JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Udgiveren af dette Blad, som vedkjender sig Brevene til en Ven i Norge som Forfatter, har kun lidet at erindre mod ovenstaaende Bemærkninger, og det saa meget mindre, som han ikke kan sige her alt hvad han vilde. Bemærkningemes Forfatter mener, at vi nærme os hinanden, fordi Veien fra langt bedre til nødvendigt ikke er saa lang. Jeg har troet og troer endnu, at en Privatbanque efter den Jdee, jeg har foreslaaet, kunde under nærværende Omstændigheder være gavnlig, og føler mig overbevist om, at den i det mindste aldrig kan blive skadelig. At Crediten kan, som alt paa denne Klode, misbruges, og i de senere Tider virkelig er blevet misbrugt af mange, er upaatvivleligt. Men det var kun Handlende, som have gjort sig skyldig i denne Misbrug, og som under forandrede Conjuncturer ogsaa haardt have maattet bøde for deres Uforsigtighed. En Banque bør vaage over sin Credit, der er dens Palladium, som en Helligdom, og misbruges den, saa er dens Bestyrelse slet. Hvad Giro Banquen i Hamborg angaaer, da vil jeg anføre her hvad C. B. Wadstrøm siger herom i hans Reise. "Banquen i Hamborg ere hans Ord – er en Depositobanque. For at forebygge at ingen Penge skulle gaae ud af Staden faaer man af de deponerede Penge ingen Renter. Bankdirecteurerne ere ved den høitideligste Eed forpligtede til, ikke at aabenbare noget Menneske, hvor stor den Sum er, som nogen har indsat der. Jngen Udlænding, der ikke er Borger i Hamborg, kan her deponere Penge i sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Saaledes kommer ofte en Hamborger til Credit fordi man veed, at han har et Blad (Folio) i Banquen. Ved denne Lov er der kommen Millioner til Banquen, og den udenlandske Arving har Ondt ved at faae sine Penge". Veed der altsaa ingen hvor stor denne Banques Depositum egentlig er, hvad andet end Jdeen om dens Vederheftighed, er det da, der skaffer den saa stor Credit? Hvorledes kan det blot være Mueligheden af Bancovexlernes Realisation i Sølv, der forskaffer dem saa stor Credit, naar ingen Dødelig veed eller kan vide den virkelige Værdie af Banquens Sølv, Bemærkningens Forfatter siger: den skal have ligesaa meget Sølv liggende som der staaer Banco paa dens Folier, men hvo indestaaer herfor, naar Bank directeurerne edeligen have maattet forpligtet sig til, ikke at aabenbare hvor stor den Sum er, som nogen har indsat, At Foliehaveren er berettiget til hvad Øieblik han vil at kræve sit Tilgodehavende i Sølv, og at dette, siden Banquens nyeste Constitution aldrig er blevet nægtet, troer jeg gjerne, men saalænge som end ikke det halve Antal Foliohavere har krævet sit Sølv, er det vanskeligt at sige med Bestemthed, om denne Banque er istand til at fyldestgjøre deres Begjering. Det vilde maaskee falde mangt et Handelshuus i Hamborg vanskeligt at udrede sin Gield i virkeligt Sølv, om det skulde falde mange ind at forlange dette Metal istedet for Banco. Men det sidste er noget, som man ikke med Rimelighed kan antage ofte vil skee. Axel og Valborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Da Kjøbenhavns Skilderie forhen har meddeelt efter Zeit. f. d. eleg. Welt en Bedømmelse over den tydske Udgave af dette Sørgespil, saa er det blot simpel Retfærdighed, her ogsaa at anføre følgende om samme af Morgenbl. f. geb. Stande, No. 240 for 1810. Vor Allen konnen wir mit Uberzeugung die Aufmerksamlet hinenden auf Axel und Walburg, Trauerspiel in 5 Ausz. und in Jamben, von dem danisch deutschen Dichter Oehlenschlager. Wen bis jest dieser junge Doppel Aar nicht "ansprach, der wird in diesen Werke, – unstreitig das Vorzüglichste, das seit langer Zeit in dem Gebiete des Trauerspiels erschienen ist, – die Bestarigung der Hoffnungen finden, welche auch diese Blatter von dem Dichter auserten. Dieselbe Muse, welche Shakspeare zu seinem Werke der Liebe, Romeo und Julie, begeisterte, har auch hier den Griffel gefurt. Obgleich Rome