JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Mariboe, d. 18de Febr. Sidsel Sørensdatter, under Grevskabet Christiansholm ved Nysted, der var tiltalt for at have slaget sin Mand, er frikjendt for Actors Tiltale ved en Høiesteretsdom af 21de October f. A. Derimod er Mads Hansen, for at have slaget sin Faber tildømt at have sit Liv forbrudt og at udrede alle de af Actionen og Straffens Execution flydende Omkostninger. Aar kan man sige med Sandhed, naar Dagen længes, saa strænges Vinteren. Paa den Tøe, som glædede os i nogle faa Dage, er fulgt en særdeles stærk Frost, som endnu vedvarer, Mangfoldige Harer have i denne Tid forgjort deres Liv i Kaalhaugerne, som ere blevne betalte med 16 til 20 Rdlr. De. Stkt. Et Hareskind koster fra 6 til 10 Rdlr. DC. - Af en Skrivelse fra Nyekjøbing paa Falster, dateret 16de Februarii 1814. Paa Hans Majestæts, vor menneskekiærlige Landsfaders Fødselsfest, den 28de Januarii sidstleden, blev her i Byen, atter fornyet Underretningen om den rette Brug af de ved Stedets Øvrighed anskaffede Ræd nings=Redskaber m.v. for Druknedes eller i Fare værendes Rædning, hvorved tillige - ved de opslagne trykte Kundgjørelser - denne veldædige Jndretnings Stiftelsesdag den 28de Januarii 1811, blev bragt i høitidelig Erindring. Gid flere Steder maatte følge Exemplet. - Ved Auctionen her i Byen næst forrige Uge solgtes 1 Alen meget godt hvidt Cembris, 2 Alen bredt, for 10 Mk. Rbd. N. V., Favnebrændet henved 33 Rbd. og noget over; men nu begynder det at falde i Prisen. Denne Vinter har været særdeles gunstig for vore Øeboere, da Færselen over Vandene har været frie. Derimod har Vinteren ikke været saa aldeles gunstig for vore Smørpugere, da man vil vide, at nogle her fra Øen har maattet oplægge deres til Kjøbenhavn indbragte Smør, fordi der ei kunde opnaaes paa 2 Rdlr. nær det, der kunde have været faaet her i selve Landet. En ønskelig Straf for sligt et Uvæsen; hvortil føies dette, at for at sikkre sig en god Overfart over Jsen, har de ved Gaabense maattet betale en Bagatel af 160 til 180 Rd. D. C. for en ubetydelig Transport af 2de Smørslæder. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22de Febr. Cours. Altona a vista 408 1/2, London 2 Maaneder 13 1/2 Rbdlr., Speciecours 460. Specier solgtes til 27 1/2 Rbmk. - For Committeesedler blev givet 83 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Helvetiens Statsindtægter og Gield. Tilforn havde Staten hverken Skat eller Jndkomster, ogsaa nu har den ingen andre end dem, Cantonerne efter de fastsatte Forhold behøve til fælles Udgivter. Saaledes kostede den saakaldte Neutralitetscordon under Krigen i Aaret 1809. 1,588,030 Schweizerfrank. (a 9 Sr.); de af Cantonerne indtil Marts 1810 betalte Penge beløb sig til 1,471,530 Fr.; den var altsaa den Gang endnu en Deficit af 66,500 Fr. Man har antaget den Sum 490,507, Schweizerfranker som Grundmasse, efter hvilken Beløbet af de til dette Øiemed fornødne enkelte Dele ved Krigsvæsenet beregnes. Jndtægterne vare fra 1ste Julii 1807 til 30 Junii 1808. 