JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Blandede Efterretninger. Naturvidenskaben har atter mistet een af sine ypperste Dyrkere i C. F. F. Chladni. Han døde Natten imellem d. 3 og 4de April i Breslau, efterat han Aftenen forhen ganske munter havde været i Selskab. Denne berømte Naturforsker, som er født i Wittenberg 1756, var af Faderen oprindeligen bestemt til Retslærd og blev i sit 29de Aar Doctor i Lovkyndigheden. Men hans Tilbøielighed for Naturvidenskaben var saa stor, at han strax efter sin Faders Død, hvis Ønske han hidtil havde fulgt, lagde sig med Jver efter dette Studium, som han tilforn kun dyrkede i sine Fritimer. Som Forfatter har han især udmærket sig ved sine Skrifter om Klangens Theorie, der, førend hans Opdagelser, var høist ubestemt. Hans Acustik er bekiendt som et classisk Værk, og han har gjort sig høiligen fortjent, ved at opfinde et Middel til at synligjøre klingende Fla ders Svingbevægelser og fremstille de hvilende Steder ved saakaldte Klangfigurer. Han har ogsaa opfunden to musikalske Jnstrumenter; Euphon og Clavicylinder, som han gjorde Musikyndere bekiendte med paa sin Konstreise i Tydskland, Holland, Frankrige og Rusland, hvorfra han kom tilbage i Aaret 1812. Han opnaaede en Alder af 71 Aar. SII ning af følgende Jndhold: En amerikansk Capitain har underrettet om, at han hos en Beboer paa en imellem Ny-Caledonien og Lovisiana liggende Øe havde seet et Ludvigskors og nogle Mynter, som syntes at være fra den berømte La Perouses Skibbrud. Denne Underretning blev meddeelt Hr. Dumont D'Urvill, Kommandanten paa den d. 25de April f. A. paa en Opdagelses Reise fra Toulon afseilede kongl. Corvet, Pastrolabre; og han fik Ordre at anstille alle mulige Undersøgelser, for om nogle af hine ulykkelige Skibbrudne maatte endnu være i Live, at tilbagevinde dem for Fædrenelandet. Formodentlig maae nu Hr. D'Urville være i hine ham opgivne Farvande. Jmidlertid tjene nogle nylig erholdte Efterretninger til at bestyrke den amerikanske Kapitains Forklaring. Kapitain Dillon af det engelske Skib St. Patrik landede paa Man læser i Monitøren en mærkelig Beret en Reise fra Valparaiso til Pondichery d. 13 Mai 1826 i Tucopia, for der igjen at opsøge en preussisk Matros, og en Lascar, som han 1813 havde efterladt der. Lascaren har en Kaarde ved Siden, hvis Blad var af gammelt fransk Sølv, og fransk Arbeide, hvilket han paa Øen havde faaet. Kapitain Dillon erfarede af den preussiske Matros, at han hos Øeboerne havde seet flere Blade, Sabler, støbte Kiedler, Gafler, Knive og mange andre Sager af fransk Fabrik, og alle didkomne fra Øen Malicolo. Indbyggerne paa Øen havde fortalt, at et stort Skib var for mange Aar siden strandet ved Den Whana, og sammes Mandskab dræbt, at paa samme Tid et andet stort Skib havde lidt Skibbrud ved Den Pajow, men sammes Mandskab. vare vel optagne af Jndvaanerne; at dette Mandskab havde bragt en stor Deel af de bjergede Sager i Land, og havde af Skibets Vrag bygger et Fartøi, med hvilket Kapitainen og endeel af Mandskabet var gaaet tilsøes, og de havde lovet at ville snart afhente det øvrige Mandskab. Den preussiske Matros udsagde, at der vare to Søfolk af Skibsbesætningen paa Øen, at den Sr. Længde fra Greenwich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Skibet Recherche. ene var Vaabensmed, den anden var Tømmermand, at det syntes som det øvrige Mandskab havde fordeelt sig paa Øerne i de ny Hebriders Archipel. De af Kapitain Dillon samlede Beretninger syntes det ostindiske Kompagnies Raad i Calcutta bestemte nok til at foranledige det tilat afsende Skibet Recherche, under denne Kapitains Kommando til Malicolo, der at anstille Undersøgelser, og optage de muligen der levende Skibbrudne. Skibet skulde d. 15 eller 20 Dec. afgaae fra Calcutta. Skibskapt. Cordier, der besørger Tienesten i Chandernagor, har udvirket Tilladelse for Hr. Chaigneau, en Neven af forrige Mandarin i Cochinchina, til at følge med Denne Beretning har som Bilage 4 Altstykker, der tjene til Bestyrkelse af Beretningen. - Den Malicolo ligger paa 20 Sr. 15 M. f. Br. og 166.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Kjøbenhavns Børs, den 20 April 1827. pr. 100 Specier, Species 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Hamburg 2 M.a vista 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. i Banco. 41 Rbd. r. S. – Sedler. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-21
