Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-14
Udenlandsk. Provindsial-Stænderne i Roeskilde. (Forslaget angaaende Udkastet til en Strandingsforordning fortsat.) Betalingen for Vogne, Baade, Toug eller andet, som til Bjergningen benyttes, bestemmes af Amtmanden, eller Politiemesteren; Amtmanden har ligeledes, efter at have modtaget Politiemesterens Meningsyttring, at bestemme den Andeel, som de enkelte Bjergere bør nyde af Bjergelønnen, saavidt denne ikke ved Bjergningscontract, eller anden mindelig Overeenskomst er fastsat, Naar Bjergningscontract indgaaes af Skipperen, eller den, der træder i hans Sted, bør den oprettes eller vedgaaes i Overværelse af Amtmanden, eller hvis denne ei er tilstæde af Politiemesteren. Saa bør Skipperen og, naar den Stat, hvortil han hører, har en Consular Agent i Nærheden af Strandingsstedet, gjøres opmærksom paa, at han inden han afslutter Contracten, kan søge Raad og Veiledning hos denne. Foranførte Meddelelse bør skee i et Sprog, som Skipperen eller den der træder i hans Sted er mægtig. Naar han da erklærer, at ønske Contracten stadfæstet og han har handlet med ful Overlæg, uden aabenbar Uvillighed, bliver Contracten at afslutte. Bjergningen maae ingensinde udsættes, fordi Forening om Bjergeløn ei kan tilveiebringes, men den fornødne Hielp bør uopholdelig ydes og Øvrigheden bør da paasee, at Alt skeer paa den hensigtsmessigste Maade. Det bliver ved paalidelig Vagt at sørge for, at det der ei har været at indbringe Huse, ikke bortskjæles eller paa anden Maade forvandskes, Øvrigheden bør ogsaa sørge for at skaffe de strandede Folk indlogerede og forsynede med alle Fornødenheder for billig Betaling. Stedets Politiemester bør ei alene uden Ophold indfinde sig ved Strandingen og ordne det til Bjergningens Jværksættelse Fornødne, men endog selv, eller ved en af Amtmanden dertil authoriseret Fuldmægtig, overvære hele Bjergningen, og føres Protocol over Alt hvad, der foregaaer. Politiemesteren bør sørge for at alle Uvedkommende, som indfinde sig ved Strandingen bortvises. Hvis Politiemesteren selv forstaaer et Sprog, Skipperen taler, bliver ingen særlig Tolk at afbenytte, men i modsat Fald bør enten enhver, Tolk, eller i Mangel deraf 2 lovfaste Vidner som besidde de fornødne Sprogkundskaber bruges til giensidig Forklaring. Hver Gang Protocollen, sluttes, bliver den at underskrive af Politiemesteren, Strandingscommissionairen, Tolken og af de anseeligste af Bjergerne. For den Dag Forretningen begyndes, erlægges i Salarium til Politiemesteren 5 Rbd., for hver af de følgende Dage 3 Rbd. alt med Tillægsafgift af Sportel Reglementet 1814, hvorimod intet særligt bliver at beregne for Protocolførelsen. Kræves Politiemesterens Tilstædeværelse i mere end 8 Timer paa een Dag, forøges Betalingen med 50 pCt. og anvender han over 12 Timer, bliver ovenmeldte Gebyhr at fordoble. Forsaavidt Anmeldelse ikke tidligere er skeet til Toldvæsenet af Grund eieren eller nærmeste Sognefoged, bør Politiemesteren sørge for, at Underretning meddeles nærmeste Toldsted, eller Strandtoldbetjent, er igjen underretter Toldstedet. Toldinspecturen har derefter at foranstalte det Fornød i Henseende til Toldopsynet, og bør være stæde under hele Bjergningen, for i Forbinelse med Øvrigheden, at paasee at alt hvad jerges kan, bjerges og kommes i god Fordring. Af det Proviant, som bruges