JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Et Aar sidsteen, Behuset paa St. Thomas. Ved Under- og Dr. eetien var den Førstnævnte dømt fra Livet; Høiesteret dømte ham til Fæstningsgeheide for LivstioDølgade blev frikiendt vid alle 3 Retter. Holsteretsadvoket Schæffet dag de Tiltaltes DefensoJ Landsoverretten i Viborg er Sognefoged J. Christiansen af Nørre-Bork sagsøgt af Kjøbmand Ringkiøbing til at betale denne 10. Ringkiøbing til at betale det Rbd. S., som han skulde have tilpligtet sig at la ne Cohn paa 5 Aar uden Renter) frifundet for Kbend M. A. Codus Tiltale i denne Sag, og Con tildømt at detale Processens Omkostninger for degge Retter, samt for Unødig Trætte en Mulct til Justitskassen paa to Rbd. S. - Ved Bølling Nørrenkaldets Reig var derichob, af Cancellieraad, Herredsfoged Hert, den 23de April d. A. dømt saaledes Jndstævnte Jens Christiansen af Nørre-Bork dor, imod lovformeligt Beviis om Tildegedeling efter 5 Aars Forløb, til M. Cohn udbetale 10 Rbd. S. samt nærværende Søgsmaals (Vid. Saml.) Omkostninger
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
En sjællandsk Præst har gjort opmærksom paa den Guriositet, at et Antal af Kicker, hvori det for kondes den gamle Christendom, danne et ganske regelmæssigt Koes, reist fra Holsteinborg ligge foran Slagelse, idet nemlig Holsteinborg. Vensløv Hyn sted, Gimlinge, Sordyemagle, Ottestrup og Sorterup liggeinolige Syd og Nord, Slotsbjergby og Brøde Agge i Vestnog Øst, og danne Korset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Den 8de De, om Eftermiddagen, afbrændte Styg- og Staldhuset paa Hovedparcellen af den samme Gaard i Træden, som for 3 Aar siden lag des i Aske, men siden blev flyttet ud paa Marken. Jisenkembris bekommen hid Uforsigtighed af Bør nen med all prælden i Kirke. Det, Hors. Ag.) Huus parattes et forebygGardeinget ginge Tid seet følgende Strandinger, Gaassin Fattune, Skipper Car var Mouer, af Gilistende, fra Prestøddig bestem en Antwespenradeurerer, indstrandede, atter til have faaet den Beslig Læder=Børn, den 9de Octo der, om Eftermiddag. Bugten for Baadstad Røe Sogn, Belætningen. Mand med Skipperen, er reddet; men da Fartøiet Arbeidede sig istykker paa Klippen, hvorpaa det stod, vilde formodentlig kun Lidet eller Jntet af Ladningen vorde bjærget. J Natten til 14de f. M. indstrandede ved Trilkaas, Ruthsker Sogn, Briggen "Lona." Skipper M. Wedstrelofte Dunder, destemt fra HullettiMemel Aallastet. Besætningen. 8 Mand med Skip deren og reddet. Samme Nat indstrandede og Sorthat, Rejers Fakkind, Stenen beydette af Kragere, Skipper Johannes Licken, fra Pontrieur bestemt til Lidau ballastet. Besætningen, 6 Mand med Skipperen, er redder His Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Kjøbenhavns Gavnseelse, den 4de Octbr. 1835. Hvede, Sjællandsk Rbd. - Mk. - s. A . Rbd. Mk. - s.; Dio. Holsterne 5 Rbd. - Mk. 5 s. i fra Provindserne. a 5 Rbd. 4 Mk. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s.; Bye(toradet) 3 Rbd. 4 Mkes. s.; Dito, (sortaden) Rbd. - Mk. s. A. Rbd. - Mk. - s.; Haver 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s.; Ærter 3 Rbd. 4 Mk. s. A. 4 Rbd. Mk. - s.; Ballier, Finde. 11 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. - Mk. - Ledigt Kirkesanger, og Skolelærers Embede, Skolelærer-Embedet i Sjørring og Mirkesanger Embedet, for Sjørring og Thorsted Menigheder i Lønnen er i dtil videre. Degnebørn 2 en halv Tønde Byg in natura, Høitidsoffer 40 Rbd. Sølv, Accidentser 36 Rbd. Sp. 180. 