JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Paris, den 19 November. Rapporten fra de til de østlige Pyrenæer og Søekysterne afsendte Commissarier hedder det: "Armeen er i det ringeste nu 30000 Mand stærk, og marchfærdig paa første Vink. Grændse-Fæstningerne kunne meget let møde ethvert Forsøg, som det maatte falde Spanierne ind at giøre, og naar Conventet maatte finde for godt at forekomme Spanien, ifald dette Rige skulde frafalde Neutraliteten, saa kan Armeen, efter den Jver, Folket i disse Departementer har viist og endnu viser, ey allene trænge sig ind i Catalonien, men endog føre sine seyerrige Vaaben lige til Madrid. Allerede ved Greve Arandas Jndtrædelse i Ministeriet havde Spanien forbundet sig til en fuldkommen Neutralitet. Nyelig har dette Rige givet et endnu mere talende Beviis paa dets Sindelad imod os, ved at befale, at alle i Riget værende og fra Frankerige udvandrede læge Personer skulde ufortøvet forlade samme. J St. Sebastian er dette efterkommet inden 24 Timers Forløb. De militaire Emigranter maatte gaae ombord paa nogle færdig liggende Skibe, og Præsterne have trukket sig længer indi Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Fra Lyon transporteres der igien endeel svært Artillerie til Egnen omkring Genf. Af dette sluttes, at Sagerne med Genf ey endnu ere bragte i Rigtighed. Baade Ludvig og Antoinette ere igien i Bedring. Fredags solgte man her offentlig et Skrivt under følgende Titel, Betragtninger over Processen imod Ludvig den Sextende, den franske Nation forelagte af Necker. Man brændte det vel med fuld Ceremonie i Egalite Haugen (forhen Palais Royal), men det blev derefter ligefuldt solgt. J dette mærkværdige Skrivt siger Hr. Necker iblandt andet: "En eneste blandt Monarkerne, hvilke siden Carl den Stores Tid have regieret i Frankerige, har vildet grundfæste den offentlige Friehed, og denne var Ludvig den Sextende. Han seer sig nu, efter alle Slags udstaae de Fornærmelser, indsværret og underkastet alle et frygteligt Fængsels Haardheder &c. – J en Note indbyder Hr. Necker alle og enhver til at paatage sig Ludvigs Forsvar, og siger, at han, som Kongens gamle Minister, fornemmeligen selv bør forsvare ham. Han bebreyder Nationalconventet, at det har bekiendtgjort Stumper og Stykker, af adskillige Papirer, for at sværte Kongen. Dronningen søger han ogsaa at forsvare. Jmidlertid finder dette Skrivt ikke synderligt Bifald, hverken hos det eene eller det andet Partie, siden man almindeligen anseer Necker som første Ophavsmand til alle vore Uroeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
London, den 20 November. Endnu vedvarer det Rygte, at vor Regiering vil blande sig i de franske Anliggender imod den nye Republik, og vore offentlige Fonds blive ved at synke. Det Paaskud, som Ministrene efter Sigende og vore Avisers Fortælling ville betiene sig af, for med nogen Grund at kunne ere klære sig imod Frankerige, er fornemmelig Frygt for, at Scheldefloden skal igien blive aabnet for Handel og Skibsfart, og at de franske Armeer betræde Hollandsk Grund for at hielpe de saa kaldte Patrioter til at fremvirke en Revolution i de foreenede Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
J nogle af vore Tidender skrives, at en Hr. Lindsay er fra vort Ministerium afsendt til det executive Conseil i Paris, for at tale til samme i en høy Cone, i Hensigt til Holland. Disse samme Blade lægge til, at det udentvivl vilde være langt bedre, om vore Ministre sendte en Gesandt til Paris, som maatte accrediteres til det executive Conseil, paa det to frie Nationer kunde offentligen negotiere om Anliggender, som saa nær, angaae vores hidtil overholdte Neutralitet. Bemeldte Hr. Lindsay, er den samme, som for nogle Maaneder siden og indtil Affairerne den 10de August stod som Gesandtskabssecretair i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Man forsikkrer almindeligen, at Hr. Pitt har erklæret sig meget eftertrykkelig imod Fiendtligheder fra vor Side imod Frankerige, sa at han skal have truet med strax at resignere sin