JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Efterretninger om ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder: 1. J Continuation af den i denne Avis No. 153 for d. A. indførte Beretning om Beskaffenheden af det vacante Nysted, og Herritzlev Sognekald paa Lolland meddeles fremdeles, at, efter en senere modtagen Jndberetning fra Biskoppen over Lollands-Falsters Stift, hviler der paa Kaldet Enkepension, som saaledes vil blive at udrede af den ansættende Sognepræst. 2. Helsinge og Valdbye Sognekald i Sjælland, der i den gamle Angivelse er ansat til 600 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) af begge Sognenes tiendeydende Hartkorn 422 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. hæver Præsten kun Tiende af omtrent 402 Tdr.; af 210 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb. Hartk. erlægges Tienden med 3 Skpr. Rug og 3 Skpr. Byg pr. Td. Hartk. ifølge kongelig confirmeret Tiende-Forening, Qvægtiende og Smaaredsel derunder indbefattet; af det øvrige Hartkorn betales efter Accord ligeledes 3 Skpr. Rug og 3 Skpr. Byg pr. Td., Qvægtiende og Smaaredsel ligeledes herunder indbefattet. 2) Af en Annergaard i Valdbye hæves alle 3 Tiender med 2 Tdr. 4 Skpr. Rug og 7 Tdr. 4 Skpr. Byg, der betales i Penge, efter hvert Aars Capitelstaxt; Landgilden udgjør 6 Rbd. 3 Mk. 12 s. 3) Af Huusmandslodder, som ikke ere satte i Hartkorn, har Præsten hidtil oppebaaret 3 Tdr. 1/2 Skp. Rug, 1 Td. - Skpr. Byg og 1 Tdr. 2 Skpr. Havre. 4) Offer og Accidentser omtrent 400 Rbd. 5) En Favn Brænde; Gavntræ af 2 Favne, samt tvende Bøgetræer, udviste paa Roden, som kunne indeholde omtrent 4 a 6 Favne; af Tørv haves tilstrækkeligt. 6) Præstegaarden staaer for 5 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. Hartkorn med et Areal af 78 1/2 Td. Land. Paa Præstegaarden hviler et Laan, der for Øieblikket udgjør 125 Rbd.; istedetfor det nedbrudte Enkesæde samt dertil af Præstegaards-Jorden henlagte 15 Tdr. Land svares ifølge Reskript af 25 Aug. 1824 til Enken 10 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg efter Capitelstaxt som en extraordinair Pension, samt til Helsinge Kirke 4 Rbd. aarlig. Artilleriest holdes. Enkepension bliver at udrede. 3. Kongsted Sognekald i Sjælland er efter gl. Angivelse anslaaet til 298 Rd. og har nu følgende Jndtægter: 1) Af Sognets 500 Tdr. Hartk. erlægges Tienden af 19 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. med 39 Tdr. Byg, der betales efter hvert Aars Capitelstaxt, af det øvrige Hartk., kan Tienden beregnes til 5 1/2 Skp. Byg pr. Td. 2) Qvægtiende og Smaaredsel kan anslaaes til omtrent 150 Rbd. 3) Fra Hovedgaarden Lystrup haves for 2 Mensalgaarde i Hyllede By 1 Refusion 26 Rbd. Sølv, for et Stykke Skov 4 Tdr. Byg i Skjeppen og 2 Skovlæs Brænde. 4) J Udviisning haves 4 Favne Brænde paa Roden. 5) Offer og Accidentser 100 a 450 Rbd. 6) Af Præstegaardens Jordlod er den største Deel, efter Bevilling, ved Arvefæste overdraget til Hovedgaarden Lystrups Eier, som deraf svarer i aarlig Afgift 55 Tdr. Byg, der betales efter hvert Aars Capitelstaxt, samt erlægger Landskatten. Under Præstegaarden selv drives kun 21 Tdr. Land. Paa Embedet hviler et Bygningslaan, stort til Rest 266 Rbd. 4 Mk., der afdrages med 66 Rbd. 4 Mk. aarlig foruden Renter. Enkepension bliver at udrede. Artillerihest holdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
