JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Frankrig. Med Begjærlighed venter man Efterretninger fra Africa, thi Begivenhederne der er det eneste der bringer Liv i den franske Journalistik, og som en Følge heraf indsees det letteligen, at hvad der meddeles, er meget modsigende og tildeels upaalideligt. Efter Marschal Valles sidste Beretning til Krigsministeren har der endnu ikke funden nogen alvorlig Fægtning Sted ved Algier, og i Provindsen Oran ere Fjendtlighederne aldeles ikke begyndte; ligesom og Alt er roligt i Constantine. Denne Beretning bekræftes og i det Væsentlige af en Privat-Skrivelse, der dog tillægger Bestyrelsen Skylden for at Fiendtlighederne ere komne til Udbrud. – Kongen har nylig holdt et overordentligt Statsraad, hvori Trontalen skal være bleven discuteret, saa at man snart kan vente Deputeretkammeret samlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Spanien. Jfølge en ikke aldeles paalidelig Efterretning er der skeet et Attentat paa Seiers hertugen, men Morderen forvexlede ham med en Oberst Lavina og skjød denne ihiel. Da han kort efter blev greben erklærede han, at han af Cabrera var bleven leiet til at myrde Hertugen. J Krigen er ingen Forandring foregaaet, Seierhertugen, marscherer frem og tilbage, og Carlisterne benytte Leiligheden og overfalde enkelte Hobe af Christinerne. J Madrid ere Ministrene blevne bestyrtede over at Espartero offentlig gjennem Aviserne har erklæret, at have som Privatmand maattet misbillige at Cortesforsamlingen var bleven opløst, og at han som General stedse vilde forsvare Constitutionen og Dronningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Tyrkiet. Her er aldeles Jntet af Betydenhed forefaldet, og den eneste Nyhed, som er bragt fra Constantinopel er, at den nye franske Gesandt aldeles har tabt den Jndflydelse, han tidligere smig rede sig med at besidde, hvorimod der mellem Rusland og England nu hersker en meget god Forstaaelse. Franske Blade tale om et Oprør i Constantinopel, men ene som et upaalideligt Rygte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Fædrelandet. Løverdagen den 21de dennes havde en Deputation fra Corsørs By og Omegn Audience hos Hs Majestæt Kongen og overrakte ham en Adresse med 108 Underskrifter. J denne Adresse hedder det blandt Andet, at skjøndt vi af Deres Majestæts Yttringer i Anledning af flere allerunderdanigst indgivne Adressers Lovpriisninger af den norske Constitution, erfare, at Deres Majestæt ikke anseer den forganske passende for Danmark, saa udelukke disse Deres ophøiede Yttringer dog ikke Haabet om, at en noget lignende, til Landets Tarv mere svarende fri Forfatning vil i Deres Majestæts Regjeringstid vorde vort Fædreland til Deel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Hans Majestæt Kongens Svar lyder saaledes: De henvende Dem med Tillid til mig, jeg vil svare Dem med Oprigtighed. Jeg seer af Deres Adresse, at de vel have fattet hvad jeg har udtal saavel i mit aabne Brev som i mine Svar paa nogle foregaaende Adresser, men ikke desto mindre frembære De Ønsker og Forandringer i Forfatningen, som saadanne vare nødvendige til Folkets Lykke. Den vise Regent grunder denne paa Love, som sikkre Eiendomsretten, paa en lovbunden Trykkefrihed, paa velordnede Finantser, og paa Stænderinstitutionen, gjennem hvilken Folket kan udtale sine Ønsker for Kongen, og de ville da altid mødes med Opmærksomhed. Men naar en enkelt Commune fremstaaer som Tolk for hele Folkets Ønsker, og dens Adresse i Udtryk og Yttringer ganske ligner Adresserne fra andre, fra den fjerne Stæder, saa fristes man til at forklare Ligheden af en fælleds Oprindelse og til at troe, at de samtlige udgaae fra en og samme Kilde for at strømme tilbage i et større Antal, som om de vare Udtrykket af Ønsker, der næredes af en stor Deel af Folket, endskjøndt de kun udgaae fra Enkelte, og man kan da ikke tillægge slige Yttringer nogen særdeles Vægt. Jøvrigt miskjender