72,392 Schweizerfr. Den liqviberede Sum af fælles Gjeld beløb sig 1804 til 3,568,702 Schweizerfr. Enkelte Cantoner have anseelige Capitaler tilgode hos Udlandet; Canton Bern 9,774,421 og Zürich 1,396,956 Schw. Fr. Ø sattereringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Statsindtægter beløb sig førend Krigen, 809 til 104 Mill. Gylden. Nedreøsterrige bidrog dertil 25, Ungern 20, Galizien 18 1/2, Bøhmen 17, Jndreøsterrige med Salzburg 12, Mähren og Schlesien 6 1/2 og Siebenbürgen 5 Mill. Nu ere Jndtægterne omtrent 85 Mill. Gylden. Da imidlertid de sædvanlige Jndtægter ikke ere tilstrækkelige til at dække de til 185 Mill. stigende Udgivter (f. Ex. til Hofhold- og Civiletat 25 Mill., for Armeen 48), saa vedblive de overordentlige Skatter, Militare extraordinarium og Glasseskatten, der indbringe 30 Mill. Den af Hofkammer=Stænder og Wiener Stadsbankgield bestaaende Statsgield beløber sig til 1200 Mill. Aarlig betales 30 Mill. Gylden Statsgjeldrenter. Den siden 1788 næsten uafbrudt førte Krig forøgede Statsudgivterne, og Jndtægtens Deficit kunde ikkun dækkes ved de endnu vedvarende Krigsskatter. Til den rentesvarende Statsgields Formindskelse anvendes, efter Frd. af 20 Aug. 1806, foruden de allerede tilværende Fonds og Jndskrænkninger i Statsudgivterne, alle ved det udvidede Salg af Statseiendomme indkommende Capitaler eller ved Statsobligationernes Jndløsning allerede vundne eller sparede Renter. Og saa skulle, for at kunne bestride alle de ved Fornødenheders Dyrhed stegne Statsudgivter, de allerede tilværende Skatter af 76 PC. (Kop-, Grund og Classeskat) for 1801 til 1811 vedvare, og alle indenlandske Fabricata mod en maadelig Afgive paa ny stemples. For at indskrænke 960 Mill. Bancosedler *) til de for det indere Omløb fornødne Summer, udfærdiges, efter Patentet af 26 Febr. 1810, Jndløsningsbeviser, hvoraf endeel aarlig tilintetgjøres ved den synkende Fond. Den dertil bestemte Deputation af Stænderne i alle Provindser og de anseeligste Handelsgremier ere Statshypothekerne betroede til, paa hvilke man i dette Øiemed laaner Penge, ogsaa Bevisernes Udvexling mod klingende Mynt, naar tilstrækkeligt Forraad dertil gives. Til at afbetale den rente svarende Statsgield og Papirpengene tjente i de tydske Arvelande et Paalæg af Stamformuen, som dog ikke skal overstige den 10de Deel; fra Ungern og Siebenbürgen haaber man rundelige Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
De til Hypothek for Afbetalingen bestemte Laan, ere hele Geistlighedens urørlige Eiendomme. Til Statsgieldens og Papirpengenes Formindskelse ere de 2 Patenter, af 8 Sept. 1810, udgivne, hvorved en Formueskat af 10 PC. er bleven udskreven. Det første angaaer de urørlige Eiendomme, Grundseiendomme og Huse, efter deres Capitalværd; Værdien af Grundeiendommene i de tydske Arvelande efter Catasteren fordobbles i Conventionspenge, og beregnes derpaa i Bancosedler til 300; hvoraf det i 15 Aars Ratis indkommende Beløb i de første 5 Aar blot skal anvendes til Papirpengenes Amortisation og i de følgende 10 Aar ogsaa til den rentesvarende Statsgields Afbetaling. Capitalværdien af Grundeiendommene i Bancosedler overstiger den Sum 6000 Mill. Gylden i Bancosedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Det andet Patent bestemmer Skatten af bevægelig Formue, som man har Jndkomster af, Capitaler, Varer &c., de Capitaler undtagne, som staae i offentlige Fonds, og de Pengeforraad, som Haandteringer drivende Folk ere forpligtede at have. Af Formuens rene Overskud (efter Gjeldens Afdrag) betales 10 PC. inden 6 Aar i halvaarlige Renter, kun Grosserere &c. betale i 2 Aar. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