4. Kullerup og Refsvindinge Sognekald i Fyen, efter gl. Angivelse 325 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetiende af begge Sognes tiendeydende Hartkorn, 366 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb., er fast bestemt og beløber sig til 15 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 52 Tdr. 3 1/2 Fdkr. Byg og 56 Tdr. 1 Skp. 1/2 Fdkr. Havre, der betales med Penge efter Capitelstaxt, og 18 Tdr. 2 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 34 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Byg og 36 Tdr. 3 Skpr. 1/2 Fdkr. Havre, der leveres med Korn i Skjeppen. 2) Af Anner= og Mensalgods haves en aarlig Jndtægt af 50 Rbd. og 1 Td. 2 Skpr. Rug samt 1 Td. 1 Skpr. Byg. 3) Offer og Accidentser anslaaes til 300 Rbd. Qvægtiende, St. Hans Rente og Smaaredsel 21 Rbd. 5) J. No gustrie 80 Refusioner haves 48 Rbd. 6) Af Naturalpræstationer haves et Maal Melk af hver Gaardbruger og hvoraf produceres omtrent 6 Lpd. Ost. 7) Præstegaarden staaer for 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartk. med et Areal af omtrent 41 Tdr. Land; til Præstegaarden haves intet Tørveskiær og af Skov blot en langtfraliggende Gjerdselskov, men af Overskov intet. Dragonhest holdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Videnskabelighed. Jfølge Slagelse Avis begyndte Sorø Akademies Skole sit nye Skoleaar den 1 Septbr. med 110 Disciple, hvoraf 64 ere Elever og de øvrige Skolesøgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
J sidste Hefte af "Archiv for praktisk Theologie læses en interessant Biographie af Digteren, den afdøde Pastor F. Schmidt i Himmelev ved Roeskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Jndbydelsesskriftet til den offentlige Examen i Ribe, Cathedralskole indeholder! "Dr. Graffes Opløsning af de høiere numeriske Ligninger, paa en let fattelig Maade fremstillet af H. J. Hansen, Overlærer, samt "Skole efterretninger for 1832-1840, af Skolens Rector, Hr. Prof. Ridder Dr. Thorup. Af disse Efterretninger, der knytte sig til de i Programmet 1832 meddeelte Bidrag til Skolens Historie efter Reformen, sees blandt Andet, at der i Aarene 1832-39 ere dimitterede 28 Candidater til Universitetet i Kjøbenhavn, af hvilke 20 ved Examen art. erholdt Hovedcharakteren Landabilis og 8 Haud ill., samt 1 til Universitetet i Kiel. Siden October Maaneds Begyndelse 1839 har Skolen havt en Tilvæxt af 10 Lærlinge, hvorimod 2 i Aarets Løb udmeldtes af Skolen. Freqventsen udgjør saaledes for Tiden 38, alle studerende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
En dansk Oversættelse vil om kort Tid udkomme af et Skrift, der vist vil have stor Jnteresse for Danske, nemlig Steffens's Mindeskrifter, i hvis første Bind han fremstiller sit Ungdomsliv, sit Forhold til den bekjendte heibergske Sag, sin Spænding med Regjeringen og Grunden, hvorfor han maatte forlade Danmark. De første Bind sagdes allerede at skulle udkomme til Paaskemessen; men formodentlig var der een eller anden Grund, som afholdt ham derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Blandinger. Det er tidligere meldt, at en 60. aarig Student har i Veile Avis opregnet dem, der bleve Studenter i 1780; "til disse - hedder det i Randers Avis - kunne vi, efter Erichsens juridiske Stat, 2den Udgave, føie: Geheimestatsminister v. Steemann og Geheimeconferentsraad Grev Gebhard Moltke til Moltkenborg i Fyen, der bleve indskriberede bemeldte Aar, samt Etatsraad Marcilius Knutzen, Herredsfoged i Lunde, Scham og Schouby Herreder, der blev Student 