jeg ikke Deres gode Mening, henvend Dem stedse med Tillid til mig saa ofte De have Deres egne Ønsker at forebringe. Det skal være mig kjært om jeg kan udrette noget til Fordeel for Deres Bye, og jeg beder Dem forsikkre Corsørs gode Borgere og min kongelige Naade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J Anledning af dette Svar have tvende af Deputationen, nemlig Formanden for Borgerrepræsentanterne i Korsør, Kjøbmand Krenchel og Proprietair Jacobæus i Fædrelandet ladet indrykke følgende Erklæring: Denne Adresse vakte ikke Hans Majestæts bifald, idet Allerhøistsamme antog, at den ikke var Udtrykket af vor egen Overbeviisning. Hs. Majestæt tilkjendegav derhos, at saadanne Forandringer, som vi androge paa, ikke kunde ventes, og at Pressen og Stænderne vare de Veie, hvorigjennem vi maatte henvende os til ham. J Anledning af dette Hs. Majestæts Svar finde vi os forpligtede til at erklære, at vor Adresse selvstændigen og uden ydre Tilskyndelse er bleven til i vor egen Midte, og at de, som efter moden Overveielse og efter stærk Opposition af Borgemesteren i Corsør underskreve samme, vel have vidst, hvad de gjorde og hvorfor de gjorde det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Ogsaa fra Kiel og Flensborg ere Lykønsknings=Adresser indkomne. J den første af disse udtales Overbeviisningen om, at det kuns er i Udvidelsen af en Jnstitution der hidtil ikke har formaaet at opnaae dens priisværdige Øiemed, at knytte Tillidens Baand fastere mellem Fyrsten og Folket, at man kan finde et Læge= og Beskyttelsesmiddel mod den forbigangne Tids, Landets Velstand, tilintetgjørende Onde, og at kun Gjenindførelsen af Hertugdømmernes gamle Forsamling under Tids svarende Modificationer, kun Gjenoplivelsen af Skattebevillingsretten og saadanne Landdage, paa hvilke Landets frit valgte Repræsentanter have at fatte afgjørende Bestemmelser angaaende Gjenstandene for deres Raadslagning, vil yde et Lægemiddel mod de nuværende Onder og et Beskyttelsesmiddel mod deres Tilbagevenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J den flensborgske Adresse udtales uforbeholdent Ønsker og een for begge Hertugdømmer fælleds Repræsentiv-Forfatning og en fælleds til Skattebeviler ling og afgjørende Stemme berettiget Stænderforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Søndagen den 22de December vare samtlige Sognefogder fra Kjøbenhavns Amts Herreder forsamlede i Roeskilde Kro, for at tage Bestemmelse om Jndivelsen af en Lykønsknings=Adresse i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Tronbestigelse. Et af Kammerraad Drewsen forfattet Udkast til Adressen blev forelæst Forsamlingen, og efterat en Forandring deri var bleven foreslaaet og vedtaget, blev det bestemt, at en, af 16 Sognefogder bestaaende, Deputation skal afgaae imellem Juul og Nytaar for allerunderdanigst at overrække Hs. Majestæt Adressen. Udkastet til samme skal have indeholdt en allerunderdanigst Begjæring om at det allernaadigst maatte tillades Bønderne for Kjøbenhavns Amt at bære høisalig Kong Frederik den Sjettes Liig fra Kjøbenhavn til Roeskilde; men da Forsamlingen ved nogle af dens Medlemmer blev overtydet om, at dette Forslag hvor smukt og ønskeligt dets Udførelse end kunde have været, ikke kunde lade sig iværksætte, saa blev man enig om, at lade den nævnte Begjæring derom udgaae af Adressen. