JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Onsdagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2 4, bliver, efter Forlig og Execution, ved 6te og sidste Auction absolut, og uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt Eiendommene: No. 160 og 161 ved Nørrevold, der i Staden – alternativt: enten samlede eller hver for sig. Auctionen afholdes i No. 100, som bestaaer af: et tildeels grundmuret Forhuus, indrettet til Læderudsalg og Beboelse; et Skuur af svært Tømmer med 3 Etager ; et Bindingsværks Baghuus, 3 Etager og Qvist, med 9 Garverkar og Udvadskersteen, paa Loftet en Vinde; et rummeligt Gaardsrum med 14 nedgravede Garverkar og 2de overJorden; i eet af Karrene er Post med Jernredskaber; en Springvandsopstander og fælleds Kam, m.v. Eiendommen Nr. 101 bestaaer af: En Forbygning, Grundmuur til Gaden, Kielder og 3 Etager, indrettede til Bedelse; og en Bagbygning, hvoraf første Etage er Grundmuur, anden Etage deels Grundmuur, deels Bindingsværk, deri er Stald og Barkmølle, og paa Løftet en Vinde, en Brønd med Opstander og Pomperedskaber, og en fælleds Vandkam med Malmhane. For begge disse Eiendomme, som ere vurderede ser 15,000 Rbd. Sølv, er ved 5te Auction kun budet 10,000 Rbd. Sølv. Conditionerne ere meget gunstige for Kiøberen, i hvilken Henseende det bemærkes, at han hæver Leien, som forfalder efter sidste Flyttedag, men betaler dog kuns Renter af Kiøbesummen fra Tilslaget, og at indtil 10850 Rbd. kunne blive staaende hos Kiøberen. Forøvrigt erfares Conditionerne hos Undertegnede. Kiøbenhavn, den 2den Juni 1834. Ph. Julius Knudsen, Landsoverrets=Procurator, boende bag Børsen No. 74. alle i de Aar. roclama. Hele De, som maatte have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Cancellist i det Kongelige Danske Cancellie, Hermann Balth, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordring enten for mig der hensidder i uskiftet Boe efter den Afdøde eller for min Laugværge, Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Assessor Tetens, boende ved Gammelstrand Nr. 11. Louise Balth. Kiøbenhavn, den 30te Mai 1834. store Kannikestræde No. 35.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
ed Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afgangne Viinhandler Haagen Hagens Enke, Caroline Hagen, født Høyers Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os, som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier, at anmelde og beviisliggjøre. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 2den Juni 1834. P. Friedenreich, J. L. Wilse, Major ved det borgerlige Infanterie Fuldmægtig under det Kongelige og Viinhandler, boende paa Vester danske Cancellie, boende i Stugade No. 42. diestrædet No. 93.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Zweite Bekanntmachung. til me Extract, des in No. 130 dieser Zeitung in extens inseritten Proclams. protocollitte Glaubiger und Pfandinhaber der sich für insolvent erklarWitte des Schiffers Markus Hammer ere hieselbst haben sich innerhalb 12 Vochen, bei Vermelding der geseslichen Rachtheile, im Stadtsecretaelden und das Ordningsmæssige zu beobachten. Flensburg, den 2sten Mai 1454.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Bürgermeister und Rath.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Med Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hofudsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogetsomhelst at fordre i afgangne Cancellieraad og Inspecteur ved Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset Jacob Christian Lund, og efterlevende Enke Hanne Birgitte Lund, fød Larsen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os heri Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 3die Juni 1834. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1786 – 1832 & 33. Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Arbeidsmand Magnus Thoroddsen og efterlevende Enke Anne Cathrine Thoroddsen, fød Hedegaard, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvingen med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 31te Mai 1834. Buchwald. Hollerup. ed Proclama af Dags Dato, som tinglæses i Aarhuus Byeting, og i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa forhen afdøde Kiøbmand Thøger Kiersgaard, og senere afdøde Hustrue Giertrud Marie, fød Bang, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer for Undertegnede, den ifølge Testament – oprettet af bemeldte Madame G. M. Kiersgaard, føl Bang, grundet paa et resprok Testament imellem hende og forhen afdøde Mand – er bleven Eier af benævnte Afdødes efterladte Eiendomme; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus, den 22de Mai 1834. C. Bang.