Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-26
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 21de Junii. J lang Tid er Staden ikke bleven hjemsøgt af en saa stor og farlig Jldløs, som den, der udbrød i Aftes Kl. 9 ½ paa Jacob Holms Plads og Skibsværft ved Frederiks tydske Kirke. Den opkom, som det hedder, paa et Takkelloft, og greb strax saa voldsomt om sig i de mange smaae Bygninger og Skure samt et Par Pakhuse, at disse ikke stode til at redde. Pladsen var desuden fyldt med hurtigt tændelige Materialier, Tommer, Tjære, Olie o. s. v., saa at næsten hele Pladsen blev bespændt med Jld, og det blev derfor meget vanskeligt for Brandcorpset at virke, da Vandet maatte bæres til det og de brændende Materialier for en stor Deel bestode af saadanne Stoffer, hvorpaa Vandets slukkende Kraft ikke kunde anvendes. Jmidlertid lykkedes det dog vort raske Brandcorps at redde et stort Pakhuus, ligesom det ogsaa i Forening med Artilleriet reddede Laboratoriet, af hvilket en Bygning, hvori 75 Centner Krudt opbevaredes, stødte nærmest til Pladsen. Med vaade Tæpper og Lærreder svalede man Laboratoriets Tage og Mure. Paa selve Pladsen brændte en stor Deel Materialier, og et Forraad af Steenkul, som det hedder, flere Tusinde Tønder. Dog lykkedes det Mineurerne saa at sige at udgrave Jlden af den store Bunke Kul og at redde den største Deel deraf. Paa det ene af de brændte Pakhuse var just i disse Dage oplagt den med Capitain Ti kjøb fra St. Croix hjemkomne Ladning Sukker (450 Fade), Rum, m.m. De andre Pakhuse indeholdt ogsaa Rum, 350 Kasser Havannah=Sukker, Tjære og Mahognitræ. Det var et rædsomt Skue at see den brændende Rum udbrede sig over Vandet i Canalen, ligesom en Lavastrøm, der næsten naaede tværtover Canalen, saa at Baaden i Havnen og flere Skibe maatte flygte bort for den. Nogle ved Pladsen beliggende Skibe bleve i Tide borthalede; dog var allerede eet tændt, men blev slukket. Bolværket antændtes flere Gange ved de udflydende brændende Strømme; men til Lykke er den fortræffelige Bedring paa Pladsen forbleven ubeskadiget. Den anrettede Skade paa Bygninger og Varer er alligevel høist betydelig og anslaaes foreløbigt til 200,000 £. Brandcorpset har viist stor Jver og Dygtighed ved at redde det ene store Pakhuus, ligesom det ogsaa fortjener al Anerkjendelse for sin Anstrængelse i Forening med Artillericorpset til Redning af Laboratoriet; thi var her kommen Jld, vilde sikkert Frederikskirken og en stor Deel af Christianshavn være blevet Jldens Bytte. En stor Menneskemasse havde samlet sig især paa Langebro og Knippelsbro, for at iagttage det rædsom skjønne Syn af denne udstrakte Brand, og flere af disse Tilskuere skulle være komne til Skade i Trængselen. Adskillige Brandfolk bleve saarede, hvoriblandt den uforfærdede Lieutenant Qvist. Vort Assurance compagni for Varer og Effecter vil naturligviis ved denne Leilighed lide endeel. Kl. 3 1/2 i Morges blev der vel afkimet; men det brændte endnu stærkt i Grunden. Paa enkelte Steder paa Pladsen flyder smeltet Sukker i Strømme, hvilket mange fattige Folk øse i alle mulige Kar. (Berl. Td.) den 22de Junii. Hvorledes Jlden kan være opkommen, er endnu aldeles uforklarligt. For Enden af den Bygning, hvori Jlden udbrød, var et Snedkerværksted, der afbenyttedes af Snedker Kirkerup, og fra dette Værksted førte en Dør ind til Takkelloftet. Men da Snedkeren strax blev saa beskadiget af Jlden, at han maatte bringes paa Hospitalet, hvor han igaar er død, vil der ikke heller af denne Vei kunne udfindes noget Spor til Jldens Opdagelse. Jlden greb imidlertid videre og videre om sig, og fortærede, trods al anvendt Hjælp, 7 større Bygninger, hvoriblandt flere Pakhuse, en Deel mindre Træbygninger &c. Hvad der gjorde Faren størst ved denne Jldløs var det, at Jlden stod lige paa Artillericorpsets Laboratorium, i hvilket der opbevaredes c. 100 Centner Krudt. Men ved stor Anstrængelse, ved at beklæde Taget med vaade Presenninger, samt ved at holde 4 Sprøiter i bestandig Activitet paa Bygningen, lykkedes det at holde Jlden fra den, uagtet Gnisterne faldt ned derpaa i utallig Mængde. Var den bleven antændt, vilde den vistnok have trukket den største Deel af Christianshavn og sikkert en Deel af Kjøbenhavn med sig i Ødelæggelsen. Hvad der imidlertid er blevet fortæret ved denne Jld, kan sikkert anslaaes til flere 100,000 Dalers Værdi, hvilket, som vi erfare, gaaer ud over Brandforsikkringen, da næsten Alt, hvad der er brændt, har været assureret. Dog har, saavidt man veed, denne Brand kun kostet et Menneske Livet, nemlig den ovenomtalte Snedker, hvorimod Mange ere blevne meer eller mindre beskadigede, blandt hvilke en af de flinkeste Brandofficierer, Lieutn. Qvist, en Søn af Brandmajoren. Han fik begge sine Been betydeligt forslaaede. Slukningen udførtes med en beundringsværdig Kraft og Jver. Flere Mile herfra saae man Jlden saa stærkt og lysende, og i et saadant Omfang, at man troede, en stor Deel af Byen stod i lys Lue. (Aftenbl.)- Ligesom denne Jldebrand er den betydeligste, der i mange Aar har hjemsøgt vor By, saaledes forefaldt efter Øienvidners Beretning ogsaa derunder flere Scener, som mindede om Hamborgs Brand, f. Ex. at Sprøitefolkene ikke blot vederqvægede sig ved Jndholdet af ituslagne Oxhoveder, men ogsaa bøde Sluffe kudskene Qvantiteter deraf i Brandspanden. (Kbhp.)