JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-01-23
Keiserdømmet Østerrig. De nyeste Efterretninger fra Wien af 16de Jan, melde, at Jisgangen paa Donau og i Donau-Canalen havde, som en Følge af det pludselig indtrædende Tøveir, begyndt at sætte sig i Bevægelse og bevirket, at Vandet var steget op over sine Bredder og havde oversvømmet de lavtliggende Forstæder Leopoldstad, Jagerszeile, Rossau o. fl. Kl. 1 om Middagen naaede Vandet i nogle af de til Floden stødende Gader flere Fods Høide, og de lavere Beboelser i Husene, alle Hvælvingerne, de underste Run, i Magazinerne stode under Vand. Øienvidner forsikkre, at Faren ikke var mindre end i Aaret 1830, og man er meget ængstelig for Natten. Endnu Kl. 4 om Eftermiddagen var Vandet ikke faldet, og i Leopoldstadt og Jagerzeile finder Samfærdslen kun Sted ved Hielp af Baade.
Viborger Samler, 1849-01-23
Den idag (den 16de Jan.) udkomne femtende Armee bulletin stadfæster General Bems Nederlag og gjendriver saaledes bedst de omtalte ugunstige Efterretninger fra Ungarn. - Wienerposten af 17de Jan. medbringer ingen nærmere Details om Oversvømmelsen.
Viborger Samler, 1849-01-23
Kongeriget Preussen, Preuss. St. Anzeig, melder en Bestemmelse over den den 18de Jan, stedfundne Ordensfest og en meget lang Liste paa Ordensuddelinger m. m., som støtte sig paa Begivenheder i Slesvig=Holsten, Posen og Frankfurt. Militairfortjeneste-Ordenen med Egeløv erholdt Gen. v. Wrangel, der allerede iforveien havde erholdt den røde Ørns Orden med Egeløv og Sværd, Militairfortjenesteordenen uden Egeløv erholdt: Fyrst Radziwill, Generalerne v. Stockhausen, Bonin, Wedell, Brandt, Prinds Frederik Carl af Preussen, den hanov. General Halkett og - Prinds Frederik af Holsten Augustenborg.
Viborger Samler, 1849-01-23
Tydskland. Frankf. Journal melder fra Frankfurt (Dat. mangler). "Sydslaverne - Croater, Slavoniere og Serbere – have ved deres Repræsentanter i Kremster tilstillet det østerrigske Ministercabinet et Memorandum, hvori de gjøre deres Nationaluafhængighed gjældende, saafremt denne kan samstemme med en kraftfuld Centralregjering, men derhos opstille de som Betingelse: at ingen Deel af de østerrigske Arvelande maa henhøre til nogensomhelst tætsluttet eller engere Forbindelse udenfor Keiserstaten, af hvilken Grund de østerrigske Deputerede maae kaldes fra Frankfurt, ligesom ogsaa den østerrigske Forbundsact af 1815 maa ophæves og annulleres. Derimod underordne de sig aldeles som Dele af den uadskillelige, for alle Provindser ligemæssig repræsenterede, østerrigske Forbundsstat, og Pluralitetsbeslutningerne paa den fælleds Rigsdag.
Viborger Samler, 1849-01-23
Efterat den udenlandske Artikel allerede var sluttet, indtraf Hamborgerposten fra Løverdags. Af de faa Nyheder, den medbringer, meddele vi følgende: Efterretningerne fra Keiserstaden Wien af 17de Jan. ere beroligende. Natten forløb rolig; Vandet i Donau er faldet flere Fod.