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 Rbd. r. S. 104 104 1/2 i Banco. i Banco i Sedler. 3 C. nye danske Oblig. 59 1/60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Reisen til Brunsvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Den 13 Juli reiste jeg med Diligencen til Brunsvig (17 Mile. Vi vare sex Mennesker inden i Kareten, tre uden paa foran, og tre fulgte i en Bivogn. Betalingen for en Person var 17 Mk. Cour., foruden for den Overvægt over 50 Pund, som en Kuffert a. udgjorde. Ons hine Haarprydelser skaldede Jsser eller graat dag Middag Klokken tolv afreiste vi fra Hamburg; Natten imellem Torsdag og Fredag Klokken to vare vi i Brunsvig. Det var en besværlig og langsom Fart i varme Dage og Nætter, igjennem den ødeste Egn, og af en skrækkeligen tung Sandvei. Lykken havde været mig god, i at jeg havde faaet et godt Sovehjørne i Ka teten; det er nemlig i det Beviis, man ved Jndskrivningen faaer, for den erlagte Betaling, (i det saakaldte "Personenschein") udtrykkeligen antegnet, hvad Plads den Reisende efter sin Jndskrivningsorden tilkommer, og der er tillige paa samme anført de Regler for Orden o. s. v., som den Reisende har at rette sig efter. Skulde det ikke have sin Nytte om saadant trykt Reglement blev hos os ved Indskrivningen overleveret Enhver, der reiser med de agende Poster; ligesom det finder Sted i Henseende til dem der reise med Dampskibene? – Jeg var Fredag Morgen, næppe oppe, førend den gode Det. Eberhard, der havde forladt Hamburg et Par Dage forud, stod hos mig. Nu gik vi ud, besaae den hertugelige og flere skjønne Haver osv., og jeg fik den første Overskuelse over Lokaliteterne, som en Reisende maae have * Af Skrifter om Brunsvig bemærkes: Versuch einer historisch-topogr. Beschreibung der Stadt Braunschweig. - Jn alphab. Ordnung gebracht und herausgegeben von J. A. H. Schmidt. Braunschw. 1821. 160 S. 8, bei Ludv. Lucius. Braunschweig und dessen Umgebung, ein Hulfsbuch for Fremde, welche diese Stadt und ihre Merkvurdigketen besuchen mollen. ibid. 1822. 105 S. 8. Samme Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Et ældre topografisk Værk, den Ribbeutrovske Beskrivelse i to Octavbind, 1789 og En Grundtegning over Staden, af Culemann, faaes i Boghandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Over Byens Kirker, og offentlige Bygninger, Epitaphier a. har man en Samling i Kobber, af afdøde Hofkobberstikker Beck. a Brunsvigs Anlæg blev grundet i Midten af det niende Aarhundrede af Bruno og Dank ward, Sønner af Ludolf, Hertug af Sachsen, Engern og Westfalen. J Begyndelsen af 10de Aarhundrede fik Staden under Henrik Auceps, og i Slutningen af 12te Aarhundrede, under Henrik Løve, betydelige Udvidelser. Hvorledes Staden og Fyrstehuset i ældre og nyere Tider har haft mangehaande ond og god Skjebne, er for vidtløftigt her at optegne. Staden har nu 7 Porte, 14 Torve og andre Pladser, 114 Gader og Stræder, 11 Kirker, næsten 3000 Huse, og en Befolkning af omtrent 34,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Den paa Hartzbjerget udspringende Okerflod gjennemstrømmer Staden i fem Arme. Fra den Tid, i Aarene 1797-1809, da efter Hertug Carl Wilhelm Ferdinands Beslutninger Sløifningen af de Fæstningsværker, der forhen omringede Staden, blev iværksat, har den faaet en yndig Omgivelse i skjønne Spadseregange, Plantninger, Blomsterpartier, Vandpartier osv. Aarligen opføres her, nye skjønne Bygninger, omgivne med hine Partier, prydede med Kulturens Præg og med skjønne Udsigter. Staden, som ei heller mangler videnskabelige Indretninger, vilde, efter