JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-11-09
proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de d. M., som idag er læst i den Kongelige Landsover, samt Hof- og Stads=Ret, og som lyder saaledes: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Grosserer, Robert Kerr, af vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans for Arvingerne efter afdøde Planter Alexander Tower af Vort Eiland St. Croix i America herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle den Afdødes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande som udenlands Boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3 Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, AdresseContoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med et Maaneders Varsel at regne fra den Tid, Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore Vestindiske Eilande, samt 3 Gange indført i den danske vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle bemeldte afdøde Alexander Tomers paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ovennævnte Arvinger eller hvem de dertil maatte bemyndige at anmelde og beviisliggiøre. Dog skulle fornævnte Arvinger være pligtige til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise saavel i Vore som i den vestindiske Gields Liqvidations Bogholder=Contoiret paa meerbemeldte Ellande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de October 1832. Under Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Arvingerne efter afdøde Planter Alexander Tower af St. Croix til ved Proclama i Aviserne at indkaldte Boets Creditorer. bliver herved med det i Bevillingen ommeldte Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indfaldt Alle og Enhver, som maatte formene at bare nogen Fordring af hvad Navn nævnes kan paa afdøde Planter Alexander Tomer af St. Croir, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for Arvingerne efter bemeldte Aftede eller paa disses Vegne Hr. A. Tower paa St. Croix, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 29de October 1832. Robert Kert.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Retter, ere Alle og I Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde An Hansdatter, Enke efter forhen afdøde Gaardmand og Sognefoged Han Larsen af Lundbye Sogn og Bye, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer : hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wordingborg søndre Birks Contoir, den 3die November 1832. J. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter afdøde Fuldmægtig Frederik Müllert, med 12 Ugers Varsel for mig, som Skifteforvalter i den Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring. Nyborg, den 4de Novbr. 1832. Bierfreund. alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter A følgende Personer: Snedkermester Fæster i Ringkjøbing. Kobbersmed Gram og forhen afdøde Hustrue sammesteds. Aftægtsmand Anders Bech af Nye Sogn paa Holmsland. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Ringkjøbing, den 2den Novbr. 1832. John Finsen. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die April d. A., som under 9de samme Maaned er læst ved den Kongelige Lands=Overret samt Hof da Stads Ret i Kiøbenhavn, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afdøde Urtekræmmer Hans Georg Severin Eegholm og forhen afdøde Hustrue Cæcilia Hedevig, født Hey, deres fælleds Boe, til for Undertegnede, der, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier have taget formeldte Boe under Behandling, saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 1ste November 1832.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Som allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier i formeldte Boe W. B. Dahl. M. A. Heegaard, Jsenkræmmer. Lands=Overrets samt Hof= og Frederiksborggade No. 143. Stadsrets=Procurator, Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Creditorerne i Stervboerne efter følgende under Rønnebeksholms Godses Skiftejurisdiction afdøde Personer, nemlig : 1) Fæste=Huusmand Niels Bendixen og Hustrue, Ane Jensdatter af Bøyesøe Bye, Everdrup Sogn, og 2) Fæste Huusmand Niels Jacobsen af Myrup Bye, Wester Egisborg Sogn, begge i Præstøe Amt. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committeret Skifteforvalter. Tillige underrettes Arvingerne i det førstnævnte Boe om, at en Skiftesamling afholdes paa Raadstuen i Præstøe, Torsdagen den 22de November, d. A., Formiddag Kl. 9, hvor Jorddrottens Fordring vil blive begiært paa kiendt af Stedets almindelige Dommet. J. P. Clausen, Nestved, den 27de October 1832. Procurator og Forvalter ved Rønne, beksholms Gods.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Smed i Nellemose i Fyen, Gaardfæster Hans Rasmussen og dennes afgangne Hustrue, Mette Larsdatter af Tyvelse, indkaldte til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. De, som maatte være Noget skyldig til ovennævnte Boe vilde, inden anførte Tids Forløb, indbetale deres Gield hertil Skifteretten ; dog er det en Selvfølge, at de Summer, som maatte være forfaldet til Betaling inden de anførte 12 Ugers Forløb, til rette Forfaldstider maae indbetales. Næsbyeholm pr. Ringsted, den 2den November 1832. Galle. delle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afA gangne Anne Kirstine Sørensdatter, Enke efter HuussæsteNiels Sørensen af Atterup, Tersløse Sogn, Holbeks Amt, paa Friher, skabet Holberg, under Sorøe Academies nordre Godsdistrict, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 3die November 1832. J. P. Enkebølle. teditorerne i Stervboet efter den paa Frederiksberg afdøde Frøken JuEliane Marie Jessen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringe, Det bemærkes, at Boet er høist ubetydeligt. Kiøbenhavns Amts søndre Birk, den 3die November 1832. Holstein.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