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Den Berlingske Avis meddeler nu Ceremoniellet, som vil blive at følge ved den afdøde Konges Liigbegjængelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Fædrelandet forkynder, at Reductionerne allerede ere begyndte. Saaledes er nu Kronens (forrige Kongens) Regiments Musik-Corps opløst, og af det hidtil havte Antal af 32 Hoboister, vil Regimentet kun beholde 8. (Kbhpst. berigtiger dette til 16) Omkostningerne ved dette Musikcorps, der i Forening med Gardens hidtil havde udført Musikken paa Slottet, skal have udgjort den enorme Sum 30,000 Rbd., (Kbhpst. anfører i sin Berigtigelse af Fædrelandets Artikel kun circa 10,000 Rbd.) der næsten ganske udrededes af Hs. Maj. Chatolkasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Foreningen til dansk Læsnings Udbredelse i Nordslesvig, tæller allerede 700 Subscribenter, men endnu ere mange Subscriptionsplaner ikke indkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Allerede ere 30 Almuebogsamlinger grundlagte foruden en dansk Læseforening med Læsesal i Sønderborg. Over 2000 Bind af forskjellige danske Bøger ere afsendte, og man haaber, snart at see dette Antal betydelig forøget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J Aalb. Stiftst, opfordres Landmændene i Aalborg og Hjørring Amter til at sende tvende Mænd af deres Midte til Hovedstaden for at lykønske Hs. Majestæt. J Opfordringen, der er udstædt af en Landmand ved Navn Hvass i Randrup, gjøres i denne Anledning opmærksom paa atLandmændenes Stand, skjøndt den talrigste, saa at sige er den eneste i Staten, der aldeles ingen Repræsentant har omkring eller i Nærheden af Thronen. Corps diplomatiqve har tilbudet at følge den afdøde Konge. Trængselen ved Parade-Udstillingen af det Kongelige Liig er saa uhyre, at forleden Dag en Borgerkone tilsatte Livet og flere Personer bleve lemlæstede. Man mener, at Hs. Majestæt ikke før til Foraaret vil vælge Christiansborg Slot til sin Residents. Hs. Maj. Enkedronningen siges til Foraaret at ville begive sig til Kiel. Det hedder, at Kronprindsen først til Foraaret vil komme til Kjøbenhavn, Præsidiet i Academiet for de skjønne Kunster skal være overdraget til Geheime-Statsminister Grev Ranzau-Breitenburg. (Alt. Merc.) Den i Hjørring forøvede Udaad, i det et ungt Menneske paa Toldkammeret, Hr. Thanning, overfaldtes og ved et Fludum næsten ganske berøvedes Synet, er vistnok endnu i friskt Minde. J denne Sag er i disse Dage falden Dom ved Bytingsret ten, hvorved Hovedmanden er idømt en Straf af 1 Aars, og Een af Medhjelperne 2 Aars Fæstningsarbeide, en Anden 1 Aar i Forbedringshuset, og en Tredie frifunden for videre Tilkale." Efter Forlydende vil Dommen blive apelleret. (Aalb. Av.)Man mener, at den Dom, der er overgaaer Farver Holmblad – som er dømt til 1 Aars Censur, uagtet Citantens (Catechet Øllgaard) Fremgangsmande ved den omhandlede Leilighed ikke findes at kunne billiges - ikke kan være ham til synderlig Gene, da han ikke ligefrem er offentlig Skribent. Men betænker man, at Hr. H. formodentligen lader sine Farvesedler trykke, og at disse altsaa nu ville komme til at gaae ud med Stemplet: "Maa trykkes - Reiersen, saa kan dog dette give Anledning til adskillige Ubehageligheder og Confusioner. Folk, som ikke kjende Censurvæsenet, kunne jo komme til at staae i den Formening, at deres Tøi bliver trykt, naar de have forlangt det farvet. (D. Fris.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J Centralkassens Generalforsamling den 18de December meddeelte Directeuren en summarisk Oversigt af Jnstitutets Virksomhed i det Tidsrum fra 1ste Januar til 30te November d. A., hovoraf erfaredes, at Beløbet af nye og fornyede ældre Udlaan har udgjort circa 1,692,000 Rbd., eller omtrent 240,000 Rbd. mere end i det samme Tidsrum i 1838, og at Total-Beløbet af udestaaende Laan den 30te November d. A. var circa 485,000 Rbd., hvilket er omtrent 50,000 Rbd. mere end til samme Tid i forrige Aar. (Fædrel.) Medailleurerne Krohn og Christensen have erholdt det Hverv at udføre Medaillerne i Anledning af Frederik den Sjettes Død og Christian den Ottendes Thronbestigelse, ligesom ogsaa Stemplet til nye Christiansd'orer for Tiden skal være under Arbeide, hvorimod de Specier, som slaaes paa Mynten, beholde det hidtil brugte Stempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Fra Brødrene Berlings Establissement er der udkommet et særdeles smagfuldt udstyret Mindeblad over Frederik den Sjette, indeholdende dennes, i Relief udførte