mit korte Kiendskab til den, komme i fortrinlig Betragtning, naar jeg skulde vælge. mig efter Smag et nyt behageligt Opholdsted. Her levede og Campe, og fik sit Hvilested i den Campeske Have, der er af anseeligt Omfang, med smagfulde Anlæg. Den tilhører den afdøde berømte Mands Arvinger, og er en af de anseligste Privateiendomme af denne Art. Paa Voldpromenaderne seer man og den skjønne Jernobelisk imellem August- og Steen portene, der paa en stor fri Plads er reist som Minde om fyrstelig Daad. Den har paa de fire Sider følgende Jndskrifter: Den Einbruch in das Vaterland dem Feindemit seinem Blute wahrend, sank BraunschweigsWelse Carl Wilhelm Ferdinand, mit im seines Volkes Glück.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Des Vaterlandes vom Feinde nen bedrohetes Glück schusend, sant Braunschweigs Welse Friederich Wilhelm an seiner Krieger Spitze. Seinen for Deutschland gefallenen Fürsten Jhr. Vaterland. MDCCCXXII. Jhr Ruhm lebt ewig. Jhr Stamme dem Vaterlande zum Segen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Det hertugelige Slot havde jeg Leilighed til at see paa en Maade, som ei enhver Reisende kan det, nemlig med en Ledsager, Hr. - -, der kunde give mange Oplysninger, uden hvilke Meget ikke har Jnteresse. - At see en af de tyske Fyrsters, en 19 til 20aarig ung Mands, saakaldte Arbeidsborde, hans liden Haandbogsamling (af Størrelse omtrent som min), hans Snorrepiberier &c. &c. – at høre en og anden Anecdot om de mange Durchlauchtigheder, hvis Portraiter, zire Væggene, eller om de andre Malerier og Kobbere, som hænge der, om de kostbare og smagfulde parisiske Dekorationer, som Staden, til Hyldest i sin Tid for Jerome Buonaparte, anvendte overordentlige Bekostninger paa, og af hvilke mange nu ere givne de Forandringer, som efter Tidernes Omvexlinger maatte foretages alt saadant maatte naturligviis gjøre de Timer, der herved, og i et muntert Selskab, henrandt, behagelige. Jeg besaae og den hertugelige Begravelses hvælving i Domkirken, samt denne Kirke *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Om Aftenen gik jeg i det brunsvigske Theater, hvor det Lessingske Stykke Nathan der Weise, blev opført, og efterat have deeltaget ved Gjeste bordet i Samtalerne om Stykket, var jeg nu paa een Dag færdig med at faae erhvervet den Kundskab, jeg søgte om denne Stad. Gjerne havde jeg dog seet en mærkværdig Fabrik, der underholder saare mange Mennesker og Kunstnere, nemlig den Stobwasserske Lakker, og isærTobaksdaasefabrik, hvis Arbeider gaae over hele Verden, en Fabrik der 1765 begyndte, og har haft betydelige Afsætninger. Ogsaa havde jeg gjerne aflagt Besøg hos Hr. v. Schmidt Phiseldet, som den hertugelige Brunsvigske Stat tæller iblandt sine vigtigste og talentfuldeste Mænd, og som jeg siden paa min Reise hørte nævne som høist fortjent af sine Arbeider for denne liden tyske Stat, der er i en herlig Fremblomstring. - Men den bestemte Opholdstid paa Stedet var forløben, en Reiseleilighed til i Morgen tilig Kl. 4 var bestilt, og jeg kommer vel en anden Gang hertil. (Fortsættes.)Der von Heinrich dem Løwen, Herzoge von Sachsen und Baiern, erbauete Sanct Blasius, Dom zu Braunschweig und seine Merkwurdigteten, wie auch die Ebbegrabnisse der Farsten des Hauses Braunschweig-Lüneburg, ausfuhrlich, beschrieben von Friederich Görges. Zeite verbes. Auflage. Mit ein. Titelkup. Braunschw. 1820. 122 S. 8, bei Ludw. Lucius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Om Droschkers Jndførelse i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Kjøbenhavn hører ikke til de vidtløftige hovedstæder i Europa, men, regner man Christianshavn med, saa er Veien f. Ex. fra Nørreport til Amagerport, ikke just kort, og, især i sit Føre, vanskelig nok for mangen Fodgiænger. Den almindeligste Maade, hvorpaa den, der ikke vil gaae til Fods, kan befordres, er i en Karet. Men for en enkelt Person bliver, som oftest, det for dyrt at betale 3 til 4 Mk. for en Tour. J adskillige store Residentser har man derfor indført Droschker: det er Eenspændervogne til 2 Personer, foruden Kudsken, med Calesche.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
