JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Hr. Majestæts Keiserinde, Dronningens Fest blev høitideligholdt i Triest paa det meest glimrende. Hele Staden og især Lünerpladsen var skiønt illumineret.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Den engelske Fregat Elisabeth, som i denne hele Maaned har opholde sig ud for Pirano, har ved dette Forts Batteriers Jld mistet en Baad og havt to Saarede.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Wien, den 4de September. J de den 26de og 27de August under Dressens Mure forefaldne Affairer, beklage vi blandt flere Takte og saa Tabet af den kjække GeneralAndrasse og den russiske General Melezind. Artilleriegeneral GrevGiulay, Generalerne Mariassu og Friesenberger af Artilleriet ere saarede; Generalerne Mecks og Statzen savnes.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Frankfurt, den 12te September. Hs. Excellence Marschal Hertugen af Valm er idag ankommen bertil Alle Autoriteter og en Deputation fra Handelstanden have gjort ham deres Opvartning:
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Den 16de September. Den første Transport af de under Dresdens Mure fangne Østerriger, Preussere og Russer, omtrent 12000 Mand stærk, er idag ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
London, den 7de September. De sidste Efterretninger fra Armeen i Spanien gaae til 26de August. Fra Catalonien stadfæstes nye Troppers Landing og de allierede Armeers frygtelige Stilling i denne Provinds. Arragonienarmeenmarscherer mod Tortosa; Suchets Avantgarde var i Villafranca. Vare Tropper havde i nogle Dage udstaaet alleslags Mangler; de havde slet ingen Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
En Skrivelse fra Leiren ved Tarragonia af 12te August melder, at da den 3die Armee var bleven forstærket med et engelsk Corps, begyndte Divisionerne Wittingham og Sarssield Beleiringen den 3die f. M., Den 12te havde Jlden endnu ikke begyndt; men de Engelske opkastede, Batterier. Besætningen er 2000 Mand stærk, og commanderes af General Bertoletti. Lord Bentink commanderer denne Beleiring (som vi af franske Beretninger vide blev ophævet den 15de) Suchet er ankommen med sin Armee til Villafranca, for Mile fra Tarragona. Hans Ankomst, og den Uvished hvori man er om Tildragelserne, er sandsynligviis Aarsag i at man endnu ikke har bragt det svære Artillerie i Land. De Franske i Tortosa have brændt Fartøierne paa Chro, og tilføiet Villa-Campa, som skulde holde Øie med dem, et betydeligt General Freda er ankommen til Tortosa den 9de, og har samme Dag overtaget Commanden over General Castannos Armee Denne General afreiste endnu samme Dag til Lord Wellingtons Hovedqvarteer. Lord Wellington har tilskrevet ham et Brev, hvori han ytret største Forundring over, at Regentskabet kalder ham tilbage i et Øieblik, da det meest behøver hans Tieneste, og at det giver ham en Plads som Statsraad. Han ivrer mod de Aarsager, formedelst hvilke denne Beslutning er bleven fattet, og finder Maaden, hvorpaa man er gaaet frem, ligesaa fornærmende for General Castannos, som stridende mod det almindelige Bedste. Lord Wellington har til den Ende ved Krigsministeren forestillet Regentskabet alle Grundene til hans Forundring over Maaden hvorpaa General Castannos's Ære ved denne Leilighed, er bleven krænket.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Breve fra Corunna af 26de August sige, at St. Sebastians og Pampelonas Beleiringer fortsættes med Drivtighed. Marschal Soult, forskandsede sig og erholdt Forstærkninger. Ved den spanske Armee i Biscaya herskede stor Mangel.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