400 Pun. Pund Ost, Smaarente, sagen halv Ences A Brød, fornødent Jldebrændsel. Til Embeder ligger Skole jord 4 a 5 Tdr. Land geometrisk Magt af god Bouttet. Til Aalborg Cathedralskole svares garlig 3 Rbd. 3/4 Mark Sølv. Den tiltrædende Kirkesanger og Skolelærer bliver forpligtet til at underkaste sig de Bestemmelser, som ved en ny Skolepland for Pastorgtet nærmere fastsættes. Ansøgninger om dette Embede indgives til Biskoppen inden næste Maaneds Udgang, ledsagede med bekræftede Afskrifter af de om Ansøgendes Attester. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Klarerede ved Thisted Told, Jndk. Den 29de October, T. Nielsen af Wide fra Aalborg med Kornbrændeviin Udg. Den 30te, N. Madsen af Thisted til Aalborg med Ballast, J. Thomsen af Dito til Ditto med Stykgods, P. Jensen af og til Aalborg med Ballast, og T. Nielsen, af Nibe til Lempig med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Ved Tallotteriets a 56 18 Fæn, i Mions paakom 141, 1. ars og værksskrækshold, no En graae Stud er sidste Torsdag Eftermid- og fundet død i Fiordlandingen ved Thisted, Fjeren kan erholde nærmere Oplysning her paa udaf overmidda¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Politikammeret. Thisted, den 3dte October 1835. 6 prinds Chr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-31
Kakkelovne af forskjellig Art, ere til Sal eller til Udleie hos
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
Randers Avis No. 170 læses følgende Avertissement: 1, Sidstafvigte Løverdag lod Hr. Major v. Oppen=Schilden til Clausholm endeel Veder forauctionere i Randers. En Mængde Anflester strømmede til af næsten alle Klasser i Haab om, for en billig Betaling, og fordi der gaves Credit til 1ste Jan. (hvilken Omstændighed for den mindre Formuende var saare ind ydende, at tilforhandle sig nogle af disse Faarerfatterer Men Slagter Jacob Rathansen af Randers fremstod for Auctionen, og som det lod, var den største Liebhaver; thi han bød for Fode, og derved satte Bederne i en overdreven Priis, af hvilke han dog fik faa eller maaskee slet ingen, hvorimod den Synderlighed indsneg sig, at disse Dyr opraabtes paany, naar han var den Høistbydende. Mangehaande Rygter udspredte sig i denne Anledning, idet Nogle meente, at Hr. Rathensens Moster var beladt med den tærende Syge, og at Man derfor et var for at indlade sig med ham; Andre derimod antog, at Hr. Major v. Oppen-Schilden mulig havde, imod Vederlag, formaaet Nathansen til at opdrive Vederne til høieste Priis. Men Alt dette forblev kun ved Gisninger. Der mod har Slagter Rathansen selv i flere Vidners Overværelse, sidste Søndag Aften, udsagt, i Hr. Major v. Oppen Schiben har lovet ham 8 Specier for at hvbyde Pederne, hvorvet, indsenderet, betvivler Sandheden af dette Ra hansens Forebringende, saameget mere som en aa inhuman Fremfærd, ikke er tænkelig hos en saa oplyst og rettænkende Herre, som von Op den-Schilden, saa ønsker Man dog en offentlig Erklæring fra Høibemeldte desangaaende, paa det Publicum kan faae nøiagtig Oplysning om, hvorvidt Hr. Major v. Oppen-Schilden igjennem brasielst Slagter har villet see sine Bede opdrevne til en Priis, der skuffede enhver Liebhavers Forventning, eller det derimod er Hr. Slagter Nathansen selv, der har fundet Behag opdrige Prisen for stue Medborgere Men Handling, Jngen vil mangle Ord til anvarneat formode mas om Ugspilterisere."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
