Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-07
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. En af de udenlandske Poster har bragt os et Tillæg til Tydsklands Handels-Historie i afvigte Aar, den melder nemlig: at i 1815 ere 459 Skibe indløbne i Danzig og 377 afseilede; af de indløbne ere 41 fra Dannemark, 58 fra Sverrig og Norge og 133 fra Engelland. – Frankerigs Handel kan vel i et Aar, som det forløbne, ikke have været betydelig, især da de allierede Magter og fornemmelig de tydske, valgte den Forholdsregel ikke at bruge de Contributioner, som de hævede af de franske Provindser til at kjøbe Fornødenhederne til Armeen i Frankerige selv, men lade dem komme fra Tydsk, land; desuagtet har vi hørt at franske Silkevarer, solgtes i Mængde og med Fordeel paa de tydske Markeder, og gik over Marseille til de tyrkiske Havne ved Middelhavet (eller til Levanten) ogsaa det franske Porcellain havde stærk Afsætning, dets Hoved fabrik er i Sevres, en lille Bye, som ligger en Miil fra Paris, Udstillingen af dets Producter i 1815 skal have været yderst fortræffelig; især destore Vaser og Bordservicer med uforlignelige Malerier, det meste var bestemt til en Present for Kongen. J det sydlige Frankerige var Viinkøsten heldig i f. A. ligeledes Olie=Høsten. J Cette, en Havn ved Middelhavet, fandt de danske Skibe en fordeelagtig Fragt; fra denne Bye udføres en stærk Sort Brændeviin i stor Mængde til Engelland. Bourdeaux er bleven sine gamle Oplag af Viine qvit, Frankerigs Fabriker ere meget tagne til under Revolutionen, og dets Handel kan snart blive betydelig, men den ostindiske Handel har Engelland saa godt som frarevet det. Til at dække sin Handel har Frankerig, uagtet sit lidte Tab, en ikke saa ubetydelig Flaade; thi allene i Toulon havde det i 1815 en Flaade paa 19 Orlogskibe og 12 Fregatter, og 3 Orlogskibe laae paa Stabelen. – Om Jtaliens Handel har man ikke hørt ret meget; i Kirkestaten giver man sig ikke af med slige verdslige Ting; i Neapel skal man først til at tænke derpaa; i det lombardisk-venetianske Kong rige, især i Venedig aabner sig de beste Udsigter for Handelen, da Østerrig ved sin Jndflydelse hos Storsultanen veed at dække sine Staters Flag mod Barbareskerne; imedens Jtaliens øvrige Kyster udplyndres af dem, saa længe indtil disse Stater ville tænke paa at skabe sig en Søemagt; vækkes engang Jtaliens Beboere til den Handels- og Søefarts=Aand, hvortil deres naturlige Beliggenhed har bestemt dem, saa vil de fordeelagtige Søefragter i Middelhavet for de nordlige Landes Beboere reent falde bort. Portugals Handel har som sædvanlig været høist ubetydelig og den, som er der, er i de Engelske Handelshuuses Lomme, som ere etablerede i Lissabon; Mellemhandelen med Brasilien er den vigtigste; Høsten mislykkedes og Kornpriserne steege; en Deel danske Skibe fandt antagelige Fragter i Lissabon, men nyelig er et dansk Skib forulykket, som skulde bringe 1300 Tdr. Byg dertil. - Hvordan det seer ud i Spanien veed man ikke ret; Landet har lidt forfærdeligt ved Krigen med Frankerig; det lider endnu af en høist blodig Kamp med sine sydamerikanske Colonier; hemmelige Giæringer synes at herske i Landet selv. Cadix var stedse Hovedsædet for Handelen ved Colonierne, store Pengesummer ere rigtig nok bragte dertil fra Amerika, men som det synes, meest tilhørende Flygtninger fra de revolutionerede Egne; Cadixes Handel tabte sig forresten øiensynlig, da den spanske Regiering fandt for godt, og formodentlig for at beroelige Gemytterne i hiin Verdens Deel, at frigive Handelen paa de store vestindiske Øer, Cuba og Portorico, især er Staden Havannas Havn, og det ganske stiltiende, aabnet for fremmede Nationer; Cadix erstattes igien nogenlunde ved de Udrustninger, som foretages i denne Havn imod Colonierne. Spanien maatte afkiøbe sig Barbareskernes Angreb. Handelen var i det hele ikke levende; Jndførselen besværedes af Toldafgifter, og det manglede paa Udførsels-Artikler, som meest bestod i Uld og Salt; paa Gibraltar blev drevet en stærk Snighandel med de Engelske. Kongen af Spanien traf dog forskiellige Foranstaltninger til Handelens Opkomst, saaledes lod han bekiendtgiøre i alle Lande: at enhver hvid eller Sort, naar han kun var Katholik, maatte nedsætte sig paa Portorico, og at det var tilladt alle at handle paa denne Øe fra de Havne, hvor der var spanske Consuler; ogsaa har Kongen understøttet et Selskab, som vil giøre Floden Guadalqvivir seilbar indtil Cordova, anlægge Plantager og nye Colonier ved dens Bredder og sikkre Staden Sevilla for Oversvømmelser i Fremtiden; ligeledes anvendes meget paa Canalen i Arragonien og den Kongelige Kanal af Touste. – Det er en naturlig Følge af de skrækkelige Giæringer i de Sydamerikanske Colonier, at Handelen der maae reent ligge. Det kan ikke hielpe, siger man, at sende Varer dertil, Kapitalisterne flygte til Spanien med deres rede Penge og Biergværkerne bearbeides ikke; man hører allene fra Mexico, at en Munk i Landsbyen Norita har ladet grave en lille Kanal, som forbinder de to Floder Noanaino og Qvito med hinanden, hvoraf den første falder ud i Sydhavet. og den anden i den mexicanske Havbugt; smaae Baade bringe nu allerede Varer fra det ene Verdens Hav til det andet; det er den lille Begyndelse til at grundfæste Handelen i sin naturlige Middelpunkt paa Jorden. - Paa de vestindiske Øer er man oversvømmet med amerikanske Varer; undtagen paa de Engelske, hvor man nægter dem Tilgangen, ogsaa vedblive de at være i Besiddelse af den franske Øe Guadeloupe. Orcanerne har paa de vestindiske Øer anrettet store Ødelæggelser i Aar.