JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Fra Bayonna meldes, at Santos Ladrons og Juanito have givet den største Deel af deres Tropper Orlov paa ubestemt Tid, dog med Forbeholdenhed, at de, i Tilfælde de dertil blive opfordrede, maae træde under Vaaben inden 24 Timers Forløb. Man vil vide, at disse Tropper endnu ikke havde opgivet, deres Anslag paa ved List at bemægtige sig Pampelonas Citadel.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Den 12te December begyndte Festerne til Hertugen af Angoulemes Ære. General Torrises er tilligemed en stor Deel flere Spanske Officerer ankommet til Marseille fra Cartagena.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Det Guebhardtske Laan finder, ihvormeget end Corteslaanenene siden Forandringen i Minesterium, met stige, dog ingen Kjøbere.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Rygtet gaaer, at det lette Cavallerie, som var bestemt til at vende tilbage til Spanien i Løbet af den ne Maaned, har faaet Contraordre.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Blandinger. Kongen af Frankrig har befalet, at ingen Embedsmand, i hvilkensomhelst Stilling, kan vente at fast Pension før efter 25 Aars Tjeneste.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Ved Nyyork blev nylig dræbt en af de almindelige stribede Slanger, i hvis Jndre fantes 98 levende Unger. De kunde alle krybe og vare 2 til 3 Tomme lange.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Romanskriveren Walter Scott er bleven Deputy Lieutnant (det samme som Amtmand hos os) Grevskabet Rorburgh.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
De nu af Damerne brugelige Pariser Silkelofker kunne faaes i Partieviis til Fabrikpriis med 10 P. C. Rabat hos M. S. Hertz i Hamborg. Aldrig har nok den afskyelige Slavehande, været drevet stærkere end nu. To Engelske Skibe have nylig opbragt en Fransk Brig som havde 340 Negere fra Guineakysten ombord. Ogsaa nogle Spanske Skibe som havde Mennesker til Ladning, var tagne. J de sidste 18 Maaneder skal der ikke have været mindre end 424 tildeels stærk bevæbnede Slave skibe, meest under Fransk Flag, paa Nordkysten af Bjafrabayen, og tildeels afgaaet med Ladniger fri 500 til 1000 Mennesker. Efter en moderat Bere, ning giør Antallet af de i bemeldte Tid derfra udførte Negerslaver over 100,000.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Nyeste Pariser-Moder. De fornemme elegante Damer have nu begyndt med at bære Silkestrømper af den samme Farve som Kjolen og Skone ere af, som f. Ex. la Valliere, aurikelfarvet et Sokrateskappe. I store Aftenselskaber eller i Theatre ere Turbaner endnu bestandigen de elegante Damer Hovedpynt; de ere for det meste halvt af Atlask, halv af Crep. Den smukkeste man endnu havde seet, var af hvidt Kashemir med en Kant af Zobelværk.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Modemagasinerne ere Pyntehattene af hvidt, sort mørkeblaat, aurikelfarvet eller kirsebærrødt Fløiel, Næsten paa dem alle er Skyggen besat med en Tor sade af Guld og den nedre Deel af Formen har en Guldbordt, som ved Siden bliver rosetagtig sammenbunden og hvis Ender falde ned paa Øret. Tre stor re hvide Fjædre danne Sørgepilen og have forneder en Knap af Guld eller Ædelstene. Hvide Hatte ere de allermoderneste. Sorte Spentser af Fløiel og glas seret Atlask, besatte med Snore, Blonder og Agraf fer, bruges endnu meget. Til stor Stads gjøres i den senere Tid etslags Blondekjoler, som have Facon af et Skjørt, hvis rige Bordyrer, udskaarne i Festons ved Baandsløifer forene sig