JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Den 1ste Febr. Man taler med Grund stærk om Fred, thi man har Aarsag at troe at de Magter, som kan befordre, den, ere høyst villige dertil. De Confordererede ere alt for svage til at skulle kunde vedligeholde Uroelighederne. - J Litthauen giør endnu Benklewski nogen Allarm. Han har optaget den Litthauiske Under=Feldtherres Sapieha Regiment, og ellers i adskillige Starostier og Godser vist at giøre reent Bord.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Mayland, den 25de Januarii. Hs. Keyserl. Kongel. Majest. har ved et allernaadigst Edicfor at opmuntre Flid og Vindskibelighed, ikke allene bestemt visse Præmier for dem, som i den Henseende distinguere sig, men og ophævet al Told af de Manufactur=Vahre, som ere fabriquerede i det Maylandske og Mantuanske District.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Cracau, den 21de Januarii. J Forgaars lod sig i Dagningen en Patroulle see af 60 Confordererede paa hiin Side Weichsel=Broen, hvilket i lang Tid ikke er skeet. Men den maatte snart igien begive sig bort, efterat 1 Husar var bleven paa Pladsen, og 1 fangen. - Det tales stærk om, at de nye anlagte Grændser med første igien skal forlades, og drages tilbage, og at Østerrigske Tropper, skal besatte de erobrede Stæder i Wallachiet. Et Brev fra Troppau har indberettet dette, som allerede er skeet. Man vil vide, at ret Keiserl. Kongel. Hof har ganske nylig ladet de Confordererede sige, inden 6 Uger at forlade de Keiserlige Lande, og begive sig til Pohlen. Gud give at dette var sandt, saa vil Freden ikke længe udeblive.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Breslau, den 3die Februarii. Som forsikres, saa skal den fra Tyrkiet tilbagekommende Krasinski nu alt være ankommen til Wien, hvor og den fra Warschau afgangne K. Pohlske Gesandt, Hr. Oginski, nu alt forde være ankommen.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Danzig, den 5te Februarii. Sidste Søndag om Eftermiddagen Kl. 3 er Primas Regni igien afreist herfra til Elbingen.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Berlin, den 8de Februarii. J disse Dage er den K. Danske Legations=Secretair, Hr. v. Berg, her ankommen.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Tronhiem, den 7de Februarii. Natten til den 3die Januarii h. a. overgik Hr. Ove Christian Broch, residerende Capellan til Hitterens Præstegield den Ulykke, at hans Vaanings=Huse, bestaaende af tvende Stuer, et Kammer, Kiøkken og Spise=Kammer med adskillige vel indrettede Overværelser, hvilken Vaaning han for faa Aar siden med store Omkostninger paa dette kostbare Bygnings sted har ladet opføre, paa øde Tomt under Gaarden Wiigstrøm, Bisoestolen tilhørende, ved Vaade=Jld lagt i Aske, udi disse Hase havde han forvarede alle sine Meubler og Effecter, ligetil Sø=Redskaber af Garn og Seyler. Da Jlden var opkommen og taget Overhaand, medens alle i Huset sove, var det saa langt fra, at noget af alt kunde reddes, at Hr. Broches eneste Datter, 3 1/2 Aar gammel, maatte blive et Offer for Jlden, men han selv med Kiæreste og 3de Sønner undkomme i deres Sove=Habit; dog ikke uden Skade paa Legemet, eftersom de den største Deel af Natten nogne og med bare Fødde maatte trave om i Slud og Skarn paa klippig Jord, indtil Hr. Støren og andre om boende komme, at bedække deres Nøgenhed med sine Klæder, og bortførte dem Hr. Broch er altsaa skilt ved alt sin Formue, undtagen hans faae Creature og Baader, med lidt ubetydeligt Skrab paa en Brygge.