Ved Høiesteret er Fiborg Lands-Overretsdom over Arrestanten Lars Christensen, som for formeentligen begaaet Drab var dømt til Forbedringshuusarbeide i 2 Aar, kjendt ved Magt at stande. Arrestanken N. M. Spiellerup, de var tiltalt for uhjemlet Besiddelser af en paaMarken, stiaalen Hest og nogle Qvæghøveden er frikiendt for Actors videre Tiltalen (Saavved Under, som Overretten, var handømt i Fæstningsarbeide paa Livstid. H. Byense, paa Færøerne er dømt at bøde 20 Rbd. Søl til Fattigkassen, for ved Tilsidesættelse af pligskyldig Omhu for hans Tienestepige at ha foraarsaget hendes Død. Huusmand H. Jacobsen, tiltalt for at have staaet sin Fader og sin Hustru, dømt til 1 Aars Forbedringhuusarbeide, samt at have sin Arveret efter begge sine Forældre forbrudt. Arrestanten JO. Holtug, tiltalt for Medvideri i falske Barcosedlers Forfærdigelse og Udgivelse, dømt i 1 Aars Forbedringshuusarbeide. Arrestanter 8. C. Bernsteen, og N. M. Frydendahl, tiltalfor udøvede Fornærmelser imod Politiet, dømt til Forbedringshuusarbeide. Hil 18, Denne fin H. Av.) 2 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
Jyllands fire Stiftsphyster indbyde til Salskription for at oprette et hinatomisk Museum forfylland, der skulde bære i Afviis, given hvilke practiserende Læge sammesteds i Hovers hø tilbudt sig at være Conservator og beførste for Fundamental-Jndretning 4 og Bye Ap Oen den bekjendte Kjøbmand M. Chans tide gere Livsforhold læses i Kjøbenhavnsposten følggende i Det er noforisk, og kan godtgjøres af alt af dem som kjende M. A. Cohn, at han er en Mand uden egentlige Handelskundskaber, som neppe kal skrive sit Navn eller besidder de allersimpleste Skoblevidenskaber, men som under Krigen fra Jntet hævede sig til en formuende Mand. Med denne erhvervede Formue begyndte han omtrent 1814 at indlade sig i Handel med Landets Producter, og blev en Speculant, men handsede efter samme Regler som Spilleren, der troer at vide hvilke Rumme re der for besættes høit i Lotteriet, hvoraf Følgen blev, at hans Handel forstørrede sig med hans Credit og at begge forgerede saaledes, at Crediten standsede Handelen, indtil den første endelig blev realiseret ved Accord. Derefter fortsattes samme Handel paa samme Maade og bragte samme Refultat - en uhyre Giæld omtrent Aar 1830. Der vil være vanskeligt, mod den almindelige Mening at bevise, at denne Handel har været gavnlig for det Offentlige, og det bemærkes derhos, at denne ufornuftige Handel har bevirket, at de solide Handelsmænd, som før vare i Ringkjøbing, enten trak sig ud af Handelen mod deres Formue, eller nødsagedes til at nedlægge den efter at have tabt Alt hvad de ciede, og at Broderen Sammels Handel, der dreves paa samme Maade, havde til Følge en Fallit paa over 200,000 Rbd. rede Sv. At enkelte Mænd have havt Fordeel ved M. A. Cohns Handel, er af ingen Betydenhed, men at der den Tid opstode Prangere paa Landet i Skokkeviis, der efter en kort Tid igjen afgik, efter som oftest at være blevne vante til Lediggang, Drik, o. s. v., at Producterne under slige Prangeres Hænder forfalskedes paa alle Maader og derved tabte deres Værd, og Efterspørgsel i Udlandet, at daarlige og unødvendige Vare fra Udlandet indførtes i overdreven Mængde og afsattes tildeels ved Auctioner, dette formenes at have været til mere Skade. Skulde den i