7) J Aaret 1799 var Wiener Cours i Augsburg, Jan. 472, i Febr. 400, i April 346, i Sept. 458.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Lübeck d. 14de Febr. Siden i Forgaars fik vi her fra mange Kanter Efterretninger og et stort Slag, som skal være forefalden mellem Hoved armeerne til de Franskes afgjorte Tab. Efterretningerne stemme overeens deri, at Resultatet skal være 12 til 13,000 Fanger, og omtrent 70 Canoner, som de Forbundne skal have frataget de Franske; men de ere umige i Angivelse af Tid og Sted; efter nogle skal Slaget have staaet d. 1ste Febr. ved Brienne (hvor Keiser Napoleon erholdt sin første militaire Opdragelse), efter andre mellem Troyes og Paris, og Tilbageveien til Hovedstaden, være den frenske Armee afskaaren. Hertugen af Cimbringe skal have faaet tilforladelig Beretning derom, som han har bekjendtgjort i Hannover. De videre Details ventes med Længsel. - Efter Berlinerbreve skal Folketabet ogsaa paa de Forbundnes Side have været meget stort, og anslaaes allene af det Blücherske Korps for 12000 Døde og Saarede, indtil Seieren endelig vendte sig paa deres Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
General Cernitscheff har slaget de Franske ved St. Trond, og er derefter rykket ind i Lüttich, hvor man har forefundet saare betydelige Forraad af Munition, som Franskmændene ikke have kunnet fore bort af Mangel paa Heste. Czernigscheff er paa Veien til Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Den 9de Febr. foretoge Russerne et Angreb paa Hamborgs Fæstningsværker paa 5 forskjellige Pung ter, begunstigede af Natten og Eldens Jis. Hovedangrebet stilledes mod Øen Wilhelmsburg, til hvilken de trængte frem over Jsen fra to Kanter. En Colone tog paa Østsiden fra Ogsenwerdag af, som allerede i nogle Uger har befundet sig i de Be seirendes Hænder, Moorverderen, med et fransk Batterie af 2 Canoner, en anden gik paa Vestsiden nær til Den Nenhof. Kl. 9 om Morgenen traf begge Colonner sammen paa Wilhelmsburg. De overraskede Franskniænd maatte overlade Russerne deres Batterier, og drage sig tilbage paa den fjerneste Deel af Øen. Der opstod en hidsig Fægtning, Canonilden varede hele Dagen. Endelig Kl. 5 1/2 om Aftenen forlode Russerne Wilhelmsburg, som er en uholdelig Punct, saalænge Beleirerne ikke ere Herrer af det sorte Bjerg ved Harburg, hvorfra den kun er skilt ved en 1000 Skridt bred Canal, og kan bestryges derfra. - De Franskes Tab af Døde og Saarede var meget stort, og anslaaes (tilligemed de 800 Fanger, som faldt i Russernes Hænder) til 2000 Mand. De Franske Generaler Rome og Osten ere blandt de Saarede. Ogsaa Russerne beklage mange af deres Vaaben brødres Tab. De Saarede bragtes til Bergedorf, og derfra videre til Lauenburg. Som Seierstegn medbringe de 10 Franskmændene fratagne Canoner; de øvrige maatte fornagles paa Wilhelms burg, fordi Jordsmon og slet Veirlig ikke tillod at medtage dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Lübeck, d. 10 Febr. Hamms Jndtagelse paa Hamborg kostede Russerne 10 Døde og Saarede. Mellem 3 og 400 Franske faldt derved i deres Fangenskab. Strax efter sammes Tilbagelog fra Hamm, saaes de Herrer Westphalens, Brünnemanns, Marschall, Ehlers, Greves, Stresows og fleres Landhuse gaae op i Røg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Den 8de og 9de ere alle Tropper rykkede nærmere imod Hamborg. Man troer at det især gaaer løs paa den nye Broe mellem Hamborg og Harburg, samt paa Udenværkerne. J alle Landsbyer medtage Tropperne Bræder og Stiger. Paa Schuberg ved Höisbüttel er opsat en Larm stang, og i Nærheden deraf paa Marken staae 24 Canoner, sandsynlig som Reserve. J Hamborg selv seer det skrækkeligt ud. Den fra Lybeck forden reqvirerte Viin er allerede opbrugt. Al Fo raad af Viin i Hamborg er taget i Beslag paa en Femtedeel nær, som Eierne maae disponere over