und Julie des gewaltigen Shakspeare noch immer die grossere Massen voraus haben mag, so ist doch Axel und Walburg nicht weniger zart gedacht und empfunden, ist voll der ergreifendsteen, ungezwungen und doch kan herbeigefürten Momente de ganslicher Einheit der Scene, und voll wahrhaft hakspearscher Charactere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Ob nun das danische oder das dentsche Stück das Original ist Beide sinds, und wenn auch im Vershan und in mehrern Wendungen des Dialogs manches im Deutschen zu wunschen blive, so sind wir doch vollig uberstugt, das nicht leicht ein dentscher Ubersetzer es ungengender hatte geben. konnen, als der Dichter selbst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Saameget for dem, der ønske at høre Fleres Stemmer, og da at sammenligne og dømme. J. C. Lange. Forf. af Sørgespillet Ulf Jan. San 9
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
i Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag, af Amtmand og Ridder Faye. Fredens Velsignelser Smilede fordum her, (Salige Tid!) Da lød i glade Chor Gjennem det hele Nord: Fridrik er viis og stor, Ædel og blid. Fremmede Folkeslag Kiendte Din Fødselsdag, Hædred Dit Værd. Hadede Avind end Danrigets hulde Ven, Frygtes dog Niddingen. Dannemarks Sværd. Da steeg af Havets HjemRastronds Uhyrer frem, Rusted til Mord, Og, medens Landet nød Tryghed i Fredens Skjød, Slynged de Jld og Død Over vort Nord. Oybt sank i Modlodhed. Daniens Sønner ned Slagne af Skræk. Konge, Du ene stod Med uforfærdet Mod. Hævned Dit Folkes Blod. Ædel og kjæk. Strax stod en nyskabt Hær. Færdig til Ledingsfærd, Bakt ved Dit Bud. Strax fra hver Havn og Brag. Andrende Britten faae Nyskabte Flaader gaae Tordnende ud. End varer Danmarks Flag Hædret i Kamp og Slag Frygteligt – stolt;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Endnu i Mark og Feldt Endnu paa Hav og Belt Kjæmper den danske Helt Mandigt og koldt. Seier, o Krigens Søn. Vorde Din Kjækheds Løn, Hæder Dit Krav - Da skal den blide Fred Stige til Jorden ned, Reise sin Throne ved Alvions Grav. Da skal det glade Dan Fredrik, Dit elskte Land Signe Dit Navn; Signe Din Fødselsdag, Dig, som i Storm og Slag Reddede Danmarks Vrag Sikkert i Havn. Atter, o hulde Fred! Seer jeg Dig svæve ned Over vort Old. Atter i glade Chor Jubler det hele Nord: Kongen er viis og stor, Ædel og hold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Udenlandske Efterretninger. Placat, hvorved søeværte Udførsel af Heste fra Danmark forbydes. - Ved Rescript under 5te Dennes har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at befale: At al søevært Udførsel af Heste fra Danmark skal indtil videre være forbuden. Overtrædelsen af dette Forbud straffes med Confiscation og en Mulkt, der skal være ligestor med det Forbrudtes Værdie, som tilfalder Anholderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
J Mangel af Straffens Betaling forholdes med sammes Aftjening efter Forordningen af 6te December 1743. - Saaledes bekjendtgjøres herved denne allerhøieste befaling til Enhvers allerunderdanigste Efterlevelse. - Vestindisk Guineiske Rente og General-Toldkammer, den 8de Marts 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Cancellie=Patent, betreffende i hvilke Tilfælde Cavallerie-Heste skulle remonteres for den Kongelige Kasses Regning, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. - Hans Majestæt Kongen har allernaadigst befalet: At saasnart et Regiment kommer i den Provinds, hvor det har sine Stand qvarterer, og er der med sin fulde eller ikke fulde Styrke, skulle samtlige nationale Heste remonteres af Districtet; men at der skal remonteres for den Kongelige Kasses Regning, naar Regimentet ei er i Provindsen, hvor dets Standqvarterer ere. Denne allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 6te Martii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Til Hr. Knudsens Beneficeforestilling den 9de Martii saaes en heel Loge fuld af Døvstumme fra Jnstitutet her i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Etatsraad Jansen, Deputeret i det Slesvigholsteenske Cancellie og Ridder af Dannebrogen, er d. 12te d. M. afgaaet ved Døden. J nogle og tredive Aar har han tjent i dette Collegium, deels som Expeditionssecretair, deels som Deputeret, og erhvervet sig en almindelig Agtelse ved sin Retskaffenhed og ved en utrættelig Embedsiver, for hvilken kun en langvarig og haardnakket Sygdom satte Grændser i hans sidste Levetid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