Bladet. Dagen, Pelunderrettede, eller, efter dennes Anviisning; Autoriteterne i Ringkjødingt, kunne modbevise det her Anførte og give Beviis for Rigtigheden af den Paastand, at Cohns Handel har været overordentlig gavnlig for Landet, da vilde det glæde os, men NB. vi fordre Beviser og spørge, om han har gavnet Crediteen, Fabrikvæsenet, bidraget til Producternes Forædling, &c. At han har drevet en stor Handel, kalde vi ingen Fortjeneste, særdeles naar denne Handel er ere ført ufornuftig og betroet Gods derved tilsat, og at han har udført Landets Producter i egne Skibe, er ikke mere end Kjøbmændene i Ringkjøbing have gjort længe for Mr. Cohns Tid og tildeels gjøre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
endnu. Vil man paastaae, at de høie Priser, han har givet for Landets Producter, absolut have gavnet, og at de Penge han af egne og Andres derved har tilsat, maa antages at være komne Producenterne af Landets Producter tilgade, da indvendes, at hans Priser kun periodisk og Lufthandel have været høie, og at derfor Priserne paa udenlandske Vare vare anførte høie i Forhold, hvorved den contante Handel flyttede fra Ringkiøbing, og at det let indsees, at den Kjøbmand, der indlader sig i en Handel han ikke forstaaer, og tedse har en betydelig Gjæld at forrente med høie Præsenter, snart kan komme i Decadence, uden at have gavnet Handelen eller hans Tab have tilflydt hans Hau Aar, Ardelskunder."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
run runstes ne rovelle a 12 SSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-02
Kakkelovne, af forskjellig Art ere til Sal eller til Udleie hos ved arSchønan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
No. 18. Ao. 1835. Kisten, i sine annem hans allerede afenstjeneste, 10 Conraa 16 Fisk og Avertissementstidende. Amtog, selse til offen an J. ran, 100 al IIII. ansler. saa den nordtimprite Tirthuer, at dagler, vel med vi trosernes 1 og Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdør, at skal Kasse mode, at
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
den om Onsdagen den 4de November, curalis S. curalis S. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund. og 10de, Singne afver TienePolitione Nyheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Spanien. Af de senere Beretninger fra Madrid af 17de Octbr., seer man endnu ikke noget Tilforladeligt for det mendizabalske Ministerium skyldning med de andalusiske Fun teer, madrider Garette siger, at Central-Jun teen af Andgiar endnu ikke har underkastet sig Ministeriet; i det Hele taget, spies de syd spanske Provindser endnu ikke at vise nogen Tiltroe til Cabinettet, og Hr. Mendizabals LøfJmidlertid arbeider denne Minister med megen Kraft han har saaledes havt de meest ter. anseete Medlemmer af den spanske Granden og den øvrige høie Adel forsamlet, og har opfordret den til at bringe betydelige Pengeoffe re, og da de svarede at de feilede contante Penge, tilhod Hr. Mendizabal at laane dem 100 Milloner, enter mod Hypothek i deres Godser; de antage dette Forslag, og 100 Millioner, staae derfor med det Første, til Regjeringens Disposition. Hr. Mendizahal, skal i denne Henseende, allerede have truffet Aftale, med en Deel engelske Bankører. Ogsaa Handelstanden tilbyde store Offere, for at stille et Corps paa 3 a 4000 Md. i Marken. J Omegnen af Hovedstaden blive ufortøvet 30,000 Mr. formerede. General Zarco de Valle er