JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Ligesom der under Fæsterens, i Lovens 313-1, omhandlede Skyld er at henregne Alt, hvad han ifølge Fæstebrevet er forbundet til at betale Eieren enten for Brugen, af den ham tilfæstede Eiendom, altsaa ligesaavel betinget Erstatning for Naturalhoveri, som Landgilde, Gjæsteri og Oldengjæld o. s. v., eller i Godtgjørelse for de Skatter og andre Afgifter af Stedet, som Eieren maa udrede, men hvorfor han, enten efter Lovgivningens almindelige Forskrifter, eller efter særegne Bestemmelser i Fæstebrevet, har Regres til Fæsteren, saaledes ville Vi, for at fremme Naturaltiendens Forandring til aarlig Afgift, allern, have Vedkommende tilladt at forene sig om, at ogsaa det Vederlag, som Eieren maatte tilkomme hos Fæsteren i Stedet for Tienden i Kjærnen, skal indbefattes under ovennævnte Skyld. Denne 8 gik igjennem i Forsamlingen uden bemærkning. Udkastets 83. Det skal være Eier og Fæster tilladt at vedtage, at den samme Udpantningsret, der, efter den gjældende Lovgivning, haves med Hensyn til det Krav, Eieren har paa Fæsteren for Skatter saavelsom for den ved Forening eller ved Tiendecommissions=Kiendelse fastsatte Tiendeafgift, skal finde Sted for samtlige i foregaaende 8 2 ommeldte Afgifter. Forsamlingens Indstilling af 83 lyder saaledes: Ogsaa med Hensyn til denne 8 viste sig et lige Stemmetal, forsaavidt den udvider Udpantningsretten til Landgilde, nemlig 34 Stemmer for : at Udpantningsretten, saaledes som Lovudkastet indeholder, udvides til Landgildet, og 34 Stemmer for: at Udpantningsretten maa være indskrænket til de kgl. Skatter, Tiendeafgiften, samt Hoveriafgiften i Penge eller Korn, og indstilles derfor ligeledes begge disse Meninger. Forsamlingen tillader sig dernæst, for det Tilfælde, at denne 5 skulde blive gjort til Lov, allerunderd. at indstille, at til Begyndelsen af 83 føies: "Naar Naturalhoveriet, ved Forening mellem Godseier og Fæster, i det Væsentlige ger blevet ophævet, imod Vederlag i Penge eller Korn, skal det være Eier og Fæster o. s. v.; ligesom at til Slutningen af samme 8 føies: "For at hæve den mulige Tvivl, om Naturalhoveriet, uagtet enkelte til samme hørende Præstationer ere vedblevne, dog i det Væsentlige maa ansees afskaffet, skal det staae til enhver Godseier, derom at indhente Bort Rentekammers Resolution, som skal være forbindende for alle Vedkommende. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Kjøbenhavn, den 11te April. Jgaar indtraf for vor, som Læge og Videnskabsmand, høirlagtede Conferentsraad, Dr. med. Brandis en Jubelhøitid, som halvhundrede Aarsdagen, da han blev Doctor medicinæ ved Gottingens Universitet. Fra Kjøbenhavns Universitets medicinske Facultet blev ham ved Decanus overrakt Diplom som Doctor med. in honorem; og ligeledes fra Universitetets philosophiske Facultet ved dets Decanus et Diplom som Dr. philos in hon. Ligeledes overraktes ham fra Sundheds-Collegiet Kiel, ved dets herværende Medlem, Hr. Prof. og Stabsmedicus, Dr. med. Wendt, en Lykønskningsskrivelse, og ligeledes ved Samme, fra det medicinske Facultet i Kiel, baade et Diplom som Doctor medic. in hon, og en trykt latinsk Lykønsknings skrivelse. Fra Hs. M. Dronningen og Flere af den kal Familie havde han modtaget kostbare Foræringer og Hs. Excell. Hr. Geheime=Statsminister, Greve af Moltke overbragte ham i eget og mange Venners Navn, med nogle Lykønsknings ord, en kostbar Sølv-Bordopsats, smagfuldt forfærdiget, efter Tegning af Hr. Bissen, ved Hr. Hofguldsmedmester Dahl hoff. Hiint fra det kielske medic. Facultet udstedte