1780. Desuden vide vi fra en paalidelig Kilde, at (maaskee blandt flere) endnu af bemeldte Aars Studenter leve: "Amtsprovst Ridder Lütken i Fyen; Pastor C. J. Hvalsøe til Allerup og Davinde i Fyen, samt Pastor Ridder Jssem til Øster= og Vester=Assels paa Mors." Grundtvig har alt den 12te i Kjøbenhavns Adresseavis lykønsket Kongen til Hans Fødselsdag i et Digt, om hvis trende Stropher det hedder i Randers A. )Men ganske bliver Grundtvig til en Nordens Pindar i de to følgende Stantzer, og her seer Man, hvorledes den klart erkjendte Sandhed opflammer Skjalde-Hjertet med en umiskjendelig, henrivende lyrisk Begeistring. Nordens Skjald qvæder saalunde at mand Aand og Ord, de er fribaarne, Som den store Konges Børn, Svinge let sig over Taarne, Som den bedste Konge-Ørn; Lad dem færdes frit i Vangen, Kongelig er Folkesangen. Ja, naar frit som Tankegangen er 16 a 12 som Er i Danmark Ord og Aand, Dag omslynger Folke=Sangen han Scepteret i Kongens Haand, Og før Vold det skal udvriste, Før skal Danmarks Hjerte briste. Disse Vers kan Grundtvig glæde sig ved til sit Livs sidste Øieblik: han kan lade sin Datter synge dem for sig i sin Døds-Time. Den 10de Stange lyder saaledes: Med Kjærminde Krands omvundne, Drot og Folk i Danevang, Lige frie og ligesbundne, Skal forklare Livets Gangne Tro til Døden med hverandre De som Sjæl og Legem vandre. Heri udtaler sig en Aand, som visselig er dansk og nordisk, og upaatvivlelig ældre end 180 Aarrin Noppe nogen af de Liberale ønsker Mere, end det som Grundtvig her har udtalt i sin Begeistring, neppe nænner Man at spørge om, hvorledes Grundtvig rimer dette med den urimede sagde vi urimelige - lindberg hagenske Petition. Med nogen Dunkelhed og dristige Tankespring udtrykkes en hjertelig og varm Følelse for det ophøiede Kongepar i de to sidste Stanzaer."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Paa Amager er der i denne Tid forfattet og besørget underskrevet en Lykønskningsadresse til Kongen i Anledning af Fødselsdagen. Kjøbenhavnsposten siger imidlertid, at den ikke vilde have omtalt dette Foretagende, hvis det ikke formeentligen stod i nogen Forbindelse med den Lindbergske Adresse. Som Udsender nævnes Pastor Timm i Hollænderbyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Trende Damer af god Familie – fortælles i Aalb. A. - ere, næsten til samme Tid hver for sig, indkomne med Klage til Kjøbenhavns Politi over et velklædt Menneske, som paa den meest uforskammede Maade har insulteret dem ved høilys Dag paa Gaden. Saaledes maatte den Ene af dem, for at undgaae hans mageløse og gemeene Paatrængenhed, tye ind i en Boutik, udenfor hvilken han endog havde den Dristighed at spadsere op og ned. Efter Beskrivelsen af Klædedragten, er det den samme Person, som har insulteret dem alle Tre, og Politiet bestræber sig nu for at faae ham opdaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Odense. Af Gaarshøitidelighederne bør nævnes, at der paa Gymnasiet om Formiddagen var en festlig Forsamling, hvor Prof. Ridder Saxtorph holdt Talen og hvor der blev afsjungen en Cantate, hvortil Musikken var componeret af Hr. Organist Foersom sen. Jgaar Middags var stor Diner paa Klubben og om Aftenen Bal saavel i "Fruens Bøge, som paa Raadhuussalen; paa sidstnævnte Sted, hvor henved 400 Mennesker vare forsamlede, blev følgende, af Hr. Pastor F. Schjött forfattede, Sang afsjungen: Mel. Der er et Land, dets Sted er høit mod Norden. Op, Danmarks Folk, lad Høitidssangen