Berlingske Tidende, 1836-05-21
Brændeviinsbrænder Sidenius henledede Forsamlingens Opmærksomhed paa, hvad Committeen i dens Betænkning havde ved Artiklen Klæde yttret, og hvorved den havde godt jort, at Jndførselsforbud i Almindelighed ere skadelige for Staten, da sammes Øiemed altid ved Jndsmuglingen tilintetgjøres. Han maatte derfor stemme for, at Forbudet mod Jndførsel af raffineret Sukker strax blev hævet. Proprietair Neergaard gjorde, med Hensyn til dette Medlems Yttringer, opmærksom paa, at hvad af Committeen er anført om anvende paa raffineret Klæde ei lader i da der paa flere Steder i Ud Sukker, landet gives ved Udførselen af denne Vare, en meget høi Præmie, som sætter de fremmede Raffinadeurer istand til ganske at undersælge de danske, især da der her paa Materialet, det raae Sukker, hviler en ikke ringe Jndførselstold. Han maatte derfor stemme for den længste Termin for Ophævelsen af Jndførselsforbudet. Committeens Referent erklærede, at da han under Toldtarifens Behandling i Forsamlingen var bleven overbeviist om de store Vanskeligheder, som vilde være forbundne med Udførelsen af ethvert Forslag, der kunde have en Afgang i Toldintraderne til Følge, og da han vel maatte befrygte, at det af ham i Committeen fremsatte Forslag om en Jndførselstold for raat Sukker og en Begunstigelse for Sukkerraffinadeurerne, ikke, i Særdeleshed i Begyndelsen, vilde kunne lade si føre uden nogen Opoffrelse for Toldkassen, havde han fundet sig foranlediget til at tage dette Forslag tilbage, og tildeels at erklære sig for det af Majoriteten af Committeen fremsatte Forslag, hvilket efter hans Formening indeholdt væsentlige Fortrin fremfor Bestemmelsen i Lovudkastet. Den Tilforordnede indskrænkede si til at henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa de calculatoriske Momenter, hvilke efter hans Formening frembøde ei uvæsentlige Betænkeligheder ved det af Committeens Pluralitet fremsatte Forslag, hvilket Referenten nu ogsaa havde tiltraadt. Dette Forslag gaaer ud paa: "at ophæve den Forskjel, som nu for Tiden finder Sted imellem Jndførselstolden af St. Croix og fremmede Sukkere, saaledes at alle uraffinerede Sukkere, uden Hensyn til Productionsstedet skulde ansættes til en og samme Told, nemlig 2 Rbd. 8 s. uden Sundklarering. Ved de i Udkastet anførste Toldansættelser for Sukker, nemlig: for St. Croix Sukkere 1 Rbd. 64 s. pr. 100 Pd. af Middelindførselen a 1832, 1833 og 1334 5,531,622. Pd. . ret 2194 Rbd. for fremmede do. med Sundklarering 2 Rbd. 60 sk. pr. 100 Pd. af . . . . . . . 2,933,913 do. 77015. for do. do. uden do. 3 Rbd. pr. 100 Pd. af do. er der vel for en Middelindførsel af . . 9413,506 Pd. i Balancen opført som Jndtægt. . . . . . . . . . . . 198,549 Rbd. Tarifcommissionen har imidlertid, som af ham tidligere var bemærket, maattet calculere paa en stedse formindsket Jndførsel af St. Croix Sukkere, og en forholdsviis forøget Jndførsel af fremmede Sukkere. Saaledes kan, af de 9,500,000 Pd., Danmark aarligen forbruger, om føie Tid antages ikkun at blive indført fra St. Croix højt regnet 2,000,000 Pd., hvoraf Jndtægten a 1 Rbd. 64 s. pr. 100 Pd. er Jndførselen af fremmede Sukkere vil altsaa kunne antages at blive 6,500,000 Pd. med Sundklarering a 2 Rbd. 60 sk. pr. 100 Pd., hvoraf Jndførselstolden er . . . . . . . . . . . . . . . . 170,625 1,000,000 Pd. uden do. a 3 Rbd. pr. 100 Pd., hvoraf udtægten er 30,000 Altsaa fremtidig