J Søndags Formiddag fra Kl. 6 til 9 holdtes paa de forskjellige Torve her i Staden den anordnede Synsforretning over Hestene i Kjøbenhavn og dets Forstæder til smitsomme Sygdommes Forebyggelse blandt Heste. De foreviste Hestes Tal var 2000, og deriblandt fandtes 10 for Snive mistænkelige Heste, 1 med Snive befængt Hest og 2 skabede, hvilke alle bleve behandlede overeenstemmende med Anordningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
(Fortsættelse af Forandringerne i Landhuusholdnings=Selskabets Premieliste for 1811.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Den i de sidste Aar udeladte Præmie for Staldforring, er nu udlovet igjen saaledes: 16. J Følge paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landet paa Staldforringens Muelighed, Nytte og Fordeel, kan Selskabet, med saa megen større Vished om gode følger heraf, fremdeles udsætte følgende Præmier: "For den Jordbruger, som bruger Sommer-Staldforing i Aaret 1811, fra Græsningens Begyndelse indtil Ævret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke færre end 15 eller hans hele Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Foringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, det andet Bæger eller 50 Rdlr. - For den største Mængde af sammerforede Hoveder dernæst, ikke mindre end 12 Køer, det tredie Bæger eller 35 Rdlr. - For den nærmeste Mængde derefter, ikke mindre end 8 Køer, det fjerde Bæger eller 25 Rdlr. Disse Premier kunne vindes af alle, uden Forskjel af Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragtning, og Huusmænd for et ringere Antal, dog ikke for mindre end 2 Køer. Premierne udsættes særskilt for hvert af de syv geistlige Stifter i Danmark. - Attesterne maa nøie Forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Foringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. For den Hissigheds Skyld, som pleier at for uleilige Kreaturenes Jver, naar de fores paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Nærmere Erfaringer herom ønsker Selskabet at meddeles. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Kjøbenhavns Vexelcours d. 15 Martii, kort 840 til 845.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Udenlandske Efterretninger. J Hr. Prof. Bruegmans Konst- og Naturaliesamling i Leyden findes Schills Hoved i en Vase med Viinspiritus, Ansigtstrækkene ere endnu saa levende, at hvo der har kjendt ham i levende Live, eller seet hans veltrufne Portrait, lettelig vil erkjende dets Ægthed. Maaden, hvorpaa dette Hoved er kommet i denne Samling, er denne En Chirurg-Major fik af General Gratien i Stralsund Tilladelse til at skille Schills Hoved fra Kroppen, gjemme det i Spiritus vini, og sende det til Amsterdam. Dette skede, Hovedet tilligemed Verbalprocessen blev den Hollandske Regjering forevist og Hr. Prof. Brueman fik samme til Foræring. med den Tilladelse: at opstille det i sin Samling. Hovedet er et skjønt hvælvet Oval med en smukt formet Næse, en noget fremstaaende Hage og meget regelmæssige Former. Den lille Knebelsbart har ligesom Hovedhaaret holdt sig godt. Paa Panden sees et temmelig dybt Sabelhug, bedækket med levret Blod; paa Baghovedet sees ogsaa det Skudsaar, der dræbte ham. (Archiv f. Litter. v. Kunst.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