Viborger Samler, 1849-01-23
Den sidste Beretning fra denne Dag (d. 17de) er fra Kl. 4 om Eftermiddagen og lyder saaledes: Vandet falder og naar den lavere Deel ved Donau ogsaa bliver fri for de ved Ferdinandsbroen og Kjædebroen optaarnede Jismasser, haabe vi at være undkomne fra Faren. Veirliget er meget mildt. – Wiener Morgenbladene af 18de meddele ingen yderligere Anmeldelse om Oversvømmelsen. Bladene indeholde Stikbreve imod Kossuth og hans Kone. (Om Sidstnævnte er der for nogen Tid tilbage. berettet, at hun var paa Veien til England.)J velunderrettede Kredse circulerede den 19de Jan, det Rygte i Berlin, at Camphausen havde indrakt sin Demission og at han allerede var afreist fra Berlin, Differentser og Overhovedspørgsmaalet angives som Grund, Den forrige Cultusminister Rodbertus er forviist fra Berlin, da han ikke kunde godtgjøre Formaalet for sin Nærværelse i denne Stad; han har nu nedsat sig Nærheden af Berlin. Ogsaa den baierske Oberstlieutenant v. Tann er udnævnt til Ridder af den preuss. røde Orns 3die Kl. Ogsaa et stort Antal hanoveranske, brunsvigske og mecklenborgske og aldenborgske Officierer ere smykkede med preuss. Ordener.
Viborger Samler, 1849-01-23
J Nationalforsamlingen stillede Odilon-Barrot den 17de Jan, det Andragende at stille alle Maifangerne for la haute cour. Anklagekamrene have decreteret, at Mai fangerne, deriblandt Blanqui, Albert, Barbes, Sobrier, Raspail, Thomas og Louis Blang skulle stilles for Assiseretten for at have udøvet et Attentat, der tilsigtede Omstyrtningen af Regjeringen, Borgerkrig m.m. Courtais og Caussidiere beskyldes for at have havt Kundskab om Attentatet og begunstiget samme.
Viborger Samler, 1849-01-23
Udrustningerne i Toulon drives med Jver. Handler Frankerig ene eller i Forbindelse med Spanien, Vil Frankerig forekomme Neapel, Spanien og Portugal, som skulle have afsluttet et Forbund om at indsætte Paven i hans Rettigheder, Optræder Frankerig i Forbindelse med Østerrig eller imod Østerrig, som med Haardnakkenhed paastaaer Pavens ubetingede Gjenindsættelse? – Jngen formaaer endnu at løse disse Spørgsmaal: Kun staaer det fast, at Rustningerne drives med Energie. Tolv a fjorten Krigsdampskibe udrustes, der skulle tage ombord 12 Linie bat., 1 let Jnf. Regiment, 2 Batterier d. c. 10 a 12,000 Md., der skulle stilles under en Divisionsgeneral.
Viborger Samler, 1849-01-23
Sir Charles Napier er med sin Escadre løben ind i Tajofloden.
Viborger Samler, 1849-01-23
Fra London haves under 17de Jan. den vigtige Efterretning, at Queensbench i Dublin har forkastet Cassationsandragendet fra Smith OBrien, Meagher, M'Manus og O'Donohue. Saaledes er den af Assiseretten i Clonwel fældede Dom stadfæstet. Operationerne i Multan ere aabnede. Englænderne bleve af Siks første Gang kastede tilbage over Floden Dschenab, en af Jndus's Hovedarme. Et andet Forsøg mislykkedes ligeledes. Først i det 3die Angreb trængte Englænderne Sik tilbage. Disses Antal i Slaget anslaaes til 30 a 40000 Md., hvoraf dog kun 18000 Md. vare regulaire Tropper. Den 6te Decbr. ventedes en ny Kamp imellem Englænderne og Sikhs under Shir Singh. Attock var endnu ei undsat; den engelske Capt. Abbott holdt sig i Hazarih Landet; men den engl. Major Lawrence, den forrige Præsident i Peschauer, var falden i Tschatter-Sings Hænder.
Viborger Samler, 1849-01-23
J St. Petersborg var Kulden den 12te Januar stegen til 28 Grader.
