Norske Intelligenssedler, 1776-05-15
Hr. Holtzførster Stabel har paa en liden ham tilhørende Eiendom ved Hønefossen paa Ringeriget opryddet en Myhr af 30 Maal i Qvadrat, igiennemgravet den med 500 Favner Grøfter, og ellers ved Rodhugning og Giødsels Formeering forbedret den gamle Ager og Eng noget anseeligt. Forrige Procurator Sr. Andres Hogstad har fra 1763 paa Øde-Gaarden Nistund i SchedsmoeSogn, Nedre Romerige, af Myhr og Skovland opryddet til Ager 19 og en halv Tønder Sædeland, ladet grave 11 a 1200 Favner Diger, endeel af 5 a 6 Alens Bredde, og formeret Gaardens Høeavling fra 60 til 120 a 130 Læs, har ogsaa skrevet en Afhandling om Jordebrugets Forbedring. Procurator Sr. Andreas Hesselberg har i en Tid af 12 Aar ved Rodhugning, Steenbrydning og Grøftning tilveyebragt 54 Maal a 768 Favner nyt Agerland, og derved, saavelsom ved en sameye Engs Deeling, og andre Indretninger sat Gaarden Hesselberg paa Ringeriget i særdeles god Stand. Studiosus Sr. Wilhelm Strøm har i 7 a 8 Aar, han har eyet Gaarden Aamodt i Fedt Sogn paa Nedre Romerige, optaget en stor Deel unyttig og forgroet Mark til Ager, afledet Vandet ved en Mængde Grøfter, oprettet Jordhuse til Giødselens Formerelse, med besynderlig Omhu fredet sin Skov, og udgivet et Skrift om Landvæsenets Forbedring. Sr. Christopher Leuthold, Steenhugger og forhen Fuldmægtig ved Oberstinde Eichtveds Marmorverk i Lier, har paa en Eiendom, som han med laante Penge i Aaret 1770 tilkiøbte sig af Gaarden Haarbergs Eiendeele, hvorpaa Marmorbrudet tildeels ligger, og som før var en steenig, sumpig og uduelig Fæehavn, ved overmaade svært Arbejde, hvorpaa han uophørlig selv har lagt Haand, igiennem Grøftning, Rodhugning, Marmor Gruses Afføring og i Særdeleshed ved en Mængde Steens Udminering tilveiebragt et saa anseeligt Jordebrug, at han derpaa efter 16 til 20 Tdrs. Udsæd i følgende Aaringer har avlet over 80 til 90 og 100 Tdr. af alle Slags Korn, foruden 16 a 20 Tønder Potatos, de han i Lier først har begyndt at dyrke. Hr. Regiments-Qvarteermester Adrian Købke, Foged over Øvre Romerige, en af de gode Jordbrugere her i Landet, har ligeledes anmeldt, paa Gaarden Morck i Edsvold Sogn at have gjort anseelige Forbedring, de han til næste Aar agter at beviisliggiøre. Slutningen af: Den galante Levemaade. (see No. 12 og 13.) Han kom ofte i Kirken, dog ikkun til Aftensang; da kunde mange beskue ham, og han igien mange. Hans Jndgang i Kirken var altid efter nyeste Mode, og undertiden mumlede han ogsaa lidet i Hatten og gjorde Gud en Fransk Compliment oven i Kiøbet. Han bedømte Prædikken, som han ikke forstoed, og fandt aldrig nogen Præst, der behagede: Een talede enten for højt eller lavt, en anden enten for gesvindt eller langtsomt; Een havde efter hans Regning brugt en Talemaade saa mange Gange, en anden havde paa forskiællige andre Maader forseet sig: Korteligen i Kirken kunde han intet lære, derfore anvendte han og Hellige Dage paa andre nyttige Ting, og undertiden holdt Høimesse paa en god Vens Kammer og Aftensang paa nærmeste Lyst-Sted. Endnu kand anmærkes, at han forstoed net at vælge Sprog: det Franske var født, det Tydske let, det Hollandske af ingen Betydning og det Engelske duede slet intet. - Han vilde gierne have et stort Bibliothek og kiøbte ofte Bøger; men læste gemeenligen ikke meere end Tittel-Bladet. Han røgede ikke Tobak, efterdi det var en Grad af Liderlighed (saaledes lærde hans Jomfrue, hendes Moder og Søster og fleere andre af Kiønnet paa den Tiid). Han brugte aldrig selv Snuus, det var allerne af Kiærlighed til andre Mennesker, at han slæbede med sig det store Magazin. Han behøvede intet Embede, dog søgte han for Fornøielse og fik strax et. Han talede de Store, der ikke kiendte ham, efter Munden, og sværtede gierne sine Landsmænd for at erhverve sig selv Ære. Korteligen. Han var en fuldkommen Mand; Et Mynster for sit eget og et Vidunder for ethvert fremmet Folk.