JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Efter dette Tab, hvis Grund laae i Ruslands Frafald (9), fandt H. M. sig atter fortrængt fra Krigsskuepladsen, og søgte nu kun at nyde i sit Kongerige den Rolighed, sammes geographiske Beliggenhed syntes at love (10). Han havde lovlig opfyldt sine Forbindelser med Rusland, og ventede, at man, Systemernes Forskjellighed uagtet, vilde lade ham vederfares Ret for det Forbigangne. Kongen havde understøttet den Russiske Armees Foretagender med sine Krigsskibe, havde aabnet sine Tøihuse for Keiseren, havde forkastet (8) Først følte han sig stærk nok til at handle offensiv og nu saae han sig paa eengang ikke engang istand til at forsvare sine egne Provindser!!(9) Hvor kunde Pommerns Tab være en Følge af dette Frafald, Besad Kongen Magt nok til at forene sig mod det mægtige Frankrige, saa maatte han jo dog vel i det mindste kunne forsvare en Provinds, hvis Hovedfæstning, Stralsund, han med saa store Bekostninger havde sat i saa formiddabel en Stand, følte han sig for svag dertil, saa var det jo høist upolitisk af ham, at ville handle offensiv, hvor han end ikke saae sig istand til at handle defensiv. (10) Han allierede sig nemlig med Engelland, og taalte ikke allene, at det udøvede den grusomste Uretfærdighed mod Dannemark, men understøttede det endog paa alle Maader. Og denne listige Tilbageholdenhed, dette fiendtlige Sindelav under Neutralitetens Maske kalder Kongen af Sverrig en Rolighed, som hans geographiske Beliggenhed syntes at love ham, og meddeelt de hemmelige Tilbud, som den Franske Regjering lod ham gjøre midt i Krigens Hede, da Ruslands Grændser og Hovedstad vare aldeles blottede, blandt andre det, at skaffe ham, dersom han vilde bryde med Rusland, de Provindser, Carl den XII. havde mistet, med saadanne Rundinger, Sverrig kunde ønske. (5) (11) (Fortsættes.)(2) Tilbud om Norge, gjort af Gener. Bernadotte til en Svensk krigsfangen Officier i Nov. 1806. Dito om Udrundinger ved den Franske Minister Bourienne til Charge d'Affaires Netzel d. 14 Novbr. 1806. - Dito om saadanne Grændser, som Sverrig ønskede, da det burde staae Rusland, til Modvægt, gjort ved Gen. Grandjean til Oberst Baron Tavast d. 27 Maji 1807 o. s. v., o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Telegrapher. Efter Jndsendt.) Telegraphers store Nytte, især i Krigstider, kan ikke negtes. Paa den Franske Kyst fra Calais til Brest, som er 90 Danske Mile, kan Telegraphen meddele Efterretning om hvad der foregaaer fra det første til det sidste Sted, og hvilke Skibe der er paa Kysterne, i en Tid af fire Timer. Om jeg ikke feiler, kan der, i klart Veir, raporteres fra Portsmouth til London, som er 15 Danske Mile, i 7 1/2 Minutter. Hvor gavnligt vilde det ikke være i denne og tilstundende Tid, hvor man kan vente at blive omgivet af større og mindre fiendtlige Skibe, at have paa vore Kyster Telegrapher, der i en Hast kunde meddele Efterretninger om fiendtligt Overfald paa eet eller andet Sted, for strax at kunne faae Undsætning? Naar Telegrapherne bestyres rigtig, saa ville Raporterne ogsaa være paalidelige. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Hr. Major og Toldforvalter der indsendt 100 Rd. D. C. Hr. Kammerherre Amtmand Baron Adeler indsendt 603 Rdlr. 54 s. og 21 Lod forarbeidet Sølv, som er sammenskudt af Geistligheden og underhørende Menigheder i Art Herred under Holbeks Amt. Hr. H. F. Krahmer tilbudet i samtlige Jndvaaneres Navn af Hasseldorff og Hasselauer Marschen uden Godtgjørelse at præstere de ved Forordning af 11 Dec. f. A. udskrevne Rug- og Havre=Leverancer til Beløb 219. Tdr. Rug og 318 Tdr. Havre. Hr. J. Kloppenburg, Herredsskriver i Froes og Calslunds Herreder, tilbudet 100 Alen Skibsplanker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
En velsindet dansk Adelsmand indsendt en Kuffert med en betydelig Deel Sølvtøi, bestaaende udi, 2 store Terriner med Laage og Fade, 2 store aflange Fade, 4 runde dito, i stor Bouillonsskaal med Tallerken, 6 Sauce skeer, 8 Assietter, 8 Saltkar, 2 Platmenager, 1 Sukkerbøsse med Skee, 1 Senopskande med Skee, 2 Potageskeer og 2 Flasker med Sølvlaage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
