JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere Heste for Cavalleriet til den Kongelige Remonte Commission, bekiendtgiøres herved, at de efter hidtil indgangne Reqvisitioner behøvende Heste, nemlig 10 Cyrasseer, 16 Landse, og 23 Dragon Heste saavelsom de flere, hvilke mueligt endnu maatte vorde reqvirerede, kunne leveres i Jylland og Fyen paa hvilket Sted, Leverandeurerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser : 1) Størrelsen af Chrasseerbestene maae ikke være under 10 Qvarteer og 2 Tommer og af Landse= eller Dragonhestene ikke under 9 Qvarteer og 4 Tommer, Sjællandsk Anlægsmaal. Hestene maae ikke være under 5 og ikke over 6 Aar gamle, og ved Antagelsen have det foranførte Maal. 3) Hestene maae alle, uden Hensyn paa Couleuren som forstaaes af sort, bruun eller rød Farve, være af god Skabning, frie for alle synlige og væsentlige Feil, og af saadan Beskaffenhed, at de i alle Henseender kan efter Commissionens Skjønnende ansees for tjenstbygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, fortil ikke lavere end bagtil; de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade stærke og rene Been, som hverken staae formeget ind ad, ud af, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let, kraftfuld, hverken for snevert, skrævende, meiende eller kastende. Tilbuddene om Leverancer af Remonteheste maae snarest mueligt indsendes til mig, Remonte-Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive hvormange Cyrasseer, Landse- og Dragonheste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracter dernæst efter indhentet foregaaende Allerhøieste Resolution kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tilbudde ere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
J den Kongelige Remonte=Kommission den 30te April 1816. v. Thienen. Castenschiold. Holstein. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
J Slutningen af Junii Maaned d. A., bliver afholdt Auction paa Øen Anholt over endeel BygningsMateriatier, af de under Stigen der opførte og nu nedbrudte anseelige Bygninger, bestaaende af Bielker, Spær, Pahlholter, Planker, Bræder, Lægter, en stor Deel tilhugne Palisader af circa 4 Alens Længde tienlige til Stolper, Jern, Vindueskammer og Kamme, Dørre, Vinduer, Laase, samt endeel Fade og Tønner, med Jernbaand, Tønde= og Fadestaver m. m., som forinden ere til Eftersyn der paa Stedet og forevises af Birkefoged Hr. Justesen. Auctionsdagen, saavelsom og hvor de trykte Fortegnelser over det Sælgende kan erholdes, skal nærmere blive bekiendtgjort, og tiener det iøvrigt til Efterretning, at disse Materialier kan forinden ogsaa erholdes tilkjøbs underhaanden, naar Liebhaberne behage derom, at henvende sig til Øens Eier Kammerherre og Staldmester Ridder von der Maase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
Ved Registrerings-Forretningen efter Insidderske Maren Christensdatter og forhen afdøde Mand, Erich, Jørgensen af Haderup, Vindblæs Sogn, Gierlev Herred, Randers Amt, ere følgende Arvinger opgivne, nemlig :A) Paa Mandens Side : 1) en Broder, Henrich Jørgensen, Gaardmand i Norup, hans efterlevende Børn og Arvinger: a) en Søn Jørgen Henrichsen, Gaardmand i Norup, b) en Søn, Søren, boende i Demstrup Mølle, hans efterlevende Børn, 1) en Søn Henrich Sørensen, umyndig, hos Bødker Hans Andersen i Randers: 2) en Datter, Anne Dorthe, hos Hans Jørgen Schmidt i Rander: 3) en Datter, Anne, hos Anders Smed i Sødring: 4) en Datter, Pauline, hos Casper Schmidt i Randers: 5) en Datter, Mette Marie, hos Jørgen Henrichsen i Norup. 