- Capitain Dutley Olivier, som fører Krigskibet the Vaillant, har skrevet til Admiralitetet, at den engelske Sloop the Wasp, efter en Jagt af over 100 Mile, har taget det americanske Kaperskib Procupine, paa 20 Kanoner og 72 Mands Besætning, som seilede til Boston.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Blandede Efterretninger. Regieringen i Canton Luzern i Schweiz har bekiendtgjort følgende Skrivelse af 29de Juli, hvilken den har erholdt fra Hs. Kongl. Høihed, Storhertugen af Frankfurt, som Biskop af Constanz; Høistærede Herrer, Siden det Svar jeg tilsendte Dem i sidste Maaned, har jeg modtaget de Acter, som angaae Professor Dereser, Seminariets Directeur. Jeg har læst og undersøgt den med største Opmærksomhed, og raadført mig med meget lærde Mænd desangaaende. Denne Undersøgelse har overbeviist mig om, at Professor Dereser intet har lært, som strider imod den christelig catholske Troeslære. De Beskyldninger, som ere gjorte mod ham, at han før har udbredt falske Lærdomme, og det Breve af Pave Pius den slette, som synes at giøre bemeldte Professor Dereser mistænkelig, falde ganske børt ved den af den afdøde Hr. Maximilian, Ærkebiskop og Churfyeste af Colln, over denne Gienstand anstillede grundige og udførlige Undersøgelse. Resultatet af denne Undersøgelse var, at de i fornævnte Breve gjorte Beskyldninger, befandtes at være øste af upaalidelige Rygter, og erklæredes, ifølge anstillet juridisk Undersøgelse, for falske. Det vilde være at miskiende Kirkens ærværdige Overhoveds Retfærdighed, dersom man vilde ansee de i hans Breve indeholdte Yttringer og Advarsler for virkelige afgiørende Bestemmelser; de ere ikkuns Opfordringer til Biskopperne om at undersøge Tingen, og med fordoblet Opmærksomhed vaage over, at den hellige christelig catholske Religions guddommelige Grundsandheder blive bevarede i deres fuldkomne Reenhed. Den hellige Fader vaager, som Kirkens ærværdigste Overhoved, paa en høist priisværdig Maade over Troeslærdommenes Reenhed, og opfordrer af denne Aarsag Biskopperne til at undersøge de beskyldninger, som man af grundet eller ugrundet Ængstelighed har gjort for Paven. Det bliver da Biskoppernes Pligt at underkaste i disse Klagepunkter en stræng Undersøgelse, forat opdage om de have nogen Grund, og i denne Undersøgelse at gaae frem med en Gud behagelig upartisk Retfærdighed.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
J Aaret 1807 bleve Professorerne paa Lygummet i Luzern beskyldte for formeentlige falske Lærdomme. Med Hensyn dertil blev et lignende Breve stillet til mig, som Fyrstebiskop af Constantz; men Jngen troede at Sagen derved var afgjort, Jngen tvivlede om at jeg jo vilde sade Tingen undersøge, og da min Undersøgelse faldt gunstig ud for Professorerne, saa erkiendte Enhver deres Rettroenhed, og Hs. pavelige Hellighed blev beroliget. Mellem dette Tilfælde og Hr. Professor Deresers er ikke minste Forskiel. Alt dette forudsat, griber jeg med den meest levende Fornøielse Leiligheden til at bevidne min hiertelige Erkiendtlighed for det Canton Luzerns hæderlige Regiering ved saamange Leiligheder har gjort og endnu giør, for at befordre de christelige catholske Læreanstalter, fremme Religionens Opkomst, og derved udbrede almindelig Samdrægtighed og Kierlighed til Gud og Næsten, hvorved den