Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-05-06
London og Paris. Paris ligner ingenlunde en Søstad men en Landstad. Seinen er kun smal, især der, hvor den deler sig i to Armee. Paa Ebbe og Flod er ikke at tænke, og paa Havet er kun liden Bevægelse. Floden synes mere at tjene til Forlystelse end til Skibsfart, thi en stor Mængde bevægelige Bade skibe med svømmende Hauger, og en stor Svømmeindretning findes deri. Mange Gader løbe til Stranden, og Broer gaae fra den ene Odde til den anden, hvilke Broer mere ere bestemte til Brug for Fodgjængere end til Færdsel for Vogne og Vare, og som for Londons sex Kæmpebroer, staae langt tilbage i Smukhed og Størrelse. Er London en Gang saa lang som bred, nemlig omtrent 2 1/2 Miil fra Vesten til Østen langs med Floden, - fra Turnpike af i Enden af Oxfordgaden til den Ostindiske Dokke, hvorimod Breden fra Sadlers Well, etslags Vandskuespil, indtil den fortryllende Wauxhal, er omtrent 1 1/2 Miil - saa ligger Paris meere samlet i en Kreds, hvis Gjennemsnit omtrent kan være 1 1/4 Miil. Naar London bliver bort i Omegnen, saaledes at man ikke kan ret skjælne hvor den ender, men den derimod aarlig udvider sig, saaledes at Byer, der for nogle Aar siden laae udenfor Staden, ere nu forenede dermed, f. Ex. Jslington paa Nordsiden og Nevington Butts paa Sydsiden, er Paris omgivet af et dobbelt Bælte af oprindelige Bolværker (Boulevards); indvendige, der ved fire Rader Træer skiller Staden fra Forstæderne, og de udvendige, der uden om Stadmuren udgjør nogle Alleer. - Har London brede Gader, Rendestene, der falde flade fra begge Sider, ophøiede Fortougeaf hugne Steen eller støbt Jern, og Huse der blot ere tre Etager høie, - (almindelig er et Huus i London 3 Etager høit og 3 Fag bredt, foruden Kielder) - saa har Paris snævre Gader, dybe Rendestene i Midten af Gaden og stedse fulde af Dynd, aldeles Mangel paa Fortouge og Huse som ere 7 Etager høie. Naar følgelig Fodgjængerne i London rolig kan bevæge sig paa de smukke Fortouge, -(Det er altid Skik at gaae til Høire, og har man Fruentimmer under Armen, lader man dem altid gaae ved Husene.) - er Fodgjængerne i Paris altid i Fare for, enten at radbrækkes af en forbifarende Vogn, eller overstænkes med Skarn fra Øverst til Nederst. Paris fremstiller sig stedse, endog i det bedste Veir, som en Mudderby, siden al Ureenlighed fra Husene uophørlig flyder ud i den evindelige Smudsafledning. Blot Boulevarderne og den smukke Fredsgade har Fortouge ved Siderne, endskjøndt de ikke, som i London, ere ophøiede; de første af stampet Sand de sidste af almindelige Kampesteen. J dette store Mudder hav, som Paris er, ligge som paa det Tørre Banker, tre reenlige, rummelige, med Orangetræer besatte Spadseregange, og paa den Nordlige Seinebred den aflange, fiirkantede, rundt omkring med Buegange, Boutiker og Huse omgivne Gaard, Port-Royal, (som rigtigere kan kaldes Orleanspaladset, siden det ei tilhører Kongen, men Hertugen af Orleans), tæt ved Seinen Tuilleriernes Hauge, paa alle fire Sider omgivet af Volde eller Terrasser, og i den sydlige Deel af Byen den trekantede Hauge ved Paladset Luxemborg, (hvor Pairernes Kammer holder sin Forsamling). Paris har det Fortrin for London, at enhver kan spadsere i disse Hauger, derimod ere de 3040 indhegnede Pladse i London lukkede, og blot tilladte de Omkring boende mod aarlig Betaling; og saaledes mangler London, aldeles smukke Stæder, hvor Folk kan komme sammen og spadsere midt i Byen, og uden at forstyrres af Vogne og Allarm.