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Efter udstædt Proclama af 12te Mai d. A., som er læst ved nedennævnte Herreds Ret den 27de Mai, og ved den Kongelige Landsoverret den 2den Juni f. A., indkaldes med 12 Ugers Varsel, de, som formene sig berettiget til noget Krav paa afdøde Gaardmand Peder Jørgensen Leerbek, til, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa den Afdøde ved denne Skifteret, under Fortabelse, efter Placat af 20de Marts 1790, af deres havende Fordring, som efter bemeldte Tids Frist ikke antages, om end Boet ikke kan være optaget til Slutning. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Contoir, den 3die Juni 1834. M. Knugen.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama, som læses ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa Boet efter afdøde Gartner Henrich Madsen her af Staden og efterlevende Enke, Sophie Madsen, født Pough, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteret, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingørs Skifteret, den 30te Mai 1834. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. J. B. Olrik.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama, som læses ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Birthe Petersen, født Eskildsdatter, Enke efter forhen afgangne Færgemand Børge Petersen, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingørs Skifteret, den 28de Mai 1834. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. J. B. Ølrik.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst inden vedkommende Over og Underret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Sidse Rasmusdatter af Skovfogedhuset i Gjorsløv Dyrehauge, Enteefter tidligere afg. Skovrider Poul Nissen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 26de Mai 1834. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst inden vedkommende OverTog Underret, ere alle de, som maatte have Roget at fordre i Stervboe efter den i Strøbye afdøde Aftægtskone Sidse Olsdatter, Enke efter tidligere afg. Gaardmand i Warpelov Øle Jeppesen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 26de Mai 1834. Sluhme.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. 259 – 1834 – 35 forhenværende Brændeviinsbrænder, senere Arbeidsmand Hans Hansens og tidligere afdøde Hustrue Ane Margrethe Henrichsdatters fælleds Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 27de Mai 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
Ved Proclama, som vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Gjæstgiver og Jordbruger Christen Nielsen og senere afdøde Hustrue Maren Larsen, af Meerløse Kroe i Tostrup Sogn, under MeerløsegaardGods, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden samme Tids Forløb, at fremkomme med og legitimere deres Krav for mig, som committeret Skifteforvalter, i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bonderupgaard pr. Ringsted, den 30te Mai 1834. Anden Bekjendtgiørelse. Hr. Fr. D. Jndvaaner og Skipper Hans Christensen Jepsen i Marskal ei er i Stand til at tilfredsstille sine Creditorer og Concurs over hans Boe er bleven paakiendt, saa indkaldes (med Undtagelse af da protocollerede Pantecreditorer) Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til hans Boe, forinden 12 Uger, fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse at regne, dermed at melde sig i det Ærveiske Artuariat her i Byen paa lovformelig Maade, med den Advarsel, at de, som ei melde sig i den foreskrevne Tid, tabe deres Ret til fremtidig Anmeldelse og udelukkes fra det proclamerede Boe. Forinden samme Tids Forløb og paa samme Sted bør alle de melde sig, som maatte besidde haandfaaet Pant, Boet tilhørende, ved Straf af Pantets dobbelte Værdie; og de, som ei have deres Værneting her, bør antage og beskikke de forordnede procuratorer ad acta. Dets til Bekræftelse under Stads- og Landrettens allerhøist forordnede Segl. Ærøeskjøbing i Landfogderiet, den 28de Mai 1834. (L. S.) Carstens.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
J følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de d. M., som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde Barbeersvend Friederich Wilhelm, Heinrich Riekes Stervboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre. Med lige Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger til for os at anmelde og legitimere deres Arveret. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 29de Mai 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-06-04
(Hermed følger 1 Ark Høiesterets paadømte Sager.)