stigel Lad Hjertets Røst i Toner bryde udFor Ham, som styrer gamle Danmarks Rige, For Ham en Bøn til Himlens milde Gud, O længe, længe Han iblandt os være Beskjærmet, Herre, af din Almagts Haand! Og mange, mange Aar Han Kronen være Omslynget fast af Kjærlighedens Baand See Konge, Fødselsdagens rene Glæder Formæle sig med Markens rige HøstliVelsignelsen gaaer over Land og Stæder, Høit toner Dannerfolkets Jubelrøst: Mens Frugterne i Danmarks Haver gløde, Mens Leen skjærer Markens gyldne Haar, Dig Danmarks Hjerte banker tro imøde, Hvor end Du paa din Kongevandring gaaer. 22 de O Konge, lyt til dine glade Skarer, Ei Smiger Du paa Danmarks Læbe fandt, Men i din Færdien Aand sig aabenbarer, 3 Som evig Dig til Danmarks Hjerte handt. Forgiæves skal den gustne Sydbo puste Sin Aandes Gift imod vort Fædreland; Thi gammel Kjærlighed kan aldrig ruste, Det føler dybt hver trofast Dannemand. Op, Danmarks Folk, lad Høitidssangen stige, For Kongen, for Hans Hustro, for Hans Søn Til Himlens Blaa, til Kjærlighedens Rige, Hensvinger sig vort Hjertes varme Bøn: Vor Konge længe, længe blandt os være Beskjærmet, Herre, af din Almagts Haand! Og mange, mange Aar Han Kronen bære Omslynget fast af Troskabs stærke Baand!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
J Nyborg hilsedes Hs. M. Kongens Fødselsdag med 27 Kanonskud fra Voldene, samt den borgerlige Musik og de Militatres Tappenstreg igjennem Gaderne. Kl. 12. vare saavel Borgerne som de Militaire opstillede paa Torvet, hvor hver for sig affyrede trende Geværsalver. Om Aftenen var foranstaltet Bal 2 Steder i Byen. Følgende Momenter af den ærværdige Olding P.H. Wolfs Liv (hvis Dødsfald er anmeldt i Avisen S. 691) ville forhaabentlig, især af hans Venner og Bekjendte, læses med Jnteresse. P. H. Wolf er født 1751 i Windinge pr. Nyborg, hvor hans Fader var Sognedegn; 1776 blev han kaldet til Degn og Skolelærer for Ørbek Sogn, pr. Nyborg. 64 Embedsaar lagde Oldingen tilbage, hvoraf han forestod sit Embede i Skolen 53 Aar, til 1829, og i Kirken 62 Aar, til 1838, da Alderens tiltagende Svagelighed endelig bød ham at søge den Hvile, der efter Dagenes Møie og Arbeide er velfortjent, 89 Aar prydede Oldingens Jsse. Som en Mærkelighed med Hensyn til hans Levetid, Embedstid og Embedskreds meddeles endvidere, at han har levet under 4 danske Konger: Frederik V. Christian VII, Frederik VI og Christian VIII, været Degn i eet og samme Sogn under 5 Biskopper, Ramus, Bloch, Hansen, Plum og Faber; 5 Provster: Winther, Bjerre, Krohn, Wedel og Selmer; 5 Præster: Winther, Colding, Lange, Webster og Engelbreth. Med Diligencen erfares, at Corpscommandeur, ved det borgerlige Artillerie i Kjøbenhavn, R. af D., Hof og Universitetsbogtrykker A. Seidelin ved Døden er afgaaet, 64 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Befordringer og Afgang. Under det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie: Den 29 Aug. er der meddeelt Advocat W. Dahm i Mølln og Underretsadvocat J. W. H. Kubeli Kiel Concession til at udøve Notarialforretninger, hiin i Hertugdommene Slesvig, Holsten og Lauenborg, og denne i Hertugdommene Slesvig og Holsten. Den 4 Septbr. er første Compastor ved den evangelisk lutherske Hovedkirke i Altona, Dr. theol. N. Funk, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, fra 26 Septbr. at regne, og i hans Sted hidtilværende adjunctus ministeri og Degn i Altona samt Aftensangspræst i Ottensen, G. W. C. C. Møller, udnævnt til første Compastor