JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Reisende, afgaaede med Dampskibet Dania. Stiftamtmand v. Hoppe med Familie, Frøken Morgenstjerne, Mad. Petersen, Malerne Kobke, Petersen og Holst, Pastor Gyberg, Jfr. Lew, Mad. Müllertz, Fru Lindbom, Pastor Palludan, med Familie, Ritmester v. Schoppe, JomfruSaxdorff, Postmester v. Faber, Bødkersvend Jørgensen, Student Secher, Examinatus juris Bierring, Handelsbetjenterne Secher og Schmidt, Forvalter Fausbøll, Commissionair Christensen, Proprietairerne Bruun og Hansen, Møller Schrøder, Copiist Sinding, Karlen Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Jndsendt. Hr. Kammerraad Dalgas opfordres til at nævne deni hans sidste Jndrykkelse antydede nylig passerede Begivenhed i en nærved hans Bopæl værende Nabobye, for at ikke Ondskab og Sladderlyst, skulle, foranlediget derved, bringe uskyldige Folk i Omtale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Dødsfald. Statsraad Hjorth, Committeret i det kgl. Rentekammer, Urtekræmmer G. F. Høeg, Fru Winge f. Jørgensen, Admiral Wleugel, Enkemad. Fibiger, Graver ved St. Petri Kirke R. Jacobsen, Fru Majorinde v. Ely Louise Kuchli. Juliane Trautner, Alle i Khvn. Forhenv Oldfrue ved de kgl. Palaier, Anne Cathr. Døllner, paa Valløe. Districtslæge Selio A. Rauchmaul i Roeskilde. Catharing Falch f. Schartau i Høietaastrup Prsted. Møller Gud mansen i Liunge. Provst Wagaard, Sognepræst f. Scheelund og Wisborg M. Organist Hobolt i Ribe. Enkemad. Petersen i Varde. Krigsassessor A. O. Schæffer i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem der ere Debitorer til Aarhuus Stifts offentlige Midler bekjendtgjøres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa følgende Dage, nemlig: Mandagen den 15de, Onsdagen den 17de, Løverdagen den 20de, Mandagen den 22de, Onsdagen den 24de og Løverdagen den 27de dennes, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over denne Tid, samt til at bevise, at Skatter af Panterne ere betalte, bringes i Erindring, og i Særdeles. hed bemærkes, at det er af Vigtighed at Capitalafdragene indløbe om muligt i de første Dage af Terminen da der ellers foraarsages Rentetab, hvis de ikke igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 5te Juni 1835. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgang ne Hans Nielsens Enke, Maren Gregers datter af Kragborre, blive efternævnte Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Stervboestedet, Kragborre kaldet, beliggende i Raarup Sogn, Bjerre Herred, med underliggende Jorder, som ere ansatte for Ager og Engs Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fdkr., og 2) et Skovskifte i Kleis Skov, samme Sogn, af Hartkorn 1 1/5 Alb., stillet til offentlig Auction, der afholdes i Gaarden Kragborre, Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Naar Auctionen over de faste Eiendomme er tilendebragt bortsælges endvidere samme Dag, den Boet tilhørende Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Faar og Lam, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, Sengeklæder, Borde, Stole, 1 Jernkakkelovn Kjøkken= og Bryggersredskaber, m. m. Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, With. den 21de Mai 1835. J Følge Eierens Begjæring bliver ved offentlig Auction, som afholdes Mandagen den 2de denne Maaned, bortsolgt i Wosnesgaards Skove en Deel saugskjaaret Egetømmer, en Deel Top, Rødder &c. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9 slet, og Samlingsstedet er Løgten Kro. Rongss, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Paa Grund af Bortreise her fra Landet lader Hr. v. Ladiges paa Wosnesgaard ved offentlig Auction, som begynder den 3die n. M., om Formiddagen Kl. 9. og continuerer den følgende Dag, bortsælge sit Jndbo m. m., bestaaende af Mahognie og andre Meubler, samt Vogne, Plouge, Harver, nogle Heste, m. m.; hvortil de Lysthavende indbydes. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Formedelst Alderdoms-Svaghed agter jeg underhaanden at bortsælge min eiende og paaboende Gaard paa Østbirk Mark, 1 3/4 Miil fra Horsens. Gaardens Bygninger ere tildeels for faa Aar siden af nye opførte og vel vedligeholdte og afgive Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, staaer for Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. Det sædvanlige Kreaturhold er 2 Heste, 8 Fæhøveder og 14 Faar. Til Gaarden kan avles 20 Læs Enghøe, ligesom der ogsaa til samme haves uopskjærlig Tørvejord og fornøden Skov. Af Kjøbesummen kan de 3 Dele blive indestaaende i Eiendommen. Den meere fornødne Underretning erfares af Eieren. Østbirch, den 3die Juni 1835. P. L. Holm. 6000 Rbd. r. S. i Nationalbank-Obligationer ønskes til Kjøbs efter Dagens Cours. Procurator Jngerslew kan derom afslutte Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Præpareret Blyant & Opnsværte i Pakker a 32 Stk., faaes billigt til videre Forhandling hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Paa Gersdorfslund i Hads Herred staaer 4 sortstjernede Hingster, circa 11 Qvarteer høie, til salg, tjenlige til et Spand for et Herskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
For et ungt Menneske, der skriver en smuk Haand, bliver paa et Skriver-Contoir en Plads ledig til 1ste November. Adressekontoiret giver nærmere Oplysning Bødkersvend F. Møller er ikke længere i mit Arbeide. Aarhuus, den 10de Juni 1835. P. Bærentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
No. 93. den 121 Junii. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Aarhuus. Nyheder fra Udlandet. Jnterventionen i Spanien. Det er eiensynligt skrives der fra Paris: at den spanske Regjering Opfordring til Qvadrupel-Alliancetractatens Opfyldelse har sat vor Regjering i en slem Forlegenhed. To af Ministrene: Thiers og Guizot, have erklæret, at hvis det ikke skeer, ville de have deres Afsked, men Kongen selv er meget derimod, af Frygt for Følgerne, som kunne vorde uberegnelige. For at vinde Tid have de Hs. M. erklæret, først at ville høre Engellands Betænkning, naar den kom, vilde han give sin afgjørende Beslutning. Og den maa nu være kommet, thi fra London meldes under 5te Juni, at Tractatens Opfyldelse var slet ikke meere nogen Tvivl underkastet. Paa Børsen taltes almindeligt om, at det brittiske Ministerium havde besluttet at hielpe den spanske Regjering i Forening med Portugal og Frankrig. Jfølge Koureren skulle franske Tropper, ved engelske og franske Krigskibe, bringes fra Brest til Bilbao, for der at støde til Dronningens Armee under General Valdez's Kommando Og i Times hedder det, at Frankrig og Engelland vare komne overeens og en betinget Jntervention: 20,000 Franskmænd skulle ufortøvet marschere til Spanien for at besætte Fæstningerne, og den brittiske Regjering vil understøtte denne Diversion med en Flaade, samt Vaaben og Krigsfornødenheder. - Den spanske Minister Martinez de la Rosa var selv kommet til London, for at paaskynde den brittiske Regjerings Beslutning, da den spanske Regjering skal ansee Alt for tabt, hvis Tractaten ikke hurtigt fuldbyrdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Spanien. Dennegang lyde Efterretningerne, hvis man kunde stole paa dem, igjen noget bedre for Dronningens Tropper. Zumala Carrequi havde angrebet den hele Ebro Linie, men var af Valdet bleven drevet tilbage. Denne var derpaa med Batailloner rykket ind Fæstningen Vittoria. Og fra Bayonne meldes under 28de Mai, at man der hvert Øieblik ventede Zumala-Carrequis Ankomst til Grændsen, da Valdet havde, i Spidsen for 3 stærke Kolonner, trængt ham tilbage. Denne General havde havt til Hensigt, at afskjære ham fra Bjerglandene, men det var ikke lykkedes. Derimod berettes fra Paris den 3die Juni, at de spanske Papirer vare pludseligt faldne betydeligt ifølge indtrufne betænkelige Efterretninger fra Spanien, blandt hvilke nævnes en meget alvorlig karlistisk Opstand i Gallicien. Ogsaa hed det, at en af Dronningens Generaler, Oraa, var med sin Kolonne bleven afskaaret fra Hovedarmeen. Træfningen under Pampelonas Mure havde været meget blodig; Tabet havde været stort paa begge Sider, men Carlisterne havde dog