JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-22
Af Breve fra Lyon af 4de d. erfare vi Følgende fra Avignon; "Marschal Brune blev strax kjendt ved sin Ankomst til denne Stab. Strax omringede Folket ham, og overvældede ham med Trudsler. Dog lykkedes det ham at komme til en Gjestgivergaard. Strax derefter erfarede man, at han var død, Øvrighederne bleve kaldte til, og nu saae man, at han havde skudt sig en Kugle gjennem Hovedet. Hans Liig blev mishandlet og kastet i Rhone. (Dog synes denne Efterretning at trænge til nærmere Stadfæstelse). - Hidindtil har man endnu ikke erfaret, at Savary og Lallemand ere blevne udleverede til vor Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-22
Marschal Ney skal være bleven arresteret i Schweiz og ført til Frankrig. Ex-Kongen Murat synes ikke at have indskibet sig, som nylig meldtes. Da han forlod Toulon, tog han, forklædt og under et falsk Navn, sin Retning til Bjergene. Han rider paa en slet Hest, og hans hele Følge bestaar af to Betjente. Efterat han har erfaret, at Napoleon har overleveret sig til Engellænderne, er han ganske forsvunden. - J Digne ere adskillige af Bonapartes Commissairer blevne arresterede, og under stærk Bedækning førte til Barcelonette. - J Troyes hindre Øvrighederne ikke at oprørske Sange blive sungne paa Gaderne; Politiet haandhæves slet, og de Kongel. Proclamationer og Forordninger blive ikke altid opslagne. - To franske Artillerietrains paa 45 til 50 Kanoner ere afgaaede fra Lucignan til Rochelle. – Jdag er det russiske Cavallerie corps under General Winzingerodes befaling ankommen hertil og i Omegnen. - Et temmelig betydeligt Antal franske Officerer skal have ifinde at gaae i russisk Tieneste; mange Kunstnere skulle heller ikke være utilbøielige til at forplante deres Kunstflid til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. komst Tolvte Aargang. No. 68. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 August 1816. Svar til: "Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt, i Skilderiets No. 60. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Ved tredie og fjerde Sang fortæller Hr. S., at jeg heel fortvivlet oversætter for ved Sverd. Vees han da endnu ikke, at fyr bruges i denne Mening saavel af vore nordiske Skialde som af de engel saxiske Digtere, at de efter vore Eddas og Skal des Vidnesbyrd samt Olavsens Historie om Nordens ældste Digtekonst, kunde i al Magelighed og upaaanket gjøre det. Hvad det ellers angaaer, naar Hr. G. siger: at jeg i Digtet tidt og ofte oversætter de selv samme Ord paa den meest modsatte Maade, da er det sandt, og det samme vilde han blevet nødt til i min Stilling at gjøre, uden at nogen kyndig Mand vilde taget ham det ilde op, thi det er bekiendt, at enhver Nations Dig ter har i bunden Stiil tillagt mange Ord en aldeles anden Mening, end de have i Prosa. Ved at fremføre Exempler i en saa indlysende Sag skulde jeg gjøre mig skyldig i at have villet paadigte Hr. G. en alt for usandsynlig Uvidenhed, efter at han Dag og Nat uden al Tvivl har læst over, og over igien, Homers, Virgils og Horats Mesterværker, og sammenlignet disse med Europas berømteste ældre og nyere Skialde. At Hr. G. kan synes talt, i 4de Sang, om en Guddoms, ventelig (som han selv siger) Hilda Aabenbarelse i et gyldent Luftskib, det er ubegribeligt; thi Digteren beskriver allene den Beowulske Flaades pragtfulde Udseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Med mageløs Skjødesløshed behandler Hr. G. den femte Sang. "Man lader Hrodgaarsiger han: "fortælle, at Beowulf var kommen med 300 Mand, da han derimod siger, at han havde 30 Mands Styrke. Men hvordan læses du 30 istedet for 30 Snese, som ere Originalens klare Ord. Hvad Hr. G. paastaaer: "at Bemulf ei vilde have sine herlige Vaaben, Welands Værk, med sig i Graven, men had at