ved bemeldte Kirke, fra det ovennævnte Tidspunct at regne: hidtilv. Sognepræst i Sarau under Provstiet Segeberg, N. J.E. Nielsen, udnævnt til Sognepræst til Frederiksberg Kirke i Slesvig og til Kirkeprovst for Provstiet Hütten samt til andet geistligt Medlem af den slesvig-holstenske Regjering og til andet geistligt Medlem af det slesvigske Overconsistorium næst efter Generalsuperintendenten; Cand. theol. F. L. J. H. Martens i Kiel til anden Lærer ved Skolelærer-Seminariet i Segeberg. - Under Rentekammeret: Den 17 Mai er Secretair hos Geheimeconferentsraad og Overforstmester v. Krogh. N. H. Gotsche, udnævnt til Sognefoged i Wewelsleth og Beydenfleth under Steinborg Amt. Den 27 Aug., H. O. v. Ahlefeldt til Lindan til Hofjægermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byskriver-Embedet i Skive og Herredsskriver-Embedet i Salling Herred. 20de
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen: Apparat til Skriftlæsning. især til Brug i Almueskoler. Samlet af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense. 80 Sider i stor Qvart, lithographeret paa stærkt Velinpapir. 1 Rbd. 1 Mk. indb. Apparatet bestaaer af det, der i Almindelighed i det daglige Liv skrives, som: Formularer til Breve, Avertissementer, Skudsmaal, Obligationer og andre Gjeldsbreve, Regninger, Qvitteringer, Contracter, Skjøder, Testamenter, Jndberetninger &c., samt enkelte Tankesprog og nogle faa Anekdoter. Alle disse Formularer ere lithographerede efter mange forskjellige originale Haandskrifter og omhyggelig ordnede, eftersom disse vare mindre eller mere vanskelige at læse. Skjøndt Apparatet nærmest er bestemt for Almueskoler, vil det ogsaa for Mange kunne afgive passende Formularer. Lithographeringen er skeet i det lithographiske Jnstitut i Merseburg, og har været forbunden med meget betydelige Bekostninger; men desuagtet er Prisen, som anført, sat saa lavt som muligt, for at ikke denne skal være til Hinder, for, at Apparatet kan blive almindelig udbredt og vorde anskaffet selv i mindre formuende Skoler. Det faaes paa de fleste Boglader i Danmark, i Tranekjær paa Langeland hos Hr. Fuldmægtig Møller og her i Odense hos den ene af Forlæg gerne, Cancellieraad S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Undertegnede opfylder Forlæggerens Ønske om at ledsage ovenstaaende Bekjendtgjørelse med et Par anbefalende Ord, særdeles beredvillig, efterdi et føleligt Savn, ved dette Skriftlæsnings-Apparat er blevet afhjulpet. Erfaring lærer nemlig, hvor vanskeligt det er at faae Skolerne forsynede med Breve og andre skriftlige Opsatser til Læse=Øvelse, idet private Breve sjeldent egne sig til dette Brug, og Skrivelser af offentlig Natur sædvanligen af de Vedkommende bevares, hvorimod Bekjendtgjørelser og lignende Opsatser gjerne bevæge sig i een og samme Sphære. Savnet er nu afhjulpet og det paa en særdeles tilfredsstillende Maade, som den over Apparatets Jndretning givne Udsigt viser, og som Enhver let selv vil kunne overbevise sig om. Allerede er Apparatet anskaffet til mange Almueskoler; men jeg antager, at det ogsaa i Jnstituter og ved den private Underviisning vil blive anvendeligt, ja tildeels nødvendigt for at erholde en Øvelse i Skriftlæsning, som ikke vel bør savnes i de mere dannede Kredse, naar den endog i Almueskoler erhverves. Jeg kan derfor ikke andet end med fuld Overbeviisning anbefale det berørte Apparat til udbredt Benyttelse saavel i Almueskoler som i Realinstituter og ved den private Underviisning. Odense Bispegaard den 18 August 1840. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Roeskilde Stænder-Tidende. Herpaa modtages Abonnement paa S. Hempels Boglade. For dem, som ønske at henvende sig til mig, bekjendtgjøres, at jeg foreløbig boer hos min Fader, Præsten. Bloch i Rynkeby. Rynkeby ved Kjerteminde den 9 Septbr. 1840. C. F. Bloch, practiserende Læge og Fødselshielper. Adskillige større og mindre Capitaler kunne, imod god Prioritet i Landeiendomme, erholdes til Laan, deels strax, deels i førstk. 11 Decbr. Termin. Til Fuldmægtig Helms i Assens behager Man i denne Anledning at henvende sig. ere 100 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, opbydes herved til Udlaan strax af Undertegnede. Assens Kjøbstads Overformynderie den 18 Septbr. 1810. L. Andersen. P. Thuesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Fortrinlig god reensmagende Viineddike faaes til billig Priis hos M. Mommen, i Kjerteminde. I Huset Nr. 161 Litr. B. ved Komediehuset er et Værelse til Leie for en eenlig Person.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Mandagen den 21 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Frederiksgave afholdt offentlig Auction over en mørkebruun 12 Aar gammel Hingst af jydsk Race, 10 Qvart. 4 Tom. høi; hvortil Lysthavere indbydes. Flenstofte den 12 Septbr. 1810. Tornøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Onsdagen den 23 Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver, efter vedkommende Eiers Reqvisition, afholdt offentlig Auction i afdøde Smedemester Mikkelsens Gaard No. 689 paa Nedergade over endeel Smedeværktøi, saasom 2 Ambolte, 1 Blæsebælg, 2 Skruestikker, nogle Hamre og Tænger, endeel gammelt Jern og et Dreielad, samt nogle Sengklæder og Gangklæder m.m. Odense Auctionscontoir den 10 Septbr. 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
J Hr. Etatsraad Borgermester Reimuths Fraværelse C. N. Bonde, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Da det ved Auctionen den 10 dennes over den afdøde Saddelmager P. Klug og ligeledes afgangne Enkes Stervboe tilhørende og under No. 278 beliggende Gaard paa Vestergade skete Bud af 3040 Rbd. Sedler ikke er befunden antagelig, saa bliver bemeldte Eiendom, saaledes som Samme forhen i denne Tidende findes beskreven, stillet til Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes i Gaarden selv Løverdagen den 26 Septbr. d. A., Formiddag Kl. 10, efter de forhen fremlagte Conditioner, som ere til Eftersyn paa Borgermestercontoiret. Odense Auctionscontoir den 14 Septbr. 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Onsdagen den 30 September førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse, af 8 dennes til Fyens Stiftamthuus, afholdt offentlig Licitation paa Odense Raadhuus over Leverancen af 3264 Tønder, Havre, 25,000 Lpd. Høe og 21,875 Lpd. Halm til fyenske Regiment lette Dragoner, for Halvaaret fra 26 October d. A. til 30 April 1811. Efter Conditionerne, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret, skal Leverancen skee i 3 Dele og til 3 forskjellige Tider, og Bud paa mindre end 25 Tdr. Havre eller 200 Lpd. Høe, eller 200 Lpd. Halm imodtages ikke; ligesom eiheller Underbudefter Licitationen antages. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning, med den bemærkning, at flere Personer kunne forene sig om at overtage større eller mindre Partier under Eet, dog at kun een Mand nævnes som Entrepreneur for Partiets Præstation. Odense Auctionscontoir den 11 Septbr. 1840.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
