JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-10-30
J Følge Deres Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Baron von Holstens Foranstaltning, bliver den til Slaveriet dømte Delinqvent Peder Nielsen Erreboes Huus og Eiendom, som er beliggende i Gislevholme Bye, Gudme Herred Nyborg Amt, med sin tilliggende Jord i Marken, af 2 Skiepper Hartkorn, ved offentlig Auction i bemeldte Eiendoms Huus 3de Gange opraabt, den 8de, 15de og 22de November førstkommende, og sidste Gang tilligemed Jndboet bortsolgt, alt om Eftermiddagen Klokken 2 Slet præcise, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kan bekommes til Eftersyn hos mig underskrevne. Svendborg den 13de October 1787. A. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Haag, den 23de October. Der er endnu ingen Dom faldet fra Generalstat terne over Rhiingreven af Salm. Han har skrevet til sin Procurator, at han i hans Navn maatte forlange hans Afskeed, men man har svaret ham, at man i Stedet for at give ham den, ville cassere ham, og lade samme udtromme i alle Byens Gader. Foruden Desertion og Meeneed, samt utroe i hvad der skulde holdes hemmelig, som man allerede beskylder ham for, har man endnu en meget haard Besværing mod ham. Man har faaet een af hans Agenter og Spioner, navnlig St. Aubin, i Fæng, sel, hos hvem man fandt Jnstructionen, som han havde bekommet af ham, der i Begyndelsen syntes kun at være et Stykke hvidt Papiir, men hvorpaa man, naar det blev bestrøget med en vis Liqvor, som han har ved sig, opdagede følgende 3. Jnstructionspuncter: 1) at levere Prindsen levende eller død til Uetrecht, 2) at stikke Krudmaga, zinet i Zeyst i Brand, 3) paa alle Maader at debauchere Soldaterne af Statholderens Tropper Denne nu i Uetrecht i Lænker liggende Franzos havde Underagenter, som Rhingreven anmerkede under den Benævnelse af mon homme aux Prince, mon homme aux poudres, og hvoraf enhver havde fine besynderlige Jnstructioner, hvorefter de skulde ophielpe Rhingrevens Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Paris, den 19de Octbr. Fra Brest har man under 11te i d. M. følgende Fortegnelse paa bevæbnede Skibe, som ligge paa Rehden, eller ere allerede udlagte: 12 paa 74 Canoner; 1 paa 80; 3 Fregatter paa 400; 9 paa 32, 1 paa 12 Canoner. Der ere endnu andre Skibe, paa hvis Udrustning der paa det ivrigste bliver arbeidet, nemlig: 2 paa 100 Canoner; 1 paa 80 og 7 paa 74 Canoner. Denne Tilrustning tilligemed den i Toulon og Rochefort, beløber sig til 58 Krigskibe, baade Linieskibe og Fregatter. Alt hvad man seer, anmelder Krigen. J Forgaars bleve 40, Chirurgi afsendte til Brest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Ancona, den 1ste Octbr. Det bekræftes, at Paschaen af Scutari, hvis Broder er død, endnu befinder sig i sin Fæstning med 300 troe Tilhængere, og at Mængden af Levnetsmidler og Krigsmunition, hvormed han er forsynet, giver ham en lang Tids Modværge. Basserne af Bosnien og Romelien have med 80000 Mand indsluttet den hele Egn, hvori de ødelægge alt, og den ved Durazza stationerte Escadre vil med endeel Kanoner og Mørsere beskyde Fæstningen. - Det formodes, at dersom Bassaen ikke biver forraad af sine egne Folk, og kan hytte sig en vis Tid, ville Russernes Marsch til Bosnien blive ham til Fordeel Constantinopel, den 18de Septbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Den tyrkiske Flaades Søemagt tiltager daglig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