Alle Privatpersoners Heste maae afleveres. En eneste Hyrekudske maatte give 26, og alligevel maae mange dræbes af Mangel paa Fourage. Mange Aadsler ligge fra Fortiden udenfor Fæstningen paa Grosbrock, hvor ikke Ravne omsværme dem for at mætte sig, men Mennesker. Endog Katte og Hunde maae tjene til Føde. De Syge faae Suppe af Hestekjød. Over 50 Bagere ere udvandrede, under Paaskud at skaffe mere Forraad at bage af men ere ikke komne tilbage. Dødeligheden er meget stor blandt Garnisonen. Oxekjød er ikke mere at faae. Paa de Dobbeltmarkstykker, som nu ere prægede af Bankens Sølv, staaer de gamle Hamborgske 3 Taarne og Aarstallet 1809. Der underhandles nu virkeligen med Prindsen af Eck mahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-22
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 16. Fredagen den 26 Februarii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Kjøbenhavn, d. 24 Febr. Ved overordentlig Leilighed haves her følgende vig lige Efterretning fra Krigsskuepladsen i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Af Extrabladet til Lübeckisch. politisch. Anzeiger, dat. Løverdagen d. 19 Febr. 1814.) Köln, d. 14 Febr. J dette Øieblik, modtage vi de den 30 Jan. 11 Febr.) i Trier af Generalgouverneuren Justus Gruner bekjendtgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Officielle Armee-Efterretninger, som ere af følgende væsentlige Jndhold: Følgerne af den vundne store Seier stadfæste og udvikle sig bestandig herligere. Henved 200 Canoner og 28,000 Fanger ere derved faldne i den forbundne Armees Hænder. Denne er i fuld Fremrykken mod Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Feldtmarschal v. Blücher ankom den 8de Febr. til Etoges, den 9de til Montmirail. General York var d. 7de i Epernay, marscherede den 8de til Egnen af Chatean Thierry, og den 9de til laFerte. General v. Kleist holdt d. 8de Rastdag i Chalons, og fulgte d. 9de General York. Paa den anden Side er General v. Bülow i Mechen. Til hvilken Side Napoleon under disse Omstændigheder har trukket sig tilbage, enten directe til sin Hovedstad eller forbi Paris er endnu uvist. Strax efter Stager ved Brienne tog han med Hovedmagten sin Retning over Trøyes. Sandsynligviis kon hans venstre Fløi, som havde den videste Linie imod Aube at giennemløbe, i Knibe mellem Vork og Wrede, og den fratoges derfor den største Deel af hine Trophæer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Paa den anden Side stod Hermann Plazow allerede de 29 Jan hinside Sens, kun 9 Mile 18 Stunden) langt fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
De Allieredes Seier har den over bundne Deel selv indrømmet. J Moniteuren af 3 Febr. kundgjøre de Franske, at de, i Følge det forefaldne Slag ved Brienne, have maattet trække sig tilbage mod Troyes. De tilstaae og, at et Batterie af den Keiserlige Garde havde forvildet sig, og er blevet tagen. Fem Keiserlige Generaler ere blevne dræbte eller saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Vor Stad nyder endnu bestandig den Lykke, at besidde Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sverrig og hans Hovedqvarteer. Samme er atter blevet forøget ved Ankom- hævet. De nærmere Omstændigheder her sten af mange udmærkede Officierer og andre, om i næste No. diplomatiske Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Privatefterretninger fra Korn af 15de Febr. tilføie, at man almindelig troer, at Napoleon har opgivet Paris, og trukket si tilbage til Orleans, Ogsaa fra Jtalien modtage vi de glædeligste Efterretninger. Verona og Stillingerne ved Etsch have de Franske rømmet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
