Berlingske Tidende, 1804-11-05
Beskrivelse over Agerdyrknings Tilstand i Sielland og Møen, af Professor Begtrup, 1ste og 2det Bind, med Kobber og et Landkort over Sielland og Møen efter Amternes nye Jnd deling, de nyeste Forandringer og hver Egns Jordart, stukke af Angelo. Forfatteren, som i flere Aar har reist, efter Kongelig befaling, for at giøre sig bekiendt med de danske Provindsets Landoeconomie, giver her en fuldstændig Beskrivelse over Landvæsenets Tilstand, Sielland og Møen, dets Mangler og Fuldkommenheder, ledsaget med mange statistiske Efterretninger, interessante Anmærkninger og oekonomiske Bidrag af bekiendte Landmænd, Jordegodseiere, Præster m.v. Skriftets Bestemmelse er ei blot at give en Veiledning og Oplysning for den siellandske Jordbruger, men at gavne enhver Landmand, i det Forfatteren, foruden en historisk Underretning om de Særegne i vort Landvæsen, leverer saadanne Facta og Beregninger, at man kan giøre sig et Begreb om Provindsens physiske Kraft og Velstand, og fornemlig oplyser dets Jordbrug, med Vink til Forbedring, det sidste er især Hovedhensigten. Skrivtet er inddeelt i 34 Capitler, hvis Jndhold er: Stat. octonUdkast over Sielland og Møen. Landets Clima, Jordbund, amtviis: de virkende Aarsaa er til Agerdyrkningens Opkomst Landets Hovedgaarde, Fæstebønder, Arvefæstere, Selveiere, Huusmand med Jord, Kiøbstædernes Jorder, Geistligheden, Jorder, Forpagtning af Avling og Hollænderie, Udskiftning og Udflytning, Indhegninger, Folkeløn og Dagleie, Vaaningshuse og Udhusene, Agerdyrkningsredskaber, Jorden Forarbeidelse til Sæd, Agerjordens Inddeeling, Drivt og Sædefølge, Kornarternes og Bælgfrugternes Dyrkning og Jndhøstning, om Handelsplanter, Foderrøder, Engene, Frorrurter, Torvemoser, Søers Udgravning og Fiskedamme, Overdreve og Lyngjorder, Frugt- og Kiøkkenhaver, Landets Skore; om Huusdyrene: Hesten, Hornqvæger, Faaret og Søinet; skadeligt Utoi og Ukruds Ubrydning; særegne Jndustriegrene i Bondestanden; Tillæg: Tærskemaskiners Nytte, Conditioner til Huuslodders Afhændelse: Avlsbruget paa Sophienberg; Fattigvæsenet; Jægerspriis Gaard og Gods; Communitetets og Universitetets Godser og Tiender, FortegTrykp. hos A. & S. Soldin, paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgoden Nr. 236. nelse over Hovedgaardene. Den faaes for 16 Mk. 8 s. paa Jaandbog om Frugttræers Ovelskning af Hirschfeld, tre Dele: L. Almindelig Anviisning til Frugttræers Opelskning, nemlig: 1) om Træernes Natur i Almindelighed, 2 om Jordarterne, deres Blandinger og deres Kræfter; 3) om Luften og dens Forandringers Jndflydelse paa Træernes Vext, 11 Om Frugttræerne i Særdeleshed, nemlig: 1, Valnødde træet: 2) Castanietræet; 3) Hesselnødbusken; 4) Pæretræer 5) Æbletræet; 6 Qvædetræer, 7) Kirsebærtræet; 8) Blommetræet; 9) Abrikostræer, 10, Pferskentræet; 11) Kancell. kirsebærtræer; 12) Morbærtræer, 13) Mispeltræet; 14) Hybentornen; 15) Berberisbusken: 16) Hinbærbusken; 17. Ribsbusken, Soelbærbusken og Stikkelsbærbusken. Under ethvert Træe og enhver Busk forekommer der: 1) Efterretning om deres Fædreneland og Forplantning, 2) Beskrivelse over Vexten selv, 3) deres Arter og Afarter, 4) deres Nytte; 5) deres Opelskning. 