J Antwerpen viste den berømte Bugtaler Comte for nogen Tid siden sine Konster. Hvorhan hidtil lod sig høre i Frankrige opvakte han Beundring, men ofte paadrog han sig ogsaa, naar han drev Spøg med sin Konst, dygtige Prygl, og ved Freyburg i Schweiz stod han engang Fare for at blive kastet i en gloende Ovn. Følgende Skalkestreger fortælles om ham: En Dag befandt han sig paa Landeveien med en Bonde, som red paa et Æsel. Med et syntes Æselet at ville tale, og sagde: "Afsted, afsted, Jeg har længe nok baaret Dig, det er Tid, at jeg ogsaa engang rider. Flux sprang Bonden ned, løb sin Vei og raabte: Æselet er besat af Fanden!" - Da Comte forrige Aar sad i Deligenzen, for at kjøre til Grenoble, troede hans Reisefæller pludselig at være forfulgte af Stratenrøvere, der tilraabte dem at holde. Forskrækkelsen bliver almindelig og enhver frembyder sin Børs: Bugtaleren modtager Børsen, og anstiller sig som om han rækker Røverne samme. Næste Morgen lover han de gjækkede Reisende deres Pung tilbage. Da han nylig gik igjennem Rumilly, hvor der just var Marked, mødte han en Bondekone, der drev sit Sviin til Torve For hvor meget vil J sælge det Sviin," spurgte Comte. – "For 50 Franker!" svarede Konen. Taler eders Sviin," spurgte han nu igjen. Jh, man kan ikke vide, maaskee det engang lære at sladdre ligesaa godt som J."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Det ville vi strax faae at høre, svarede Comte, og tog Svinet fat i Ørene. Det sagde nu ganske tydelig: "Konen lyver, jeg er kun 4 Livres 10 Sous værd. Konen var næsten segnet af Forskrækkelse. Bugtaleren og mange andre troede hendes Sviin var forheret, og ingen vilde kjøbe det, uagtet Comte siden nok saa meget forsikkrede, at han og ikke Svinet havde gryntet. Ofte bragte han hele Gader i Bevægelse ved at lade dem høre den jamrende Stemme fra et Menneske, der var faldet i Vandet eller laae i en dyb Kielder. Men naar han vilde gjøre saadanne Løier, pleiede han i Forveien at underrette Politiet derom, da han ellers stod Fare for, at blive behandlet som en Rolighedsforstyrrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Ved hans første Forestilling i Antwerpen beundre de man især Tandlæge Scenen. Her lader det som man hører 5 til 6 forskjellige Mennesker, saaledes veed han at forandre sin Stemme. (S. B.) Ogsaa i Herbers Jdeen zur Geschichte der Menschheit har man nu fundet en Spaadom, der er gaaet i Opfyldelse i vore Dage. Den findes i 4de Bind S. 168, hvor Forfatteren taler om Carl den Store, Steder lyder saaledes: Hvil altsaa, store Konge, for stor for dine Efterfølgere i langsommelige Tider. Et Aartusinde er henrundet, og endnu ere Rhinen og Donau ikke sammengravne, som Du virksomme Mand til et lidet formaal allerede lagde Haand paa Værket. For Opdragelse og Videnskaber stiftede Du i Din barbariske Tid Jnstituter. Eftertiden har misbrugt og misbruger dem endnu. Guddommelige Love ere dine Capitulare mod saa mange Retssætninger. Du samlede Fortidens Brokker, din Søn Ludvig foragtede og solgte dem, han tilintetgjorde derved deres Minde for evig. Jntet var Dig meer imod end Uvidenhed, mættet Barbarie og dorsk Hovmod. Maaskee kommer du tilsyne igjen i Aaret 1800, og forandrer den Maskine, Du i Aaret 800 begyndte, indtil den Tid ville vi ære dine Reliquier(Hvor besynderligt, den mærkværdige 18de Brumaire, der gav Frankrige en ganske anden Skikkelse, indtraf d. 9 Nov. 1799, altsaa noget over halvanden Maaneder førend Begyndelsen af Aaret 1800. - Dette Stykke findes saaledes under Over skrivten: Archiv for Litteratur und Kunst. Store Aander ere ofte Propheter. Tingen er imidlertid meget simpel. Herder har sikkert ikke abnet hvad der skulde skee i Aaret 1800. Men det er naturligt at han lettest faldt paa at nævne samme fordi der netop fra Aaret 800 til 1800 var et Aartusinde forløben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Mailand tiltager nu dagligen i Storhed og Pragt, en Domkirkes Facade er næsten fuldendt; den ny Canal, der fører til