beholdt Valpladsen. Den berygtede General Espanna, den saakaldte Blodhund, og General Moreno, vare Begge indtrufne hos D. Carlos, som har udnævnt den Sidste til sin Krigsminister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Engelland. Toryerne have atter havt en partiel Triumph. Oberst Anson er faldet igjennem ved Valget i Staffordshire, og hans Modstander, Toryen SirGoodrike, valgt til Parlamentslem. Men Natten efter havde Pøbelen samlet sig for at angribe Toryer nes Huse, saa Dragonerne maatte rykke ud. Paa en Kirkegaard, hvor Folket havde barrikaderet sig, kom det til en formelig Bataille. Men Tropperne vandt. Rusland. Alle Forberedelserne til den store Leir ved Kalisch tyde paa, at den skal vare i flere Maaneder. Over 60,000 Md. russiske Tropper have faaet Ordre at marschere dertil. Nær derved er bygget Felt hospitaler som kan rumme 6000 Syge. Ligeledes store Magasiner med alskens Fornødenheder, som om det skulde gielde et formeligt Felttog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Tydskland. Ogsaa Østerrig har nu, ligesom Rusland, erklæret, at det ikke erkjender den serviske Konstitution. - Den østerrigske Keiser og Keiserinde afgive de største Beviser paa Pietet. Det indtraf f. Ex. nylig, at de vare udkjørte paa en Spadseretour, da en Geistlig kom dem imøde med Sakramentet, som han bragte til en Syg. Keiseren lod Vognen holde, D. M. stege ud og faldt paa Knæe, og bragte saaledes Religionen og Kirken deres offentlige Hylding. Det beskrives som et overordentligt høitideligt Skue, thi alt Folket trindtomkring paa Gaden, som paa samme Tid var stimlet til, var ligeledes knælet. Hs. M. Keiserinden har foræret Gudsmoderbilledet i Kirken Mariahilf en prægtig Klædning, som hun har broderet med egne Hænder. – Berlin vrimler i denne Tid af fremmede Generaler. Storfyrst Michael har overrasket Hoffet med sit Besøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Sverrig. Det langvarige Rigsdagsmøde, som af Argus kaldes det mærkværdigste siden 1809, er nu endeligen sluttet, efter at det har varet i 497 Dage. Aldrig har noget foregaaende Rigsdagsmøde i Sverrig - hedder det fremdeles: været saa rigt paa Lærdomme og saa frugtbart paa Resultater. Det blev sluttet ved en Tale af Hs. M. Kongen, hvori der forekom følgende mærkelige Ord: "Flere Forslag til Forandring af vor Repræsentation have været i Omløb. Vi have Alle hørt Yttringer om dens Mangler. Den er Menneskers Værk, og frembragt af Mænd, der i Værd vare ligesaa gode som vi, men den kan muligviis trænge til Forbedring og Udjevning. Langtfra at modsætte mig saadanne, der maatte ansees for at være nyttige, skal Nationen altid finde mig villig til at understøtte deres Jndførelse, ifølge min Overbeviisning og den Magt som Grundloven tildeeler mig. Alt hvad denne indrømmer, Alt hvad Nødvendigheden kræver, skal indføres, dog allene paa den Vei, vore Love fastsætte, og ikke som en Følge af Øieblikkets Jndgivelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Norge. Banktyven Ole Høiland har nu opgivet det Sted, horpaa den betydeligste Deel af de i Banken stiaalne Penge var skjult. Uagtet Politiet, efter hans Udsagn fandt Stedet, kunde det dog ikke opdage Pengene. Man førte ham nu selv derud, og han betegnede da som Gjemmestedet en nedstyrtet Klippeblok, der var af den Størrelse, at eet Menneske ikke kunde flytte den, og under denne havde dannet sig en Fordybning, hvortil der kun var en eneste gandske ubetydelig Aabning, som af Ole Høiland var tildækket med en modsgroet Steen, der sluttede saa nøiagtigt, at man skulde troe, at Stedet var dannet saaledes af Naturen. Ved at tage denne Steen bort, saae man vel Fordybningen, men kunde Jntet opdage i samme, hvorfor Ole Høiland begav sig derhen og fremtraken Blikspand med Penge, men Mere kunde han ikke faae Tag i, da Halsjernet hindrede ham. Men da man nu havde faaet Vished for, at man havde det rette Sted for sig, fandt man strax efter en anden Blikspand og tvende Trædunke, hvori ligeledes var Penge. De fundne Penge udgjorde et Beløb af 30,500 Spd. Naar denne Sum tillægges de forhen opdagede og tilbagekomne Penge, saa savnes nu af den heie bortstiaalne Sum omtrent 23,000 Spd., af hvilket Beløb Noget vel er opbrugt af Ole Høiland, men det hedder, at Resten skulde findes i en "Skræppe, som Ole Høiland kastede fra sig ved Lysager, da han fik Øie paa Politiet. Denne Skræppe har man hidtil forgiæves eftersøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Fædrelandet. Rhvn, den 8de Junii. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst resolveret, at Brandvæsenet i Odense skal organiseres som et Brandkorps, under Amtmandens Overbefaling, og kommanderes af en Chef, samt 2 Capitainer, 4 Pr. og 5 Sekond=Lieutenanter, af hvilke 1 skal være Adjutant. Korpsets Chef tillades at bære Armeens Felttegn, og maa som Følge deraf udnævnes af Kongen selv. At den "tydelige Allusion til et for faa Dage siden indtruffet sørgeligt Tilfælde. – hedder det i Søndagsbladet No. 23 – som D. Folkeblad No. 4 forudsætter ved den i f. No. indførte Anecdote, paa den Tid denne optoges i Bladet var Udg. aldeles uvitterlig, og at han da end ikke med et Ord havde hørt hiint sørgelige Tilfælde omtales, skylder han sig selv og Publikum offentligen at erklære."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Efter Forlydende komme Pricerne ikke hertil i Sommer. De to vakkre Sødskende Winther have forladt Selskabet og ere tagne til Frankrig. En af Brødrene Lehmann skal være reist efter dem, for at formaae dem til at komme tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Det Slesvig=Holsteenske Hoftheaterselskab aabnede i Fredags sine Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater og opførte Bellins Opera, Romer og Julie. Mad. Ubrich udførte meget smukt Julies Parti og viste, at hun havde Skole, saavel hun som Mad. Urpruch erholdt flere Gange et eenstemmigt Applaus. Chorene gik fortræffeligt, og Choristerne viste, hvad man sjelden seer paa det kongl. Theater, at de ogsaa kunde spille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Odense, den 9de Junii. Efter at have overværet Væddeløbene i Slagelse ankom Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg hertil igaar Eftermiddags Kl. 3, for at aflægge et Besøg hos sin høie Frænde, Hs. K. H. Gouverneuren. Hs. Durchl. fortsatte i Aftes Reisen til Augustenborg. Gouverneuren holder i Dag Revue over det her garnisonerende Dragon regiment, som i Morgen skal præsenteres for Kavallerie=Jnspecteuren, der allerede ventedes hertil i Løverdags, men ved Sygdom er bleven holdt tilbage. –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Hs. K. H. Prinds Gouverneurens Ophold her skylde vor Bye ogsaa Nærværelsen af en anden udmærket Gjæst, hvis høithædrede Navn er iblandt dem, som meest hævde Danmarks Rang i Videnskabernes Rige: Digteren, Professor Oehlenschlager. Efter naadig Jndbydelse af Videnskabernes og Kunsternes høie Beskytter ankom Hr. Professoren hertil i Løverdags, og opholder sig paa Slottet hos Hs. K. Høihed. Han har siden nydt den Ære med sin høie Mæren at besøge adskillige af de herlige Natur=Omgivelser her i Nærheden, ligesom han ogsaa ledsager Høistsamme paa de forestaaende Excursioner til det yndige Svendborg, Langeland, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Horsens, den 11te Junii. I Tirsdags indviedes vor nye Assistentskirkegaard. Det første Liig som her fandt Hvilested var Major v. Balles, som imidler tidig har været bisat i Klosterkirken. Høitideligheden bivaantes af mange Mennesker. Talen holdtes af Hs. H. Consistorialraad Rosing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Rhvns Børscours den 9de Juni 1835. Hamb. 2 Maa vista 206. 1 PC. N. Obl. 102 a 102 1/2 r. S. Species 206 1/2. 12 Mk. 6 1/2 s.; 4 PC. N. Laan . 101 a 102 B. N. Sp. S. . . . 182 1/2 Rbd. - PC. dito . . . . 101 r. S. 4 pC. kgl. Obl. . . . . . 91. 4 PC. N. Obl. . . . . 101 B. Dito. . . . . . . . . 91 B. 4 PC. N. St. Obl. . . Nat. Obl. . 102 a 102 1/2 r. S. 8 PC. d. Obl. . . 