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Husum, den 10de Februarii. I Gaar blev af Jndvaanerne her bragt den Allerhøyeste den skyldige Tak og Lov Offer for Hans naadige Beskiermelse over Hs. K. M., det K. Huus og samtlige Danske Stater. Denne glade Fest blev om Morgenen forkyndet ved Kanoners Løsning fra Raadhuset. For Prædiken blev opført en smuk Vocal og Jnstrumental-Musik. Efter Prædiken blev siunget: O store Gud vi love Dig, under Paukers og Trompeters Lyd, samt Kanoners Løsning og Klokkernes Ringen. Om Aftenen var den heele Stad illumineret. J Dag bliver efter Magistratens Foranstaltning givet de Fattige her ved Forstanderne et Glæde Maaltid.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Hos Provstinde Hasse vare alle Vinduer til Gaden besatte med Lys og Jlluminationer indrettede, 3 Fag, saaledes: J et Fag vare Vinduerne udtagne, og Karmen beklædt som et Portal, hvid malet, og oven i behængt med grønne Festons. Jnden for var opført en liden Bygning, som et Capelle, hvor der bagest i Grunden, præsenterede sig det Danske Vaaben, og derover C. med Krone. J Bygningen var opført en Forhøyning af 3 Trapper. Øverst der paa stod Kongens Brystbillede støbt i Gips, paa en ziir forgyldt Piedestade; oven over hengte en Engel, ligeledes af Gips, som svævede omkring Kongens Hoved, holdende en Laurbærkrands i den ene og en Palmegreen i den anden Haand. Paa Siderne af Kongens billede stode Fred og Retfærdighed. Paa den 2den Trap de stode paa Hjørnerne 2de andre Fruentimmerbilleder, holdende hver en ved deres Fødder liggende bunden Fiende i en Lænke. Paa den nederste Trappe ligeledes 2de Fruentimmer, hvoraf den en holdt et Skjold med det Danske, og den anden et med det Norske Vaaben. Derved saaes følgende Jnscription, saaledes anbragt, at den øverste Linie stod over Kongens Hoved, og en af de andre paa hver af de 3 Trapper : Himmel lad vor Konge staae, Fred, Retfærdighed lad fremmes, Lad de Ondes Anslag hemmes, Danmark, Norge ønske saa Dette var illumineret paa Siderne, hvor der var anbragt Vinduer med Lys inden fra, og uden til var ophængte Lamper, samt mensatte som en Lys Krone. J næste Fag, i det ene Vindue 12 A. med Krone over, derunder Kongens Moder, Landets med, Nyde al Lyksalighed. det andet Vindue b. med Krone over, derunder : Elskværdige Friderich og Prints uden Lige, Slyts Engel for Kongen og Landet tillige. Nogle Fag derfra saaes i det nederste Fag Vindue, i det ene et Skib gaaende for fulde Seyl, med Flag og Wimpel. J det andet samme Skib, liggende kuldseylet, langs af Vandet, med Kiølen i Veyret. Derunder: Han for sikker var paa Vandet, Derfor er han ogsaa strandet.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Hos Hr. Apotheker Cappel saaes følgende: J et Fag Vinduer præsenteredes Kongens, Dronning Julianes og Prints Frederichs Navne en Chiffre. J en anden Fag, en Løve holdende C7 med disse Ord: Qvis hune impune lacesser. Et stort Gran=Træe med Jnscription: Rectase tollit in Altum. Paa den anden Side er Soelblomster med en Soel over, og disse Ord: Cælester seqvia Mous. Endelig et Taarn med høyt Spiir, hvorfra var udstukket en Fane med Jnscription: Et regit & servat. Endnu bør erindres, at S. T. Hr. Major Fridenreich til Palstrup den 29de Jan. ey allene meget smukt havde illumineret sin Gaard paa Torvet, men endog plantet 3 Kanoner, som besvarede alle Skuddene ved Raadhuset. Skolens Discipler havde ogsaa paa egen Bekostning begge Aftener ganske artig illumineret Skolen.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Den Kongel. Cabinets=Courier Brummer som afgik herfra den 17de Jan., ankom til London den 28de, og afgik derfra den 10de Febr., og i Gaar kom han her tilbage med vigtige Depecher.