JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
ilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 83. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 October 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Nyeste Portraitsamlingen paa Frederiksborg, (Af en Reisende optegnet i Octob. 1826.)Man havde, men meget adspredt, en Samling af Portraiter af de i Fædrenelandets Historie mærkeligste Personer, af hvilke kun de færreste vare ved gode Kobbere afbildede. En vigtig saadan Samling var den Hjelmstjernske, bestaaende af 159 Stykker, og optegnede i det trykte Katalog man har over de Hjelmstjernske Samlinger. Da denne Portraitsamling blev i Aaret 1812 skjænket Hs. M. Kongen, ytredes det Ønske, at paa et af de kongelige Slotte maatte vorde anlagt en dansk Portraitsamling, der vilde afgive et vigtigt hidtil savnet Hjelpemiddel i den danske Konsthistorie, og bestandig gjøre for Efterkommerne de Hædersmænd, hvi Minde Historien har bevaret." See Literat Tid. 1812 S. 92. Saadan Portraitsamling. blev derefter anlagt paa Frederiksborg Slot, og en egen Kommission skal have været nedsat for at ordne og beskrive den. Jeg fik denne Gang kun Leilighed til at gjennemgaae de Gemakker, i hvilke den nyere Tids historiske Personers Billeder ere optagne, og meddeler dig herved fordet første den Liste jeg fik nedskrevet. Jeg giver blot Personernes Navne, uden Anmærkninger, gelige Maleriegallerie paa Christiansborg, hverken blografiske om de afbildede Personer, eller artistiske om Stykkerne. Du seer Samlingen mangler saare meget i Fuldstændighed; men du vil med din Jnteresse for alt Fædrenelandske fryde dig ved at see de mange ypperlige Portraiter af mærkelige Mænd og Qvinder; Konger og fyrstelige Personer, de dem lovprisende Dig tere, dem beskyttende Helte, dem vejledende Statsmænd, dem oplysende Lærde, frimodige Talere, afbildende Konstnere; kort af alle Stænder og Karakterer. Den Liste du her faaer, indeholder omtrent 100 Portraiter, de fra ældre Tider ere nogle flere, og tildeels sjeldnere. Om dem maaskee en anden Gang. Endeel andre Portraiter af mærkelige Danske findes i det kon 1. Kong Frederik 4des Gemak, Kong Frederik 4de, tre Portraiter. Dronning Louise, to Portraiter. Pr. Christian. Kong Frederik 4des Gemalinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Grevinde V. J. C. wentlou, og v. Haxthausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Greverne af Danneskjold Laurvig Re Comtesse Anne Sophie Reventlau, siden Port. Prinds Wilhelm. Prinds Carl, to P. Prindsesse Sophie Hedevig, tog Geheimeraad v. Walter. af H. Hansen. Generalerne Just v. Scholten - v. Løvenørn Tordenskjold. Malet af Hansen. Kommandor Wilster. H. Hansen. Professorerne C. Worm - Hans Gram. Biskop Trellund, malet 1822 af Hansen. Christine Charlotte. Geheimeraad Moltke. L. Christian 6tes Gemak Kong Christian d. 6te. To Portraiter. Dronning Sophie Magdalene, to Portr., nemlig baade som Prindsesse og som Dronning. Frederik 4de. Fyrstinden af Ostfriesland. Greve Schulin, malet 1822 af H. Hansen. H. C. Bernstorf. J. L. v. Holstein, malet 1821 af samme. A. G. Moltke. Ligesaa 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Prindsesse Charlotte Amalie, Datter af K. Ludvig Holberg, malet 1822 af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Konferentsraad Rostgaard (malet 1822 af Alexander, Dominikanermunk. (malet 1821 af H. Hansen) - v. Wilster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Geheimeraad J. v. Rosenkrantz, Malet 1822. Otto Krabbe. Malet 1821 af H. Hansen. En Prinds af Hohenlohe. ries Broder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Geheimeraad v. Osten. Admiral Hoppe, malet 1823 af Hansen. Biskop Hans Egede, 1822 af samme. Hersleb, 1824 af samme. Hertug af Bevern, Dronning Juliane Ma 3. Frederik d. 8tes Gemak Konge. Dronning Louise, 2 Portr. Juliane Marie. to Gange. Hans Gemalinde - ligesaa som Barn. Kommandant Styrup. Hansen 1824. Baron