111. Om Frøskoler og Træskoler, deres Anlægning og deres Behandling: a. Om Sædskoler og Træskolen overhovedet: 1) om deres Beliggenhed; 2) om Jordbunden i den; 3) om deres Indhegning. d. Om Froskolerne i Særdeleshed: 1) om Sædfroets Opelskning; 2) om den konstige Formerelse i Sædeskolen; 3) om Frøskolens Behandling. c. OmTræskolerne i Særdeleshed: 1) om de unge Stammers Forflytning til Træeskolerne; 2) om de forskiellige Maader Træerne ved Kunst kunne formeres paa, nemlig: a) ved Podning i Spalten, i Kurven og i Sadelen, med Tungen, i Barten, ved Sveisning; b) ved Copulering. - Denne nyttige og velskrevne Haugebog har Forfatteren, Professor Hirschfeld, som i sin Tid af det Kongelige Rentekammer, i Betragtning af hans theoretiske og praktiske Jndsigter i Haugedyrkningen, blev overdragen paa en stor Hede i det Holsteenske at anlægge en betydelig Frugttræplanteskole, som fuldkommen lykkedes og har forsynet denne Egn med mangfoldige Frugttræer, udgiven til Gavn for Dannemark og Norges Jndbyggere og da de deri foret mende Anviisninger ere grundede paa de Erfaringer denne tyn dige Mand har gjort i et indenlandsk Climat, saa feiler det ikke, at det er den tryggeste Veiledning for dem, der ville tillægge og opelske de Frugttræsorter, som lykkes i vore Lande. Den faaes heftet for 1 Rdlr. 8 s. hos S. Popp, Bogtrykker. paa Østergade No. 54. Udskrivt af Kiøbenhavns Forligelses=Commissions Protocol i I Sigen Ole Jansen, conten Andreas Hansen Schouv og Hustrue, Aar 1804 den 12te October. Jndklagte Hustrue Jnger Marie Schou mødte, paa egne og Mands Vegne, og erklærede, at dem intet er bekiendt om Klageren, eller hans Datter, som kunde være dem til Forkleinelse, paa deres Ære, gode Navn eller Rygte i nogen Maade, og at de Udeladelser, som med den i Klagen anmeldte Leilighed kan være brugte, ikke skal være Klagerens Datter til Æres Forkleignelse i nogen Henseende. Paa Klagerens Vegne mødte hans Hustrue og antog den gjorde Erklæring. Det indgangne Forliig blev af den Mødende med Hænders Underskrivt i Protocollen bekræftet. Marie Jansen. Jæger Marie Schou. Udskrivtens Rigtighed bekræftet. Sveistrup. Paa Nr. 1. af sal. Commerce=Raad Jacob Olsens Frue Su 4 sanne Christine Wenniches Seng i Wartou=Hospital, er ved Døden afgaaet Margrethe Larsdatter, hvem som af Familien dertil haver Jndlæggelses=Ret ville behaglig melde sig. Saabye, Capitain og Hospitals-Forstander. Jerved bekiendtgjöres: at Friderichs Hospitals Apotheqve 11 bliver ledig til förste April 1805. De, som have de dertil udfordrende Egenskaber, samt Duelighe og Lyst til at modtage dette Apotheqve, kunne melde sig inden December Maaned, Udgang d. A. ved Skrivelse til Directionen for Friderichs Hospital. Vilkaarene ved dette Apotheqves Bortleielse bliver de samme, som for den forrige Apotheqver, Afgivten undtagen som paa en passende Maade bliver forhöiet. Directionen for det Kongelige Friderichs Hospital. Urne. Leth. Guldbrand. Schjött. Wormskjold Callisen. Bang. Voltelen. Winslow. H. Baage, Bogholder ved Universitetet, Redacteur. Enke, Brudegave= og Godtgiørelse=Selskabet. Torsdagen den 8de November samles Directionen hos Undertegnede Bogholder i store Fiolstræde No. 191 Litr. A. 1st Sal. som Eftermiddagen Kl. 6 Slet for at antage Jnteressenter, hvor enhver der ikke er over 50 Aar kan indgaae i dette Selskab og forsikkre sin Kone efter sin Død en aarlig Pension af 100 til 200 Rdlr. aarlig imod et taaleligt Indskud og Qvartals Betaling, tillige nyder Manden ved Konens Død ligesaameget udbetalt i Godtgiørelse som han har forsikkret for sin Kone i Pension efter Selskabets Styrke, som kan