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 234. Procurator Nørager, som befalet Actor, contra Delinqventerne Anna Ols Datter, Johan Lollik og Malene Christens Datter fra Sieland, af hvilke den første, for at have ombragt Huusmand Niels Nielsens Hustrue, og derefter bortstiaalet adskilligt, er tildømt at miste sin Hals, og de 2de sidste, for at have været Medvidere og Hælere i Tyveriet, at miste deres Hud, med videre. No. 235. Procurator Colbiørnsen, contra Delinqvent Niels Løwe fra Aalborg, som for begaaet Tyverie i St. Budolphi Kirke i Aalborg, er dømt stryges til Kagen og arbeyde i Fæstning Livstid, med videre. No. 221. Kammer=Advocat Bang, paa Embeds vegne, contra Frue Kammer=Raadinde Rehlet. No. 85. Peter Møller og Wil stom Allan, contra Foged Jacob Andreas Eeg og afg. Kammer=Raad Meinches Stervboe og Arvinger. No. 228. Hans Hansen Østergaard, contra Andens Ramis. No. 218. Laugmand Jonas Greger, contra Krigs Raad Christen Sthyr. No. 191. Engebret Olsen Ellingsgaard, contra Tollef Tollefsen Sire. Hermed endtes Høyeste Ret for Aar 1771.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Den 18de hujus stod Thermometrum 5 Grader under Frysepuneret; den 19de iligemaade 5 Gradet ; den 20de henimod 7 Grader, og i Nat 7 1/4 Grad.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Fra Christiania berettes, at i Anledning af det ævig prisen de Forsyns Varetægt og Beskiærmelse over vores dyrebare Konge og Kongel. Huus, haver Hr. Amtmand Fieldsted søg at husvale og glæde i nærværende dyre Tid 50 af de meest nødlidende og trængende Fattige, halve Deelen i Strømsøe Kiøbstæd, og halve Deelen paa Landet i Lier Sogn, ved at uddeltil enhver af dem et lidet Partie Korn, tillige med Consumptions= og Maler Penge.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Den 19de Febr. blev i Holmens Kirke efter foregaaende Overhørelse i det Tydske Sprog, da Personen aldeles var ukyndig i det Danske Sprog, døbt en Manichaer af Esseck i Slavonien, forhen af Navn Abraham Gabbe, men nu Daaben kaldet Johannes. Hs. Høiærværdighed Hr. Provst Hee, som forrettede samme Døbe=Act og holdte forud Talen havde til Text Esai Cap. 60, v. 2.: Deine Söhne verden von ferne kommen.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
J Bergens Stift ere i Kirke=Aaret 1771 Copulerede 931. Par, Fødde 3612, Døde 3788. Mærkværdige Ting. iblant de Fødde: J Findaas Præstegield et Barn fød med Kløft i Overlippen, som strækkede sig uden til midt opad til den høyre Side af Næsen, og inden til op igiennem den øverste Gamme, saa langt ind, som sees kunde; Kløften var omtrent en halv Tomme vid. Dette Barn døde 1/4 Aar gammel J Leirdahls Præstegield har en Kone fød 3de Børn, hvoraf en dødfød. Jblant de Døde: En Qvinde død i Bergens Bye 123 Aar gl.; i Orschaug en 104 Aar gl.; i Haugs Præstegield en 102 Aar gl., og i Gravens Kald en Qvinde omtrent 100 Aar gl. 82 blant de i dette Aar døde Mennesker have levet over 80 Aar, og 17 over 90 Aar. J Kingservigs Præstegield een og i Gravens trende Piger druknede. 5 Mennesker døde ved ulykkelig Hændelse i Wiigs Kald. 1 i DavigKald slaget til Døde af en Steen, løsrevet af Fieldet. J Haugs Præstegield har et Par Ægtefolk levet i Ægteskab 63. Aar, og avlet 12 Sønner og 6 Døttre. Et Par i Strands Kald have levet i 64 Aar sammen, og 5 andre Par i Stiftet over 50 Aar. Ved Døden ere afgangne: Her i Staden den 14de Febr. Jfr. Catharina Elisabeth Meintz, 49 Aar gl. Den 15de Sr. Albrecht Jansen, 21 Aar. Den 17de Christen Pedersen, Schweitzer i S. T. Hr. Græv Bernstorffs Tieneste, 62 Aar. Den 19de Hr. Assur Joseph Unna, Ældste af den Jødiske Nation, 69 Aar. Den 20de Hr. Wolquartz, Præst ved det Almindelige Hospital, 48 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Posten fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1772-02-21
