Berlingske Tidende, 1827-11-19
Paris, den 9de November. Moniteuren giver følgende, fra den Franske Escadre i Archipelagus indløbne, Efterretninger af 22de October: "De commanderende Admiraler over Escadrerne fra de tre Magter, som have undertegnet Londoner Tractaten, vare den 18de d. komne sammen ved Zante, for at raadslaae om Midlerne, hvorved det i Tractaten angivne Øiemed, den factiske Vaabenstilstand imellem Tyrkerne og Grækerne, var at opnaae, og overlagde: At efter den provisoriske Vaabenstilstand, som Jbrahim Pascha i Conferencen med ham den 25de September havde indgaaet med de Engelske og Franske Admiraler, som tillige handlede i den Russiske Admirals Navn, havde denne Pascha allerede Dagen derpaa brudt sit Ord. At efter Flaadens Tilbagekomst til Navarin, og efter en anden Opfordring til Jbrahim fra Admiral Codrington, som han havde truffet ved Patra, havde denne Paschas Tropper ikke ophørt, at føre en endnu mere ødelæggende Krig, end før, hvorved de havde ombragt Mænd og Qvinder, opbrændt Vaaninger, oprykket Træer, Alt i det Øiemed, at faae Landet aldeles ødelagt At den - for at hæmme Gyseligheder, som overstige Alt, hvad endnu hidtil er skeet, anvendte - Overtalelse og Forsonlighed, samt Raadslagninger, som have været forelagte de Tyrkiske Høvdinger, og meddeelte Mehemed=Ali og hans Søn, ikkun ere blevne agtede som Legeværk, da denne dog med eet Ord havde kunne standse saadanne barbariske Handlinger i deres Løb. At befalingsmændene over de forbundne Escadrer ikkun beholdt Valget imellem tre Midler, for at opfylde deres resp. Hoffers Hensigter. 1) Den hele Vinter igjennem at fortsætte en vanskelig, kostbar og endog unyttig Blokade, idet en Storm kunde adsprede Escadrerne og aabne Jbrahim en let Vei til, at føre sin ødelæggende Hær til forskjellige Puncter af Morea og Øerne. 2) At forene de forbundne Escadrer i Navarin selv, og ved deres vedvarende Nærværelse at sikkre de Ottomanske Flaaders Uvirksomhed; hvilket Middel dog alene intet Afgjørende medbringer, da Porten er haardnakket i ikke at ville forandre sig System. 3) at tage Post med Escadrerne i Navarin, for at gjentage for Jbrahim de Forslage, som indeholdes i Tractatens Aand, og aabenbar ere til Fordeel for Porten selv. Efterat Admiralerne havde overlagt disse tre Midler, indsere de eensstemmig, at det tredie Middel, uden Blodsudgydelse og Fiendtlighed, alene ved Escadrernes blotte Nærværelse, vilde kunne frembringe en Beslutning i denne Aand. Jfølge dette blev Maaden, hvorpaa det tredie Middel skulde sættes i Fuldbyrdelse, fastsat, og strax anordnedes de fornødne Dispositioner af Admiral Codrington, da - efter Jnstruxernes Jndhold - den ældste af Admiralerne skulde tage Overcommanboen. Den 20de, om Morgenen, da Vinden var gunstig, bleve Forberedelses=Signalerne givne; Enhver indtog sin Post, det Engelske Admiralskib, Asia, i Spidsen, fulgt af Albion og GenogFregatten Sirene med Admiral Rignis Flag, Scipion, Triden- og Breslaw, derpaa det Russiske Admiralskib med tre Linieskibe og fire Fregatter. Tyrkerne havde dannet en Embossage=Linie rundt om i Baien, af Dannelse som en tredobbelt Hestesko, i det hele bestaaende af 3 Linieskibe, et raseret Skib, 16 Fregatter, 27 store Corvetter, og lige saa mange Brigger. Hovedmagten var samlet paa den høire Side fra Jndløbet, og bestod af 4 store Fregatter, 2 Linieskibe, en stor Fregat, et Linieskib, derpaa Fregatter af forskjellig Rang, som fuldendte Contouren, og i den anden Linie vare forstærkede af Corvetterne og Briggerne. Sex Brandere laae ved den yderste Ende af Hesteskoen, for at være i Stand til at kaste sig paa de forbundne Escadrer, dersom det skulde komme til en Træfning, hvorved disse naturligviis maatte være i Vinden.