Ministerpost, saafremt man tog nogen fiendtlig Beslutning. Een af vore Ministerial-Tidender paastaaer, at det vilde have meget slemme Følger, for Engeland, om Hr. Pitt forblev ved sit Forsæt, da han vist vilde tage Nationens Tillid med sig, naar han forlod Ministeriet. Andre Folk og andre af vore offentlige Blade forsikkre derimod, at Hr. Pitt erklærer sig imod al Parlements Reform, og at han i Henseende til de volitiske Affairer og de tagende Forholdsregler er af samme Meening som de øvrige Cabinets Ministre. De forhen ommeldte Krigskibes tilfærdige Udrustning, hvortil Admiralitetet i forrige Uge gav Ordre, aarsage des blot af en Opstand iblant Matroserne i Havnen ved Shields, hvilke fordrede høyere Sold. Admiraliteter, har desuden den 17de taget adskillige Officerer af forskiellig Rang i Søetienesten, og ladet endnu 2 andre Krigsskibe udruste, for, efter Sigende, at giøre et Krydstog paa nogle Uger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Fra Dublin meldes, at endeel Jrlandske Stæder og Grevskaber have besluttet igien at oprette de bevæbnede Corps Frievillige, og completerre dem til 80000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
J Dublin selv have de der værende Frievillige den 11te viist deres Glæde over de franske Vaabens lykkelige Fremgang i Nederlandene, og givet tre Salver paa hver af de offentlige Pladser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Leiden, den 24 November. De nyeste Breve fra Brüssel melde, at Hertugen af Ahremberg var sammesteds ankommet, og der blevet valgt til een af de 80 provisoriske Repræsentanter for det Brusselske Folker Dertil skal saavel Hertugen af Arsel som Vicomte Walkiers og flere siden ogsaa være valgte. Ostende og Staden Antwerpen ere den 18de besatte af Franskmændene. Det Antwerpenske Citadelle havde forlangt to Dages Frist. Efterretningerne om en Opstand iblandt de østerrigske Tropper, som marchere fra Nederlandene, ere altfor ubestemte, til derom at kunne sige noget tilforladeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Frankfurt, den 24 November. Hertugen af Sachsen Teschen ankom den 15de til Mastricht, og reyste den 16de videre til Aachen, til hans Remalinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Calonne er den 16de kommet fra London til Lütrich, opholdte sig i 10 Timer hos de franske Prindser, og reyste derpaa samme Vey tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Fra Coblenz meldes, at de Churfyrstelige Archiver og Kostbarheder ere bragte derhen igien, og at Tilførselen til Magazinerne fra de Nederrhinske og Westphalske Lande er saa stærk, at man med Grund kan haabe, at Levnetsmidlerne snart ville falde i Prisen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
J Maynz skal det see noget betydigt ud. Man har frataget Borgerne deres Geværer. Slotspladsen og adskillige Gader staae fulde af Kanoner. Fra Landet har man bragt saa mange Kornvarer til Staden, at man neppe har Plads til dem. Jndvaanerne ere deelte i 3 Partier, af hvilke det eene vil have Coadjutoren til Regent, det andet ønsker sig den franske Constitution, og det tredie en Forfatning som de tydske Rigstæders.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Kiøbenhavn, den 7 December. Under Dato Christiansborg Slot den 16 November er udgaaet en Forordning, angaaende Vey-Arbeydet i Bergens Stift. saa Den 30 November har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt: Til Ordens Secretair Hs. Excellence Geheimeraad og Marskal Bülow, til hvide Ridder: Vice-Admiral Krieger, Generalmajor Adler, Conferentsraaderne Cortsen, Boye og Eggers, til Kammerherrer: Greverne Danneskjold og Holck Winterfeldt, Baronerne Adler, Gyldencrone og Knuth, Majorerne Kardorff og Reven feldt, Hofjægermester Warenstedt, Conferentsraad B. Anker og Kammerjunker Kaas, til Conferentsraad Etatsraad Colbiørnsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Den 10 August d. A. er Auditeur Johan Rasch Clausen allernaadigst beskikket til Bye- og Raadstueskriver i Faaborg og Herredsskriver i Salling Herred i