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 50 19 s. pr. A St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 23 m. C. 2 Maaneder Dato a 22 a 9. Hamborg 14 Dages Sigt a 29 a C. 2 Maaneder Dato a 28 C. De respective Interessentere udi de in Ao. 1747. og 1757. allernaadigst oprettede Liv=Rente Societeter ville behage de sædvanlige Attester, at de Personer, paa hvis Navne Portioner ne ere indsatte, endnu er i Live, jo før jo heller og i det længst inden førstkommende Martii Maaneds Udgang, til General=Post Amtet at lade indkomme, paa det Beregningerne over de til forestaaende 11te Junii Termin udbetalende Liv=Renter i Tide kund forfærdiges; Jligemaade ville de, i Fald nogen Dødsfald er skeet saadant indberette, og derhos de i Hændehavende Policer lade følge. General=Post Amtet, den 21de Februar. 1772.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Constantinopel, den 3die Januarii. Porten har, som man erfarer, siden forrige Postdag erholdet saa ubehagelige Efterretninger fra Armeen, at Storsultanen, hans fornemste Ministre og det hele Divan har fundet fornødent, nøye at overlegge Sagernes nærværende Tilstand, som et vist falsk Lys synes at have urigtig forestillet.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Bemeldte Efterretninger skal, som det heder, berette: at Russerne havde angrebet og ganske slaget vore Tropper, som stode ved Silistria, og havde 4 Basser til Anførere, endskiønt den nye Storviziet var kommen samme til Hielp med 30000 Mand, og at i denne Trefning een af bemeldte Basser og nogle 1000 Mand af vore vare blevne. Man føyer til at Porten har aldeles ingen Efterretning om Storvizieren, og veed ikke, hvor han opholder sig, eller om han er endnu i Live, hvilket sidste man dog haaber. Da Storsultanen, som bekiendt er, sætter stor Fortrolighed til ham, saa vilde udi nærværende slette Tids Omstændigheder denne Viziers Forliis være uopreiselig for Porten. Kort sagt, disse Efterretninger have sat den hele Stad paa eengang i den yderste Bekymring, og det saameget des meere, da man kort forhen overalt forsikrede, hvilket og endnu skeer, at ikke allene Sultanen havde paalagt bemeldte Vizier efter hans eget Gotbefindende at indlade sig i Freds Underhandlinger til det Ottomanniske Riges Beste; men og alle Lemmer i Raadet havde givet ham Fuldmagt, at slutte Fred, med Løfte, at de ville være ansvarlige saavel for hans Persons Sikkerhed, som for alt hvad deraf kunde flyde.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
- Den 27de Dec. har den hidtil værende Resident fra det Wienske Hof, Hr. Thugut, ved sin Tolk ladet sig anmelde hos Porten, som bemeldte Hoffes Jnternuntius. Denne uformodentlige Tildragelse ansees som et Kiendetegn, at Freds Underhandlingerne med første og med større Eftertryk end forhen igien skal blive foretagen. Nogle fra det sorte Har her ankomne Skippere have medbragt den Efterretning: at de fleste Jndvaaner i Warna have forladt denne Stad, at Frygt for at Russerne skulle faae i Sinde at beleire samme.