beordret til at paatage sig sammes Organisation. Efterretningerne fra den spanske GrændTiene see ere af ingen Betydenhed. Franske Blade, omtale en Sammenkomst mellem den christiniske General Cordova og Chefen for de carlistiske Tropper Conja, men man kjender ikke Refultatet deraf. Carlisterne, skulle den 11te med 18 Batailloner have foretaget en Bevægelse mod Vittoria, men det skal kun have været forat skaffe Levnetsmidler tilveie. Overalt samles der patriotiske Bidrag til en almindelig Bevæbning, blandt Contribuenterne findes Jnfanten, Francisco med 500,000 Realer, men Cataloniens Stilling har ogsaa saaledes forværret sig, at der behøves øieblikkelig Hjelpsfranske Blade lade Prætendenten igien rykke frem lover, Ebrofloden, og sige at han derfor trækker 22,000 Md. sammen ved Estella. Bladet, Temps meddeler en Note, som den engelske Minister i Paris Lord Granville, har overleveret til det franske Cabinet, og hvori denne klager over, at medens dem engelsk Regiering søger at bevirke en Udsoning mellem Pumperne, og det mendizabalske Endenevil medvisker den franske Gesandt i Madrid, Rige Dyndrupvel-Tractaten ikke til samme Beneed, men meget mere synes ugjerne af betragte en saadan Udalsoning, og skjøndt Frankerig ikke ligefrem understyter ter Don Carlos, tillader det dog at Vaaben og Munition, tvertimod Tractatens Stipulationer, pasde sere ind til ham over Grændsen. (N. 31.) paa 30 sig og sattes af Aarsada ere panede hos Bandinger hos Den sidste Eftergininger fra Chillage endnulle over bestandige Forskjælp; Jndvaanerne i StedessiContration, oppe man, næsten daglig sporede i Stød af Mordskiælve have, maattet forlade Stadens deelsandivnugvis vil blive opbygget paadet Andet Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Et til Rørvoknankommen Skib blev saaledes Havnen, Tolebugna paa 12 Favnes Dødde, vius, selig udstetala, stærk, som om det stødte paa Grund Adsmides for øvrigt at tage Skade. J Mexico Vande Bisepræsidenten Barragon indleveret sin De son, hvilket dog ikke var bleven modtaget, og St. Annas tilsigtede Udnævnelse som Xeve suspremondlet Dictator for Republikken paa 7 Aa ver ved Congressens Modstand tilintetgjort. - Fra Esquarmaskes, at den 7de Septbr. var Rebell. tensoved General Par bleven ganske undertrykt og Relighedemstain oprettet. Jnsurgenterne vare fordrevne fra Pusto Cabello; General Marino har de indtil 20de August opholdt sig i Cumana, men hovde udplyndret Staden og derpaa greben til Flugten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Efterretninger fra det gode Haabs Forbjerg melde under 1ste August, at nye Tvistigheder vare igjeudbrudte med Kafferne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Paa Øen Samos ere Jndbyggerne igjen blevne ved af det størkiske Aag og forbittrede især paa de chetiske Gouvernene have de paa Nye gjøre OpRand mod Porten. Gouverneuren er dleven tvungen ist unge Flugten, og at indslutte sig at Fore Folket havde dannet en General-Forsamling, og der forket den Beslutning, at seende en Commission til London, for det lydelig at protestere modet spikiske Gouvernement, hvis det med Magt vilAndentaste sig Den Man ville erindre sig at Jnddaanerne paa Øen Sammes, efter at de under detafdængighedskrigen havde forhindret Tyrkerne fra at trænge ind, kun med den største Uvillie i afvig te Aar har Magternes Befaling igien maatte unFerkaste sig, ja det maatte endog en betydelig Flade, for at tvinge de dertil, J Hamburg noteredes Bog den 39de Octobe, til 10 a 43 Rdr., og dansk Haves til 25, a 3 Rd. Rene Zell Jn Cour. pr. Læst. Fran
