JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Paris, den 16de Septbr. Det Rygte, at Conventen vil tilbagekalde Decretet, angaaende den nye Udvælgelse af de 2/3 hele Deputerte, er endnu ugrundet. - Ogsaa i Dag er det gandske roeligt i Paris dog er siden i Gaar Stormklokken bleven ophængt paa den mitterste Pavillon af Thuillerierne. Forresten synes det nu næsten afgivet, at Conventen vil beholde Seieren i Henseende til Decertet angaaende de 2/3 Deles Udvælgelse. Alle Land departementer antage dette Decret; kun nogle Stæder sætte sig derimod; men dog skal Lyon selv, som man i Dag forsikrer, have antaget samme. Da Convineen anseer alle dem, som erklære sig imod Decretet, for Royalister, saa giver dette Nøglen til det salsomme Syn, at Paris, som hidtil har gjort alle Revolutionerne, paa engang er bleven royalistisk ved det at Sectionerne have forkastet dette Decret. Man har vel talt om, at erklære Paris i Beleiringsstand, at aabne Fængslerne, at bevæbne Fangerne, og opfordre alle kraftige Patrioter, til at trække til Feldts mod Royalisterne; men dette Forslag skal vare bleven forkastet, saasom Conventen derved vilde løbe den største Fare. Oppositionsbladen, blive imidlertid ved at afskildre de formeentlige Farer, som vare at vente, ifald 2/8 Dele af Conventen igien blev udvalgt. Skrækkesystemmet, sige de, vil da igien komme paa Dagens Orden; de arresterte Deputerte blive løsladte, og Pa che, Bouchotte og Lebon selv blive erklærte for Uskyldige, Kiøbmændene ville da paa nye komme til at betale den Ligegyldighed, med hvilken de ansee Fædrenelandets Sag. - Omden fra Engeland afseilede Emigrantexpeditions Landganhave vi endnu i Dag ingen Efterretning; hvorfor nogle at vore offentlige Blade have ladet den lande i Holland. - Charrettes Broder skal i Diion nære bleven arresteret.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Manheim, den 17de Septbr. Den 14de have de Franske, under Trudsel af et Bombadement, opfordret denne Stad til at indtage fransk Besætning; hvorpaa der ufortøvet blev sendt en Coureer til München, for at indhente Forholdsordre. Den 14de bragte i Franske en Mængde Mørsere og andet Skyds i Rhinskandse, og deres der værende Værker; men dette Skyds blev dog den 15de ført bort derfra til Mundenheim. Med bange Loventning see vi vor Skjæbnes Afgiørelse i Møde. - De Keiserlige Tropper, som endnu stode ved Schw tingen ere denne Nat brækkede op mod Mayn, hvorimod andre Tropper forventes fra den Wurmserske Armee. De Franske skulle og paa deres Side marchere stærkt ned af Rhinen. J vor Egn mærket man imidlertid ikke det ringeste til nye ankom franske Tropper; dog begynder man ogsaa her at føie alle fornødne Anstalter, og mange Jndbyggere forlade efterhaanden Staden.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Overrhinen, den 18de September. Natten til den 15de har den Keiserlige General, Grevron Wartensleben, forladt sin Stilling ved Nenwied. De Franske ere derpaa ogsaa gaaet over Rhinen der i Egnen, og have besat samme Stad. De have allerede taget deres Stilling i den af de Keiserlige forladte Leir, og slaget 2 Broer, over Rhinen, for at føre den øvrige Deel af deres Armie tilligemed Artilleriet over Rhinen ved Andernae og Toblenz. Endeel af deres Tropper er rykket frem mod Læstningen Chtenbreitstein, som skal allerede være bloqueret. Benævnte Fæstning er provianteret for nogle Maaneder, og skal, som det heder, blive overladt til sit eget forsvar. Den Keiserlige General von Wartensleben tog sin March over Monte baur til Lahn. Fra benævnte Sted var allerede i Forgaars det Churtrierske Cancellie ankommen til Frankfurt. - Et Corps Franske staaer allerede i Weierbusch. Den 14de angrebe de de østerrigske Forskandsninger ved Uckerath, hvorved Corpserne af Rohan og Boisy skal have lidt noget. Natten derpaa trak de Keiserlige sig videre tilbage, og forskandse sig nu paa denne Side af Lahn.