de maatte hjemsendes til Kong Pigelag, da viser Originalen, bogstavelig oversat, det Modsatte saaledes: "Dersom Døden tager mig (siger Beowulf til Higelac), glem da ikke at jorde Valen. Vandrer, bestrøe den afmaalte Mark med foramodige Lipustrer. Du behøver ikke at sørge længe over mit Lig. Send ligelac Ord. Giv mig min kjere Rustning, det bedste Klædebon, som værnede om mit Bryst, den udvalgteste Dragt. Welands Arbeide gaaer forloret. Saa skal det skee." Det var jo overeensstemmende med den Tids Brug, at lade de faldne Helte begrave med deres Vaaben. Den 6te Sang har Hr. G. ynkelig forhutlet. Han er vred over mig for at have sagt, at Wilsingerne vare Norddanske eller Nordmænd. Det har den udødelige Georg Skjøning sagt tilforn. Hr. G. chaotiske Udladelser om Ægtheofs og Hrodgars Anliggender med Wellingerne, forclarer Originalen bedst saaledes: "For du (sagde Hrodgar) min Ven Beowul drog i Krig, og med Heroldstaven besøgte os, overfaldt den grummeste Feide din Fader. 2) Undsluppen fra Slaget maatte han gaae Willingerne tilhaande, paa det Piledragerne (Wilsingerne) ikke skulde paa ny paaføre ham Krigens Rædsler. Derpaa besøgte han de Syddanske over Havets Veie. Da styrede jeg, Scioldungernes Fyrste, det danske Folk, og i min Ungdom holdt Heltens af ædle Skatter rige Borg. Og var Heregar min ældre Broder, den afgangne Healdan's Søn, død. Han var lykkeligere end jeg, efter at han med Penge havde opgjort Feiden. Jeg sendte Willingerne over Havets Ryg alle de Skatte, hvortil han med Eed havde forbundet mig. Om 8de og 9de Sang er Hr. G. lige faa lidet i det Rene. Ræmisholm eller Ræmisse kjender han ikke, hvorvel det staaer i mit Sagregister, og han desuden burde vide det af Sammenhængen med Beowulfs Tog mod Joter og Friser, som Statsministeren Hunferd spotviis fortæller. Af idel Ukyndighed i det Angelsaxiske paastaaer Hr. S., at holm (som betyder baade en Øe og Søe; her betyder det Øe) ikke kan forenes med Ræmis. Men hvor kan da Nominativet til Genitivus Ræmis komme fra Videre nægter Hr. S., tvertimod Originalens Vidnesbyrd, at Beowul drog til Brondingernes Land, og skaber her efter Sædvane af Bedt eal et Nomen Proprium Betal, som ingensteds har hjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Ved 14de Sang gjor Hr. G. den Anmærkning, at der tales om Wolsungen Sigmunds og Sigurd Fafnisbane. Saa artig det end er, hvad han her siger, tør jeg dog ikke antage det for rigtig; thi Digteren udbreder sig her allene over Beowulfs Toge og Heltebedrifter. Desuden passer Fortællingen ikke paa Sigurd. Man kan ingensteds see, at han førde nogensinde Krig med Joterne, eller ladte sit Skib med disses erobrede Skatte. At Sigurd dræbte en Drage, gjør intet til Sagen; thi det gjorde ogsaa Beowulk, og 4) Af Originalens Ord: Wears he heapo lade to hand bonan, det er: Han undsluppen fra Slaget nødtes han til at overgive sig, gaae tilhaande; frembringer Hr. G. den mesterlige Oversættelse: Han blev Hatholafs Banamand. blev den berømteste Helt efter Heremod, hvis ulykkelige Skjebne fortælles Pag. 70. Heremod i 24de ang kommer ikke dette ved. Det bør forstaaes om en af Hrodgaars og de Danskes overmodige Fiender, som Gud styrtede. J 14de Sang vil Hr. G. at Hrodgar stod paa Gulvet, som han oversætter fra Stapol. Dette Ord, hvoraf det Engelske Steeple kommer, betyder dog et Taarn, et høit Sted. At Hrodgar skulde i 15de Sang nævnes Brand, er aldeles falskt, thi det kan aldrig betyde her andet end en Landse, Sverd. Det viser Texten klarlig, og udtrykkelig siger: at Hrodgar da gav Beowulf Healdans Sverd (som et Tegn til Belønning for erholdt Seier) med forgyldt Greb, tillige med Hjelm og Brynie. Dette fortreffelige Sverd saae man bæres foran Helten. J 16de Sang siger Hr. S., at Hengest, som den egentlige Høvding, med sine Friser fulgde Danehæren til Sverrig, og