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Cadix, den 20de Januarii. Man har her nylig indskibet en Carosse og en Calesche, som skal bringes til Larrache, og af Hs. Catholske Maj st. sendes som en Præsent til Keiseren af Marocco. (Denne Efterretning modsiger det udbredte Rygte om en Krig imellem Spanien og Marocco). Krigs Fregatten Venus paa 30 Kanoner, ført af Hr. von Langova, er den 28de passe afseylet fra vor Bay til de Philippinske Øer, hvorhen den bringer KrigsMunition. Dette er den anden Reyse som denne Fregat giør til Manilla, og den 5te, som af Spanierne er gjort derhen omkring det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Venedig, den 2den Februarii. Den største Deel af de meest øvede Østerrigske Tropper, som laae i det Mantuanske, ere i Stilhed marcherede til Tydsk, land. Man samler og i det hele Østerrigske Lombardie mange Recruter, som strax flittig blive øvede i de Militairiske Exercitier, og megen Provision bliver tillige derfra afsendt til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Florenz, den 1ste Februarii. Regnveiret holder endnu bestandig ved, og vor Stad var for nogle Dage siden derved nær bleven oversvemmet. De lave Stæder have lidt meget. Den Flod Arno har i det Casentiniske brudt igiennem, og har, ligesom Sieve paa andre Steder, gjort stor Skade.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Bastian den 24de Januarii. Et Parti ildesindede Corser gjorde nylig et heftigt Jndfald Barbaggio, jagede den Franske Besætning paa Flugten, og plyndrede Landet. Paa Tilbageveien til deres Smuthuller, stødte de paa et Detachement Dragoner, som angreb dem, og gjorde 18 af dem til Fanger.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Paris, den 5te Februarii. For nogle Aar siden søgte adskillige Benedictiner Munke at unddrage sig deres Ordens Regler, og vilde lade sig secularisere. Denne Sag gjorde da for Opsigt, og nogle Munke bleve forviste, da andre frivillig forlode Riget, og af Paven fik en Breve, hvori de bleve kaldte Abbes in partibus. Formedelst de i Riget forefaldne Forandringer, kom de tilbage, iførte. sig verslige Klæder, og satte sig her ned. Da Erke Biskover fik Efterretning derom, lod han dem befale under Straf, saafremt de vare ulydige, at begive sig igien i deres Klostere, og antage den Geistlige Ordens Dragt. Men Munkene agtede saa lidet denne befaling, som den igientagne Trudsel med Kirkens Bann, og viste Prælaten en Pavelig Breve, hvori deres Forhold var billiget, og de blive fritagne fra Erke Biskopens Jurisdiction. Prælaten paastaaer at denne Breve er uretmæssig, og har ladet Sagen gaae ind til Parlamentet, hvor den snart vil blive afgjort. - Hvor stor Jndflydelse Geistligheden har haft i de offentlige Sager, sees iblant andet af følgende. Det gamle Parlament havde udstædt en Arret, hvorved Fuldbyrdelsen af alle Pavens besynderlige Breve saalænge blev udsat, indtil de af Parlementet vare blevne undersøgte og billigede; men denne Arret blev strax derpaa ved en Arret fra Stats Raadet og ved et Patent ophævet. Da Hofserne i Madrit og Neapolis fik Efterretning derom lode de desaarsag giøre stærke Forestillinger, men fik fra Hertugen af Aiguillon til Svar: at den hele Sag var skeet og fuldført uden hans Vidende. - Man siger at Freds Underhandlingerne have god Fremgang. Hs. M. den Russiske Keiserinde har sendt sine sidste Forslag til det Wienske Hof. Hun vil give alle de Pladser tilbage som hun har erobret ved Donau, men forlanger derimod at beholde Crim, have frie Fart i den sorte Søe, og at Porten skal betale en Deel af Krigs=Omkostningerne.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
