Viborger Samler, 1820-06-19
Saasnart Hr. Brougham havde læst dette Brev overgav han det til Dronningen, som gjennemlæst det med den største Foragt og spurgte Broughan om hans Mening. Han svarede: at han ikke kunde tilraade Hende at antage disse betingelser; men at Hun selv bedst maatte kunde bedømme sin Forfatning og hvad Hun maatte gjøre og lade, hvorpaa Hs. Majestæt svarede: Min Beslutning er alt taget; jeg reiser i Øieblikket til England. Allene i London vil jeg beslutte mig til at overveie Kongen af Englands Forslage. Derpaa bad Dronningen Aldermann Wood det hele Tiden siden han traf Hende i Montbard havde viist Hende den største Opmærksomhed, om strax at besørge Postheste for sig og Følge til Calais. Kl. 5. Eftermiddag forlod Huu, ledsaget af Lady Anne Hamilton, St. Omer. Dronningens øvrige Fruentimmer fulgte efter i een Vogn, og i en tredie saAldermann Wood, hans Søn og Austin, et Bar paa 3 Aar, som Dronningen har adopteret. Hendes italienske Hofstat lod Hun blive tilbage. Den var den bekjendte Capitain eller Grev Vasali, og Grev Bergami. Begge toge der Afsked fra Hs. Maj. og reiste til Jtalien. Dronningen havde fra Villeneuve le Roi, der 29de Mai tilskrevet Lord Liverpool, saaledes. De jeg formedelst Upasselighed har været forhindret fra før at komme til England; saa griber jeg nu den første Leilighed for at tilkjendegive Grev Liverpoomin Hensigt, som er at komme til England førstk. Lørdag den 3die Junii. - Jeg ønsker at Grev Liverpool maatte uddeele de nødvendige befalinger til at en Kongelig Jagt er færdig i Calais, for at føre mig over til Dover og at han desuden har den Godhed at tilkjendegive mig Hans Majestæts Villie om, hvilket Palæ for det første eller for bestandig der er bestemt til min Vaaning. Jeg haaber, at Hs. Maj. Kongen nu aldeles er restitueret af sin sidste Upasselighed. Caroline, Dronning af England. (Paa dette Brev fik Dronningen intet Svar) Hendes Hofdame Lady Hamilton havde forhen, efter Dronningens befaling, skrevet til den første Admiralitets=Lord Melville, at Dronningen ønskede at et Kgl. Jagtskib maatte sendes til Calais for at overføre Hende. Derpaa svarede Lord Melville, at han ikke kunde opfylde Dronningens Ønske, fordi Hs. Maj. Kongen ikke var i Staden og han altsaa ikke derom havde faaet noget Ordre af Ham Commandanten i Calais havde befalet, at Dronningen ikke der skulle vises Militær-Wrisbe. viisning; Vagterne vare fordoblede ved Porten, for at forebygge de derværende Englænderes Glædesyttringer - Han havde saagar truet, at arrestere dem, dersom noget Opløb fandt Sted. Han havde saaet den Ordre ved Telegrasen. Allene i St. Omer, blev Dronningen tilbuden en Ærevagt, da hun reiste under Navn af Grevinde Oldi. Man anmelder for Øvrigt, denne Sag angaaende : Dhr. Huschinson og Brougham bleve i St. Omer, da Dronningen reiste - der maae være skeet i deres Paasyn - da der føies til "at de ikke ledsagede Hendes Majestæt til Vognen." Forhen var Hutchinson Dronningens ivrige Ven; men nu er han Kongens Fortrolige. Det lader og som Brougham har tabt noget af Hendes Tillid. Ved den lange Overfart fra Calais til Dover, opholdt Dronningen sig bestandig paa Dækket og var ikke søesyg, Hun kom fildig til Calais Søndag Aften den 4de Juni og gik strax Kl. 11 ombord paa Paketbaaden, Prinds Leopold. Først den 5te om Middagen Kl. 1 kom Hun til Dover, da Vinden var imod. Da Dronningen steeg i Land i Dower, straalte hendes blaae Øine med en besynderlig Glands; men hendes blege Kinder sagde, at Hun længe var bekjendt med Kummer og Sorg. Hun er bleven mager; men var meget elegant klædt. Garnisons Commandanten i Døver, Oberst Monroe, lod, da han ikke havde faaet nogen Ordre hvorledes han i dette Tilfælde skulde forholde sig, Dronningen, de Hun kom i Land, hilse med alle Fæstningens Kanonees Affyring, som Folket, der i Hobetal ilede til Stranden, meget vel optog. Da Paketbaaden ikke før Kl. 5 kunde lægge ind, gik Dronningen og Følge iland paa en aaben Baad. Hun gik imellem Rader af Folk af begge Kjøn, hilste nedladende alle, endog Børn. Alle tilraabde Hende: "Gud velsigne vor Dronning!" Da Trængslen blev alt for stor, maatte hun stige i en Vogn, som Folket trak i Triumf til York=Hotel. Her fik HunÆrevagt for Døren; men da det mishagede Folket, bad Hun den afløst, som og skede. Hun viiste sig flere Gange for Vinduet, tog Forfriskning til sig og hvilede; derpaa reiste Hun over Canterburg til London. Overalt paa Veien havde en stor Deel Folk samlet sig, der hilsede Dronningen. Hofpersoner vare ikke sendte hende imøde. Da Dronningen i Aften, den 6te Juni, kom her til London, sad Aldermann Wood paa Hendes høire Side i Karethen, paa Forsædet Lady Anne Hamilton og en lille Pige paa 3 Aar som Dronningen har antaget sig som sit eget Barn. Hendes følge bestod af 3 Vogne med Hendes Hofbetjente; men en stor Deel Herrer til Hest og Vogns fulgte med, og deres Glædetaab forøgedes immer. Dronningen steg af hos Hr. Woods; hans Familie er flyttet ud og har overladt hele Gaarden til Dronningens Disposition.