Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-06-01
Venedig. Fra Morea berettis, at General Capitain med hans Armee lyckeligen ved Under-Staden af Napoli di Malvasta hafver Landet, og forhaabis at bemelte Festning endeligen af Hunger sig maa offver gifve. Af Dalmatien fornemmis, at Bassen af Ercegovina med 30000 Mænd dend 12 passato ved Nixickiet Jndfald giort hafver, i Meening Jndbyggerne, som ere Græker, samme Dag, som var deris Paaske, skulle være gandske sicker, Men saasom Tørckernis Anslag dennem bleff kundgjort hafver de holdet sig parat, Fienden meestendeelen ruineret, og Bassen af Ercegovina taget til Fange, hvilcken allerede her til Staden, er ankommet, oc den med som hannem hafver taget. Savoyen. Mons. le Marquis de Fruquieres hafver paa dend Franske Kandt udi Dauphine Waldenserne stærck angrebet, oc dennem af de yderste Poster fordrefvet; Paa begge Sider er meget Folck blefven, dog langt meere af de Franske end Waldenserne; Afde andre Poster siunis det fast umueligt. Den Franske General Msr. de Catinat er med 15000 Mænd udi dette Hertugdom ankommen, under den Prætext, at de vilde gaae i det Milanesiske; Der hand kom nogle Mile fra dend Førstelige Residentz Stad Turin, begiærede hand at Hans Durchl. det Franske Parthie skulde annamme, og gifve til Kongen 2000 Mænd Jnfanterie, oc 1000 Rytere: Hertugen som ey noget Viederverligt var forventendis, resolverede sig endelig om at beholde Neutraliteten, at give 3000 Mænd, hvilcket Monsr. de Catinat ey vilde indgaae, uden Hans Majestets Ordre, hvorfor hand en Courier til Paris hensendte; Jmidlertid for at forekomme ald Ulempe, lod Hertugen det beste Mandskab marchere i Festningerne, oc forsiuneede dennem med all fornødenhed Ved Courierens Tilbagekomst, kom det endnu videre, thi Monsr. Catinat langt meere end tilforn fordrede, hvilcket bestod der udi. Saa fremt Hertugen agtede at erholde Neutraliteten, hand da Fransk Guarnison i Turin, Vercelli og Verua skulde indtage. Hans FørstelDurchl. som saae at de Franske vilde være Mestere ofver hans gandske Land, oc nu ved dend Underhandling hafde bekommet saa megen Tid at sætte sig i god Postur, hensendte en Expresser til Gouverneuren af Mayland, Greve af Fuensalida, oc sluttede der en Offensiv og Defensiv Alliantz med det Huus Østerrige, med de Vilkor, at hand med dem i den store Alliantz motte være begrebet, oc lod samme Resolution dend Engelske Envoye udi Svitzerland vide, med Ordre, hans Principaler oc Hollænderne det at tilkiendegifve. Den Franske Ambassadeur blef saa strax til Turin udi Arrest taget, alle Franske Betiente afskaffet, oc Monsr. de Catinat, som laae til Carignan lod hand sige, at eftersom hand ald muelig Submission, saavit det en Første anstaar til Kongen anvendt haffver, hvilcket dog icke kunde hielpe, da nødigis hand til at bruge Vold imod Vold, befalendis hannem derfor, at hand inden 24 Timer Landet skulde forlade, ellers vilde hand dennem som Fiender tractere; Monsr. de Catinat begiærede 10 Dagis Tid Dilation, hvilcket hannem blef aff slaget. Hertugen som nu udi en u-formodentlig Krig er indvicklet, for at obligere de Protestantiske Printzer og Republicqver, hafver Waldenserne en General Pardon meddeelet, og ved offentlig Placat dennem samt de Reformerede Flyctinge igien indkaldet, og alle Fanger stillet paa fri Fod, tilligemed udi deris gamle Privilegier indsat; Denne Hans Durchl. naadigste Resolution, gjorde saadan Glæde hos Waldenserne, at de gierne deris Liff imod de Franske vil vos ve, hvilcket de allerede udi Gierningen hafver ladet see, i det at de den Skandtzaf St. Brigida strax indtog, siden sig med de aff Mondovi conjungeret, de Franske Fouragerer ofverfaldet, og en stor deel nedlagt; Af det Maylandske er allerede 8000 Mænd ved Vercelli ankommet. Monsr. de Catinat hafver sig til Rivaldi ved Pignerol derpaa retireret: Fra Tydsk og Svitzerland forventis stoer Succurs. Hertugen hafver siden Krigen imod Franckerige ladet publicere, oc paa den store Fane, som udi Castellet til Turin staar, ladet sætte disse Ord; Aut vincendum, autmoriendum. Span Spanske Nederlande.