae, saavelsom Fordelene være fælles og altsaa skal al den Statsgield, som er ved Foreningen, falde de forenede Nederlandes Statskasse til Last. 7. Ligesaa skulle Afgifterne for Oprettelsen og Vedligeholdelsen af Fæstningsværkerne ved den nye Stats Grændser være af Statskassen at udrede. 8. Udgifterne for Oprettelsen og Vedligeholdelsen af Diger have de Provindser at bære, som dette især er magtpaaliggende, dog at de Tilfælde undtages, hvor en overordentlig Ulykke kræver en almindelig Hielp. Aften er, som i dens Jndledning siges, grundet paa den Conference-Protokol, der i Juni Maaned forhen blev ført ved de da allierede store Magters Ministre, af hvilken Protokol Greve de Clancarty, den storbrittanniske extraordinaire og plenipotentiaire Minister hos Hs. kongl. Høihed Prindsen af Nederlandene (nu Konge) havde meddeelt Gjenpart, som og af sine Jnstructioner m. M., og da Prindsen havde antaget de bestemte Vilkaar for Overtagelsen af Regjeringen over de forenede Nederlande, og i den Henseende befuldmægtiget Baron Nagell til Aftens Underskrift, saa blev den saaledes udfærdiget. Den læses i den af G. Fr. de Martens udgivne Tractat-Samling, Supplementets 6 Deel, og deri optaget af Moniteuren. 11. Efterat Hertugerne af Burgund vare uddøde 147, faldt Hollands og Belgiens 17 Provindser, ved Ægteskabs Forbindelse, til Østerrige og Spanien. Under Kong Philip den anden løsreve de, nordlige Provindser, plagede af Spaniens trykkende Aag, sig fra samme i Aaret 1579. og kæmpede derefter i en Række af Aar for deres Uafhængighed, i hvilken Kamps Begyndelse de anførtes af den forhen værende Statholder Greve Wilhelm af Nassau. For at vise deres Erkjendtlighed mod deres Anfører blev Arvestatholderværdigheden arvelig i Huset Nassau-Oranien. J to hundrede Aar blomstrede da de forenede Nederlandes Republik. 1795 blev Landet erobret af de Franske; Beskaffenheden af Vinteren imellem 1794 og 95 lettede meget, som bekjendt, denne Crobring. Tidsomstændighederne medførte vel at Staten fik igjen, dog med Tab af Land, en tilsyneladende ny Selvstændighed, under Navn af den bataviske Republik, men den var dog i det Virkelige afhængig af Frankrig. Ved Indførelsen af en ny Constitution 1802 tabte Nassau-Oranien Arvestatholder Værdigheden. 1806 forvandlede Napoleon den bataviske Republik til et Kongerige, og hans Broder Ludvig blev dets Konge. Denne resignerede d. 1 Juli 1810, og det fire Aar gamle Kongerige blev den 10 Juli forenet med Frankrig. Jmidlertid var Fyrsten af Nassau-Oranien død den 9 Apr. 1806, og hans Søn efterfulgte ham i bemeldte tydske Arvelande, men tabte dem ved Tilsit-Freden 1807.