at denne Aaret efter gæstede Friserne. Saa skulle da Hengest være sit Fædrenelands Fiende og Landsforræder. Hvilken taabelig Snak. At Hr. G. i alt dette gaaer saare vildt og fordreier alting, det godtgjør Texten saaledes Pag. 81. &c.: "Da skulde Hrodgars Skiald besynge det Gammen (Krig) hvormed Haalfdan's Helte, Scioldungernes Kjernetropper, i Ledingsferd, besøgte Fiins Afkom og sloge det paa Frisisk Grund." Det var altsaa ikke de Svenske, som bleve slagne, tvertimod, de Svenske vare de seirende Danskes Hielpetropper; dem bad Helde burg at jorde de faldne Friser, Pog. 86, og deri føiede de Dronningen, medens hun begræd i Sørgesange sine faldne Landsmænd. Lystigt er det ellers, at min Dadler gjør det her og paa flere Steder brugte Appellativ Hengest til et Egne navn. Sandelig, ved Hengest forstaaes ikke andet her, end hvad der kunde nævnes efter Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Ved den samme hundeagtige Fanatismus er han ifland til at drive et heelt Folk til Blodbad, naar han ved Navnet, den store Nation, opflammer dets Ærgjerrighed, gjør det til et af Himlen udkaaret Folk, og stempler det til alle Nationers Hersker. Endnu stærkere er Pengegraadighedens Spore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
En moderne Spartakus, der gaaer ud paa at samle alt Slavepak paa Jorden, ved Rovsygens Lokkemad, under sit Banner, kan i kort Tid grunde en Røverskat, der naaer fra Tajo til Oby, og fra Themsen til Ganges. Erfaringen lærer, at en liden sletdisciplineret Røverbande af 50 til 100 Lemmer, kan snart blive saa farlig for Personernes og deres Eiendoms Sikkerhed, og den selskabelige Orden i en heel Provinds, at alle den indere Magts Hjelpekilder maa opbydes mod den. Tænker eder en veldisciplineret og organiseret Røverbande af 5. 600,000 forvovne, drabsøvede Knegte, anførte af en Daiskan, styrtende sig løs paa fredelige FolkeSlags Eiendom!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Da en saadan Radicalcur eller grande mesure let kunde lede til Fordærvelse, saa er den høieste Forsigtighed fornøden derved, og man er sikkrere i sin Sag, naar man i saadanne Tilfælde heller tager sin Tilflugt til hemmelig Magt, d. en paa bredt Dansk, Snigmord. Et Dolkestik, bibragt af en tjenstfærdig Bravo, eller under Omstændigheder, der fremstille den Dræbte, som et Offer for et Folkeopløb, et ikke for hurtigt virkende Successionspulver, sammenrørt af en konsterfaren Giftblander, en Strikke, appliteret i Fængslet, og en Retsprotocol, optagen i Anledning af det Skete, hvorefter den Qvalte mistænkes for Selvmord: alt dette ere hemmelige, men sikkre Veie til Maalet. - Ned med Samvittighedsstrupler! Hvo, som har besteget Forbrydelsens Stige, vilde jor være en Daare, om han standsede halvveis, eller endog hævede tilbage for det sidste Trin. Rask fremad! Thi naar du vakler eller stiger tilbage paa denne Stige, saa bliver den dig til en Galgestige, kun naar du modfuld overvinder det sidste Trin bliver den dig til en Himmelstige, oven paa hvilken Udødelighedens Genius rækker dig Straalekronen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
(Jndsendt.) Forslag til en nødvendig Dør=Jndskrive for Enhver, som besørger Commissions-Forretninger i vor beskedne Tiidsalder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Da jeg, hos mine Committenter, ikke kan tilregne mig nogen Forretning, som ei beviisliggen er afgjort efter min Anviisning (hvortil hører, at jeg, i det Mindste, kan opgive den Anvistes Navn og Bopæl), og da man ikke kan antage, at Nogen alvorligen ønsker det, han anseer for saa uvigtigt, at han ei derfor vil opgive en ubetydelig Adresse; - saa erklærer jeg herved, at jeg aldeles ikke indlader mig i nærmere Omhandling med nogen mig Ubekjendt, førend han mundtligen, eller skrivtligen, opgiver mig sit Navn og sin Bopæl. Med de sædvanlige, nysgjerrige, undselige Jncognito-Herrer, der ikke turde røbe deres store - eller lille Navn, eller Bopæl, men søge at indhylle aabenbar Ubetydelighed i hemmelighedsfuld Vigtighed, afgiver jeg mig ingenlunde, for ei at spilde min Tiid med at fordrive deres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Rettelser. - P. 1043, Lin. 9: Besættelse løs, Ansættelse. - P. 1044, L. 7. 