Løvenskjold. af Hansen. Kommandant v. Hauch. Christian d. 7des Gemak: Sophie Magdalena, Kong Christian 7des Søster, som Dronning af Sverrig. Friderikke. Drackenberg, den Gamle. (Hvorfor han her, Det er jo blot den høje Alder, som gjorde ham mærkelig. Et got Portrait Arveprinds Frederik - Gemalinde Sophie Biskop. L. Harbo, ligesaa 1823. Greve Otto Thott. Malet af samme 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Professor J. Sch. Snedorf. Malet 1824 Erik Pontoppidan. Ligesaa 1823. Professor C. T. Bartholin. Malet af H. General v. Schmettau, malet 1821 af Hansen. Hertug Ernst Fr. Chr. til Hildburghausen, Kongen, 1 Portrait som Prinds, tre som af ham, malet af Joh. S. Wahl, er i det Kongl. Malerie-Gallerie. (No. 845.) Friderik Lütken, malet 1823 af Hansen. Hjelmstjerne, malet 1821 af samme. Luxdorf, ligesaa Pet. Frederik Suhm - 1824 af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Geheimeraad v. der Lybe. Kommandor v. der Natt. - Frue v. d. Natt. Joh. Fr. Struensee, malet af H. Hansen. Ove Høegh Guldberg. Malet 1822 af H. Hansen. Henrik Stampe. Ligesaa 1821. Poul Egede. Malet 1822 af samme. Johannes Evald - 1824. Herman Wessel - 1824. Klopstock. 1822. Henrik Gerner - 1823. Greve A. P. Bernstorph - v. Haxthausen, malet af H. Hansen 1821 J. Godske Moltke - 1821. Christian Bastholm - 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Kobberstikker Preisler - 1821. Johannes Wiedewelt - 1821. Christian Colbiørnsen - 1821. Tyge Rothe - 1823. S. Kong Frederikstes Gemak Deres Kongl. Majestæter Kongen og Dronningen. Hds. kgl. Høyhed Hertuginde Lovise, Augusta af Augustenborg. Dronning Caroline Mathilde. Du seer gjerne, at det synes at være Fremtiden, og altsaa den sanddrue Saga, forbeholdt, at bestemme Valget af de andre Portraiter, der her vorde optagne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Opfordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Af den danske udmærkede Kunstners Kratzenstein-Stubs Mesterværker, bevarer den Kongl. Maleriesamling et herligt Stykke: "Haleyone, seende ud over Havet", No. 888, og Hs. kongl. Høyhed Prinds Christian Frederik to ypperlige Stykker: "Amor og den hendaanede Psyche" - og "Ossian og Alpins Søn, Konstnerens sidste Arbeide. Man erindrer, at da Maleren var død i Aaret 1816, bleve de af ham udførte Malerier og Haandtegninger udstillede, og et beskrivende Katalog over samme af Hr. Kammerraad Bang udgivet. Han besørgede dem ogsaa stukne i Kobber, og udgivne i fire Hæfter, i alt 18 Blade. Dette Værk, som vi ei vide at være kommen i Bog= eller Kunsthandelen, anmoder en Kunstelsker, og den afdøde Kunstners Beundrer, Hr. Kammerraad Bang om at forsyne med Text og besørge til Hæder for Kunstneren, og til Nydelse for Konst elskere udgivet, saaledes at dets Erholdelse ej skal være vanskelig. Man tvivler ikke paa, at jo Mange deele dette Ønske med Indsenderen, og at Afsætningen vil, om ikke her, saa i Udlandet, blive saa tilstrækkelig, at der ved Udgaven intet kan være at tabe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Indenlandske Efterretninger. Hvad i dette Blad i den i No. 25 d. A. givne Underretning om det Kongelige Waisenhuus blev bemærket, om hvor høist vigtig en Sag, ved en Godgiørenheds Stiftelse af denne Natur, Offentlighed er, har et andet Tidsskrift (Nye Freia No. 33), ogsaa i disse Dage vækket Opmærksomheden paa. Vist nok er det ogsaa med mange flere Stiftelser hos os Tilfældet, at Offentlighed synes ikke yndet. Der findes i den hele Række af de forløbne første hundrede Aar fra Vaisenhusets Stiftelse 1827 kun lidet fra Stiftelsens Side bekjendtgjort, dens Tilstand vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Blandt Kjøbenhavns betydeligere Industrie Anlæg, og blandt dem, som afsætte dens største Mængde af dets Produkter til Udlandet hører Marschalls Fortepiano Fabrik, (Norges Gade 197), som efterhaanden har erholdt den Udvidelse, at der nu dagligen sysselsættes 33 til 34 Mennesker, imellem hvilke Arbeidet er saaledes fordeelt, at Enhver har sin bestemte Forretning, hvorved denne bliver saameget hurtigere udført. Her ere 10 forskjellige Snedker, et Dreier- og et mechanisk Værksted. Da det ved denne Fabrikation saa meget beroer paa at det Træe, som bruges til Fortepianoer, er saa tørt som mueligt, og da en varm Luftstrøm bedre udvirker dette end almindelig Opnvarme, saa har Hr. Marschal indrettet en Tørrestue, som ved en Ovn (der beskrives, i Handelstid. 