JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Mayland, den 8de Julii. Overgeneralen Buonaparte har i Padua ladet tillukke den saakaldte offentlige Underviisningssal, saasom der blot blev for redraget Lærdomme, som sigtede til at forstyrre Roligheden, J Bergamo har han gjort det samme, og tillige ladet Præsidenten i Underviisningsselskabet, som satte sig imod Municipalitetet, arrestere. J Bologna bleve paa en Dag alle Klubber spærrede, fordi Klubbisterne trængte endog ind i rolige Borgeres Huse, og tvang dem til at beskiære deres Haar, forikke at blive anseete for Arristoerater. Den befaling, som Buonaparte skrev til Commandanten i Bologna, lyder saaledes : "De maae bruge Magten, naar Tiltale ikke hielper. De maae indestaae mig for Stadens Rolighed. Min Villie er, at ingen Klub og ingen Forsamling, af hvad Navn den endog maatte være, findes. Man maae adlyde Lovene og Folke=Magistraterne, og paa ingen Maade forstyrre rolige Borgere. Jeg skal strængt lade afstraffe Stifterne af enhver Opstand. - Den til Genua hørende Stad og Gebet, St. Remo, vilde skille sig fra Genua, og oprette en egen Republik, hvorfore den sendte Deputerte til Buonaparte; men denne svarede: det genuesiske Folk var en Ven af det Franske Jndbyggerne i St. Remo maatte derfor blive ved Genua, paa det Republiken kunde beholde sin behørige Styrke.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Udine, den 9de Julii. J Forgaars ankom Marquis de Galle hertil. J Aften ventes den franske General Clarke, og i Morgen eller i det sildigste Overmorgen Overgeneral Buonaparte. Strax efter den sidstes Ankomst skal ogsaa Grev von Meerfeldt, som op Berling. des- So holder sig i Gorz, begive sig hertil. Congressen skal blive holdt i Passeriano, nogle Mile her fra Staden. Paa dette Sted skulle Definitiv=Fredstractaten med Keiseren og alle dertil hørende Indretninger blive afgjorte og sluttede.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Botzen, den 14de Julii. I dette Øieblik indløb her den Efterretning, at Brescia har overgivet sig til de keiserlige Tropper, saasom Jndbyggerne vel indsaae, at deres Modstand var forgiæves. De øvrige Stæder paa det forrige venetianske faste Land, ville, som man troer, følge dette fredelige Exempel.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Wien, den 19de Julii. Man kan nu ikke længere tvivle om, at forredsværket meddet første skal blive endt imellem Østerrig og Frantrige. Alle Puncter ere nær deres Udvilling; over Hovedpuncterne er man saa godt som enige, og for den nye Congresses Arbeider i Udineer kun en kort Tid fastsat. For at vinde Tid, kommer Marquis de Gallo slet ikke hertil, men alle endnu fornødne Jnstruxer blive afsendte til Udine.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
London, den 21de Julii. I Gaar begav Kongen sig paa sædvandlig Maade til Overhuset, og sluttede den nuværende Parlements=Session med en Tale til begge Husene. J denne Tale saade han blandt andet til Underhuset: Udfaldet paa den vigtige Underhandling: som jeg virkelig staaer i, er endnu uvis, men samme blive, hvilken den vil, saa skal fra min Side ikke mangle, at bringe den til en lykkelig Ende under saadanne Betingelser, som kunne bestaae med mine Staters Sikkerhed, Ære og væsentlige Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Haag, den 22de Julii. Den franske Gesandt Borger Roel, har i Pariser-Directoriets Navn overleveret Conventen en Note, hvori han siger :at det franske Gouvernement med megen Fornøielse har erholdet Efterretning