trykte Lykønskningsbrev indeholder en Udvikling af Jubeloldingens Fortjenester som Læge, Videnskabsmand og Skribent og slutter saaledes Tot taliaque de Te prædicantes en perrenimus, at gratcum omnibus & gratulabundi præ ceteris Te Tuumquequod eregisti, monumentum adspiciamus, largamqueTuæ vitæ messem contemplantes identidem oremus acst speremus Te ad ultimos vita (utinam remotissimi sint fines valiturum &otium, quod tutum & usque gloriosum divina Tibi donet gratia, studiis, salutigeneris humani æque ac amplisicationi literarum dicatis, esse consumturum. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Aftonbladet af 5te April siger i Anledning af Prof. Da vids Afskedigelse: "Hans Post bliver indtil videre ubesat. Den synes saaledes, at dersom Finantserne nødvendiggjorde Stændernes Sammenkaldelse, er fri Tankeyttring dog ikke ret vel anseet af Regjeringen, men det værste er, at Stænderne nu have sagt meget mere end Prof. David. (Kbhpst.) Dhrr. A. van Deurs & Comp. i Helsingør berette under 9de April, at ifølge Brev fra Wolgast af 29de Marts er den Tvang: at betale baade Wolgaster- og Sminemunder=Afgifter, hvilken de Skibe hidtil vare underkastede, som passerede forbi Wolgast til Stettin, Uckermünde, Anclam og Demmin, nu hævet; og Wolgaster Farvand vil i denne Sommer vorde bragt til 10 Fods Dybde med dagligt Vande. (Handelst).
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Blandede Efterretninger. Under Overskriften: "Om anseete Forbryderes Flugt, læses i Dagen Søndagsbladt: "Man hører meget ofte at den simple Mand, naar en Forbryder af Anseelse eller god Familie bliver fængslet, siger: O, han slipper nok udaf det. Denne Mening er saa dybt indgroet i Almuen, at man bør anvende Alt, for at forebygge ethvert Tilfælde, der kan give den Næring, da det befæster den Simples Mening, at Loven egentlig kun er til for at revse den Fattige. Øvrigheden bor derfor med Iver stræbe efter især at holde saadanne Forbrydere under god Varetægt, saameget mere, da de staae i mange Forbindelser, der kunde befordre og sikkre deres Flugt. Lykkes denne dem imidlertid, de maae det være Øvrighedens Sag, ved den omhyggeligst Eftersøgelse og offentlige Bekjendtgjørelser, at vise sin Jver for at opdage Forbryderen, hvorved den afvender Almuens Tilbøielighed til at ansee hans Undvigelse for begunstiget Ogsaa bør en saadan Forbryder dømmes og straffes efter Lovens hele Strænghed, deels fordi den Dannedes stræng Afstraffelse gjør et langt dybere Jndtryk paa Menigmand, end hans Liges Afstraffelse, deels fordi Tilregneligheden virkelig voxer i samme Forhold som Forbryderens Dannelse og klare Begreb om den begangne Forbrydelses Strax værdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Gustav Ludvig Baden har i Dagen Nr. 85 ladet indføre følgende Spørgsmaal: Er Hr. Etatsraad, Borgemester Stenfeldt i Helsingør selv saa lærd og kundskabsrig, at han af en Forsamling paa 70 Medlemmer tør udmærke den Enkelte, som, efter hans Dom, i Aand og Kundskaber i høi Grad overgaaer ethvert af Forsamlingens Medlemmer, Maa ikke en saadan Smiger indignere selv Hr. Generalprocureur Ørstedes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