32,000 Læs: 320,000. - P. 1059, L. 9 nedenfra, læg tilFør hen forlod Verden. Beowul var berømt. Med Blod &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Udenlandske Efterretninger. Odense, d. 22 August. Siden Canalens Gravning har den opkastede Jord frembragt en ubeskrivelig Mængde af de saakaldte store Oxe-Øine, som man her tilforn ikke kjendte, og som saa talrig formerer sig, at de allerede findes rundt om Odense i mere end Miles Frestand. De kunne fuldkommen regnes iblandt de onde Urter, da de formere sig saa stærk, og naae en Høide af halvanden Alen, udbrede sig i store Buske og qvæle alnærste ende Sæd. Jntet Kreatur æder dem, undtagen saalænge Planterne ere ne et spæde. De ligne i Blomsteret de berygtede onde Urter, undtagen at de ere hvide med en guul Frøeknop i Midten. De grønne Blade ere smalle og ligne i Hpvært en Gulerods Top. - Enhver Landmand, der ikke vil have sin Jord fordærvet, raades at lade dem omhyggeligen trække op, inden Frøet modnes, som skeer sidst i August, ellers overløbe de hele Jorden. Saalænge de ere unge, ere de let at oprykke, da Roden ikke stikker dybt. Man kan brænde god Aske af dem. End ikke heel Brakning formaaer ganske at ødelægge dem, og deres tykke Buske hindrer Pløiningen, og slæber for Harven. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Viborg, d. 21de August. Høsten er hist og her bebyndt. Kornet er i Aar ganske ulige modent. Man seer paa samme Marker modent og ganske grønt Vaarkorn. Den i sidste 10 Dage vedholdende Regn, har gjort nogen Skade, hvor det stod for tykt, men derimod og fremmet det næsten forsvundne Græsses Vext. Havren er kort i Aar. Bygget got; Ruggen middelmaadig god, skjønt dog ikke meget kjernefuld, Boghveden næsten overalt meget ringe. Vinterhveden tegner got.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
(Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Kjøbenhavns Børs den 25 August. Cours. Hamb. 2 M. 612, a mira 619. Amsterdam 2 M. 582, a vista - . London 2 M. 24 1/2 Rbdl. Spec. 610. - Specier solgtes til 37. a 37 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 a 69 1/2 pr. 100; Oblig. 305. Norske at Sedler 687.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 15de August. Northumberland, laae endnu, ifølge de sidste Efterretninger fra Plymouth, for Anker i en betydelig Afstand fra denne Havn. Fregatten Zenobig havde ført adskillige Breve fra Northumberland til Plymouth, og de bleve strax befordrede til London. Northumberland, syntes at oppebie Skibet Weymouth, for at afseile til sin Bestemmelse. - Under Samtalen mellem Lord Lowther, Hr. Littleton og Bonaparte spurgde en af dem ham, hvad han syntes om det engelske Jnfanterie; hvorpaa den svarede: "mangeaarige Krige gjøre gode Soldater. Han tilføiede, at begge Nationers Cavallerie var fortreffeligt, og at det engelske Artillerie havde denne sig efter det franske. Da en Engellænder forelagte Bonaparte et Spørgsmaal om Ludvig den 18de, svarede han det er en god og ærlig Mand; men for spaa Hertuginden af Angouleme er den eneste Mand i den bourbonske Familie; de Franske maa have en Mand som jeg er." Med Hensyn til St. Helena kunde han endnu ikke berolige sig. "Jeg vilde, sagde han, have givet mit Æresord paa at blive rolig i Engelland, og ikke at holde Brevvexling med Nogen. Jeg vilde have forpligtet mig til aldrig at forlade det Sted, man vilde anvise mig, og jeg vilde have levet som en