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Aar 1834. No. 133. Torsdagen. den 5te Junii. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Brevposter. privilegerede. AvertissementsVellingste politiste og Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Udenlandske Efterretninger. Schweis. Zürich, den 18de Mai. - Revolutionerne i Schweiz vare aabenbart Følger af Juli-Revolutionen i Frankrige. Deraf kan man ogsaa forklare den Sympathie for Frankrige, som vore Bevægelsesmænd lægge for Dagen. Desuagtet ere Resultaterne af begge Revolutioner og den nuværende Tilstand i begget Lan denne saare forskjellige. Ligesom i Frankrige, saaledes fandtes ogsaa siden Aaret 1814, i de fleste Schweizer-Cantoner, en liberal Opposition, som ikke fandt Behag i Restaurationens Regjeringsmaade. Denne Opposition, som henimod Aaret 1830 tiltog i Kræfter og Kæmpere, i Særdeleshed yngre, tildeels videnskabe ligen dannede Mænd, havde imidlertid til hiin Tid ingen foruroeligende Charatteer. Dens Fremskriden var roelig, gradviis, og national. Om end Kampene ikke førte til raske Resultater, var dog det Vundne sikkert og Seieren uden Fare for Statens Rolighed. Tiden var denne Opposition gunstig, der i Særdeleshed søgte ved Tydsk Videnskabelighed at hæve vort Statsliv til et høiere Culturtrin. De Yngre maatte seire allerede af den Grund, at de vare de Yngre. Nu kom Revolutionslysten fra Frankrige og Belgien, og lig en Feber angreb den hiin sunde og roelige Aand, blændede Dømmekraften ved Lidenskab og proclamerede politiske Farver i Stedet for videnskabelige Principier. J Frankrige var det lykket hiin liberale Oppositions Partie at bemægtige sig Revolutionen, da det indsaae det Farlige ved denne. Selv den forstandige Konge, den bestemte Perier, de betænksomme Doctrinaire søgte at trænge den vilde Titan tilbage i den Afgrund, fra hvilken han nu fra Tid til anden udspyer Jld og ryster Jorden. Om det er lykket dem, for længere Tid at undertvinge Revolutionen, dette Spørgsmaal ville vi endnu lade uafgjort. Deres Bestræbelser gaae uden Tvivl, ud herpaa, og deres Vaaben ere rettede paa den ene Side imod Carlisterne, paa den anden Side imod Republicanerne. Deres Magt beroer paa den mere formuende Deel af Middelstanden. J Schweiz gives der vel ogsaa adskillige Cantoner, for ExempelWaadt, hvor en lignende Gang i Udviklingen fandt Sted.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Paris, den 25de Mai. Lafayettes Død har gjort et dybt Jndtryk paa alle Classer. Den høiere Verden har aldrig deelt den Forevigedes politiske Anskuelser, men den ærer i ham en varig Fædernelandets Hæder og stod ham ved sociale Forhold saa nær, at den maatte føle Agtelse for hans Personlighed. For Middelstanden var Lafayette i sit Livs forskjellige Phaser næsten til enhver Tid et Mønster, et Slags Jdol; man maa ingenlunde troe, at denne Popularitet ophørte med Eet, da Hoffet fandt for Godt, at betroe Marstalt Lohan Overcommandoen over Nationalgarden. Paa de talrige Masser kunde intet andet Dødsfald i Frankrige virke saa rystende, som Lafavettes Død; vel havde han ofte sat et djærvt Sprog imod de ringere Folkeclassers Fordringer og gjort disse den kraftigste Modstand, men dog aldrig mistet deres Kjærlighed og Beundring. Som den almeene Samtale, saaledes har ogsaa Pressen udelukkende beskjeftiget sig med denne Begivenhed. Jmedens Hr. Thiers klogeligen søger i den officielle Moniteur at gavne Hoffet ved at rose Lafayette, og Jmpartial saavel som Journal de Paris ere uforsigtige nok, til at røbe et høit Parties Harme; imedens den aandrige og oprigtige Journal des Debats tydeligen nok yttrer, at den ærer og beundrer den Forevigede i enhver anden Henseende, undtagen deri, at han ikke hørte til des Debats Partie, saa have derimod de øvrige talrige Organer for den offentlige Mening Ondt ved at finde Rum, til at fortælle Generalens indflydelsesrige Liv og at gjengive hiin almindelige Erkjendelse, der udbryder saa aabenlydt og klart, at selv de legitimistiske Blade ikke ville kjæmpe imod Strømmen. De mindre Blade, som Almuen læser, f. Ex. Bon Sens og lignende, ere omgivne med sort Rand, og ligesom Samtalerne og Pressen her i Hovedstaden forkynde den almindelige Sorg, saaledes helligholdes ogsaa Lafayettes Jhukommelse i hele Frankrige London, den 30te Mai.