J Berlin f. Ex. gives halvfemsindstyve Droschter, af hvilke nogle bestandigen holde paa Hjørnerne af Hovedgaderne og paa offentlige Pladser, paa Torvene, og ved Opera- og Commediehuset, hver Spilleaften. Hver Droschke er betegnet med et Nummer, og de staae alle under Politiets Opsigt. En enkelt Person betaler for en Fjerdingtime 4 Groschen og to Personer 6 Groschen. J den Fierdingtime kan man lade sig afsætte hvor man vil. Disse Droschker ere i slet Fore og naar det er meget varmt om Sommeren, stedse i Bevægelse, og deres Eiere sinde meget godt deres Regning derved. – Den, som vilde indføre en saadan Droschke-Jndretning i Kjøbenhavn, kunde skabe sig derved en vist ikke uindbringende Levevei, og gjøre dets Jndbyggere en ikke uvæsentlig Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs har allerede længe høiligen. trængt til en Hovedudbedring saavel indvendig, som udvendig, thi Taget er i stort Forfald, og udvendig bærer den overalt Spor af Affældighed. Selv de to ved Opgangen staaende Steenbilleder af Neptun og Merkur ere, som sørgelige Symboler. paa Handelens og Skibsfartens nuværende Tilstand, i en beklagelsesværdig Forfatning. En Hovedreparation skal nu foretages med denne Hovedstadens gamle, mærkværdige og i sit Slags saare skjønne Bygning. Man troer den vil koste 40,000 Rdlr. Sølv og medtage en Tid af 3 til 4 Aar. Der er allerede anbragt et Plankeværk ved den høire Side af Opgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
J denne Tid ere adskillige Virtuoser komne her til Staden. Demois. Pohlmann, der skal være bleven ansat i Petersborg, har paa sin Gjennemreise, formodentligen af Erkjendtlighed forden glimrende Modtagelse, hun for nogle Aar siden fandt i Kjøbenhavn, besluttet at opholde sig her i nogen Tid. Hun har allerede ladet sig høre i Concerten til Fordeel for Blinde-Jnstitutet anden Paaskedag, og vil i næste Uge give en offentlig Concert; hun skal ogsaa være traadt i Underhandling med Theaterdirektionen om at spille, som for to Aar siden, i tydske Stykker, til hvilken Ende hun skal have medbragt to gandske nye tydske Vaudeviller. Hun ledsages af sin Broder, som er Portraitmaler. Brødrene C. og C. Ebner, der engang forhen have ladet sig høre, og hvoraf den yngste især vandt stort bifald ved sit udmærkede Violinspil, agte med det første ogsaa at give en Concert. Endeligen er en blind Fløitespiller, Hr. Berkenbusch, kommen hertil fra Dresden og vil ligeledes lade sig offentligen høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Frederiksberg Slotshauge bliver i denne Tid meget forskjønnet. Adskillige Gange blive gjorte bredere og en Deel gamle Træer, der forhindre de yngre fra at voxe, ere blevne borttagne og unge satte i deres Sted. Den smalle Slots bakke hvorfra man har den delige - af alle Fremmede, der have seet den, beundrede Udsigt til Kjøbenhavn, Amager, og den svenske Kyst - som kun er tre Alen bred, bliver gjort tre Alen bredere, saa at i Fremtiden flere Mennesker ville kunne gaae ved Siden af hverandre og nyde denne fortryllende Udsigt. Den ene Side af den nye istandsatte Pilealle er allerede beplantet med unge Lindetræer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Den i dette Blad No. 32 S. 509 optagne indsendte Notice om den grønlandske Kirke maa berigtiges derhen, at bemeldte Kirkes Bygning er opført ene og allene paa det danske Missionsselskabs Bekostning; ligeledes ere de benævnte Ornamenter, som tilhøre samme bekostede af bemeldte Selskab, med Undtagelse af Lysekronen, som er skjænket af det hæderlig Skipperlaug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Vensyssel. Hos Huusmand Poul Gregersen Skrædder, i Hellum Bye, Dronninglund Herred, fik eet Faar, den 5te Marts sidstleden, 4 Lam: I sort Gimmerlam og 8 hvide Væderlam, af hvilke det sidste var gandske omgivet med et Skjold, der maatte aabnes med en Kniv før det kunde komme ud. - Gimmerlammet var mindst; de andre af almindelig Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Efter 8 Dage døde det 3die, efter 3 Uger det førstfødte, det andet og fjerde leve endnu, og ere raske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