bagtil med Underkjolen og Livet. Denne Vinter bliver det Mode at Dammernes Atlaskkaaber smykkes med en stor Fløielskrave eller Pellerine af den samme Couleur, besat med Fryndser. Kaabernes moderneste Couleurer ere: pil grønt, violet og sorte Fløiels forede med hvidt At Fra Lemvig meldes, at der den 9de d. M. for Trand er strandet et stort tremastet Skib, som stødte, paa den ydre Revle, og noget efter blev slaaet istykker. Lasten, som bestod af Pommerske Bielker (hvoraf nogle skal være 84 Fod) og endeel Planker, væltede ud. Efter Sigende skal 800 Bielker være blevne bjergede. Alle Folkene, vel omtrent 16 Mand, sank i Havet ved at datter og i de 2 s. - A... blev brudt og gik overbord; endnu ere ingen af de Døde komne til Land. Paa en Stump af Speilet, som er drevet i Land, stod Navnet "Spring, Den 10de d. M. strandede for Fialtring et Andet, efter Skjønnende 1300 Tdr. stort, og halvlastet med Caffe, Sukker og Vine, kommende fra England og bestemt til Kjøbenhavn, ført af Skipper Colding, som selv skal have ejet Skibet. Førend det strandede, kastede Stormen Skibet paa Siden, hvorved Skipperen, Styrmanden og 3 Matroser gik overbord: den 6te Mand, en Matros fra Bornholm, var, da Skibet kom og stødte, det eneste Menneske ombord, og som op paa Dagen, med megen Anstrængelse og Livsfare ved gjentagne Forsøg, blev bragt levende i Land. Skibet stod om Aftenen heelt, og man troede, hvis Veirliget vilde tillade det, uden Skade at kunne bjerge Ladningen. (Muligt det samme Skib som
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Børsenhalle omtaler. Kjøbenhavns Børs, den 19de December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spelask. De eleganteste Damer ville i Vinter bære fine Cashemirs Frakker. Man bær nu Ringe i la francatte, med Hertugen af Angoulemes billede, samt en Oversigt af det hele Spanske Fettog, Fortegnelse paa de holdte Fegtninger og de tappreste Officerer (som da altsammen maa være saare smaat?) (Fortsættes.) Paa 4de Maaned lever i Basse=Ambra Skoven, i det Brusselske, et Fruentimmer, af Hotel Dieus Søstre, som gjør Poenitense og vil leve og døe der. Hun er kun 32 Aar gammel, velskabt og taler godt for sig. Hun opholder sig i en Kulsvierhytte, som medlidende Mennesker har bygget hende, og al Overtalelse til at forlade hendes bedrøvelige Opholdsted, er forgiæves. Man siger Missionairer har paalagt hende Poenitentsen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Den 5te Decbr. om Aftenen Kl. 7, slog Lynilden, ned i Byen Buddenstedt ved Elm, og næste Dag Morgen laae 30 Bøndergaarde i Aske.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
De Studerendes Antal i Edttingen beløber sig nu til 1532. Blandt disse studere 268 Theologie, 85, Jura, 222 Medicin, 190 Philosophie og Philologie. 704 af dem ere Jndfødte, 828 Udlændinger.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
(Om Græker og Tyrker i Mandagsavisen.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Fædrelandet. Fra Lemvig meldes, at der den 9de d. M. for Trand er strandet et stort tremastet Skib, som stødte paa den ydre Revle, og noget efter blev slaaet istykker. Lasten, som bestod af Pommerske Bielker (hvoraf naal, skal være og saa, 2 endeel Planker væltede ud. Efter Sigende skal 800 Bielker være blevne bjergede. Alle Folkene, vel omtrent 14 Mand sank i Havet ved at klattre op i Masten, som strax blev brudt og gik overbord; endnu ere ingen af de Døde komne til Land. Paa en Stump af Speilet, som er drevet i Land, stod Navnet "Spring, Den 10de d. M. strandede for Fialtring et