ved Proclama, der er læst inden Sørve Birketingsret, og som vil bli B læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maat have Noget at fordre i Stervboet efter de Afdøde afskediget Ritmeste Christian von Schiøller og Hustrue, Wiberke Marie, fød Fakenskiold af Pedersborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Gyldenfeldt. Sorøe, den 25de October 1832.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
ved Proclama, som er læst i Walløe Stifts Birketingsret Løverdage den 3die dennes, og som snarest mueligt vil blive læst i den Kongelig Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Stiftsdame i det Kongelige Stift Walløe, Frøke Conradine Charlotte Ernestine Johanne von der Maase, in kaldte med 12 Ugers Varsel, fra dette Proclamaes sidste Bekiendtgiørelse, de befalede Tidender at regne, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Rode, Walløe, den 5te November 1832.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Stiftsskriver og Slotsforvalter ved det Kongel. Stift Valløe. 1 Kraft af Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af Dags Dato, der bil ver læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved sub poena praclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Danske Sta lidende, den Altonaiske Mercur samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avi 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at for dre i Kiøbmand Anders Færks Fallitboe, med deres Paastand at frenkomme og saadant deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvaltere a anmelde og beviisliggiøre. Skifte=Retten i Aalborg, den 30te October 1832. Wølffert. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som maatte formen B at have nogen Fordring i Stervboet efter Ungkarl Anders Mikke sen Sams af Galten, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmeldte og beviisliggiøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, forinden bemeldte Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at Samlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 4de December 1832 og 15de Februar 1833, hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders=Contoir paa Dronningborg Møl ved Randers, den 26de October 1832. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Retter, er Alle og B Enhver, som maatte have noget at fordre i Kiøbmand af Wordingborg, Christen Christensens til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Wordingborg Byefogedcontoir, den 3die November 1832. I. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkalde I Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter Skipper Han Rasmussens afdøde Enke, Karen Poulsdatter, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i den Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring. Bierfreund. Nyborg, den 4de Novbr. 1832.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof Bog Stadsret i Kiøbenhavn, og inden Antvorskov Birketingsret, ere Auc- og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boelsmand Christen Ardersen af Kirkestillinge Mark, hans til Skiftebehandling opgivne Boe med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endviden bekiendtgiøres. Ligeledes bekiendtgiøres, at en Skiftesamling i dette Bo afholdes paa Antvorskov Birks Tingsted, paa Slagelse Raadhuus, Løverdagen den 24de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 2, hvorved Udkast til Conditinerne til Boets faste Eiendommes Salg vil vorde fremlagte. Slagelse, den 1ste November 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof B og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordi i Stervboet efter afgangne Brændeviinsbrænder Jacob Jørgensen og forhen afdøde Hustrue Margarethe Jørgensen, fød West, deres fa leds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen i anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Va sel, for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commision i Kiøbenhavn, den 7de November 1832. A. W. Scheel,
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og EfBover, der maatte formene at have noget at fordre hos den paa Fredrikedahl ved Døden afgangne Frue Marie Elisabeth Bartholit Eicheel, født Lasson, Enke efter for flere Aar siden afdøde Etatsraad Johan Bartholin-Eicheel, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for udertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre saaden Krav; ligesom den Afdødes Arvinger ere indkaldte med lovligt Varsel, fo at legitimere deres Arveret; hvilker herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 6te November 1832. Bjerg, Frederiksborggaden No. 133 og 13.
