Berlingske Tidende, 1788-06-13
Slutningen af de i Classe=Lotteriets 3die Classe udkomne høie Gevinster: No. 2554, 50 Rdlr. udi Hr. Byefoged Krogs Coll. i Slangerup; No. 2813, 100 Rd. udi Hr. Borups Coll. her i Staden; No. 17390, 50 Rd. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibid.; No. 16011, 100 Rd. udi Hr. Boeghs Coll. i Weile; No. 15362, 100 Rd. udi Hr. Postcontrolleur Hansens Coll. i Kiel; No. 5704, 100 Rd. udi Hr. Borgemester Weiners Coll. i Bergen; No. No. 1249, 50 Rd. udi Hr. Windersleffs Coll. i Callund, borg; No. 14066, 50 Rd. udi Hr. Bogholder Waldsøes Coll. her i Staden; No. 1977, 50 Rd. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibidem; No. 9241, 100 Rd. udi Hr. Fürstes Coll. i Arendal; No. 3102, 50 Rd. udi Hr. Capit. Cabotts Coll. her i Staden; No. 16838, 200 Rd. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibid.; No. 14773, 100 Rd. udi Hr. Pawolosskis Coll. i Husum; No. 16761, 50 Rd. udi Hr. Secretair Clausens Coll. i Eckernførde; No. 15145. 100 Rd. udi Hr. Ehstedts Coll. i Slesvig; No. 16646, 50 Rd. udi Hr. Skyums Coll. i Skive; No. 6413, 50 Rd. udi Hr. Baxens Coll. i Sønderborg; No. 3398, 50 Rd. udi Hr. Wissings Coll. i Colding; No. 4492, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 19602, 100 Rd. udi Mad. Rasmussens Coll. i Svendborg; No. 15879, 50 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden; N. 13948, 50 Rd. udi Hr. Bogholder Waldsøes Coll. ibid.; No. 10973. 50 Rd. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibid.; No. 14714, 100 Rd. udi sammes Coll.; No. 15374, 50 Rd. udi Hr. Danchwardts Coll. i Segeberg; No. 6598, 50 Rd. udi Hr. Postmester Langs Coll. i Tondern; No. 14124 1200 Rd. udi Hr. Postmester Suhrs Coll. i Ribe, No. 1332, 150 Rd. udi Hr. Arraboes Coll. i Corsøer; No. 15454, 50 Rd. udi Hr. Barens Coll. i Sonderborg; Nr. 9542, 50 Rd. udi Hr. Borups Coll. her i Staden; No. 7521, 50 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. ibidem; No. 13523, 50 Rd. udi Hr. Jnspect. Baumgartens Coll. ibid.; No. 11504, 100 Rd. udi Hr. Fürstes Coll. i Arendal; No. 10715, 50 Rd. udi Hr. O. H. Baadhs Coll. her i Staden; No. 5086, 500 Rd. udi Hr. Postmester Grønns Coll. i Holstebroe; No. 2666, 50 Rd. udi Hr. O. H. Baadhs Coll. her i Staden; No. 6501, 500 Rd. udi Mad. Engelhardtes Coll. i Jtzehoe; No. 6815, 50 Rd. udi Hr. Møllers Coll. i Apenrade; No. 2521, 100 Rd. udi Hr. Postmester Femmers Coll. i Slagelse; No. 3196, 50 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 19393, 100 Rd. udi Hr. Mægler Lies Coll. i Christiania; No. 10774, 12 Rd. og Pr. for sidste Lod 50 Rd. udi Hr. O. H. Baadhs Coll. her i Staden; hvormed 3die Classes Trækning endtes. Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 46.) Enhver Forfatter indseer selv lettelig, at de allernøieste Beskrivninger over Manufakturvare kan ikke blive saa oplysende, som naar af de i saadan en Afhandling omtalte Vare, medfølger Prøver, hvorom Selskabet derfor anmoder, da det haver foresat sig at samle Prøver fra de beste udenlandske Manufakturer, hvoraf enhver enten Fabrikant eller Handlende kan øiensynligen om Forskjellen blive underrettet. Selskabet modtager og belønner Prøver fra enkelte udenlandske Fabriker med tilhørende Underretninger; thi det indseer, at det vil blive besværligt for nogen, at indsamle Prøver og Underretning