om Fuldendelsen af den dataviske Constitution, som var bygget paa ægte Grunde, at ifald der maatte blive fundet nogen Mangel i samme, havde man, at betante, at man ikke kunde vente noget af menneskelige Opfindelser som ikke kunde imodtage en større Fuldkommenhed, at et Land uden Constitution ikke med Føie kunde tælles blandt Magterne i Europa, og at Varigheden og Fastheden, af dets Forhold til dets Allierte hængte deraf, at det franske Gouvernement altsaa smigrede sig med, at den bataviske Nationitimmere skulde være tvivlraadig i denne Constitutions Antagelse. Denne Note har frembragt en ualmindelig god Virtning, og vil vist have en lykkelig Jndflydelse paa den forestaaende Antagelse af Constitutionen, som dette Landitte mere kan undvære. Den har havt alle Partiers bifald, blot deres undtaget, som ere Fiender af Orden og alt Gouvernement Da Vinden endnu bestandig er vestlig saa kan vor Flaade endnu ikke afsene fra Texel, for hvilken imidlertid, endnu bestandig engelske Krigskibe trydse.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Alt hvad man her med Vished veed om Fredsunderhandlingerne i Ryssel, bestaaer deri, at Lord Malmesburn adskillige Gange har overleveret tvende Fredsforslage. De sidste Forslaae, som vare mere moderate, ere blevne sendte til Directoriet, som ogsaa strax har besvaret samme. Overhovedet bliver Alting afhandler imellem de franske og engelske Befuldmægtigede paa den sædvanlige Maade, og den eeneste Hoved vanskelighed berver i Besynderlighed paa Tilbagegivelsen af de hollandske Colonier, Skibe og Vare, som Engelænderne have taget i Ostindien. Disse hollandske ostindiske Vare beløb allene til over 20 Millioner Gylden. Man anmærker derved som noget besynderligt, at Engellænderne ikke have solgt disse Vare, men bevaret dem alle i Magasinerne. - Fra Paris meldes, at 5 af Ministrene afgaae. C. St. J dette Dieblik har man faaet den Efterretning fra Paris, at Directoriet har ved Toldaphen faaet den Efterretning, at de franske og eeneste Bere gratigede i Ryssel. vare ogsaa blevne enige om Tilbagegivelsen af de hollandske Besiddelser i Ostindien.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Af et Brev fra Stockholm til en Ven i Kiøbenhavn, dat. 18de Julii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Den virkelige store Bernstorfs Død føles og iblandt og som et National-Tab. Aldrig vare en fremmed Mands Dader og Fortienester mere almindelig erkiendte. Uden Tvivl ville vore danske Brødre opreise denne deres Velgiører et Talnemmeligheds Minde, ham og Nationen værdigt. J saa Fald ønskede mange med mig at vide, om det maatte blive svenske Medborgere tilladt at yde deres Stier til nogen publik Stiftelse, varigere end Marmor, Menneskeven, nen Bernstorfs Navn helliget. Det er en Trost for Danmark, at Bernstorfs Mand; Dyder og Grundsætninger synes at gaae i Arn til hans værdige Søn, som under den Til han her var dansk Minister, har erhvervet sig almindelig Ag teile og Kierlighed. Det er sandt, Danmark har i de senere Tider endtes Ministre, som ikke nævnes uden Ægtefrygt: og en Greve Cal Reventlau nævnes endnu overalt med en Beundring, som Gustaf 11 selv itte kunde nægte ham i den meest critiske Tid. Man fortæller her, i Anledning af Bernstorfs Sygdom og Død, nogle Træk af den danske Tranfølger, som tale høit til hans Hiertes Ære, og bevidne, at Taknemmelighed, denne hos Regenter og Mennesker sieldne Dyd, udgjøre et Hovedtræk i Kronprindsens Characteer. At han er et Mønster i Sædelighed og flere gode