Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1739-08-01
Ungarn. Længe har det varet, inden Krigens Skueplads er bleven aabnet; men des skarpere hører man, at den første Action haver været, som nylig forefaldt ved Grotzka, i det der foruden den ordentlige Qvantitæt Krud og Kugler, nemle 30 Skud for hver Mand, er paa den Kæyserlige Side forskudt endda 425500 skarpe Patroner, og man 4 gange har maattet hente Krud og Kugler til Felt Stykker. At det maa have været en varm Dag, beviser en allee. For Augusti Maaned trene den nu paa denne Aarets Tid indfaldne Heede, men og den 18 Timer vedvarende stærke Jld og Damp, af stort og smaat Gevær, hvorudover mangen een, som ellers af sine Blessurer mueligt kunde blevet helbredet, er sluttelig reent vansmægtet og forgaaenhelst da ingen Drik Vand, mindre Liise var at faae: Omstændighederne har man allerede bekiendtgjort, undtagen en summarisk Liste paa de Kæyserl. Døde og Blesserede, hvis Antall siges at være 10275 Mænd. Men nu er dette det mærkværdigste herved at Tyrken have saa længe holdt sig skiult bag Flyglerne. Hvor stille og fredelig, han end hidindtil har tet sig, saa seer man dog nu at hans Freds Forslag aldrig har været nogen Alvor, men han kun stedse haver søgt at disse de Kæyserlige i Søvn med det, at han ligesom attraaede Fred, og de derudover i det mindste ikke have ventet ham at være saa stærk, Man kan derfor nu først merke, at ved all hans Smidsken har der dog lagt en Slange bag Busken. Mange have meent, at, dersom de Kæyserl. Tropper vilde indlegge sig nogen Ære med deres Felttog, saa maatte de vel røge disse Barbariske Gedehamser ud af deres Rede, paa det de kunde faae dem til en Hoved Battaille, men enten de nu have været i Rede eller Huuler under Jorden; eller og de have kundet giøre sig u-synlige. saa man intet vist har kundet erfare enten om deres Styrke eller deres Fielested, saa hører man alligevel nu, at Tyrkerne have været vaagne og sat sig i Beredskab, medens andre have drømt sligt et Jndfald; og at de til rette Tid ere paa een gang komne saa eftertrykkeligen flyvende frem fra alle Sider, at den Kæyserlige Armee sig selv med et falskt Haab smigrende fandt sig aldeeles overmandet. Jmidlertid seer man af Trefningens Omstændigheder, at alle de Tyrkiske Maanskinnende Faner have endda ingenlunde med Forskrækkelse og Luft-Skrig gjort de Kæyserlige Folk maan blinde, at de jo med deres liden Magt have, som Martis tappere Senner, høstet Tvert, om ikke Englængs blant den Muselmand ske Hær, saaderes Tab beløber sig til 14000 Mænd. Som de nu ofte hænder sig, at naar der følge 2 Lynilds Straaler paa 9 anden, den sidste da sukker igien der, som den første har antændt saa, and og den Fordeel, som de Kæyserlige have tilfegtet sig op Tyrkerne ved Panzova nogenledes døde paa det de tabte ud Gro. Aar 1779. Proska. Og hvad dette ikke kand rekke saa kand vel en Oversion af den Russiske Armee, som staar Tyrken paa Nakken ved Chogim, ja som nogle sige, have allerede brekket ind i Moldau og det tyrkiske Wallachie, maaskee giøre Alting godt igien, hvorvel man ikke havde agtet det fornødent, dersom de Kæyserlige ikke vare blevne forraadde af Spioner: Saa det tør blive bedre end mange have tænkt, og der endnu kand samles Freds=Ax, om ikke fulde Seyers Neger i det 3die Felttog, skiønt det skeer noget silde i Efterhøsten; hvilket vel var at ynske, for dermed at forebygge fleere Aars Krig og vidre Blods Udgydelse. Til den Ende, nemle Fred at erlange, kommer det visselig meget an paa Fransk Jnterposition, for at bevege den Tyrkiske Halve-Maane til Stilhed. Men, desverre, man har nu verre at giøre med at faae Spæge Tømme paa Tyrken, siden han haver lært af Christne at fegte efter Kunst, i den sted han tilforn forlod sig paa sin Arm og Skares Mangfoldighed. De Kæyserlige derimod kand ey heller saa platforsmerte deres Svie uden at ville søge Revange, og ved beqvemere Leylighed indlegge sig Ære, inden Felt Legen endes. Saa man af alle Omstændigheder slutter, at Mars og Mors lade ikke deres Segel og Lee mindre hvile i Høstmaaneden end i Høemaaneden, men snarere fare stærkere frem at meye.