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Hanau, den 19de September. J Manheim er man nu saa meget mere i Bekymring, som forliget, der til denne Stads Sikkerhed blev sluttet ved Overgivelsen af Rhinskandsen, nu har mistet sin Kraft, da Krigen begynder paa den høire Side af Rhinen. De Keiserlig kunde forresten saa meget mindre tillage, at de Franske gaae over Rhinen i Egnen af Manheim, da samme ellers komme den Clairfaitske Armee i Ryggen, og kunde afskiære den Communicationen med Breisgau. Benævnte Armee bliver end nu saa længe ved Lahn, indtil den til Wien sendte Coureer er kommen tilbage. - Den Efterretning, at de Franske allere de have indtaget Fæstningen Chrenbreitstein er endnu ikke bleven bekræftet. Det heder, at General Clairfat vil i Nødsfald trække al sin Magt tilsammen ved Mayn. I dette Fald skulde der i Egnen af Frankfurt og Maynz blive forsamlede over 200000 Krigere; men da de Franske ogsaa ved Neumied ere passerede Rhinen, saa frygter man for, at de Keiserlige ogsaa ved Mayn torde blive for svage til at stra sig imod den franske Overmagt. - Forresten tvivler man ikke paa, at de franske Armeers hurtige og eftertrykkelige Expedition jo skulde have til følge en hastig Fred imellem Riget og Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Frankfurt, den 19de September. Arveprindsen af Hohenlohe har foretaget adskillige Forandringer i Troppernes Stilling, som skulle bedække Neutralitetslinien. Posterne i Egnen af Wetzlar skulle blive forstærkede, og man har et beroeliggende Haab om, at ogsaa de ved Overthinen inden Neutralitetslinien liggende Lande ikke skulde blive udsatte for Krigsureelighederne. - Den 16de stode de Franske allettede ved Kettenau, 1/2 Miil fra Nassau; Hachenburg og den omliggende Egn er ogsaa besat af dem. - Et terretningen og Feldtmarskal von Wuemsers Død er ugrundet. Benævnte General har endog for nylig bereist alle Keiserlige Leire i Dreisgau.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Af en Skrivelse fra Frakfurt, den 19de September. Manheim blev den 14de opfordret af de Franske med den Erklæring: at de blot, tilligemed de psatzisk Topper, vilde besætte Fæstningsværkerne, og have en ubehindret Giennem march, men for Resten paa ingen Maade behandle Staden, fiendtlig. Regieringen bad om Tid til at sende en Coureer, til München; men den følgende Dag blev Opfordringen, igientaget med Trudsel af et Bombardement. Da imidlertid Regieringen allerede havde afsendt en Coureer til München, saa igientog den sin Begiæring om Opsættelse indtil den og faa Dage kunde komme tilbage. Saa tilbøielig endog den Pfalziske Regiering end maae være til at somtykke de Franskes Forlangende, saa alvorlig synes dog den øster rigske Deel af Garnisonen at være resolveret til det Modsatte, og til et tappert Modværge. Desuden er fra den Wurmferske Armee et Corps af 20,000 Mand ved forceerte Mar her kommen tilbage, og til Egnen af Schwitzingen, saa at de Franske nu vanskelig vil kunne udføre deres Foretagende, at trænge frem igiennem Mannheim. Langt før er dette at frygte for ved Oppenheim, hvorigiennem de, under Kanonerne af deres mange paa de der værende Høie anlagte Batterier, kunne passere, - naar de nemlig ere stærke nok til at forsvare sig paa denne Side af Strømmen, uden at have en Fæstning i Ryggen. - Afvigte Nat trækkede et stærkt Corps Østerrigere fra Heidelberg herigiennem til Forstærkning forden i Limburg ved Lahn staaende Clairfaitske Armee, og næste Nat ventes en lige Giennemmarch. - J dette Øieblik have vi faaet Efterretninger: at en fransk Colonne stod i Gaar kun 1 Miil fra Witzlar, og havde i Sinde at falde den Clairfaitske Armee i Ryggen. - Fra sidstbenævnte Armee sendes megen Bagage tilbage. Her komme og daglig en Mængde Vogne med samme, hvilke deels gaae herigiennem mod Necker, deels over Hanau til Franken. - Gaar de Franske ogsaa neden for Maynz over Rhinen, saa vil man vel forgiæves i Historien finde Exempel paa, at saa mange Tropper i saa kort Tid, og paa forskiellige Steder, ere paa engang gaaet over en stor Flod.