Viborger Samler, 1849-01-23
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen har i Fredags i et næsten fire Timers Møde kun faaet Ende paa § 4 af Værnepligtsloven, der bestemmer, at alle de, der hidtil have været fritagne, nu skulle være Værnepligten underkastede, forsaavidt de ere førte 1826 eller senere, samt at de, der have frigjort sig ved indbetalt Kiendelse for 10de Juli 1846, skulle have denne tilbagebetalt. Paragraphen blev eenstemmig antagen med en af A. Ussing og Larsen, foreslaaet Forandring, der bestemtere end Udkastet betegnede, at ogsaa de Værnepligtige, som enten ere udslettede af Rullerne eller midlertidigen forbigaaede, nu skulle rammes af Værnepligten, (120 mod 24 St.), samt med en Redactionsforandring af Grundtvig, der ombytter det fremmede Ord Emanation med det danske Udstedelse, (142 mod 1). De øvrige Forandringsforslag, blandt hvilke det væsentligste foreslaaet af Visby) gik ud paa at udskyde Værnepligtens Almindelighed i 4 Aar, forkastedes med meget stor Majoritet. Den Langsomhed, hvoraf Forhandlingen af denne Lov hidtil og navnlig i Fredags har lidt, maa deels tilskrives den Uskik, at nogle Medlemmer tillade sig at stille og vidtløftigen forsvare Forandringsforslag uden at have forvisset sig om, at de finde mindste Deeltagelse i Forsamlingen (Ørsteds og VisbysAmendementer havde i Fredags ikke en eneste Stemme for sig uden Stillernes), deels i den unødige Vidtløftighed, hvormed Comiteens ærede Ordfører gjennemgaaer saagodtsom Alt hvad der yttres eller bringes i Forslag. Løverdagsmødet aabnedes med en Erklæring af Krigsministeren, der gik ud paa, at han ikke kunde give Afkald paa det Udskrivningsmandskab, som Anordn. 23de Septbr. stillede til hans Raadighed, og Jndenrigsministeren føiede hertil i Regjeringens Navn Opfordring til Forsamlingen om at opretholde denne Lov. Herved tør Udfaldet af Forhandlingen omtrent ansees forud betegnet. Det interessanteste Moment i Debatten var hidtil et i Formen halv humoristisk halv pathetisk, men i sit Jndhold lidet bifaldsværdigt Foredrag af Grundtvig, der fremkaldte et ypperligt, veltalende og alvorligt Svar af Cultusministeren. Blandt de Talere der have yttret sig ikke saameget mod Udkastets § 5 eller Anordn. 23de Sept., som for forskjellige Modificationer i denne, nævne vi A. Ussing og Scavenius, blandt dem, der have forsvaret Loven, som den er, foruden Cultusministeren, Knuth. Kl. 4 blev Afslutning forlangt, og da Prøven var tvivlsom, forkastet ved Navneopraab med 72 Nei mod 63 Ja. – Mødet fortsattes samme (Fdrl. Aften. (Som senere erfares, var det ved en Feiltagelse, at Grundtvig havde stemt imod den første Jndstilling i Finantssagen v. Gaars-Avisen).
Viborger Samler, 1849-01-23
Den tidligere danske Forbundsdagsgesandt, Hs. Excellence Baron v. Pechlin, er i Torsdags Aftes afreist til Olmutz. Han overbringer til det keiserlige Hof Hs. Majestæt Kongens Svar paa Notificationen om Thronskiftet i Østerrig og han har det Hverv, i Hs. Majestæts Navn at bringe Keiser Frantz Joseph Allerhøistsammes Lykønskning. (Berl. Tid.
Viborger Samler, 1849-01-23
Times af 9de d. M. slutter en Artikel mod Lord Palmerston paa følgende Maade: Til dette sørgelige Catalog af Misgreb, der ikke oplives ved en eneste Udvikling af Forsynlighed og Dygtighed eller ved et eneste Glimt af Held maae vi endnu tilføie den danske Mægling, i hvilken vor Udenrigsminister paa en svag og uvirksom Maade understøttede de helligste Principer og høitideligste Forpligtelser, og som endnu stedse hentæres under hans Hænder, medens Sverrig og Rusland have viist Verden, at de forstode at udføre en Pligt, som England forsømte. Det vilde være let i hvert af disse Tilfælde at udlede Grunden til Uheldene fra en Opgivelse af hine faste Principer og hæderlige Praxis, der under alle andre Ministre have dannet et hæderligt Grundlag for den britiske Krones Politik. Men Verden forvexler alligevel ikke nu det ulykkelige Udfald af en slet Ministers forfeilede, Bestræbelser med den britiske Souverains og det engelske Folks sande Aand og Hensigter. Nationen staaer fast under disse Storme, og om end Cabinettets Jndflydelse er bleven knuust paa usle Stridigheder eller ødet paa uværdige Gjenstande, saa hengive vi os dog til det Haab, at heller ikke denne Skam skal kaste nogen blivende Skygge paa dette Lands Hæder, skjøndt den maa tilintetgjøre den Statsmands Jndbildninger, som staaer overbeviist ved saa bestemte, talrige og overvældende Beskyldninger."