Andet, efter Skjønnende 1300 Tdr. stort, og halvlastet med Caffe, Sukker og Vine, kommende fra England og bestemt til Kjøbenhavn, ført af Skipper Colding, som selv skal have ejet Skibet. Førend det strandede, kastede Stormen Skibet paa Siden, hvorved SkipServinder. S. - Matroser Jis Juarhør, . den 6te Mand, en Matros fra Bornholm, var, da Al. . . Cade. - s. Dansk. Amhavda som en paa Dagen med maaan Anstrængelse aa Livsfare ved gjentagne Forsøg, blev bragt levende i Land. Skibet stod om Aftenen heelt, og man troede, hvis Veirliget vilde tillade det, uden Skade at kunne, Ladningen (Muligt det samme Skib sam
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Børsenhalle omtaler. Oversigt af det hele Spanske Fettog, Fortegnelse paa de holdte Fegtninger og de tappreste Officerer (som da altsammen maa være saare smaat?) (Fortsættes.) Paa 4de Maaned lever i Basse=Ambra Skoven, i det Brussels, et Fruentimmer af Hotel Dieus Søstra som diar Paani og P. . . paa har i Sner sler 5 Mar gammel vil Rahs og taler ondt, for sig. Hun opholder sig i en Kulsvierhytte, som madridand Mannasker har hvadet hende at al Overtalelse til at forlade hendes bedrøvelige Opholdsted, er forgiæves. Man siger Missionairer har paalag, hende Poenitentsen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
De Studerende Anet i Cattingen helahar sig nu til 1532. Blandt disse studere 268 Theologie, 85, Jura, 222 Medicin, 190 Philosophie og Philologie. 70 af dem ere Endfødte, 8de Udlændinaar (Om Græker og Tyrker i Mandagsavisen.) Frelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Fra Lemvig meldes, at der den 9de d. M. for Trand er strandet et stort tremastet Skib, som stødte,
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Bekjendtgjørelser. Atter er mit Moderhjerte paa det smerteligste saaret - Døden, den grusomme Død har reven bort fra mig, min eneste elskelige Søn, Ludvig Obel, Candidat i Theologien, i sin blomstrende UngdomsAlder, 28 Aar gammel. - En heftig Nervefeber endte hans Dage. Han, som var min Glæde, min Stolthed, min Ven og Støtte - er ej meer! - Venner, J, som kjendte og yndede denne blide, gode og retskafne Yngling, vide at skatte mit frygtelige Tab, der paa engang har omstyrtet mit Haab og min Lykke. - J skjænke en dybt nedbøjet Moder og Enke Eders Medlidenheds=Taarer! Frederikke sal. Obels, fød Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Trende af Dherr. unge Kjøbmænd her i Staden, have havt den særdeles Godhed, at tilsende Bombebøssen et Bidrag af ialt 20 Rbdlr., i Anledning af et Skibs lykkelige Hjemkomst. I det vi paa de trængende Søemænds Vegne, takke dem for deres Gavmildhed, ønske vi: at Giverne ret ofte maatte være saa heldige, at finde Anledning til saadan Godhed, og at flere Medborgere ville efterfølge en saa ædel Adfærd. Commissionen for Aalborg Bombebøsse, den 27 Decbr. 1823. Danseinformation.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Da jeg agter at begynde med mine Danseøvelsers anden Afdeling i Januar Maaned, saa anmoder jeg herved dem, som maatte ønske at deeltage deri, i det seneste at melde sig til den 6te Januar 1824. Aalborg, den 27de Decebr. 1823. Fried. Zangenberg, Danselærer.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Da ifølge Stiftamtets Resolution, de af Byens Jndvaanere, som agte at søge Torvet med Haugevexter, skal anvises hver sin bestemte Plads til Udsalgs-Sted, har jeg til dette Øjemed, berammet en Samling paa Byetingsstuen, Tirsdagen den 30te Dennes, om Morgenen Kl. 9, hvor Enhver af Byens Jndvaanere, som i Fremtiden vil som meldt søge Torvet, anmodes at møde, for at blive underrettet om det Fornødne. Aalborg, den 26de Decbr. 