En af Holbek Amts occonomiske Selskab udvalgt Committee har, i Anledning af det ved allerhøieste Rescript af 22de Marts d. A. bestemte aarlige Uldmarked i Kallundborg, ved en under 29de Marts udstedt Bekjendtgjørelse indbudet saavel alle Schæferibesiddere i de danske Stater som ogsaa samtlige Eiere af hvilkesomhelst større neller mindre Faarehjorde, til at benytte Uldmarkedet i Kallundborg som et Centralpunct for den danske Uldhandel; ligesom den ogsaa har anmodet Fabrik=Entrepeneurer og Uldhandlere om at indfinde sig paa Markedet, for der er alene at gjøre fornødent Jndkjøb af Uld, men endog at meddele interessante Oplysninger og gavnlig Veiledning til Uldens mulige bedre Behandling og yderligere Forædling. For indeværende Aar og indtil videre lover Committeennenhver Sælger frit Magazin til Ulden, under Committeens Laas, fra 17de Mai til 17de Juli, og at betale Veierpenlige, Omkostninger ved Op- og Nedbringelsen, naar Ulden oplægges paa det nævnte Magazin, samt alle videre Omkostninger, som ere forbundne med Uldens Salg, efter dens Ankomst til Kallundborg, dog herfra undtaget Courtage og Assurance, for at sikkre de Sælgere, som soværts maatte bringe Uld til Markedet fra Jylland, Fyen, Øerne eller Hertugdommerne, for mulige Tab af Omkostninger, i det Tilfælde, at Ulden ikke skulde blive solgt, at betale Fragt og Retourfragt fra og til Afskibningstedet, ligesom den i ethvert Tilfælde betaler Bropenge og Lysningsomkostninger i Kallundborg. Committeen bemærker derhos, at Fragten fra Aarhuus til Kallundborg i de senere Aar har været betinget til 1/2 Rbs. pr. Pd., og fra Randers til Kallundborg 1/2 Rbs. pr. Pd. Da Markedet er aldeles offentligt, lere, som en Selvfølge, ovennævnte Tilbud kun til dem, som maatte ønske at benytte Samme. For at bevirke en forønsket Eensformighed i den paa Markedet producerede Ulds Behandling, foreslaaer Committeen Uldproducenterne for denne Gang ikke videre at sortere deres Uld, men blot i hver Pels at indlægge Pandelokker, Bugulden og den grovere usammenhængende Beenuld, og saaledes alene at henvende deres Opmærksomhed paa Uldens meest omhyggelige Vaskning, samt paa dens fuldkomne Tørring paa Faaret, inden Afklipningen foretages. J Forbindelse hermed har let af Committeens Medlemmer, Komd. H. C. Hellesen, i Kallundborg, tilbudt at betale Uldproducenterne et passende Forskud af 1/2 a 2 af den omtrentlige Værdi af Ulden ved dens Ankomst til Kallundborg, samt at forhandle den paa Markedet, indcassere Beløbet, omsætte de fremmede Valuter, saafremt udenlandske Kjøbere vilde betale med Saadanne, imod at han erholder 2 pCt. Provision af Uldens Beløb, og 4 pCt. Renter pro anno af Forskudet. Han indestaaer for Beløbets Betaling i rette Tid, naar han engang har antaget Kjøberen; men det staaer iøvrigt Sælgeren, uagtet han har modtaget Forskud paa Ulden, frit for, selv at forhandle sin Uld, naar han, forinden Ulden afleveres fra Magazinet, senest een Maaned efter Markedet tilbage betaler Hr. Hellesen sit Forskud med Renter, samt Provision af Uldens Beløb.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
I Kbhvnsposten læses følgende Bekjendtgjørelse: Efter den af Undertegnede under 22de Septbr. f. A. udstedte Indbydelse til Bidrag, passende for et Almueskrift, som Eie Aren af den Gyldendalske Boghandling, Hr. Secretair Deichmann, agtede at udgive, have vi, foruden det allerede efter vor foregaaende Indbydelse indsendte: J. a) Bondestanden er dog den lykkeligste Stand i Landet. b) Gak du hen og gjor ligesaa, endnu modtaget følgende Bidrag: 2. Erfaring. 3. Lyksalighed i ringe Kaar. 4. Den sande Lykke. 5. Hvorledes en forarmet Bonde uden Andres Hjælkan arbeide sig frem til Velstand. 6. Kjøge Huuskors. 7.