J Hr. Etatsraad Borgermester Reimuths Fraværelse. C. N. Bonde, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Fredagen den 2 October førstkommende, Formiddag Kl. 10, og paafølgende Dag, bliver, efter Reqvisition af Enkemadame Hansen og formedelst Bopæls Forandring, holdt offentlig Auction i den forrige Stiftamtmandsgaard No. 274 paa Vestergade over endeel Sølvtøi (circa 180 Lod, endeel Meubler, Kakkelovne, Kobber= og Messingtøi, Porcellain og Glas, endeel Dækketøi, Linned og Sengklæder m.m., hvorover trykte Cataloger 8 Dage forinden Auctionen ere at erholde paa Borgermestercontoiret. Odense Auctionscontoir den 10 Septbr. 1840.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-19
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-21
Ne 177. 69 Aargang. Stifts Fyens privilegerede Kongelig ene sent Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense. 21 September 1840. Mandagen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-21
Jndhold. Politisk Oversigt: Orienten, Spanien, Preussen. Amerika. - Fædrelandet, Kongehuset. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-21
Politisk Oversigt. Orienten. Om end Aarstiden ikke formenes at være den beleiligste, synes det dog virkeligt, at de stridende Parter befrygte en Krigs Udbrud. Saaledes erfarer Man med Gaarsposten, at Paris virkelig skal befæstes, saa at en regelmæssig bygget Jndfatning af Bastioner, Grave og Glaciser vil komme til at omcirkle den franske Hovedstad saaledes at denne aldrig vil kunne beleires eller kunne skades af fiendtlige Bomber. J Forbindelse med de i Lyon fuldendte Arbeider vil Paris da komme til at danne de to store Modstandspunkter i Landets vigtigste Dele, Fortificationsværket vil i det Hele komme til at udgjøre 80 bastionerede Fronter og have en Udstrækning af 11 franske Mile, saaledes at den indesluttede Plads vil kunne rumme to Millioner Mennesker; men et saa stort Folketal vil Paris rimeligviis først opnaae efter to Aarhundreders Forløb. Efterretningen om denne Befæstning har vakt forskjellige Følelser hos Befolkningen idet Mange, der mindes Begivenhederne i 1814 og 1813 ansee et saadant Værk som nødvendigt, medens Andre frygte for, at Regjeringen snarere opkaster et Værn imod selve Paris, end imod de udenlandske Magter Den 14de var Børsen i Paris atter urolig formedelst forskjelligartede Rygter, saaledes hed det i Bladet "Univers, at tyrkiske og engelske Tropper, ialt 10,000 Md., havde villet lande paa den syriske Kyst, at den franske Flaade havde modsat sig dette Forsøg, og at det da var kommet til en Fægtning, i hvilken to engelske Linieskibe vare borede isænk (paa Børsen i Antwerpen hed det samme Dag, at Commodore Napier var bleven dræb af en Bombe). Ogsaa fra Bologna meldes, at der i Levantens Farvande har fundet et Sammenstød Sted mellem den franske og engelske Flaade og at Napier havde begyndt at bombardere Beirut. Vigtig ialtfald er den Efterretning, at det østerrigske privilegerede Donaudampskibscompagnie har bekjendtgjort, at Farterne fra Smyrna til Beirut, Jaffa og Alexandrien foreløbigen ere standsede, hvilket dog synes at tyde hen paa en Usikkerhed i Skibsfarten, Fra Toulon er Dampskibet Castor afseilet til Constantinopel, som Man siger med Depescher, der befale den franske Gesandt, Grev Pontois, at gaae ombord saasnart der skeer Troppelandinger i Syrien.