I det sorte Hav ere allerede 7 Skibe paa 64 Ca nong, 18 Fregatter og Corvetter paa 30 til 40. Canoner, 8 Canoneer-Chaloupper, 3 Bombardeer Gallioter, 5 Galeier og 12 Transportskibe paa 12 til 20 Canoner. Desuden er i Constantinopel endnu 7 Linieskibe, og nogle smaae bevæbnede Fartøier. Capitaine Pascha har 9 Linieskibe, 8 Fregatter og nogle smaae Skibe hos sig. Paa Skibsperset ligge endnu 7 Linieskibe og nogle Fregatter. Det bedder, at den Tyrkiske Krigsmagt paa hiinSide Donan, beløber sig til 300000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Den af Porten til Chan i Criim udnævnte Schabas Gherah, commanderer 40000 Tartarer. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Til Chocziin skal ogsaa en Pascha være ankommet med 10000 Mand, og i Egnen af Binder ligge 900 Mand. faaet Al.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Vien, den 17de Octbr. an Tyrkernes Artillerie betienes af lutter Franskmænd og skulle til være 6 Podolske Mile fra BuckowineMod Grændserne ere de Keiserl. K. Tropper i fuld Marsch. Det siges her, at den Keiserl. K. Jater, nantins ogsaa nu er sat i de 7 Taarne, og at Tyrkerne ere lige forbittrede paa Østerrige og Rusland. Sandt er det, at siden en Coureers Ankomst den 11te huj fra Constantinopel, have de græske Kiøbmænd i Wien, ikke sendt Vahre til Tyrkiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Pohlen, den 17de Octbr. For at forebygge en almindelig Krig, skal det Russiske Hof ikke ganske være utilbøielig til Fredsunderhandlinger med den Ottomanniske Port, under Østerriges, Frankriges og Englands Megling. naar dets Minister i Constantinopel først havde faaet sin Frihed og vedbørlig Satisfaction. Det Tyrkiske Statsraad, som allerede seer, at deres Krig vil faae et slet Udfald, fornemmelig da den Rommerske Kriser tager Deel deri, skal selv have Lyst til Fred. Dog ruster man sig stærkt fra begge Sider. nedil - Fruentimrenes Pynt i Augusti Maaned i Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Damernes Hatte ere i Sommer det fortrinlig ste Øiemerke; En af de nyeste Moder derved bestaaer i to lange Baand, som fra Pullen af Hatten hænger ned over Krampen, og bliver foran paa Brystet skiødesløs, Slagrende bundet eller fæstet. Baandene, Sløisen og Hattens Kantning maa være af een Couleur. Denne Mode giver i Besynderlighed et ungt og smukt Ansigt en overmaade nydelig og behagelig Anseelse. Dog bærer man den fornemmelig kun paa Hattene, som ere noget oppudsede, og sidde ikke saa dybt ned paa Hovedet. Desuden bære Damerne af Rang og Middelstand saavel store engelske sorte Straahatte med sorte Fierbuske, og omkantet med sorte, blaae og hvide, og rød mængede Friseerfiere. Men den øvrige galante Verden bærer almindelig en stor, glat sort Straahat, med sort Flor om Pullen, med blaae eller røde igiennemløbende smalle Striber, eller ombundet med et sort Baand eller Taft, som skal være ligesaa bredt og høit som Hattepullen; oven til en Tur han, oppuffet med det samme Flor, men foran er den ziret med en stor sort Baandkokade. - Nogle af vore Damer af første Rang, men dog kun faa, begynde allerede paa at bære deres Uhre, besynderlig til Kapotkioler, i Barmen. En Mode, som opkom afvigte Vinter, men er endnu sielden, og jeg tvivler nesten paa, at den bliver almindelig. Vor elskværdige Digterinde, Gabriels von Baumberg har om denne Mode gjort et naif Sinddigt, som fortiener her at an merkes: Giv agt, J Gratier og Muser!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Damerne bære nu Uhret i Barmen, Vee ham, som kun spørger og Kierlighed, Og troer, at det er et Hierte, som slaaer ham imøde, Den hvide Sminke i Wien er ganske forbudet. Keiseren har desangaaende udgivet følgende egenhændige Resolution: "Jeg vil ganske have forbudet den for Nervesystemet saa skadelige hvide Sminke, at den hverken maa indføres fra fremmede Lande, eller her fabriqueres. Josepha og - Jndsendt, Sørge Tanker. ved Hr. Controlleur Hermanns Død, hvis affelede Legem ved sædvanlig Ceremonie blev ledsages til sit Hvilested i St. Hans Kirke. Torsdagen den 1ste November 1787. En Frugt af Adams Fald, et Foster af hans Synder, Er Dødens Grusomhed, som sparer intet LivSom hugger dybe Saar, hvor den sin Magt begynder, Da den, som nu er frisk, i