6) en Datter, Dorthe Marte, hos Jens Henrichsen i Sødring: e) en Søn, Hans Henrichsen, Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, hans efterlevende Søn, Henrich, der skal være hos Moderen i Kiøbenhavn: d) en Søn, Jens Henrich, sen, Gaardmand i Sødring: e) en Søn, Jørgen i Henrichsen, Gaardmand i Haderup, f) en Søn Jens Henrichsen, Brygger i Kiøbenhavn: g) en Datter, Anne, forhen givt med Anders Pedersen, Wildsen i Alstrup, hendes efterlevende Børn: 1) en Søn Peder: 2) en Søn Henrich, 3) en Datter Dorthe Marie, alle hjemme hos Faderen i Alstrup. 5) en Datter, Maren, givt med Stephen Jensen i Sødring. 2) en Broder, Michel Jørgensen, forhen Bødker i Kiøbenhavn, hans efterlevende Børn, a) en Søn, Niels, Bødkersvend i Kiøbenhavn, b) en Søn Jørgen, Bødkersvend, skal være reist til norsk Finland. 3) en Broder Jens Jørgensen, Jndsidder i Alstrup. 4) en Broder Ole Jørgensen, i sin Tid Forstander, ved et Fattighuus i Aalborg, hans efterlevende Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist. Børn a) en Søn Hans Jørgen Olesen, Brændeviinsbrænder i Randers, b) en Søn Casper Christian Olesen, med Tilnavn Schmidt, Kiøbmand i Randers: c) en Søn, Henrich Olesen Schmidt, Snedkersvend i Randers. 5) en Søster Jnger, Enke efter Skoleholder Niels Willadsen i Kastberg. 6) en Søster Giertrud, givt med en Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, skal være død uden Livsatvinger. 7) en Søster Dorthe Marie, forhen givt med Spekhøker Christopher Larsen i Christiania, hendes Børn: a) en Datter, Severine, givt med en Landofficier i Christiania; b) en Datter, Antonette, givt i Christiania. 8) en Søster Karen, Enke efter Gaardmand Christen Nielsen i Alstrup. b) Paa Konens Side en Søster, Ellen, givt med Huusmand Søren Christensen i Alstrup. Samtlige disse Arvinger og de flere, der maatte være til, indkaldes herved med lovligt Varsel, til at beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter og i øvrigt iagttage deres Ret under Skiftet, der ei kan ventes sluttet førend efter Aar og Dags Forløb, med Hensyn til at endeel af Arvingerne ere uden Riget. Boets Credi- og Debitorer indkaldes ligeledes inden fornævnte Tid at møde. Mariager d 21de April 1816. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
At det under Krigen stedfundne Befordrings-Commissariat i Horsens, ved høikongelig Rentekammer Resolution er ophævet, det har jeg, ved at erfare at saadant ikke paa anden Maade er skeet, herved den Ær at bringe til offentlig Kundskab, med Anmodning, at i Følge deraf alle Befordringer, saa betimelig som mueligt, maatte reqvireres directe her ved Amtstuen. Skanderborg Amtstue, den 16de April 1816. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
De af os Undertegnede udstædte Beviser, lydende deels paa 2 og 1 Rbmk. deels paa 8 Rbsk. N. V. indkaldes herved til Jndfrielse med Rigsbankpenge inden 4 Uger fra Dato. N. Kamph. Chr. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-30
En Dreielsvæver, en Farver og en Muurmester vil udentvil kunne finde Næring i Mariager. - Dette bekiendtgiøres til Efterretning for dem, som maatte ønske at nedsætte sig her med disse Haandteringer. Mariager den 23de Mai 1816. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Nr. 11 Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Cidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 2den Februari. Fredagen. Alliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
