Berlingske Tidende, 1785-08-26
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785. (See No. 68.) 3) Ved Arnesteders Indretning maae Karrenes Figur Størrelse og Antal være taget i Betragtning. 4) Maae Afhandlingen findes Anviisning til Jndretningernes Forskjellighed, naar der bruges Steenkul, Tørv og Brænde 5) Maae ved ethvert Forslag være speciel Beregning over Indretningens Bekostning, og dens forhaabende ekonomiske Fordeel. Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1786. 47. For den nøiagtigste og fuldstændigste Sammenligning imellem Fremmedes (Engelskes og Franskes især, uldne Manufaktur=Vare og de i Dannemark og Norge eller de tydske Provindser fabrikerede, i Henseende til Varenes udvendige Anseelse, Materier, Forfærdigelse, Appretering, Længde, hvor nødig gjøres, Brede, Kolører og Jndpaknings=Maade, tilligemed Priserne for Fabrikerne selv o. s. v., udsættes endnu Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Enhver Forfatter indseer selv lettelig, at de allernøieste Beskrivninger over Manufaktur=Vare kan ikke blive saa oplysende, som naar af de i saadan en Afhandling omtalte Vare medfølger Prøver, hvorom Selskabet derfor anmoder, da det haver foresat sig at samle Prøver fra de beste udenlandske Manufakturer, hvoraf enhver, enten Fabrikant eller Handlende, kan øiensynligen om Forskjellen blive underrettet. Selskabet modtager og belønner Prøver fra enkelte udenlandske Fabriker med tilhørende Underretninger; thi det indseer at det vil blive besværligt for nogen, at indsamle Prøver og og af den Længde fornødent, for at kunne see Mynsteret. De Underretning fra alle. Prøverne maae være af fuld Brede, Bekostninger, som maatte ved saadan Lejlighed forvoldes, vil Selskabet, naar de ere billige, desuden med Fornøielse gotgjøre. Underretningen indsendes inden October Maaneds Udgang indeværende Aar. 48. Da Kludesamling heri Rigerne ikke skeer i nogen Orden, saa udsætter Selskabet sin første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den fuldstændigste nede Kludesamling til Nytte for Papiirmøllerne her i Rigerne Afhandling, som giver Anviisning til, hvorledes den lin hastigst og med Varighed kunde indrettes. Forfatterne anmodes at tilføje en Slags Taxt paa Kludenes Værdie, efter deres Fiinhed, naar de af Jndsamlerne ere sorterte og vaskede. Premienskningen indleveres til Oktober Maaneds Udgang 49. Endskjønt Selskabet allerede haver belønnet nogle Afhandlinger de danske Kjøbstæders Opkomst angaaende; saa haver det dog ikke fundet samme tilstrekkelige til ders nærværende slette Tilstand, samt for de beste HjelpemidFor den beste Afhandling om Aarsagen til de danske KjøbstæSpørsmaalets rette Besvaring, og derfor udsætter atter: ler, hvorved deres Opkomst kan befordres, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. J Materien selv maatte paa del og Skibsfart m.m., samt vises i Almindelighed, om og sees Kjøbstædernes Agerdyrkning, Fiskerier, Kunster, Han hvorvidt dette til deres behørige Opkomst henhører eller ikke. For at give Forfatterne desbedre Tid til at udarbeide denne vidtløftige Materie, vil Selskabet modtage Afhandlingerne slage ere gjorte om Kjøbstædernes Opkomst, saa bliver der dog herom indtil 1ste October 1786. 50. Naar alle muelige For neppe i det indvortes Væsentlige nogen rigtigere og høiere Næringer og Handelsgrene til visse Stæder efter disses sysiske en vel indrettet Stat at binde væsentlig fornødne store HovedTanke i dem alle, end den, som viser Nødvendigheden af, i Natur og Lejlighed, Beliggenhed, muelige Sammenhæng, m.v., for saaledes ved Hielp af dem at danne et ordentlige andet, som de ere alle for det Hele, og dette for dem. Mange Statslegeme, hvori hvert Lem bliver saa fornødent for det Exempler i Staterne gotgjøre noksom dette, ligesom Stæder maal, spørger Selskabet derfor videre: Hvilken Hoved Næ Modsatte. Foruden det under sidste Nummer gjorde Spørs nes maadelige Tilstand andensteds viser Mangelen af det ring passer sig i Særdeleshed for en eller anden Kjøbstæd i Dannemark fremfor hos adskillige andre, hvor den nu drives dens naturlige Beqvemhed og muelige Sammenhæng med skulde en eller anden Kjøbstæd snarest kunde ophielpes, naar Ved hvilken Hoved=Næring, eller om det var flere end een, toges i Betragtning? Hvorledes kan en saadan Næring nem Landet indenrigske Stæder og fremmede Lande derved nøje meest og lempeligst ledes til saadant et Sted, uden strax mer eller derfor at betage nogen Borger, som driver dem, sin Retkeligen at svække de Stæders Næringer, som bruger samme, lokale Bestemmelse, for ret at kunde komme i Veiret, og dertil, og