JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
J sidste N af Touristen læses en mærkelig Artikel om Maternitets Fralæggelse. En Retssag om dette ualmindelige Spørgsmaal existerer fortiden i Jylland. En Mand, som har efterladt sig flere Børn, reiste for endeel Aar siden til Egnen af Horsens, hvorfra han medbragte en voxen Pige, som han og hans Kone beholdt hos sig og behandlede med forælderlig Kjærlighed og Omhu, ligesom ogsaa Pigen kaldte Konen "Moder." Efter Mandens Død bliver denne Pige gift med en Huusmand i Sognet, som paastaaer, at Enken er Moder til hans Kone, og af den ubekiendte Fader er givet 1500 Rbd. i Hænde for hende. Efter forgiæves prøvet Forlig søger han nu Enken ved Dom tilpligtet at vedkjende sig som Moder til hans Kone, og til ham at udbetale den fornævnte Sum m.m. Enken nægter begge Deele; men man mener dog, at der virkelig vil blive bragt fuldt Beviis for Materniteten, og Huusmandskonen derved blive arveberettiget efter Enken, lige med hendes andre Børn, hvilket i pecuniair Henseende ikke skal være uvigtigt for en Familie i den Stilling, da Enken er velhavende. Et i Sagen ført Tingsvidne, en Huusmand, har afgivet følgende Forklaring: For omtrent 20 Aar siden blev Natten imellem Fastelavns Søndag og Mandag hans Dør med Gevalt reven op, og et spædt Pigebarn lagt paa hans Bord af en Mandsperson, som han ikke kjendte, og som med Trudsler befalede ham at lade Barnet døbe Dagen efter og kalde Alerandrine. Vidnet lod det saa døbe hos Stedets Præst, og kalde saaledes som opgivet; og blev det 8 Dage efter afhentet hos Vidnet af en Kone, navnlig Kro-Marie, som nu er død." Dette Tingsvidne er ledsaget af en Daabsattest fra vedkommende Præst, der bevidner: at han Anno 1815, den 8de Februar, inddøbte et udenfor Ægteskab avlet Pigebarn, som Natten imellem 7de og 8de Februar var indlagt hos Huusmand N. N. i N. N. Skovhuus, og at det 4de Søndag i Fasten s. A. var i Kirke, og derefter blev overleveret til en Mand i T., efter Herredsfogdens Ordre."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Sagen om Dr. Kalkar bliver endnu stedse omhandlet i Fædrelandet, der i et af dets de har leveret et Forsvar for at have bragt denne Sag for Offentlighedens Tribunal. Dersom her kun var Spørgsmaal om Kalkar og hans Græsk, hedder det blandt andet, da havde man allerede groveligen misbrugt Publikums Taalmodighed, men Striden angaaer Principet for Embedsbesættelser, og at Kalkar har været denne Strids Valplads, er noget reent tilfældigt. Naar Fædrelandet derhos endvidere opstiller den Sætning: at det stedse ere de bedste og dueligste, der bør have Fortrinnet ved Embedsbesættelser, og at Pressen bør komme Regjeringen til Hjælp, for at udfinde disse, fordi den ikke kan have nogen fuldstændig Kundskab herom i ethvert Tilfælde, saa er der vistnok kun meget Fag, der ville modsige denne Sætning eller have noget imod dens Anvendelse, og den Opposition, Desom den kalkarske Sag har fremkaldt mod Fædrelandet, er, forsaavidt vi have forstaaet den, ikke opstaaet fordi Fædrelandet satte Doctorens Dygtighed under Qvæstion, men fordi det tillige trak hans hele Personlighed frem for Offentligheden, og behandlede denne meget skaanselløst; og for denne Fremfærd skylder Fædrelandet endnu Publicum et Forsvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
J en Artikel med Overskrift: Generalpostdirectionen og en Generalpostdirecteur, har Fædrelandet søgt at bevise det Hensigtsmæssige i at hele Postvæsenet bliver underlagt een Mands Bestyrelse, da det ved den nu existerende Adskillelse mangler baade paa den fornødne Eenhed og Hurtighed i Foranstaltningerne. Som et Exempel paa hvilke Ulemper denne Adskillelse har fremkaldt, anføres tillige Transporten over Store-Belt, der nu besørges deels af Generalpostdirectionen og deels at et privat Færgelang, til stort Tab for begge og med Opoffrelse af megen Kraft, der kunde anvendes bedre; tillige antages der, at