Morgen ligger stiv. Et nyt Beviis herpaa os denne Dag kan give, Et sørgeligt Beviis, som at beklage er For Hermanns kiere Slægt, som maa tilbage blive, Og sig berøvet see den, som de havde kier. O grumme grusom Død, hvi skal en kierlig Mage Berøves her sin Trøst, sin kiere Ægtemand; Hvirskal Hans Poder her forladte gaae tilbage, De Smaae Umyndige, som sig ei hielpe kan? Dog, hvi beskylder jeg den Død, som maa adlyde? Hvi skielder jeg saa hart paa Dødens Grusomhed, Som efterkommelmaa, hvad Viisdoms Raad vil byde, Og ved Guds mindste Vink strax være maa bereed? Nu vel, Er det vor Gud, de Faderløses Fader, Som Ham bortkaldet har til himmelsk Paradiis: Troe da kun sikkert, at han aldrig dem forlader, Som her tilbage er; Nei, Gud er god og viis. Sorg, kiere Enke, ei, den Gud, som gav Dem Saaret, Han læger det igjen, hans Godhed fordrer det; Den Gud, som blandtil har Omsorg for Dem baaret, Han aldrig blive kan af Naade kied og træt. Den Gud, som alting seer, og alting kiender nøie, Som det behaget har at kalde Deres Mand, Som skuer alle Ting med sit alvise Øie Han blive Deres Trøst i Deres Enkestand, Søra derfor ei for stærk, Han kommer er tilbage, Ved Deres Suk og Graad; men glæd Dem stedse ved At De skal Hannem see, naar det vil Gud behage At hente Dem til sig i Glædens Evighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Odense, den 2den Novbr. I Gaar den 1ste Novbr. holdte vor bortgaaende Professor og Rector Maa Tauber paa den latinske Skole iken talrig Forsamling af Stands=Personer, Geistligheden, og Endeel baade fra Byen og Landet, en lærerlig Afskeds=Tale af følgende Jndhold: Hvad kan beroelige en aftrædende Lærer, under hans Mismodighed over at forlade en Skole, han som Styrer har staaet i en kier Forbindelse med, hvilken Hs. H. Biskoppen, Hr. Doctor Bloch, besvarede med et kort Ønske. Efter Forlydende har Hs. Majestet Kongen af Sverrig i Mandags paa en behagelig Maade. ganske uforventet overrasket det Kongelige Herskab i Kiøbenhavn med sin allerhøieste Nærværelse. Dette kronede Hoved forventes her igiennem Odense paa Mandag, da Han agter i Vinter at giøre en Reise til Berlin og Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Den 9de October er Candidatus Juris Conrad Hildemar Timmermann i Flensborg allernaadigst beskikket til Underrets Advocat i Hertugdommene; og den 12te cjusdem Professor Philosophie extraordinarius Valentin August Heinze i Kiel til Professor Philosophie ordinarius ved det der værende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Universitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Kiøbenhavn, den 29de Octbr. Den 25de October blev det Kongelige chirurgiske Academie høitidelig indviet. Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Arveprindsen, samt Hs. Durchlauchtighed Arveprindsen af Augustenborg benaadede denne Høitidelighed med Deres Nærværelse. Tillige vare og de høie Herrer Statsministre, Deputerede i de Kongelige Collegier, Professorer ved Universitetet, Magistraten, Collegium Medicum, samt andre Kongelige Betiente og Videnskaberes Elskere nærværende, foruden et talrigte Auditorium af Studerende. Ved Jndvielsen blev holden en Tale af Hr. Justitsraad Kolpin: de Chr. rurgiærecentioris præ veteri præstantia & progressusom den nyere Chirurgies Fortrin og Fremgang for den ældre.) For og efter Talen blev opført en Cantate af Hr. Cantor Buch, hvortil Poesien var forfattet af Hr. Sturm. Efter Høitideligheden behagede det Deres Kongelige Høiheder med høie Følge, ledsagede af Academiets 7 Membra, at tage alle Indretninger og Bygninger i Øiesyn, hvorved Høistsamme i naadigste Udtryk tilkiendegav Deres bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Randers, den 30te September. Den 29de ejusdem blev Sadelmager Christian Schudstrup af vor Magistrat opkaldet paa Byens Raadhuus, hvor han i en talrig