Viborger Samler, 1849-01-23
The Globe meddeler under 15de Jan. sin tredie og, som det synes, sidste Artikel om det slesv.-holstenske Anliggende. Den beskjæftiger sig udelukkende med den ofte omtalte engelske Garantie af 1720, og kommer til det Resultat, at denne Garantie hverken tvinger eller berettiger England til en directe Jndblanding i Striden, deels fordi Garantien kun indskrænket sig til de Gottorpske Fordringer, deels fordi en Garanti aldrig tør gjøres gjældende imod Folkets Villie. Vel formener Globe, at Folket i Slesvig er blevet fortræffelig styret af Danmark og at det ei har nogen Grund til Klage; vel vedbliver Journalen at være af den Mening, at Tydskland kun af Erobringssyge er drevet til at deeltage i Striden, men den erkjender derhos, at det slesvigske Folk har paa en uforbeholden Maade udtalt sin Mening og den indrømmer derfor England ingen Ret til at udtale: "Saaledes vil jeg have det; saaledes befaler jeg det!" – Naar Jndvaanerne i Hertugdømmerne", saaledes slutter denne mærkelige Artikel, finde for godt at forlange deres Adskillelse fra Danmark, da er det, hvad vi endog tænke om deres Politik, ikke vor Sag at stille os imellem dem og Opfyldelsen af deres Politik. Det staaer os frit at hellige alle vore Sympathier til de Statsmænds Bestræbelser, som gjøre sig Umage for at omsmelte de adskilte Elementer af det danske Kongedømme til en homogen Nationalitet. Det staaer os frit for at afskye det røveriske Hykleri, hvormed det tydske Forbund søger at skjule sin Gridskhed efter Territorial udvidelse under en uægte Patriotismes skraldende Ordgyderi og under en meningsløs Sentimentalitets hykkelske Taler. Men vi troe, at vore tractatmæssige Forbindtligheder paa ingen Maade tvinge os til at intervenere. - Og indtil de gjøre det (bis sie das thun), kunne vi, med alt Haab om at see Uretfærdigheden straffet, kun yde en engelsk Minister vort Bifald derfor, at han af forfatningsmæssige Grundsætninger undgaaer at tage virksom Andeel i Striden."¬
Viborger Samler, 1849-01-23
En Madame, som har spillet en betydelig Rolle i Boutiktyveriernes Historie, er ved Criminal- og Politiretsdom bleven tilkjendt 3 Aars Forbedringshuusstraf. J 5 forskjellige Boutiker paa Østergade og Kjøbmagergade havde hun i det sidste Aar, efter hendes eget Opgivende, stiaalet 170 Stk. Silketørklæder, en stor Deel Atlask, Vestetøier, Jaconet &c. Hun har stiaalet, ikke af Trang, men af indgroet Hang eller Lyst til at stiæle; Tyvekosterne lod hun sælge ved en Kone af hendes Bekjendtskab, og brugte Pengene kun til Lækkerier for sig selv, eller til Foræringer til bemeldte Kone. Hun er Moder til 8 levende Børn, af hvilke det yngste kun er 1 1/2 Aar gammelt. (Efter Fop.)
