Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-09-17
Kongehuset. Hs. Majestæt Kongen har tilskrevet Overpræsident Grev C. v. Blücher-Altona saaledes: "Med særdeles Velbehag have Vi bemærket den Lyst og ufortrødne Jver, hvormed Byen Altonas Borgervæbning under Vort Ophold der har forrettet Tjenesten hos Os- og Vor høitelskede Gemalinde, og bemyndige Vi Dig herved, at tilkjendegive saavel Cavallerie-Corpset som Jnfanteri=Corpset Vor Tilfredshed og Vor Tak Stænderforsamlingen i Roeskilde. Vi og tredivte Møde den 1 Septbr. (Forts.) Derefter foretoges Sagen, ang lettere Adgang til Bevillinger til at betjene sig af udensogns Præst til endelig Behandling. Forinden Forhandlingens Begyndelse var omdeelt Committeens noget modificerede Jndstilling, saavelsom de af Godseier Tutein og Kammerherre, Tillisch fremsatte Amendementer. Efter Debatterne bemærkede Præsidenten, at Afstemningen rettest vilde skee først over Committeens Jndstillinger, dernæst over de af Godseier Tutein fremsatte Amendements, og tilsidst over Kammerherre Tillisch's Forslag, saa at de foreløbige Afstemninger ikkun skete fordet Tilfælde, at en Petitions Jndgivelse bliver besluttet. Derpaa foretoges Afstemningen i følgende Orden: 1 a) At en allerunderdanigst Petition maa indgives angaaende større Frihed til ved nogle ministerielle Forretninger at henvende sig til hvilkensomhelst ved en vis Menighed beskikket Præst, Vedkommende ville og dertil kunne formaae, saaledes at det allernaadigst blev bestemt : at vedkommende Præster ikke bør negte deres Samtykke til, at et Barn af deres Sogn maa confirmeres i et andet Sogn, naar Forældre eller Værger ønske det; dog at ingen Præst maa til Confirmationsforberedelse antage noget Barn af et fremmed Sogn, som er forpligtet til at søge offentlig Skole, med mindre det ved den Halvaars-Examen, som gaaer forud for Antagelsen, er, paa den i Skoleanordningerne, for Kjøbstæderne § 32, og for Landet 8 25, befalede Maade, af vedkommende Skolecommission udskrevet af Skolen; ligesom vedkommende Præst, saafremt han finder det fornødent, er berettiget til at fordre, at ogsaa de Børn, der ere fritagne for Skolegang, forinden skulle i Skolecommissionens Overværelse underkastes en Prøve, om de ere i Besiddelse af de befalede Kundskaber. (Antaget med 52 St. mod 13.) b) Den følgende Passus: "Finder en Præst sig beføiet til at negte saadant Samtykke, og den Paagjeldende vedbliver sin Begjæring, da bør Præsten strax gjennem Provsten andrage Sagen for Biskoppen, som, hvis han finder, at Samtykke uden tilstrækkelig Grund er negtet, kan meddele den fornødne Tilladelse, men i modsat Fald indberetter Sagen til det Kongel. danske Cancellies Afgjørelse." antoges med 39 Ja mod 26 Nei. 2 Committeens anden Jndstilling blev i følgende Afsnit sat under Afstemning: a) at Bevillinger til at communicere i en fremmed Menighed herefter maae kunne erholdes hos Provsten i Districtet, naar Vedkommende henvende sig til ham desangaaende, mod en Kiendelse for de Personer, der kunne henregnes til den arbeidende Classe, af 2 Rbd., for Andre af 5 Rbd. - hvilke Kjendelser blive at anvende til et kirkeligt Øiemed - men af Trængende uden Betaling. Over det indkomne Beløb maatte ved Aarets Slutning Regnskab blive at aflægge af Provsten, gjennem Biskoppen til det Kongel. danske Cancellie. (Antaget med 50 St. mod 15.) b) At Bevillingen maatte gjelde forMand, Hustru og confirmerede Børn, saafremt disse ønske at benytte samme. (Antaget med 46 St. mod 19.) c) Men ikke for Tjenestetyende eller andre Personer i Huset. (Antager med 51 St. mod 11.) d) At disse Bevillinger skulde kun være gieldende for 3 Aar, da de derefter, ved Provstens Paategning paa Bevillingen, uden Erlæggelse af nogen Betaling, kunde fornyes; dog kun, naar de Paagieldende for Provsten, fremlægge Beriis for, at de virkelig have communiceret i anden Menighed. (Antaget med 41 Ja imod 24 Nei.) e) At Provsten, naar han dertil finder tilstrækkelig Anledning, maa kunne kalde den Paagieldende til personligt Møde hos sig, forved sin Mægling at forsøge at bringe ham fra det Forsæt, ihenseende til Communionen at afsondre sig fra sit Sogn. (Forkastet med 34 St. mod 31.) f) At Provsten i de særegne Tilfælde, hvor han paa Grund af den Paagieldendes utilbørlige Forhold maatte formene, at Bevillingen ikke bør tilstaaes, strax indberetter Sagen til Afgjørelse paa foranførte Maade af Biskoppen eller Cancelliet. (Antaget med 37 Ja imod 28 Nei.) 3. Committeens tredie Jndstilling: At der ved