Forsamling blev overleveret en Guld=Medaille, af 50 Rdlrs Værdie, som det Kongel. General Land=Ockonomie og Commerce Collegio, i en Skrivelse til Magistraten, havde ladet ham tilstille, til en opmuntrende Belønning for bemeldte Sadelmagers Opfindelse af adskillige Sorter Læders forbedrede Tilberedningsmaade, hvorved han tilveiebringer Læderet en Liighed med det Engelske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Vacance: Det residerende Capellanie i Sæbye i Aalborg Stift, 70 Rdl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Prædikanterne paa Allehelgens Dag. Høimesse. Aftensang. St. K. K. Hr. Wirth. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Dan. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Grüner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Odense, i Frue Kirke, den 1ste November lod Sr. Rasmus Jensen Grønbech døbe en Søn, som blev kaldet: Hannibal Vilhelm. Fadderne vare: Jomfrue Dreier; Jfr. Anne Marie Møllegaard; Sr. Morten Andreæsen, Vertshuusholder; Sr. Mareus Jensen, Vertshuusholder og Bager; Sr. Knud Hansen, Bager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Bekiendtgiørelser. Den af vor saa meget yndede, Professor Tauber igaar paa Skolen holdne rørende AfskeedsTæle bliver efter Manges Begiering med Autors Tilladelse udgivet i Trykken, hvorpaa efter Sædvane bliver taget Subscription; Jndenbyes Damer og Herrer skal ved mit Bud blive inviteret til at tegne Deres ærede Navne for samme, men Udenbyes ville behagelig melde sig her til Comtoiret med det første, da den inden kort Tid bliver taget under Arbeide. Talen vil formodentlig udgiøre 4 a 5 Ark, og overlades Subscribenterne for 3 s. Arket af Tryk= og 4 s. SkrivPapiir. Odense Adressecomtoir d. 2 Nov. 1787. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Proclama. Ja Velærværdige og Høilærde Hr. Henrich RudolsKanneworff, Sognepræst til Faaborg og Diernesse Menigheder, den 31te Augusti sidstleden ved Døden er afgangen; Saa foruden det ved Fyenboe Landsting sidstafvigte 26de September udstædte Proclama, indkaldes endnu herved, efter den brugelige Maade, i Aviserne 3de Gange efter hinanden alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboen, endskiønt der ei formodes at være mere Gield, end allerede angiven, ligesom og de, som maatte skylde noget til Stervboen, at de inden 6te og 12te Uges Dagen indfinde dem enten i Stervboehuset eller hos mig, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Østerhæsinge den 15de October 1787. H. P. Bachmann, Provst i Salling-Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Auctioner. Bønningsøegaards Hovedgaard i Fyen med underliggende Bøndergods, Kirke og Tiender, samt Herligheder, stilles Onsdagen den 21de November og Formiddagen Kl. 10 Slet til offentlig Auction paa bemeldte Gaard; og om fornøielig Bud skeer, til den Høistbydende bortsælges efter de Conditioner, som tillige med Jordebogen nærmere kan faaes til Eftersyn paa Ronningesøegaard, i Odense hos mig Underskrevne, og i Kiøbenhavn hos Hr. Secretair Hee Wadum paa det Kongelige Waysenhuus. Rønningesøegaard har frie HovedgaardsTaxt Ager og Eng 38 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 3 Fkr. Det underliggende Bøndergods i Odense- og Nyborg=Amter, er Ager og EngsHartkorn 314 Tønder 2 Skpr. 2 Fkr. en halv Album, Skov= og Mølleskyld er 7 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., og er i god Stand; Rønninge Kirkes Tiende Hartkorm er ansat for 11 Tønder. Ved een i de senere Tider foretagen Opmaalings=Udskiftnings og Magelægs=Forretning ere Hovedgaardens Jorder blevne samlede til fordeelagtigere Drivt i Fremtiden, og afdeelte i h større og mindre Lokker, foruden den saa kaldede Brede=Mae, Bierne Have og en Andeel af Rønningen Mae. Der kan saaes omtrent 140 Tønder Sæd af alle Slags, avles omtrent 200 Læs Høe og derover, holdes omtrent 