J Mailland ere, i Følge Breve fra Luzern af 5te Febr., Østerrigerne rykkede ind den 2den Febr. Rom og hele Kirkestaten ere blevne provisorisk tagne i Besiddelse af de neapolitanske Tropper d. 19de Jan. i Kongen af Neapels Navn, og den hidtilværende franske Gouverneur, General Grev Miollis Myndighed er bleven erklæret for op Namur d. 11te Febr. Afdelinger af Cosakker, der ere trængte frem imellem Philippeville og Givet, ere marscherede til Mezieres, og derfra til Rheims. Paa Veien til den sidste Stad, have de taget to Officierer til Fanger, som man bringer til Namur. Nøglerne til Stæderne Mons og Rheims, og Fæstningen. Avennes ere blevne oversendte Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrig. J Avennes har man fundet 16 Canoner, samt megen Munition og Vaaben. Denne Fæstnings Besætning ere Krigsfanger. Hs. Exc. Baron v. Winzingerode er nu sammesteds. De Allieredes Forposter staae allerede langt forbi Rheims.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Nyeste ilderie Kjøbenhavn. God GæesEllevte Aargang. No. 17. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Februarii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Bekjendtgjørelse angaaende Opfindelsen af et uefterlig neligt Stempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Efterat jeg har anvendt, den meste Tid af mit Konstnerliv deels paa nye mechaniske Værktøiers Opfindelse, deels paa at fuldkommengjøre de, der allerede ere til, og tillige alt i lang Tid har havt den Lykke, at vinde Publicums bifald og En ropas Konstacademiers Opmærksomhed, har jeg endeligen ogsaa, som Frugten af tolv Aars Eftertanke og ufortrøden Flid, været saa heldig, at udfinde et Middel til at gjøre efterlignelige Prøve staaende Stempler, som jeg for deres Almeengavnligheds Skyld herved offentliggjør og tilbyder Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Det er bekjendt, at alle hidtil gjorte Forsøg, at forekomme Banksedlers eller offentlige Statspapirers Efterligning, ere mislykkede, fordi man endnu ikke havde opfunden nogen sikker Methode at trykke eller stikke noget, som jo ved Konst og Flid kunde, fuldkommen lignende, eftertrykkes eller efter stikkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Den Omstændighed, at Bas-Relief-Try besidder en vis paafaldende eiendommelig Characteer, hvorved endog det meest uøvede Øie strax kan skjælne det fra hvert Kobberaftryk, gav mig den første Jdee til at udtænke en paa denne lette Skjælnemaade beregnet Indretning af mine Stempler. Det af mig opfundne Stempel er et Metal Bas=Relief; men paa en saadan Maade mechanisk sammenføiet, at ingen anden, end ikke jeg selv, eller den, som jeg lærer Forfærdigelsen deraf, nogensinde anden Gang kan gjøre et Stempel, der fuldkommen ligner det eengang gjorte. Den første betydelige Fordeel, som et saadant ved et Bas=Relief frembragt og ved ingen Kobberstikkerkonst efterligneligt Stempelaftryk besidder, bestaaer deri, at enhver, der med nogen Opmærksomhed betragter (St. 1), finder en fuldkommen nøie Control der saaledes nemlig, at den ene Deel af Trykken paa høire, den anden Deel paa venstre, ikke allene i alle Træk aldeles svare til hinanden. men endog ere hinanden i egentlig Forstand fuldkommen lig, da de, naar de anbringes paa begge Sider af Papiret (St. 2), bække hinanden. Et andet eiendommeligt Fortrin er, at man paa eengang med samme Stempel kan lade aftrykke