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 19 Sept. J Aften venter man i Mannheim Coureren tilbage, som skal bringe Efterretning, om Churfyrsten af Pfalz vil antagilser, som den Deputerte Merlin i en Skrivelse til Hertugen af Zweybrücken har foreslaget. Efter disse forlange de Franske, at de Keiserlige skulle forlade Manheim, da de vilde ansee Manheim og Pfalz for neutrale. Kan i Nødsfald, heder det, ville de trække igiennem Staden. Ellers forlange de kun frie March under Fæstningens Kanoner. Rhinbroen skal blive sat i Stand paa begge Parters Bekostning. Da Chu fyrsten af Pfalz skal allerede være kommen temmelig vidt med Fredsunderhandlingerne, saa tvivler man ikke paa, at disse Betingelser jo blive antagne, med mindre, som man vedvarende troer, de Keiserlige Tropper, som ere detacherte fra den Wurmserske Armee, og camperer i Nærheden af Manheim, skulde lægge Forhindringer i Veien. -
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Grev Clairfat, som endnu staaer bag Lahn, har sandt en Coureer til Wien. Man formoder, at Hensigten er, at forlade denne Egn, og trække sig til Breisgau. Jmidlertid have dog Borgerne i Maynz faaet Ordre til at proviantere sig for 4 Maaneder, og Staden er bleven sat i Beleiringsstand.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Af en 3die Skrivelse fra Frankfart, den 19 Septbr. Østerrigernes Tilbagemarch indtil bag Lahn, tilskrives ikke saa meget den Jon danske Armees Overlegenhed, som de have i Fronten, som den Frygt at blive ved Mayn angrebne af den franske Armee, der føle de største Anstalter til at gaae over Rhinen enten ved Manhelm eller Oppenhelm. De Franske have og paa det sidste Sted oprettet saa mange Batterier, at man troer, at det der er umueligt at forbyde dem en Overgang over Rhinen. De forstærkninger, som General Calefair vinter fra Schw tingen, Rastadt og Breisgen, holdes til sammes for 30000 Mand. Derimod rykker ogsaa Pichtgre, med mange Tropper fra Elsas, til Egnen af Maynz. Han skal nu have sit Hovedqvarteer i Frankenthal, og giør alle Anstalter til en Overgang over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Helsingøer, den 28de September. Fra den 25de hujus til i Dag ere 131 Skibe passerede Sundet. Den 25de ankom den danske Kutter=Brig Glommen fra Viindien til Kiøbenhavn. J Gaar ankom 2de engelske Fregatter og en dito Kutter fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Kiøbenhavn, den 28de September. Med Dags Posten ere over Hamborg indløbne de Efterretninger, at Fæstningen Threnbreitstein er gaaet over til de Franske, og at den kostbare St. Povels Kirke i London er lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Paa Universitetets store Anditorio disputerede den 16de September Lectoren ved Fødseltstiftelsen, Hr. Jo. Sylvester Saxtorph, under Præsidio af sin Fader, nu værende Rector Hr. Etatsraad Saxtorph. Afhandlingen undersøger og bedømmer Jnstrumenterne til Fødselshielpen - og følgende Dag forsvarede Hr. Mogens Strøm sin Afgandling Theorien af Jnflammation, under Præsidio af Hr. Dr. og Prof. Aasheim, og derefter bleve begge af Hr. Etatsraad Saxtorph, som Decanus for det medicinske Facultet, promoverede til Doctores i Medicinen tilligemed den fraværende Hr. Jo. Godofr. Klein, Kongelig Medicus ved Missionen i Tranqvebar, som havde indsendt sin Afhandling om Maaden til at læge den veneriske Sygdom i Ostindien. Jndbyde sin hertil var skeet Dagen tilforn ved et Pegoramma, som handlide om Epimenides og hans nærende Medicament i Beleiringer og Hungersned.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Den 26de hujus løb et Orlogsskib af Stabelen paa Nyeholm, som blev kaldet Seieren, og er bygget til at før 64 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Samme Dag kom Briggen Nidelven her paa Reden fra Vestindien.