JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Paa Sanderumgaard i Fyen er i Onsdags Morges begaaet et rædsomt Mord og Selvmord, idet en der tjenende Staldkarl, som havde besvangret Undermeiersken paa Gaarden, har med en Brødkniv skaaret Halsen over paa hende og derefter paa sig selv. Det dræbte Fruentimmer var 21 Aar gammelt og Karlen 22. Hun havde stedse ellers viist en god Opførsel; men Karlen var af en ond Characteer, trættekjær, brutal, men forøvrigt phlegmatisk. Ved sine Paarørendes Forestillinger, i Forbindelse med Karlens slette Caracteer, havde Pigen fundet sig bevæget til at ophæve al videre Omgang med ham, saa meget mere som hun skal have næret Haab om at blive gift med en Anden, med hvem hun tidligere havde været forlovet. Fortørnet herover havde Karlen truet hende med at gjøre hende alt det Onde, han formaaede, hvorfor en anden Pige havde raadet hende at anmelde denne Trusel for deres Hosbonde, Hr. Hofjægermester, Ridder v. Wind, men hun vægrede sig derved i det Haab, at han vilde lade det blive ved Truselen. Dog vedblev hun at have Frygt for ham, og endnu Aftenen for hun myrdedes, da hun havde havt Besøg af sin Broder, der havde lovet hende, at hun maatte fode hos ham, og hvem hun vilde følge noget paa Veien, havde hun bedet en Pige gaae med, af Frygt for at mode Karlen saa sildigt, Kl. 11, alene paa Tilbageveien. Han, der vidste, at hun som Undermeierske gik en Time sildigere i Marken end Malkepigerne, havde, efter al Sandsynlighed, passet hende op Kl. 4 om Morgenen og snigmordersk overfaldt hende, omtrent et Bøsseskud fra Porten. Da man opdagede det Myrdede vare deres Lig endnu ikke kolde. Begge laae jevnsides hinanden med Ansigterne vendte mod Jorden paa Steenbroen. Brødkniven laae, oversudlet af Blod, ved Siden af Karlen. Han var bleven vækket Kl. 3 af en Pige, som den Gang fandt ham sovende. Under Titel: "Listige Paafund af Smuglere, udkommer med det Første en Samling af deels oversatte, deels ikke forhen trykte underholdende Anecdoter, samlede af Litera, tus F. Andresen. Prisen for et heftet Exemplar skal ikke overstige 3 Mk. Her i Aalborg ere Planer henlagte hos Dhrr. Boghandlere Sadolin og Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Døde. Justitsraad, Revisor ved den grønlandske Handel N. J. Rosenstand, 84 Aar; Forpagter og Handelsgartner H. H. Bannow, 52 Aar; G. C. Gjørup, f. Malling, 67 Aar ; M. E. Seilflod, f. Suhr, 90 Aar; F. Schlysser, 56 Aar; A. K. Rørvig, f. Hansen, 48 Aar; S. Hedevig Storm, 66 Aar; A. Salomonsen, f. Henriques, 59 Aar; Urtekræmmer J. H. Glud, 33 Aar; Wilhelmine M. Picker, 18 Aar; Stolemager C. F. Frørup, 43 Aar; Bogtrykker H. P. Holm, 77 Aar; alle ik Kbhvn. Otto Westengaard, Sognepræst for Kundby Menighed i Gjelland, 72 Aar. M. C. Helm, f. Faber, 80 Aar i Saxkjøbing. Kammerraadinde M. Jessen, 89 Aar, i Thorlunde, magle. Amtsprovst H. Hammer, 62 Aar, paa Samso, døde den 5te Juni og samme Dag hans Søster E. Hammer, 67 Aar. A. M. Estrup, Enke efter Etatsraad Estrup, 81 Aar. H. W. Buchholtz, 56 Aar, paa Salt. Skomager L. Jensen, 56 A., i Stege. Fuldmægtig J. F. Nicolaysen, 35 Aar, i Odense. Forpagter I. Maar, 87 Aar, i Kolding.