billede, hvidt paa sort Grund, og et smukt lille Sørgeqvad af H. P. Holst, der vil være vore Læsere bekjendt fra Portefenillen og de flere andre Blade, hvori det er blevet optaget Det faaes i Reitzels Boglade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Fra Nytaar vil den berlingske Tidende ogsaa udkomme om Sødagen. Det paa denne Dag udkommende Nummer som ikke vil indeholde Avertissementer, leveres Subscribenterne paa Hovedavisen, for 3 Mk. Qvartalet; Andre kunne erholde det mod Betaling af 4 Mk. 8 s. qvartaliter. J Forbindelse hermed troe vi at kunne meddele vore Læsere, at Hr. Nathanson fra Nytaar fratræder Redactionen af Søndagen. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J det beslaglagte, nu frigivne Nummer af Kjøbenhavnsposten af 18 November f. A. læses en Meddelelse fra Slesvig, dateret den 11 November, hvilken Artikel gav Anledning til Actionen mod Kjøbenhavnspostens daværende Redacteur Cand jurGjødwad. J dette Stykke omtales Jlluminationen hvormed Staden "Slesvigs Jndvaanere hædrede vor nu regierende Konge, daværende prinds Christian, der med sin høie Gemalinde berede Stader med et Besøg. Blandt flere Transparenter nævnes et, som forestillede en Mindesteen, hvis øvre Deel fremviste Navneciffret C. i Brillantild, medens der nedenunder samme stode følgende Ord: Norwegen zeigt des Fürsten schönste That, Pfleg deiner Ahnen hier gestrente Saal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J samme Huus, i Hr. Over- og Landsrets advocat Reiches Bolig, saae man en Egekrands med Jndskrift: Du hast in Norden einst ein Werk gegrundet, Was eine grose Zukunst uns verkundet. Disse Transparenter brændte kun en kort Tid, da Politiet, imod Reiches Protest, befalede at de skulde borttages. Dette ubeføiede Jndgreb af Politimagten sammenlignes med endeel tidligere politi administrative Forholdsregler, der formeentligen vare ligesaa ubeføiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Nykjøbing. J Gaar blev den af Hr. Kammerraad Grandjean til Vennerslund, til det herværende Asyl for Smaabørn, skjænkede Bygning med Tilhørende, høitideligen indviet til dens Bestemmelse i Overværelse af en saa talrig Forsamling, som Localet tillod det. Ved denne Leilighed oplæstes Gavebrevet efter nogle passende indledende Ord af Bestyrelsens Formand, Hr. Catechet Schierning, der i Menneskehedens Navn i Almindelighed, og i Særdeleshed for de Forældre, hvis Børn her skulle finde Beskyttelse mod Fordærvelsens tidlige Jndvirkning, takkede Giveren for denne skjønne Gave, der efter Giverens Bestemmelse tillige skal tjene som et værdigt Minde og hans hedenfarne Kones ædle og velgjørende Tænkemaade. Ste For og efter Jndvielsen bleve Vers til Psalme Melodier afsungne af et Chor af Damer og Herrer. – Jngen forlod denne Høitidelighed, uden det inderlige Ønske, at det samme Borgersind og den samme Veldædighed, som har grundlagt denne herlige Stiftelse, fremdeles vil pleie og nære den, saa at den kan bære sine velsignelsesrige Frugter til den sildigste Eftertid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Beltpassage. Gaabense den 25de December 1839. Ved Storm og den megen Regn i de senere Dage, er Jsen reent drevet bort, saa at Transporten igjen er aaben for de større Færgefartøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Skibsefterretninger. Nyborg den 22de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
