JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-12-11
Onsdagen den 16de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction 3 J En De- og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende absolute og uden nogen videre eller flere Auctioners Holdelse at bortsælges afg. Skrædermester Christian Anthon Leppers og forhen afdøde Hustrue Else Maria Lunds fælleds Boes Huus No. 3. Klareboderne, hvis Beskaffenhed i Følge Vurderings=Forretningen af 13de November sidstleden er saaledes: Forhuset til Gaden 5 Fag, 3 Etager høit med Qvist over de 3 Fæg, Grundmuur. Jmod Gaarden er igiennem de 3 Etager en Udbygning af Muur og Bindingsværk. Sidehuset 3 Fag 3 Etager høit med Halvtag Grundmuur. Under hele Huset er Kielder; i Værelserne 2de dobbelte Vindovne og 7 enkelte dito med Tromle og Rør, samt en Bielæggerovn. Et Gaardsrum broelagt med Muurstren deri et dobbelt Locum af Muur og Bindingsværk, teglhængt med muret Kasse. Derforuden er i Gaarden en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, Til Stedetar behørig Brandredskab. Conditionerne med videre faaes til Eftersyn hos Boets Curator Procur. Weidemann, paa Østergade No. 54.
Berlingske Tidende, 1795-12-11
Tirsdagen den 22de Decbr. førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden No. 23 og 24. Magstrædet ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Porcellain, Steentøy og Glas, Linned, Gang= og Sengeklæder, Meubler og Trævahre, Geværer, Tagsteen, Vindues=Rammer og nogle Materialier, Heste, Vogne, Seeletøier, og Stald=Redskaber, saa og endeel gode og vel conditionerede Bøger, Landcharter, Grundtegninger, mathematiske og mechaniske Jnstrumenter, et Dreierlad med Tilbehør og nogle Betaviske Vexter, afg. Muurmester Egeroeds og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende, imod Betaling strax eller naar paafordres til Landvæsens=Commissair og Procurator Torst, boende paa St. Anne Plads Nr. 94, hvor og paa Auctionsstedet Catalogi forinden Auctionen ere at bekomme. Tirsdagen den 29de Decbr. 1795, om Mildagen Kl. 12. bliver udi Admiralitets- og Commissariats-Collegio ved offentlig Licitation opbuden til Leverance 1796 til Holmen : Klumpe Blye, Steenkull, Engelsk Pundtlæder, Ruslæders Huder, Hamp Maste Træer og Spiter fra Riga eller af lige Bonitet fra Norge, Pommerske eller Norske Stumpmaster, Pommerske Furre Bielker, Pommerske Furre Planker, Pochenholt, Graae Træe, Ravendug, Danske Seylduger, barkede Huder, smurte Huder, Stang Kobber, Kobber Plader, Carduus Papiir, Skrivpapiir, Tallig, Tallig Lys, Muursteen, ubleget Lærred, Paklærred Haarduger, Aske Tömmer, Aske Stænger, Avnbog, Birke Træer, Furre Rendetræer, Bögebrænde, Eege Bødkergods Fadebaand, Stager og Töndebaand, Granne Spirer, Nyrske18, 16 og 12 Allinger, Gullands, Vestervigs Drammens Vrag og Laste Dahler, Norsk Eege Rettömmer, Riis Eeg, Nan ler, Eege Barkuner, Furre Jufferser, Granne eller Aske Aars Træer, Sprydstager, Baadshagstager, Birke Vindebommer Birke Haandspager, Spiger og Söm, hvis Qvantiteter, Dimensioner og Conditioner paa Licitationsstedet vorder bekiendtgiort og forinden kan erfares i Söe-Etatens Commissariats-Contoir. Og tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages ligesom og at den Mindstbydende maae være betænkt paa Caution om forlanges for prompte og rigtig Leverance. Da afg. Etatsraad Jensenius's Stervboe ved Extradition af Skifteretten er overdraget til den Afdødes Arvinger S. T. Hr. Admiral Lous og S. T. Hr. General=Adjutant Bielfeldt, saa bekiendtgiøres herved til behagelig Efterrretning for Vedkommende, som til forestaaende 11te December Termin enten skal betale Renter eller Capitaler til bemelte Stervboe, at de i saa Henseende vil uleilige dem til ovenmelte Hr. General=Adjutant Bielfeldt, boende første Dør fra Tøihuusporten lige over for de Kongelige Stalde paa 1ste Sahl, som er hiemme hver Formiddag fra 10 til 12.