der maaskee ikke gives noget Sted i Verden, hvor en Reise af 3 a 4 Miil koster mere, end en Reise mellem Korsøer og Nyborg. Hvad denne sidste Paastand angaaer, da troe vi, at den 3/4 Miil lange Overfart mellem Vordingborg og Gaabense vel kan maale sig med den over Store-Belt i Kostbarhed, ligesom og dette Færgested, afgiver et godt Beviis paa med hvilke Vanskeligheder Postdirectionen har at kæmpe fra Privatets Side, naar den vil indføre Forbedringer. Efter hvad der nemlig er meddeelt os fra temmelig troværdige Kilder, skal Generalpostdirectionen alt i længere Tid have paatænkt, at lade Færgefarten mellem Vordingborg og Gaabense besørge ved en Dampbaad, som Generalpostdirectionen vilde anskaffe, mod at vedkommende Færgemænd afholdt de øvrige hermed forbundne Omkostninger, men Opfyldelsen af denne saa længe ønskede Plan er hidtil, og bliver endnu stedse, forhindret ved at Eieren af Vordingborg Færgested bestemt modsætter sig enhver Forandring, og Publicums billige Fordringer maae saaledes staae tilbage for en enkelt Mands Fordeel. Vi ville imidlertid haabe, at Generalpostdirectionen vil vide at overvinde denne Vanskelighed, og naar den endelig begynder en Reform med Vandtransporten, da tillige vil søge at indføre hensigtsmæssigere Befordringsmidler end dem, vi hidtil have kunnet rose os af her paa Øerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
J Aalborg Avis læses: Som et ganske mærkeligt Exempel paa den høie Værdi, Jordeiendomme, have naaet, kan her anføres, at en Bondegaard i Nørrekongerslev, circa 3 Mile herfra paa denne Side Fjorden, hvilken Eiendom for 5 Aar siden med resterende Skatter blev solgt for 105 Rbd., nu for 14 Dage siden af hidtilværende Eier, Hr. Carl v. Deden, er solgt uden Besætning til Hr. Thygesen, fortiden paa Randrup, for noget over 3000 Rbd. Som et ret mærkeligt Exempel paa, hvormegen Tidspilde og hvormange overflødige Udgifter den stedfindende Fribefordring medfører, kan Følgende tjene: Armatur= og Munderingscommissionen ved sjællandske Landsencer-Regiment gjør aarlig to Reiser til Vordingborg og ligesaa mange til Slagelse. Commissionens Medlemmer ere 4, skriver fire i Tallet, der hver afbenytter 1, skriver een Vogn, og bruger saaledes for 2 Gange at tilbagelægge 5 Mile til Slagelse og 4 Mile til Vordingborg, Tour og Retour, 61 Mand, 128 Heste og 61 Vogne. Naar Commissionen gjorde disse Reiser med Extra befordring, da vilde betalingen derfor andrage omtrent 30 Rbd., medens det efter det Ovenanførte udgjør det Dobbelte. (Sjællandsposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Efterretningen om at Kongen var udnævnt til Ridder af det gyldne Vies, som vi meddeelte efter Hamb. N. Zeit., er bleven modsagt fra flere Sider, og navnligen af Dagen. Fædrelandet erklærer imidlertid nu, at det har god Grund til at antage, at Jnsignierne, der nok alt ere ankomne til Kjøbenhavn, med det Allerførste ville blive overleverede Kongen. Saavel Kjøbenhavnsposten som Fædrelandet. berette, at Stændernes Andragende om at maatte antage lønnede Secretairer, er bleven bevilget af vor nuværende Konge, ved hvilken Foranstaltning Forsamlingerne ikke alene ville blive satte istand til at erholde fuld Raadighed over samtlige deres Medlemmers Kræfter, men tillige kunne meddele et fuldstændigere og hurtigere Referat af Forhandlingerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Følgende Smaa=Riim læses i den Frisindede, At følge Regenten Fjed for Fjed, Hans Virken til Landets Held omtale, Det er "Controlere med Bitterhed, Det dadler man hos vore Liberale. At følge Mennesket Fjed for Fjed, Hvad enten paa Jagten, hvad eller i Kirken, Det er Pligtskyldigst Opmærksomhed, Saa prise de Priviligerte hans Virken. Man bad om: Energisk Besparelse! Og see, ved en lille Vildfarelse: Besparelsen kom, men dens Energie Visse Folk kalde nu - Gnieri. Kongen ønsker, Oprigtighed! Nathanson raader: Forsigtighed! For skulde med Buk man Munden