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Bekjendtgjørelser. Efter 20 Aars Svaghed og 1 Aars tiltagende Lidelser, kaldte Gud, den 16de Juni, fra dette til et bedre Liv min elskede Broder H. F. H. Ring, i sit 68de Aars Alder. Den Faderomhu og trofaste Broderkjerlighed, han i 36 Aars Samvirken i Livet udviste mod mig og min ganske Familie, gjor hans Minde undslettelig i vore Hjerter, og kun Haabet og salig Gjensamling lindrer min Smerte. Nørre Elkiær, den 18de Juni 1833. Ring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Den Leilighed, som beboes af Herr Capitain v. Schleppegrell ved Østeraa i Gaarden Nr. 463 øverste Etage, er for en honnet Familie at bekomme til Leie til næste Michaeli Flyttetid. Man behage at henvende sig som Accorden til J. P. Schünemann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Mandagen den 13de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes her paa Contoiret en Skiftesamling, i forhenværende, nu ved Døden afgangne, Herredsfoged Hansens Bo, hvorved der blandt Andet vil blive taget Bestemmelse om, hvad der skal foretages med nogle, i bemeldte Hansens Stervbo forefundne, Gjeldsbreve. Hvilket, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 22de Juni 1833. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Skipper Nicolay Nissen bliver færdig at afseilden 28de Juni til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og Fragtgods; for Passagerer er bekvem Leilighed. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Bekjendtgjørelse. Jeg Undertegnede agter at bortsælge mit iboende Huus i Gammel=Hasselriis, som staaer for Ager og Engs Hartkorn 2 1/2 Skpr.; med Huset følger næsten den hele Besætning; Kjøberen kan tiltræde Stedet strax. Lysthavende indbydes. Hasselriis, den 23de Juni 1833. Jens Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Hvor en smuk liden Beboelse er billig tilleie, anviser Bogtrykkeriet. Nogle Snees Alen deels Egedeels Bøgeplanker, en stor Deel Krummelser, nogle Hundrede Knage og Stager, Alt udmærket godt til Møllebrug, kan faaes hos Mads Jensen. ved Ørseled i Dronninglund Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-23
Af Umyndiges Midler kan 700 Rbd. Sølv og 8000 Rbd., Sedler strax, imod reskriptsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 19de Juni 1835. D. Duysen. D. Baggesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
De Fleste af de Deputerede have nu allerede forladt Paris, og Moniteuren har fundet det passende at give dem en Afskedshilsen med paa Veien. Den har nemlig optaget en Meddelelse af Journal des Debats, hvori det berettes, at man ved et Gjestebud, som 176 Deputerede af Centrummet havde foranstaltet til Afsked, har sjunget Marseillaner visen, den samme Marseillanervise, som det er forbuden de April Anklagede i Conciergeriet at synge, efterat de forgiæves have beraabt sig paa, at Kongen selv havde slaaet Tact til den, da den paa den sidste kgl. Navnedag blev udført af et Musikcorps fra Tuilleriernes Balcon. Marseillanervisen, med sin brændende Frihedsskjerlighed, med sit Had mod hvert vilkaarligt Herredømme, maa billig undre sig over, nu at blive kaaret til Festsang af de varmeste Tilhængere af det franske Regjeringsystem, saaledes, som det nu er. Men netop denne tilsyneladende Modsigelse, yttrer Moniteuren. harmonerer fortræffeligt med Alt, hvad man i de senere Aar har havt Leilighed til at bemærke hos vore Magthavere og de res troe Tilhængere, ja man kan ikke meere træffende caracterisere Dagens Mænd, end ved at bemærke, at de samme Folk, som vedkjende sig, at det høieste Maal for deres Stræben gaaer ud paa, at udelukke den revolutionaire Aand, i hvad Skikkelse den endog findes, at disse samme Mænd med Andægtighed vende og dreie Øinene i Hovedet, naar de istemme Marseillanervisen, dette indholdsrige Originalmønster paa Alt, hvad der kan kaldes revolutionair Aand. Dette affecteerte Koketteri med