simpel Privatmand." Over Prindsregenten holdt han store Loptaler, og tilstod at alle hans Planer vare strandede ved Hs. Kongel. Høiheds Standhaftighed. Han er en Souverain, sagde han, der altid har handlet med samme Standhaftighed og Kraft." – Jfølge Privatbreve fra Northumberland af 12te d., skal Sonaparte være ualmindelig munter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Paris, d. 11te August. Hs. Majestæt Kongen har forordnet, at der skal oprettes en Armee, der skal være en saadan Disciplin underkastet, at den i Krig sikkrer Held, og tillige kan forsvare Forfatningen, hvis nye Factioner skulde true Statens Rolighed. Den skal bestaae af 86 LegioneJnfanterie, hver paa 3 Batailloner, 8 Regimenter Artillerie, 4 Regimenter ridende Artillerie, 1 Regiment ridende Carabiniers, 6 Regimenter Curasserer, 10 Regimenter Dragoner, 24 Regimenter Jægere tilhest og 6 Husarregimenter. Desuden skal et Kongel. Jngenieurcorps dannes i Forhold til Armeens Styrke. - Krigsministeren skal udnævne egne Generaler og Overofficerer til at iværksætte Linie-Jnfanterieregimenternes og det lette Jnfanteries Afskedigelse. Er der ikke Penge nok forhaanden til at betale de Officerer og Soldater, som afskediges, deres tilgodehavende Sold, skulle de ikke destomindre afskediges, og man vil give dem Beviser for at Solden ikke er bleven dem betalt. - J adskillige Dage have de allierede Armeer været i stor Bevægelse for at drage i de dem anviste Cantonnementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Paris, d. 14de August. Jsorgaars indtoge de fremmede Souverainer Middagsmaaltid hos vor Konge. Klokken halv ni viste Allerhøistsamme sig paa Slotsbalconen, og strax gjenlød fra alle Sider det Udraab, Kongen leve, Alle Souverainer have Helligaandsordenen. - Man anslaaer endnu den franske Loixearmee til 46,000 Mand. Den gamle Garde; Corps ere end i samme Tilstand som de de marscherede fra Paris. - Besætningen i Mezikres, som har capituleret den 9de, trækker sig tilbage til Citadellet, og hvis den inden 14 Dags ingen videre befaling faaer, skal den marschere ud med alle Krigshonneurs og med sit Feltartillerie, for at støde til Loircarmeen. - Marschal de CampGrundler, som af Krigsministeren blev sendt til Solssons, for der at ende Fiendtlighederne, er traadt i Underhandlinger med den russiske General Huskakow, ifølge hvilke Russerne skulle besætte Staden den 11te eller 13de. - Besætningen i Lavn har allerede sat sig i Marsch, for at begive sig til den franske Loixearmee. Tre preussiske Batailloner have for nærværende Tid besat denne Stad, . Jfølge Breve fra Beaucaire af 5te d. vedvarer Urolighederne i Nismes endnu, og det endog saavel for politiske som religiøse Meninger. - Jfølge den sidste officielle Fordeling af de syv i Frankrig under Fyrst Blücher, Hertugen af Wellington, Grev Barclai de Tolly, Fyrsterne Wrede og Schwarzenberg, og Grev Frimont staaende allierede Armeer, have de nu besat 62 Departementer. Alt saa ere kun 26 Departementer ubesatte. - Gouverneuren i Vincennes skal have opdaget Kongen en afskyelig Plan, som gik ud paa at bortføre den Kongelige Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nog Naalle som Tolvte Aargang. No. 69. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Rei i Mel Tirsdagen den 29 August 1818. i Fre Om Tiggere. Jntet Syn en ubehageligere, end paa Hovedstadens Gader, midt imellem den meest paafaldende Overflødighed og Overdaad, at see Tiggere af begge Kjøn, og deriblandt arbeidsføre Qvindfolk, og, i det mindste til visse Forretninger brugbare, Drenge og Pigebørn, anraabe den offentlige Medlidenhed om en Almisse, under det evige Omqvæde, jeg er saa sulten: At undgaae disse besværlige, Tryglere er umueligt, thi staaer man stille og taler med En eller Anden, saa gaae de ikke af Pletten, førend man har affundet sig