fra alle. Prøverne maae være af fuld Brede, og af den Længde fornødent, for at kunne see Mønsteret. De Bekostninger, som maatte ved saadan Lejlighed forvoldes, vil Selskabet, naar de ere billige, desuden med Fornøielse gotgjøre. Underretningen indsendes inden October. Maaneds Udgang indeværende Aar. 55. Sukkerraffinaderierne kan med Rette regnes iblant de vigtigste af vore Fabriker. Men om alle Sukkerraffinaderier veed man, at fordi samme ikke endnu videnskabsmæssigen eller chymisk no behandles, bliver de raae Sukkere ikke saa fordeelagtigen brugte og anvendte, som under en fuldkomnere Behandling blev mueligt. Man har endog havt Exempel paa dem iblant os, som offentlig har paastaaet, at de har vidst meere om den rette Raffineringsmaade end almindelig i Raffinaderierne udøves; skjønt Omstændighederne ikke har tilladt dem at got gjøre saadant ved Forsøg i det store. Selskabet udsætter derfor sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den meest oplysende og paa Erfarenhed grundede Afhandling om de raae Sukkeres fordeelagtigste Anvendelse i vore Raffinaderier til merkelig større Fordeel efter disse Sukkeres forskjellige Godhed, end hidtil haver været bekjendt og brugeligt, følgelig: om den fuldkomneste Raffineringsmaade af Sukkere, om de meest passende Blandinger eller Tilfætninger af sinere Siroper, af Kapsel, raae Bastar=Sukkere m.v., saa at den meest muelige Mængde raffineret Sukkere i Sorter af det raae Sukker kan udbringes, og intet videre bliver tilovers at raffinere, men alting af det antagne Partie er ferdig raffineret Sukker og grov Sirup, hvorved ikke videre bliver for Raffinadeuren at gjøre, end at bestemme Prisen paa hver Sort af det raffinerede Sukker, som paa den grove Sirup derefter. Det maae med troværdige Attester gotgiøres, at den forbedrede Raffinerings Maade ikke ved et, men ved flere Forsøg er erfaret, og vil dens Fortrinlighed for den bekjendte brugelige procent viis mod denne beregnes og indsendes Beregning over, for derfra at slutte til Fordelen af den nye mod den anden. Skulde Forsøgene ikke kunne bevidnes, fordi de maaskee ere holdte med Flid hemmelige og Leilighed ikke gaves Vedkommende at gjentage dem, maae Selskabet gives Tid til selv, om mueligt, at lade Forsøg anstille, som det maaskee kunde finde for got i alle Fald, og altsaa her forud betinger sig. Afhandlingen indsendes inden Udgangen af October 1789. Dersom den Oplysning om og Forbedring af Raffinaderierne, som Selskabet. ved denne Leilighed ønsker, skulde være betydelig, vil det med Fornøielse forhøje Premien. 56. Da Klude=Samling heri Rigerne ikke skeer i nogen Orden, saa udsætter Selskabe, sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den fuldstændigste Afhandling, som giver Anviisning til, hvorledes den linnede Kludesamling til Nytte for Papiirmøllerne her i Rigerne hastigst med Varighed kunde indrettes. Forfatterne anmodes at tilføje en Slags Taxt paa Kludenes Værdie, efter deres Fiinhed, naar de af Jndsamlerne ere sorterede og vaske de. Premieæskningen indleveres til October Maaneds Udgang 1788. 