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Den danske Bondestands forskjellige Kaar i de svundne Tider. Af disse Bidrag fandtes de under Nr. 1, 6 og 7 passende til at optages i det ommeldte Almueskrift. Efter det medfulgte Sedlers Udviisning er Nr. 1 forfattet af Hr. L. F. Luplan, Sognepræst til Dalby og Tureby, Nr. 6 og 7 af Hr. O. D. Lütken, Sognepræst i Mehrn. Disse Bidrag ville om kort Tid udkomme i Trykken. De øvrige kunne afhentes i den Gyldendalske Boghandling. Da Forlæggeren ønsker at kunne udgive flere lignende Samlinger, saa gientages efter hans Anmodning Jndbydelsen til at indsende saadanne Bidrag. Bestemmelserne herved er følgende: 1) Gienstandens Valg er aldeles overladt til Forf. det fordres kun, at Bidraget er skikket til Almuelæsning 2) Hvert enkelt Bidrag maae ikke være større end omtrent Ark af samme Format og med samme Tryk, som de Afhandlinger, der ere indrykkede i Almanakken. 3) Forfatterens Navn anføres ikke paa Afhandlingen, men tilføies en forseglet Seddel, som kun aabnes, naar Afhandlinger antages. 4) De Bidrag, som undertegnede Committee finder meest passende for det ommeldte Skrift, honoreres i Forhold af 50 Rbd. for Arket. 5) Bidragene, som maae være skrevne med en tydelig Haand, indsendes portofrit inden de 30te Septbr. d. A. til den Gyldendalske Boghandling, - Kjøbenhavn, den 29de Marts 1836. I. C. Drewsen, Kammerraad. J. P. Mynster, Biskop og Confessionarius. J. F. Schouw, Professor. H. C. Ørsted, Etatsraad og Professor.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Man antager, at der i Aaret 1835 er indført 913 Millioner Pund Sukker i Europa. Det er naturligt, at hvis man af Runkelroer i Europa selv kunde frembringe blot den fjerde Deel af dette Product, som god Handelsvare, vilde det have store og meget gavnlige Følger. Man vilde derved ikke alene beholde store Summer, der nu bringes til Colonierne, men tillige skjænke den arbeidende Klasse Leilighed til større Erhverv og fremme Agerdyrkningen ved at give den en ny Gienstand, der maatte blive af en for den uberegnelig Vigtighed, formedelst den overordentlige Sogning den allerede nu vil finde og som for Eftertiden vilde stige i Forhold til den større Uddannelse Sukkerets Fabrikationsmaade kunde gives. Man har derfor, som bekjendt, baade i Tyskland og Frankrig, med stor Virksomhed begyndt at anvende Runkelroen til Sukkerproduction og, som en Følge deraf, at lægge Vind paa dens Dyrkning og Forædling. J Frankrig findes 407 Runkelroesukker=Fabrikker og i Tyskland er der imellem 80 og 100. - I Tyskland synes det at være den næringsdrivende lille Stad Quedlinburg, hvorfra de største og heldigste Bestræbelser ere udgaaede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Den bekjendte udmærkede Chemiker Dr. 3 i er fra Zerbst har nemlig forenet sig med den derboende Kjøbmand Haane wald og anlagt en Fabrik, hvis Drift, i den korte Tid den har bestaaet, har overrasket alle Sagkyndige ved dens over al Forventning stedse stigende gunstige Resultater, saa at de Fleste, som ville anlægge saadanne Fabrikker, søge Oplysninger og Underviisning i Quedlinburg og en stor Mængde af dem, der allerede havde begyndt Fabrikationen, have henvendt sig til denne Stad, for at lære den Zierske Methode, efter hvilken de have forandret deres Driftsmaade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