med dem, og gaaer man, saa har man dem et langt Stykke i Hælene paa sig, og pines af deres evige, vær barmhiertig, jeg er saa sulten o. s. v. For at blive af med dem tilslænger man dem nogle Skillinger, hvilke de fleste i Almindelighed betragte, ikke som en Medlidenhedsgave, men som et Middel til at blive Tiggerne qvit. At der nu gives og maa gives flere Fattige end før, Krigen, derom tvivler ingen, som veed, hvor mange Tusinde, der ere blevne satte, ud af deres sædvanlige Næringsveie; men et er det, at en Stat har Fattige, og et andet, at den har Tigger. Den Fattige, som kan arbeide, maa, efter Ævne, arbeide, og den, som ikke kan arbeide, maa Staten, føde. Paa denne almindelige Grundsætning bør ethvert Fattigvæsen være bygget. Et Land, der ikke er stærkere befolket end Danmark, kan ikke have for mange arbeidende Hænder, og der er ingen Tvivl om, at naar enhver, som vil arbeide, faaer saa meget Arbeide, han kan paatage sig, og saa megen Løn derfor, som han behøver, og enhver, som ikke vil arbeide, tvinge dertil, vil den danske Stat altid kunne forsørge sine Fattige, uden at disse behøve at tage deres Tilflugt til Tiggerie. En Tigger er i mange Henseender et saare skadeligt Væsen i Samfundet. Han lever af Ørkesløshed, som Ordsproget med Føie kalder Diævlens Hovedpude; han optrækker sine Børn, der maaskee kunde blive nyttige Medlemmer af Staten, til samme foragtelige Haandværk, han misbruger den offentlige Medlidenhed, som kunde anvendes paa værdigere Gienstande; han kunde synes at nedsætte Statens Agtelse, ved ideligen at paaberaabe sig, at det, man faaer af Fattigvæsenet, er saa godt som intet; han kan opvække hos Fremmede en uretfærdig Tanke om Statspolitiets Bestyrelse; han opmuntrer ved sit Exempel Andre til ligedan Ørkesløshed og Dagdriverie, kort, en Tigger er et Jndbegreb af al muelig Umoralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Anmodning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
En Mand, hvis Forretninger er paa hans Eiendom paa Landet i Sommer, yttrer det Ønske (vist fælleds med flere) at det forenede Bibelselskab for Dannemark, vilde offentlig lade bekjendtgjøre, til hvem Den havde at melde sig, som ønskede at tiltræde Selskabet; da man ei altid har Leilighed at komme til dets offentlige Møder i Kjøbenhavn. Anmelderen af dette, som er født og opdragen paa Landet, har i Ungdommen uden lærd Veiledning læst Bibelen, og deri, fremfor i nogen anden Bog, funden en Beroligelse for sit Hjerte, som han endnu med Tryghed nærer, dreven af denne saa naturlige Følelse, ønsker han at tiltræde benævnte ædle Selskab, om hvis Nytte han er overbeviist. Sjælland, d. 21 Aug. 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Mariboe, den 21de August. J det skrækkelige Uveir, der rasede Natten imellem den 16de og 17de dennes, slog Lynilden ned i Vaabensted Kirketaarn, men gjorde til al Lykke ingen anden Skade, end at den knusede en Bilke og nogle Træspaaner paa Taarnet. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, ere Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i indeværende August Maaned følgende: 1 Tønde Hvede 22 Rd. Tønde Rug 16 Rdlr. 1 Tønde Byg 9 Rdlr. 1 Tønde Havre 6 Rd. 1 Tønde graae Ærter 10 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 10 Rd. 1 Tønde Vikker 8 Rd. 1 Pund røget Flesk 4 Mk. 8 s. 1 Pund fersk Flesk 56 s. 1 Pund Kjød 32 s. 1 Pund Smør 64 s. 1 Pund Ost 28 s. Pund Talg 6 Mk. 1 Slagtenød 80 Rd. 1 Faar 10 Rd. 1 Sviin 50 a 60 Rd. - Alt i Rop. N. V. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Kjøbenhavns Børs den 29 August. Cours. Hamb. 2 M. 612, a vira 619. Amsterdam 2 M. 578, a vista - . London 2 M. 24 1/2 Rbdl. Spec. 61. - Specier solgtes til 37. Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 59 1/4 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 587.