J Aalborg Stiftstidende læses under Indsendt: "Atter har den virksomme Cancellieraad Spies gjort sig fortjent af Nørre-Sundbyes Beboere, ved af sin Plantage at skienke nogle og fyrgetyve gode Træer og lade disse henplante i tre Rader paa Byens, ligeledes efter hans Foranstaltning ifjor planerede Kirkevei. Naar disse Træers Væxt ville lykkes, vorder med Tiden i deres Skygge en, tillige forUdsigtens Skyld, behagelig Spadseregang, hvortil Byen trænger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Jfølge Breve fra Flensborg er der i denne Stad foregaaet en mærkværdig Naturbegivenhed sidstl. 24de Marts, idet en meget høi Bakke, under hvilken der ligger en Række af Huse, er pludseligen revnet, og Jorden sjunket paa flere Steder en halv Snees Alen dybt, derimod paa andre Steder opkastet Mudder og Vand af bundløse Dybder. Uagtet alle Anstrængelser kunde man ikke standse den fremvæltende Jord, der over Haverne skred henimod Husene, som man var i stor Bekymring for. Tre Dage iforveien var en anden Bakke, tæt ved Fjorden, ligeledes sjunket sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
J dette Blad No. 30 S. 4756 er ved en Beretning om det nye Sørgespil: "Erik den Syvende" anført nogle faa historiske Optegnelser om Æmnet for dette Stykke, og disse Optegnelser sluttes med Anførelsen: at Erik Glipping blev myrdet d. 22 Nov. 1286 i Landsbyen Finderup, ikke langt fra Nyeborg. *) J den med sidste Post komne Aalborgske Avis No. 56. læses: at der i Skilderiet fortælles: at Eril Glipping den 22 Nov. 1806 **) blev dræbt i "For Landsbyen Finderup ikke langt fra Nyborg. Curiositets Skyld kan herved bemærkes, at den lærde Udgiver og Redaktør er Medlem af det kongelige danske Selskab for Fædrenelandets HistoTrykfeil istedetfor, Viborg, ligesom Stykker har flere Trykseil, saasom Holland ist. Halland. Det lidet Stykke var meddeelt tilligemed Mere i bemeldte Nummer af dette Blad, naar en Meddeler forlanger selv at borrigere, er Gjennemsynet fra Redactionens Side anseet unødvendig. For Fremtiden vil Mærket. – i blive sat ved ethvert saadant indsendt, og af Jndsenderen selv forrigeret, Stykke. (Efterat dette var sat, erfarer Redactionen i Bogtrykkeriet at Aarstallet 1806, som ei var bleven forrigeret, er bleven staaende urettet i nogle enkelte med Posten afsendte Exemplarer; men ved Revisionen, som, for at Exemplarers Afsendelse med Posten ei skulde hindres, maatte udsættes til Post-Exemplarerne vare besørgede, var denne Feilsætning senere bemærket og derefter bleven rettet.) Hvorfor har de Hr. Redactører af Aalborgs Avisen ikke sat 1826, eller for fem Maaneder siden, Den Curiositet som de i Trykfeil har søgt at udfinde til at gjøre deres Blad interessant ved, havde da været saa meget mærkeligere. ne og Sprog, og har tilforn været Professor ned Kjøbenhavns Universitet. Man vil her ikke befatte sig med at berig lige den Aalborgske Avises Urigtigheder baade i dette og andre Stykker; kun simpelt hen optage det, som en Prøve paa hvorledes de nye lærde og nøjagtige Redaktører debutere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Blandede Efterretninger. Velværdt at undersøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Engellænder, der, efter nogen Afretning og Jndøvning, agter at bruge det til Vedderidt i sit Fædreneland, da han er overbeviist om, at ingen Professor Brochi, bekjendt som Theolog og Hamburg 2. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Kjøbenhavns Børs, den 24 April 1827. Species 25 a vista 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Specier solgtes til 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 13 Rbmk. 10 a 10 1/2. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 167 1/2 168 Rbd. Sedl. 598,51 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 74 174 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-24