1826 No. 84) varmes til 2530 Sr. R. I denne forfærdiges Sangbundene. Kasserne komme her til at udstaae deres Prøve, og alt det øvrige tilskaarne Material passerer herigjennem. For at blegge det til Tangenterne bestemte Elfenbeen saa fuldkomment mueligt, er det øverste af Taget i en Længde af 6 til 7 Alen paa begge Sider belagt med Glas, saa at Solen hele Dagen igjennem kan beskinne det opskaarne Elfenbeen, der ligger paa Brædder under Glasset. Varmen har her i Middagsstunden steget til 68 Sr. R. og Elfenbenet erholder her en overraskende Hvidhed. Det er en naturlig Følge af den Flid Hr. Marschal anvender paa at levere de af ham forfærdigede Fortepianoer saa fuldkomne mueligt, at disse ere meget søgte. Aarligen forfærdiges her 100 til 110 Stykker, af hvilke i det mindste ; forsendes deels til Provindserne, deels til Udlandet, til hvilket sidste Afsætningen er i Tiltagende. J Mai Maaned dette Aar modtog et russisk Linieskib, som, paa Tilbagereisen fra Middelhavet, laae her paa Rheden, et udmærket Fortepiano. Ved Fabriken er en egen Vogn indrettet hvorpaa Fortepianoerne kan kjøres ud paa Landet uden at lide noget. Den beskrives i Handelstid. d. A. No. 41; hvorfra og forestaaende er optaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Afvigte 18de Octbr. havde den ærværdige Olding, Hr. Frederik Christian Lassen, været geistlig Embedmand i 50 Aar, nemlig i 6 Aar Sognepræst for Ulddum og Lynnerup, Menigheder i Viborg Stift og i 44 Aar for Sæbye og Hallensløv Menigheder i Løve Herred. Hr. Amtsprovst Varthoe, alle Præsterne og de hæderligste Beboere i Omegnen bragte den høitagtede Jubellærer deres velmeente Lykønskning, og der blev til Dagens og Oldingens Ære holdet Gudstjeneste i Sæbye Kirke, hvor, i en talrig Forsamling af Menighedens Lemmer, Taler, passende til Festens Anledning, bleve holdte af Hr. Amtsprovsten og Hr. Pastor Schønheyder. a Ogsaa holdt den dybt bevægede Olding en kort, men hjertelig, Tale til begge sine kjære Meenigheder. Om Eftermiddagen indfandt sig i Præstegaarden nogle af Sæbye og HallensløvSognes Beboere, for paa egne og øvrige Sognimænds Vegne at bevidne deres gamle Præst deres oprigtigste Deeltagelse og deres inderligste Ønske: at kunne end i mange Aar beholde en saa agtværdig og elsket Lærer. Neppe kan vel nogen Jubellærer være mere værdig til sin Øvrigheds Kjærlighed og Yndest og til alle Retskafnes Agtelse og Venskab, end denne fordringsløse, i Stilhed utrættelige virksomme Olding, der med sin oplyste Forstand og sit ædle Hjerte føler saa dybt og varmt for Religion og Pligt og Dyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Formedelst Vaisenhusets 100-aarige Jubelfest den 11te Octbr. blev Biskoppen forhindret (Af Slag. Av.) fra at være tilstæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Jblandt nogle synderlige Ting, som findes udvendig paa Domkirken i Ribe er (efter Galthens Beskrivelse over bemeldte ældgamle Stad, et af Messing støbt Kattehoved, omringet med Muus, som findes paa den søndre Kirkeder. Om dette skal være et Sindbillede paa et eller andet, eller et Erindringstegn om nogen merkelig Tildragelse: det maa jeg, siger Galthen, lade staae afgjort, som noget, hvormed mange, endogsaa Lærde, forgjeves have brudt deres Hoveder. Jmidlertid vil jeg dog anføre den Fortælling, som derom haves, skjønt jeg ingenlunde udgiver den for Sandhed. Historien er denne: J Ribe skal fordum have været tvende Brødre, af hvilke den eene ved Søefart og Kjøbmandskab