Friheden, dette Øientjener mod Folket, og forbunden med den skamløseste Eftergivenhed mod de øieblikkelige Magthavere, med den laveste Agtsomhed paa egen Jnteresse, disse ere desværre de kjendeligste Tegn, som caracterisere Fleertallet af en lovgivende Forsamling, som under Folke=Souverainitetens Auspicier er kaldet til at repræsentere Nationen. J denne Tone fortsættes med mange bittre Udfald denne diærve Critik over en Nationalrepræsentation, som det langtfra ikke er lykkedes at vinde Popularitet. Pairsretten kan endnu ikke blive enig med sig selv om, hvad den skal foretage sig med de gjenstridige Anklagede Dette er vel ogsaa saameget vanskeligere, som deres Adfærd finder saa meget Medhold i Publicum. Den DeputeredelligHr. Andry de Pupraveau skal have erholdt et Brev fra etildAntal Deputerede af Oppositionen, i hvilket man bifalder at lat han har nægtet at stille sig for Pairsretten, med mindre midman slæber ham derhen med Magt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
England. Hvervingerne for den spanske Legion have begyndt, og i London har et stort Antal Personer meldt sig. Oberst de Lacy Evans, Parlamentsmedlem for Westminster, faaer Over commanden over hele Corpset. Man agter at inddele det i 14 Batailloner Infanteri, 3 Batailloner Artilleri og 1 Jægerbataillon; Gageringen er bestemt, som ved den engelske Hær. Denne Hverving, i Forbindelse med de spanske Anliggenders nærværende Standpunkt, som foranlediger den, har vakt nogle interessante Debatter i Overhuset, angaaende, hvem der skal forsørge Enker og Faderløse efter dem, som somkomme i spansk Tjeneste. Premierministerens Svar, at denne Forsørgelse naturligviis vil paaligge Spanien, gav Anledning til den, uden Tvivl rigtige, bemærkning af Lord Strangford, at det altsaa vel rimeligt vilde blive de respective engelske Kirkesogne, der vilde komme til at drage Omsorg for den."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Billen om Municipalreformen er allerede læst to Gange; nogle faa Amendementer ere foreslagne af Robert Peel, Lord Stanley, Hr. Blakburne og Hr. Evard. Den discuteres nu i Committeen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Tyrkiet. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Lilleasien var den taubriske Armees Hovedqvarteer i Merdin, og skulde, efter Forlydende, forlægges til Diarbeer, hvor Redschid Pascha for Fremtiden vil opholde sig, da hans Underbefalingsmænd nu ville kunne blive færdige med at undertrykke de faa Oprørere, der endnu ere tilbage, uden hans Hjælp eller Nærværelse. Sultanen har store Planer med disse Lande, og, saasnart Roligheden fuldkommen er bragt tilveie, skal deres Udførelse tage sin Begyndelse. Landeveie skulle gjennemkrydse Lilleasens Landstrækninger i alle Retninger; ved Canal=Anlæg skal Communicationen endnu mere fremmes; Bjergværkerne skulle sættes i Drift, Landbrug og Jndustri opmuntres, og der tales endogsaa om, at indføre almindelige Underviisnings=Anstalter, for Almuen. Man bør ønske, at Omstændighederne maatte begunstige Storherrens Planer, og at det maa lykkes hans Bestræbelser at bringe dette skjønne Land til at gjøre de første Skridt paany ind paa Civilisationens Bane.