Berlingske Tidende, 1795-12-11
Ved Proclama, læst paa Helsingøers Raadstue den 5te, paa Byetinget den 9de, og i Siellands Landsting den 25de No. vember dette Aar, ere forrige Borger og Bager i bemeldte Helsingøer, afg Peter Morten Vogts Creditorer, in kaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres paa Boet havende Fordringer, behørig legitimerede; hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-12-11
Ved Proklama, som er læst i Siellands Landsting den 25de November sidstleden, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 30te næstefter, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Skrædermester Christian Anthon Leppers og forden aldade Hustrue Else Marie Lunds fælleds Boe med lovlig 12 Ugers Varsel indkaldede, at melde sig udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, og der at beviisliggiøre deres Fordrin(57) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Tienestepige Maren Nielsdatter Repsøes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. 1784) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibskok Friderich Bechs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (7888) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibs=Bøkker Peter Rømertsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. 1445) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Sergeant Hans Thornings Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (332) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Studiosus Thomas Norbecks Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. runden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet No. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ottendedeel I Alen, er med derpaa værende Fundamenter og Andera af de brændte Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende No. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-12-11
følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædetfor i hossatte Priser at faae: Kong Christian den 11. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenti bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-12-11
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Lions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Brunsyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelie=Sange 14 s. Stedmoderen, en original Comoedie 15 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berlingi Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Bassel, den 28de November. Den i min sidste Skrivelse indeholdte Efterretning om den franske Prindsesses Udvexling var for tidlig. Anledningen til dette almindelige Rygte gav en Reisevogns Ankomst til Giestgiverhuset, de 3 Konper, som om Nattetider blev indladt i Staden, hvilket er et siældent Tilfælde, og denne Omstændighed, at Prindsen af Gavres allerede i nogle Dage havde ventet Prindsessen i dette Herbergeerhuus. - Om Fredsunderhandlingerne høres forresten slet intet. Man paastaaer endog, at Baron von Hardenberg skal afreise herfra.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Zeybrücken, den 29de November. Forrige Onsdag bleve de Keiserlige Forposter angrebne ganske nær ved vor Stad af de Franske; men ved Grev Esterhazyls gode Dispositioner bleve de snart nødte til at trække sig tilbage. Vor Egn er stærkt besat af de Keiserlige, i hvis Hænder det franske Magasin i Ottveiler er faldet.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Paris, den 30te November. Da her i nogle Dage var bleven udspredt det Rygte, at General Pichegru var bleven afsat fra Commanden over Rhinarmeen, saa har Merlin af Diedenhofen i Dagsmoniteurer, erklæret dette Rygte for Æreskiænden, og ladet Krigsministerens Brev desangaaende aftrykke, hvori forsikres, at intet var falskere, end at Pichegru var afsat. Fra Nantes og Fontenayle Peuple har man følgende behagelige Efterretning: Efterat General Hoche har angrebet General Charrette, og indtaget adskillige fordeelagtige Poster i det Jndre af Vendee, have de oprørske Bønder ikke meere kunnet forsamle sig efter Charrettes Requisition, men holdt sig rolige, og tildeels nedlagt Vaabnene, saa at Charrettes Armee overhovedet endnu kun bestaaer af 12 til 1500 Udlændindinge, som desuden ere meget adspredte, og see sig allevegne bragte i Knibe. Til Charrette selv hører man næsten slet intet. Nogle sige, at han har slaget sig til Chouanerne, men andre, at han har udstaaet en meget haard Sygdom. Til Nantes ankomme endnu daglig Flintetransporter fra Jndbyggerne i Vendee, som have nedlagt deres Vaaben. Endog Jndbyggerne ved Passet af Clisson, som truede før at ville døe. end overgive sig, have nu nedlagt Vaabnene. – J Cantonerne, hvor Stoflet commanderte, er alting roligt, og man reiser der med mere Sikkerhed end i Vendee, og Assignaterne skulle der have en bedre Cours end i Nantes.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