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Fra den 19de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. Rottwig fra St. Troix med vestindiske Vare; Capit. J H. Schmidt, C. Thygesen og A. H. Storck fra Jsland, med Fisk, Tran, Talg, Skind og Uldengods; Capit. H. Felt fra Salem med Kaffe, Sukker og Rom; Capit. B. H. Bundesen fra Jsland med Fisk Talg, Tran og Uldengods; Capit. J. G. Koppinger til Lissabon med Talg; Capit. T. Paynok til Livorno med Jern Kobber og Seilduger; Capit. J Mindelberg, H. A. Kordt og J. J. Knudsen fra Jsland, med Fisk, Tran, Talg, Skind og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Copulerede. Karrebeks Præstegaard den 11te September: Student Hr. Poul Eggers Hein, Skoleholder i Førsløv, og Jom frue Christiane Steger.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Barom. Therm. Vinden. 21 Septbr. 28. 5. 6, 12 3/4 Varme. N. O. O. N. O. 28 5 o. 12 - - S.S. S. V. 28 2. o. 14 - - S. V. 27 11. 9. 11 1/4 - - N. V. 27 - - 28 2 3 111 1/2 - - N. V.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
AVERTISSEMENTS. Fra den 21de til 26de Septbr. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Frederichshald = = 1 1 - dito til Bergen = = = 2 2 - dito til Tronhiem .- dito til St. Croix = =- dito til Riga og Ostende = = 7 - dito til St. Petersborg = = 2 1/2 2 1/2 - Tronhiem til Kiøbenhavn - Amsterdam til dito = = =- Triest til dito = = =- St. Croix til dito = = = 6 1/2 6 1/2 - Gosport til Finmarken og Kiøbenh. 7 - Christiania til London og Retour =- Bergen til Bremen =- Hamborg til Cadix = = =- Bremen til Cadix, St. Lucar og Sevilla- dito til Cadix. St. Lucar og Mallaga =- Bajonna til St. Martin og Retour - Riga til Amsterdam .
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Tidstafvigte 19de Sept. behagede det Gud, ved en salig Død, at bortkalde min Mand, Huusfoged og Vand mester Jens Nicolai Lund paa Coldinghuus Slot, fra dette Liv, i hans 72 Maaneder, efterat han i de sidste 9 Aar havde prøvet Sygeltiet. Dette for mig smertelige Tab har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre for hans og mine Paarørende og Venner. Coldinghuus Slot, den 22 Sept. 1795. Johanne Margrethe Lund fød Olsen. giorten nye af Hoffets Mennetter for 2 Violiner, 2 Fløiter, 2 U Valdhorn, Trompeter, Pauker og Bas, af Jacobsen, sælges for 1 Rdlr. paa Børsen Nr. 3. Kjorten engelske Dandse med Tourer, af Hr. Bark og Musikken 2 af Jacobsen, sælges for 1 Rdlr. paa Børsen Nr. 3. hos Student H. Cramer i store Fiolstrædet Nr. 204 bekommes. følgende af Cramers mathematiske Skrifter: Den almindelige Regnebog 28 s. (indb. 2 Mk. 6 s.) - Anviisning eller Cifferbog over samme 20 s. - Colloqvium Arithmaticum 24 s. Algebra 2 Dele 40 s. - Geometrie 24 s. - Navigationsbog, 16 s. - Kortpasning 12 s. - Sphæra Tyronica 12 s. - Vexel regning 6 s. - Samme Skrifter faaes i Aarhuus hos Jomfru B. Cramer og i Ringkiøbing hos Hr. J. Sahl. Alle Skrifterne samlede overlades for 1 Rdlr. 4 Mk. Paa 10 Exemplarer gives det 11te for intet. derkværdigheder ved den franske Revolution med særdeles Øl. Hensyn paa Stadsretten og Politiken, af Chr. Ulr. Detl. von Eggers, Doctor i Retslæren og Professor ved Kiøbenh. Universitet, med Motto: Rerum pandere causas; Første Bind, med Udeladelse af Bilagerne, af det tydske Sprog oversat ved Mathias Rathie, er nu færdig og saaes for 4 Mk., men for Subskribenterne for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Postpapiir. i store Kannikestrædet Nr. 39 hos Winding. Sammesteds modtages endnu Subskription paa følgende Deele.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Professor Badens danske Grammatik, andet forbedrede og saavel i den ortographiske Ordbog, som med et Tillæg om Distinctionstegnene forøgede Oplag, er at bekomme i Professorgaarden paa Hiørnet af store Kannike= og lille Fiolstræde No. 250. Prisen 6 Mk. og indbunden 20 sk. mere. Sammesteds ere og Forfatterens Opiseulalatina at bekomme for 6 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Adskillige af Subskribenterne paa Repertoriummet for i Fædrenelandets Religionslærere har forlangt deres Exemplarer portofrit tilsendte. Det kan jeg ikke, som enhver der veed Beskeed om sligt indseer, uden Tab. Næsten alle Exemplarer ere desuden solgte i Kiøbenhavn. J 11 Herreder fandtes kun sexten Subskribentere. Saalænge Udfaldet af en Ansøgning, hvormed jeg agter at indgaaae til Hs. Majest. Kongen, endnu er