til Randskabets Underholdning, og som de stran3de Folk beholde til Fortæring, skal ingen hold svares. Toldinspecteuren nyder hver Dag ved en Stranding 2 Rbd. Sølv i Diætpenge, men en Underbetjent kun 1 Rbd. Diæt. Kun hvor det Gods, der gjemmes, er udsat for Bedærvelse, eller hvor Varerne ville tabe for meget i Priis ved at henligge, eller paadrage sig for mange Bekostninger, maae Varerne bortsælges ved Auction efter foreløbig Resolusion fra Amtmanden; med mindre at Skippeken, eller Andre, der ere berettigede til at handle paa Eierens Vegne, derfor erklære sig, eller naar ingen i saa Henseende melde sig agtet 12 Uger ere forløbne, fra den Tid offentlig Kundgjørelse er skeet om Strandings tilfældet. Eierne kunne erholde Varerne in natura udleverede, saalænge Godset endnu ikke er bortsolgt, efter lovlig Taxation. Ved Auction maae Kjøberne ikke besværes ved nogen Omkostning, hvis Størrelse ikke kan opgives, ligesom det i Almindelighed maae ansees retstest, at Auctions=Omkostningerne blive Kjø deren aldeles vedkommende, og Auctionsconditionerne bør derhos forelægges Amtmanden, til Approbation eller Forandring, ligeledes udnævnes Jncassator af ham, og dennes Salasium bør ikke bestemmes høiere end hvad Plaaten af 3die Juni 1818 hjemler for de Aucsoner, der holdes i Sterv- og Concursboer. hvis nogen er tilstæde, der kan handle paa fiernes Vegne, bør dennes Mening stedse indentes med Hensyn til Varenes Forauctionesing og Auctions-Vilkaarenes, samt Jncassaors Antagelse. Endog om den, der melder g paa Eiernes Vegne, ikke er aldeles tilstrækkelig legitimeret, eller det kun er paa enkelte af disses Vegne, han er berettiget at handle, bør dog hans Mening høres og tages under Overveielse, skjøndt der bør lægges mindre Vægt derpaa, ligesom i intet Tilfælde Eierens Ønske kan være bindende Regel for Øvrighedens Beslutning, hvis andre Vedkommende, og i Særdeleshed Bjergernes Ret derunder skulle lide. (Fortsættes.) (Stænder=Tidenden.)Et Beviis om hvor store financielle Hielpekilder den danske Stat har, naar alle til sammenbragte offentlige Midler bleve anvendte til almindelige Statsøiemeed, giver følgende Oversigt over de Fonds og Kasser, der sortere under de forskjellige Collegier. Under det danske Cancellie er saaledes 1) Justitsfondet med en Capital af 400,000 Rbd., 2) Landmiliefondetmed mere end 140,000 Rbd., 3) Døvstumme Jnstitutets Fond med c. 30,000 Rbd., 4) Seminariefondet med 30,000 Rbd., 5) Amtsprovsternes Lønningsfond med 1 a 2000 Rbd., 6) Depositionsfondet med c. 30,000 Rbd., 7) Brandassurancefondet for Stæderne med mere end 380,000 Rbd. og 8) Brandassurancefondet for Land bygninger med mere end 300,000 Rbd. - Den almindelige Pensionskasse har Capitaler til meere end 4 Millioner, hvis Renter med det aarlige Overskud af Postintraderne og det betydelige Tilskud af Statskassen af mere end 500,000 Rbd. aarlig anvendes til Pensioner og Gratialer. Hvor stor den almindelige Enkekasses Capital er, er ikke bekjendt. Under Postvæsenet staaer et saakaldet Befordringsvæsens Fond med c. 250,000 Rbd. Under Toldkammeret sortere 3 forskjellige Fonds: Extrafondet, Sportelkassen og Understyttelseskassen, hvis Beløb dog ikke er tilstrækkelig bekjendt. Under Generalcommissariatet staaer Krigshospitalkassen med mere end 1 Million Rbd. Under Admiralitetet existerer saavidt man veed et eget Fond med 1 Mill. Rbd.