J det lovgivende Corps har man igien i disse Dage fornemmelig beskiæftiget sig med Finantserne. - J de 500des Forsamling den 27de gav Defermoud i Finants=Commissionens Navn Underretning om de Midler, ved hvilke de overordentlige Udgivter kunne bruges tilveie. "Det er fornedent, sagde han, at J, uden at forfærdige nye Assignater, sætte Directoriet i Stand til at bringe Nationens hele Magt mod Frihedens Fiender, og ikke lade dem andet tilovers, end Fortvivlelse over, at ikke kunne tilintetgiøre samme, Paa hans Forslag blev derpaa følgende decretert: 1) at Directoriet har Fuldmagt til at sælge, undtagen Juvelerne, alle Nationen tilhørende Mobilier, som ikke ere fornødne og bestemte til Land eller Søetienesten eller andre offentlige Fornødenheder. Beløbet derfor skal indleveres i Nationalskatkamneret. 2) Over alle Nationen tilhørende Mobilier, som ikke høre til Skovene, skulle forfærdiges Panteobligationer, og 2000 Millioner af samme skulle anvendes, den ene halve Deel til Hypothek for Assignaterne, og den anden for Fædreneladets Forsvarere; men det øvrige blive lagt i Nationalkassen til de overordentlige Udgivters Bestridelse. "Jeg sætter mig mod denne Artikel, sagde Bernier. Man vil altsaa pantsætte alle Republikens Jmmobilier, Det er tilstrækkeligt, at man først giver Dipectoriet 1000 Millitoner til næste Campagne. De øvrige 4000 Millioner kunne tiene os i de følgende Feldttoge." Herpaa svarede Roux. "Man foreslaaer vel at pantsætte alt men derfor er det ikke sagt, at man paa engang vil forbruge det Pantsattes hele Beløb." Denne Artikel blev derpaa ogsaa antaget, som den var. 3) Directoriet kan anvise en Deel af Nationalskovenes Revenyrer til Sikkerhed for de Pengesummer kun bude Regieringen foreskudte af Particulaire eller Compumier. Laanerne faae Assignationer paa Værdien af de Skoves Jndtægt, i hvilke der efter de giældende Love skal blive fældet Træe. I Gaar forestillede Girant de 500des Raad, hvor høist nødvendigt det var at formeere saa hastigt som mueligt de rede Penges Omløb, og at mynte Penge med republikansk Stempel. Der blev strax resolveret: 1) at Forfærdigelsen af Pengemynter skal strax paa alle muelige Maader iværksættes under Directoriets Opsigt; 2) at enhver Borger kan ombytte Guld og Sølvstykker imod republikansk Guld- og Sølvmynt, som skal være af lige Værdie.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Brussel, den 1ste December. Vor Commandant, General Songis, har med 6000 Mand Cavallerie i 3 Dage holdt en nye Jagt i Skovene af Sognies, afvæbnet de i samme fordægtig værende Landsbyer, og indbragt 70 Fanger, hvoriblant nogle østerrigske Deserteurer og emigrerte franske Geistlige. De sidste skulle blive stillede for en Militaircommission.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Warskau, den 2den December. Endelig er Polens Skjæbne uforanderlig bleven bestemt, og alt Haab til en uafhængende Existence er nu ganske forsvundet. Den 25de November underskrev Kongen Deelingen Grodne, og lagde formelig Kronen ned, hvorimod der blev ham til hans Underholdning forsikret aarlig 200,000 Ducater, med den Frihed, at disponere over denne Summa efter GodtbeUndende, og at vælge sit tilkommende Opholdsted, enten her eller i et fremmed Land. Jmidlertid forbliver Kongen endnu denne Vinter over i Grodne.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Alzey, den 3die December. Følgende officielle Journal fra den Keiserlige Armee under Feldttmarskal Grev Clairfaits Commando indeholder det nærmere om Krigstildragelserne i de sidste Dage: General Kray, som man havde commanderet fra Neustadt til Lautereck, stod te sammesteds paa den fiendtlige General Marceauls Division, hvilken allerede havde besat denne Post. For ikke at overlade ham denne vigtige Post, besluttede General Kray at angribe ham strax, og beordrede hertil Warasdiner=Majoren Hengyel med 6 Compagnier Grænizere, og 2 Escadroner, Husarer. Major Hengiel rykte saa hurtig og uformodet an paa Fienden, at han efter nogle Kanonskud trængte med stor ste Behiertighed ind i Staden, og nedlagde 2 Batailloner af Fienden, undtagen 2 Capitainer, 6 Officerer og 150 Mand, som bleve gjorte til Fanger. - General Marceau rykkede vel strax frem, men kunde ikke udrette noget mere, endskiønt han en Tid lang lod kanonere paa vore Tropper. Jourdan, som gust ogsaa den 1ste hujus var rykket frem med 5 Divisioner til Nahe, angreb vor Avantgarde i Kreutznach, og drev dem udaf denne Stad. Man lod ham strax igien angribe ved Generalerne, Rhingreven af Salm og Riese, hvilke igien med Stormindtoge Staden, men bleve anden Gang ved et overlegent rasende Angreb trængte ud af samme. Fienden havde ved Situationen af sin Stilling saa mange Fordeele over os, at man afstod fra Besiddelsen af denne Stad, som ikke var at forsvare, for ikke unødvendigviis at opofre Folk, og udtrætte Armeen ved bestandig Allarm.