Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-03-05
Det glæder Anmelderen, at han her kan gjøre dette Blads Læsere bekjendte med en for hele Menneskeheden vigtig Opfindelse. Man maa tilstaae, at ligesom Britterne paa den ene Side ved deres idelige Krige bringe Menneskevennens Hjerte til at bløde, saaledes søge de paa den anden Side igjen at forsone sig med hele Verden ved deres almeennyttige, aandrige og vigtige Opdagelser. Kokoppernes Jndførelse for sig betragtet vil i sin Tid igjen erstatte det store Tab af Mennesker, som Krigen med Frankrige har foraarsaget. Men beklageligt er det dog, at de to Nationer, som ved deres physiske og intellectuelle Kræfter kunde befæste Europas Lyksalighed, kappes om at sønderknuse hinanden. Hvad kunde der ikke udrettes, dersom den Masse af Kraft, som nu ødsles paa at befordre Krigens Rædsler, blev anvendt til at fremme Menneskehedens Vel! Det er bekiendt, hvor mange der af de Mennesker, der for at leve ere nødte til at betroe deres Liv og Gods til Bølgerne, aarligen sætte Livet til. Den 3die Nov. 1801 lod os end- og paa Kjøbenhavns Reed være Vidne til de skrækkeligste Optrin af den Natur. Engellænderne, - der talte blandt deres Landsmænd en Newton, som kun behøvede at see et Æble at falde, for strax at gjøre en stor Opdagelse - ere utrættelige i at trænge ind i Naturens og Konstens Hemmeligheder, for at opfinde Midler til at modstaae endog Elementernes Raserie. Hr. General=Adjutant, Commandeur=Capitain og Overlods Løvenørn har i det sidst udkomne Hefte af Bibliothek for Physik og Medicin leveret en Afhandling om en Redningsbaad (Lifeboat), opfunden af en Engelskmand ved Navn Greathead, som af Parlamentet har faaet en Præmie af 1200 Pund, foruden anseelige Douceurer fra the Trinity House og Assurandeurerne. Denne Redningsbaad er 30 Fod lang og 10 Fod bred. Det er især formedelst den paa Baaden anbragte Kork, at den er usynkelig, og desforuden giver dens Construction den store Fordeele. Bugten af Kjøllen gjør det meget let at styre den, da den dreier sig ligesom til eet Centrum. Den kan roes til begge Ender og med en beundringsværdig Lethed reise sig over de høieste Bølger. Med utrolig Hurtighed kan den skyde frem, uden at tage Vand, naar en almindelig Baad vilde staae Fare for at fyldes dermed, kort, den er aldeles ikke udsat for at synke eller kantre. Den forvares i et Baade huus, og føres til Søen paa en egen dertil indrettet Machine. Den staaer under en Commissions Bestyrelse; fire og tyve Fiskere ere ansatte til den. J Tilfælde af Skibbrud betales der af Commissionen en Belønning til hver Mand, som har været brugt. Forfatteren af den anførte Afhandling anfører adskillige offentlig documenterede Exempler paa denne Rednings baads Nytte. Den blev gjentagne Gange sendt ud til strandede Skibe, og var næsten altid saa heldig at redde Mandskabet, uden at der kom Vand i den. Dette skeede tildeels i Tilfælde, hvor endog de dristigste Fiskere ikke for nogen Priis vilde vovet sig ud i Søen. Hr. GeneralAdjutant Løvenørn yttrer det Ønske, at deslige Baade, hvoraf hver vilde koste omtrent 950 Rdlr., maatte blive anskaffede og anbragte paa vore Kyster. Man har største Grund til at haabe, at en stor Deel af Kjøbenhavns og Provindsernes ædle, gavmilde og formuende Jndbyggere især af Handelstanden med Glæde vil bidrage til dette Forslags Jværksættelse. Hvo vilde ikke anvende nogle Rigsdaler paa at fremme en for hele Menneskeheden vigtig Sag. - Selskabet for druknede Menneskers Redning har allerede frelst mangt et Menneskes Liv. Dets efterlignelsesværdige Exempel bør og kan opmuntre, flere ædle Medborgere og Medborgerinder til at sammentræde i et Samfund, for ogsaa at anskaffe Redningsbaade. Helsingøer er især det Sted, hvor saadanne Baade, efter den sagkyndige Forfatters Mening, kunde behøves; thi det er især der i Nærheden, at der ikke sjelden indtræffer mange Skibbrud. De ligesaa kjekke som brave Helsingøer ske Færgefolk vilde ved Hielp af en saadan Baad. gjøre Underværker. Ogsaa paa de vestlige Kyster af Holsteen saavelsom paa de Norske Kyster, hvor Strandinger ikke ere sjeldne, vilde Rytten af deslige Redningsbaade være uberegnelig. Det vilde være at ønske, at Selskabet for druknede Menneskers Redning med det første vilde aabne en Subskription i dette Øiemeed. J Kønigsberg skal man efter Søfarendes Beretninger med betydelige Bekostninger fra Engelland have forskrevet en saadan Baad til Pillau, hvor Skibe ofte ere udsatte for at forlise. Ogsaa der har man tilfulde erkjendt denne Opfindelses Nytte. Forfatteren af nærværende Anmeldelse er fuldkommen overbeviist om, at man ved at lade en Subskriptionsplan circulere blandt Skipperlauget i Kjøbenhavn, til hvis Tarv denne Opfindelse især sigter, vilde faae en anseelig Summa samlet. Thi Danske Sømænd tænke med Digteren. "Om hvad der i vort Hjerte boer, Bør Daad, ei Munden tale, Kjøbenhavns Theater. (Fortsat.)Hr. Concertmester Dupup. Hr. Schønberg.