Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-16
Da Hr. Ussing derhos selv gjør opmærksom paa, at Kjøbstædernes Hovedregnskaber, efter Placaten af 23de Marts 1857, skulle henlægges 3 Uger paa Byens Raadstue til alle Borgeres Eftersyn, saa sees det ikke, hvorfor han ønsker en endnu større Offentlighed, ligesom det heller ikke skjønnes, hvorledes dette kan anføres som Grund for, at en lignende Offentlighed bør finde Sted i Henseende til Kjøbenhavns Communalvæsen. Hvad de øvrige Kjøbstæder angaaer, da kan ogsaa den, som ønsker at læse Beskrivelser over samtlige danske Kjøbstæder, (der, efter Jndsenderens Mening, maae kunne træde istedetfor aarlige Communalregnskaber) erholde saadanne i Cancelliet, til hvilket Collegium samtlige Kjøbstædøvrigheder i Aaret 1832 indgave særdeles smukke og udførlige Beskrivelser over enhver By. Disse Beskrivelser forventer man iøvrigt i sin Tid at see indrykkede i Dagen, saameget mere, som der gives vantroe Personer, der ikke ville kjende noget til disse Beskrivelser. - Paa 6 disse Grunde formener Indsenderen, at den Hemmelighedsfuldhed, Secretair Ussing inculperer, og Communalbestyrelsen navnligen i Kjøbenhavn, kun og er en Chimære af hans egen Phantaske, ligesom man holder for, at de Magistrater, der tillade sig, 2 om ogsaa med de eligerede Borgeres Samtykke, de at foranstalte slige Regnskaber over Kjøbstædernes sk. Jndtægter og Udgifter trykte, derfor strengt bør, A. - drages til Ansvar, da de herved foraarsage Communerne en ny Udgift, som de paagieldende Contribuenter ikke ere pligtige at bære, uden at stifte anden Nytte end at udsætte Byens Magistrater og iligerede Borgere for Critik i Dagbladene, eller hvad der endnu er værre, for Bifaldsraab paa Kjøbenhavns Skydebane. - J Forbindelse hermed finder Jndsenderen sig foranlediget til paa det et Stærkeste at yttre sig imod de fordærvelige Corpoet frationer, som i den nyere Tid danne sig i Kjøbenhavn og forkynde at ville afgjøre, hvad der er Godt eller Slet i Statsbestyrelsen og Literaturen. De maae aldrig vente, at Nationen vil erkjende deres Authoritet i saa Henseende. Thi sæt f. Ex. at 1200 oplyste Mænd i Hovedstaden havde een Mening om det Rette og Sande, og 1200 oplyste Mænd i Provindserne havde den modsatte Mening, - hvo af dem skulde da vel have Ret, hvilken ulykkelig Revne vilde ikke derved opstaae i Nationen. Og alt dette maa alene tilskrives det farlige Mouvements= eller Oppositions=Partie, eller hvad man skal kalde det, som bestandig fordømmer og forkjætter anderledes Tænkende. J Provindserne misbilliges allerede i høi Grad dette intolerante Partie i Hovedstaden, som vil tillægge sig selv al Jntelligents, og denne Uvillie har faaet ny Næring ved den ovennævnte chimæriske Skaal eller Tost af Hr. Ussing, især af den Grund, at han i Modsætning til den Mangel paa Offentlighed, der finder Sted i Hovedstadens Communalbestyrelse, har, som noget Glædeligt, udpeget den Offentlighed, som to Kjøbstæd=Øvrigheder i Provindserne have givet Exempel paa; thi et stærkere Beviis paa Hovedstadens Jntolerance imod Provindsbyerne kan dog ikke let tænkes. Man maae endeligen paa det Alvorligste yttre sin Misbilligelse af denne Higen efter hos os at imittere engelske og franske Skikke, uden tilstrækkelig at betænke, om de ikke ville føre Ulykke og Fordærvelse over Landet. Dog trøster man sig med, at det sindige Overlæg, der stedse har været et hæderligt Træk i den danske Nationalcaracteer, vil bevare os for de skrækkelige Ulykker, hvormed vi trues af dette Mouvements= eller Oppositions=Parti, eller hvad han skal kalde det, som med Eensidighed, Overhidiskhed og Letsindighed giver sig af med at omandle de vigtigste Gjenstande i Døgnbladene, og om tillader sig at yttre deres Mening om Ting, om de, i deres subordinerede Stilling, mangle udsigt og nødvendigt Overblik til at dømme om, forfor de gjorde bedst i at overlade Sligt til Stakus høie og velvise Magistrat, der bedst vil vide bedømme, hvorvidt Offentlighed i Communalliggender er Borgerskabet gavnlig eller ikke. Cimbria, den 16de Juni 1836. A. U.