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Blandede Efterretninger. Jfølge Beretninger fra Constantinopel af 13de Mai havde Drusernes Fyrste, Emir Bey, benyttet den Forvirring, Pesten fortiden anretter i Ægypten, og med sine Folk overfaldt de, al Bistand fra Hjemmet berovede, Ægypter af Jbrahim Paschas Hær, og tilføiet dem et betydeligt Nederlag. Man meente, at Druserne vilde forfølge deres Seier, og Syriens Jndvaanere atter opstaae i Masse og afkaste det ægyptiske Voldsherredømme. Uden at man bestemt veed Anledningen til den nordamerikanske Eskadres Ankomst paa Neapels Rhed, antager mandog, at Amerikanernes endnu uafgjorte Gjeldsfordring er Aarsag hertil, og at Eskadren efter Evne skal understøtte den amerikanske Gesandts Fordringer. Om de diplomatiske Noter end ikke strax ville blive ledsagede af Kanonkugler, saa er man i Neapel dog heller ikke ganske uden Frygt, fornemlig blandt Handelstanden, der ved et Brud forudseer den først nylig gjenopblomstrede neapolitanske Skibsfarts Ruin. Hertugen af Rassau er invitteret til at bivaane Revnen ved Kalisch; ogsaa haaber man ved samme Leilighed at see Fyrst Metternich, der agter at besøge sine Godser i Bøhmen. Keiser Ferdinand reiser imidlertid til Toplitz. Hertug Max af Leuchtenberg vil, efter Forlydende, ved Slutningen af indeværende Maaned reise fra München til Lissabon for at besøge sin Søster, Enkekeiserinden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
General Kellermann, Hertug af Valm, er død i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Times fortæller i en Correspondentsartikel fra Paris at ved en Soiree i Tuillerierne den 14de f. M., hvortil Elliot og Oberst Gurwood, der nylig ere vendte tilbage fra Spanien, vare indbundne, skal Ludvig Philip i en lang Samtale med dem blandt Andet have sagt: "Nu vel, Dom Carlos er en meget retskaffen Mand."
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Den i Neue Zeitung, efter en Skrivelse fra Frankfurt, meddeelte Efterretning, at den badenske Stænderforsamling, pludselig var opløst, har, efter de nyeste Beretninger fra Frankfurt, aldeles ikke stadfæstet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Da Sultanens ældste Søn, Prinds Abdulmeschid, synes at have Sprogtalent, saa har hans Fader nu ogsaa givet ham en fransk Lærer: atter en mærkelig Begivenhed i Seraillets Annaler. Under et Besøg, som Sultanen nylig i Selskab med sin Favorit-Sultaninde aflagde hos Fyrsten af Samos løb en, af den ved Arsenalet ansatte nordamerikanske Skibsbygmester udført, skjøn Fregat paa 74 Kanoner, der blev givet Navnet Den Seierrige, af Stapelen, Sultanen skienkede ham en med Diamanter og Perler besat Nischani, eller tyrkisk Decoration.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Fabrikstanden i Lyon har længe ikke været saa blomstrende som for Øieblikket. Alle Væverstole, selv de, der, i et Aar have staaet ubeskjæftigede, ere i Bevægelse; thi der er, især fra Amerikanerne, indløben flere Bestillinger, end man kan modtage. Silkearbeidernes Kaar ere, som Følges deraf, atter meget forbedrede, og deres Løn bleven forøget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Modellen til det Monument, som skal opreises i Maynz til Ære for Bogtrykkerkunstens Opfinder, Guttenberg, og hvortil Thorvaldsen har gjort Udkastet, som Billedhugger Bissen fra Kjøbenhavn har udført, er i Slutningen af Mai bleven sendt fra Rom til Frankrig, for at støbes i Metal.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Den 3de Ds. døde en Reisende under Kjørselen paa Jernbanen imellem Brussel og Mecheln. Maskinen blev strax standset, og, da der tilfældigviis befandt sig en katholst Præst paa en anden Vogn, meddeelte han først den Døende Sacramentet, hvorpaa Farten igjen fortsattes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