Egenskaber, have vi længe vidst, og derfor længe forudspaaet, ikke misundet, Danmark en lykkelig Stiebne. Vor egen optares til blide Udsigter under en ung Konge, som i sit private og offentlige Liv viser sig som en dydig Mand og streng Huusholder. Naborigernes Bestyrere synes skabt til at ligne og elske hinanden, og at gaae Haand i Haand med nordisk Trofasthed, uafbrudt frem til samme Maal, fællede Sikkerhed, Fred, Uafhængighed. Paa denne ærefulde Vei tilraabe alle brave svenske, danske og norske Mænd sine Førster Held og Bistand, og sig selv indbyrdes ærligt Broderskab. Ulyksalig den, som vovede at handle imod denne Nationernes lydelige Stemme. Længe, alt for længe vare vi blinde Offere for den falske Politik, som bortfiernede os fra vor sande Jnteresse. Nu indsee Førster og Ministre, og Folk paa begge Sider, at vor politiske Existence har ikkun en sikker Grundvold, Fred, og en ubedragelig Ærgierrigheds Punkt, Huusholdning: med Retfærdighed anlagt og med Klogskab udført. At blive denne Grundsætning troe, betyder mere end alle Alliancer.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Helsingøer, den 31te Julii. Fra den 28de hujus til i Dag ere 6 Stide passerede igiennem Sundet. Den 24de og 30te afseilede de sidstommeldte engelske, danske og svenske Fregatter til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Kiøbenhavn, den 31te Julii. Beretning om den Affaire, som forefaldt den 16de Maji mellem den Kongelige danske Fregat Najaden, commandert af Kammerjunker Capitain Bille, Briggen Sarpen, commandert af Capitainlieutenant Holck, og 6 Tripolitanske Skibe tæt uden for Tripolis's Havn.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
I Dag den 31te Julii begyndtes det 24de Classe Lotteries, 4de Classes Trækning, og udkom da følgende høie Gevinster, nemlig: No. 2408, med 20 Rd. og Præmie for første Løg 500 Rd. hos Hr. Jnspect. Collin, No. 13420, 50 Rd. hos Mad. Haslund i Bergen; No. 326 Rd. og Pr. 15. Rd. hos Hr. Petersen i Husum; No. 2249. 3600 Rd. hos Hr. Hofbogtrykker Møller; No. 248, 18 Rd. og Pr. 150 Rd. i samme Collection; No. 44, 20 Rd. og Pr. 10 Rd. hos Hr. Bruun i Bragnæs; Nr. 5211. 1600 Rd. hos Jnterimscollecteur Hr. Allers i Altona; No. 25214, 18 Rd. og Pr. 100 Rd. i samme Collection; No. 20335, 50 Rd. hos Hr. Controll. Looft; Nr. 26334. 50 Rd. hos Hr. Sorterup; No. 16356, 50 Rd. hos Hr. Jappe i Helliggenhavn; No. 26066, 50 Rd. hos Hr. Jversen i Kiel; No. 16091, 30 Rd. hos samme, Nr. 2264, 50 Rd. hos Hr. Hofbogtrykker Møller; No. 4289. 50 Rd. hos Hr. Postmester Hempel i Faaborg; No. 28684, 50 Rd. hos Mad. Romøe i Holmestrand; No. 13242. 50 Rd. hos Hr. Fursk i Arendal; No. 13070, 50 Rd. hos Hr. Jnsp. Baadsgaard, i Viborg; No. 18145, 30 Rd. hos Hr. Moses i Segeberg. No. 13034, 30 Rd. hos Hr. Baadsgaard i Viborg; No. 13630, 300 Rd. hos Hr. Hansen i Tønningen; Nr. 2932. 100 Rd. hos Hr. Jnsp. Collin; No. 6394, 50 Rd. hos Hr. Drellestadt; No. 26669. 50 Rd. hos Hr. Petersen i Husum No. 24832, 25 Rd. og Pr. 300 Rd. hos Hr. Sorterop; No. 1043, 1000 Rd. hos Hr. Lottericcontrolleur Hansen, No. 1142, 18 Rd. og Pr. 50 Rd. hos Hr. Translateur Meldola No. 24540, 50 Rd. hos Mad. Giern i Aarhuus; No. 3850. 100 Rd. hos Hr. Herredsfoged Schvendsen i Nakskov; No. 1232, 300 Rd. hos Hr. v. Halle; No. 348, 1000 Rd. hos Mad. Aagesen i Nyborg; Nr. 115, en Rd. hos Mad. Gjern i Aarhuus; No. 15334. 50 Rd. hos Hr. J. J. Lund. i Flensborg, Nr. 23244, a Rd. hos Hr. Kammerraad Windersleff i Callundborg; No. 249, 50 Rd. hos Hr. v. Halle. (Resten følger.)