De sædvanlige Alliancer have været saa mange, at de størstedelen af Historien ere blevne glemte. Men en tredobbelt Alliance som hiin, imellem Ruslands, Østerriges og Preusens Monarker, er den originaleste af alle denne Slags Konventioner, og eneste i Diplonatikens Historie. En hellig Alliance mellem Cu ens første Monarker, forbliver en uforgiengelig Mærkdertighed fra vor Tidsalder. I den Allerhelligstes og udelelige Treenigheds Navn erklære bemeldte Fyrster, denne Aftes Hensigt ikkun at være for hele Verden at tilkiendegive deres urokkelige Beslutning ere og allen i alle de en Forhold, at tage var guddommelige Frelsers evig hellige Religions Forskrifter og Retfærd, kristelig Felighed og Fred til Retteneer, som de eneste Midler i at give de menneskelige Indretninger Fastved og afhielpe deres Ufuldkommenheder. Artillerne ere følgende: 1) J Overeensstemmelse med den hellige Skrift som byder alle Meen sker at betragte bilanden som Brødre, ville de tre høie Monarker forblive forenere ved et oprigtigt udpløseligt Broderskabs baand ansee hinanden som Landsmænd, yde hinanden, af Hielp og Vistand, lede deres Undersaattere til samme Brodersinds Aand, til Værn for Religion, Fred og Retfærd. 2) De it forbunder Monarker ville ikkun betragte sig selv som Forsynets Udkaarede til at beherske tre Gene af en og samme Familie, hvorved de altsaa erklære, at den kristelige Nation, til hvilken de og deres Undersaattere høie, i Grunden ingen anden Souverain have end ham, hvem Magten ene tilkommer, nemlig Gud, vor guddommelige Forløser, den Allerhøiestes og Livsens Ord. Deres Majestæter ville paa det ømmeste og eftertrykkeligste bringe deres Folk til at befæste sig i Udøvelsen af de Grundsætninger og Pligter hiin guddommelige Frelser har lært i Menneskene, som det eneste Middel til at nyde den Fred, der er den ene varige. 3) Alle de Magter i som høitideligen ville bekiende sig til denne Afts hellige Grundsætninger, kunne vorde optagne med lige saamegen Beredvillighed som Oprigtighed i denne hellige Aalance. - Undertegnet : Frantz. Fr. Wilhelm. Alexander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Frankrige. Marskal Davoust er forviist fra Paris, ser er dre Marskaller ere ligeledes exilerede og deres Pensione som fratagne; Jngen af den maae komme Paris paa 10 Mile nær. Af alle Napoligne Marskal for nes kun Machdenald, Jourdan, Perianon, St. Con et Victer, at holde sig i Kongens Andes. Fouche. afsaa fra sin Ministerpost i Danden mer sig. til et trise til Engelland, for derfra at samme sal. øvrige Kolleger i Amerik Lantlettes Fluge, eller rettere hans tie engelske Venner, beskieftiger endnu Parkums Nysgiertighed. Som bekiendt kom man efter, at hans Flugt var begunstiget af tre engelske Distcerer, nemlig: Generalmajor Wilson, en udmærket Officeer, Gardekapitain Huschinson, og Hr. Bruse, Søn af en af Englands tigeste Bankører. Som engelsk General fulde Capitainen ham til Comptegne som Adjutant, og overalt hvor deres Pas frulle undersøge, maatte Lavallette anstille sig syg og sovende; man torde da ikke. paaane ham og Adjutanten besvarede Spørgsmaalene. J Complegne mødtes de af General Wilson, der nu fulgte ham lige til Grændsen. J hele 20 Dage holdtes han skiult hos Huschinson, der, hvad der endnu er mærkeligere, endog borde hos den selvsamme Advokat som førte Sagen mod Lavallette. Det holder meget baardt at faae noget ud af den aandlige Frue Lavalette; paa