Viborger Samler, 1849-01-23
Den 16de Januar afsagdes Dom i den mod Bogtrykker, Klein anlagte Sag for Overtrædelse af Forordn. 27de Septbr. 1799 med Hensyn til et fra hans Officin udkommet Flyveblad, betitlet: "Sendebrev til Ministeriet", hvorpaa der hverken var opgivet Forf. eller Bogtrykker, Trykkested &c. Tiltalte blev idømt en Mulct af 300 Rbd. og Bladet confiskeret. (Berl. Td.) Dannevirke beretter, efter et Brev fra Hamborg, af 9de De, at Hamborgerne ere uhyre ængstelige for, at Krigen atter skal begynde, og man ønsker kun, at Danmark maatte give efter eller ogsaa banke Slesvig=Holstenerne igjennem, um dies verdammte Geschlecht aus der Welt zu krigen. Ved den sædvanlige Nytaars=Cour hos Reventlow Criminil i Altona skal han have været meget forstemt, ligesom der ogsaa tales om, at Ridderskabet er betænkt paa en venskabelig Tilnærmelse til Danmark. M. T. Schmidt (Finantsministeren under den tidligere provisoriske Regjering) har forleden Dag sagt: at "Schleswig=Holsteins Erhebung var forfeilet; thi den var bygget paa den faste Forudsætning, at Republiken vilde seire i Tydskland og det øvrige Europa, og Folkevillien blive herskende; men Bladet havde aldeles vendt sig En af Altonas betydeligste Kjøbmænd har nægtet at betale Krigsskatten, idet han betragter die gemeinsame Regierung som ulovlig. Han vil lade det komme til det Yderste og i Nødsfald lade sig udpante. Sligt turde man ikke have vovet for kort siden.
Viborger Samler, 1849-01-23
Hertugen af Augustenborg agter med sin Familie at tilbringe Resten af Vinteren i Dresden.
Viborger Samler, 1849-01-23
Ordensdecoration. Under 15de Januar er Repstyrer og Forligelsescommissair, paa Korpulffstadir i Morfellsvat i Kjøfar Syssel under Jslands Sønder-Amt, J. B. Stephenson, benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Viborger Samler, 1849-01-23
Entledigelser. Under 16de Jan. er Herredsfoged i Nørre og Jgen Herreder paa Als, Dr. juris M. Steffens, Justitiarius ved det augustenborgske Godsdistrict, Herredsfoged Prehn og Borgmester, Stadfoged og Stadsecretair i Sønderborg, samt Herredsfoged i Sønderherred paa Als, Justitsraad A. D. G. Langrenter med Pension entledigede.
Viborger Samler, 1849-01-23
Ledige Embeder. Sognekaldet til Bremerholms Kirke i Kjøbenhavn og det dermed forenede Embede som Provst for Holmens Provsti Ny Ansættelse 867 Rbd. Det bemærkes, at et Beløb af 776 Rbd., som den entledigede Sognepræst har oppebaaret deels af Søetaten, deels af Finantserne, bortfalder ved hans Afgang fra Embedet. Ved den allerhøieste Resolution af 15de December f. A. angaaende Provst Holms Entledigelse er der paalagt Eftermanden i Embedet en aarlig Pension til ham af 600 Rbd., efter Naadensaarets Udløb. – Et Adjunctembede ved Aarhuus Cathedralskole. Hovedfag: Naturhistorie, ved Siden af hvilket Fag bliver at give Underviisning i Fransk Latin eller Tydsk. Gage 400 Rbd. – Begge disse Embeder ere opslaaede vacante den 10de Januar.