En Godseier paa Øerne, som ikke har Skove, indsendt 200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Enkefrue Grevinde Bernstorff indsendt De. 800 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
En Embedsmand ved det Kgl. Danske Cancelli indsendt 76 Lod forarbeidet Sølv og 14 Sølv Medallier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
En Deel af det borgerlige Selskabs Medlemmer sammenskudt, som Selskabets Formænd have indsendt, De. 1100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Et lidet Selskab i Helsingør indsendt ved Hr. Major Høst 2735 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Amtsprovst Hr. Warthoe i Nørre Jernløse tilbudet at levere uden Betaling den udskrivende Fourage af forskjellige Kornsorter af Præstegaardens Hartkorn. Hr. Kammerjunker Barner paa Vedbygaard tilbudet 20 af de bedste Træer i Vedbygaards Skove. Hr. Konsertmester Schall indsendt 100 Rdlr. i Guld og Sølv Mynter En Patriot indsendt en Kugelriffel af de saakaldte Franske med tilhørende Apparat. Eieren af den adelige Sædegaard Tronstad i Norge, Hr. Ole Pedersen Farup, tilbudet 15 Stkr. af sine bedste og dueligste Ege. Peter Felix Halter testamenteret til Hs. Maj. Søtjenestes Brug 5000 Rdlr. og endvidere efter Executor Testamenti, Hr. Justitsraad Hee Wadums Ønske, de for velbemældte Hr. Justitsraad bestemte 1000 Rdlr. Hr. Geheimeraad, Kammerherre og Jægermester Warnsted, som Deputeret for det første Angelske Gods Distrikt, indberettet, at Besidderne af de i bemældte Distrikt beliggende Godser Svendsbye, Freienvillen, Boelichubye, klarup og Priesholz have renonceret paa Godtgjørelse for de af samtlige Godser leverede 65 1/8 Td. Rug og 97 Tdr. Havre. Sognepræsten Hr. Fons tilbudet at indbetale 261 Rd. 34 s., som han og Feldballe og Nødager Sogns Beboere have sammenskudt, ligesom han ogsaa selv har frasagt sig Godtgjørelse for de af hans Præstegaard præsterede Korn- og Fourage Leverancer. Præst og Sognepræst Hr. Steenstrup til Karlebye paa Falster tilbudet at renoncere paa den af hans Præstegaards Hartkorn præsterede Korn- og Fourage Leverance, saavelsom paa den Godtgjørelse der tilkommer ham for den militære Jndqvartering han har havt, ligesom han ogsaa har tilbudet at ville skienke den for hans Præstegaard holdende Artillerchest til Korpset, samt den aarlige Godtgjørelse for Hests Holdelse for Aarene 1806 og 1807 og den af ham i afvigte Efteraar stillede Dragonhest. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Saare mærkelig er Contrastan imellem den nuværende Stilhed paa Vesterbroe og den Tummet, som allevegne hørtes der for neppe trefjerding Aar siden. Det saakaldte Nationaltheater staaer øde og forladt; af den Bygning hvor Giariny morede det Kjøbenhavnske Publicum med sine Ride- og andre Konster, seer man intet mere, uden den comme Plads, hvorpaa den stod, og af det Huus den var bestemt til at Panorama, er blot nogle faa Levninger bleven tilbage. – Jstedet for det Dreie kryds, der stod ved Jndgangen til Frederiksberg Allee, er nu anbragt en anden Indretning, som er langt beqvemmere, naar mange Spadserende følge paa hverandre, og ikke udsætter de bageste for at faae følelige Stød af deres Formænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Christiania d. 18 Martii. Adskillige, som havde begivet sig herfra paa Reisen til Kjøbenhavn ere neppe komne nogle Mile ind i Sverrig, førend de bleve visiterede og da dette var skeet, vilde man ikke tillade dem at vende tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