Fyen. Den 31 August er Examinatus Juris Andreas Nicolay Bagger forundt Bevilling som Procurator for alle Ober- og Under-Retter i Danmark. Den 5 October er Decanus Jens Hornsyld beskikket at være Hospitals-Præst i Randers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Den 2 November er residerende Capellan Hr. Michael Gottlieb Birkner beskikket til residerende Capellan i Corsøer og til Taarnborg Meenighed i Sielland; Residerende Capellan Hr. Jens Holmboe ligesaa til Sognepræst for Wangs Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Hans Jacob Wille ligeledes at være Sognepræst for Frue Kirkes Meenighed i Trundhiem; Studiosus Clemens Sveve ligesaa til Sognepræst for Torstøen og Gryllefiords Meenighed i Nordlandene; Skibspræst Hr. Hans Nicolay Cormontan ligeledes til residerende Capellan for Oddernæs Præstegield i Christiansands Stift. Samme Dag er Studiosus Johan Sylvester Saxtorph beskikket at være Lector artis obstetricia ved Fødsels-Stiftelsen i Kiøbenhavn. Ligeledes er Auditeuren ved det 1ste jydske Jnfanterie-Regiment, Lars Peter Kruuse, forundt Bevilling at være Procurator for alle Over- og Underretter i Danmark og Norge, og 2den Fuldmægtig ved Skifte Retten paa St. Croix, Marcus Jonas Ludvig Nielsen, ligesaa som Procurator for alle Over- og Underretter paa de Vestindiske Eylande. Den 16 November er personel Capellan Hr. Simon Peter Ancher Bruun beskikket at være Sognepræst for Tryssild Præstegield med dertil hører. de Desens Anner i Aggershuus Stift. Residerende Capellan Hr. Nicolai Astrup ligesaa til Sognepræst for Ør schoug og Soch Elvens Meenigheder i Bergens Stift. Sognepræst Hr. Morten Jelstrup ligeledes til Sognepræst for Bedstadens Præstegield i Trondhiems Stift. Personel Capellan Hr. Hans Christopher Lund ligesaa til Sognepræst for Lexvigens Præstegield i Trondhiems Stift, Samme Dag er Byefogden og Byeskriveren i Mariager, Vice Landsdommer Henrich Tetens beskikket at være tillige Birkedommer og Skriver ved Overgaards Birk. Christen Willadsen confirmeret at være Forstander ved Hospitalet i Randers, og Studiosus Schak Grundahl ligesaa at være Klokker ved Dom-Kirken i Ribe. Den 23 November er residerende Capellan Hr. Torkild Aschehoug beskikket til Sognepræst for Rachestads Præstegield i Aggershuus Stift. Cancellie-Secretair Christian Kjerulf at være Auctions-Directeur i Kjøbenhavn. Studiosus Torkild Arup confirmeret at være Klokker ved Domkirken i Christiansand. Candidatus Juris Carl Henrich Wilster forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof- og Stads-Ret samt alle Over- og Underretter i Danmark og Norge. Den 30 November er Secretair Christen Hee Wadum, efter derom gjorte Ansøgning, i Naade entlediget fra samtlige hans Embeder ved Missions-Collegio og Waysenhuuset i Kiøbenhavn. Kammerjunker og Vice Laugmand Frederich Julius Kaas beskikket at være Præstdent i Christiania.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Cancellie-Secretair Jacob Gude ligesaa at være Secretair i Missions-Collegio og Jnspecteur ved Waysenhuuset i Kiøbenhavn. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Ligeledes kan og faaes Revolutions-Almanak, med 12 Kobbere og paatrykte Vignetter 1 Rdlr. 2 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere, med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-07
AVERTISSEMENTS. Directionen for det Kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24 December ved 10 Slet bliver udi Compagmets Huus ved een eneste Auction bortsolgt Skibet Castellet Dansborg, drægtig 180 Commerce-Læster, med eller uden complet Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, alt efter de conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, imidlertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nota over Inventariet i Compagniets Equipage-Contoir behagelig kan afhentes, og at Inventariet, naar forlanges, sammesteds kan erholdes foreviist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Kiøbenhavns Aar No. huus son, Post-Tidende Lom nen. Mandagen, den 10 December. deraf udgive, ugentlig 