lukke, Nu skal man lære at tale og bukke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Stubbekjøbings Folkemængde bestod ifølge Folketællingen sidstafvigte 1ste Februar af 925 Jndivider, nemlig: af Mandkjøn 437 og af Qvindekjøn 188. Familiernes Antal var 164. Jblandt Byens Jndvaanere befinde sig 4 Mosaiter, 2 Reformeerte og 1 Catholik. J Aaret 1834 var Folkemængden 839, og den er saaledes forøget med 86 Jndivider eller omtrent 10 1/2 pCt. (Meddeelt.) Gaabense den 4de Marts. Farvandet imellem Sjælland og Falster er nu aabent for de større Færgefartøier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Reisende fra den 26de Febr. til den 4de Marts 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Farver Ebbesen; Frøken Neumann, Cancellieraad Aggerup. Med Personposten. Mad. Hansen; Jomfru Christensen; Kjøbmændene Jensen og Meyer. Udenfor Posterne: Generalkrigscommissair v. Rosenørn med Fuldmægtig og Tjener. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Lieutenant v. Stolpe. Med Personposten: Skovrider Hansen. Udenfor Posterne, Kjøbmændene Redelien og Hartvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
AVERTISSEMENTS. Rohans eller Kæmpekartoflen. Af denne nye Art Kartoffel, som udmærket sig ved sin Frugtbarhed og Meelrighed, sælges paa Prindseholm for 9 Mk. pr. Tønde. Denne Kartoffel er omtalt med megen Roes i Have- og Handelstidenden, Bondevennen og mange andre Skrifter. Paa Prindseholm er avlet sidste Aar 200 Tdr. Der blev lagt 3 Pd. hamborger Vægt i 1837, i Haven. Af det indavlede Qvantum solgtes en god Deel og Resten blev lagt i Marken i 1838. Af denne Avl solgtes ogsaa mange og i 1839 lagdes igien i Marken Resten. Paa 1/2 Tdr. Land avledes sidste Aar 130 Tdr., uagtet Jorden ikke var godt forberedt, og 1/ af Udsæden ikke kom i Groening. Den ægte rohanske Kartoffel er meget stor, veier fra 1 til 8 Pd., har mange og meget dybtliggende Øine. Skindet er rødt. Den maa ikke lægges dybt i Jorden, 18 Tommer mellem hver Kartoffel, 1 1/2 Alen mellem hver Rad. Den man hyppes stærkt, da den sætter sine Knolde oven i Jorden tæt om Stammen, som meget letter Optagningen om Efteraaret. Toppen bliver 3 Alen. J stiv og fugtig Leerjord lykkes den ikke godt. Hvad som ikke bliver solgt til 11te Marts, vil blive solgt ved Auction medio denne Maaned. Prindseholm den 1 Marts 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Den Rohanske Kartoffel kostede i 1837 circa 3 Mk. Pd., kan altsaa ikke været avlet i 1838 i nogen stor Mængde førend i sidste Aar. Den Kartoffel som avles i Lolland under dette Navn, kan neppe være den ægte, men muligen en lige saa frugtbar Art.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Efterlysning. Ved et i mit Huus, Natten imellem den 4de og 5te den nes afholdt Ungdomsgilde, er der borttaget i min Dagligstuen sølvbeslagen Meerskums Pibe af Værdie 12 Rbd., hvis Hoved var mørkebruunt og Beslaget aldeles glat, Røret af hvidt Horn med to Messingringe og elastisk foroven, forsyne med en hvid Perlelidse hvorpaa Qvastene vare forslidte. Jeg tillader mig derfor at anmode de Herrer Handlende og Guldsmede heri Stiftet og behagelig at ville være opmærksomme paa, om Gierningsmanden til dette Tyverie skulde indfinde sig, for at ville sælge Piben, og i saa Fald anholde denne. Jøvrigt lover jeg Den eller De, der ville og kunne afgive paalidelig Oplysning om Tyvens Opdagelse og Pibens Tilveiebringelse en passende Douceur, da Piben, der var et Arvestykke, min Stedsøn tilhørende, var os en kjær Erindring. Vaalse paa Falster den 5te Marts 1840. Niels Hansen Møller, Gaardmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Fuldblodshingsten Cigar bedækker paa Bierregaard fra 1ste Marts til omtrent medio April, da Hingsten afgaaer til Høibygaard, hvor den forbliver indtil henimod Slutningen af Maji. Prisen er som hidtil 10 Species pr. Hoppe. Anmældelser modtages af Forvalter Schou paa Bierregaard og Forpagter Mad. sen paa