uvis, kan den bestemte Priis ikkun gielde for Kiøbenhavn; saaledes er det desuden med alle øvrige Journaler. - Adskillige Breve til mig, Repertoriummet angaaende, skulle indrykkes og besvares i næste Hefte, som er under Pressen. Den 18de August 1795. Udgiveren. fra Trykken er nu færdig, Friderik Sneedorffs samlede 2 Skrifters Trediedeels første Bind, indeholdende Forelæsninger over de vigtigste Statsrevolutioner i de tre sidste Aarhundreder, og leveres til Subskribenterne for 4 Rdlr. paa Tryk og for 1 Rdlr. 32 s. paa Skrivpapiir hos Agent Gyldendai Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Dr. Hornemans Forkaring over Davids Palmer er den 3die Al og 4de Deel, hvormed Skrivtet er sluttet, udkommet fra Pressen, og sælges paa de sædvanlige Steder, hver Deel for 3 Mk. Exemplaret paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Fra Pressen er nylig udkommen: Reislers tydske og danske 2) Grammita, tilligemed en nye Chrestomathie, 3die Udgave, som sælges hos ham selv i store Regnegade No. 178, og hos Hr. Boghandler Liunge, Exempl. paa Trykp. for 1 Rdlr. uindbunden og paa Skrivp. for 1 Rdlr. 24 s. Sammesteds faaes ogsaa hans Lexicon for 2 Rdlr. uindb. Den anden Deel af samme Lexicon kommer med det første i Trykke.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Omstændelig Beretning om Guddommens Fest, som blev holdt i Paris den 20de Prarial i den franske Republiks anden Aar, (den 8de Junii 1794) med Robespierres ved denne Leilighed holdte Tale, samt den derved afsiungne Hymne med hosføiet Oversættelse, faaes for 4 s. i store Kannikestrædet No. 39. Sammesteds faaes og den franske Religions=Vise for 2 s. Janker til nærmere Eftertanke i Anledning af den overorB dentlige store Jldebrand, som opkom den 5te Junii 1795, opsatte af en sit Fædreneland ganske hengiven bor Fatter, faaes hos Hr. Boghandler Tikiøb, paa Hiørnet af Gothers= og Regnegade, Hr. Boghandler Liunge paa Børsen No. 3 og Bogtrykker Christensen i Klosterstræde No. 59, anden Sal, beftet 8 s.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Den 2den Deel af Hr. Professor Todes Prosaiske Skrifte har nu forladt Pressen. Denne Deel koster paa Postp 6 Mk. og paa Trykp. 5 Mk. De nu udkomne tvende Deele koster paa Postp. 3 Rdlr. 4 Mk. og paa Trykp. 3 Rdlr. 1 Mk., hvoraf : Mk. er i Prænumeration, som godtgiøres paa sidste Deel, og faaes hos Forlæggeren Hofboghandler S. Poulsen, Anthoni stræde No. 324 og 325. en liden Underretning for Landmanden, hvorledes T man skal omgaaes Kalve, som skal lægges til, afhielpe visse Sygdomme hos Qvæget, samt hvad man skal giøre. naar man ved at kiærne ei kan faae Smør, m.v., hvilken jeg lovede i disse Aviser for et par Aar siden, er nu tilkiøbs hos Kiøbmand Hr. Lund i Frederichsborg for 8 s. H. C. L. M. Fra Pressen er udkommen: Middel mod Hypocondrie, inde i holdende: Aneldoter, lystige, skiemtsomme, vittige Jndfald og Svar, hvorved Lungerne kunne rystes og Mellemgulvet sættes i Bevægelse til Fordøielsens Befordring, sælges heftet for 28 s. paa Børsen No. 3. P. Linnge.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Betragtninger over Jldebranden den 5te, 6te og 7de Junii, Jldens Gang og Fart, vore Brandanstalters Uformuenhed, et par Ord om det borgerlige Artillerie, samt en Fortælling om adskillige betydelige Jldsvaader i Staden fra 1728 til nærværende Tid og Brandvæsenets Bestyrelse under den forrige Brandmajor Mazar de la Garde, sælges for 8 sk. heftet paa Børsen, No. 3. P. Liunge. friana, et heroisk Syngespil i 3de Optog, af Hr. P. H. Haste, med en Fortale, der oplyser nærværende TheaterCensorats Fremgangsmaade, er nu færdig fra Pressen, og faaes indheftet for 36 s. paa Trykp. og 44 s. paa Skrivp. hos Hofhoghandler S. Poulsen, Antonsstræde Nr. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