Viborger Samler, 1849-01-23
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 19de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 200 1/2 Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 3 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 195 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 92 1/2 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 143 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane-Actietegning 42, Species. (Sælgere) Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 92 1/2 i Bance. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1849-01-23
Hamborger Børscours, den 19de Januar, Bordeaux 3 Md. 188; Lond. 3 Mk. 13 Mk. 81 s.; Amsterdam 2 M. 35. 60.; slesv.-holst. Species 1/4 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 3 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 3/4; Skillings-Stkr. 25 1 a 26, nye 2/3 Stkr. f. f. 54 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1849-01-23
Skibs=Efterretninger. Natten imellem 17de og 18de De, er indstrandet paa Vesterklits Forstrand i Tversted Sogn en preussisk Galease, lastet med Kul. Folkene ere bjergede, men Skibet skal i den senere indtrufne Storm være aldeles forgaaet. Skonnerten "Mari Sophie ført af Capt. Eriksen, er paa Reise fra Newcastle til Hjemstedet, Nykjøbing paa Sjælland, forliist paa Skagens Rev i Natten til 18de D. Besætningen og noget Jnventarium er bjerget, men Skibet sønderslaget. Flere af de til Frederikshavn i de sidste Dage indkomne Fartøier have havt saa hurtig Reise fra England, at de ere lagte under Qvarantaine. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1849-01-23
Onsdagen den 3die Dennes om Morgenen indstrandede paa Fialtring Forstrand Skonnerten "Oswald, drægtig 44 Com Læster, kommende fra Hull, ballastet med store Steenkul, Salt, nogle Baller Tvist og Manufacturvarer, bestemt til Hjemstedet Holbek. Mandskabet er reddet. Saafremt Havet ikke vilde slaae Skibet istykker, forinden det kan komme høiere op paa Stranden, var der Sandsynlighed for, at Skibet kan sættes ud igjen. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-01-23
Agger Kanals Skibsliste, Jndk. den 6te Januar, Skipper P. K. Mortensen fra Mandahl til Thisted med Trælast. - Udg. den 8de Januar: Capt. Joseph Armantage, H. H. Brunckhorst, begge fra Thisted til London med Havre, Erter og Byg, Skp. P. K. Mortensen gik Kanalen ud, da Fjorden var tilfrossen, for at afgaae til Klitmøller.
Viborger Samler, 1849-01-23
Døde, Kjøbenhavn: Oberstinde Anna v. Würtzen, f. Schmidt; Johan Fr. Erichsen, jun., 25 Aar; Ane Bruus, f. Gad, 61 Aar; Enkemad. Christiane Glæssner, f. Wilde; Chef for Bygningsadministrations-Contoiret, Kammerraad Jens Søren Christensen; Jørgen Larsen; Enke efter Havnecontrolleur Staahl, Juliane Maria, f. Schønberg, 20 Aar; Birthe Marie Welsch, 74 Aar; Fuldmægtig Gethers Enke, Charlotte, f. Lund; Enke efter Silke= og Klædehandler Høyer, Anna, f. Albeck, 81 Aar; Skibsfører Møllers Enke, Marie, f. Hansen, 6 Aar; Skræddermester Christian Jacob Pape; Urtekræmmer Marcus M. Salomonsen, islandsk Kjøbmand P. J. Petersen, 50 Aar; Frederikke Degen, f. Becker, 84 Aar; Pouline Hansen, f. Poulsen, 44 Aar; Karen Marie Jensen, f. Christensen, 78 Aar; Maria Jacobine W. Larsen, f. Bruun; Barbeersvend J. Westergaard, 65 Aar; Huusholderske ved det kgl. Døvstumme-Jnstitut, Jnger Birgitte Petersen, f. Gammelgaard; Peter Christopher Bøhling, 61 Aar; Snedkermester Jens Peter Lodberg, 69 Aar. - Enighedsværn, Cand. philos. Jørgen Larsen, 36 Aar. - Frederiksberg: Gartner Anders Hansen. - Roeskilde: Jfr. Amalie Rauchmaul. – Vesterborg: Anna Wilhelmine Theodora Boisen, 14 Aar. – Bandholm, Eggertine Christophra Wellejus, f. Nørager. - Odense: Jfr. Karen Landorph Mulle. - Kolding: Enke=Pastorinde Marie Christine Boesen, f. Schjøtt, 73 Aar. - Fredericia; Frøken Christiane v. Castonier. – Brakker Privatskole, Petronelle Kirstine Jensen, f. Møller. – Horsens, Slagter Thomsens Kone, 51 Aar. Oustmølle. Mad. Marie Sophie Faith, f. Sinding, (Enke efter forlængst afdøde Ritmester Faith), 71 Aar. - Sømand Jens Hendrik Jensen, 16 Aar (efter 3 Timers haarde Lidelser, da han i Nordsøen var falden ned fra Topraaen paa Skonnerten "Auroras" Dæk).
Viborger Samler, 1849-01-23
Bekjendtgjørelse fra Finantsministeriet angaaende Udførsel af Heste.
Viborger Samler, 1849-01-23
Ministeriet har Anledning til at bringe til offentlig Kundskab, at ifølge Statsraadets Beslutning vil der indtil videre ingen Hindring blive lagt iveien for Udførsel af Heste til Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen eller til Udlandet og er den fra militair Side i modsat Retning trufne Foranstaltning tilbagekaldt.