Berlingske Tidende, 1797-07-31
I Fölge den Kongelige allernaadiged Forordning af 24de Junii 1791 om Species Bankens Oprettelse i Kiøbenhavn, dens 25, bekiendtgjøres herved: at den Kongelige danske Courant Banke for Species-Bankens Repræsentantere med dens Böger og Regnskaber haver godtgjort, at der i det forløbne Bank-Aar fra 1ste Julii 1796 til 30te Junii d. A. er inddraget og sat ud af Ciculation den Summa 770,000 Rdlr. i Danske Courant-Sedler, hvilken Summa derefter den 26de i denne Maaned offentligen er brændt og tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
I Repressentantforsamlingen for den Danske og Norske Species Banke den 28de Julii 1797. N. Trens. J. L. Zina. H. R. Saale. Tøger Abs. P. F. Stilsted. C. Falde. C. Colbiørnsen. B. Willens. L. P. Kirstein. C. Maler, J. N. H. Romeis. E. Frielsen. P. R. Holm. C. Anker. N. Brock. Dem.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Fra den 23de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. P. Klein, J. Baylen og O. Ravn fra St. Croix, med Sukker. Rom og Kaffe; Capit. M. S. Ullerup, C. Juel og O. J. Ottesen fra Jsland med Fisk, Kiød, Skind, Talg og Uldengods; Capit. T. H. Tofte fra St. Udes med Salt; Capit. L. J. Staghouer fra Roman med Stykgods; Capit. A. Harmen til Messing med Fisk, Jern og Hør Capit. M. M. Ullerup til Jsland med Provisioner; Capit. J Predbiørn til Ostindien med en Ladning Cargaison for particulair Regning; Capit. N. P. Brach og B. J. Petersen fra Vestindien med Rom, Riis, Sukker og Kaffe.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Copulerede. Paa Gaarden Moe i Nummedalen pr. Tronhiem den 3die Maji. Hr. Capitain C. Dietrich og Frue Anna Catharina Thrones fød Mosling, Enke efter Hr. Provst Thrones i Nummedalen Barom. Therm. Vinden. Julii. a. . 15. Varme. N. N. V. 5 - - 28. J. S. sig; - -V. N. V. N. V. . - - s. a. sisk - .V. N. V. 1. - - 28. a. a lig -N. V. Fag a. alle - -V. N. V. . - - 28. a. c. lig - -S. S. V.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Avis Nr. Fra den 24de til 29de Julii 1797 have Asseurance=Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger,
Berlingske Tidende, 1797-07-31
ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : paa paa Caaane, Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Bergen, Memel = = 1 1/4 - dito til Coromandel Kysten og Bengalen 7 - dito til Ostindien. . = 8 - Stockholm. Dantzig til Kiøbenhavn . 1 - Riga til dito . . Amsterstam til dito . .- St. Croix til dito . .- Batavia til dito - Holbet til Christianssund - Randers til Barcellona, Marseille - Christianssand til Dunde .- Bergen til Livorne og Neapolis og Ancona Christianssund til Barcellona = = = Kønigsberg til Bergen - Lissabon til dito Bordeaur til Trequir .- Ulenborg, St. Petersborg til Livorno 7 Fredagen den 28de sidst behagede det den Allerhøieste, ved en stille og salig Død, at henkalde fra dette til et bedre Liv, min elskeligste gode salig Søster, Frøken Armgodt Sophie Lev che, Priorinde her i Roeskilde Kloster; hvilket jeg ikke skulle efterlade herved at bekiendtgiøre samtlige fraværende respective Slegt og Venner, om hvis Deeltagelse; min billige Sor over dette Tab jeg er forsikret, og desformedelst frabeder al skriftlig Condolence. Roeskilde Kloster, den 30te Julii U. C. Lerche.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Patten imellem den 24de og 25de Julii behagede det Gud ved en stille Død at henkalde min høitelskede Mand, Borger og Kiøbmand Kield Jversen, i sit Alders 64 Aar. dette anmeldes for vores fælles Slægt og Venner, uden at vente deres Bevidnelse om Deeltagelsen i mit Tab, som kun maae vilde forøge min Sorg. Aarhuus d. 25 Julii 1783. Maren Sophie sal. Jversens fød Hofmand.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34 kan faaes : dosinvig og enkelte Exemplarer af den nu bengelige Platmebog, alle indbundne, Bibler i stor og liden Format, Bibler, Qvart med stor Stul. Joh. Aendts sande Christendom; Brok mans Huuspotil: Stresens Huuspostil; Frankens Postil: Schrivers Siæleskat, 3 Dele, alt indde, Lægen, et medicinsSkrivt, 12 Dele, Forordningerne fra 1670 til 1806 i 24 fr. Bind; Lybeckers Applications Udtog af alle Forordn. og Relerifter a. fra 1661, i 3 Bind; Bomares Naturvistorie al v. Aphelens Bind, den danske Vitrupius, indeholdende Grundtegninger, Gestalter og Gienneminitter at de merkværdigste Bygninger 4 Dannemark og de tydske Provindser, med Beskrivelse, 2 Dele i Folig med meget fine Kobbere; Christianster Krigshistorie til kands og Vands med Kobbere, i 4to; Griffenfelds Levnetsbeskrivelse Ulfelds Levnetsbeskrivelse, Kong Frid. dens Levnets= og Krigshistorie, samt Kronnings Beskrivelse 1550, i Folid med lange Kobbere; den danske Frønike af Saro Grammatico i Folio, 1475. Simone Pauli danske Urte og vægebog med Kobbere, 1648 ; H. Smids Lægebog, 1555 Danmark og Norges frugtbare Herlighed, af A. Berntsen, 1636; Clitans Forskiel imellem den romerske og danske Ret: cilianarium Juril Dag Nøre af Weyle, 1641, Snorre Sturlesons norske Kongers Chronica, 1633, samt Norges og omliggende Ders Beskrivelse, Pontopoldans Kiøbenhavns Oprindelse fra de ældste Tider, med Kobbere, Peder Ores Liv og Levnet; Kbnigl. Hof=und Statscalender fra Begyndelsen af 1734 til 1791, indb.; Adresse Cont. Efterretn. fra 179 til 1794.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