J Følge denne Bevilling, indkaldes herved alle og enhver, som maatte formene sig berettiget til noget Krav i bemelte Boe, da dermed beviislig at mælde sig inden Aar og Dag hos Skifte=Forvalteren Borgmester Broch i bemelte Nyekiøbing. Datum, den 2den September 1795. J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, af Dato 19de September d. A., der tillader os, som SkifteCommissarier udi Stervboet efter nu afgangne og tilforn, paa Vartpenge standne Major Carl Phillip von Bremen i Colding, med 12 Ugers Varsel, at indkalde sub pæna præclusi & perpetni silentii, forommelte Afdødes Arvinger og Creditorer som og Stervboets Debitorer, blive alle de, som formene sig at have noget at arve eller fordre i dette Stervboe, herved indkaldte til at anmelde for os her i Haderleb, og beviisliggiøre, de første deres Arverettighed og de sidste deres havende Krav, ligesom og Stervboets Debitorer anmodes at indkomme med deres Skyldige. til behørige Tider. Hadersleb, den 26de Septbr. 1795. N. Schmidt, R. Simesen, Stabs=Chirurgus og RegiRegiments=Qvarteermester. mentsfeldskier, og Auditeur, begge ved det Holsteenske Rytter=Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de Julii 1795. som er læst ved Byetinget her den 24de dito, og i Stedets høie Ober Ret den 19de August sidst, er det mig tilladt som SkifteForvatter efter her i Byen ved Døden afgangne Kiøbmand og Proprietair til Sønder Holmgaard Niels Rindom, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i disse Aviser 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Kiøbmand og Proprietair Niels Rindom, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, samt at saadan Jndkaldelse skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; thi indkaldes herved alle og enhver som i nogen Maade maatte have noget at fordre efter bemeldte Rindom, det være sig fra hans Sædegaard og Godses Administration, eller i andre Maader, at melde sig i rette Tid med gyldige Beviser derom, hos mig som Skifte Forvalter, og saaledes for Skade at tage sig vare. Herhos erindres ogsaa enhver, som til fornævnte afdøde Mand var noget skyldig, at afbetale samme til Boet til de ved Jndcassererens Regninger bestemmende Tider, da de ellers paadrager dem selv Uleilighed og Bekostninger. Ringkiøbing, den 10de September 1795. S. Bort, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 4de d. M., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min sal. Mand Rasmus Sørensen Gissel, der boede og døde i Glesborg Bye, under Meylgaards Gods, Nørre Herred, i Randers Amt, at være sig i Anledning af Handel, Formynder= og Laugværgeskab med videre. intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde dem hos mig eller min Laugværge; ligesom og de der maatte skylde noget til Boen, eller have uafgjorte Regninger, ombedes at vilde behagentlig søge den forønskede mindelige Afgiørelse. Glesborg, den 17de Septbr. 1795. Maren Jens Datter Som Laugværge. L. Jespersen, sal. Rasmus Gissels. Forvalter ved Grevskabet Scheel. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, giøre vitterligt: at efter Anmodning af Hof= og Stads=Rets Procurator Thrige paa Søren Krogsgaards Vegne, og i Følge Kongelig Bevilling af 28de August dette Aar, hvorved det er tilladt ved Stevning her til Retten, som 3de Gange skal indføres i Aviserne, med Aar og Dags Varsel at indkalde alle dem, som maatte formene sig at have nogen Ret til en af bemeldte Søren Krogsgaard udstædt, og af Skipper Rasmus Eschildsen den 30te September 1790 approberet Regning, som er bortkommen, og efter hvilken fornævnte Eschildsen er bleven til Rest skyldig 55 Rdlr. 4 Mk. 2 s.; bliver den eller de, som maatte have bemeldte approberede Regning i Hænde, herved indstævnet med Aar og Dags Varsel, at møde for Os i Hof= og Stads Retten Mandagen den 19de December 1796, for i Overeensstemmelse med allerhøistbemeldte Bevillings Tilhold at anmelde og beviisliggiøre deres Ret til samme; da, om ingen melder sig, Citanten vil paastaae fornævnte approberede Regning ved Dom mortificeret, og sig kiendt berettiget at fordre Betaling efter en Gienpart, af den i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission værende Copie. Kiøbenhavn, den 7de September 1795. Under Rettens Segl, og Justits=Secretairens Underskrift. (L. S.) F. Horn.