kjække Schweizernations Vel stedse meere og meere befæstes Det er min daglige Bøn til den Almægtige, at han naadig vil velsigne og krone med Held alle de Bestræbelser der sigte til dette Maal. Jeg har Aarsag til at være forvisset om, at de Følelser som Generalvicariatet i Constant, og især min værdige, fromme og indsigtsfulde Generalvicar, Friherre v. Wessenberg, nære, ere af samme Beskaffenhed. Som ved denne vil jeg og ved enhver anden Leilighed give Dem, høistærede Herrer, alle muelige Beviser paa den med min Karakteer passende biskoppelige christelige Kiærlighed til Fred og Enighed, samt paa den Høiagtelse, hvormed jeg stedse forbliver Deres troe Ven. Carl.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Den 11te August bleve i det Kongelige Pallads for Videnskaber og Kunster i Mayland de Belønninger høitidelig uddeelte, som forrige Aar vare udsatte for de Kunstværker, der vare bedst lykkedes i Bygningskunsten, Malerkunsten, Bildhuggerkunsten, Kobberstikkerkun, sten, samt i Figur- og Ziirtegning. Alle de Belønninger, der uddeeltes, tilkiendtes Elever af det Kongl. Academie. Det er mærkelige nok, siger ved denne Leilighed et maylandsk Blad, at de skiønne Kunsters Skoler i Kongeriget, nemlig i Mayland, Bologna og Venedig regne Aaret 1805 for deres Reforms Tidspunkt, og allerede i 6 Aar have de begyndt at kappes med de ældste og berømteste Anstalter af dette Slags, da italienske Kunstnere nu kunne tilkiendes de Belønninger, som kun før bleve Udlændinger til Deel. Det er Napoleons Gavmildhed vi have at takke for disse Fremskridt, i det han saa rigelig har aflagt Academierne, at de ikke allene tiene til Ungdommens Dannelse, men endog til at vække Kappelyst og Stræben efter Udmærkelse.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
De sidste Efterretninger fra Maltha, som over Gibraltar ere komne til Cadix, ere meget sørgelige. Pesten anrettede bestandig paa denne Øe de største Ødelæggelser, og Dødeligheden tiltog daglig. Den engelske Garnison, som hidtil havde været fri for dette Onde, følte nu dets frygtelige Virkninger. Siden den 8de Mai ere 2200 Mennesker døde deraf.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Fra St. Pierre, paa Den Martiniqve, skrives under 23de Juli, Den 23de d. oplevede vi her den skrækkeligste Catastrophe, hvorom kun nøie Bekiendtskab med Climatet kan give en fyldestgiørende Idee Henimod Klokken 5 om Morgenen lod Athmosphærens stormende Tilstand os befrygte et rædselfuldt Optrin. J en halv Time sank 40 Skibe, og kun 2 undgik Ulykken. The Walt, et Skib paa 7 til 800 Læster, blev knust. Man saae at vore ulykkelige Matroser udstrakte deres Hænder og bade om Hielp, idet de udstødte Angestskrig, som formedelst Stormens Heftighed ikke kunde naae til os. Orkanens Virkninger spores endnu mere paa Landet end i Staden. Betydelige Skove ere ødelagte, en stor Deel af Staden ruineret og mange Mennesker omkomne. Tabet af Eiendomme synes uberegneligt.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
En reisende Engellænder, ved Navn Galt, har i Aarene 1809, 10 og 11 giennemreist adskillige Øer i det middellandske Hav, samt det europæiske Tyrki, og forrige Aar udgivet en Beretning om sin Reise. Følgende Steder ville, i Betragtning af den ubetydelige Communication, som for nærværende Tid finder Sted mellem Fastlandet og de Øer han beskriver, ikke være uden Jnteresse: Skiønt Kongen af Sardinien residerer paa Øen, synes Landets Tilstand derved ikke at have vundet. Nogle faa engelske Kiøbmænd bo endnu i Hovedstaden Cagliari, der har Udseendet af en Stad som falder sammen i Ruiner. Hoffets Jndtægter beløbe sig kun til 80000 Pand Sterling, og denne ringe Sum inddrives med megen Vanskelighed. Jndførselstolden er 18 1/2 Procent af Varenes Værdi, og er bestemt ved en Tarif. Landet har næsten ingen Udførselsartikker. Sardiniens Ege raadne meget let, og ere næsten ubrugelige. J Cagliari tilberedes noget hvid og i Capo Oliastro noget rød Viin. Galeislaverne maae arbeide i Blygruberne. Paa Øen fabriqveres Klæde, Papir og Sæbe. Den offentlige Underviisning er yderst forsømt, hvorfor man igien har indsat Jesuitterne. Et patriotisk Selskab har oprettet en god Skole, hvori adskillige hundrede Børn nyde en god Opdragelse. Juristerne, som blive slet betalte, giøre alt for at opmuntre Chicane og trække Processerne i Langbrag. Den gamle sardinske Lovbog, Cor a di logo, er hverken fuldstændig eller tydelig. Piemonteserne, som ere meere oplyste, og kunde virke til at forbedre Landets Tilstand, sees ikke gierne, og udelukkes fra alle Embeder.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Sardiniens Befolkning beløber sig til en halv Million Mennesker. Folk paa Landet bære Klæder af garvede Huder, eller indhylde sig i Faareskind, og ligne fuldkommen de Vilde. De mangle de allervigtigste Huusgeraad, hvilket og er Tilfældet med Kiøbstædbeboerne: et eneste Kar maa giøre Tieneste til alt. J Egnene af Tempio sindes endnu Banditterhobe, som byde Øvrigheden Trøds. Endnu for faa Aar siden levede Jndvaanerne i dette District i aabenbar Feide mod hinanden. Deres Fiendtligheder bilagtes for ikke længe siden ved nogle Munke." -"Den Cerigo, det gamle Cythere, er for nærværende Tid i Engellændernes Vold, og deles i de fire Districter Castrisso, PotamoMilopotamo og Livaldi. Man tæller en Stad og 40 Landsbyer paa Øen. Jndbyggernes Antal udgiør kun 8000, hvoraf 1200 boe Staden. Alt deres Qvæg bestaaer i 1500 Stykker Hornqvæg, 20000 Faar og 3000 Geder. De avle saameget Korn som de behøve Den Viin de dyrke er ikke slet, men de fordærve den ved en Tilsætning af Kalk. Øen har to Havne, Awlemana og Capsalis. De eie et store Skib og 24 smaa Fartøier; kun 230 Jndividuer beskieftige sig med Skibsfarten. De offentlige Jndkomster beløbe sig til 1200 Pund Sterling. - Saaledes seer det i vore Dage ud paa Cytherre. - Da den gule Feber, som hersker i Malage, kunde udbrede sig til Catalonien, har Præfekten for Ter= og Segredepartementet, efter Statsraad, Generalintendantens Jnstructioner, bestemt de Forholdsregler, som ere at tage imod Smittens Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Udenlandske Efterretninger. Aalborg. Nogle af Mariagers Roflotilles Baade har i disse Dage indbragt tvende med Hør og Hamp &c. ladede Skibe til Flastrand, De hørte til en Convoi, som de ved Uveir var bleven skilt fra. - Telegraf Rapporter. Den 14de Septbr. om Formiddagen Kl. 10 meldtes fra Stavnshoved at de i Nærheden af Roms til Ankers liggende fiendtlige Seilere havde lettet, gaaet syd efter at store Belt og vare ude af Sigte, om Eftermiddagen Kl. 6 meldtes fra Fladstrand, at en fiendtlig Skonnert havde krydset imellem Fladstrand, og Skagens Pynt, saaes østlig og var igien gaaet af Sigte. De 15de om Formiddagen Kl. 7 3/4 meldtes fra Skagen, at de sidst derfra signalerede Seilere vare ude af Sigte; Kl. 11 faaes en heel fiendtliFlaade imellem Fornæs og Anholdt, som gik syd efter af store Bel om Eftermiddagen Kl. 4 saaes en heel fiendtlig Flaade, bestaaende af 2 Rangskibe, 1 Brig, imellem 140 og 160 Coffardieskibe, fra Har knuden, styrende sydlig og gik syd efter af store Belt; Kl. 6 saaes for Ebbeltoft en heel fiendtlig Flaade, som gik syd efter ad store Bel ankrede, saaes vestlig, og lettede den næste Morgen Kl. 6 gaaende sy efter af store Belt. Den 16de om Eftermiddagen Kl. 1 meldtes fra Havknuden, at de sidste derfra signalerede Seilere vare ude af Sigt, Kl. 5 gik en heel fiendtlig Flaade syd efter ad store Belt, ankre omkring ved Seirøen og lettede igjen næste Morgen Kl. 5 gaaende sig efter ad store Belt. - Den 18de Formiddag Kl. 8 krydsede er fiendtlig Skonnert mellem Fladstrand og Skagens Pynt nordlig; et heel fiendtlig Flaade er passeret Skagen ud af Kattegattet; 2 Coffadieskibe ere løbne paa Grund paa Skagens Ref og af Fienden opbrændte. Eftermiddag Kl. 1. En fiendtlig Flaade saaes fra Havkunden sin sydlig; et Rangskib, en Fregat, 2 Brigger og 40 Coffardieskib gaaet syd efter af store Belt, og gik strax ud af Sigte; Kl. 6 har er fiendtlig Flaade ankret omkring ved Seirøen, lettede Dagen derpaa og gik Syd efter af store Belt. Den 19de Formiddag Kl. 10 En Brig og en Kutter faaes nordlig: en fiindtlig Brig krydsede imellem i Fladstrand og Skagens Pynt, saaes sydlig.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Corsøer, den 25de September. Den fiendtlige Stilling og til Styrke i Beltet er endnu idag uforandret.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Batteriet Trekroner, den 26de September. Ledet af et afde ved Malm liggende Orlogsskibe afgik igaar en Convoi af 20 Seilere syd efter.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Helsingøer, den 26de September. En Parlementair gik over herfra igaar med den russiske Etatsraad Tunkel. En anden Parlementair blev afsendt med Depescher til Helsingborg. Kastrup, den 23de September. Natten til den 19de har Maanedslieutenant Høyer med sit Recognosererfartøi udtaget en svensk i ballastet Gallease af en Convoi mellem Falsterbo og Møen.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Den 24de September. Natten til den 22de d. har Maanedslieutenant Warming, som med et Recognosceerfartøi var detasche, ret fra Taarssiationen, udskaaren af den Convoi, som sidst passerede Beltet nord fra, en Galease med svensk Flag, som laae til Anker imellem et Orlogsskib og en Brig. Galeasen er ladet med Porcelain, 4 Glas, Portviin, Klæde, Jndigo, Rosiner &c. Den 25de September. Secundlieutenant Ridder Falbe i har Natten til den 22de borttaget den svenske Galease Sophia Albertina af en engelsk Convol, som laae til Ankers nordost for Femmern. Den var kommen fra Liverpool, bestemt til Calmar, og ladet med 72 i engelske Tons Salt, noget Porelain og Bleghvidt. Den 26de September. Maanedslieutenant Haderup har Natten til den 22de d. udkappet af en omtrent 4 Miil S. S. V. fra Gjedser liggende Convoi en Galease, hiemmehørende i Marstrand, et kommende fra Gothenburg og bestemt til Stralsund. Dens Ladning i bestaaer af Risengryn, Peder, Tobak, Jndigo m.m. Kiøbenhavn, den 27de September.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Hs. Majestæt Kongen har, under 1ste September tilkiendegiver Cancelliet, at det skal være Beboerne nær Kysterne forbudet at kaste Raketter eller afbrænde Fyrværkerier, saalænge Krigen varer, med mindre speciel allernaadigst Tilladelse i Forveien dertil haves. Overtrædelse af dette Lovkud straffes første Gang med en Mulct af 100 i Rbdlr Sølvværdie, anden Gang med en dobbelt saa stor Mulct, og tredie Gang med Arbeide i Forbedringshuset fra 2 til 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Hs. Majestæt har ved Resolutioner af 16de og 28de August allernaadigst bestemt, at de directe Skatter og Afgifter til den Kongelige Kasse, som af Amtsforvalterne og Fogderne paa Landet, og af Magistraterne og Byefogderne i Kiøbstæderne i Kongerigerne Danmark og Norge oppebæres, skulle fra nu af og indtil Udgangen af Martii Maaned 1814 oppebæres og beregnes efter bemeldte nu af Rigsbanken bestemte Sølvværdie-Cours, samt at for Fremtiden den Bankcours, som sættes den 1ste Februari, skal tages til følge for benævnte directe Skatter og Afgivter i Halvaaret fra 1ste April indtil den paafølgende 30te September; den Bankcours derimod, som sættes den 1ste August, i Halvaaret fra 1ste October til den paafølgende 31te Marts, men at Restancer af disse Skatter og Afgifter blive at beregne efter den Sølvvardie-Cours, som var gieldende ved sammes rette Forfaldstid. J Overeensstemmelse med Forordningen for Danmark af 9de i forrige Maaned. §. 11, er det iøvrigt en Selvfølge, at ovenanførte Bestemmelser ikke angaae de Skatter og Afgifter til den Kongelige Kasse, som der i Riget ere paabudne og bestemte efter Korn, og hvis Betaling retter sig efter dettes Priser.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
En Mand i Kiøbenhavn har for Cancelliet andraget, at, da hanunder 11te Febr. 1811 kjøbte sin eiende Gaard, forbeholdt Sælgeren, sig i den afsluttede Kiøbecontract den anden Sals Etage til Beboelse eller Raadighed for sin og Hustrues Livstid, imod derfor at tilsvare 200 Rdlr. i aarlig Leie, hvorom under 11te Decbr. f. A., da Skiødet udstededes, blev oprettet en formmelig Leiecontract. Da denne Sum nu skal omskrives til Rigsbankpenge, har han formeent, at Saadant burde skee efter Kiøbecontractens Datum, hvorimod Sælge. ren har paastaaet, at den afsluttede Leiecontract skulde tages til Følge; han har derfor anholdt om herover at meddeles Cancelliets Refolution. Collegiet har derpaa svaret: at Det ikke skiønner rettere, end at det følger af Grundsætningerne i Forordningen af 5te Januar sidstleden in Specie dens 23de, sidste Membrum, at den omhandlede Omskrivning bør skee med Hensyn til den afsluttede Kiøbecontracts Datum, men at det i Øvrigt vil afhænge af Vedkommende at lade denne Qvæstion afgiøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
En Provst har, i Anledning af Forordningen af 5te Januar sidste leden forespurgt: 1) om den i Reglement af 5te Julii 1803 for Fattigvæsenet i Kiøbstæderne §. 42, 2, befalede Afgift, som ved kongelig Resolution af 23de Novbr. 1804 for Hillerød Kiøbstæd er bestemt til 2 s. for hver Alen, Byens Bygningres Grunde have til Gaden, nu bør erlægges med 2 Rbs.; naar en Debitor, hvis Eiendomme i August Maaner 1810 ere taxerede til 1030 Rdlr. D. C., har i dette Pant givet Fattigvæsenet første Priorttets Panteret for en Capital af 200 Rdlr. D. C., hvilken nu efter sin Ælde er omskreven til 90 Rbdlr.; en anden Creditor anden Prioritet ogsaa for 200 Rdlr. D. C., som nu ere omskrevne til 80 Rbdlr., og nu af Fattigvæsenet paa 3die Prioritet forlanges et Laan af 33 1/2 Rbdlr., om da den anordnede Forandring i Pengevæsenet kunde afstedkomme, at denne Taxationssum ikke, saaledes som tilforn, kunde ansees at give tilstrækkelig Sikkerhed for det ansøgte Laan. Collegiet har derpaa svaret: quaad Imum, da den i allerhøieste Resolution af 23de November 1804 fastsatte Betaling er en lovbestemt Størrelse, saa flyder Spørgsmaalets bekræftende Besvarelse af Forordningens 5. 43. quaad 2dum, at det uden Tvivl vil være fornødent, at en ny Taxations-Forretning i nærværende Tilfælde optages, for at afgiøre, om Eiendommen, efter sin nuværende Værd og de forhen derpaa hvilende Hæftelser, giver anordningsmæssig Sikkerhed for det begjærte nye Laan J Anledning af Forordningen af 5te Januar sidstl. er hos Cancelliet forespurgt: 1) om ved Udtrykket Rigsbankpenge i Forordn. H. 37. sidste Passus maatte være at forstaae Sølvværdie eller Navneværdie, og 2) hvorvidt det i Anledning af Pengeafgifters Reduction i Rbd. maatte være nødvendigt at forsyne Fæstebreve med nogen OmskrivningsPaategning. Collegiet har derpaa svaret: quaad 1mum, at, ligesom §. 37 første Membrum udtrykkeligen nævner S. V., saaledes maa Man og ansee det klart, at bemældte 5, sidste Membrum er at forstaae om S. V., da den refererer sig til Omskrivnings=Tabellen, som 5 25 viser altid at have Hensyn til S. V., og quaad 2dum, at Omskrivningen af deslige Pengeafgifter ikke skiønnes at være fornødent, efterdi Samme ingensteds udtrykkeligen i Forordningen paabydes, og desuden maa ansees at være overflødig, siden allerhøistbemældte Forordning ikke ved deslige Afgivter, saaledes som med udestaaende Capitaler, har givet Vedkommende flere Alternativer at vælge mellem.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Samtlige Fattig=Directioner i begge Riger ere under 31te August d. A. fra det Danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes. Bestyrelsen, af Fattigvæsenet, i Særdeleshed i nogle Kiøbstæder udenfor Kiøbenhavn, skal i flere Henseender være mangelfuld, og fornemmeligen i den Henseende, at Almisselemmerne ikke nok tilholdes til Arbeidsomhed, hvilket, efter hvad der er foredraget Hs. Majestæt, i den Grad skal udarte, at Fattigbestyrelsen i visse Kiøbstæder endog formeligen skal tillade sine Almisselemmer at drage omkring paa Landet for at betle i de Landsbyer og hos de Landbrugere, som ikke ved et stipuleret aarligt Bidrag have frahandlet sig denne Plaae. Det er i den Anledning Hs. Majestæts allernaadigste Villie, at alle Øvrigheder uden Undtagelse alvorligen skulle tilholdes, at iagttage de dem paaliggende Pligter med Hensyn til en hensigtsvarende Fattigforsørgelse samt Betleriets og Lediggangs Afskaffelse; da de, ved nøie at undersøge og strængt at paatale de Misbrug, hvilke i denne Henseende have indsneget sig, allervirksomst kunde bidrage til, at de fremspirende Fabrikker og Jndustrianlæg ikke skulle savne de fornødne arbeidende Hænder.
Berlingske Tidende, 1813-09-27
Under 31te August d. A. ere samtlige Over=Øvrigheder i begge Riger fra det Danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Da Cancelliet har bemærket, at Almuesfolk undertiden staae i den urigtige Formening, at de, i Overeensstemmelse med Forordningen af 23de Mai 1800 s. 5, udfærdigede Bevillinger for Ægtefolk til at leve separerede i Henseende til Bord og Seng berettige Dem til strax at indgaae nyt Ægteskab, saa skulde Cancelliet tienstligst anmode Dem om, i de af Dem, i Medfør ovennævnte Forordning, for Fremtidenudfærdigende Separations-Bevillinger udtrykkeligen at ville tilføie, at en saadan Bevilling ingenlunde hiemler de separerede Ægtefolk Re til at indgaae nyt Ægteskab, hvilket ogsaa, naar de Paagiældende personligen møde, mundtligen bør tilkiendegives Dem.