Høibygaard. - De, som ere i Besiddelse, af Committee-Anviisninger, anmodes om at lade disse medfølge første Gang Hoppen føres til Hingsten. Bedækningen ved Halvblodshingsten Goliath paa Corselitze begynder den 1ste Martz. Prisen er 3 Rbd. pr Hoppe, uden Ret til Ombedækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Anmældelser modtages af Godsforvalter Andersen paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Den Lolland-Falsterske Comitee af Selskabet til Hesteavlens Fremme bekjendtgjør herved, at der, ifølge den ved Stutteridirectionen meddeelte kongelige Resolution af 25de Februar 1827, i Foraaret 1840 vil blive uddeelt Bedæknings=Rummere ved de i Stiftet opstaldede Fuldblods og ædle Hingste til gaardbrugende Bønder her i Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing Stiftet, for Hopper som af Comiteen antages dygtige for Tillæg, nemlig: J Lollands Nørre Herred 7 Bedækninger ved Claudesley, Palæmon. Sønder - 9 dito. Fuglse – 3 Cigar, som fra medio April til Udgang Mayopstaldes paa Høybygaard. Palæmon. Musse 10 Gaberlunzi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Falsters 2 Herreder. 6 for hvert 12 Cigar. Hoppebesigtigelserne i denne Henseende ville blive afholdte for Lollands Nørre- og Sønder Herreder, i Halsted Fredagen den 13de dennes om Formiddagen Kl. 11. Musse- og Fuglse Herreder, i Waabensted Løverdagen den 14. dennes om Formiddagen Kl. 11. Falsters 2de Herreder, i Nyekiøbing Mandagen den 16de dennes om Formiddagen Kl. 11. For at kunne antages maae Hopperne være uden skadelige eller arvelige Feil, være af god og sluttet Bygning, have rene og vel stillede Been og et godt kraftfuldt Fodskifte, være uden vansirende Aftegn, i det ringeste holde 9 Qv. 5 T. Anlægsmaal og ikke være over 8 Aar, naar de ei beviisligen have baaret Fol i de sidstforløbne Aar. De Hopper, som blive antagne, mærkes paa høire Baglaar med Comiteens Brændemærke og Eieren erholder derefter Beviser hvorefter Bedækningerne afgives. Hopper, paa hvilke det ifjor paabrændte Mærke ikke er kjendeligt, ønskes fremførte for at ombrændes. Jøvrigt ville de Hopper med hvilke fremstilles et godt og velholdt Afkom fortrinlig blive tagne i Betragtning. Saxkjøbing den 2den Marts 1840. Reventlow. Wichfeld. Rosenørn Lehn. Classen. Friis. Comiteen for den Lollandsk Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme bekjendtgjør herved, at den har seet sig istand til, uden Risico for Selskabet, ifølge det gjorte Forslag, at indkjøbe nogle jydske Tillægshopper, som i den forestaaende Bedækningstid ville efter nærmere Bekjendtgjørelse blive forauctionerede blandt Jnteressenterne, og har den saaledes ikke anseet det fornødent i den Anledning at indbyde til en Generalforsamling, hvilket vilde have udsat udførelsen forlænge. Saxkjøbing den 2den Marts 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Paa Comiteens Vegne Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Da Kjøbmand H. Borella heri Byen har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling, saa bliver i dette Bo en Skiftesamling berammet at afholdes paa mit Contoir, Løverdagen den 21de d. M. om Eftermiddagen Kl. 3, for at Bestemmelse kan blive tagen om hvorledes der skal forholdes med Boets Eiendele. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 4de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Auction. Fredagen den 20de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 11 holdes Auction paa Corselitze Gaard og Løverdagen den 21de Marts om Formiddagen Kl. 11 ved Skovfoged Peder Mortensens Huus af Mosebye, over Skoveffecter, bestaaende af Eeg- og Bøgegavntræ, Træer paa Roden tildeels tjenlige til Redskabstræ, Bøge=Favnebrænde A 1 og 2, enkelt kløvet, Knuder, Kamp, Fagot, Rodsnit, Jordstød & Stapper, Topbrænde, og Udhugst af Naaletræ, Eeg, Raur, Piil og Tiørn. Det Sælgende til første Dag er i Skovfogderne Tachs, Jørgensens og Engelbrechtsens Districter og det til sidste Dag i Quists, P. Mortensens og L. Amagers Districter, og paavises af disse Skovfogder paa Forlangende 3 Dage førend Auctionen. Corselitze den 4de Marts 1840. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Lollands Falsters st.St. Tidende. Søndagen den 8 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Jndenlandske Efterretninger. J Aarhuus Avisen fortælles i et under Forlangt Jndrykkelse optaget Stykke, at de Hellige i Bjerre Herred i denne Tid have foretaget en Penge-Jndsamling til Bedste for den fangne catholske Ærkebiskop af Posen og Guesen, Hr. Dunin. Lignende Penge-Jndsamlinger skulle og have fundet Sted i andre Dele af Landet, hvor Ærkebiskoppens Navn dog ikke er bleven nævnt. Jndsenderen, der ikke synes at tvivle om Historiens Rigtighed, mener her at spore et Tegn til den Jesuitisme, man saalænge har ymtet om, fandtes her i Landet, og opfordrer derfor Herredsfoged With, der skal have standset Jndsamlingerne, til at forelægge Publicum en fuldstændig Beretning om Sagens sande Sammenhæng, hvilken Opfordring man ikke betvivler at Herredsfogden vil efterkomme, da Sagen jo er vigtig nok.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
J Hempels Avis føres der Klage over, at uagtet Hestene paa Gaarden Hjortholm paa Langeland i henved et Par Aar have været skabbede, er der ikke truffen de befalede Foranstaltninger til at hindre denne smitsomme Sygdoms Udbredelse, men de hoveripligtige Bønder ere meget mere blevne tvungne til jevnlig at færdes med de smittede Heste, og nu vel endog komme til at udføre Gjødningen fra de smittede Stalde. Ligesom denne Klage formodentlig vil bringe Vedkommende til at tage dem af Sagen, saaledes vil den vel og fremkalde vedbørlig Straf over dem, der have forsømt deres Pligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
J flere kjøbenhavnske Blade læses følgende Bekjendtgjørelse: Enken efter en nylig afdød anseet og velbekjendt Stabsofficeer finder sig nødsaget til at gjendrive et bagtalerisk Rygte, som om hun havde denonceret sin Mand paa høiere Sted forAngribelse af kongelige Penge, idet hun erklærer sig beredt til at forelægge Enhver Modbeviserne fra Regimentschefens Haand. J. S. v. H. Den stræbsomme Famile. Under denne Overskrift har Bladet "Dagen begyndt at levere en Characteristik af en i Kjøbenhavn boende Familie, der i mange Aar ene og alene har levet af den, naar man forstaaer saadant fra Grunden, ret indbringende Næringsvei, at slaae Plader. Faderen i denne agtbare Familie var først i længere Tid Bogholder i et anseet Handelshuus i Hovedstaden, og ægtede her Principalens Søster; men ved en lang Række af Bedragerier, der skulle have udgjort et Beløb af 15 til 20,000 Rbd., nødsagede han endelig Principalen til at trække sig aldeles udaf al Forbindelse med ham. Fra den Tid begyndte han at drive det egentlige Platteenslageri, hvori ogsaa to haabefulde Sønner (Begge forresten Studenter) nu ere saa vel oplærte, at de efter Kjøbenhavns Veiviser, gaae omkring til Folk og med mange Undskyldninger anmode dem om Laanet af 1 Rbmk. Da disse vindskibelige Folk ere nær beslægtede med Familier, der nyde Agtelse i Samfundet, har man ikke villet nævne dem ved deres Navn, men kun betegnet samme med et M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Som bekjendt fremkom Grev Reventlow i den første Roeskildske Forsamling med et Forslag til en Petition og en ny Lovbestemmelse, hvorved den ugifte Bondekarl, naar han har opnaaet en Alder af 25 Aar, befries for den ham efter den nugjeldende Lovgivning, ved Forpligtelse til at tage fast Tjeneste, paahvilende Jndskrænkning i hans personlige Frihed. Jkke mindre bekjendt er det, at dette Forslag, der gjør Proponentens Humanitet, Liberalitet og Agtelse for Menneskets naturlige Rettigheder saa megen Ære, ikke kom under Comitee behandling, fordi 36 – siger sex og tredive af Forsamlingens Medlemmer erklærede sig derimod. J den paafølgende Viborgske