J 17 Timer drages i denne Fabrik Sukkeret ud af Runkelbroerne saaledes, at det i den Form, hvori det samler sig, dækket og uden Omkogning, bliver fiin Melis eller krystalliserer sig som særdeles lys Candis, og i begge Formatiohver er en god Handelsvare. J Førstningen havde Fabrikken 6 1/2 Pund Sukker af 100 Pund Runkelroer, senere tilman ved fortsatte Forsøg 9. Pund Sukker af 100 Pund Runkelroer og, efterat Fabrikken fra Nordamerika har faaet nye og forbedrede Pressemaskiner, lykkes det nu endogsaa at uddrage 12 til 13 Pund Sukker af 100 Pund Runkelroer. Fabrikationsomkostningerne ere saa billige, at Runkelroesukkeret, selv i de Egne af Tyskland, hvor Tolden ikke sikkrer det bedre Afsætning end fremmede Sukkere, og med lavere Sukkerpriser end de nærværende, giver et klækkelige Overskud. Man fabrikerer Sukker af alle Slags og Fabrikken beskjæftiger daglig henimod 100 Mennesker. I Kjøbenhavn har man havt nogle Prøver af dette Fabriks Sukkere, hvilke, saa utilstrækkelige de end vare til en omhyggelig Undersøgelse af Kraften af deres Sødme, viste, at de som Topsukkere have en Fasthed som udmærket god Melis og som Candis særdeles megen Lyshed og en god Krystallisation, skjøndt ikke saa skarp som de naturlige Sukkeres Det Huus i Quedlinburg, under hvis Firma Dr. Zier og Hanewald drive deres Fabrik, er Gottlieb Eggert & Compagni. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Det hedder i en Skrivelse fra Kiel af 8de April, at Generalpostdirectionen, som allerede har truffet saamange almeennyttige, for det Offentlige gavnlige, Indretninger, har erhvervet sig et nyt Krav paa Publicums Tak, ved at give en ny modereret og forandret Taxt for Forsendelsen af Varer og Gods, som taxeres efter Vægt, og for Guld-og Sølvmynter eller Barrer, som med Ageposten befordres mellem Kiel og Altona eller Hamborg. Det er glædeligt at Generalpostdirectionen saa beredvilligt kommer billige Ønsker og forbedrede Indretninger imøde. Min Hovedhensigt med at optage den indsendte Artikel om Stolemager Hollar er opnaaet. J Løverdags Aftes udkom: Avisen og allerede igaar Aftes var en stor Steen lettet fra den betrængte Familiefaders Hjerte. Med en Menneskekjærlighed, og en Velvillie, i hvilken denne Byes Rige og Velhavende ikke staae tilbage for deres Medborgere andre Steder, have flere Ædlinge undersøgt og lindret hans Nød. Hans Huusleie er betalt. Han har Gaarsdagen ialt af gode Mennesker oppebaaret 9 Rbd. 3 Mk. Huusleien, for hvilken hans fattige Bohave hæftede, var 8 Rbd. 3 Mk. Verten eftergav de 9 Mk. Saaledes greb ogsaa han Leiligheden til at gjøre vel. Tab er Modet!" skrev en Anonym til Hollar i en Convolut, hvori sendtes 3 Mk. Nei, hans Mod er nu oplivet og styrket ved den Taknemmeligheds-Følelse, som gjennemhæver ham, og om hvilken jeg er anmodet her igjennem Bladet at frembære Forsikkringen til de ædle Velgiørere, som atter her gjorde en vakker Anvendelse af deres bedre Kaar. Jeg kunde nævne nogle af dem, men de bære helst deres Løn i stille Bevidsthed om deres gode Handling. Red.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Bekjendtgjörelser. At Niels Jensen Høegh, Skriver her ved Contoiret, i Dag ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres herved. Aalborg Bispecontoir, den 17de April 1836. N. C. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Vor gode Tante, A. C. C. Vincent, fød Andrup, 81 Aar gammel, er idag, efter et langvarigt og yderst smerteligt Sygeleie, ved Døden afgaaet. Hals, den 14de April 1836. C. C. Stricker. Chr. Stricker. Den Viborger Stændertidende a 4 sk. pr. Nr., foruden 32 s. for samtlige udkommende Nr., kan bestilles paa Aalborg Postkontor. Dhov= og Mark=Frøe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Hos undertegnede faaes, nylig arriveret, frisk Gran Fyr= og Lærkefrøe, med flere Sorter, samt ny fortrinlig, stor, guul Rotabago fra England, som ved hensigtsmæssig Behandling og i kraftig Jord opnaaer 14 Pd. Vægt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Ægte Norfolk- og Globe Turnip af 2 til 21 Fods Omfang, tilligemed flere gode Slags Markroer for ringere Jordarter. Hollandsk rødt og hvidt Kløver, ægte Engl. Raigræs samt ny Jtaliensk Dr. Thimoti og Fløielsgram. m. Smaae Partier, saavel af den almindelige RunkelBede, som af den nye hvide ægte Sukker=Vede kunne erholdes til Forsøg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