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Wesel, den 3die December. Det franske Corps under General Lefevre, som var rykket frem til Sieg, er nu marcheret tilbage, og ved Düsseldegaaet over Rhinen igien, for i største Hast at begive sig overColln til Egnen af Coblenz og Hundsrycken, hvor de Franske trække en stor Deel af deres Magt tilsammen. Efter denne de Franskes Tilbagemarch er det Keiserlige Corps, som hidtil stod ved Sjeg, rykket frem til det Bergiske, besynderlig til Bierg strækningerne af Elberfeld lige over for Dusseldorf. Den franske Besætning i denne sidste Stad fender hyppig Streif patrouiller ud, og i Forgaars er det ved Opladen kommet til en heftig Skiærmydsel. Mühlhelm er allerede siden den 24de November igien besat af de Keiserlige. - De franske Generaler Hatry's og Harvilles Corpser have ogsaa ved Düsseldor, trukket sig tilbage over Rhinen, og ere ligeledes brækkede op til Egnen af Coblenz, saa at der nu paa den høire Rhinstrandbredde befinde sig næsten ingen franske Tropper, undtagen i Disseldorf. Mangel paa Levnetsmidler i de udtærede Egne af Sieg har ogsaa bidraget til de Franskes Tilbagemarch.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Amsterdam, den 5te December. Ved overordentlig Leilighed have vi i Forgaars over Calais faaet den ubehagelige Efterretning, at det gode Haabs Forbierg er bleven indtaget. – J en Skrivelse fra Surinam af 26de September meldes følgende: "Førend vor Undsætnings Ankomst paa Demerary vare de oprørske Slaver næsten gandske overvundne. Dette har man for største Deelen de Jndfødtes Hielp at takke for, saasom samme toge over 100 af disse oprørske Slaver til Fanger, og overleverede dem til de Hvide. Anførernerne for samme ere allerede blevne straffede, og der er forresten intet mere at befrygte." - Paa Cayenne er 1000 indtil 1200 Mand Landtropper ankomne med 2 Krigskibe paa 74 Kanoner, og adskillige smaa Fartøier, for at bibringe de der værende opsætsige Slaver et rigtigere Begreb om Frihed.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Frankfurt, den 5te December. Endskiønt de Franske, som den 30te Novbr. havde angrebet de Keiserlige Piquetter og Commandoer, som stode paa den anden Side af Nahe, med en overordentlig Overmagt, bleve drevne tilbage med stort Forliis af de Keiserlige og Rigstropperne, og vare igien drevne ud af Kreutznach, saa angrebe de dog den 2den Decbr. paa nye det meest af Kredstropper bestaaende tydske Corps, som stod i og omkring Kreutznach, og var meget svagt, fra mange Sider med saadan Overlegenhed, at samme saae sig nødt til at trække sig med Forliis udaf Kreutz nach, som derpaa blev besat af de Franske. - Den hele Clairfaitske Armee, hvis Hovedqvarteer hidtil havde været i Alzey, er nu allerede i Bevægelse for at fratage de Franske deres vundne Fordeel. Ogsaa den Wurmserske Armee sætter sig i Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Frade Nederrhinske og de hosliggende Departementer skulle 30,000 Mand være brækket op for at forstærke General Pichegriks Armee. General Jordans Armee bliver endnu daglig forstærket med Tropper, som komme fra Coblenz, ved hvilken Stad de Franske have anlagt stærke Forskandsninger. Til General Pichegruls Armee skulle allerede nogle Tropper være stødte, som kom fra Egnen af Paris. - Efter den Strasburgske Tidende bestræbe alle Jndbyggerne i det Nederrhinske Departement sig for at tilføre denne Armee Levnetsmidler og andre Fornødenheder, for at sætte den i Stand til igien at agere offensive.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Haag, den 5te December. Det franske Corps, som trækker sig tilsammen i Egnen af Runten, og skal være henimod 20000 Mand stærk, bliver for det meste taget af de i vor Republik værende franske Hielpe tropper, besynderlig fra Provindsen Seeland. Mange franske Tropper ere ogsaa i Nat uformodentlig marcherte herfra.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