2de Sukker, ved van Hortner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Rom, den 9 November. ad Med en her fra Civitavecchia ankommen Expresser har man faaet den Efterretning, at der sammesteds ventedes to franske Skibe, af hvilke det eene skulde have en fra den franske Republik til det Pavelige Hof afsendt befuldmægtiget Minister ombord. Der er i denne Anledning sendt Ordre til Civitavecchia, at salutere ham ved Ankomsten med 20 Kanonskud, og overhovedet at vise ham den efter hans Rang ham tilkommende Ære. Ved Ankomsten her skal han have offentlig Audience hos Hs. Hellighed. – J Gaar Morges indløb en Stafette fra den Pavelige Legat i Bologna med Depecher til Regieringen, i hvilke han, som det hedder, udbeder sig Forholdsordres, i Henseende til de nærværende Omstændigheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Efter et hos Cardinal Statssecretairen holdet Conseil blev der strax affærdiget en Coureer med Svaret. Bologna, den 13 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Efter Breve fra Genua har den hele franske Flaade forsamlet sig i Golfo di Spezia. Den bestaaer af omtrent 20 store Krigsfartøyer. Endnu ventedes 12 fra Toulon med 16000 Mand Landgangstropper. Efter Sigende faaer denne Escadre over 2000 Stude og en stor Mængde Skibsbrød fra Genua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Trier, den 22 November. Franskmændene ere atter i vort Naboelav, men de her staaende Keiserlige og Preussiske Tropper ville vel holde dem fra at komme nærmere. Alting er paa det bedste forskandset. – Tre Spioner, som vilde sætte Jld paa vore Magaziner, ere blevne hængte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Fra Weseren, den 22 November. Natten til den 19de d. M. ankom der en Commando Ebenske Husarer til det Schaumburgske, og har i Nat taget Raaden Marchand ud af sin Seng, og ført ham fangen til Coblenz, fordi han, efter Formodning, har staaet i Connexion med General Custine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Paris, den 23 November. En nye Opdagelse, som man den 20de d. M. har gjort i Muurværket paa Thuillerieslottet, og det i den forrige Kronprindses Værelse, har sat Nationalconventet og denne hele Stad i stor Forundring; man har nemlig i et forborgent Giemme med en Jerndør for, men skiult med Tapetseriet, fundet 720 Breve, hvorved mange Personer, som man hidtil har anseet for Revolutionens Venner, blive kiendte som Forrædere, og hvorved endeel af vore Banquerere og Capitalister ere blevne meget mistænkelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Som en Følge af denne vigtige Opdagelse er der allerede i Gaar Eftermiddags udfærdiget 120 Arrest=Ordres; Caron de Beaumarchais Huus er blevet forseglet; og der er afsendt mange Courerer og Expresser til Departementerne, for i Lyon, Rouen, Strassburg, Amiens &c. at forsikkre sig flere Personer. Der er ogsaa nedsat en ganske nye Commission til disse Papirers Undersøgelse. Det er en simpel Arbeidsmand, som engang har arbeydet med paa formeldte forborgne Giemme, og nu gav Ministeren Roland det patriotiske Vink, at det maaskee kunde være bestemt til hemmelige Sager. Paa denne Mands Anviisning fulgte Rolland med ham til Slottet, fandt Tingen ligesom den var beskrevet, lod Jerndøren aabne, og kom den 20de i Nationalconventet med hele Pakken. J denne skal være fundet 11 Breve fra Necker, hvori denne Mand, der i Aaret 1789 syntes at bidrage saameget til Revolutionens Fremme, viser sig som Med arbeyder og Stifter af en Contrarevolution. Videre skal den hele forrige Post-Administration af denne hemmelige Correspondonce være overbeviist om, at have staaet i Connexion med den østerrigske Commission og Emigranterne i Coblenz, ved enten at befordre deres Brevvexling og Pengeremisser, eller ved at opsnappe og tilbageholde visse Breve, Arboulin-Richebourg, som mundtlig skal have aftalt denne Post Mandendre med Kongen, fø ges her Huus fra Huus. Ogsaa Fayette røber sig i 17 Breve som Meeneder og Troeløs imod den Revolution, til hvis Fremtarv han i Førstningen var saa virksom. Af Brevene fra Bouille erfares, at Ludvig den Sextende har vidst og samtykket det i Nanen den 31 An gust forehavte Blodbad, ja at han endog har takket General Bouille derfor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