Berlingske Tidende, 1832-11-09
Bog Auction i Roeskilde. Om 3 a 4 Uger vil paa Roeskilde Raadstue blive afholdt offentlig Auctioover endeel Bøger i forskiellige Videnskaber. De, som ønske at indsætte Bøger paa denne Auction, ombedes at fremsende Fortegnelser derover senest inden 14 Dage, til Jncassator ved Auctionen, Fuldmægtig Ramussen paa Byefoged-Contoiret i Roeskilde, hvor trykte Cataloger og kunne erholdes 8te Dage førend Auctionen. Roeskilde, den 4de November 1832.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
London, den 30te October. The Globe indeholder Følgende: Den 26de October skulde seet store Angreb paa Oporto finde Sted, hvilket Don Mi quel i egen høje Person vilde anføre. De Constitutionelle haabede, at Don Pedro imidlertid skulde faae saa mange Forstærkninger fra England, at han blev sat i Stand til at gjøre en kraftig og heldig Modstand og til at slaae Beleirerne tilbage. Fra den 15de til den 19de September vare adskillige Skibe med Mand. skab og Heste afsendte fra England til Oporto, og fra Frankrige hare dertil afgaaede 300 Mand; i Alt fra begge Lande 1,654 Mand med 240 Heste. Desuden ere To Tusinde Polske Vesteraner i Begreb med at afgaae fra Frankrige til Portugal med Dampskibe.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
Paris, den 2te October. Jfølge en Jndberetning fra vor Resident i Schweiz kan man see vigtige Begivenheder imøde i Canton Basel. Der skee store Rustninger imod den fra Cantonen affaldne Deel.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
Antverpen. nævnes i vore Dages Historie ofte og tillægges under det Belgisk-Hollandske Stridspørgsmaal en høi Grad af Vigtighed. Følgende Notits om denne gamle berømte Stad vil netop nu have Jnteresse. - Det er ikke saa meget Antverpens Beliggenhed ved Scheldefloden, - ti Mile fra dens Munding, og tre Mile ovenfor det Sted, hvor den første Gang deler sig og udbreder sig som et Hav, - der giver Staden Vigtighed i militær Henseende, som dens Herredømme over hiin vældige Strøm, og den Bestemmelse, som Napoleon allerede anviiste den, at være en almindelig Depotplads. Længere mod Norden gjør Egnens Beskaffenhed alle Krigsoperationer umuelige; alle Armeemarscher, fra Syd til Nord skee derfor i en saa stor Afstand fra Stadens Mure, at den bliver uden umiddelbar Jndvirkning derpaa. Broehovedet paa Scheldens venstre Bred, Tete de Flandres kaldet, aabner Fæstningen Forbindelse med Øst=Flandern, dog kun ad een eneste Vei, og over en Landstrækning, som aldeles kan oversvømmes. Fæstningens Hovedvirksomhed til Lands viser sig derfor i Sydost og i Syd, nemlig henimod Lier, som ligger i 2 Miles Afstand, mod Mecheln, som er 3 Mile, og mod Brussel, som er 5 Mile derfra. Dog kan, selv med den virksomste Garnison, Krigsskuepladsen for dennes Operationer ikke strække sig længere, end til Reethe og Rupel, som ligge i 2 Miles Afstand fra Staden. Ved Digerne staaer den i Forbindelse mod Nor med Fortet Lillo, som behersker den lavere Deel af Schelden, og med Zandvliet længere inde i Landet, og ved en Hovedvei over Klundert med Nordholland. - Uden at gaae langt tilbage i Antverpens Historie, vil det være tilstrækkeligt, til foreløbigen at antyde dens Vigtighed i militair Henseende, at anføre nogle af de Beleiringer, som Staden, der i Aaret 1550 talte To Hundrede Tusinde (nu ikkun 65,000) Jndvaanere, har udholdt. J Aaret 1585 begyndte Hertugen af Parma Stadens berømte Beleiring, som Schiller saa mesterligen har skildret Dengang existerte allerede Citadellet, hvis Grundsteen lagdes at Hertug Alba den 22de Mai 1563, men som er bygget af Paceco eller Pacciotti fra Urbino; man anslaaer dets Omkreds til 2,5000 Skridt. - J Aaret 1622 gjorde Prinds Moritz af Ras saa et frugtesløst Forsøg paa at indtage Antwerpen, men Freder i Münster gav Staden Banesaaret ved Scheldens Spærring. -J Aaret 1746 indtoge de Franske baade Staden og Citadellet, og i Aarene 1790, 1291 og 1792 bleve hiin og denne, uden synderlig Blodsudgydelse, erobrede nogle Gange af