J allerunderdanigst Følge af efterstaaende os under 26de Mai d. A. allernaadigst forundte Bevilling : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Præsident Carl Femmer og Raadmand Michael Glukstad af Vor Kiøbstad Christiansand udi Vort Rige Norge, som Skifteforvaltere efter afgangne Kiøbmand Tarald Hende sammesteds, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Christiansands Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Kiøbmand Tarald Heyde, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saaden Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog kal denne Ver Bevilling læses for Vedkommendes Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 26de Maji 1797. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schov. Colbiørnsen. Rejersen. Præsident Femmer og Raadmand Glukstad af Christianssand, som Skifteforvaltere efter afg. Kiøbmand Tarald Heyde Bevilling at maa ved Proclama i Aviserne indkalde dennes Creditorer. Blive herved alle og enhver, som formene sig at have noget til gode efter meerbimeldte afg. Kiøbmand Tarald Havde, indkaldte lub pæna præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre inden foreskrevne Tids Forløb deres havende Krav for os som Skifteforvaltere. Christiansand den 15de Julii 1797. C. Femmer. M. Glutstad. const. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Den herværende Borger og Kiøbmand Henrich Sigmund Rheder har givet tilkiende, at han i det under 18de Artil d. A. oprettede, og den 6te Maittindemanne kongelig confirmerte Tistamente af den her den 24de med afdøde Frue Lieutnantinde Elladt Beata von Fare fod Giese, paa hvem efter den imellem hende og hendes den 3die April d. A. begravne Ægtemand Nicolaus von Faxe under 19de Januar 1818 fuldbyrdede, den 20de findem protocollerte, og den 7de Martii 1778 kongelig constem ret Ægtevart, den sidstes Efterladenskab ganske er bleven devolveret, er bleven udnævnt til Umersalarving af det hele ægteskabelige Efterladenskab, mod Udbetaling af visse i den allegerte testamentariske Disposition bestemte Legater, og allerede har tiltraadt denne Arv. Da han nu for at opgiøre en sikker Status Mallæg og for at være sikker for alle Fordringer, som maatte indløbe, har ansøgt om et offentlig Proclama, og dette ogsaa er bleven ham bevilget, saa blive i herved Hs. Kaal. Miis. Navn af os Borgmestere og Raad alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring, Paastand og Krav, de bid røre at hvad Aarsag det end være maatte, paa den afdøde Frue Lieutenantinde Elfade Beata von Fare, fød Giese, hendes enet og hendes forhen afdøde Ægtemands Hr. Nicolaus von Farets ægteskabelige Efterladenskab (dog med Undtagelse af de i benævnte Testamente af 18de April d. A. bestemte Legatter, imenseende til hvilke Livatarierne herved blive befriede fra Angivelse, og have de dennem tilkommende Legata efter Testammentets Jndhold, uden nogen Tilkiendegivelse ved Professions=Protocollen, at loge hos den universelle Arving) sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldte og fremfordrede, at de, de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske, under Beskikkelse af der boesatte Procuratores af Acta, inden 12 Uger, fra den Tid at regne, at dette Proclama første Gang er offentlig bleven bekiendtgjort, angive deres Fordringer i det herværende Stads secretariat ved Professions Protocollen, og producere relenCopiis de Documenter, som de besidde til sammes Gotgiørelse, under den udtrykkelige Commination og Advarsel, at alle de, som i ommeldte Frist ikke melde sig med deres Paastand og Fordringer, ikke videre skulle blive hørte, men agtede for præcluderte, og bestandig Stiltienhed blive dem paalagt. Hvorefter enhver som det angaaer, sig have at agte og for Skade at tage vare. Husum den 8de Julii 1797. Te Comissione SenaturB. Ferdersen, Secretarius.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 23de Juni Adstleden, som den paa følgende 3die Julii udi Hof= og Stadsretten er læst, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel saavel de her i Rigerne som udenlands boende, samt med 6 Maaneders Varsel fra den Tid bemeldte Bevilling og Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa de danske vestindiske Ej lande, de udi Vestindien boende som formene sig berettigede til nogen Fordring udi afdøde Etatsraadinde Giertrud Eli abeth, Wasser all og forden afgangne Mand Etatsraad Gisberts Bebagens fælleds Stervboe, at de saadant deres havende Kra inden foranskrevne Tids Forløb for os underskrevne Tilforordnede Hof= og Stadsrets Skiftecommissarier anmelde og beviisliggjøre. Jligemaade indkaldes de Afdødes Arvinger med lovlig Varsel at møde under Skiftets Behandling, deres Arveret at lagttage. Hof og Stadsrettens Skifte=Commission den 10de Julii 1797. Heger. Beckmann.