De nye Efterretninger fra Alexandria omtale de græsselige Fremskridt, Pesten gjør mod Syden. Navnlig er Dødeligheden uhyre stor i Kairo, hvor der daglig skal tælles 12 til 1500 Dødsfald. Paschaen har barrikaderet sig i det faste Slot og omgivet sig med alle mulige Sikkerheds=Anstalter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Den 19de Mai rasede et heftigt Uveir i Egnen af Wel den og Rentern, i Over-Donaukredsen, ledsaget af Hagel næsten saa store som Hønseæg. J en Miils Omkreds bleve Markfrugterne aldeles ødelage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Den 22de f. M. indviedes i Baden, i Storhertugens Nærværelse, et Vaisenhuus, der var stiftet ved Testamente af en vis Stulz, der, som en af de berømteste Skræddere i London, havde erhvervet sig en yderst betydelig Formue, og efter sin Tilbagekomst til Fædrelandet optoges af Storhertugen i Adelstanden, under Navn af Stulz von Ortenberg. Storhertugen har selv skjænket 5000 Gylden til Stiftelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Dampvognen Elephanten" befordrede forleden, paa sin Fart fra Brussel til Mecheln, ikke mindre end 62 Reisende. En beskjænket Skrædder, som ved denne Leilighed vilde gjøre Balancekunster paa en af Vognene, faldt ud og havde den Ulykke at komme under Hjulene, saa at han knuste begge Benene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Fra Antverpen skrives under 9de Junii. Den danske Skibsfart paa denne Plads var ikke meget livlig i de sidste forløbne 3 Maaneder. Fra Aarets Begyndelse er kun indtruffet 19 danske Skibe, hvoraf 2 fra Marseille, 1 fra New=York, og 2 fra Rio Janeiro; de øvrige vare mindre Fartøier fra Hamborg og holstenske Havne med Stykgods og Havre. Det undrer os, at ikke de danske Skibsrhedere, ligesom de svenske, lægge mere Vind paa Handelen med Nordamerica, hvorfra Skibene gjøre gode Retourfragter paa denne Plads og de hollandske Havne. Dette kunde blive af saa meget større Vigtighed, som de politiske Forhold imellem de forenede Stater og Frankrig endnu stedste ere indhyllede i en Taage, der neppe saasnart vil forsvinde. Af Frygt for, at disse Tvivl senere skulde kunne udarte til Fjendtligheder, har man allerede ved adskillige Leiligheder i Amerika foretrukket neutrale Skibe til Varers Forsendelser. Udsigterne til Korn- samt Raps=Høsten ere fremdeles meget gunstige. Jkke desto mindre vil dette Land behøve Tilfor sel af Rapsæd og Havre, da disse 2 Artikler ikke avles her i tilstrækkelig Mængde. Paa Hvede og Rug er Tolden, fremdeles for her til, at nogen Jndførsel kan finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Blandede Efterretninger. J Aaret fra 1ste October 1833 til 1ste October 1834 ere i den slesvigske Anstalt for Afsindige optagne 31 Syge, nemlig: 17 af Mandkjønnet og 14 af Qvindekjønnet, af hvilke to af hine og sex af disse hørte til den dannede Classe og de øvrige til Almueclassen. Blandt de Optagne havde to tidligere været under Cuur i Stiftelsen, af hvilke den lene var udgaaet uhelbredet, og den anden havde faaet et Tilbagefald. J samme Tidsrum ere 12 udgaaede som helubredede, syv tagne tilbage uhelbredede og syv ere døde. Anstallet af Patienter, hvilket den 30te September 1833 var 177, forøgedes saaledes i det paafølgende Aar med fem, og var følgelig den 30te September 1834 182, nemlig 119 af Mandkjønnet og 63 af Qvindekjønnet. De 3 ere indkomne fra Hertugdommet Slesvig, 84 fra Hertugdømmet Holsteen, tre fra Hertugdømmet Lauenborg, syv fra Danmark og fem fra Udlandet. J de siden Stiftelsens Jndretning forløbne 14 Aar ere ialt 536 Jndivider optagne i samme, 155 udgaaede som helbredede, 109 