Pavia, gjør store Fremskridt, en Trediedeel er næsten færdig, ogsaa Folkemængden er stegen fra 120 til 170 eller 180000 Sjele. (Neue Zeit.)J det ny Værk Rückerinnerung ans Spanien læses en Skildring af Carl den Fjerde, den forrige Konge af Spanien. Carl er en stor stærk velbygget Mand paa 60 Aar. *) Hans Phystognomie, som ikke er noget Spansk Ansigt, betegner hans Bourbonske Herkomst. Hans Levemaade vil vise ham som Privatmand. Om Sommeren staaer han op Kl. 3, holder en Times Tid Bøn i Capellet, drikker derpaa sin Chocolade og spiser sit Smørrebrød og gaaer siden paa Jagt. Hver Morgen, Langfredag, Paaske og Juledag undtagen, seer man ham i Jagtrevnerne; han selv kjører i en *) Han er født 1748 og er altsaa nu 63 Aar. Karet. Gaarden rider, hvad enten det sneer eller hagler, uden Kappe. Kl. 10 spises anden Gang Frokost, koldt Kjøkken, under det første det bedste Træ i Skoven. Kl. 11 jager det glimrende Selskab tilbage til Staden. Nu blive Ministerne og Gesandterne hørte, Haandkysset antaget, og Kl. 1 spiser Kongen først allene, i Baggrunden tør man være Tilskuer, Kammerherren anretter Maden og bærer fra Bordet, saasnart Glassene komme raabe Betjenterne: Copas, og Galleriet trækker sig ærbødig nogle Skridt tilbage indtil de hellige Kar staae paa Taflet. Meget maadelig i Drik nyder Carl aldrig Viin eller Aquavit. (Fortsættes.)(S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Paris, den 4de Martii. Man forsikkrer, at der er givet befaling, at bygge et nyt Slot paa Høiden af Chaillot, som skal hedde Roms Pallads og være et af de skjønneste Monumenter i Europa. L. J. R. Palafor, der levede som Gidsel i Nancy, er nylig død. Hans Ligfærd var meget høitidelig. - Dersom den Franske Keiserinde føder en Prinds, skal der affyres 101 Canonskud, men kun 21 naar hun føder en Prindsesse. Disse Salver skulle gientages fra alle Krigspladse i Frankrige, alle Havnene, alle Krigskibe paa Rederne og fra alle Pladse uden for Frankrige, der ere besatte af den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Underhandlingerne mellem Engelland og America nærme sig deres Ende, og Udfaldet svarer aldeles ikke til Forventningen. Wellesley har givet den Americ. Gesandt den bestemte Erklæring, at Hs. Britt. Maj. ikke vil opgive sin Ret at opsøge Engelske Matroser paa Americanske Skibe, at han ikke vil tilstede Forandringer i Blocade Systemmet, eller tage sine Cabinetsbefalinger tilbage, førend Decreterne af Berlin og Milano virkelig ere tilbagekaldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Wien d. 2 Martii. Hvor glædelige Udsigterne til en varig Fred ere i vort Keiserdomme sees deraf, at ved Armeens Reduction Jnfanteriet er nedsat til 100,000 M. og Cavalleriet til 30,720 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Efter Portens Befaling trækker en stærk Armee sig sammen i Syrien, der skal afholde Vechabiternes Jndfald. Uenighederne mellem Paschaerne i det asiatiske Tyrkie begunstigede hidtil deres Streiferier. Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 830 s. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
For omtrent 7 Aar fandt man Oberstlieuten. Vega, en meget berømt Mathematiker og fortjent Officier, død i Donau. Angaaende Dødsmaaden var man i stor Uvished. Mange troede han havde druknet sig. Nu er endeligen Morderen, efterat al videre Undersøgelse i den Anledning var ophørt, ved et Tilfælde bleven opdaget. J sidste Krig logerede en Østerrigsk Artillerist hos en Møller ved Nusdorf (uden for Stadens Linier. Artilleristen ønskede for Øieblikket en Cirkel til Laans. Mølleren sagde, at han eiede een, og bragte den strax. Da Artilleristen roste den meget for dens Finhed, forærede Mølleren ham den. En Officier, som Artilleristen nylig viste denne Proportionalcirkel, saae strax, at den engang havde tilhørt Vegas, da dennes Navn var graveret deri. Mølleren blev derpaa strax taget i Forhør, og han tilstod snart, at have myrdet Vegas. Denne