For faa Dage siden er Sagen angaaende de Mellenborgske Tropper bleven afgjort. For de 2de Aar, som de endnu havde at blive i vor Tieneste, skal der betales Heringen Subsidier, men ingen Tractement. Disse Tropper maae ubevæbnede og i smaa Hobe marchere bort, og paa deres March undgaae alle Garnisoner, besynderlig Osnabrück, Nienburg &c. Den 15de hujus brække de op. - Under disse Omstændigheder har det bevæbnede Borgercorpses Commission foreslaaet, at besørge paa det hurtigste i Provindsen Holland en respectabe Borgermagt; og Repræsentanterne af Holland have beslut tet at sætte dette i Værk endnu førend denne Maaneds Udgang, Desuden have Bataillonscheferne faaet Tilladelse til at engagere af de aftakkede Sveitzser=Regimenter alt det Mandskab, som frivillig ville tage Tieneste.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Generalstaterne have i Dag afsendt til Friesland og Grønningen Borgerne, Levestenon, Kempenaar og Gleysen og til Seeland, Borgerne Bosveld, de Lange og Pembrock, for at anvende alt muligt paa at erholde hine Provindsers Samtykke til en Nationalconvents Oprettelse; men endnu ere disse Commissairer ikke afreiste. For Conventen bliver allerede den store Sal i det Statholderske Slot indrettet. Endnu er Oprettelsen af denne Convent ikke officiel bleven bekiendtgjort nogen fremmed Minister, undtagen den Franske, som ved en særskilt Deputation fra Generalstaterne er underretted derom.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Hanau, den 5te December. Den Kanonering, som man om Aftenen den 30te November hørte i Alzey, var i Egnen af Stromberg og Kreutznach, hvor de Franske med megen Hidsighed angrebe Østerrigerne, som langt fra ikke vare saa talrige, som de. De tapre Østerrigere udholdte 3 Gange deres langt overlegne Fiendes Storm, der desuden fornyede bestandig sit Angreb med friske Tropper. De sloge de Franske hver Gang tilbage, indtil deres større Antal nødte dem til at forlade deres Stilling. Endog paa Rettraden fegtede de, og udmærkede ethvert Skridt af Terrainet, som de overlode Fienderne, med disses Blod. De Franske rykte efter dem indtil Broen, som ved Bingen var slaget over Nahehvor nu paa eengang de østerrigske Kanoner gjorde saadan en Virkning paa de Franske, at de efter et anseeligt Forliis maatte trække sig tilbage igien. Ogsaa de Keiserlige have lidt meget, besynderlig i Begyndelsen af Fegtningen. De Franske har de allerede indtaget Kreutznach, men maatte trække sig tage igien over Nahe.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Maynz, den 5te December. Den politiske Nysgierrighed her og i Rhinegnene er nu henvendt til Hundsrycken, hvor den franske General Jourdan er trængt frem med en stærk Magt. Den Rolighed, som i nogle Dage herskede paa Krigsskuepladsen, er allerede forsvunden igien. Den 30te November og 2den December er det paa ny kommet til blodige Optrin mellem de Franske og Keiserlige, hvilke de have gjort Besiddelsen af Kreutznachstridig. Efter igientagne Angreb og Bestormelser er denne Stad tilsidst forblevet i de Franskes Besiddelse. Derimod have de Keiserlig indtaget Staden Lautereck i Nedre=Pfaltz.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Thørn, den 5te December. Efter Beretninger fra Petersborg er Nevastrømmen sammesteds den 16de November steget til en saa frygtelig Høide, at man kun med Baade har kunnet komme frem i Gaderne, og at der saavel fra Fæstningen, som fra Skibene, ere blevne gjorte Nydskud. En heftig Storm har tillige anrettet stor Skade paa Skibene i Søen, af hvilke nogle ere gandske gaaet til Grunde. andre blevne drevne paa Stranden. Man beregner den anrettede Skade for nogle Millioner Rubler.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Kiøbenhavn, den 14de December. Mandagen den 14de December om Morgenen Kl. 7 1/2 Slet, blev Hendes Kongelige Høyhed, den afdøde Prindsesse Louise, i en Kongelig Stads=Equipage med 6 hvide Heste bespændt, udført fra det Kongelige Palai, til det Kongelige Begravelses=Capelle i Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Af Dato Kiøbenhavn den 4de December 1795 er udkommet en Forordning, som fastsætter, at Leie=Contracter, som indgaaes paa usædvanlig lang Tid, bør tinglyses, saafremt de skulle ansees gieldende imod Pantebreve og Skiøder, m.v.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Ved Tallotteriets 730 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 42. 49. 51. 64. 29.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
"Tirsdag Morgen den 22de December afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, "Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 11 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Post"Contoir.
Berlingske Tidende, 1795-12-14
Nogle Træk ved Provst Fabers Død, af et bestandigt Venskab næsten i 30 Aar.