J Portsmouth laae d. 20 Jan. 250 Danske og Norske Krigsfanger ombord paa et saakaldt Priisonship. Kangeskib. Til deres Underhold faae de kun netop saa meget at de kunne opholde Livet. Egset paa Sundmør d. 24 Febr. En nylig fra Engelland ankommen Skipper beretter, at man der udrustede 120 til 150 Krigskibe, hvert paa 10 Canoner, som ere bestemte til at angribe Norge i næstkommende Martii og April Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Siden Posterne imellem Dannemark og Norge deels have været standsede, deels usikkre, er man bleven advaret her, ikke at sende Penge med Posten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Man har faaet nogle Engelske Aviser, hvori Lannings Parlamentstale angaaende Kjøbenhavnstoget findes. Det Hele er et Væv af Spidsfindighed og Usandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Følgende er den officielle Efterretning om den imellem Orlogsbriggen Lougen, under Commando af Premier=Lieutenant P. Wulff, og en større Engelsk Orlogsbrig forefaldne Træfning: En Engelsk Orlogsbrig havde i nogen Tid streifet Vesten for Lindernæss; dette foranledigede at den Danske Orlogsbrig Lougen, som commanderes af Prem. Lieut. P. Wulff, blev fra Christiansand i Norge udsendt for at engagere sig med denne fiendtlige Brig. Efter at Briggen Longen var kommen til Rasvaag Havn paa Hitterøen Kl. 5 Eftermiddag, blev derpaa den 14 Martii dette Aar observeret bemeldte fiendtlige Brig at jage en Galease. Longen lettede strax og stod ud af Havnen, Kl. 7 var den paa Siden af den fiendtlige Brig, og gav den hele sit Lag af Canoner, hvilket strax blev besvaret; de vedbleve saaledes at slaaes med en vedholdende Jld til Kl. 11, da den fiendtlige Brig, ved en slet Manveuvre, fik fra Lougen Laget ret forind paa Pistol skuds Distance, hvorpaa den holdt plat af med alt hvad trække kunde. Longen forcerede øiebliklig Seil efter den; men Fienden seilede bedst og undløb. Den Danske Brigs Takkelage har liidt endeel: 2 Hovedtouge, 4 Bardoner, Braser, Eietouge, Kop lender a. bleve afskudte: Seilene ere meget beskadigede, ikke allene af Kugler og Skraae, men med Søm og Jernstumper. Næsten alle Fiendens Skud gik meget høit over Hovederne paa Lougens Besætning, saa ikke en eneste Mand derpaa er bleven skudt eller blesseret. Bemeldte Engelske Orlogsbrig har tilforn indskudt paa Landet Kugler, som veiede 29 1/2 Pd. Dansk Vægt, og skal være bevæbnet med 22 Canoner. Den Danske Brig er derimod kun armeret med 18 Stkr. 18 Pds. korte Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Hr. Prof. Müller har i lærde Efterretninger sat een af vore fortjente Medborgere følgende Minde. Den 23de Febr. døde Justitsraad og Læge kyndig Borgmester i Kjøbenhavn Jens Bang i sit 7de Aar. En Mand, hvis Kundskaber og Virkelyst ikke blot indskrænkede sig til Lægevidenskaben, som han med Held i en Række af Aar havde anvendt, og ved flere udgivne Skrifter beriget. Han dyrkede tillige de tegnende Konster. J sin Ungdom havde han vundet den store Guldmedaille ved Konstakademiet i Kjøbenhavn, siden, da han fra Læge ved Sorøe ridderlige Academie blev kaldet til at indtage Plads blandt Kjøbenhavns Magistrat, holdt han Forelæsninger paa Charlottenborg over Anatomien for unge Konstnere, og havde selv vedblevet saaledes at dyrke Arkitekturen, at han blev istand til at udkaste de bedste Planer til de store offentlige Bygninger, der skulle opføres for at bevare Galne og Forbrydere, ved St. Hans Hospital op paa Christianshavn. Foruden hans i Vorms Lexicon 3 D. S. 48 omtalte Skrifter findes endnu tvende Afhandlinger af ham i Videnskabernes Selskabs Skrifter, om et Misfoster med Hjernen i en Pose, og om den af Cato beskrevne Viin- og Olieperse med tilhørende Plan, og Profitegninger af denne Maskine, især efter de af Cato opgivne Dimensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Under 29de Martii har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst befalet: Vore virkelige GeneralAuditeurer, General Krigs-Commissairer, Vore Under-General-Auditeurer, Vore Stabs-Chirurger, Vore Ober Auditeurer, Ober Krigs-Commissairer, Regiments-Chirurger, Krigs- og Land Commissairer, Regiments- og Garnisons-Auditeurer, Garnisons Battaillons- og Under Chirurger, skal herefter bære sorte trekantede Hatte, og det saaledes, at de som have Tilladelse at bære Armeens Feldttegn, bære paa deres Hatte en hvid Fjer, Guldkrampe, sort Kocarde og Cordons af Guld og rød Silke, men de som ikke bære Armeens Fledttegn, skal derimod blot have en sort Hat med Guldkrampe og sort Kocarde, men ingen Fjer og Cordons. Paa de Hr. Pastor Brahm, Proprietair Hvids og egne Vegne har Pastor C. N. Krarup