hendes Klogskab strander Dommernes Færdighed, og hendes Svar bringer dem gandske ud af deres Concepter. Hun holdes endnu fængslet. Mange i denne Sag indviklede Personer ere arresterede. Nat og Dag vandre stærke Patrouiller omkring paa Gaderne. Hds. keiserlige Majestæt, Hertuginden af Parma (Marie Louise) har sendt en Minister til det Pariser, Hef, som er bleven anerkjendt. Ved samme Hof en ankommet en spansk Ambassadrice: Grevinden af Peralada, der forleden Dag som sædvanligt blev den kongelige Familie forestillet. Til Ære for Frue Ambassadricen gaves et Taffel paa 50 Couvert, hvorved Hertugen af Escars og Hertuginden af Damas gjorde Honneurerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
J Falaise lod Magistraten under stor Pom den, Gield, høitideligen sønderbryde og opbrænde et Malerie, forestillende Fornuftens og Frihedens Gudinde, samt 13 Faner, mange trefarvede Kokarder, Portraiter og andre farlige Ting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Fædrelandet. Fra Hs. Majestæt er under 25de Jan, udstædt en Bekiendtgjørelse angaaende Armeens Reduction og nye Inddeling. - Denne skal tage sin Begyndelse fra 1ste Febr.) A., og ifølge samme skulle efteranførte Korps indgaae og opløses: 1) Guldekorpset. 2) Udlandskadronen og de 2 hosteenske Husareskadroner. 3) Khons. Infanterieregiment og Sapeurkompagniet. Det jydske Skarpskytterkorpses 1ste Bataillon, 5) Den lang landske Jnfanteriebataillon. 6) Et Komp. af slesv. Jægerkorpses 1ste Battaillon. 7, Garnisons compagnierne i Corsøer og Frederiksort. 8) Løvise Augustes Livjægerkorps. 9) Frederiksværks Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Armeen skal for Fremtiden bestaae af følgende Korps, et Regimenter. Generalstaben. 1) Generaladadjutantstaben skal bestaae af: 1 Chef, 3 Generalanutantlieutnanter, 3 Overadjutanter. 2) Generalqvarteermesterstaden skal bestaae af: 1 Chef. 1 Generalqvarteermesterlieutn., 1 Overqvarteermester, 4 Divisionsqvarteermestere, 4 Adjøints, 8 beredne og 4 uberedne Guldet. Et Jngenieur-Korps. Et Artillerie=Korps bestaaende af 18 Compagnier, de tvende ridende Batterier forandres til kjørende. Cavalleriet. 1) Livgarden til Hest beholder uforandret dens nuhavende Organisation og Stykke. 2) To Kyrasseer=Regimenter, 3) Fire lette Dragon Regimenter. 4) To Landseregimenter og 5) Et Husar=Regiment, hver paa 4 Eskadroner. Infanterie. Landkabetkorpset skal reduceres til 100 Cadetter. Livgarden til Fods bliver som hidtil. 3) 13 Jnfanterieregimemer hvert paa 10 Compagnier; hvert Comp. skal kun have 3 Spillemænd og 120 Gemene 4) Fire Jægerkorpser. 5) Vort Livjæger=Korps bliver som hidtil. De annecterede Batailloner. Samtlige ved de annecterede Batailloner ansatte Officerer have Vi deels forsat til Linie Regimenter, og deels i Naade afskediget, ligesom og at samtlige Underofficierer, nu skulle afskediges. Ethvert Regiment beholder alligevel som hidtil deres 2de annecterede Batailloner De annecterede Batailloner har hidtil været bestemt til 800 Md. foruden Reserver og derved skal det uforandret have sit Forblivende, hvorved dog er at bemærke, at da det er Mandskabet tilladt at flytte hvorhen i Landet det vil, saa kan det ikke forebygges at en Bataillon har en langt større Styrke af Mandskab end en anden; det bliver derfor de 3de Generalkrigskommissaiters Pligt at paasee, at der i det Hele et saa meget Mandskab antegnet i fast No. i Rullerne, at det f.Ex for de 18 J. B Danmark udgiør 14,400 Rd.; thi