havde erhvervet sig store Rigdomme, den anden derimod levede hjemme i yderlig Fattigdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Den Fattige, hvis heele Formue bestod i en Kat, bad derfor sin rige Broder at tage samme med sig, saasnart han drog til Skibs, og sælge ham den saa godt som han kunde. Ulykkeligviis strandede den Søefarende, men til Lykke ved en Øe, der var haardt plaget med Muus. Da Beboerne fornam, at dette dem ubekiendte Dyr var et fortreffeligt Middel mod denne haarde Plage, kjøbte de ham Katten af for en utroelig Sum Penge. Ved sin Hjemkomst glædede han sin fattige Broder med denne uventede store Gevinst, der strax opvakte ham til at samle saa mange Katte tilsammen, som kunde faaes, hvilke han igjen gav sin Broder med paa Reisen. Handelen gik ogsaa denne Gang lykkelig for sig; saa at den Fattige nu blev en meget riig Mand. For denne store Velgierning vilde han nu udvise sin Taknemmelighed mod Gud, i hvilken Henseende han skal have ladet bygge en Omgang ved Kirken, samt til en Erindring om det Middel, hvorved Gud lod ham sin Rigdom tilfalde, ladet sætte et af Muus omringet Messing Kattehoved paa den Kirkedør, hvorfra Omgangen begyndte. Af den Aarsag er Døren stedse kaldet, og kaldes endnu Kattehoved Døren. Denne Historie eller Fabel findes paa Latin hos Terpaa, Pag. 363 omtrent saaledes, som den her paa Dansk er fortalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Blandede Efterretninger. Om den Norske almindelige EnkeKasses Status ved Udgangen af Aaret 1826 læser mand i Norske Rigstid. No. 81. 10 Rdl. Sp. s. Kassens Fond var.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
De aktuelle Pensioners Beløb Aar 1826 er under 182 nye Nummere indskudt. De derved sikrede Pensioners Beløb udgjøre en aarlig Sum af Afeventuelle Pensioner ere ved Dødsfald 21 Nummere udgaaede, til et Beløb af og af actuelle 43 Nummere, til Beløb III. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Om den danske almindelige Enkekasses Status videsmintet offentliggjort siden afdøde Tetens for et fierdedeel Aarhundrede siden i Aaret 1802 udgav et Skrift om samme; og siden noget lidet i Collegialtid. 1820. S. 830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Numismatikeren Becker er bekjendt af sine falske Myntstempler. Veteranen Sestini har bekjendtgjort en egen Advarsels-Tabel derom, og fra Catanco i Majland er ogsaa bebudet et Modskrift. Becker forlod sit Opholdsted Frankfurt ved Mayn, og begav sig til Wien, hvor han kom i Forlegenhed hos Politiet, formedelst de Myntstempler han førte med sig, og som bleve belagte med Arrest. Han fik dem tilbage, og kom i Sommeren 1826 atter til Frankfurt, men skal nu være i Berlin. Underrettede Personer paastaae, at han skal besidde henimod 600 gamle og 300 nye Myntstempler. Om han vil opfylde et Løfte han har givet, selv at bekjendtgjøre alle af ham forfærdigede uægte Mynter, og derved gjøre Ende paa alt Bedrag med dem, maae Tiden lære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
(Art. N. Bl. Sept. 17.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Den Sum af Mynt, som i det Tidspunkt da Amerikas Opdagelse skeete, har været i Omløb i Europa, har man ansat til 114 Mil Massen af ædle Metaller er i end større Forhold voxet, hvortil Europa selv kun har bidraget en forholdsmessigen liden Deel, der næppe Cour. ellevte Deel af den Masse af ædle Metaller, som siden Amerikas Opdagelse er fra bemelte Verdensdeel kommen til Europa, og som i det Sum af 5445 1/2 Millioner Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Efterat de spanske og portugisiske forrige amerikanske Provindser have løsrevet sig fra Moderlandene, har Bergværksdriften i samme meget aftaget, men end mere er Tilflydelsen til Europa fra hine Lande formindsket; og istedet for at den i Begyndelsen af dette Aarhundrede siden næppe været 10 til 12 Mill. P. bliver tilbage i Omløbet i Europa. Den langt deels i Handelen med Asien og Afrika.