74 a 75 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Ved den 1117 Trækning i Khvn, udkom følgende Nr.:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Befordringer. Auditeur ved 1ste Jydske Jnf. Regiment C. Lange, Auditeur ved 3die J. J. Regiment C. Holck, og Auditeur ved Bornholms Milice C. Uldall med deelt Overauditeurs Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Copulerede i Hatting Kirke: Hr. Fr. Richter, Forpagter af Aarupgaard, og Jfr. Marie Gramkou fra Bygholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Aarhuus. Første Pindsedag afbrændte en Udflyttergaard paa Pederstrup Mark i Hadsherred medens Beboerne, paa en Tjenestepige nær, vare fraværende. At Jlden var paasat af en Vagabond, som var bleven afviist af Pigen, er der stærk Mistanke om, thi ligesom Jlden udbrød baade i Stald og Lade, vil man have seet en Person ile bort derfra, men som undkom i Forvirringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
J Gaar og i Forgaars havde vi her i Middagsstunden, over 30 Sr. Varme i Solen og 20-21 i Skygge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg. Cancellieraad Rasmussen, Forvalter Clausen, Skomagersvend Schacht, Jfr. B. M. Aastrup, Brygger Hansen, Hestehandler Schjøn, Krigsraad Conradsen, Frøken F. Dons Jfr. L. Bjerg, Bagermester Bech, Pastor Kjer, Mad. Schmidt, S. Voss, Mad. Hinchel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Jndsendt. Atter en, for Ynderne af den forædlede Hesteavl, mærkelig Tilstaaelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
En agtet Landmand og erfaren Hestekjender meddeler i Stiftstidenden No. 83, at han i Hamborg hvert Foraar og Efteraar seer engelske Heste, der komme directe fra England, og iblandt disse Mange, saa gode, som de ikke tillægges i Danmark, men tilføier, at han troer, saadanne Heste ikke kunne frembringes ved Krydning med de Fuldblodshingste, som ere komne til Jylland. - Her tilstaaer nu en practisk Hestekjender, som hidindtil har erklæret sig imod engelske Heste, at der iblandt dem dog findes saadanne, som vi kunde være tjente med, og saadanne er det ogsaa Ynderne af den forædlede Hesteavl ønske Landet. – Det er let begribeligt, at man kan faae et urigtigt Begreb om den engelske Hest, naar man kun kjender den efter de tildeels saa vrange Beskrivelser af Mænd, der have offentlig Authoritæt, og der er sandelig intet Ydmygende i, at man, efter at have seet med egne Øine, oprigtigt tilstaaer, at have taget feil. – Men efterat Hr. J. har afgivet hiin Tilstaaelse, tilkjendegiver han i det Følgende, at han ikke er bekjendt med Maaden, hvorpaa disse Heste frembringes; thi han ønsker os nogle gode engelske Hingste, som passe til den jydske Hesterace, ligemeget af hvad Blod. Nei, Høistærede, paa denne Maade faaer man dem ikke. Forsøgene ere gjorte. Man har ladet engelske Hingste, som tilsyneladende passede til de jydske Hesteracer, men kun havde lidet Blod, komme fra England. De ere blevne brugte som Beskelere i Sielland, Jylland og det Slesvigske, men hvor stor Nytte har Landet i Almindelighed, og Hesteavlen in Specie vel havt af disse, Af Erfaring skulde man dog blive klog og denne har netop viist os, at Heste som de, Hr. J. ønsker os, fremkomme ved Parring af Landracerne med store stærke Fuldblodshingste. Hertil er nu det første Skridt gjort ved de til Jylland komne Fuldblodsbeskelere; og de Erfaringer, man alt har gjort hos os og i andre Lande, give det meest grundede Haab om, at Følgerne ville vise sig ligesaa gavnlige for Hesteavlen i Jylland, som dette har været Tilfældet i England med de af Hr. J. anpriste Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Bekiendtgjørelser. Efter Begjering af Skifteforvalteren i Stervboet efter Hans Nielsens Enke Mette Jensdatter af Hostrup Bye, Stoubye Sogn, Bjerre Herred, bliver Fredagen den 19de dennes, om Formiddagen Kl. 9, afholdt offentlig Auction over Boets Eiendomme, bestaaende af: 1. Konge-Korntienden af den Afdødes forhen ifæstehavende Gaards Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb., og 2. Besætning, Ind- og Udboe, saasom: 9 Køer, 4 Stude, 7 Qvier, 6 