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . Sedler Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn, 6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. S. 104 1/2 105 i Banco i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/2 60 L. Sterl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 334. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 April 1827. Medens han levede, og blev fra alle Sider, det være med eller uden Grund, bestormet, vovede næsten ikke en eneste at reise sig; ja, end ikke at forsvare ham mod den Paastand, at han ingen Digter var. Maa hervikke "Graad smelte hen i Smil, Maa mansikke, var man end nok saa sørgmodigen stemt, uvilkaarligen tænke paa Nilles Ord: "ach, ach nu vaagner min Samvittighed; nu angrer jeg, men for silde, den Baggesen og hans Tidsalder. Baggesen, er død, og fra forskjellige Kanter lade Stemmer sig nu høre, for at prise ham. Haardhed, jeg har vist imod dig, nu savner jeg dig først, nu kan jeg skjønne paa, hvilken Mand jeg har mist." - Men det er Verdens Løb. Tornekrandsen bliver sjeldent til Laurbærkrands førend paa Ligkisten, og Retfærdighed kan ingen udmærket og fortrinlig Digter vente sig førend paa hin Side Graven. Lærerigt er Baggesens Liv. Det viser os, hvilken Veirhane den saakaldte offentlige Yndest er, og hvad hans Modstandere engang have villet anvende paa hans Person, det lader sig med langt større Føje sige om hans Lykkes Stjerne: den var en sand Janus. enester, som Forfatter, efterat han over i syrgeAt ville vise og udvikle Baggesens Fortjetyve Aar er bleven regnet for een af Parnassets Ypperste, vilde være et ligesaa overflødigt Arbeid, som at godtgjøre, at Rosen lugter behagealligen og Nattergalen synger lifligen. Men at tale et Par Ord om hans Forhold til hans Tidsalder, om de forskjellige og ofte selsomme Maader, hvorpaa han tumlede sig i den, synes, mindst i dette Øjeblik, ikke at være ganske af Veien. Vel har en tydsk Forfatter, som bruger det mystiske Anagram. "O. F. T. Tallerede leveret, saa frisk og varmt som mueligt, et Slags Skildring af ham i et Dresdener Blad, som udgives af en Hr. Kraukling. Men denne Skildring, forekommer mig som de Reisebeskrivelser, hvis Forfattere, efterat have været Natten over i en By, beskrive dens Indbyggeres Sæder, Levemaade og Character. Som syg Mand var Baggesen kommen til Dresden, og først under hans Ophold der havde hin Skildrer lært at kjende ham. Men hvor meget kan man vel lære at kjende til en Mands Character, som Gjennemreisende, og under hans Kamp med en Helsot, Jmidlertid synes Hr. O. F. Hob dog at have feet Baggesen videre end til Tænderne, thi han beretter, at Digteren havde sine 32 Tænder, og efter egen Forsikkring, skal være født dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-28
Jndenlandske Efterretninger. Fortegnelsen over de ved Konstacademiet udstillede Konstværker er bleven forøget med et Tillæg, der indeholder 20 nye Stykker, nemlig: 4 Portraiter (Prinds Christian, Prof. Nyerup, Capitain Brockdorff, Skuespiller Due) af Prof. Hornemann, et Tyrolerlandskab af Prof. J. Møller; Statsminister Schimmelmanns Portrait af C. A. Jensen; Maaneskin i en Bjergegn, af H. Harder, en Brøndseene, Nærheden af et Capucinerkloster, af C. Meyer; Duschamor og Morna efter Ossian, af C. Goos Portrait i Miniatur, af C. Bærentzen, Kanefart ved Fakkelskin, af J. Stroe, Kjøkkentøi og nogle Urter, malede efter Naturen, af H.C. Overgaard, 3 Vandfarve-Stykker, af J.C. Steenfeldt; Garnisonskirken, Vinterstykke, af F. Wolters; Madonna med Barnet, af Frøken M. Stub, 5 Tegninger i Bygningskonsten, af M. S. Holm, to Porcellainsmalerier (den blinde Michel Angelo, som forklarer Skjønheden, uden helvederiske Torso, og et Æneas hoved en came), af Secretair Wrehe; to Portraiter, af Miniaturmaler Arlaud i GeneveStaden Geneve, af A. Link.