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Man har beregnet Summen af de ædle Metaller, som Europa har produceret og fra Amerika erholdt til 8531 Mill. Rthl. Cour. - Deraf for Udførsel 3500 Mill. – for Luxusvarer og liggende i Barrer 2112 1/2 Mill. – og Resten 2918 1/2 Mill. at være i Omløb som Mynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Statistik 308 o. s.) første Hurtigpræsse for Bogtrykkerier, som ved Dampmaskine er sat i Bevægelse. Han kom 1814 til London, forklarede nogle af de derværende anseeligste Bogtrykkere sin Jdee, men fandt dem kolde og ligegyldige, indtil han endeligen fik Bekjendtskab med Hr. Bensley den ældre; og efter Forsøg og Udfindelse af hvilke Forandringer der ved den almindelige Bogtrykkerpræsse maatte *) Gerbour de la legislation monetaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Sachseren Hr. König er Opfinderen af den (Nogle Optegnelser herom i v. Malchus's, større Deel gaaer bort deels i Luxus=Arbeider, Det er kun den mindre Deel der som Mynt var 43 1/2 Millioner Piastre aarlig, har Summen, Tidsrum fra 1492 til 1803 er beregnet til en Det totale Beløb udgjør kun en tiende eller kan ansættes høiere end 800 Millioner Rthl. Masse steget til det 16 eller 17foldige; men lioner Piastre *). Siden den Tid er sammes foretages, førend Dampmaskinens Anvendelse lod sig udføre, fik hos Hr. Walter, Forlæggeren "Times", to Hurtigpræsser bragte istand, og det første Nummer af bemeldte Tidsskrift aftrykt ved Dampkraft d. 28 Nov. 1814. Udførligere. Efterretning herom, og overhovedet om alt hvad der vedkommer Bogtrykkerkunsten, og hvorledes den efterhaanden er fremskredet til sin nu værende Standpunkt, faaes i det gode, nylig udkomne, Skrift: Handbuch der Buchdruckerkunst, Buchhandlung. ters meget mærkelige Mænd er Andrew Jaason, Generalmajor i Staternes Tjeneste, udmærket ved Bedrifter, og elsket af de sydlige Stater. Han havde ved sidste Præsidentvalg mange Stemmer; og man veed at han har stort Partie, der vil bringe ham paa nye i Betragtning; hvilket giver Skriftet: John Reids Lise af Andr. Jackson, som er udkommet i Philladelphia 1827, og hvoraf Udtog i Columbus Juli d. A. 25 o. f. desto mere Interesse. Noget af hans Ungdomshistorie optage vi, det viser hvorledes Omstændigheder og Farer dannede ham til den Kjække, men ogsaa at han fik Dannelse til Forretningsbanen. Hans Forældre vare Jrlændere, Hans Fader Andrew, yngste Søn i Familien, udvandrede 1765 til Charleston, og kjøbte i Staten Sydkarolina en Strækning Land 9 Mile Nordvest for Kanada i Warsaw Settlement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
J Aaret 1796 blev Jackson Medlem af et Convent til at forfatte et Udkast af en Constitution for Staten Tennessee, som i dette Aar blev optaget i Unionen, og 1797 blev han udvalgt til Senator for Tennessee ved de forenede Staters Kongres. Staden Tennessee udgjorde ved sin Optagelse i Unionen kun en Militair-Division; efter den over samme befalende General Corwais Død, blev Jackson i Mai 1814 kaldet til Generalmajor i Staten Tennessee's Tjeneste, og denne vigtige Post overgivet ham. havde i Aaret 1826 et Folketal af 430927 Mennesker. Dets Areal efter det Schmettouske Kaart er 233,88 Qvadratmile; altsaa i Gjennemsnit 1925 Menneskeer paa en Qvadratmiil. Af Landets Stæder havde følgende i bemelte Aar Rostok Schwerin Wismar Güstrow Flækken Doberg Warnemunde . . .(Efter Meckl. Schw. Staatskal. 1827.) Huse Folketal
