Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-07-16
Maltas Erobring gienlyder over hele Republiken. Man kappes om at opregne, hvor vigtig denne Øe bliver for Frankerig, og man jubler af brændende Enthusiasme for den Mand, som dermed har forøget Nationens Tillid og Høiagtelse og Taknemmelighed; Kanonsalver forkyndte i Paris den 1ste d. Øen Mallas med de dertil hørende mindre Øers, Gozos og Cominos Jndtagelse. De nærmere Omstændigheder haves endnu ikkun af Direktoriets Budskab til 500 Raadet. I samme meldes, hvorlunde den Maltheser Regiering havde ved mange Leiligheder brudt Neutralitæten imod Frankerig. Saaledes tillodes Spanien, medens det endnu var i Krig mod Frankerig, og siden Engelland, at hverve Matroser paa Mal at imod Republiken. J Aaret 1793 havde Stormesteren i et Manifest erklæret, at han ingen Gesandt vilde antage fra den foregivne franske Republik, hvilken han hverken kunde eller vilde eller torde vedkiende. Desuden havde man fængslet alle franskindede Riddere. Men den sidste og haanligste Fornærmelse bestod i at Stormesteren af log Buonapartes Forlangen. de om at indtage frisk Vand paa Øen, under Paaskud, at ikke meere end 2 Transportskibe kunde løbe ind af Gangen, saa at Flaaden, efter denne Regning, vilde have behøvet 300 Dage, til at forsyne Tropperne med frisk Vand. Dette skeete den 9de, og Morgenen derpaa vare Franzoserne alt landede paa alle Sider af Malta og havde indsluttet Hovedstaden, Valette. De beleirede Ordensriddere gjorte heftige Udfald men Buonapartes Bombardement var saa eftertrykkeligt, at de den 12 Junii saae sig nødsagede til at overgive den franske Republik Alting, Hovedstaden, Forterne, Souverainetætsrettigheden over de ovenfor benævnte Øer a. Redakteurennævner især Generalerne Baillard, Reynier, Barageny de Hilliers og Desair, af hvilke den første bemægtigede sig alle Batterier og Forterne til Rheden, den Anden Øen Goto, den Tredie den hele sydlige Deel af Øen og den Fierde fattede Posto ved Bastionerne Cattone og Piccatol, foruden at de ta sidste gjorte endeel Riddere og nogle hundrede Mk. til Krigsfanger. Definitivkonventionen angaaende Overgivelsen, blev, som sidst meldt, undertegnet om Midnatten til den 12te. Som Hovedberingelser angiver Redakteuren: 1) Øen Malta, Goto og Camino med alle Forter a. tilhøre Franzoserne, som give Stormesteren (Baron Hompesch, der er den første tydske Ridder) 300000 Livres aarlig Pension, indtil Kongressen i Rastadt faaer ham tilkiendt et Fyrstendom (2), samt en Gotgiørelses=Sum paa 600,000 Livres a. 224) Ridderne fra Republikerne Frankerig, Rom, Tisalpinien a. kunne vende tilbage, og bevilges af den franske Republik en Pension paa Livstid. 526) Forterne og Krigskibene skulle udleveres den 12te. 7) De Riddere, som have Besiddelser paa Øen, skulle ved blive samme. ) (Derimod skulde ifølge et Brev fra Livorno, Buonaparte have ladet alle Ridderne deportere til Neapel.) Det er ubestemt, om Buouaparte (som man for vist troer, nu er seillet til den tyrkiske de Candia, der engang har været indsluttet og beleiret = 45 til 1669) har efterladt 4000eller 12000 Md. til Garnison paa Øen. Førend han forlod den skal han have erklæret den for et fransk Departement, og udnævnt en fransk Ridder (der først havde været meget forfulgt og fængslet; men siden blev brugt som Fredsmægler mellem Buonaparte og Stormesteren) til Præsident paa samme. Mange fra Jtalien udvandrede Skatte skulle være forefundne paa Malte. -