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Den politiske Catastrophe, som vi have bebudet, har fundet Sted. Hr. Ward's Forslag, i Tirsdags Aftes, i Anledning af den Protestantisk Bispelige Kirke i det Catholske Jrland, gav Anledning til, at denne Crists udbrød. Følgende Artikel, som i Aftes blev kundgjort i The Globe, synes at have en halv officiel Charakteer:
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Adskillige af Cabinettets Medlemmer have resigneret eller ville sandsynligviis resignere, f. Ex. Hr. Stanley og Sir Jas. Graham, desuden ogsaa Hertugen af Richmand og GrevRipon. Grev Carlisle, der med Høimodighed og uden Ostentation har saa godt som nogen Anden tjent Reformens Sag, skal erholde det store Segl; Hr. Spring-Rice vil vorde Colonial-Secretair og erholde Sæde i Cabinettet, ligesom Hr. Ellice, der bliver Krigssecretair. Hr. Francis Baring (en Søn af Sir Thomas B.), som hidtil var en af Treasury-Lords, vil i Hr. Rices Sted blive Secretair for Treasurp. Hr. More Ferral en Catholik, bliver Lord i Treasury, i Stedet for Hr. Baring.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Lord Auckland vorder General=Postmester og Lord Mulgrave Marine Secretair. Det er ikke usandsynligt, at ogsaa Lorderne Radner, Duncannon, Ebrington, Ring, Clausicarde og Hr. Abercrombie ville træde ind i Cabinettet. Lord Durham, hvis Sundhedstilstand er svagelig, vil maaskee erholde en Ansættelse udenlands. De fire fratrædende Medlemmer ville i Almindelighed hidtil, som tilforn understytte deres forrige Colleger. Et stort Antal af de meest populaire Underhuus=Medlemmer undertegnede i Gaar en Adresse, som blev overleveret til Grev Grey, hvori de yttrede deres urokkelige Tillid til ham og bade ham: at han ikke maatte forlade sin Post, da de fremdeles vilde til det Yderste understytte Regjeringen under hans Bestyrelse; Hr. Ward, Sir F. Burdet- og Lord Ebrington vare iblandt hine Medlemmer. Hs. Majestæt siges ubetinget at samtykke alt Ovenanførte, og man paastaaer, at der ingen Vanskelighed er i Vejen for, at dHrr. Spring RiceEllice og More Ferral atter ville vorde valgte til Medlemmer af Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Den høje Kirkes Erkebisper og Bisper have ved Erkebisperne af Canterbury og Armagh i en Privat Audients overrakt Hs. Majestæt Kongen, paa hans Fødselsdag, en Lykønsknings=Adresse The Standard meddeler et langt Svar, som Kongen, rør indtil Taarer, gav derpaa, hvori han siges at have givet den bestemte Erklæring : at ville uafladeligen forsvare Kirken imod alle Fiender og Angreb.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Parlamentet er atter forsamlet, og Underhuset har i Særdeleshed været meget virksomt. Dette forkastede allerede i Onsdags Aftes Hr. Fleetwood's Sabbath-Bill, og lod derimod en anden (af Hr. Poulter) læses anden Gang. Denne sidste Bil gaaer imidlertid ei ud paa Andet, end hvad alle de tidligere Love, om denne Gjenstand have søgt at bevirke, nemlig: at alle offentlige Forretninger skulle hvile om Søndagen; og naar blot vore Fromme ville lade sig nøjes dermed, saa kan man Jntet have imod, at Boutiqverne blive lukkede om Søndagen. O'Connell er imidlertid imod ethvert Slags Jndskrænkning i Religionssager, han modsatte sig endogsaa denne Bill, endskjøndt han understyttedes ikkun af meget Faa blandt Medlemmerne. Ved denne Leilighed maae vi imidlertid bemærke, at denne Mand er i den sidste Tid bleven meget tam i Parlamentet, og at han selv ved en offentlig Skrivelse har for Øjeblikket opgivet Tanken om Unionens Opløsning, hvilket naturligviis har bestyrket det (som vi troe, falske) Rygte: at han staaer i Begreb med at overtage et Embede. Maaskee vil han blot oppebie, om Regjeringen vil give efter for den Deel af Cabinettet, som fordrer en for Land ejerne fordeelagtigere Indretning i Henseende til de Jrlandske Tiender – hvilket snart vil vise sig.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