i Vivild bekjendtgjort, at der i adskillige af Jyllands Egne hidtil er godmodigen tegnet i Bidrag til de Krigsvaadelidte i Sielland og Kjøbenhavn noget over 400 Tdr. Rug, næsten 900 Tdr. Byg og noget over 400 Rd. i Penge, hvoraf 150 Rd. allerede ere indsendte til denne ædle Bestemmelse at afhielpe Brødres Nød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium har i Skrivelse af 27de Febr. til Hr. S. Hempel i Odense anmodet ham om, at bekjendtgjøre de velsindede Givere af de ved ham indsendte patriotiske Bidrag til en ny Flaade bemeldte Collegii Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Den 25de Martii forelæste Justitsraad og Prof. Bugge i det Kongel. danske Videnskabers Selskab en Afhandling, som indeholdt Observationerne paa den sidste seete Comeet i October, Novbr. og Dec., anstillede paa Kjøbenhavns Observatorium, samt dens deraf beregnede Rectascensioner, Declinationer, Længder og Bredder og Elementerne til dens Bane. Tillige blev anført en kortere Maade til at rette observeerte Distancer for Refractionens og Para laxens Virkninger, hvilket tillige blev anvendt til Cirkel-Micrometeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Søndagen d. 27de Martii havde det Kongelige danske Videnskabers Selskab den Lykke, ved en Deputation, bestaaende af Hr. Admiral Winterfeldt, Formændene i Classerne og Secretairen, allerunderdanigst at lykønske Hs. Kongel. Majestæt til sin Tronbestigelse, og at anbefale Selskabet til Hans allernaadigste Forsorg. Hr. Oberhofmarskalk Hauch, den physiske Classes Formand, førte Ordet i Selskabets Navn og holdt følgende Tale, Efter Deres Majestæts allernaadigste Tilladelse fremlægge vi paa Videnskabernes Selskabs Vegne vor allerunderdanigste Hylding og oprigtigste Lykønskning til Deres Majestæts Tronbestigelse, som De i Naade vilde behage at modtage. J en Række af Aar har Videnskabernes Selskab (og som det haaber ikke ganske uden Held) virket efter dets Bestemmelse. Den danske Ordbogs Fremme, saavelsom de Geographiske Karter henhøre imellem Frugterne af Selskabets Bestræbelser, som det fornemmelig skylder Deres Majestæts kraftfulde Opmuntring og naadigste Understøttelse. Ved fremdeles at virke til Selskabets Formaal og saavidt som det staaer i dets Evner, at bidrage til Videnskabers og Konsters Udbredelse, disse store Gjenstande, som Deres Majestæt i Deres Viisdom stedse har anseet som sikkre Midler til Deres Folks Lyksalighed, tør Videnskabernes Selskab vente fremdeles at fortjene Deres Majestæts allerhøieste Beskyttelse og Naade, som er det vi herved paa Selskabets Vegne vove allerunderdanigst at tilbede det."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Hs. Kongel. Maj. behagede allernaadigst at tilkjendegive Selskabet Sit høie Velbehag over de af Selskabet bestyrede Arbeider, den Danske Ordbog og de geographiske Carter, hvis Skjønhed og Nøiagtighed han allernaadigst behagede at berømme. Han behagede tillige at forsikkre Selskabet om Sin Beskyttelse ved disse og flere Foretagender i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Dr. og Prof. Theologiæ Münter er udnævnt til Biskop i Sjællands Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Selskabet for indenlandsk Konstflid bestaar af 21 Personer, og er deelt i forskjellige Committeer. Dets Formand er Stiftamtmand Helfried, dets Vice-Formand Command. Løwenorn og dets Secretair Justitsr. Rafn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Prindsen af Pontecorvo med sin Gemalinde og unge Søn boer nu paa Slottet i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Da der i dette Øieblik er megen Overflødighed paa Kartofler i Hertugdommene, saa er deres Udførsel, som i nogen Tid har været forbuden, nu igjen tilladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Capelmester Kunzen afgaaer i disse Dage til Rendsborg, for at dirigere den af ham componerede Sørgemusik, som skal opføres i Anledning af den høisalige Konges Dødsfald. – Som det hedder, forfattes Sørgecantaten over Christian den Syvende af Hr. Prof. Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