Forsamling optog Justitsraad Fleischer med nogle Modificationer det Reventlowske Forslag. Det kom her under Comiteebehandling, og Forsamlingen vedtog med stor Majoritet (14 mod 5) at indgaae med Petition derom. J Anledning af denne Petition har Kongen nu befalet Cancelliet at afgive Betænkning over denne Sag, og in Specie at erklære sig over, ihvorvidt Collegiet maatte finde Ophævelsen af den omhandlede Jndskrænkning i den personlige Frihed tilraadelig for hele Landet, eller, hvis de locale Forhold maatte befindes at være Hinder derfor i Østifterne, da i alt Fald i Nøre-Jylland. Der er saaledes al Grund til at vente, at et Lovudkast om Bønderkarlenes Emancipation vil blive forelagt de nu forestaaende Stænderforsamlinger. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Torsdagen den 5te de fandt Høiesterets høitidelige Aabning for dette Aar Sted paa Christiansborg, Slot. Hs. Maj. Kongen indfandt sig Kl. omtrent 12 1/2 med Suite og indtog sin Plads paa Tronen. Hds. Maj. Dronningen og de kongelige Prindsesser bivaanede Høitideligheden i de i Salen for Kongehuset anbragte Loger. Sagen som blev foretaget var Ordenssagen No. 49. Auditeur Liebenberg for Bagerne Heller, Mentz, Hildebrandt og Budde, contra Justitsraad Salicath for Møller A. Vos bein. Begge Advocaterne begyndte deres Foredrag. med en Tiltale til Kongen i Anledning af at det var første Gang Retten blev aabnet under hans Regjering og i hans Nærværelse. Efterat Dommen var afsagt og Retten hævet, begave deres Majestæter og de kongelige Prindser og Prindsesser. sig til deres Gemakker paa Christiansborg Slot, hvor der var Cour og dernæst stort Taffel. Corps diplomatique, der var tilstede i Retten, var ligeledes indbuden til Taffelet, Kl. 9 retournerede Deres Majestæter til Amalienborg og paa Veien faaes Studenterforeningens Locale smagfuldt illumineret. Hds. Maj. Dronningens Besøg i en Fattigskole i Kjøbenhavn har ikke været uden Virkning; thi, efter Kjøbenhavnsposten, har Fattigvæsenets Direction, der ventede, at lignende Besøg ogsaa kunde blive de andre Skoler til Deel, befalet, at Pigerne skulle, naar Skoletiden var forbi, (Kl. 7 Aften) vaske Skolelocalet, hvorved skal være bevirket, at Børnene først ere komne hjem Kl. 11 a 12 om Natten. Denne befaling er nu vel atter hævet, men Kjøbenhavnsposten mener dog, at den bør omtales, som et Misbrug af Myndigheden, og lover med det Første at ville levere nogle bemærkninger og den Virksomhed, som fremkaldes ved Tampen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Den 5te dennes om Aftenen Kl. 7 udbrød ganske pludseligt i Kronborg Ladegaard en svær Jld, som i et Øieblik har omspændt denne betydelige Bygnings fire Længder, og en Time efter var der ikke meget mere af Bygningen tilbage. J det Brev fra Helsingør, hvori denne Efterretning er meddeelt, skrives der endvidere, at endeel Heste og Køer skulle være indebrændte og at af de øvrige Eiendele vist ikke meget er blevet reddet. Gaardens Eier, Baron Bretton, er sikkerligt meget at beklage, saa meget mere som det hedder, at hans Kone i en sygelig Tilstand maatte bæres bort. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Jstedetfor den ved Døden afgangne danske ViceConsul i Adrianopel, Joseph Fonton, er Sønnen, Hr. Louis Fonton ansat i samme Egenskab under det Kongl. General-Consulat i Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-08
Ved Generalcommando Ordre af 3die dennes er det befalet, at Officerernes, Underofficerernes og Mandskabets Overkjoler i Fremtiden skulle knappes til Venstre. Hidindtil have de nemlig, ifølge Gouverneurens, Landgreve Wilhelm af Hessens befaling, været knappede til Høire, hvilket naturligviis medførte, at de kun sledes paa den ene Side. J Anledning heraf skal man i Tirsdags paa Vagtparaden have bemærket den Uovereensstemmelse, at Kronens Regiment havde Overkjolerne knappede til Høire, medens Kongens Regiment havde dem knappede til Venstre. (Meddeelt.)¬