Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-22
Det maa altid betragtes som rigtigt, at man, saavidOmstændighederne tillade det, søger at have naturlige Dækningsmidler. Man har saaledes slige Dækningsmidler, dersom f. Ex. Veien, hvor Fjenden trænger fremgaaer gjennem en By, en forresten utilgjængelig Mose, over en Bro eller et snævert Pas nede første Kun foran en saadan Snævring, eller saadan Adgang eller Tilgang, anbringes en Forramling (Barricade), der bestaaer i Vogne fyldte med Møg, hvoraf de 2 Hjul paa den ene Side ere aftagne, Harver med Tænderne opad omhugne Træer med Toppene udad o. desl. Mod Fjenden vindes herved en betydelig Forhindring, naar Skytterne ei allene sætte sig bagved Forramlingerne, men ogsaa lægge sig bagved muligt foran værende Haver, Gjærder, Grøfter o. s. v. saa at Jlden kommer til at krydse sig foran Forramlingerne. Paa den aabne Mark maae alle naturlige Gienstand, yde Hjælp til Forsvar, og derfor afbenyttes af de Bevæbnede. Hertil maa regnes Kirkegaardsmure, Skove Krat, hvorigjennem Veiene maaskee løbe, og hvorved Baghold maaskee med Nytte kunde anvendes. Hvor fjendtlige Ryttere maatte vise sig trindt om i en aaben Egn, der var uden naturlige Dækningsmidler, var det rigtigt at Mandskabet forud var øvet i at formere Kredse det vil sige: Midten bliver staaende og Fløiene gaa med Høire og Venstre om Sving bagud imod hinanden, da de Spydbevæbnede Side om Side strax fælde Leerne og Spydene ud til alle Sider. Skytterne blive da inde i Kredsen paa deres Pladse bagved første Geled, og aabne Jlden til alle Sider, tagende med Rolighed godt Sigte. Disse Kredse maae ikke bevæge sig, men modtage sin Fjende paa staaende Fod og med et raskt Hurra; Anføreren er da som Forsvarets Sjæl i Kredsens Midte. Det er under alle Bevægelser godt, at Fodslag vedligeholdes; men det er ingen væsentlig Nødvendighed; man gjør ligeledes indstændigt opmærksom paa, at den største Deel af det egentlige Militairs ofte indviklede Bevægelser aldeles holdes ude fra alle disse Væbningers Øvelser. Man anseer det saaledes for tidspildende for disse, om man vilde indøve flere af Geværgrebene, f. Ex. Geværpræsenteringen, Ladningsgrebene med Tempo, Gevær i Armen eller ved Foden o. s. v.; thi det maa ansees som Hovedsagen at Tiden vindes til det Allervigtigste, og at Folkene vænnes til Rolighed, til at høre og til Forsigtighed ved Brugen af Geværet maa anbefales, saa at aldrig Krudt lægges paa Panden eller Knaldhætdet maa ansees for vigtigt, ude Geværbevæbnede, en forsynede med Kuglepatroner, eller helst Rendekuglepatroner, og at hver Mand i det Mindste har 25 saadanne for sig. Uden Patroner bliver Ladningen baade usikker og for langsom. Sogneviis synes denne Bevæbning at burde deles i Compagner paa omtrent 100 Mand og for Herrederne ville 4 saadanne komme til at udgjøre en Bataillon Skytte=Antallet mindre end de Leebevæbnede, stilles Skytterne saaledes i 2det Geled, at de ligeligen ere deelte bag første Geled. Til Anfører for Sognebevæbningen vælges en agte dristig Mand af hvert Compagnies Midte, ligesom Skytterne burde have en lignende, helst en, der forhen havde Det er ligeledes naturligt, at nogle Underbefalingsmænd udvalgtes som Underofficerer. Formeredes Bevæbningen Herredsviis, maatte til Over anfører vistnok helst vælges eller foreslaaes en forhen tjent Officeer eller en anden almeenagtet Mand. Havde en slig Bataillon i sin Midte en Fane med Dannebroge, maatte dette ansees vigtigt for Sammenholdet. Naar Fjenden maatte antages at nærme sig, var det vigtigt, at man paa Larmpladsene havde ridende Bud der, om Forstærkning ansaaes for vigtig, kunde sendes til bagud liggende Sogne, for paa et maaskee vigtigt Punkt med samlet Kraft at afvise Fjenden. Det er paa en saadan simpel Maade man troer, at Jndøvelserne bør finde Sted, idet man forresten skulde gjøre opmærksom paa, at ligesom der umuligt kan giver Regler for alle særskilte Tilfælde, saaledes maa det ogsaa overlades vedkommende Anfører, at udvikle Øvelserne saa fleersidigen, som Tiden tillader det, kun at Simpelhed bliver Aanden i alle Øvelser. En ridende Trops Bevægelser berøres ikke her, da den forudsætter langt Mere og en Øvelse af forud dertil oplærte Officerer. April 1848.