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Indenlandsk. Provindsialstænderne i Kogetid. samt Den 19de October holde Provindsialstænderne atte et Møde, og den kongel. Commissarius fremlagte et Udkast til en Forordning angaaende Criminal væsenet paa Jsland. En Committee af: Medlemmer nedsattes til at prøve dette Forslag, gemlig Stiftamtmand Krieger, Justitsraad Sali cat. Professor F. Magnussen, Grosserer Knudson og Amtmand Tillisch. Derefter foredrog Lieutenant Rasch Forsamlingen et Forslag om en Forandring 1 Fdk. om Markfred af 9de Juli 1817. i Udsælgelse de det bestemte Optagelat prøve dens Forslag udborg fastenge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Den fra sit Embede suspenderede og hæftede Hof denden No. 6) casserers Kassemangel beløber sig, som man nu lig i circa 28,000 Rbd. af Holkassen og c. 23,000 erfarer, tillet Beløb af over 60000 Rbd., nem Rbd. af den til Christiansborg Slotsbygning aarligen bestemte Sum, der passerer Hofkassen, for derfra at udbetales Commissionen for Slotsbygningen. - Hof-Jnspecteuren, Overkrigscommissair Schønberg, der som bekjendt tillige et Hof Revisor samt Burenu og Expeditions Chef ved Overhofmarschallatet, har midlertidigen ogsaa overtaget Hof(Kbhvnspst)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
To Borgere i Nakskov have udførlig bekjendt Kasseret Forretningerne. gjort en for Tiden ved Nakskovs Byting verserende Sag imellem nogle af Byens Borgere og Provitair Pir pas Fredsdom, om en af Sidstnævnte anlagt Vase, hvorved en Gjennemfart, der fra Arlids Tid havde været bøden for Barden var bleven tilsværket, saa at Boens fiskeriderende Borger maatte nødes til at giøre en halv Miite Ombedenne bag ved Vasen. Da Magistratens Syg med deres Baade, naar de vilde stange Aal i Van paa Borgernes herom indgivne Besværing udedie den ene Maaned efter den anden, uagtet at de ligerede Borgere uforbeholden havde erklæret, af Lund ligesaa lidet som nogen anden Eier af Steens nogensinde havde faaet Ret til at anlægge en Bei din Farvand, saa besluttede Borgerne selv igjen at skaffe sig Vei til de afspærede Vande, ved at grave en Aabning gjennem Vasen, hvilket de ogsaa iværksatte, Naturligviis opstod hedder en Rets lag hvori begge Porter gjensidigen beskyldte hinanden, for Vold; men det Mærkeligste ved det Hele et, at det kgl. G. Triot, og En Collegum har indblandet sig i Sagen, uagtet den var anhængig gjort ved Domstolen "Nogen Tid beseet at Bør gerne havde aabnet sig Ves gjennen, Vasen ankom nemlig Havne og Fye Jnspecteur Copiskethode, in parenthest sagt, saare FameforholdelLund til Nakskov, tog Vasen i Øiesyn, og fra Collegiet indløb kort derpaa Orde tils Havnekommissionen, at den gjorte Aabning skulde tilstoppes, som skabelig for Havnen, og Regres for Omkostningerne søges hos de Folk, der havdesgjørt den: ligesom der ogsaa længere den ses Collegiet indløb Skrivelse til Havnecommissionen kom, at det on saae det rigtigt, at Commissioner afkjøbte Land den for Havnen saa vigtige Dæmning." Havn kommissionen, der ikke kunde udføre disse Ordre, uden at maatte handle imod sin Overbevisning. har imidlertid ved underdanigst Forestilling giøre Collegiet opmærksom paa Vasens sande Beskaffenhed, samt hvor aldeles uvigemle den er og maa blive for Havnen; ligesom ogsaa Nakskovs Borgere nu have henvende sig ift Hs. Majestæt Kongen med en allerunderdanigst Bon om, at den hele Sag maa paa det nøieste blive undersøgt, og Udførelsen af S. Toldkammerets Ordre suspenderet indtil Sagens endelige Afgjørelse ved Dom (Ad. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