General Dumourier har nu meldet Nationalconventet, at Hertugen af Sachsen Teschen, følende sin Svaghed, havde tilbudet ham en Vaabenstilstand under 17de d. M. fra Løven, paa det Tropperne imidlertid kunde komme i Vinterqvarteer; men at han havde svaret ham: "Jeg kan, som General i en Republiks Tieneste, ikke antage saadanne Forslage, som et Hofs eller en Fyrstes General kan giøre. Jeg maa oppebie nærmere Ordre. Jeg maa ligesaavelsom de østerrigske Generaler beklage Feldttogets Ødelæggelser og Soldatens Plager i denne strænge Aarstid, men jeg kan ikke giøre andet end melde Krigsministeren det Passeerte, og fortsætte mine Operationer". Til Slutning melder han, at det i Mecheln erobrede store Magazin gior Seyeren ved Jemappe ret fuldkommen. J dette Magazin forefandtes nemlig 277 Kanoner, 12 Mørsere, 18000 nye Flinte med Bajonetter, 2400 ganske nye Flintløb, 4000 Flinte, som behøvede Reparation, 500 Pistoler, 30 Musketter og 300 riflede Kardiner, foruden 60000 Pund Blye, 1300000 Pund Krudt i velforsynede Egetønder, 80000 Sække Havre, 10060000 Pund Høe, 2000 Bundter Halm, en Mængde Steenkul, 600 Matradser, 1200 Alen graat Lærred, og 10000 tomme Sække. End videre 1000 Sække Rug hver paa 130 Pund, et Krudtmagazin, et Kanonstøberie, et stort Antal Lavetter, Forvogne, andre Vogne, og Krudtkarrer, 600 nye Hjul, samt en Qvantitet Flint patroner og 20 Faner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
General Custines nyeste Rapport er dateret Hernburg den 19de November. Der siger han: "Preusserne broute allerede af, at de snart ville indsværre og bombardere mig i Maynz. Jeg var ikke bange for at binde an med dem, endskiønt jeg var ulige svagere. De havde begaaet den lille Feil, at gaae i Cantonneringsqvarteer, i Stedet for at campere. Her fortæller han Udfaldet af Affairen ved Limburg an der Lahn, og slutter med disse Ord: Dag fortsætter jeg mine Recognosceringer, og jeg kan forsikkre Dem, at dersom der skulde møde mig noget Ubehageligt, hvilket jeg ikke frygter for, dersom jeg snart faaer den forlangte Forstærkning, saa er hverken Mangel paa god Omsorg eller Forsigtighed eller politiske Midlers Anvendelse fra min Side Skyld deri. Og jeg haa der endnu, dersom Aarets Tid ikke vil være os alt formeget imod, at sætte Dem i Forundring over Resultatet af vore Operationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
General Bourdonnaye har rapporteret, at han har bemægtiget sig Brugge, Gent, Ostende, Ypern, Fournes, samt Schelde Forterne Lillo og Lieskensboek, og at han er blevet Herre over Scheldefloden, hvis venstre Kyst Bastillens Erobrere holde besat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Brüssel, den 23 November. Franskmændene have for nærværende Tid 5 forskiellige Corps d'Armee i vore Provindser, under Commando af Generalerne Dumourier, Valence, Labourdonnaie, Har ville og Duval, tilsammen over 80000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
General Dumourier har i Spidsen for et anseeligt Corps forfulgt Østerrigerne, paa deres hovedkuldse Retirade fra Løven, lige til Tirlemont, hvor det den 21de om Aftenen kom til en blodig Træfning imellem hans Corps og den østerrigske Arriergaarde, hvorved Østerrigerne have mistet nogle hundrede Mand. Følgen deraf var, at Franskmændene den 22de om Morgenen rykkede ind i Tirlemont, og marcherede derfra videre til Lüttich. General Dumourier har derom tilskrevet General More ton her saaledes: "Jeg ventede allerede i Gaar at sove i Tirlemont, Østerrigerne ere Skyld i, at jeg har maattet tilbringe afvigte Nat under Gevær, men det har da ogsaa kostet dem henved 400 Mand. Jeg havde den Lykke at miste kun fire. J Morgen vil jeg tage Natteqvarteer i St. Trond, og den 26de agter jeg at være i Lüttich med mindre Østerrigerne skulde faae i Sinde at opholde mig endnu een Dag, og der maaskee skulde være mig end een Seyer forbeholdet. De seer, min Ven, at jeg ikke er tilbageholdende. J saa Fald kommer jeg da først den 27de til Lüttich Man giør nu allerede Anstalter til at sammenkalde Primarforsamlingerne, i hvilke Nationen, efter Frankeriges Exempel, først udnævner Vælgerne, og disse derefter de Deputeerte, hvilke, naar de fra alle Belgiens Provindser ere blevne samlede, skulle udgiøre et Nationalconvent, der som Souverain skal afgiøre den fastsættende Regievingsform.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