Franskmændene og Østerrigerne. J Aaret 1793 blev Farten paa Schelden atter aabnet; 1793 indtoge Preusserne Antverpen. J Aaret 1795 blev Antverpen erklæret for en Frihavn, og snart derefter kom Staden atter til Frankrige, som under Napoleons Herredømme, fra 1803 til 1813, anvendte overordentlig meget paa at udbedre Fæstningsværkerne og indrette en Havn for store Krigskibe. Napoleon betroede i 1814 Antverpens Forsvar til sin berømte Ingenieur, General Carnot, som først efter Freden rømmede Staden, uden at have udholdt en egentlig Beleiring. Den hollandske General Chass's Heltedaad er herpaa den næste Krigsbegivenhed, som knytter sig til Antverpens Navn.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
Fra Holland, den 28de October. Historien opviser ikkun faa Exempler paa en saa adskillelig Forening imellem Fyrste og Folk, som den, der i nærværende kritiske Tidspunkt finder Sted hos os. Holland har tillige aldrig nydt en større indvortes Rolighed, end i dette Øjeblik, End ikke de høieste Kongelige Embedsmænd undslaae sig for at gjøre Tjeneste i Borgergaarden, men foregaae deres Medborger med et priseligt Exempel. Alle patriotiske Opoffrelser skee med den meest forekommende Beredvillighed. Forretningsgangen i det offentlige og private Liv er dristig, men sindig og uden Larm Uagtet alle de Uveirskyer, der trække sig sammen over Holland, hører man dog ikke i nogetsomhelst Selskab politiske Raisonne ments; man sætter ganske sin Liid til Regjeringen. Det kan ikke nægtes, at Confluxen af udenlandske Officeerer og dannede Mænd, der indtræde i den Hollandske Militærtjeneste som Gemene og kun ville tjene til Krigens Slutning uden Avancement, har virket meget til at fremkalde et virksommere og forstandigere Militærliv hos os. - En Polak, som har studeret i Løwen, traadte ved den Belgiske Revolutions Udbrud under de Hollandske Husarer. Kort for Slaget ved Hasselt blev han i Bivouaken nævnet af en simpel Curasseer ved Navn. Han red hen til Stedet, og gjenkjendte - en af sine fordums Profes, fører. - Den Hollandske Armee har stor Mangel paa Læger; derfor optager man ogsaa alle fremmede Studenter, meest Tydske, som studere Medicin og Chirurgie, og ansætter dem efter en meget let Examen under en af de tre bestemte Grader, dog kun provisorisk. Man seer Belgiere nok her, og det ikke blot saadanne, som bleve vor Kong Vilhelm troe, men ogsaa andre, som af Harme over skuffede Forhaabninger forlode Belgien og kom hertil. De behandles meget godt
Berlingske Tidende, 1832-11-10
Berlin, den 3die November. J Westphalen og i Rhinprovindserne blive Divisionerne af de forskellige Armeecorps mere concentrerede; for at iværksætte dette, har en stor Garnisonsombytning fundet Sted. Besætningen i Erfurt, som udgjør en Deel af den 7de Division, der for kort Tid siden kom tilbage fra Rhinen, er atter brudt op til Westphalen, og efter Forlydende skal den 3de Division, som staaer i Magdeburg og i Regjeringsdistrictet af samme Navn snart følge efter. Siden Juli Revolutionen har Coureervexlingen imellem vort Hof og de fremmede Hoffer endnu aldrig været saa levende, som nu. J Øvrigt maa man ikke altfor meget undres over, at det ellers gaaer saa roeligt til i Preussen, uagtet vor Regiering dog skal have givet en energisk Erklæring imod de Franske Jndmarsch. J fjorten Dage eller tre Uger kan Afverpens Citadel ikke indtages og imidlertid kan en Preussisk A mee paa 5000 Mand, truende Frankrige, staae ved den Be giske Grændse. - De Hollandske Generalstaters Adresse væk her almindelig Beundring. Mange tiltroe dog disses Snildheat de vide Meer end de i dette mesterligen skrevne Actstykke fin for godt at yttre. Mortaliteten er her i den nyeste Tid stegen. J de to sa Dage have vi mistet den bekjendte Skribent Julius von Vos Boghandleren Hr. Schramm (Eier af den Bossiske Boghanling), og en af vore meest bekjendte Tøifabriqueurer, Hr. Bake, alle i deres bedste Aar. Ogsaa Capelmester Eberwein for Weimar, som kom hertil for at give en Concert, er pludi lig død.