1823. Schn. litiemmester. Braae Mølle i Alstrup Sogn, Kjer Herred, Aalborg Amt, der har tiendefrit Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. og en Hollandsk Vindmølle med 2de Qværne, der har Mølkeskyld 1 Td., 4 Skpr. 3 Fdkr., hvilken Eiendom for sin fortrinlige Godhed noksom er bekjendt, og som kan henregnes blandt een af de bedste af lige Størrelse, ønsker Undertegnede, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge, og kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Maj førstkommende. Om Kjøbet ville de Lysthavende behage at at cordere med mig selv, der paaviser Eiendommen og om Samme giver nærmere fornøden Underretning. C. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
I Gaarden No. 460 kan til Paaske Fløttetid den Boepærfaaes tilleie som Undertegnede beboer, samt Stalderum og Kielder, hvis Samme ønskes, om Leyen accorderes med A. sal. Køhlers. I Gaarden No. 460 kan fra i Dag af erholdes tilleie: en stor Sal og et Sovekammer med Meubler, om forlanges, et stor Loft, samt Staldrum til Heste, om Leyen accorderes med A. sal. Køhlers.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Nytaars=Ønsker, for 1824, er tilkjøbs paa Stiftsbogtrykkeriet for 6 s. Arket. God Rum til 2 Mk. 8 s. pr. Potte, Caroline=Riis og tybske Pølser, faaes hos Marie sal. Jens Vintherspaa Klosterjordet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Gode Ansioser kan faaes hos C. W. Holst.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Proclama. Fredagen den 12te December sidstleden, inddrev paa Klitmøller nordre Strand, uden levende Menneskers Medfølge et Slupskib med Kiølen iveiret, og slæbende efter sig et Stykke af Masten, det ene Anker med Jernkjetting, samt en Deel sammensnoet Tougværk. Skibet synes at være af Nors eller Svensk Kravel: Bygning og er 22 Alen i Kjølen. Pa tvende ilandbjergede Stykker Planker, der efter alt hvad dekan skjønnes, har udgjort endeel af Skibets Agterspeil, stod malet med hvide Bogstaver paa sort GrundNaner Aagarn, Af Ladningen er bjerget 123 Tylter Fyrre=Planker mærket deels NB. deels OB, og 210 Stænger Jern deels flade deels firkantede Stænger og af forskjellig Størrelse. Paa Vraget fandtes desuden blandt flere sønderslidte Pjalter, en nye Skjorte paasyet med blaat Garn Bogstaverne 78.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Enhver som maatte formene at have nogen Ret i eller til ovennævnte Skib eller Ladning, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Anordningerne, sup poene præclusi et perpetui silentii, for mig som Amtmand over Thisted Amt, inden Aar og Dags Forløb, fra denne Bekjendtgjørelses Publication, at fremkomme med, og bevile deres Eiendomsret. Thisted Amthuus, den 16de December. 1823. Faye. Dette gielder tillige som Bekjendtgjørelse for, at de bjergede Planker og Jern, samt det opbrækkede Skibsvrag, bortsælges ved Auction paa Strandingstedet, Mandagen den 29de December, Formiddagen Kl. 9, hvor Auctionsconditionerne skal vorde bekjendtgjorte. Thisted, at supra. Lytshøft Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Creditorerne i afdøde Degne Enke Else Christensdatters og forhen afdøde Mand Søren Christensens Dødsboe, i Staun Bye, Farstrup Sogn, Sleth Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer i Stervboet. Ligeledes indkaldes de ovennævnte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at møde og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Løgstøer, den 4de Detebr. 