57. Endskiønt Selskabet allerede har belønnet nogle Afhandlinger de danske Kjøbstæders Opkomst angaaende; saa haver det dog ikke fundet samme tilstrækkelige til Spørsmaalets rette Besvaring, og derfor udsætter atter: For den beste Afhandling om Aarsagen til de danske Kjøbstæders nærværende slette Tilstand, samt for de beste Hielpemidler, hvorved deres Opkomst kan befordres, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. J Materien selv maae paasees Kjøbstædernes Agerdyrkning, Fiskerier, Konster, Handel og Skibsfart m. m., samt vises i Almindelighed om, og hvorvidt, dette til deres behørige Opkomst henhører eller ikke. For denne Materie modtager Selskabet Afhandlinger indtil 1 October 1788. 58. Naar alle muelige Forslag ere gjorte om Kjøbstædernes Opkomst, saa bliver der dog neppe i det indvortes væsentlig nogen rigtigere og høiere Tanke i dem alle, end den, som viser Nødvendigheden af, i en vel indrettet Stat at binde væsentlig fornødne store Hovednæringer og Handelsgrene til visse Stæder efter deres physiske Natur og Lejlighed, Beliggenhed, muelige Sammenhæng m.v., for saaledes ved Hielp af dem at danne et ordentlig Statslegeme, hvori hvert Lem bliver saa fornødent for det andet, som de ere alle for det hele og dette for dem. Mange Exempler i Staterne gotgjøre noksom dette, ligesom Stædernes maadelige Tilstand andensteds viser Mangelen af det modsatte. Foruden det under sidste Nummer gjorte Spørsmaal, spørger Selskabet derfor videre: Hvilken Hovednæring passer sig i Særdeleshed for en eller anden Kjøbstæd i Dannemark fremfor hos adskillige andre, hvor den nu drives Ved hvilken Hovednæring, eller om det var flere end een, skulde en eller anden Kjøbstæd snarest kunde ophielpes, naar dens naturlige Beqvemhed og muelige Sammenhæng med Landet, indenrigske Steder og fremmede Lande derved nøje tages i Betragtning? Hvorledes kan en saadan Næring nærmest og lempeligst ledes til saadant et Sted uden strax merkeligen at svække de Stæders Næringer, som bruge samme, eller derfor at betage nogen Borger, som driver dem, sin Ret dertil, og hvilke ere de Næringer, som især behøver denne lokale Bestemmelse, for ret at kunne komme i Veiret, og Stæderne med deres Borgerskab til en des vissere Flor, Velstand og Styrke ved Næringernes statsfuldkomneste Drift og Anviisning til Stæderne. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)"At den Agende Post, som ellers ikkun hver 14de Dag "medtager Banko=Sedler, Pakker med videre til Jylland, skal, formedelst Viborg Omslags=Termin imellem den 13de og 24de Junii, de 3de Postdage efter hinanden, nemlig: den 7de, 14de og 21de Junii førstkommende, gaae her fra Kiøbenhavn til Jylland, og lige til Viborg, medtage Penge, Banko=Sedler, Pakker og Reisende; som og, at den Agende Post skal i samme Henseende afgaae "fra Aalborg og ligeledes over Viborg den 9de, 16de og 23de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General=Postamtet, den 17de Mai 1788. Da 11te Junii Termin nu snart er for Haanden, at Liv Renterne af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Liv=Rente=Societeter blive udbetalte, saa ville vedkommende Jnteressentere behage, deres forfaldne Liv=Renter, Onsdagen den 11te Junii førstkommende, fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen, og saaledes de efterfølgende Søgne Dage, Løverdagen allene undtagen, men i det længste inden Maanedens Udgang, at lade i General=Postamtet afhente, og de Fraværende deres Commissionairer med fornøden Fuldmagt forsyne. General=Postamtet, den 6te Junii 1788. Vexel=Coursen for i Dag er den samme som i Mandags Avisen.