Viborger Samler, 1849-01-23
AVERTISSEMENTS. Bal i Viborg Klub. Førstkommende Søndag den 28de Januar. Aften Kl. 7, afholdes det tredie af de for Vintersaisonen bestemte Baller i Viborg Klub. Entreen er for en Herre med Dame 4 Mk., for hver Dame mere 1 Mk. og for Udenbyes eller ikke Medlemmer af Klubben 1 Rbd Deeltagerne ville behage inden Søndag Eftermiddag Kl. 4. at lade Billetter afhente hos Balinspectionen, Viborg, den 22de Januar 1849. For en Examinatus juris, der er vel ovet i de paa et Herredscontoir forefaldende Forretninger, deriblandt Skifte- og Overformynderie, samt Politie- og Justitsvæsenet og som kan producere gode Vidnesbyrd herfor samt for sin moralske Characteer, bliver en Plads ledig til 1ste Mai d. A. paa Undertegnedes Contoir, hvortil Anmeldelser bedes indsendte. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal pr. Viborg, den 21de Januar 1849. Haxthausen.
Viborger Samler, 1849-01-23
En ordentlig og dygtig Pige, der forstaaer Madlavning a., kan faae en god og behagelig Condition til Mai som Huusholderske i Aarhuus. C. Krogh. Fæstemand i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-23
En stor Mængde Tjenestepiger og Karle kunne faae gode Conditioner til Mai, deels her i Byen, i Omegnen og i Randers a., naar de med gode Skudsmaal henvende sig til C. Krogh. Fæstemand i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-23
En Beboelsesleilighed, bestaaende af 2 Værelser, Spisekammer, Kjøkken og Tørvehuus samt et Stykke Havejord, kan faaes til Leie til 1ste Mai hos Th. Helsted. Denne Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg,
Viborger Samler, 1849-01-25
a Stifts=Tidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Torsdagen den 25 Januar 1849. Nr. 15. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-01-25
Udenlandske Efterretninger. Ostindien. Ad directe Vei over Triest) ankom Løverdagen d. 20de til Hamborg Overlandposten fra Bombay af 18 Decbr., og vi meddele deraf følgende Details om Operationerne i Multan. Den 21de Novbr. ankom Lord Gough til Dschenab og overtog sammesteds Commandoen over de der forsamlede 22,000 Md. og henved 100 Stk. Skyts. J betydelig Styrke vare Sihls opstillede paa hiin Side af Floden. Den 22de om Morgenen foretoges en stærk Recognoscering med 5 Cavalleriregimenter og 2 Jnfanteri brigader. De britiske Tropper satte over Floden og Sihls trak sig tilbage; men da det brit. Cavalleri blev beordret til Angreb og chargerede Fjenden, faldt Cavalleriet i et Baghold, opstillet i det udtørrede Leie af en Biflod, og maatte trække sig tilbage med betydeligt Tab. Jblandt de Døde anføres Oberst Cureton, der anførte Cavalleriet, og Oberst Havelock af det kgl. Regiment lette Dragoner hvilket Regiment har lidt særdeles meget; desuden ere mange Officierer saarede. Først den 1ste Decbr. bleve 7000 Md. under General Thackwell satte paa ny overFloden, og Hovedcorpset under General Gough foretog Dagen efter et Angreb paa det ligeover for samme staaende Corps af Sihks, men han kunde ikke bringe deres Skyt til Taushed, og det med General Thackwell foretagne combinerede Angreb mislykkedes desaarsag. Siks trak sig nu frivillig lidet tilbage, og efterat endnu en Brigade under Oberst Godby var sendt over Floden, lykkedes det endelig Englænderne den 3die Decbr. at angribe Fjenden med Held og at sprænge hans Linier, hvorefter Hoved corpset under Lord Gough satte den 4de over Floden. For at forfølge Sik, hvis Styrke i Slaget anslaaes til 30,000 a 40,000 Md., afsendte Lord Gough ufortøvet alt sit Rytteri under Generalerne Thackwell og Gilbert.