1823. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Auctioner. Tirsdagen den 30te December, om Formiddagen Kl. 10, slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bortleielse, Byen tilhørende følgende Deele: 1) De Byen bevilgede Broepenge af Øster=, Vester= og Urbans=Porte, udi 2de paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Januar 1824 til 31te December 1825. 2) En Parcel i Østermarken, som har været bortleiet til Vognmand Jørgen Nysom og sidst til Bager Peder Holst, af Jndhold 4 Tdr. Land, fra Michaeli, 1823 at regne, udi 5 paa hinanden følgende Aar, til Michaeli 1828. og 3) Bliver endvidere opraabt til Licitation, alle Byens Porte, Broer, Torve og offentlige Pladsers Feining m. v., med de dertil brugende Redskaber, fra 1ste Januar 1824 indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Efter de paa Auctions= eller Licitationsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg, den 24de December 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Tirsdagen den 30te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Aalborg Byetingsstue, bortsolgt mod contant Betaling, efterfølgende Gjelds=Breve, tvende Stervboer tilhørende, nemlig: 1) Et consignabelt Bankfonds=Beviis paa 262 Rbd. Specier til 3 1/2 pC. Rente, af Dato 25de October 1820, med tilhørende Dublicat. 2) En af Mægler Tranmoes under 18de Februar 1820, for 60 Rbd. rede Sølv, udstædte Vexelobligation. 3) En af Kjøbmand Peder Jungersen under 3die December 1812, for 600 D. C. udstædt og til 150 Rbd. Sølv omskrevne Revers - og 4) En af Kjøbmand Jens Frederik Hviid, den 11te Juni 1813, for 1000 Rbd. Sølv udgivne Revers, stor til Rest 962 Rbd. 1 Mk. 8 s. Sølv. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføjende: at disse Effecter, ere fra i Dag af at faae til Eftersyn hos Auctisionsreqvirenten, Procurator og Hospitalsforstander Juul her i Byen. Aalborg, den 23de December 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-27
Det Huus i Moesberg Bye og Sogn, som hidtil har været beboet af Carl Ludvig Spær, med tilhørende gode Jordlod, hvorpaa kan holdes 1 a 2 Køer, og nogle Faar, bliver efter Vedkommendes Begiering, ifølge Forlig og udlæg, stillet til 3de offentlige Auctioner, saaledes: Den 14de Januar.) førstkommende, 29de Dito ) og - 13de Februar, Kl. 8 Formiddag. De to første Gange paa Tingstedet i Frederikshavn og den sidste Gang paa selve Stedet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 10de December 1823. Westenholz.
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
S. pragneisen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Hvis det ny Spanske Ministerium, hedder det i Pariserblade: er istand til at hielpe Fædrelandets brøstfældige Skib i sikker Havn, da indlægger det sig udødelig Fortjeneste af Nationen. Denne Sandhed er indlysende; men desværre gives der nok saamange Storme, saamange optaarnede Bølger at overvinde, saamange Skyer og Klipper at undgaae, at selv et Ministerium med en Salammons Viisdom vanskelig vilde kunde udrette Noget. Jfølge Efterretninger fra Paris, skal det virkelig være meget du lige Mænd, der nu ere ved Roeret. Til CasaJrujo har man en stor Tillid, fordi han er udgaaet fra Floridablancas Skole. Søeministeren Salazar er bekjendt fra sit udgivne Værk om den Spanske Marine; han har allerede længe været i Tjenesten og forener med Tallenter en utrættelig Arbejdsomhed. Det Sidste skal ogsaa være Tilfældet med Justitsministeren Heredin, og hvad Valget af General Santa Cruz til Krigsminister angaaer, da skal