tre Slags Farver, hvilket sees af vedlagte Aftry(St. 3) - hvoraf man tillige vil erfare, at de to runde sorte Figurer paa begge Ender, og de til fiirkantede, den gule nemlig, og den røde, i Midten, ere begge fuldkommen eens. Et tredie Fortrin, som ikke er at foragte, bestaaer deri, at et saadant Stempel er fire til fem Linier tykt, og derfor, som Konstforstandige vide, kan levere næsten en utallig Mængde Aftryk, saa at det, om det end brugtes dagligen, kan udholde i nogle Hundrede Aar. Den Omstændighed, at dette Stempel kan holde saa længe, er især vigtig af den Grund, at selv menig Mand med Tidens Længde faaer ved denne uophørlige Lighed, og, saaat sige, evige Enshed, et øvet Øie, der ikke lader sig mere skuffe, og et saa godt som instinctlignende Blik, der ved det flygtigste Øiekast skjælner imellem. hvert Slags paa denne Maade stemplet Papir. Endelig, for det fjerde, er denne Jndretning at stemple Statspapirer den, som haves for den. letteste Priis, der kan tænkes, og koster, i Sam ligning med den hidtil brugelige, en Ubetydelighed. Efter denne Methode, og ved Hielp af samme Jndretning kan man forfærdige Stempler af hvert Slags Størrelse. Saaledes kunne f. Ex. forfærdiges Signeter af dette Slags, der tillige betrygge Navnes Underskrifter (der alle uden Forskjel kunne eftergiøres), mod al muelig Forfalskning, ved at aftrykke dem med en rød Farve paa de skrevne Navne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Indenlandske Efterretninger. Af Søndagen er udkommen No. 3, som indeholder: 1) Offerstenen; 2) den danske Skueplads som Holbergs Barselstue, Fortsættelse); 3) Napolcons og Marias Bryllupsfest; 4) Barnehimmelen. - Bryllupsfesten er af den hidtil utrykte Fortsættelse af Labyrinten, som denne Prøve opvækker stor Længsel efter; thi, naar man endelig skal vandre i en Labyrint, hvo ønsker da ikke helst at vandre i den Gratierne, under Baggesens Skikkelse have opført, og som med Grund bør regnes, om just ikke blandt Verdens syn, saa dog blandt den danske skjønne Litteraturs faa Underværker, Man seer ellers af hiin Bryllupsfests Beskrivelse, at Bryllupsdagen var en sand Syndfloddag. Prisen paa Vogne (Remiser, Fiacrer og Cabrioletter) steg, i denne skyllende Regn, til det uhyre; man bød 400 Franker for en Hyrevogn, en forud bestilt Tour betaltes med 25 Louisdor, en Kappe til Generalinde Grouchy kostede 10,000 Fr. Saa stor var Nysgjerrigheden og Lysten til at glimre ved denne Leilighed, at mange reent forarmede sig, for at bestride Omkostningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
En hidkommen Dame fra Landet solgte sin Herregaard, for at kunne anskaffe sig de nødvendige Diamanter - blot til Leie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Med allernaadigst Tilladelse give Madame Dahlen, Hr. og Madame Heger Onsdagen d. 23de i næste Maaned et Declamatorium paa det kongelige danske Theater, hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendtgjordt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Helsingder d. 23de Febr. Den 19de reiste herfra Coureer Chapel til Sverrig og Grev Wedel Jarlsberg til Christiania. Samme Dag høitideligholdtes her i Byens Kirker Fredsfesten, og i den Anledning skede offentlig Taksigelse fra Prædikestolen. - Sædepriserne vedblive at falde, især Rugen. - Sundet er endnu fuldt af Js, og Overfarten vanskelig. Endeel Stude kom i Dag her i Land ved Snekkesteen, og dreves til Kjøbenhavn. (J Kjøbenhavns Adresseavis falbydes i denne Tid svenske Stude).