J Fredags Eftermiddags ankom her i Havnen Briggen Falster, Sidenius, som paa Reisen fra Nykjøbing til Neustadt havde mistet sine Ankere og Kjettinger i Farvandet imellem Wærøe og Fæmøe. Jgaar har man begyndt at indise Skibet for at bringe det i Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Ved Tallotteriets 1363de Trækning i Altona udkom: Gudstjeneste. Paa Onsdag (Nytaarsdag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Bekjendtgjørelser. At den Alvise har bortkaldt fra dette jordiske Liv, min elskede Svigersön, Kammerherre og Oberst, Greve Harald Holk i Kiel Ridder af Dannebrogen, af det preussiske JernKors, af den russiske Wadimir-Orden og Johannitter-Ordenen, den 21de Decbr. d. A. efter et kort Sygeleie, bekjendtgjöres herved vemodigst for Slægt og Venner. Hardenberg i Lolland den 26de December, Hardenberg Reventlov,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Subscription. paa Lollands-Falsters Stiftstidende, til førstkommende Januar Qvartal modtages paa samtlige kongl. Postcontoirer samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er – forsaavidt det forsendes med Posterne, for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Præmien, hvorfor Meubler og Effecter, Varer, Kreature, m. v. forsikkres, er, efter Bygningernes Beskaffenhed og den De mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkred er underkastet, fra 1/4 til 3/4 pCt. aarligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Compagniets Commissionairer i Lollands Stift ere i Mariboe . . . . Hr. Collecteur Giegengack. Nakskov . . . . - Kjøbmand Diderichsen. Nykjøbing . . . - Cancellieraad Jantzen. Nysted. . . . . - Toldinspecteur Stürup. Rødbye . . . . - Kammerraad Suhr. Stubbekjøbing. - Klokker Clausen. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 4de Assurance-Aars Slutning, den 30te September 1839 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler, 1,184,918 Rbd. 18 s. Compagniets Risico var den 30te September 1839 16,208,642 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter den 26de Decbr. Lassen. Engelhart. Hvidt. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Med sidste Hamborger=Post, er til Undertegnede arriveret nye sorte Vare i Uld og Silke. Nykjøbing den 28de Decbr. 1839. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Foruden diverse Sorter røde og hvide Vine, saavel paa Ankere som Bouteiller, faaes: Mousserede Liqueurs Orangade til 3 Mk. 4 Sk., med Bout. Schrupp til 3 Mk. 12 Sk., samt hvid Arak a 4 Mk. og engelsk Porter a 44 Sk. uden Bout., hos M. Chr. Mackeprang
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Undertegnede ønsker sig nogle Aftentimer besatte med at give privat Underviisning i de almindelige Skolediscipliner eller i Sang og Pianofortespil. Stubbekjøbing den 28de Decbr. 1839. Emil Fog, Privatlærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Creditorerne i Stervboet efter Brændeviinsbrænder Frederik Goth heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte forvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 19 December Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-29
Creditorerne i Boet efter afdøde Eva Sophie Frederikke født Lauritzen og efterlevende Mand Bagermester Ludvig Frey her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Stubbekjøbing Skifteret, den 26de December 1839. C. N. Buch, constitueret. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-31
Lollands- og Falsters og Tidende. Etaen Tirsdagen den 31 December. No 132
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-31
Udenlandske Nyheder. England. Da, som tidligere meddeelt, Parlamentet skal samles i Begyndelsen af næste Aar, bereder alle Partierne sig til de vigtige Forhandlinger, som da forestaae, især fordi den Mening stedse vinder flere Tilhængere, at det melbournske Ministerium ikke vil holde sig, og derfor agter at opløse Parlamentet, saasnart det har bevilget de fornødne Summer til Dronningens Mand. Men kan det nuværende Ministerium ikke holde sig er naturligviis det næste Spørgsmaal, Journalerne giør, det, hvilket Partie der da skal træde i Spidsen for Statsstyrelsen, og her kan man ikke nægte, at Torierne have de fleste Udsigter. Vel vil Robert Peel neppe selv træde ind i Ministeriet fordi Dronningen ikke under ham, men Torierne have alt udseet andre Mænd, der ville være hende mindre ubehagelige. Udsigterne for Torierne ere vel saaledes for den nærmeste Tid meget gunstige, men deres Stilling