De hos mig bestilte Aspargesplanter maatte nu (den bedste Tid til Udplantning) behagelig afhentes. Flere Planter af denne ny udmærkede Sort kunne faaes til 72, s. pr. 100 Stk., hvormed følger en trykt Anviisning til deres Anlæg og Pleie. J. P. H. Bech, ved Gammel-Mølle i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Gjæstgiver Jens Assels er flyttet til Fattigvæsenets Gaard Nr. 133 ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Godt Hvedemeel, 5 Mk. Lpd., samt extra godt 2radet Byg sælges af Skipper Andreasen, beliggende i Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Skipper H. Hansen med Jagten Marier har i Altona begyndt at indtage Ladning hertil. Dhrr., som ønske Gods med bemeldte Skib, ville behagebligst snart indsende deres Ordres. P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Tirsdagen den 19de Dennes, Formiddag Kl. 10, sælges oved offentlig Auction i Mad. Kjeldbergs Gaard et Parti havarerede Varer, hidbjerget fra det i Sæby Tolddistrict strandede Skonnert-Skib, ført af Capt. H. J. Korsholm, hjemmehørende i Flensborg, bestemt til Altona. Varerne bestaae i: Hvedemeel, 20 Foustager, hver circa 200 Pd. Netto, Rugmeel, 17. Dito, Gryn, 18 Tønder, gule Ærter, 18 Tdr., grønne Ditto, 10 Tdr., hvid Havre, 72 Tdr., Perlegryn, 250 Pund, Havregryn, 3/4 Pd., og forevises i bemeldte Gaard forinden Auctionen af Søren Winkel. Aalborg, den 13de April 1836. Ifølge Begjæring af Hr. Graulef i Hogholdt Mølle og formedelst hans Forandring af Bopæl bliver, Mandagen den 25de April, Formiddag Klokken 10, i bemeldte Hogholdts Mølle, afholdt Auction over en betydelig Deel Løsøre-Effecter af Besætning, Ind- og Udbo hvoriblandt 2 Heste, 8 Køer, 4 forskjellige Vogne, 1 Kane, 1 Ploug, 1 Harve, Hestetøi, 1 Schatol, 1 Sopha 1 8 dags Stueuhr, Kakkelovne, Borde, Stole, Speile, Skilderier, Bøger, Sengeklæder og Jagtredskaber med meget mere. Hvilket herved tilkjendegives for Liebhabere, med Tilføiende: at solide Kjøbere kunne forvente Credit til Mikkelsdag. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 6te April 1836. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-18
Dette Blad vil, saalænge Sommerposttouren varer
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-19
Skrivelse fra den polske Grændse den 30te Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-19
Feltmarschal Fyrst Paskewitsch forlader paa nogen Tid Warschau, gaaer først til Petersborg og derfra til Rigets sydlige Provindser, navnlig til Bessarabien. Antallet af det der forsamlede Tropper er i den senere Tid blevet saa betydeligt forøget, at der møder Vanskeligheder ved deres Dislocation og Forpleining, hvilke Vanskeligheder Feltmarschallen, der er berømt for sine Administrations=Talenter, skal søge at rydde af Veien. - Paa Kongeriget Polens nordøstlige Grændse have i den sidste Tid Røverhorder forstyrret, den offentlige Rolighed (!); de synes at have deres Tilholdt i Lithauens (!) uigjennemtrængelige Skove. Jmod disse Roligheds Forstyrrere har Regjeringen hidtil kun opbudt Forst personalet, til hvis Understøttelse der desuden er beordret nogle lette Tropper, hvis det skulde gjøres fornødent. For at hemme dette Uvæsen aldeles, skal der nu anlægges banede Vei igjennem disse Skoves Tykninger, og Godseierne have til dette Arbeide at stille et Antal Bønder, som, under Opsyn af Kronens Embedsmænd, skulle anlægge Veiene. Dette bliver en betydelig Byrde, da Godseierne ikke alene komme til at bære Savnet af en Mængde Arme, som før anvendtes til Agerbruget, men tillige Omkostningerne for disse Folks Forpleining Østerrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-19