London, den 4de Februarii. J de forrige Tider pleyede de her værende Partier at bilægge deres Stridigheder, og at forene sig, naar en udenlandsk Krig skulle føres. Nu skeer det, som er ganske tvertimod, paa en Tid da vi have Fred med alle Magter i Verden, synes det Antiministerialske Partie og at ville giøre Fred. Det har i det mindste ved nu værende Parlements Session endnu intet vigtigt foretaget. Det er imidlertid og sandt, at det Ministerialske Partie har taget saa kloge Messyrer, at det næster synes at være umueligt, at kunde med Grund udsætte noget derpaa, og Folket, som hiint Partie havde faaet saa meget paa sin Side, er nu meestendeels meget vel fornøyet med Regieringen. En patriotisk Skribent skiærter ved disse forandrede Omstændigheder med Hr. Wilkes og hans Tilhængere paa en Maade som maae være dem meget empfindlig, og siger dem derpaa iblant andet følgende : "Eders Sonverain har i Eders Stad ladet sig see til Hest og kjørendes uden Vaaben, uden Garde, og er ubehindret kommet igiennem Staden, saasom han var forsikret om sine Undersaatteres Kiærlighed og Troskab. Derpaa sammenkaldte han sit Parlement, som vare aabenbare Forfølgere af Wilkes, hans Friheder og Patriotismo, under Fryde=Raab af tusinde iblant Folket, som vare løbne tilsammen, for at see deres Fader og deres Konge, og at velsigne ham. Dette er ikkun det udvortes og tilstrækkelig nok til at indsee at det Wilkiske Partie nærmer sig til sin Ende. Jndvendig i Parlementet i en fra Thronen holdt Tale, af hvilken den best befæstede Sikkerhed udenrigs, og den største Rolighed i Landet lader sig udlede. Adresser, Complimenter, Lykønskninger, saavel fra en forhade Majoritet, som og fra begge Husenes samtlige Stemmer, undtagen en eneste, som afbrød Underhusets Tallemand, da han udsagde det Ord eenstemmig. Virkelig er vores slette og fordervede Administration kommen til saadan Stolthed, at det nu værende Ministerium aabenbare er i Arbeyde med at giøre Udkast til en Plan, for saavel at forbedre Lovene, Politiet og Handelen, som at afbetale den publique Gield, og at befæste den offentlige Credit, ligesom det vilde giøre sig en Roes deraf at følge saadant et Systema, uden at agte paa Wilke, hans Venner og Friheder &c." - Det heder, at det Spanske Hof har formelig erklæret Keiseren af Marocco Krig, og giør store Anstalter til at føre samme med Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Den 7de Febr. Den 5te hujus indløb til Hoffet fra Holland meget vigtige Depecher fra Kiøbenhavn. Man venter med største Utaalmodighed den Expresser tilbage, som den 3die hujus er afgaaen fra Harwich til Kiøbenhavn. Bemelte Dag havde den Kongel. Danske Minister Baron von Dieden en lang Conference med Kongen i Dronningen Pallads. Hs. Majestæt har ligeledes i Forgaars i en Time holdt Samtale med Lord Mansfield. Adskillige her indløbne Breve bekræfte det Rygte om en nær forestaaende Fred imellem Rusland og Porten, man vil at Præliminair=Artiklerne med første skal blive bekiendtgjorte, og at blant andre Porten vil erkiende Kongen af Pohlen for lovlig udvalt. I Gaar fik Hoffet fra sin Minister i Constantinopel Hr. Murray Depecher, som stemme overeens med bemeldte Breve.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Af en Skrivelse fra Poblen, den 29de Januarii. Udi tvende Maaneder har Posternes Gang været i Uorden, saasom de Confordererede have anholdt Postillonerne. Fir Officierer havde sat sig imellem Petricau og Widama for at aabne og læse alle Breve, som gaae ud af Landet, hvilket har foraarsager, at adskillige tilforladelige Efterretninger om hvad som her i Landet er passeret, ikke ere komne til sit rette Sted. - Uagtet de adskillige Nederlag, som de Conførdererede udi samme have lidt, (hvorved iblant andre den confordererede Oberst Drobowolskt, en Jøde, som for omtrent 10 Aar