i Tilfælde af en Krig skulle udbryde, da er Egaliseringen af Bataillonernes Styrke let at iværksætte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Da de utiente Cavallerister, efter den nye Plan, ikke skulle indtræde under Bataillonernes Faner, saa skal Bataillonerne kompletteres ved Udskrivning, og disse saaledes udskrevne Rekrutter maa aarligen indsendes og dresseres ved Regimenternes Exerceerskoler. Hvert Aar skal samtlige annecteret Mandskab mynstres af Officierer som fra vedk. Regim, og Korps udsendes. Ved hvert Infanterieregiment indgaaer 2 Second lieutnanter, og ved hver Jægerbataillon 1 Secondlieutnant. - Livtegimentet Ryttere og det slesvigske Rytterregiment skulle være Kyrasseerregimenter og det første føre Navn af: Liv=Regiment Kyrasserere og sidstnævnte af: det Slesvigske Kyrasseerregiment. Prinds Ferdinands Dragontegiment skal føre Navn af. Prinds Ferdinands lette Dragoner, og de øvrige 3 lette Dragontegimenter er de nuværende, nemlig: Livregimentet, det jydske Regiment og det fyenske Regiment lette Dragoner. Det siellandske og det holst. Rytterregiment skulle være Landseregimenter. Det siellandske og det holst, Skarpskytterkorps skulle være Jæger korpser; første skal føre Navn af: det jydske Jægerkorps og sidste det holsteenske Jægerforps. Det første og tredie jydske Jnfanterie-Regiment skulle til Foraaret afmarschere fra Aarhuus og Aalborg til Kiøbenhavn, hvor de for Fremtiden. skulle have deres Standqvarterer - Kbhvne JnfanterieRegiment opløses først naar begge hine jydske Regimenter ere ankomne til Kiøbenhavn. Naar Reductionen af de 30 Mand pr. Compagnie skal iværksættes, vil nærmere vorde befalet. - De Tropper som nu ere i Franttige, forblive uforandret som de nu ere, indtil deres Hjemkomst. - General-Commissariats=Collegiet skal indskrænkes og gives en anden Organisation, rer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
J Anledning af bemeldte nye Plan for Armeen ere i følgende Officerer af de i Jylland hidtil garnisonerende, Regimenter, i Naade afskedigede af Krigstienesten med Pension. (De øvrige Regimenters Afgang skulle saavidt mueligt siden vorde kundgjort) Af 1ste jydske Jnf. Reg.: Generalmajor v. Baudiz R. af D., som Generallieutnant, Capitain v. Bandre. som Major, Pr. Lieut. v. Ploennies, Secondlieutn. v. Rosted; Major v. Suckow, Capitain v. Østrup, Secondl. v. Aarestrup. - Af 2det J. J. R. . Capit. v. Boek og v. Meyer, Pr. Lieuten. v. Wernich og v. Roepstorff, Majorerne Briand de Crevecoeur og v. Schmidt. Capit. v. Holstein og v. Knops. Af 3die J. J. Reg. Oberstl. v. Moltke, Capitain v. Bülow, v. Grosch og v. Rodtwidt, Pr. Lieutn. v. Jackheln og v. Kister, Majorerne v. Rømer og v. Munk, Capit. v. Höhling, v. Severin og v. Hardung. Af jydske Regiment lette Dragoner; Oberst v. Engelsted, R. af D. som Generalmajor, Oberst v. Sehestedt, som Generalmajor, Ritmesterne v. Coucheron, v. Thorup og v. Krogh. - Af slesv. Rytter-Regiment: Lieuten. v. Lowzow og v. Wedel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Den kommanderende General i Hertugdømmene Hs. D. Prinds Frederik til Hessen, fratræder det ham tillige overdragne Jnspectorat over Infanteriet i Hertug, dammen; derimod afgaaer Generaladjutantlieutnant, Ridder v. Rømer fra Generaladjutantstaben, udnævnt til Oberst samt til Inspecteur over Infanteriet i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Avanement, Forflyttelse og Afgang i bemeldte Regimenter :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Ved