Berlingske Tidende, 1797-07-31
Efterskrevne Arvinger efter ved Døden afgangne Gaardmand Peder Christelen i Harrested Bye paa Antvorschou Gods, mmlig en Broder Niels Christelen, som skal tiene paa en Gaard i Jylland, S. T. Hr. Kammerherre Berregaard tilhørende; en Søster Maria Christensdatter, boende i Holkebergshuset paa Grønhøys Gods, en dito Mette Christensdatter, givt med Arbedsmand Mads Povelsen paa Antrorskov; en Halvbroder JenChristeren, tienende i bemeldte Harr sted; og en Halvsøster Maren Christensdatter, tienende Præsten Hr. Lemvind i Slots Bierbye, indkaldes 3de Gange i de Berlingske Aviser at møde eller lade møde i Stervboegaarden den 1ste September, hvor Skiftet vorder foretaget, og om mulig sluttet; til samme Til og Sted ventes Møde af Debi og Creditorer, de første at anmelde deres Fordringer og de sidste at betale hvad de til Boet er skyldig. Jøvrigt kan enhver vente sig redelig behandlet, saavide Boets ringe Formue kan tilstrække. Antrorschou den 21de Julii 1797. Bech. Madame Mariane Renneman, sal. Rector Kaasbølle Enke, døde her i Nakskov Torsdagen den 22de Junii d. A uden at efterlade sig Livsarvinger, efter hvilken den her boende Søster Enken Mad. sal. Majens formener at være eneste Arving thi hun har for mig anmeldet, at de 2de havte Brødre ere begge døde i ugift Stand, den ene Seistian Albrect Renneman i Aaret. 1783, som Overbitient i Skielskiør, og den anden Peter Christian Renneman 1787, som Skoleholder i Soelvierrebye ved Slagelse. Men da dette er er videre beviist, end hvad forbemeldte deres Søster har anmeldet, som beretter, at foranførte skal til sin Tid være tilskreven Søstrene, men at Brevene derom einuere at finde, saa bliver til hendes saavelsom undertegnede Stifteforvalters Sikkerhed, nu og i Fremtiden, dette Døds kaldede Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser bekiendtgjort, med Anmodning, at om nogen af dem skulle være i Live, eller have efterladt sig Livsarvinger, de da (og de sidste mes Værger) vilde inden 12 Uger fra dettes sidste Bekiendtgiørelses Dato melde sig hos mig eller forbemeldte den Afdødes Søster, hvor ogsaa Creditorerne, om nogle mod Formodning skulde være efter bemeldte sal. Mad. Kaasbøll, vilde melde deres Fordringer, for at faae samme betalt. Nakskov den 4de Julii 1797. A. Borch, Herredsprovst. Endskiønt ingen findes i heller formodes, at have med Rette noget at fordre i det til Forsegling og Vurdering antagne Boe efter afg. Hr. Elling Rosted, Sognepræst til Trangen i Sensen under Finmarkens Amt, hvor samtlige Arvinger ere myndige giøres det dog hermed paa brugelig Maade bekiendt, at Skiltet kan ventes tilendebragt strax efter Naadsensaarets Udløb, til St. Hansdag 1798, enten af de her værende Arvinger selv og med Fuldmagt fra den paa Bornholm værende Arving, eller andet Fald af undertegnede. Tondenæs Præstegaard den 16de Maji 1797. E. Steen. Provst i Stuen.