hvilke ere de Næringer, som især behøver denne Stæderne med deres Borgerskab til en des vissere Flor, Velstand og Styrke ved Næringernes statsfuldkomneste Drift og næst beste den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Ved giver Selskabet sin tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For Anviisning til Stæderne? For den beste Afhandling herom Hoved-Næringer forstaaer Selskabet saadanne Næringer i Kunster, Fiskerier og Handel, som giør, at andre Binæringer, som kan fortjene ved dem, indtil Skrædere og Skoemagere, sætter sig ned paa et Sted, især mekaniske Kunstnere, som udfordrer for deres Materialier og arbeidede Vare let Transport, overflødige, rindende og gode Vande, endog Vandfald, let Jldebrændsel m.v.; som arbejder paa Spekulasion og i det Store, og afsætter deres Vare og saaledes; som derfor behøver stor Forlag, lang Tid til Arbeidets Udførelse, des vissere Søgning, og følgelig vil an legges med saa meget større Overlæg, som dem maae ønskes Bestandighed i Anlægget for at kunde efterlade en Rod af Kundskab i en til samme Næring vel opdragen Ungdom. For Ex. Silke=, Klæde=, Tøje, Bomulds=, Lærreds, Hampe Manufakturer af adskillige Sorter, Metal=, Papiir=Fabriker af forskjellig Slags, de vigtige Garverier, Læder= og Skind-Arbejder m.v. Sagen bliver derfor at angive Stadernes Natur og Leilighed til visse Næringer og disses Egenskaber, for saavit de vil betragtes til Anvendelse paa beleilige Steder med den Klogskab, som er fornøden, for at føje Naturen og Statshensigterne tilsammen paa den fuldkomneste Maade mueligt for Stat, Stæder og Stænder. At Forfatteren til en saadan Oplysning, endog om en eneste Kjøbstæd, kan samæske til Præmierne, følger af sig selv. Dersom Æskningerne tillige indeholder velgrundede Efterretninger om forrige Tids tabte Næringer med Aarsagen dertil, vil saadant komme i Betragtning ved Premiernes Tilkjendelse. Æskningerne indsendes inden Udgangen af October i Aaret 1786. 51. For den tydeligste og fuldstændigste Afhandling om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg, til Forbedring, for de allerede i de danske Stater anlagde, og Nytte for dem, som i Fremtiden have Leilighed og Evne til slige Fabrikers Anlæg, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. J Afhandlingen anføres: 1) De til Muur= og Tagsteen tjenlige Leeratters Kiendetegn og hele Behandlingsmaade. 2) Dadet er bekjendt, at Leeræltning med Hornqvæg eller Heste ikke allene er kostbar, men og utilstrekkelig, saa maae angives en dertil beqvem, lidet bekostelig og virksom Maskine, som kan drives af een eller to Heste, alt i Forhold af dens Arbeide træde eller paa anden Maade bearbeide Leret, saaledes at den bele Masse er heel igiennem got og lige æltet. 3. At saasom Brændingen i de almindelige Teglbrænder=Ovne skeer saa ulige, at endeel af de deri indsatte Steen er for meget og andre for lidet brændt, saa maae i Afhandlingen anvises, hvorledes en Teglbrænder=Ovn bør bygges, hvori mindre Jldebrand, end almindelig, medgaaer, og hvorledes de fleste Steen kan censdan brændes i Forhold til den hele indsatte Mængde. Forfatterne anmodes at gjøre Overslag over hele Jndretningens Bekostning, og at henvende deres Tanker paa en Ovnbygning, som kan rumme 60000 Muursteen, samt hvor meget mindre en Brænding Steen koster ved saadan nye Jndretning, end ved de sædvanlige. Afhandlingerne, i forrige Aaringer og indkaldte, indsendes inden October Maaneds Udgang. 52. For den sikkerste og mindst bekosteligste Maade, enten med eller uden Jld, at befrie Fiske= og Havdyrs=Olie fra sin skadelige Stank, giøre den klar og borttage dens mørke Farve, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Med Afhandlingen maae følge Prøver, saavel af den stinkende Tran, som af den forsødede, der deraf efter Anviisningen er frembragt. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden October 1785. 53. Da der er største Formodning, at Norge endnu skiuler i sit Skjød mangfoldige Bergarter og Mineralier, som med Fordeel kan anvendes til Landets Gavn; saa udsætter Selskabet fremdeles en Premie for enhver Opdagelse af nyttige Mineralier, Marmor=Arter, især de hvide, Kleber= eller Gryde=Steen, som ikke almindelig en bekjendt, Leer= og Jordarter til Farverie eller Potterie, Gal meje, Qvægsølv o. s. v. Prøver af Opdagelsen maae indsendes, tilligemed Stedet, hvor den er gjort, nøiagtig angives og beskrives, samt Opdagelsens Rigtighed bevises med Attester, som kan beediges om forlanges. Enhver saadan gjort Opdagelse maae bekjendtgjøres Selskabet paa ovenstaaende Maade inden October Maaneds Udgang, da det vil give Premie eller Belønning overeenstemmende med den deraf forhaabende Nytte, fra 10 Rdlr. eller dets anden Sølv=Medalje til 100 Rdlr. eller den første i Guld. 54. Selskabet. udsætter sin anden Guld-Medalje eller 50 Rdlr. for en Afhandling om Brønde Gravning, til Nytte ved Saltverker, hvori maae være Anviisning: 1) Til et beqvemt Jordboer for Grundens Undersøgning. 