dog ingenlunde behagelig, thi Ultraerne af dem vil tvinge deres mere sindige Anførere til Foretagender, der nødvendigviis maa fremskynde deres Fald. Deres afgjorte Fjendtlighed mod Jrland, som de besmykke med Jver for den engelske Kirke, vil forstærke O'Connells Magt betydeligt, og han med hele Jrland paa sin Side, vil alene være en særdelses farlig Fjende for et Tory-Ministerium, der paa Grund af Chartist-Urolighederne i selve England ikke kan sende Tropper til Jrrland, og dog vil O'Connell ikke blive Ministrenes eneste Fiende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-31
Alt nu begynde de liberale Ultraer at fjerne sig fra Chartisterne, og der er ingen Tvivl om at naar et Tory Ministerium kommer istand, ville de atter forene dem med de Liberale, der i det de glemme deres tidligere Stridigheder, ville frembyde en Magt, Torierne ikke ere i Stand til at modstaae. Hvorledes derfor end Ministeriets nærmeste Fremtid vil blive, kan det dog rolig see den fjernere Tid imøde, da den nødvendigviis vil bringe det Seieren. T. Attword, en af de Radicales dygtigste Medlemmer, i Underhuset har nedlagt sin Post, og agter aldeles at trække sig tilbage. En Strid mellem nogle franske Officerer og en engelsk Capitain angaaende en disse Nationers Flag gjensidigen tilføiet Fornærmelse, har atter givet Anledning til en Deel Avisstridigheder; dog haaber man at Regjeringerne ville afgjøre Sagen til gjensidig Tilfredshed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-31
Frankrig. Regjeringen har atter publiceret en Depesche fra Valde, men Aviserne beklage at den mangler den Udførlighed, som fandtes i Marschal lens Beretning om Hertugen af Orleans's Marsch til Jernportene, hvorfor det og er umuligt at danne sig noget fuldstændigt billede af Tilstanden i Algier. Efter denne Depesche har der forøvrigt fundet et Par Smaalægtninger Sted, som begge ere faldne ud til Franskmændenes Fordeel, og der berettes tillige at Abdel Kader ikke finder den Understøttelse, som han havde gjort Regning paa, da flere Stammer vedblive at holde med Franskmændene. Efter en anden Telegraph-Efterretning af 19de dennes, har der fundet 2 Fægtninger Sted i Nærheden af Belida, i hvilke Abdel Kaders hele Jnfanterie blev tilintetgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-31
Holland. J Generalstaternes andet Kammer har der fundet meget vigtige Debatter Sted. Den 18de dennes forelagdes nemlig Kammeret et Forslag, hvorefter en Gjæld af 56 Mill. skulde lægges. paa Colonierne, hvilket dog Kammeret med megen Jver modsatte sig, og efter en Debatte, som varede i 3 Dage, blev Forslaget forkastet med 39 Stemmer mod 12. De Fag, der talede for Regjeringen anførte alene at Kammeret burde have Tillid til Regjeringen, og skildrede især med stærke Farver Følgerne af at Forslaget blev forkastet, hvad Finantsministeren erklærede for Begyndelsen til en Statsbankerot. Modstanderne erklærede derimod, at det ikke var Oppositionssyge, eller Stræben efter at fortrædige Regjeringen, der ledede dem, men at Erfaring nu havde lært, at man maatte være forsigtige, og at man ikke kunde stole paa Regjeringens Løfter og Forsikkringer. Det var nu klart foralle at den Tillid, Kammeret tidligere havde viist Regjeringen, var bleven skuffet, og man kunde derfor ikke længere vise den Tillid. J det samtlige Talere gjentog at Regjeringen havde tabt Kammerets Tillid, viste hver enkelt Taler tillige ved flere Kjendsgierninger, at det ikke var uden Grund at de afgave denne Erklæring. Den almeenagtede Coloniminister van der Bosch, har som en Følge af denne Debatte, forlangt og erholdt sin Afskeed, hvorimod Finantsministeren er bleven i sit Embede, og har atter lidt et Nederlag, i det Kammeret med 23 Stemmer mod 8, forkastede et Lovforslag, hvorved Afgifterne af Steenkul agtedes forøgede. Under 23de dennes have derpaa Generalstaterne eenstemmig ansøgt Kongen om at tage Budgettet for 1840 under nærmere Overveielse.