J Onsdags bleve Ministerne overvundne, ved en Majoritet af 94 imod 57 Stemmer, i deres Opposition imod en Motion, der, i Fald de vilde være billige, havde maattet udgaae fra dem Talen var nemlig om, at overdrage en Afgift – hvilken Matroserne paa Koffardieskibene i mange Aar havde maattet svare til det allene til de Kongelige Matrosers Fordeel bestaaende Greenwicher Hospital, og som aarligen beløber sig til 22,000 Pd. St. til en Jndretning, som er oprettet til Understyttelse for hiin fortjenstfulde Menneskeclasses Enker, men uden at besidde tilstrækkelige Midler. Ministerne troede, at de burde ikke tillade dette, da Staten ellers maatte erstatte den fragaaende Sum; men Parlamentet synes at være af den Mening, at dette ikke var meer end billigt, da det tilkommer Nationen selv, og ikke en enkelt Classe, at underholde de i Landets Tjeneste lemlæstede Matroser; og Ministerne maae allerede rette sig efter denne Anskuelse. Fre mange Kanter beklager man derimod, at Underhuset ikke har viist sig bestemtere ved det Forslag, som Hr. Bulver nyelig indbragte, og at de ikke paa Nyt have indpræget Ministerne den Lære, at alle blot financielle Hensyn maae vige for Pligten. Hr. Bulwer vilde nemlig, at Huset skal forpligte sig til, saasnart som mueligt at afskaffe den som bekjendt meget høje Afgiffor Stemplingen af de offentlige Blade. Vedligeholdelsen af denne Afgift er saameget mere uhensigtsvarende, da den ikke forhindrer dristige Demagoger fra, til Trods for alle Love, at oversvømme Landet med Godtkjøbs-Blade, hvilke udbrede de farligste Grundsætninger hos Menigmand, imedens de bedre offentlige Blade (der ere for kostbare, til at de skulde kunne naae til disse lavere Almue-Classer, i Særdeleshed til dem paa Landet) ikke kunne modarbeide hine. Fandtes her imidlertid, som i Tydskland, billige offentlige Blade, der virkeligen oplyste Folket, de vilde hine ondskabsfulde Blade snart tabe en stor Deel af deres Jndflydelse. Men da denne Afgift indbringer Noget over 400,000 Pd. St., saa vilde Ministerne selv med den Udsigt, at dette Tab vilde vorde erstattet ved Forøgelsen af Papiirafsætningen, og Sendelserne med Posten ikke vove at love, endog blot for Fremtiden, en Eftergivelse af samme. Det synes imidlertid, at den offentlige Mening nok vil tvinge dem dertil. Billen for Afskaffelsen af Huusskatten er endnu en Gang bleven opsat, uden derfor at være ophævet.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Efterretningerne fra Portugal, ere næsten afgjørende for Don Pedros Sag. Den 8de faldt ei allene Figueira, men ogsaa Combra i Hænderne paa hans Tropper; han har altsaa ei blot hele den nordlige Søekyst i sin Magt, men endog den indre Forbindelse imellem Lissabon og Oporto igjennem Provindsen Tras-os Montes med Spanien; og Don Miguel vil have Ondt ved, at kunne endnu længe forsvare sig imod hans Broders Tropper, der agere i Fælledskab med den Spanske General Rodil. Har man endnu den Troe, at kunne hver Dag vente Efterretningen om, at saavel Don Miguel som Don Carlos have forladt Portugal paa et neutralt Fartøi, saa har man derfor ingenlunde Grund til at vente fredelige Tider.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-06-05
Kjøbenhavn, den 5te Junii. Brevposten med Dampskibet fra Lübeck ankom hertil i Gaar Efterm. Kl. 1 1/2.