Møller havde nemlig paa den Tid en Skimmel, som Vega gierne ønskede at tie, da han havde den fuldkommen lignende Mage dertil. Han havde i den Anledning allerede gjort Molleren adskillige antagelige Bud, men denne vilde ikke sælge Hesten. Engang kom Veg igjen til ham, søgte paa ny at formaae ham dertil, og viste ham en Pung fuld af blanke Ducater. Guldet forblindede Mølleren, han syntes villig til at følge Hesten, og førte Oberstlieutenanten i Nærheden af Stalden over en Fodskie. Her slog Mølleren, som gik bag efter, ham med en Prygl saaledes i Nakken, at han styrtede til Jorden. Han fratog ham Guldet, Uhret og hans mathematiske Brevtaske, og kastede Liget i Donau. (Alt. Merk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
J the Courier siges, at Hr. Pinkney blot venter paa sin Afskedsaudience, og gjør sig færdig til at reise til America. (Hamb. Corresp.)J Anledning af den Franske Keiserindes Forløsning skal der uddeles betydelige Pengesummer til at betale trængende Forældres Ammemaaneder og indløse udestaaende Panter. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Efter en officiel Bekjendtgjørelse er Summen af Østerrigske Banksedler: Et tusinde og tredsindstyve Millioner, syv Gange hundrede halvfemsindstyve otte Tusinde, syv Hundrede Halvtredsindstyve og tre Gylden. (S. Bl.)J Petersborg er udkommet et Keis. Manifest, hvori det blandt andet hedder, at Rigets Jndkomster i Løbet af forrige Aar have faaet en anseelig Tilvert. Blot i bestandige Jndkomster, uden at regne de tilfældige, udgjør denne Tilvext meer end 100 Millioner. (S. Bl.) Gajette de France leverer et skrækkeligt Beviis paa Engellændernes Fremfærd mod deres Bundsforvandte. D. 4 og 5 Oct. trak de sig, tvungne til at forlade Combra, tilbage til Lissabon. Da de vare ankomne 1 1/2 Miil fra Alcobaza, forlod et Detachement Landeveien, for at begive sig til denne Stad, hvis ulykkelige Jndbyggere havde adlydt Regent skabets afsindige Decret, som erklærede dem, der bleve i deres Huus, skyldige i Statsforbrydelse af anden Grad. Den Engelske Armees Stab og Lord Wellington, selv ankom ligeledes, under denne Generals Øine tændte Soldaterne Jld paa et Bomuldsspinderie, det skjønneste der findes i Portugal, som havde været 17 Aar i Drivt og kostet utrolige Summer, tilhørende en Portugisisk Kjøbmand, der var fælles om det med en Franskmand. Denne var tager bort, men den anden var Vidne til sit prægtige Manufacturs Brand. Soldaterne erfarede, at der i et Kloster endnu laae Væverstole skjulte; de løb ilkomst derhen, for at ødelægge dem og gave et efter for Munkenes Bønner, ikke at brænde Maskinerne, uden fordi de frygtede for at sætte Klosterer i Brand. Derpaa blev Staden med største Raserie plyndret. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Ved Auctionen d. 13 Martii over Vine vare Priserne, rød Medoc 500 til 598 Rdlr. pr. Oph. Margaux, 572 til 674 pr. dito, hvide diverse Vin 340 til 439 pr. dito, Rhinskviin 500 til 530 pr. dito, Muskatviin 470 til 529 pr. dito, PedreTimeries 592 til 608 pr. dito, Fransk Brænde 550 til 580 pr. dito, Vestindisk Rom 607 pr. dito, Fransk Viinedike 370 pr. dito, lange Prov per 50 Rdlr. pr. 1000, ordinaire korte 39 Rdlr. 2 Mk. til 47 Rdlr. 2 Mk. pr. dito, Mallaga pr. Bout. 32 Mk. 8 s. til 34 Mk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Hr. Kammerraad Giessing har solgt sin Gaard No. 133 paa Hjørnet af Viingaardstr. til Hr. Nathan David for 104000 Rdlr., Hr. Grosserer Top sin Gaard No. 13 i Snaregaden til Hr. Krüger for 60000 Rdlr. Hr. Baron v. Eggers, Gaarden No. 215 i Vigantsgaden til Hr. Grosste rer Moth for 64,600 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
Nyeste rie af Kjøbenhavn. af Gas Masse Ottende Aargang. No. 23. Adgivet og forlagt af Boghandler S. SolvinTirsdagen den 19 Martii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-19
(Jndsendt.)Et Par Ord om Prisernes umaadelige Stigen og Eiendommes delige Kiøb