tagne tilbage uhelbredede og 90 døde. Jndtægten har været 35225 Rbd. 8 s. r. S. vog Udgiften 35244 Rbd. 42 s. Stiftelsens Status den 30te September 1834, sammenlignet med Status Aaret forud, giver følgende Resultat: Gielden i Anledning af FilialAnstaltens Opbygning var den 30te September 1833 12800 Rbd. r. S. I Løbet af det følgende Aar er afbetal3200 Rbd., gjort frugtbringende 32000 Rbd., i Restancer, udestaae 525 Rbd. 73 s., og Beholdningen er 17 Rbd. 3 s. Den virkelige Gjeld udgjør saaledes 591 Rbd. 56 sk. r. S., medens den den 30te September var 9923 Rbd. 8. s. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
J en Sag, anlagt af det Offentlige imod Skipper H.C. Juul af Wisborg for uberettiget Handel paa Landet; er ved Høiesteretsdom kjendt for Ret, at de hos ham anholdte Varer skulle confiskeres og Provenuet af samme tilfalde vedkommende Angiver. Desuden skal Juul erlægge en Mulct af 5 Rbd. Sølv til vedkommende Politikasse, Skipper F. Joransen i Strømstad, som ved Gjæsteret var idømt en Mulct af 410 Rbd. r. S. til Toldvæsenet i Aarhuus, er frikjendt for Kammeradvocatens Tiltale. Hattemagersvend J. P. Holmbom af Helsingøer er for begaaet Falsk og bedrageligt Forhold dømt til at have Haand og Ære forbrudt. Høiesteret har bekræftet Overrettens Dom den f. A. omtalte Sag, hvorefter 1490 Rbd. r. S., som Procurator Albinus har laant Grev S. C. Raben imod dennes Panteforskrivning paa 2000 Rbd. r. S., bør være forfalden, Halvdelen til Kongens Fiscus og Halvdelen til Angiveren, bemeldte Grev Raben. Arrestanten Anders Hansen Kielder huus er for begaaet Tyveri dømt til Forbedringshuusarveide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. Arrestanten M. M. Sondberg, der var sat under Tiltale for begaaet Hestetyveri paa Marken, samt Betleri, er frikjende for Actors Tiltal. (Ved Herredstings- og Overrets=Dommen var han dømt til at stryges til Kagen og derefter for Livstid hensættes til Fæstningsarbeide.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Ogsaa Roeskildes Fattigvæsen har i den sildigere Tid været Gienstand for offentlig Drøftelse. En af Offentlig hedens varme Talsmænd, Hr. Overlærer J. Hage, havde nemlig i Roeskilde Avis fremsat nogle bemærkninger om Fattigskatsligningen og derhos udhævet de Grundsætninger for denne: 1) at de, der knap have det Fornødne, aldeles burde fritages for Bidrag til Fattigvæsenet, og 2) at de mere Velhavende burde beskattes i et høiere Forhold enddet, der nu iagttages, og med Exempler oplyser han da, at han fandt Forholdet mindre rigtigt imellem adskillige Contribuenters Bidrag. Ogsaa omtalte han i et følgende Rummer Gavnligheden af, at Fattigregnskabet kunde blive trykt. Tisse bemærkninger synes ikke at have behaget FattigCommissionen, som i et Svar tal de om de Enker, der havde maattet paradere i Aviserne, - Hr. Hage havde nemlig, ved at anføre Exempler paa den efter hans Mening, urigtige Fordeling, ogsaa nævnet nogle Enker - og sluttede med følgende directe Ord: "Saasnart Regnskabet for 1834 er passeret den befalede Revision, er det til Tjeneste (?) for Enhver, som vil bekoste det trykt, dertil at anvende Communens Penge ansee vi os ikke berettigede." Dette gav Hr. Hage Anledning til en Replik, hvori han gjør opmærksom paa, at i Odense har Fattigcommissionen været af en anden Mening og bekostet Regnskabet trykt, hvorhos han yttrer det Haab, at Roeskilde Byes Commission vil vise, at den ei staaer tilbage i Oplysning for Odense, og komme til Erkiendelse af, at en saadan Anvendelse af Communens Penge er hensigtsmæssig, og