Det er kundgjort alle vedkommende Authoriteter, at Keiseren, som Konge af Ungarn, har antaget Titelen: Ferdinand den Femte. Ledsaget af sin Gemalinde gaaer han den 2den Mai til Presborg, for at slutte Rigsdagen. Greven og Grevinden af Marne (Hertugen og Hertug, inden af Angouldme) forlode den 14de De. Prag og tage deres Ophold paa en Maaneds Tid i Wien. Kong Car den Tiende forlader paa nogen Tid den keiserlige Borg i Prag, hvor imidlertid Alt paa det pragtfuldeste forberedes til Keiserens forestaaende Kronning, som Konge af Bøhmen, De forviste Polakkers Reise til Triest og derfra til Amerika skeer paa Statens Bekostning og ved Ankomsten til deres Bestemmelsested forsynes de desuden med Penge, for at lette dem deres Ophold i Begyndelsen. En stræng Forholdsregel - saa lyde Ordene kan umuligt iværksættes paa en mere human Maade. Iøvrigt klager man i Triest over den store Tvedragt, som hersker mellem de Forviste, i hvis Uenighed allerede oftere er udartet til Haandgribeligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-19
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-04-19
Den allerede tidligere omtalte Petition om at ophæve den Lov, som forviser den Napoleonske Familie fra Frankrig. dog om at bevirke, at Exkeiserens Aske flyttes fra St. Helena til Vendome-Pladsen, har været debatteret i de Deputeredes Kammer den 9de April. Af Debatterne udhæve vi enkelte Yttringer: Hr. Mauguin meente, at det var en Skjændsel, at lade Dens Been, som i 20 Aar havde ført Frankrigs Hære fra een Seier til en anden, hensmuldre i fremmed Land. Det er ikke Frankrig alene, der ærer sin Helts Minde, ogsaa Udlandet, som engang sukkede under hans stærke Arm, maa nu erkjende, hvorlidet det har vundet ved et Bytte, der gav det til Priis for en Mængde smaalige Aanders Luner. England kan og tør ikke nægte at udlevere Keiserens Aske. - Han talte ogsaa for Ophævelsen af Proscriptionsloven. Efter ham besteg Ministeren Thiers Talerstolen. "Jeg deler, sagde han, Kammerets Sympathi for en hæderlig Familie, men Frankrigs Jnterlesse gjælder hos mig mere end denne Sympathi, mere end den Berømmelse, der knytter sig til Napoleons Navn, Endnu er ikke Alt i Frankrig saa roligt, at det uden Fare kunde lade sig gjøre, at kalde Napoleons Familie tilbage. Hermed skal paa ingen Maade være sagt Noget til Bebreidelse mod denne ulykkelige Familie, som under alle Omstændigheder har opført sig paa det Hæderligste. Jeg mener kun, at den Tid endnu ikke er kommen, da vi kunne kalde den tilbage. Nei, hiin Familie elsker Frankrig; den vilde vist ikke foretage Noget, der kunde være uheldbringende for Frankrig, men Partierne vilde tragte efter, selv imod dens Villie, at benytte dens Nærværelse til at stifte nye Uroligheder. Ved Afstemningen blev Petitionen, forsaavidt den angik Proscriptionsloven, afviist. Hvad dens anden Deel derimod angik, nemlig Over førelsen af Napoleons Aske til Frankrig, bemærkede Kammerets Præsident, at den vilde blive indstillet til Conseilets Overveielse, da Jngen i Kammeret havde yttret sig imod den. Man kan altsaa nu vente, at der vil blive indledet Underhandlinger med England desangaaende.