Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-03
Hr. v. Polignac har et mildt og roligt Udseende, har en Ørnenæse, blaae Øine, graae Haar og er en Smule snørt. Ved Forhøret opgav han sit fulde Navn og tilstod at han havde undertegnet Beretningen til Kongen og Forordningerne af 25de Juli. Efter Bladet Caledonien Mercury, skal Fyrst Polignac være en uægte Søn af Carl den X. Hans Moder Frue Polignac havde været Amante hos Carl, som Greve af Artois, da han boede paa et lille Landsted ved Edinborg, hvor Fyrst Polignae først saae Dagens Lys. Som Dreng skal han have været meget vild, som Student i Edinborg noget berygtet; han ægtede en Dame der i Staden. Miss Campbell, hvilken dog senere døde. Den 21de August fremlagde Præsidenten i Pairskammeret et Brev fra Fyrst Polignacaf følgende Jndhold: "Hr. "Baron, arresteret i det Øieblik i Granville, da saamange beklagelsesværdige Tildragelser fandt Sted, er jeg tagen til Fange, skjøndt hverken "den kgl. Procureur eller Jnstructionsdommeren, "kunne udstæde en Arrestbefaling mod mig, da jeg er Medlem af Pairskammeret; Regjeringen. "har imidlertid givet befaling til at fængsle mig, som en Følge af Begivenheder, jeg beklager, mere end nogen Anden, og hvilke ingen menneskelig Magt kunne forudsee. Hvorledes ville "det gaae med os, naar politiske Meninger skulle betragtes som Forseelser og Forbrydelser. af dem, hvis Meninger ere afvigende og forTiden ere kronede med Seier og Held, endskjøndt ogsaa de en anden Gang kunne komme til at bukke under. Jeg har givet formange Beviser, paa min Modbydelighed for Hævn, paa den Tid, "da Magten var i mine Hænder, jeg havde ellers kundet forfølge Mennesker, som tidligere forfulgte mig. Mit eneste Ønske vil nu være, at drage mig tilbage til et fredeligt og stille Liv, fra hvilket jeg meget imod min Villie saa ulykkelig blev uddrevet; (dette kunne alle Mennesker, som kjende mig, bevidne, og ville jeg have opofret mig til samme, da jeg tvertimod Chartets Aand, og just i Begreb med at begive mig til Udlandet, blev anholdt. Men hvis imod al Retfærdighed "Pairskammeret skulle befale min Jndspærring, saaer mit Andragende, at maatte blive ført til en Fæstning i Piccardiet, hvor jeg før har længe sat; den er kummelig og ville passe bedst til min Sundhed. "Det ville være barbarisk, nu da saamange Fordomme hæve sig mod mig, at befale min Hen"bringelse til Hovedstaden, thi der vil udfordres. "Tid inden disse kunne lægge sig, og man med "Aandsroe kan bedømme Begivenhedernes Gang, som jeg saa inderlig havde ønsket at kunne forebygge. Jeg beder dem, Hr. Præsident, at gjøre dette Brev bekjendt paa rette Sted." Efter at Præsidenten havde oplæst dette Brev, blev en Commission nedsat for at bedømme hvorvidt Fyrst Polignacs Ønske kunne opfyldes og hvad videre Measures der skulle tages med Hensyn til ham. Udenrigsministeren, Grev Mole, har i sit Hotel opdaget flere hemmelige Gjemmer med vigtige Actstykker, hvoriblandt Carl Xdes Privat-Correspondence med Fyrst Polignae, contrarevolutionair Planer, Lister over lønnede Agentere og Skribenter, og over Personer, der vare bestemte til Slagtoffere; det Forunderligste er, man blandt disse Actstykker ogsaa har fundet Rosenkrandse, Scapuliers, Amuletter og konstig slebne Dolke. Den 14de August overrakte 400 unge Mennesker af Paris's Handelstand Kongen 1 Fane med en gallisk Hane, som skulle have kostet 1,000 Fr. Kongen modtog dem meget naadig, og