dette, at han i America har kæmpet mod Jnsurgenterne have bidraget særdeles til hans Udnævnelse. Den ny Finantsminister, Herr Ballesteros, har faaet den værdste Post, thi han skal gjøre det Umulige til Mulighed, og nu vil Tiden vise hvad han formaaer. Fra selve Spanien har sidste Post kun bragt os saare saa interessante Efterretninger. Haabet at faae Colonierne tilbage der nok ogsaa, foruden Realisation af Geistlighedens Godser, er det eneste Redningsmiddel, synes hos Regjeringen at være temmelig befæstet. Den Spanske Hoftidende ivrer forskrækkelig imod, at den Engelske Coureer skulde have udladt sig med, at det Spanske America allerede kunde ansees de facto som afhændig, og næsten ogsaa de lægge Mærke til Kongeriget Nedre=Peru fra Rimacs Strandbredde indtil Flodens Munding; den skulde gjennemgaae de yndige Dale i de uhyre Provindser Huoncavelica, Huamanga og Arequipa, og det vilde da erfares at Jndbyggerne bringe Spanierne deres skyldige Hylding, modtage befalinger, og henfly om Ret og Gunstbeviisninger til Hovedstaden, Cuzco, hvor Generall. D. Joseph de la Serna (Hs. Catolske Majestæts Vicekonge) siden 1821 har opslaaet - "Det er øiensynlig at Forfatte sin Residents. ren til denne Artikkel ikke er kommet til Underretning om, at de Kongelige Tropper have maattet forlade Lima, Arequipa, Arica, og som man vil vide: end- og hele Nedre=Peru.) Mina. (Fortsat. Ste No. 149.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Don Francisco Espoz y Mina er født 1784 en liden Landsbye i Navarra. Hans Fader var en simpel Landmand. Hans Fetter, Tavier Mina, der studerede 1808 i Logrono, havde forladt sine Studeringer, stillet sig i Spidsen for nogle Partiegængere og kaldet sin Onkel til sig. Faver blev tagen til Fange, og Espoz fik hans Plads, som Guerilla-Anfører. Saaledes begyndte hans Løbebane, hvori han siden blev saa berømt. Den til hans Omsorg betroede lille Trop fik en god Organisation og formerede sig saa hurtigen, at den snart udgjorde een af de skjønneste Devisioner af den Spanske Armee. Han holdt Veien fra Bayonna til Madrit besat, og intet Detaschement, ingen Transport turde lade sig see, uden at angribes af ham. Centrakjuntaen belønnede denne hans Tjeneste med en Colonels Rang. Af Regentskabet i Cadix blev han da udnævnt til Brigadeer, og Aaret 1813 til Marechal de Camp. Han blev tilsidst den Franske Armee saa besværlig, at man opbød store Midler, for at blive befriet for ham. Hans Tropper bleve ofte fuldkomment adspredte, og i Aaret 1812 overfaldt ham GeneralPannetier i Robres og tvang ham til at redde sig i bare Skjorte over Tagene, indtil han undkom. Siden blev han forraadet af sin Underbefalingsmand Tris, og derved blev han ved Sanguesa aldeles slaaet af den Keiserlige Garde, under Reille og Caffarelli. Men intet kunde forhindre ham, ge af sme Seire Terraniet at takke for, som var særdeles i fordeelagtigt for saadanne Foretagender, saa skyldes dog meget hans egne Opfindelser og Manøvres, hvilket selv berømte Hærførere maae tilstaae. Ved Ferdinands Tilbagekaldelse blev han kaldet til Madrit, og der vovede han at gjøre Forestillinger, til Fordeel for Cortes. Dette paadrog ham vist nok Forfølgelser, der foranledigede ham til at trække sig tilbage i hans Provinds. Her gjorde han et Anslag paa Pampelona, men som mislykkedes. Han flygtede til Frankrig, blev der, efter det Madritter=Ministeriums Begjering. arresteret; men paa Ludvig den 18des Anmodning igjen frigiven. Han fulgte med denne til Gent, og, skjøndt uden offentlig Characteer, var han med i Slaget ved Waterloo.