det 1ste J. J. R. Kommandeuren for Khvns Regiment, Oberst ved Grun r. Ribber, udnævnt til Regimentschef, Capit v. Kirchheiner af f. R. som Compagnichef. Prem. Lieutn. v. Tuxen af f. R. Seconstitut. v. Lund oprykker i den høiere Gage og Secondlieutn. v. Hansen, forsættes hertil paa yngst Gage. Ligeledes Vicekorporal ved Kadetkorpset v. Hertel. - Capitainerne og Bal og v. Kücker ansættes a la sulte med extraordStaberkapitains Gage. Premierl. C. Schumichen og Seconols Treschow, begge af Kons. Regim, ansatte saa la suite. Major v. Schertiger forsat som Pr. Major ved norske Livregiment, Oberst A. Guld afskediget som Generalmajor, Oberstl. v. Kellermann, Major v. Leverckhusen og Cape Ambrosius Rigsgreve af Fædder, alle i Naade afskedigede. Ved 2det J. J. R. Major af Khvns. Regim, v. Michaelsen udnævnte: til Commandeur for 1ste B.; Hertil forsatte Preml. v. Harboe og v. Meyn af Khans Regim., Premierl. J. Hennings af olden. Regim. og Secondl. Jansen af holst. Skarpsk., Capt. af den langelandske J. B.v. Müller, Capt. af siell. Skarpsk. de Hoffmann og Capt. v. Salcker af den danske Artilleriebataillon, ansættes her a la suite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Ved 3die J. J. R. Major af Khvn. R. v. Bjerring udnævnt til Oberstl. og Commandeur for 1ste B. Kapitain v. Hammond til Compagniechef. Stabskapitainerne v. Carlsen og v. Dorschhæus i lige Egenskab. Kapitainerne v. Petersen, Steffens og Gørt, a la suite. Ved jydske R. lette Dragoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Oberst v. Simonsen af siell. Rytterregim, udnævnt til Regimentschef. Pr. Major v. Christensen til Oberstlieutnant, Secondritmester v. Fank af Husattegimtil Major og Eskadronschef, Pr. Lieutn. af Gulde corpset v. Astrup til Secondritmester. Ved det slesv. Rytterregiment. Major af Husarregim.v. Wegener til Eskadrons Kbhvn, den 29 Jan. Professor Brøndsteds, Forelæsninger har et talrigt Auditorium. Forleden Aften hørtes hans Uheldige Søereise fra Apulien med sine Reisefæller (Stackelberg, v. Haller og Koes) og Landing paa Korfu. Rørt ved Mindet om Tabet af hans afdøde Ven Koes endte Professoren hiin Aftens Forelæsninger. - Samme Aften udbrød Jld paa Løftgaard paa Amager. De tre Længder af Gaarden tilligemed endeel Kreature skulle være opbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
- Paster Hülsemann i det Bergske er valgt til Præst for St. Petri Kirkes Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Forhenværende Landsoldat Andreas Steffensen kaldet Tydombede, der var undveget efter at have myrdet : og udplyndret Skræderen Hans Tychsen fra Kastrup, og mod hvem der var udstædt Stikbreve, er paagredt og dømt af Overkrimalætten i Gottorf til at radbrækkes, men Hs. Maj. har allernaadigst formildet Straffen, bethen, at han skal halshugges. Denne farlige Forbryder har altsaa ersvidt sin verfortiente Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Den 5te Marts bliver det adelige Gods Knippenhagen i Holsteen, stillet til offentlig Auction paa Raadhuset. i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Godset Hasselburg i Holsteen, er solgt for 141,000 Nr. Courant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