2) Hvorledes Brønden bør graves, naar Jordarten er frie for Qvik= eller Drivsand? Hvad Figur bør Brønden gives, af hvilke Materialier bør den bygges, hvor tyk, om den gjøres af Muur, alt i Forhold til sin Dybde, for med mindst Bekostning at imodstaae det største Tryk, 3) Hvorledes har man at forholde sig, om Jorden har Vandaarer, at man kan opnaae sit Maal, ved at komme saa dybt som behøves, og hvorledes bygges Brøndens Sider, at det vilde eller skadelige Vand ikke indtrænger og blander sig med Solen, 4) Hvilke ere Midlerne, hvorved man kan tvinge det vilde Vand, ikke at bringe Drivsand ind i Brønden, medens den bygges, og hvorledes tilbageholdes det, saavit mueligt, naar Salt Kilden tillades at opstige i Brønden. For det 5) maae Forfatterne nøie anføre og beskrive Omgangsmaaden med synkende Brønde, saavel naar de ere lukte i Bunden, som aabne, og ved dette sidste Slags beskrive omstændelig Skolpen til Jord=Udgravningen. Overalt maae i Afhandlingen være Tegninger af det omtalte. Æskningen maae, i Følge forrige Liste, indsendes inden 1ste October 1785. 55. Fornødenheden at kjende et Lands egne Mynter, Vægter og Maal, deres Forhold mod andre Landes, hvorpaa man handler, og disse Landes mod Fædrenelandets, til staaer alle og enhver. Jkke at have Underretning herom i Landets Sprog eller Moders Maal ved Haanden, til den Tilden behøves, sinker baade Ungdommens Opdragelse til Handelen, og hindrer mange Ældres Kyndighed heri endog uden for Handelstanden, i hvad Hjelp endog andre Sprog derom kan give Handlende, som haver Erfarenhed nok at betjensig af fremmede Kilder. (Fortsættelsen følger).J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 29de Julii sidstleden, saa lydende: O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Brøgger Laurs Møller af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, for Os allerunderdanigst haver andraget, at efterat han var kommen i Erfaring om, at der roullerede en Deel falske Vexel Obligationer og andre Gields=Beviser, som for det meste skulle være udstæde til Jøder, og lyde paa betydelige Summer, under hvilke hans Navn, som Cautidnist og Selvskyldret havde ladet bekiendtgiøre, at i Fald nogen havde Gields ner var skrevet, og han i den Anledning udi Adresse=ContoiBreve i Hænde, der enten lydede paa ham, eller hvor under clarerede han saadanne for falske, skal en Franskmand ved hans Navn som Cautionist og Selvskyldner stod anført, detion paa 1575 Rdlr., som til denne var transporteret af en Navn Antomne Ange have melt sig hos ham med en Obligai Helsingøer sig opholdende jøde, navnlig Gabriel David, have engageret sig med ham og under hvilken Obligation hvilken Person han aldrig skal have kiendt, langt mindre der undertrykt et Signette, som han ikke vedkiendte sig hans Navn, som Cautionist og Selvskyldner var anført og hvorover han ogsaa herom ved Politie=Kammeret her i Staden skal have ladet anstille et Forhør, under hvilket det til deels er bleven oplyst, at adskillige Personer deels ved sig selv. deels ved andre have ladet fabriqvere, eller tilveyebragt sig saadanne Forskrivninger, hvorunder hans Navn, enten som Hoved=Debitor eller som Cautionist er anført; men at nu befrygter, at, formedelst det ved Politie=Kammeret saaledes passerede, de Personer, som have tilveiebragt sig slige Beviser, ikke tør fremkomme med samme, men derimod lade dem henligge upaatalte, indtil han ved Døden er afgangen og da melde sig i hans Stervboe, for derefter at fordre Betaling; saa have Vi efter fornævnte Brøggers Møllers der. hos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og AdresseContoirets Efterretninger, 3de gange efter hinanden maae med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle og enhver, som maatte have i Hænde nogen Gields Beviis, der lyder paa ham enten som Hoved Debitor eller som Cautionist og Selvskyldner, saa vel som de der kunde formene sig, at have nogen Regnings Krav paa ham, dermed at melde sig inden fornævnte Tids Forløb hos ham i hans Gaard udi Farvegaden No. 18, for at erholde Betaling paa han maatte vedkiende sig at være skyldig; og skat saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residens Stad Kiøbenhavn, den 29de Julii 1785. Under Vort Signet (L. S.)