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Ved Jnsurrectionens Udbrud paa Øen Leon forlod han hen meligen Paris, indtrængte med adskillige Patrioter i Navarra og forsamlede der sine forrige Vaabenbrødre omkring sig. Efterat Constitutionen igjen var indført, blev han udnævnt til Generalaptain over Navarra og derpaa over Gallizien, men i Aaret 1821 igjen afsat og i Leon holdt i Uvirkkomhed. Efter den 7de Juli 1822 fik han Commanden over Cataloniens Armee, hvor han viste ligesaa megen Virksomhed og Duelighed, som i de tidligere Krige. Mina er yderst simpel i sig Væsen, beskeden i Lykken, og vandt til et arbejdsomt Liv Under hans Ophold i Paris skal han have bestræbt sig meget tor, at forøge sine Kundskaber. Man bebreider ham en vis Characteerhaardhed.
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Blandt de nyligen udstædte Forordninger, er og saa et Amnestideeret for alle Franske Deserteurer, dog med Undtagelse af disse, som i Spanien have fægtet mod deres Landsmænd. Hertugen af Bellung afgaaer som Gefandt til Wien. Man mener Keiseren vil gjøre Ophævelser angaaende Bellunatittelen, der aldrig er anerkjendt af denne Monark, uagtet Bellung er beliggende i de Østerrigske Stater. Bladens have endnu stedse tralvt med General Guilleminots Sindelang til Constantinopel. "Reiser han - eller reiser han ikke, hedder det endnu uafladelig. Hvad der forøvrigt i denne Tid beskjæftiger Alle og Enhver, ere Pariser-Festerne. til Hertugen af Angoulemes Ære. Som bekjendt have disse allerede den 12te December taget deres Begyndelse. Den 15de begyndte paa de Elyselske Marker Folkelegene, samt en rigelig Udeling af Viin og Levnetsmidler, under hvilken almindelig Gjesterering: der uafladelig af Pøbel og andre honette Damer og Herrer raabtes: Hurra for Kongen, Hertugen og alle Bourbonnerne! J Midten af de Elyselske Manker var opreist et Theater, hvorpaa man opførte en Pantomme: "Trocaderos Jndtagelse" fire Gange efter hinanden. Da Entreen naturligviis var frit, saa havde man ogsaa fuldt Huus. Desuden drog Sangere omkring og fornøiede Mængden med Sange der vare digtede til Festens Forskjønnelse. Om Aftenen vare følgende Palladser prægtig illuminerede: De Deputerede Kamres, det lovgivende Corpses, Æresligionens, Hotel Garde du Corps og Mynten. Man saae foran de Deputeredes Kammer et Transparent forestillende Hertugen i Øjeblikket, da han modtager Kongen af Spanien ved Dennes Landing i PuerloSanta Maria. Hallans Damer, (de bekjendte Fiskerkjerlinger) gav Staden prægtige Fester, og denne Dags glade Høitid endtes med et Fyrværkerie. (Fortsættes.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Hertuginden af Angouleme var paa sin Gemals Jndtogsdag iført en Kjole af grantrød Farve som har faaet Navnet Trocadero (og er blevet Pariser damernes Modefarve.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-29
Om Græker og Tyrker. J Marseille havde man Efterretninger og 2de Græske Hærmassers Fremrykken fra Snervpassene af Livadien mod Thessalien, for saaledes at gjøre en Diversion til Fordeel for den Opstand der er udbrudt paa Ostkysten af Thessalien. Jmidlertid hedder det at Grækerne skulde med et ikke ubetydelig Tab være tilbageslaaet. - Ved et Firman er det forbudet samtlige Musselmanske Tropper under Dødsstraf at forlade Hæren, paa den Tyrkiske Grund: at man maatte benytte de Utroendes slette Tilstand for ganske at faae dem ødelagt. Denne ukristelige Hen sig opnaaes nok ellers ikke saa let, og det kunde vel endog være ligesaa muligt at Porten kunde løftes af sine Hængsler. Grækerne have viist og vise den Dag i Dag er, at de forstaae tapper at stride for Frihed og Fædreland. - Hele Attika er atter i Hellenenernes Hænder.