at Offentligheds i slige Sager rigeligt paa mange Maader vil erstatte den 1 derpaa anvendte Bekostning. Den 10de opkom Jld hos Huusmand Hans Due i Sørup ved Maribo, hvorved det af ham og Svigersøn beboede Fæstehuus, tilligemed deres fælleds Jndbo, aldeles fortære reldes af Luerne. Dues sindsvage Kone var, paa den Tid le Ildsvaaden udbrød, ene hjemme, og er, som mistænkt for og Brandstiftelsen, sat i Forvaring i Maribo. Samme Kone, I mistænktes ogsaa for omtrent 2 Aar siden for at have afbrændt det Huus, hvori de dengang boede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Den 14de Juni afbrændte atter et gammelt straatakt Huus i Frederikshavn. Huset tilhørte en Snedker. Den constituerede Byfoged, Procurator Kiørby, har allerede opdaget Gjerningsmanden, Husets Eier, som er hæftet og bragt til at tilstaae Gjerningen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
(Jndsendt.) Tanker ved Venning Rings Grav. an har nu fuldendt, den ædle Mand! Gjennem et halvt Sekel af hans Vandring ledsagedes han af Glædens Genius. Den rakte ham sit skummende Bæger, og han drak Livskraft og Munterhed deraf, men ham fattedes dog Meget - da kom den blege Sorg, gav ham sin Lidelseskalk, og, ol han tömte den til Bunden, öste Viisdom deraf, men ham fattedes dog saaMeget - nu nærmede Döden sig, snoede sin Valmue krands om hans Tinding, bar ham op, hvor Lys og Sandhed troner, og nu fattes ham Intet!
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 19de Juni, D. C. Bærenz f. Aalb. m. Stykg. D. 20de. D. H. Kock f. Corsør, best. t. Bergen m. Byg. - Udg. D. 19de, P. Jensen t. Aalb. m. Stykg. D. 20de. J. Hansen, og Steffensen t. Gudoml., ball. T. Dahl t. Norge m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Hals Skibsliste. Jndk. D. 19de Junii. J. Jensen f. Lillesand m. Træl. N.F. Larsen f. Apenrade og I. Lausen f. Mariager, ball. D. 20de. L. Nisted f. Newc. m. Steenkul. N. Anthonisen f. London og U. Rigers f. Kbh., ball. D. 21de: Th. Thorbjørnsen, f. Østerr. m. Træl. N. Steffensen f. Frdhvn., ball. D. 22de D. Kier f. Svendb., ball. - Udg. D. 19de: C. Andersen t. Lillef.; og d. 21de : A. Halvorsen t. Østerr.; N. Jversen til Frohvn.; C. N. Heilskou t. Riga; J. Krohn t. Christians.; S. Willumsen t. Kbh.; alle m. Korn. J. Nybroe t. Frohvn. m. Kridt. J. Hansen t. Odense m. Bark og Kridt. N. Nielsen, t. Svendb., ball. J. Hansen t. Svendb. m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Bekjendtgjöreløer. J Eftermiddag Klokken 11 bortkaldte den alvise Gud, ved en salig Død, den ædle Qvinde: Præsteenke Madame Hansine Erasmine Rise, født Reinfrank, i sit 162de Aar, efter 10 Dages Sygdom og 5 Dages haarde Lidelser, hvilke hun har med en sand Christens Taalmod, i fast Tro paa sin Gud og Frelser. From, velgjørende og elskelig var hun i sin hele Vandel, derfor vil hun vorde savnet af Mange og begrædt af hendes Slægt og Venner. Aalborg, den 23de Juni 1833. Strøyberg, Gregersen, Cancellieraad og Apotheker. Cantor.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
At min elskede Pleiedatter, Marie Hansine Kron, i Formiddags Kl. 51 omskiftede Tiden med Evigheden, i hendes 10de Aars Alder, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 21de Juni 1833. Anne Krag, født Kron.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Hos en Mand, der er Lærer, kan paa meget billige Vilkaar erholdes Kost, Logis a. for en Eleve, der frequenterer en Læreanstalt. Det bemærkes, at Betalingen kan, om ønskes, erlægges i Naturalier. Nærmere Underretning erholdes hos Klokker Claudi.