100 Køer, foruden Ungevæg, 16 Heste, 80 Stkr. Faar, samt Sviin og andre smaa Creaturer. Saavel paa Gaardens som paa Bøndergodsets Grunde findes god Over= og Under Skov. Rønningesøegaard er i øvrigt bekiendt for sin behagelige Situation, da den ligger deels ved Skoven, deels ved en Gaarden tilhørende færsk og fiskerig Søe, som giver god Aalefangst og Fiskerie. Nogle gode og vel anlagde Frugt og Kiøkken Hauger ligge tet ved Gaarden. Stuehuset er af stærk Grundmuur, 2 Etager høit, foruden hvelvede Kieldere. Der ere mange beqvemme og smukke Værelser, med videre, som kan tages i behagelig Øiesyn. En anseelig Deel af Kiøbesummen kan, om forlanges, blive staaende i Gaard og Gods. Hvilket alt til Liebhabernes Underretning herved bekiendtgiøres. Odense den 27de October 1787. J. J. Mylius, Landsdommer og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
En Tolvtepart udi det af Skipper Christen Jørgensen, i Stige, førende Fahrtøi, Ebeneser kaldet, fo rende 12 Commerce=Læster, bliver 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction og uden videre Auctions Holdelse bortsolgt paa Odense Raadhuus Tiirsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3. Slet; hvortil Liebhaberne behagelig ville indfinde dem. Odense den 30te October 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
i Til Kiøbs falbydes. Ser fra Comtoiret anvises, hvor der kan faaes, imod af contant Betaling, extra gode friske fine Sago, til 28 s. Pundet, Bohe eller Thee Bue til 2 Mk. 12 s., fiin Congo Thee til 1 Rdlr., fine Caffebønner a 2 M. 2 s. Pundet; alt extra gode friske fine Vahre, saa og oprigtig extra god stærk fiin hvid Arak til 5 Mk. Bouteillen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-02
Vil nogen kiøbe en Galiase 8 Aar gammel, vel ud halet med Seil og Redskab, drægtig 24 Commerce, Læster, er samme i Middelfart Vinterhavn beliggende, og for billig Priis strax at faae, naar Vedkommende adresserer sig der til Postmester Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Wien, den 20de Octbr. Den 28de September har den Keiserl. Kongel. Jnternuntius, Baron von Herbert i Constantinopel, hans Frue og Børn begivet sig ombord paa et fransk Skib til Malta. Endskiønt man ikke strax heraf kan slutte umiddelbar til en Krig, saa er dette dog ikke just nogen fordeelagtig Udsigt til Fred og Rolighed mellem Østerrige og Porten. Jmidlertid paastaaer man, at Keiseren er nu beskieftiget med at megle mellem Rusland og Porten, men hertil vil udkræves Tid. Man tvivler meget paa, om der endnu i Aar, i det ringeste fra vor Side, skulle blive foretaget noget Stort. Men maaskee kommer det kun an paa en Coureer for at bevirke en Forandring i vor Opførsel. De store Til rustninger, som i forskiellige tydske Lande blive gior, te, bevise, at det er ikke om Holland allene at giøre, men Tydsklands almindelige Rolighed er i Fare. Man taler og om en Reise af Feldtmarskal Laudon til Mühren, og man vil paastaae, at alle disse krigiske Tilrustninger kun tiene til at give Meglingen desto mere Eftertryk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Paris, den 22de Octbr. Man har her Efterretning fra Havre de Grace, at et Fransk Skib er i Canalen angrebet af et Enirsdagen. 5 Novbr. tidelin. gelsk Skib, og meget ilde tilredet. Begge Skibe have efter en meget haardnakket Fegtning trukket sig tilbage. Efter al Formodning var det en Fegtning mellem en Smughandler og en Kystbevogter. Der er ikke meget Haab tilbage at Underhandlingerne, hvorved et Fredsbrud skal blive forebygget, skulle have nogen lykkelig Fremgang. Efterretningen, som man her har erholdet om en Alliance mellem England, Holland og Preussen, og om de Hessiske og Brunsvigske Troppers Optagelse i Engelsk Sold, er just ikke i Stand til at bibringe os et godt Begreb om Englands fredelige Tænkemaade. Englands Hensigter synes fornemmelig at