Natten imellem 29de og 30te Detøber har et dristigt Tyveri fundet Sted i Odense hos en uden for Vesterport boende Bager. Sandsynligviis er det begaaet af en med Huset meget nøie bekjendt Tyv, da han, uagtet baade Vægteren og Eieren vare advarede om, at et Menneske paa en mistænkelig Maade havde sneget lig om Huset. dog havde kunnet finde Leilighed; til at slippe ind i et de Værelse til Gaden paa den Tid, da Folkene i Huset vare i Arbeide og endskjøndt Eieren selv et Par Gange, om Racten havde været inde i Værelser, te Loven har villet Kieler af sen Rude, og Jandsynligviis igjennem Aabningen rakt indfter BørnøyJ Værelser, hvor allange undet Familiens de Klædet gjemtes, har har lagt. Fenentimmerklæder, Alen. ne til Side, men derimod borttaget næsten al ske Lærreds og adskilde Mandens Gangklæder, des gesilden at ligt Sølviøi. gens Af i Kiendelse gam Ti Due. Søde. Kjøbenhavn; Forstjunker, Conrad, LudriLeopold p. Berger, 39 Aar (druknet den 30te September i Stranden ved at bade sig.) Forhenværende Jnspecteur paa Grønland, Johannes Vest, 53 Aar. Enkemar, Johanne fine Thiesen, er, Maren fattige Enkebis, 5. ter og Klædehandler Evald. Theisen, Skemadanne Lotte sital a Hassen, i Skichalfra Topparaab, Peter, Christopher Schrøde, 53 Aar Klarerede ved Thisted Toldsted. Jfr. Den 3die Novbr. Baadfører J. Christensen af Chisted fra Aalborg med Stykgods, Skip ver Chr. Davidsen af og fra Aalborg med Havre. det paa at Ho bra
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-11-04
AVERTISSEMENTS. Efter Vedkommendes Begiæring bliver Fredagen den 13de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction i Vandet gaard i Vestervandet Sogn, over en stor Deel Besætningsdele, hvoriblandt Vogne, Plouge, Mougjern, Harver, Leirer og Stænger, Heste-Dræt, Heste=Dækkener, nogle Kornsække, Senge, og Sengeklæder, en stor Deel Bryggers- og Kjøkken=Redskaber af Kar, Ballier og Ankere med meget mere. Ved samme Auction bliver et Sviin bortsolgt. Lysthavende indbydes. Thisted, den 4de November 1835. Lutzhøft. tadens ene over Efter Vedkommendes Begjæring bliver Onsdagen den 18de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 pr., afholdt Auction paa Thisted Raadstue over et betydeligt Partie, Manufacturvahre m.v., af Bomuldstøi, Merinos, Sirts, Linon, Gage, Schierting, Cam bringe, Bolster, Klæde, Kalmuk, bleget og ubleget Lærred, Engelsklæder, Silke= Tvivls- og Bomuldstørklæder, Halvsilketøier, Silke= og Bomulds=Vestetøier og Baand, samt et Par rie Saalelæder, i større og mindre Stykker; hvortil Lysthavende indbydes. Thisted, den 4de Novbr. 1832 paa reto med mit Lutzhøft Onsdagen den 11te Dennes, Eftermiddag Kl. 3, vorder, paa Raadstuen heri Byen afholdt offentlig Auction over circa 56 Tdr. Byg, Vederlag af Kongetienden for Jørsbye Sogn, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet, bekjendtgiøres, 1 Lysthavende indbyde. ten arre Nyekjøbing paa Morsøe, den 3die November 1835 vi dagen. Hus Agt, ere an stædet, bekiendtgiøres. Lysthavende indbydes, ten arre Nyekjøbing paa Morsøe, den 3die Rovember 1835 vi paalen. af Agt, ere blot forns Palaa at