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Mariboe, d. 21de Febr. Efter allerhøieste befaling skal d. 6te Martii førstkommende i Lollands-Falsters Stifts Kirker opsendes til Høimesse høitidelig Tak til det algode Forsyn for FredensGjenbringelse. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Odense d. 18de Febr. Paa en Tid, da Jntet endnu trykker den Fattige saa haardt som Vanskeligheden i at tilveiebringe det nødvendige Brændsel til Varme, er det et priisværdigt Exempel, Gaardmanden Rasmus Larsen i store Ærenberg i Ubbernd Sogn har givet, ved at skiænke Fattigvæsenet her i Odense et Læs Tørv. Forhaabentlig ville flere lykkelige Landmænd finde en Glæde i at gjøre det samme. (Hempels Av.) Ved at læse om den Stad og Fæstning Langres i Frankrige, som nu seer 3 store fiendtlige Monarker i sin Midte, at den hidtil kaldtes Jomfruen, fordi den aldrig før har været i fiendtlig Vold, bringes man til at erindre, at vor Holberg giver Glückstad samme Navn, fordi denne Stad heller aldrig, før i denne Krig, har været indtaget af Fiender. Denne berømte Stad og Fæstning anlagdes af den store Christian den 4de 1620, og har hidtil modstaaet alle Angreb, naar Fiender i foregaaende Krige ere trængte ind i Holsteen. Jsær forsvarede den sig med megen Berømmelse i Krigene 1628 og 1644, da saavel Wallenstein og Al tringer som Torstenson med Skamme maatte afstaae fra deres anstrængte Forsøg at bemægtige sig den. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
J denne glimrende Fægtning have blandt samtlige anførte Tropper, der søgte at overgaae hinanden i Mod og Tapperhed, særdeles udmærket sig ved raskt og modigt Angreb, 1ste Bataillon og Grenadererne af slesvigske Regiment, ved Steinhorst og Boden, Jægercompagniet af 3die Bataillon Oldenborg, ved Schiphorst, Stuppen og Boden, Fyen Dragoner ved Danisch Boden, og 1ste Bataillon af Fyen Jnfanterie sammesteds. Følgende Officerer have udmærket sig ved denne Leilighed: Major og Divisionsqvarteermester Løvenørn Bardenfleth, ved de givne almindelige Forskrivter, ved at føre høire Fløi og ved personligt Mod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Capitain og Divisionsadjutant Evald, ved at udføre med særdeles Overlæg de ham i Hovedqvarteret givne Forskrivter, og ved hans Anordninger saavel til Marschen fremad som tilbage og til Fægtningen selv, i hvilken han viste udmærket Kjækhed, stedse var i Spidsen og førte det Hele fortrinlig godt. Affairens heldige Udfald kan ene takkes hans Foranstaltninger og Mod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Ritmester, Ridder Sønichsen af Fyen Dragoner forrettede Adjutant Tjeneste, var stedse i Spidsen for de Angribende og viste sieldent Mod og Overlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Premierlieutenant og Adjutant Meyer, af Fyenske Jnfanterie-Regiment, førte de tilstædeværende Compagnier med udmærket Raskhed ind mellem Fienden, var stedse den første naar Angreb skeete med Bajonetten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Major Høegh Guldberg, Ritmester Greve Moltke og Ritmester Schulz, af Fyen Dragoner, udmærkede sig ved særdeles rask Jndhugning i Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-26
Capitain Golovin og Lieutenant Kindt af Slesvig Grenaderer og Capitain Seydewitz af Slesvig, Jnfanterie, viste særdeles Mod og Rolighed i Fægtningen og ved at dække Retiraden. Capitain Schow af Jægercompagniet 3die Bataillon Oldenborg og Lieutenant Abercron af Dronningens Jægercompagnie udmærkede sig modigen ved Steinhorst og Boden.