Viborger Samler, 1846-11-17
Kjøbenhavn. Det skandinaviske Seskab i Kjøbenhavn afholdt i Mandags Aftes sin aarlige Generalforsamling. Formanden, Prof. Clausen, indstillede, at der maatte antages en lønnet Kasserer og at Bestyrelsen alene maatte optage nye Medlemmer, hvilke Forslag antoges eenstemmigt. Medlemmernes Antal er nu 1340. Et Brev oplæstes fra Bordeaux, hvor en skandinavisk Læseforening har dannet sig, som aabnedes den 1ste Mai d. A. De sig der i Byen opholdende Danske, Norske og Svenske udgjorde omtrent 30, og de aarligt Tilreisendes Antal er omtrent 7080; man har sit eget Locale og for et maanedligt Contingent af 3 Fr. har man der flere danske, norske og svenske Blade, samt det Vigtigste af hvad der udkommer i de trende Rigers Litteratur. Formanden gjorde tillige opmærksom paa, at i Rom havde de danske, norske og svenske Kunstnere ogsaa nøiere sluttet sig sammen og uden just at danne nogen Forening, kom de næsten daglig sammen med hinanden. - Det meddeeltes, at Mag. Pastor Hammerich vilde i en ugentlig Time holde en Række Forelæsninger om Christian den 2dens Erobring af Sverrig og Carl Gustavs af Danmark, og holdt denne Aften et indledende Foredrag til disse Forelæsninger, som efter dets Slutning hilsedes med Applaus. – Ved Bordet udbragte Prof. Clausen en Skaal for Mag. Pastor Hammerich; Cand. Ploug en for Prof. Clausen og Advocat Lehmann en for den tilstedeværende Prof. Flor. De tvend sidste Skaaler modtoges med et 9 Gange gientaget levende Hurraraab; Alle takkede med nogle Ord, og Pro Flors Foredrag modloges med Applaus. Passende Sange bleve ved Bordet afsungne af Selskabets Sangforening. Den jydske Stænderforsamling - hedder det i "Fædrelandet. – fortsætter sine Forhandlinger og har ikke taget faa Andragender baade af almindelig politisk Jnteresse og indgribende materiel Vigtighed under Behandling, saasom om, Statsraadets Organisation, om Negerslaveriets Ophævelse, om Næringslovgivningens Reform, om en Jernbane gjennem Halvøen. Alligevel hændes det her i vort offentlige Livs Midtpunct kun sjeldent, at Nogen spørger om, hvad den viborgske Stændertidende har bragt, endnu sjeldnere, at Nogen giver sig af med at læse og drøfte den. Hvad er Grunden hertil, Er Jnteressen, for de offentlige Anliggender pludselig bleven saa sløv og slap, at man ikke engang giver læst om dem, Eller have de jydske Stænder ved selv at tilbagetage og opgive den vigtigste af alle de Sager, som i denne Session forekom, forspildt det Meste af den Deeltagelse fra Folkets Side, hvorpaa de ellers havde Krav, Vi troe det Sidste. Forventningen er skuffet; det kan ikke nytte at nægte det: og Skuffelsens Bitterhed har maattet opsluge det meste af Deeltagelsen for de jydske Stænders Forhandlinger, saa meget mere som den slesvigske Stænderforsamlings samtidige Færd i høi Grad egner sig til at være Gjenstand for almindelig Opmærksomhed, Bekymring og Uvillie." Nykjøbing, den 9de Novbr. Hr. Propr. Tesdorp til Orupgaard har i disse Dage paabegyndt et Forehavende, som afgiver et nyt Vidnesbyrd om denne Mands Gavnelyst. Han har nemlig oprettet en Aftenskole paa Orupgaard for Godsets confirmerede mandlige Ungdom, og med ikke ubetydelige Opoffrelser indrettet et Locale, dertil, anskaffet Jnventarium og Apparater, og forsikkret sig 3 dygtige Læreres Assistance til Underviisningen. Hr. Tesdorpf holder selv Foredrag i Skolen over Agerdyrkning og Qvægavl, medens de andre UnderviisningssagHistorie, Geographi, Naturlære, skriftlige Øvelser, Regning, Sang a. ere fordeelte mellem de øvrige Lærere. Underviisningen skeer 3 Gange ugentlig a 3 Timer, og gives Eleverne aldeles gratis. (Loll. Falst. Av.)