Kronprindsen indbød 5 af dem til Taffels. Den russiske Gesandt, Grev Pozzodi Borgo, har den 15de Aug. aflagt Kongen et Besøg. - Keiser Napoleons Portrait faldbydes nu igjen offentlig i Paris. En Efterretning fra Cherbourg siger, at Soldaterne af de Straffecompagnier, som var re indsperrede i Fortet Querqueville paa CherbourgsRhed, have ved Efterretningen om Begivenhederne i Paris selv sat sig i Frihed. Den 5te August faaes de alle med Tornistre og fuld Oppakning og under Raabet: "Chartet og Friheden leve!" uagtet det 64de Linieregiments Jld, styrte sig i Havet og svømmende naae den modsatte Bredde, der er en god Fjerdingvei borte, over 50 af dem druknede, da de vare komne til Caan udfoldede de den trefarvede Fane. For Carl Xs Ankomst, var det 6te Linieregiment draget derind fra Caen, Soldaterne havde sat deres Tichakos paa Bajonetspidsen og raabte uafladelig: "Leve Chartet, leve Frankerig!" Overalt paa Veien fra Cherbourg til Havre sees Høstfolk prydede med den trefarvede Cocarde, som naar der droge Reisende forbi, raabte: "Død og Fordærvelse over Ministrene!" Forbittrelsen skal komme af Brandstiftelserne i Normandet, hvilke man tilregner de faldne Ministre. Jesuiterne have selv sat Jld paa Jesuit-Collegiet, i Acheul, for derved at tilintetgjøre deres Archiver. J Nimes havde Revolutionen koster 18 Døde og 40 Saarede. J Angers ere ikke mindre end 20 Brandstiftere grebne. J London havde man erholdt en Stafette fra Porsmouth, at den engelske Regjering havde udstædt Befaling til at stille 3 af dens Dampskibe til Carl Xs Raadighed, hvorpaa han og hans Familie, men kun som Privatpersoner, kunne begive sig overalt hen, hvor de ville. Hertuginden af Berry befandt sig i det Jndre af Øen Wight. Kong Carl havde med et af hine Dampskibe begivet sig til Lulworth i Dorsetshire, ikke langt fra Dorschester, for at opholde sig der saalænge, som han venter at forblive i Engeland. – Det var en PrivatSkrivelse som fortæller fra Algier, at man har demoleret Fortet i Sidi-Ferursch og inddraget Garnisonen, som mest bestod af Søefolk; Sidi Ferutsch's Rømning havde ikke fundet Sted, uden Uheld, da en Convoy paa Veien til Algier blev overfaldet af Mohrerne og Trainsoldaterne hugne ned; og det 17de Regiment, som holdt et Fort ved Strandbredden ved Algier besat, maatte, angreben af nogle Tusinder Beduiner, drage sig tilbage til Algier; det heed ogsaa deri, at Hæren skulle have en 8 a 9,000 Døde og Saarede, og at Blodgangen tager frygtelig overhaand, saaledes skal paa Linieskibet Algier, det halve Mandskab være angrebet deraf. Jfølge officielle Beetninger anslaaes de Syges Antal til 3600 Md., i Jkke-Officielle til 1/2 af hele Hærens Styrke. Grunden til det spændte Forhold der hersker i Algier mellem de Franske og Jndvaanerne, troer man er fordi at Jøderne begunstiges formeget, nogle udlede det af Mangel paa Enighed mellem Søe og Land-Officererne, og god Bestyrelse. Det Vaaben Depot, som blev opdaget i Algier, bestod af 10,000 Pistoler. Flere Arresteringer have fundet Sted i Algier, og Marskalk Bourmont ville udstæde en hæftig Proclamation, for at indgyde et Folk Respect, der ikke kan taale mild Behandling. 40 Millioner i haarde Piastre vare atter afgaaede til Frankerig. 2 amerikanske Fregatter, havde spurgt Admiral Duperre og Fransk mændene ville angribe Tripolis, saa ville deres Eskadre forene sig med den Franske, da den nordamerikanske Consul var bleven insulteret.