Afgjørelsen af Vidte de her omhandlede Begjæringer ikke bør tages Hensyn til Vedkommendes religiense Meninger, men at de kun bør afslaaes naar andre tilstrækkelige Grunde ere forhaanden." antoges med 43 Ja mod 22 Nei. Derpaa foretoges Afstemning over Godseier Tuteins Amendement: At Bevilling maatte kunne erholdes hos Amtmanden, mod en Kiendelse for hver enkelt Bevilling, af 2 Rbd. for de Personer, der kunne henregnes til den arbeidende Klasse, og af 5 Rbd. for meere Velhavende, men uden Kiendelse for Trængende, til ved en anden end den dertil efter Lovene berettigede Præst, a) at lade et Barn døbe, forkastet med 49 St. mod 16; b) at lade Jordpaakastelsen, ved en Begravelse udføre, forkastet med 13 St. mod 22; e) at lade en Brudevielse forrette, forkastet med 11 St. mod 21. Endelig blev, i Anledning af Kammerherre Tillisch's Forslag, sat under Afstemning, om Petition skulde indgives, hvilket antoges med 31 St. mod 31. Da Referenten, Biskop Mynster, med Hensyn til Udfaldet af Afstemningen over Litr. e af Committeens 2den Jndstilling, udbad sig fritagen for at affatte Forsamlingens Petition, paatog Committeens Medlem, Prof. Clausen sig dette Hverv. - Derpaa oplæste Godseier Tutein, det af ham indgivne Andragende fra Sukker=Raffinadeurerne i Kjøbenhavn om, at ingen Bestemmelse og Afgift af raffinerede Sukkere maa tages, for Sagen paany har været Stænderne forelagt. Ved Afstemningen blev det med 31 Ja mod 26 Nei besluttet, at en Committee skulde nedsættes; til dennes Medlemmer valgtes Grosserer Hansen, Capitain Herforth, og Etatsraad Hvidt, Præsidenten anmeldte sluttelig, at der var indkommet Committee=Betænkning i Sagen ang. Tidenders og Journalers Forsendelse med Posten. Fyrreogtyvende Møde den 2 Septbr. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender: Cancellieraad Hempel: Tre Erklæringer mod Forandringer i Statsforfatningen, underskrevne af 15 Sognefogder og andre Beboere i Munkeboe, Agedrup, Seden, Stubberup, Vibye, Dalbye, Mesinge, Drigstrup og Revninge Sogne, paa disse Sognes Vegne, Propriet. Fildebrandt: Petition fra 61 Gaardmænd i Svanninge Sogn, hvori de erklære sig imod Forandringer i Statsforfatningen. Det vedtoges, at disse Andragender skulde afgives til Committeen om Skattebevillings Petitionerne. Derefter foretoges Sagerne om Udkastet til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser om Beviset i criminelle Sager, og Udkastet til en Placat, der indeholder, hvorledes den i visse Tilfælde skal ansees, der findes i Besiddelse af stiaalne Koster, til endelig Behandling. Derpaa foretoges til foreløbig Behandling Sagen om et Forslag fra Brændevinsbrænder J. Sidenius om, at Skibsbyggerne maa tilstaaes en passende Godtgjørelse pr. Commercelæst af de Skibe, som bygges i Danmark. Referenten, Etatsraad Hvidt, oplæste den af Committeen (Voigt, Hvidt, H. P. Hansen) over dette Foredrag afgivne Betænkning. Dernæst blev Sagen ang, den af Kammerraad Drewsen indgivne Besværing fra nogle Gaard eiere i Hjortespring over de dem ved Kongelige Skjøder tilstaaede Rettigheder, der ere dem fratagne, foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Committee (Bang, Scavenius, Algreen-Ussing) oplæste Kammerherre Scavenius Committeens Betænkning. Endvidere foretoges Sagen ang. Etatsraad Johnssons Andragende om Jslands Skattevæsen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Committee (Finn Magnussen, Johns son, Tillisch) oplæste Etatsraad Finn Magnussen dennes Betænkning. Derefter blev Sagen ang. Justitsraad Salicaths Forslag om en Petition til at bevirke større Eenhed og Simplification i Henseende til de criminelle Sagers Behandling i Kjøbenhavn foretagen til foreløbig Behandling. SomReterent for den nedsatte Committee (Salicath, Bang, Steenfeldt) oplæste Professor Bang dennes Betænkning. Eet og fyrretyvende Møde den 3 Septbr. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragender: Forligelsescommissair Thomsen; Erklæring fra 269 Beboere af Greis, Sindberg, Uldum, Hvesel, Hedensted og Vindeløv Sogne i Veile Amt, hvori de tiltræde den af Pastor Grundtvig med Flere forfattede Petition mod Forandringer i Statsforfatningen. Gaardmand Hans Christensen: Andragende fra 32 Beboere af forskjellige Sogne i Fyen, hvori de erklære sig mod Forandringer i Statsforfatningen. Det vedtoges at disse tvende Andragender skulde afleveres til den angaaende Skattebevillingsret nedsatte Committee. Sagen ang. Udkastet til en Anordning om Landcommunevæsenet foretoges til endelig Behandling.