Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-25
J forrige Avis har Borgerrepræsentationen (dog næppe alle dens Medlemmer) atter udtalt sig i Sagen og Jndseilingens Forbedring, og denne Gang gaaer man især løs paa mig. Til min største Forundring finder Koncipisten i min Artikel i Tillæget til Nr. 67 Bitterhed, Haan, Lidenskabelighed, en mindre tilregnelig Sindstemning m.m. Naar han kan føre i den Grad ugrundet Tale, saa skulde man isandhed næsten tro, at den gode Mand lever i den salige Jndbildning, at han kan faa Folk til at tro Alt hvad han finder for godt; - den Tid har maaskee været men jeg kan forsikkre ham: den er forbi. At Koncipisten finder det mærkværdigt, at man kan bebreide Borgerrepræsentanterne, at de have negtet Garantien uden at høre Borgernes Mening i en Sag af saa stor Betydning, beviser tydeligt, hvor aldeles aristokratisk hans Anskuelse af Borgerrepræsentanternes Stilling er. Have disse nogensinde havt en Sag under Hænder, som gjaldt Borgernes og Byens Vee og Vel, saa er det vel denne, og skulde de nogensinde trænge til at styrke sig ved at erfare Borgernes Mening forinden de stille sig hemmende imod et Foretagende hvortil Mange knytte store Forhaabninger, saa er det vel i nærværende Tilfælde. Men Borgerrepræsentanterne have ikke alene paa egen Haand negtet den omtalte Garanti, de have endogsaa vægret sig ved at overveie denne vigtige Sag i Forening med en anden Autoritet, som den vedkommer. Min Yttring om, at der ingen Grund er til at antage, at Havneindtægten fremdeles ikke vil blive ringere end 1846, vil jeg gjerne indrømme er mindre vel motiveret, medens jeg dog paastaaer, at der ligesaalidt er Grund til at antage, at Jndtægten vil blive synderligt ringere, og der er Jngen, som tør paastaae, at den ikke bliver ligesaa høi eller endogsaa høiere; jeg maa dertil atter erindre om, at mislykkes Digeinspektor Petersens Project (hvis Udførelse Repræsentanterne forresten billigede og anbefalede meget varmt til samme Tid, som de negtede at garantere), da vil Regeringens Fordringer til Havnekassen - derpaa bør man ikke tvivle - ikke blive større end den vil kunne tilfredsstille, uden derved at blive forhindret i at holde Aaen i ligesaa seilbar Stand, som nu, og om endogsaa Regeringen i dette Tilfælde hvad jeg dog ikke kan tænke mig - gjør Fordring paa at erholde Alt tilbagebetalt, da vil 800 Rbd., som Havnekassens aarlige Jndtægt dog altid vil udgjøre, med en fornuftig Oekonom ogsaa være tilstrækkelig til Forretning, Afbetaling og Aaens nødvendigste Vedligeholdelse. Lykkes Projektet derimod, da maa Havnekassens Jndtægter blive forøgede i den Grad, at der ingen Tvivl kan være om, at den vil kunne hjælpe sig selv. Der er saaledes aldeles ingen Grund til at befrygte, at Kæmnerkassen vil komme til at opfylde en Kautionist og Selvskyldners Forpligtelse, aldeles ingen Grund til at forsøge at skræmme Borgerne med en aarlig Repartition paa Grund og Næring for at dække Havnekassens Gjæld. J Slutningen af min Artikel mener man endelig at finde en Modsigelse, idet jeg erklærer mig til Gunst for et Sødiges Opførelse, men kalder dog Repræsentanternes Project gigantisk og upraktisk. Man synes her at have Lyst til at glemme den af Aaen uafhængige store Kanal, som man foreslog skulde graves lige herinde fra Byen igjennem Engene ud til Ydrehjerrum; det var denne Kanal i Forbindelse med Diget, som man foreslog skulde anlægges og opføres saa nær Jndseilingen ved Skjøgum som muligte, det var dette kombinerede Projekt jeg tillod mig at kalde gigantisk og upraktisk, og jeg gjentager det endnu engang; thi der er visseligen intet Menneske foruden Borgerrepræsentanterne i Ribe, der har tænkt paa at anlægge et Sødige udenfor Kysten paa San dene, der to Gange i Døgnet overskylles af Vandet med mere eller mindre Voldsomhed og hvor der kun kan arbeides i heldigste Tilfælde 3 a 4 Timer dagligt. Et langs Kysten opført Sødiges Nytte er alt for indlysende til at Nogen bør være stemt derimod; men med Jndseilingens Forbedring, der er vigtigere kan et Diges Opførelse ikke sættes i Forbindelse, da dette Værk fordrer altfor vidtløftige og langvarige Forberedelser til at førstnævnte Arbeide derefter kan opsættes, og derfor gjentager jeg først Jndseilingen, og dernæst Diget – Naar Borgerrepræsentanterne fortælle, at de ere blevne underrettede om, at 1 Miil Dige i Kogene af 20 Fods Høide, anslaaes til 30,000 Rd. Kour., da er dette, hvad Enhver kan tage og føle paa, en Urimelighed, ligesom jeg maa antage, at det er en Umulighed at opføre 7 1/2 Miil Dige for 500,000 Rd. Kour., da nogle paalidelige Oplysninger angaaende Digeprojettet fra 1791, som jeg har havt Leilighed til at gjøre mig bekjendt med, vise, at der til 27,000 Alen Dige, altsaa 2 1/2 Miil, med tvende Sluser, en for Kongeaaen og een for Ribe Aa, vil behøves 286,000 Rd. d. Kour., eller omtrent 125,000 Rd. Kour. pr. Miil, eller med andre Ord, mere end det Firedobbelte af hvad Repræsentanterne have antaget. Med Hensyn hertil tillader jeg mig at gjøre en lignenge bemærkning, som den, Borgerrepræsentanterne lode indflyde i deres sidste Artikel mod mig, næmlig: Kan man ved saadanne Oplysninger siges at fyldestgjøre Sandheden. Hvorfra og hvortil Diget skulde gaae er ikke bestemt angivet i disse Oplysninger, men efter Digets anførte Længde at dømme, kan man vel med Sikkerhed antage, at det skulde anlægges fra Darum til Vestervedsted.