J Fannerup Bye er Bonden Laus Nielsen og hans Kone døde paa een og samme Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Af Regnskabet for det velgiørende Beenseldtske og Lichtenbergske Fiortkommis i Horsens, sees at Stiftet. sens Kapitaler og Hypotheker ere 21075 Rbdlr. S. V. der med Beholdningen fra forrige Aar, udgiør i Renter 1160 Rbd. 20 to trediedeel sk. N. V. - Udgivten har været 1160 Rbdl. 26 en halv s. o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Kours den 30te Januarii. - 680 - Specier 400. 10 3/4 Rbmk.; Committeesedler 82 pr. 100; Oblig. 66 a 67. Norske Sedler 42 a 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Ved den 900 Trækning i Wandsbek er udkommen følgende Nummere: 77. 12. 69. 36. 25.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Adj. Qvistgaard; Til Aftens. Hr. Litter. Jac. Bek. Fruekirke til Høimeste Hr. Studsgaard: Til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken. Hr. Jahnsen. Døde. Kapitain og Pakhuusforvalter Looft, Frue Carstens fød Cramer, Frøken Hallander, i Khvn., Frøken Elisa Ahrefeldt paa Langeland. Gaade. Saa ædel en Yngling brog frivillig ud langt borte at hente den Hæder og Ære Hans Forfædre vandt iblandt Kugler og Krukat døe som Helt eller Krandsen at bære. Hans Døde Navn haver Bogstaver Fem og 3de Slags Dyr betegnes ved dem - Tag første Bogstav af Navnet bort da er det en Fugt der flyver saa fort naar andet Bogstav er ogsaa vedet fiirbenet Dyr sees munter og kiel det helle et Væsen der lever i Vand man gietter nu Navnet hvo vil og kan Capitels-Taxten. for Aarhuus Stift, for Aaret 1815, er efter de desargaaende indkomne Beretninger, sat saaledes : Navneværdie. Rug, a Tønden. 17 Rbd. 4 Mk. 4 s. Byg . . . . . . . 8 - 12- Havre . . . . . 5 - Boghvedegryn . . . . . 32. Smør Aarhuus, den 1ste Februarii 1816. Guldencrone. A. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Bekiendtgiørelser. Den Alvældige, Livets og Dødens Herre, bortkaldte sidstl. 30 Januar, min elskede gode Kone Anne Rasmussen Fulling i sit 38te Aar, i vort Ægteskabs niende Aar. Længe leed hun, og derfor takke vi Herren som gjorde Ende paa hendes Lidelser Fire uddragne Børn begræde med mig deres elskede Moder, Tab; Tanken om Giensyn hisset er min Beroligelse. J. Løvengreen, Sadelmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Efter Begiering bliver den Kiøbmand Hald tilhørende, for Tiden af Madame Langballe beboende, og under No. 122 paa Middelgade beliggende Gaard med tilliggende Huse, Gaardsrum og Hauge m.v., Til dagen den 13de Februarii næstkommende, Kl. 10 Formiddag, stillet til offentlig Auction i Sælgerens iboende Gaard No. 24 paa Vestergade. Thi ville Liebhaverne, som til enhver Tid forevises Eiendommene af Beboeren, behagelig tage Møde. "Det bemærkes at Conditionerne vil vorde favorable for Kiøberen, da endeel af Kiøbesummen i kortere og længere Tie kan blive staaende. Auctions Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Onsdagen den 6te Marts førstkommende, bliver for vedkommende Assurandeurers Regning foretaget og holdt Auction paa Lild Sogns Strand, nerdvest tier for Biergets Mølle ved Vagthuset, over circa 630 Skpd. Jern og Staal og Beeg, bestaaende af : 4122 Stænger sladt Jern 123 Dito svær fiirkanten. 66 Knipper rund Jern 766 løse runde Stænger. 140 Knipper fiirkantet Jern 858 løse Stænger Dito 128 Dunker Haarstaal. 304 Tønder Beeg, Alt indstrandet paa Bragen med Brigskibet Fridericha, ført af Capt. Walberg fra Stokholm, destinere til Neapel. Liebhaverne vilde behagelig tage Mød ovenmeldte Tid og Sted, tillige være forsynet med antagelig Selvskyldner Caution, uden hvilken ingen Ud kiendtes Bud vorder antaget. Thisted, den 23de Januarii 1816. Brøndlund. Commissionair.