gaae derpaa ud, at indvikle os i en Landkrig. Den almindelige Mening er, at vi skulle sette dette Forbund mod en Quadruple Alliance, hvoraf Keiseren, Rusland, Spanien og Frankrige skulle være Medlemmer, ikke for at angribe andre, eller at giøre Erobringer, men for at vedligeholde Roligheden i Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Amsterdam, den 27de Octbr. Man forsikrer, at de Preussiske Tropper ønske at forlade vore Egne, formedelst de Ubehageligheder, som de af Vandet maa udstaae, og hvortil de ikke ere vante. Der har og hist og her hersket Sygdomme, som uden Tvivl kan tilskrives Egnen. Fugtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
London, den 23de Octbr. Folkets Angst over Forventning af en Krig synes mere og meere at sette sig, da man Tid efter anden vel indseer, at vore Tilrustninger skulle blot være et klogt Forsigtighedemiddel i Nødsfald. Det franske Hofs Forsikringer mod Storbrittannien ere endnu stedse i Følge de sidste fra Hertugen af Dorset indløbne Depecher, meget venskabelige og fredelige, og de blive endnu mere befæstede ved Ministerens Svar, i hvilket han forsikrede de paa Westindien, handlende Kiøbmænd, at til den affærdigede Flaade af Vestindiske Kuffardie-Skibe nu ingen Convoy behøves, og vi kunde umuelig troe, at dette skeete blot derfor, at giøre Publicum desto sikrere, og at skiule Cabinettets sande Tænkemaade, som en destonigiennemtrængeligere Hemmelighed. Man formoder derfore, at, dersom det virkelig skulde komme til Krig, Aarsagen da maatte ligge i noget ganske andet, end man forestilte sig, hvorom Efteriden skal give Udslaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Wien, den 20de Octbr. En Coureer fra Cherson, har bragt os den Efterretning, at 6 tyrkiske Gallioter havde indfundet, sig ved Havnen for Cherson, hvor der laae een eneste seilfærdig Fregat, hvis unge forrige Commandeur løb ud mod den stærkere Fiende, skiød 3 Galliotter til Grunde og erobrede 2. Da han har udført denne lykkelige Coup mod udtrykkelig befaling, saa er der holdt Krigsret over ham, og sammes Resolution sendt til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Paris, den 24de October. I Brest blive Tilrustningerne endnu ivrig fortsatte. Man anskaffer Levnetsmidler, indsalter Kiød, og alle Bagerovne blive brugte for at bage Tvebakker, og daglig ankomme Fartøier med Levnetsmidler og Ammunition. De 8 Linieskibe, som blive udrustede i Toulon, skal gaae igiennem Strædet, og forene sig med Flaaden, som skal udløbe fra Brest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Alt dette synes just ikke at spaae nogen Bestandighed af Freden. Alligevel paastaaer Folk af Anseelse, at der bliver ingen Krig af, og at Frankrige, og England ere blevne enige om, at tage Vaaben, og Gevær fra deres Skibe. Jmidlertid bliver uophørlig arbeidet i Kanonstøberierne, og endnu før Aarets Ende skal 700 nye Canoner være færdige for Marinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Det Ostindiske Compagnies Privilegium er indskrænket. Et Selskab har budt Kongen 190 Millioner for at drive den ostindiske Handel, i hvilken Particulaires alligevel kunne have Andeel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Donaustrømmen, den 25de October. J Følge Efterretninger fra Wien, bliver det stedse sandsynligere, at det virkelig vil komme til Krig med Tyrken. De mange Millioner, som blive anvendte paa Tilrustninger, bevise vel, at det er Alvor, og at man, om Underhandlingerne løbe frugtesløse af, skulle forskaffe sig en Skadesløsholdelse ved Vaaben. Alle Arvelandene bidrage med den største Beredvillighed deres til Tilrustningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-11-06
Østerrige leverer endnu 400 Stykker Heste. Ungern leverer i alt 30000 Rekruter, og til Armeen120000 Slagterkree, og 2000 Trækoxer, og giver til hver af disse en Karl.