siden har ladet sig døbe, og som, for at vise sin Jver for sin nye Religion, paatog sig at presse Contribution af alle paa Weichselen seylende Fartøyer, er tilligemed et Rov af næsten 5000 Ducater falden Russerne i Hænder) har man dog endnu intet Haab at see Roligheden i dette Rige igien bragt : Stand. - Den usømmelige Religions Jver, som Munkene stræbe at vedligeholde og opvekke, tiener til intet andet end at føde Tvedragt, og mange devor Damer lade sig bringe af dem til at udstrøe Uenigheds Sæd overalt, hvor den hidindtil endnu ingen Rødder havde slaget. Det uden finde mange Store deres Fordeel ved Urcelighedernes Vedvarenhed, hvilke forlænge Anarchiet og al Justitiens Ophør. De ere fordybede i Gield, som de ikke vel kan betale, hvortil man vilde have holdt dem, dersom Roligheden var kommen i Stand, og Justitien havde faaet sin forrige Gang. - Hvad Tyrkerne angaaer, da synes det, som at de begynde at skamme sig ved de Consordereredes Alliance, og at MoussinOglu er igien bleven Storvizier meere formedelst sin Kiærlig : hed til Fred, end formedelst sin Tapperhed. Der Tid og Kangel, disse ellers forskrækkelige Straffe Rus for det menleskelige Kiøn, torde nu befordre Fredens, hiin uskatteerlige Velgiernings, Tilbagekomst. J Mæhren, Sachsen og Schlesien hersker saadan en Nød, at samme i det mindste vilbrhindre Krigens videre Udbredelse. Det er umueligt der at lægge Magaziner, en Sag, som dog ved vel overlagde skrigs Operationer maa være forud besørget. Pohlen selv an vanskelig mere underholde saa mange Folk, som have fordet Agerdyrkningen. - Man tæller alt 26 Officierer og er 500 confordererede Soldater, som General Bibikow har givet fri, men som alle ere komne tilbage, saasom de inEn anden Handtering forstaae end at ødelægge Landet, og in Et andet Middel vide til at underholde sig end paa Publici Bebstning.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Ulm, den 9de Februarii. Den Mangler paa Levnetsmidler, som nu trykker den stør le Deel af Tydskland, lader sig i sær paa det emfindtligste forstemme i Franken. Alting er der overmaade dyrt, og mange Familier, som søge at skiule deres Elendighed, lide Mangel saa de allernødvendigste Ting, hvorved de hemmelig erfare alle de Ulykker som følge med Hunger. Man har endog fundet nogle af saadanne Personer forsmægtede og døde i deres Huse. Følgende Historie fortælles for vist : En fattig Daglønner slag, lede og nedgrov sin Hund, som han ikke længere kunde føde, bigte Skinder, og kiøbte sig derfor et Brød. Hans Naboe, som havde en Kone og 4 Børn, opgrov 3 Dage derefter denne bund, kogte og fortærede den med sin Familie. Nogle andre attige Folk have stillet deres Hunger med at spise af en død Hest. Til denne Elendighed kommer desuden den kolde Aarets Tid, og saa stærk en Snee, som ingen har oplevet, hvilken paa mange Steder ligger 10 Fod høyt.
Berlingske Tidende, 1772-02-24
Warschau, den 5te Februarii. Fra Litthauen meldes under 24de Jan. følgende fra Minsk General Lieutenant Romanius og General=Major Fyrst Gal sviin ere med meget Artillerie gaaet igiennem Sluck. De have og haft et Corps hos sig af nogle 1000 Mand saavel Infanteste som Cavallerie. Et Regiment sorte Husarer tilligemed no ske Jnfanterie er nu passeret forbi Minsk. Disse Tropper ere ikke nye hvervede Folk, men gamle Soldater, som komme Gennem Ukraine fra Fyrst Dølgorucki Armee, som har erobEt Crim. To til 3000 Mand have udbredet sig langs med Duna fra Witepsk, giennem det Potochiske og Braclanske indSamogitien. Et Detachement lette Tropper vente vi herunder Oberst Lieutenant von Salomons Commando.