Berlingske Tidende, 1832-11-10
Adskillige offentlige Blade fremstille nogle unge Menneske Arrestering, der nyelig fandt Sted i Cölln, som et Misgreb Øvrighedspersonerne, og nogle sydtydske Blade søge at bestyr denne Paastand ved at beraabe sig paa Rhinlændernes bekjendt Retsindighed. Det er saare glædeligt, at hine Blade ansee de magogiske Machinationer for uforenelige med Retsindighed, og de trofaste Rhinlænderes Retsindighed er vist ogsaa altfor grundfæstet til at tilstede slige Machinationer. Ved tro Hengivenhed imod Konge og Stat, ved lovmæssigt Forhold og ægte Borgerdyd, have Beboerne af de Preussiske Rhinlande stedse exen plarisk udmærket sig, og med Føje kunne de i denne Henseende anføres som Mønstre. Men, ligesom i de Lande, i hvilke Frihedsværmeriet har bemægtiget sig de fleste Hoveder, nogle dog blive frie for dette Sværmerie, saaledes blive omvendt der, hvor de fleste forskaanes derfor, dog hist og her nogle angrebne deraf Dette Sidste har ogsaa været Tilfældet med nogle unge Rhin lændere. De endnu stedse bestaaende Studenterforeninger (saakaldte Burschenschaften ) i Bonn og ved nogle andre Universteter, Opholdet paa nogle bekjendte sydtydske Universiteter, den politiske Færd ved disse, de Konstgreb, hvormed man der pressede vore brave unge Rhinlændere til Trykkefriheds=Petitions= og andre deslige Forbindelser, og decimerte Pengerimesser fra Hjemmet til Bedste for det tilkommende Tydske Riges, Finantser, have ikke forfeilet Hensigten at giøre Jndtryk paa nogle unge Rhinlændere. Men dette Jndtryk vil forsvinde og bortdunste, ligesom de, der fremkaldte det, forsvinde fra Skuepladsen, desuagtet kan en opmærksom Regjering ikke lade det uændset, især naar ildesindede udenlandske Jntriguanter benytte saadanne Forhold som Berørelses- og Forbindelsespunkter, for at udbrede deres slette Grundsætninger eller oprørske Skrifter, eller for at trygle nogle Tærepenge til deres Reiser og Forsamlinger. Det var bekjendt, at saadanne Forhold fandt Sted, og, for at lære dem og deres Stiftere nøiere at kjende, valgte man med Rette en saadan Forholdsregel, som ene kan føre til dette Maal, og som derfor ogsaa alle Lovgivninger have anordnet i denne Henseende. En forledet Ungdoms Ubetænksomhed har den Preussiske Regjering endnu aldrig straffet som en Forbrydelse; det er altsaa begribeligt, at Arresten ophæves, naar de Skyldige ere udfundne eller egen Tilstaaelse er skeet. Undersøgelsen fortsættes derfor endnu kun imod nogle faa Jndividuer. Vistnok kommer Alt dette ikke ganske tilpaa for dem, der ønske, at benytte sig af vore unge Rhinlændere, som Midler til deres Øjemeed, men Sligt maa Vedkommende forud betænke og lade os uantastede. De ynde jo ellers saa meget at Publicitet; hvi skulde da ikke ogsaa denne anvendes paa deres Machinationer: