Københavns Adresseavis, 1763-04-25
J Aaret 1736. kom et Skib fra Trankebar. Jnteressenterne fik til Udbytte 20 proCent, og 5 pro Cent af det faste Fond. Skibet, Friderich den Fierde, skulde gaae til Trankebar; men saasom det stødte ved Skagen, blev et andet skib sendt i dets Sted, og indtog dets Ladning. Skibet, Slesvig, blev sendt til China. I Aaret 1737, som et Skib fra Trankebar, som gav 23 og en halv pro Cent, efterat alting var fradraget. Fra China kom et Skib, som gav til Udbytte 36 og en halv pro Cent, og 10 pro Eent af det faste Fond. Begyn disse Skibe bleve udsendte paa nye, men det ene forgik gandske Ved Hielp af de 10 pro Cent af de ved Hitland. auctionerede Vahre, og af de 5 pro Cent af alt hvad der blev udført fra Trankebar, var det faste Fond voxet til 300000 Rdlr., som udgjorde for hver af de 400 gamle Actier 750 Rdlr. Saasom nu denne Sum syntes tilstrekkelig, blev den 17 Jul. 1737. besluttet, at de Afgivter, hvorved det faste Fond var tilvoxet, skulde siden tiene til Udbytte af samme Fond. Men ikke desmindre skede dermed i Aaret 1735, saadan en Forandring, at det faste Fond blev fordoblet og ansat til 1500 Rdlr. for hver gammel Actie, hvorudover det faste Fond for en nye Actie paa den Tid, da de udkomne Breve om Dannemarkes Stat bleve skrevne, var 357 Rdlr. J samme Aar igientog Compagniet sin afbrudte Bengalske Handel, og oprettede Facto rier paa Kysten Nallabour og paa de Nicobariske Øer. Anno 1738, kom et Skib fra Jndien og et fra China Det første gav 34 syv ottende Deel pro Cent, og det andet 69 og en halv, foruden 10 pro Cent af det faste Fond. J dette Aar blev et Skib sendt til China og et til Trankebar. Anno 1739. var Fordelen af et Skib, som kom hiem fra China, 36 og tre fierdendeel pro Cent, og 15 pro Cent af det faste Fond. Samme Aar blev et Skib sendt til Trankebar og tvende til China; men det ene af disse stødte paa Lessøe, og maatte derover gaae ind i Norge, hvor det maatte ligge til det følgende Aar. Anne. 1740. blev Udbyttet 29 pro Cent af et Skib, som kom fra Jndien, og 75 og en halv af et fra China. Det faste Fond gav dette Aar 30 pro Cent. Man sendte et Skib, til Trankebar og et til China; men det sidste forgik paa - Anno 1741. gav et Skib, som komTilbagereysen. tilbage fra Jndien 24 og en tredie Deel pro Cent, og et andet fra China 80, og det faste Fond 38 og to tredie Deel. Et Skib blev sendt til Trankebar, og et til China. J Aaret 1742, fik Compagniet et Skib fra Trankebar, og et fra China. Af det første fik man 19 og en halv proCent, og af det andet 35, og af det faste Fond 26 og totredie Deel. Compagniet sendte samme Aar et Skibet, Jndien, og to til China, af hvilke det ene allene kom igikelig til China. No. 1743, gav det Skib, som kom fra Trankebar 23 og en halv pro Cent, det fra China 58, og det faste Fond 25 og en tredie Deel pro Cent. Samme, Aar udsendte Compagniet 3 Skibe, et til de Malabariske Kyster, et til Trankebar, og et til China. Det første forgik paa Udreysen under de Maldiviske Øer. J Aaret 1744, kom et Skib fra Jndien, og et fra China. Ladningen af det første gav 38 og en halv pro Cent, og af det andet 89, og det faste Fond 33 og en tredie Deel. Til Jndien bleve to Skibe afsendte, og 3 til China. Af disse 5 Skibe havde Compagniet den Ulykke at miste trende. To af dem forgik gandske paa Tilbagereysen; det tredie stødte an under de forcadiske Øer, paa Udreysen til China; men Ladningen blev bierget. Jkke desmindre steeg Actiernes Priis meget, deels formedelst Fordelen ved denne Han deel, deels formedelst deres indvortes Værdie og det løbende Fond. Og det blev besluttet i en General=Forsamling, at til Beqvemmelighed for Publicum, skulde enhver Actie deles i fire, saa at de 400 gamle Actier kunde deles - J Aaret 1745, gav det ene Skib, som i 1600 nye. kom fra Jndien, 38 pro Cent, og det fra China 60 pro Cent. Det faste Fond gav 26 og to tredie Deel. Til Trankebar blev sendt et, og til China 2de Skibe. Ap 1746. kom et Skib fra Trankebar, og et fra China, paa det første blev vundet 30 pro Cent, paa det andet 14, og det faste Fond vandt 20 pro Cent. Samme Aar sendtes et Skib til Trankebar, og to til China. - No. 1747. gav det ene Skib, som kom hiem fra Jndien, 46 procent; de to Skibefra China 58 og en halv, og det faste Fond 33 og en halv proCent. Til China blev sendt 2 Skibe, og ligeledes 2 til Trankebar, af hvilke det ene gandske forgik paa HiemreyAv. 1748, blev vundet paa det Skib, som kom hiem fra Trankebar, 58 pro Cent, paa det fra China, 22 og en halv, og paa det faste Fond 40 pro Cent. Compagniet sendte samme Aar to Skibe til Trankebar, af hvilke det ene forgik paa Hiemreysen ved Gothaabs Forbierg, og ligeledes to Skibe til China. - Anna 1749. gav det Skib, som kom fra Trankebar, en Fordeel af 52 proCent; men paa de to Skibe, som kom fra China, vandt man ikkun 22 pr. Cent. Det faste Fond gav 42 og to tredie Deel pro Cent. Samme Aar blev et Skib sendt til Jndien; men paa Hiemreysen er det ventelig forulykket, eftersom man ikke har faaet nogen Tidende derom. Ligeledes bleve to Skibe sendte til China. J Aaret 1750. kom et Skib fra Trankebar, og tvende fra China. Det første gav 49 pro Cent, de to andre 19 og en halv, og det faste Fond 44 pro Cent. Samme Aar sendtes et Skib til Jndien. Paa Hiemreysen blev det nødt til at løbe indi Mossel=Bay, og der udlosse sin Ladning. To Skibe hidsede ligeledes Seyl, for at gaae til China; men paa Ud reysen strandede det ene ved Gottenborg. Et andet Skib indtog dets Ladning, men det maatte formedelst en Lække gaae ind i Norge, og blive der til det følgende Aar. Anno 1751. fik man intet Skib fra Trankebar; men paa de to, som kom hiem fra China, blev vundet 23 og en halv pro Cent, og paa det faste Fond 31 pro Cent. Compagniet sendte samme Aar et Skib til Jndien, og to til China, foruden det, som var blevet liggende i Norge. Desuden fandt Hans Majestet for got, at sende et Krigs=Skib og en Fregat til Trankebar. - J Aaret 1752 fik Compagniet kun et Skib hiem med Vahre fra China, som gav 47 og en halv pro Cent, og 17 og en tredie Deel fordet faste Fond. Kongen forærede Compagniet et KrigsSkib, hvilket tillige med et andet Skib reyste til Jndien. To Skibe bleve og sendte til China. Desuden sendte Compagniet to Skibe til Mosel=Bay, for at indtage den Ladning, som Skibet Kron=Prinsen 1750 var blevet nødt til at udløse. - J Aaret 1753 hiemkom lykkelig et Skib fra Trankebar og 3 Skibe fra China. Ladningerne bleve solgte samme Aar, men Udbyttet var ikke skeet, den Tid Forfatteren skrev de Efterretninger, hvoraf dette Udtog er gjort. Af det anførte, siger Forfatteren videre, seer man, at Compagniet fra dets Stiftelse indtil November 1753. har udsendt i alt 60 Skibe, og af dem 28 til Trankebar og 32 til China. Det har faaet 43 Skibe hiem, nemlig 19 fra Ostindien og 24 fra Canton; men 7 af dets Skibe har det gandske mistet, og 6 andre ere enten strandede eller forladte. Uagtet disse Ulykker er Actiernes Priis i det anførte Aar 1753, ikke faldet, men har været alt iberegnet, 11000 til 11600 Rdlr. Det løbende Fond beløb sig samme Aar for en gammel Actie til 7750 Rdlr. 2 Mk. 6 Sk., en Sum, som, naar den legges til den faste Fond, der efter det anførte er 750 Rdlr., udgiør 8500 Rdlr. 2 Mk. 6 Sk., var en Acties virkelige indvortes Værdie paa den Tid, det øvrige, nemlig 4299 Rdlr. Mk. 10 Sk., var til Skibenes og Ladningernes Forsikring, og udgjorde deres Fordeel, som solgte Actierne for 11600 Rdlr. En lykkelig Forening af mange Aarsager har hiulpet til dette Compagnies Tiltagelse, uagtet de anselige Tab, som det haver liidt. Vore Kongers bestandige Beskyttelse, siger Forfatteren; den Omsorg, Compagniets Anførere haver havt; en viis, opmerksom og uegennyttig Direction; en fuldkommen Frihed i de generale og aarlige Forsamlinger, har været Aarsagerne til denne Compagniets Velstand, som overgaaer Jnteressenternes Haab. Men man maae i sær tilskrive den vores regierende Konges Velgierninger. Det vilde blive alt for vidtløftigt, at opregne alden Naade, som han har viist imod dette Compagnie, de anseelige Penge Summer, som han har skienket det, til Festningsverkernes Forbedring paa Trankebar, de Officierer, som han har sendt derhen, til at bestyre Arbeydet, de KrigsSkibe, som paa Kongens Bekostning ere brugte til Compagniets Tieneste, og de Krigs=Skibe, som han har skienket det, tillige med deres Kanoner og Tilbehør. Kort sagt, alt det, som har kundet beskytte og udvide Compagniets Handel og Søefart, er givet det, med den Ædelmodighed, og Naade, som characteeriserer alle Hans Majestets Gierninger; og det er, næst Guds Velsignelse, paa denne høye og velgiørende Beskyttelse, at Compagniet grunder i sær alt sit Haab om dets tilkommende Tilvext.