Aarings=Kalve, 3 spæde dito, 1 Soe, 1 Væder, 8 Faar med Lam, Dragkister, Skabe, 1 Chatol, 1 Jern Kakkelovn, Borde, Stole, Sengeklæder, Linned, Gangklæder, 2 Guldringe, 93 Lod forarbeidet Sølv, Kobber, Tin, Porcelain, Kar, Ballier og Spande, m. m. - Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes, afholdes i Stervboegaarden i Hostrup. Herredscontoiret paa Daugaarden, With. den 9de Juni 1835. Mandagen den 29de dennes om Formiddagen Kl. 10, lader Proprietair Jens Blach ved een eneste Auction bortsælge sin eiende Gaard, Sorgenfrie, at Hartkorn omtrent 4 Tdr. paa Aagaard Mark, i Brusk Herred, 1 1/2 Miil fra Colding. Denne Eiendom, som ligger midt i sin Mark, har et Areal af 90 Tdr. Land geometrisk Maal, og Engslet til 40 Læs Høe. - Udsæden er 8 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre. og 4 Tdr. Boghvede, og Besætningen 4 Heste og 24 Qvæghøveder foruden Faar. - Til Gaarden hører og saa en liden Skov. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 10de Juni 1835. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Mandagen den 29de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, lader Proprietair Jens Blach ved een eneste Auction bortsælge sin eiende Gaard Røylund, i Gjester Sogn, Andst Herred, af Hartkorn ufrie Hovedgaardstaxt 1 Tde. 6 Skpr. 1/2 Alb. og Skovskyld 3 Fdkr. Til denne Eiendom, som er beliggende i en skov riig Egn, 2 Miil fra Colding By, har gode Bygninger hører et Areal af 100 Tdr. Land Ager Mark og 50 Tdr. Land Skov, Alt tæt omkring Gaarden. Udsæden, er 12 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 24 a 26 Tdr. Havre, og Høealen foruden Kløver er circa 40 Læs. Besætning kan holdes 6 a 7 Heste og 40 Qvæghøveder foruden Faar. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 10de Juni 1835. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Fiin Provence-Olie i Glas, samt extra gode russiske Sengefjeder og Duun faaes hos Carl Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Endeel ledige Pakkasser, Foustager og Kurve i flere Størrelser faaes billige hos F. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Gamle Tagsteen kan faaes hos C. F. W. Lewerkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Nye Messina Appelsiner i Kasser, Hundredeviis, og mindre Deele, faaes til billigste Priser hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Fra dHrr. P. C. Deichmann & Comp.'s Papiirsfabrique ved Kjøbenhavn haves Oplag af BikubePropatria & Concept=Papiir i forskjellige Nr., som udsælges til Fabrikpriser hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Skipper J. K. Hansen agter sig seilfærdig den 17de Juni at afgaae herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
En holsteensk Kurve=Vogn med 2 læderbetrukne Age stole staaer tilsalg hos Schjerup paa Studsgade. Da jeg har bragt i Erfaring, at Nogle skulle være af den Formening, at jeg, som Provst i det District, hvori Kammerraad Dalgas boer, er den af Kammerraaden i Aarhuus Stiftstidende No. 86 tilsigtede Provst, der, ved Capellanens Jndsættelse, i Kirken har forkyndt, at en om Aager overbeviist Præst er traadt bort fra Embedets Bestyrelse formedelst Svagelighed, den som Hr. Dalgas forsikkrer, Jngen kjender Noget til saa erklæres herved offentlig, at jeg som Provst i slig Anledning i Kirken intet Saadant har forkyndt. Gauerslund, den 8de Juni 1835. J. Thune, Provst for Elboe, Holmanns, Brusk og Jerlev Herreder i Veile Amt. Pelsværk til Conservering modtages af Undertegnede, som udsteder et Beviis fordet Modtagne og indestaaer for dets Ubeskadigelse af Orm. Priserne for samme er for een Sommer: for en Kaabe med Pelsfoer 1 Rbd., en Boa 3 Mk., en Muffe 2 Mk., en Pellerine 2 Mk., en Kaskjet 2 Mk. et Par Handsker 2 Mk., et Par Dame=Støvler 2 Mk.,et Par Herre-Støvler 3 Mk., en Fodpose 3 Mk., et Kaneteppe 4 Mk., en Pallentine 3 Mk., en Mands pels 1 Rbd., og kan til alle Tider samme atter erholdes udleveret. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-06-12
Kjøbenhavnsk Hvidtol No. 1 paa Flasker faaes hos Woer paa Middelgade.