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Storhertugdommet Mechlenburg-Schwerin Den franske Regjering har nyelig ladet bekjendtgjøre officielle Tabeller over Folkemængden, i Frankrig, hvoraf sees hvorledes den i de fem er tiltaget med 1,380, 137 Jndividuer. sidste Aar 1822, 1823, 1824, 1825, og 1826 mængde af 31,078,573. Mennesker. Efter den for 1826. Stæder. 1822. Paris 713966 Lyon 131258 Marseille 109483 For de vigtigste Stæder ere Resultaterne disse: Frankrig i sine 86 Departementer en Folke Efter Almanach Royal for 1825 havde Bordeaux, 96944 Rouen 86736 Strasburg 49680 (Udførlig Beretning i N. geogr. Eph. 1827. 22 B. 129 o. s.) 93549 altsaa aftaget, Kjempestaten Rusland, som tæller imod 60 Million Jndvaanere, og i hvis ene Ende Solen opgaaer i den Time den i den anden nedgaaer, tildrager sig enhver Verdensborgers Opmærksomhed. En sammentrængt Oversigt over denne Stats Historie og Geographie af en Mand, der selv er Lærer i disse Fag ved et Keiser Hamburg 2 M. Skrifters Anskaffelse mindre nødvendig. ligt Jnstitut, er derfor velkommen; Et saadant Skrift under Titel: Uebersicht der Geschichte, und Geographie des Russischen Keiserstaates von Dr. C. H. Hornschuch, Collegien Assessor und Ritter des St. Wladimirorden. Erlangen 1827. gr. 8. er udkommen, og giør større og kostbarere
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Kjøbenhavns Børs, den 16 October 1827. a vista 218. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Specier solgtes til Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 13 Rbmk. 1 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 157, 157 1/2 Rbd. Sal. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Nationalbank Obligationer. Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . . Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 104 1/2 105 i Banco Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 59 3/4,60 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargangen No. 84. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 October 1826. Alter. Dette blev saaledes iværksat. HøitideVor Frue Kirke i Kjøbenhavn. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Efterat Overbygningsdirektøren Etatsraad og Ridder C. F. Hansen havde lagt Plangtil en ny Bygning, hvorved han dog ikke var bunden til den ældre Form, men blot kunde benytte de staaende Rudera, forsaavidt og saaledes som de kunde passe ind i en nye forandret Bygnings form, blev 1811 begyndt med Arbeidet paa Opførelsen. Grundtegning og Planen haves i de tre Kobbere ved Skrivtet: "Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn før og efter Branden i Aaret 1807. Khavn 1818. 36 S. 8. med 3 Kobbere." Under Krigsaarene og de nærmest følgende maatte det gaae langsomt, men fra 1817 blev Arbeidet angrebet med større Kraft. De religiøse Høitideligheder, som Reformationens Jubelfest gav Anledning til, fremskyndede dette, thi det blev besluttet at formere disse Høitideligheder ved at Kongen vilde paa Jubelfæstens anden Fra Commissionen for Kirkens Gjenopbygning. Dag lægge Grundstenen til Metropolitankirkens i fornævnte Skrivt. Alter. Dette blev saaledes iværksat. Høitideligheden er beskreven, og de holdte Taler indførte dement,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-18
Førend Kirkens sidste Ødelæggelse saae man i Kirken to store Begravelsesmonumenter, det Gyldenlewske, og det over Cort Adler, ligeledes nogle mindre, blandt hvilke det Bartholinske, som var forfærdiget af Wiedewelt. Der vare en stor Mængde Marmormonumenter og Jnscriptioner over Rigsraader, og andre Adelige, over Biskopper, Professorer, og mange mærkelige Personer. Man læser disse Jnscriptioner, hos Jonge. Er aldeles intet bleven tilbage ved sidste Ødelæggelse under Kjøbenhavns BombarKirkens Orgelværk var det største i Dan Staden. mark. Et Sangværk. Blandt Kirkens Klokker var en som vejede 12000 Pund, den største i Fra Reformationen til 1783 havde i all 34 Mænd været Sognepræster ved denne Kirke, og derhos Stiftsprovster. De opregnes hos Jonge. Hr. Jac. Hviid var den sidste som her nævntes. Efter ham kom Hr. Poul Dankel Bast, død 1803. Efter ham Hr. Fred. Plum, nu Biskop i Fyen, til 1811. Nu Hr. Stiftsprovst, R. a.D. og D. M. Henr. Georg Clausen fra 1811. Kirken staaer under Universitetets Professorers Forsvar, og til dens Indtægtskilder høre Jordegods i Sjælland, især Bifverskov Kirketiende, saa og Lindemark og Taarnbye Kongetiender. Ogsaa Jordskyld i Kjøbenhavn.