erfares at Selskabets Love som bekommes for 6 s. Stykket. Directionen. Knudsen. Holst. Leth. Palle. Thomsen. Martens, Selskabets Bogholder og Casserer. Pensions=Selskab for aldrende Folk over 50 til 60 Aar. De som maatte ønske at indgaae i dette Selskab, hvis Hensigt gaae ud paa at see den aldrende Mand saavelsom Kone forsynet med en anseelig Pension af 150 Rdlr. aarligen til den Længstlevende, hvilke ene og tilfalder Børnene visse Aar efter Forældrenes Død, alt imod et taaleligt qvartaliter Betaling og Indskud, de som agter at indtræde i dette fordeelagtige Selskab, der allerede betydelig har tiltaget, vilde behage at lade sig tegne hos Bogholder Martens i store Fiolstræde No. 191 sitr. A. 1ste Sal hvor Directionen samles hver Maaned for at antage Jnteressenter, sammesteds bekommes Selskabets Love, for 6 s., af hvilke kan erfares at disse er forfattet med at muelig Hensyn til Fonds Anskaffelse og Forøgelse, som udenTvivl er den trofasteste og retteste Grundvold til et Selskabs Opkomst og Varighed i Tiden. Directionen. Fabritius. Jørgensen. Refdahl. Martens, Selskabets Bogholder og Casserer. I Paa 450 Tønder Land af Aunøe Hovedgaards-JordeD. i Kiing Sogn, bliver førstkommende 24de Mai 180. ved Sallerup Smede om Middagen Kl. 12 indbrændt 300 Stkr. Qvæghøveder paa Skifte=Græs til 15 October, mod 5 Rdlr. Betaling pr. Stykket som betales ved Indbrændingen. Liebhaberne til denne Græsning, for saavidt samme ikke allerede er bortleiet, ville behage at bestille hos Undertegnede inden November Maaneds Udgang. Og meldes saavel til de Her ger Slagteres Efterretning som Deres der indleier Qvæget, at Kreaturene til ingen andre Tider end 1ste August, 1ste Sep sember og 1ste October bliver sammendrevne hver Dags Formiddag Kl. 9, enhver som til andre Tider vil sælge sit Qvægsnaae opsøge det omkring i Marken. Tybierggaard pr. Ring sted, den 16de October 1804. M. U. Friis. paa 164 Tønder Land Aunøe Andeel af den saakaldte Barnemoese, bliver den 15de Julii 1805 i Ringkolle indbrændt 100 Hoveder til Efter=Græsning om Middagen Kl. 12, imod 1/4 Rdlr. pr. Hoved, som betales ved Indbrændingen, naar samme hos Undertegnede inden November Maaneds Udgang. førstkommende bestilles. Tybierggaard pr. Ringsted, den 16de October 1804. M. U. Friis. Ha Aunøe Hovedgaards Taxtes Andeel af Barnemosen, agtes bortleiet til Høeslet næste Sommer 1805 og følgende Aaringer, bliver Engen betids i dette Efteraar ved en Landmaaler inddeelt i 20 Lodder, hver Lod paa omtrent 8 Tønder geometrisk Land, afsat igjennem Moesen, at noget Godt og Sletrindtræffer i hver Deel, da alle Ender skal støde mod Hovedgrøvten. Engene skal være slaaet inden den 24de Junii, sluttelig indhøstet inden paafølgende 8de Julii. Liebhaberne til denne Engslet af Wordingborg Bye eller Omegnen kan paa disse Conditioner i et eller flere Aar faae hver af 3de 5 første Lodder som grændser mod Roesenfeldts Andeel af Børnemoesen for 2 Rdlr. pr. Tønde Land eller 16 Rdlr. Lodden, de 5 næste Lodder fra No. 5 til 10 for 13 Mark Tønde Land eller 17 Rdlr. 2 Mark Lodden, de 5 følgende fra No. 10 til 3 for 14 Mark Tønde Land eller 18 Rdlr. 4 Mk. Lodden, de sidste 5 fra Nr. 15 til 20 for 15 Mark Tønde Land eller 20 Rdlr. Lodden. Betalingen erlægges inden Høesletten begynder, og bestilles hos Undertegnede inden December Maaneds Udgang. førstkommende. Tybierggaard pr. Ringsted, den 16de October 1804. M. U. Frus.