J Antwerpen er det endnu ikke roeligt, og Tilstanden der ligner snarere et fuldkomment Anarchie. Franskmændenne have imidlertid taget Staden i Besiddelse, og lavede sig ved Postens Afgang til formeligen at beleyre Citadellet; hvilket nok vil blive en haard Nødd at knække. Coblent, den 22 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Fra den Kellermannske Armee er et detacheret Corps rykket frem over Hundsrück, og har gandske uventet posteret sig ved Trarbach, en Zweybrückensk Stad ved Mo selen. Det foruroeliger der den hele Egn, og har allerede borttaget endeel Preussiske Fourageskibe, som vare fragtede til Trier, og vilde fare derforbi. Franskmændene, som uhindret spille Mester paa den Kant, have end- og vovet sig paa den anden Side af Moselen, og overrumplet den Churtrierske Stad Manderscheidt. Ogsaa her i Egnen har man dagligen paa 3 a 4 Miiles Distance deres Streiferier, men saasnart de Preussiske Forposter vise sig, pakke de sig strax igien Kongen af Preussen og Hertugen af Brunsvig ere igien her. Man taler om at Freden er nær, og man vil allerede vide Betingelserne, som ere Nationalconventet forelagte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Lüttich, den 23 November. Til vor Stad ventes 14000 Østerrigere. Citadeller bliver istandsat, og udenfor Staden bliver der anlagt Forskandsninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Regensburg, den 23 November. Riigsdecisionen angaaende de under det tydske Riges nærværende Forfatning saa nødvendige Rigscontingenter blev i Dag i alle tre Riigscollegier eenstemmigen bragt i Stand. Det Churmanniske Rigsdirectorium har endnu i denne Aften overleveret den til den Keyserlige Hr. Principal-Commissarius, som strax afsendte den med en Con reer til Wien. – Man venter her hver Dag de 3300 Mand Keyserlige Tropper, som skulde marchere til Rhinstrømmen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Metteran, den 23 Navember. General Custine er nu fra tre Sider omringet af Fiender. Paa den høyre Side staaer der i Hanau 6000 Mand Hester, i Giesen 6000 Mand Darmstidere, foran og paa venstre Side i Limburg, Diets og Eilmer er der overalt fuldt af Preussere, som hvert Øyeblik ere færdige til at bryde op for at angribe ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Frankfurt, den 26 November. En uhyre Mængde Franskmænd strømme ligesom igiennem Speyer og Worms til Maynz. For nogle Dage siden kom der paa eengang 3000 Mand til Maynz, og bragte 8 Kanoner og 120 Bagagevogne med sig, af hvilke de 75 vare belæssede med Krudtønder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Det franske Artillerie, som hidtil har staaet her i Frankfurt, er nu tilligemed Krudtkarrerne transporteret til Höchst. Med Forskandsningerne fra den Homburgske Biergstrækning til henimod Maynz fortfares der uafbrudt. Landfolkene maatte dertil være behielpelige, og faae derfor af Franskmændene 20 til 24 Kreutzer om Dagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Bayerns Krigs-Contingent er allerede marcheret til Re dre Pfalz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
General Custine har tilstaaet alle Skippere og Vogn mænd, som bringe Gods og Varer fra Hannover, Hessen og flere Stæder til Frankfurt, fuldkommen Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-12-10
Aachen, den 26 November. De franske Prindser, Monsieur og Artois, ankom i Aftes hertil, og reyste igien i Dag Morges. – J det Julichske og Bergske taales aldeles ikke nogen Emigrant.