H. M. Kongens hidtilværende Civildepartementscontoir, skal herefter føre Navn af Cabinets secretariat, og dets Chef er bleven udnævnt til Cabinetssecretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Udenlandske Efterretninger. Valladolid i Spanien, hvor Keiseren af Frankrige og Kongen af Spanien ville mødes, er en gammel og stor Stad. Den ligger 20 1/2 Mile fra Madrid og har 20,000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Moniteuren melder, at der i Sverrig, trods de strængeste Presselove, er udkommen en Pjece, som har den Titel: "to Svenske er ikke saa meget værd som en Oxe". Den sigter til den Alliance, hvorved Kongen overlader hver Soldat til det Engelske Ministerium for 14 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
J Kønigsberg og Egnen der omkring er nøden meget stor, og hele Skarer af Tiggere strømme fra Landsbyerne der i Nærheden ind til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Kongen af Holland har udgivet en ny RangForordning for Søetaten. Sømagtens Generalstab skal bestaae af et vist Antal Officierer af hver Rang, nemlig: Marchaller, Viceadmiraler, Escadre Brigaderer, Sø-Oberster, Sø-Majorer, Sø-Oberstlieutenanter, første Lieutenanter, Lieutenanter, Flag-Junker og Elever.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Videnskabers- og Konst Academiet i Dison har for Aaret 1809 udsat to Præmier, hver paa 300 Franker, for Besvarelsen af det Spørgsmaal: Fortjener den Franske Nation med føie at beskyldes for Letsindighed?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
J det Franske Nationalinstitut oplæstes nylig et Brev fra den berømte Ritter i München, hvori han skriver, at han har været saa heldig at opløse Cali og Sode. Han har selv adskilt disse Alcalier ved Hielp af den Voltaiske Støtte og under farvede Lysstraaler endog adskilt dem naar de vare forbundne med Kulsyre eller Saltsyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Manuskriptet til Fors Historie om Staternes Regjering, eet Qvartbind, er bleven solgt for 4500 Pd. (27,000 Rdlr.) – Manuskriptet til Sums Historie om Dannemark har man ikke kunnet faae trykt, uden at betale et Tilskud af 8 Mk. for hvert Ark! Gibralter, som de Franske nu agte at beleire, er hidtil bleven betragtet som en uindtagelig Bjergfæstning. Jndtil Saracenerne kom til Spanien 711 og 712 kaldtes Klippen Mons Calpe. Ved deres Ankomst blev der bygt paa den en Fæstning, som afvexlende tilhørte snart Spanierne, snart Maurerne, indtil den ved en Slumpelykke blev indtaget af en forenet Engelsk og Hollandsk Flaade 1704. Prindsen af Hessen landede med 1800 Mand paa Landtungen; men man fandt det umueligt at gjøre noget Angreb fra den Side formedelst Klippens Steilhed. Flaaden fyrede 15000 Skud, uden at de gjorde noget Jndtryk paa Værkerne. Man troede nu, at den ikke kunde indtages undtagen ved at udhungres. Tilsidst fik endeel Matroser, der havde drukket dygtig Grog, det Jndfald at seile i en Baad lige ind under Bolværket, og da de mærkede at Garnisonen, der kun bestod af 100 Mand, ikke var bleven dem vaer, fik de Mod til at lande. Da de havde besteget Bolværket, heisede de en rød Trøie, som et Løsen, at de havde taget Fæstningen i Besiddelse. Dette mærkedes i Øieblikket paa Flaaden, der strax udsendte flere Baade med Matroser, som efterat de havde besteget Værkerne toge et Batterie i Besiddelse, og tvang Byen til at overgive sig. Efter mange frugtesløse Forsøg at gjenerobre den, blev den Engellænderne indrømmet ved den Utrechtske Fred 1713. Fra den Tid af har man gjentagne Gange forgjeves prøvet paa at fratage Engellænderne samme. Spanierne beleirede den meget strængt 1782 baade til Lands og Vands. Hovedangrebet skede d. 13 Sept. f. A. under Hertugen af Crillons Anførsel. Ti flydende Batterier, der førte 212 sex og tyve pundige Metalcanoner, affyredes. Kuglerne og Bomberne regnede ned paa de Beleirende, og fra begge Sider spillede 400 Canoner paa eengang. Spanierne bleve tvungne til at opgive Beleiringen. Henved 300 Canoner, for det meste af Metal, som gik til Bunds med de flydende Batterier, der bleve skudte i Brand, fiskedes siden op igjen. Havnen behersker kun Jndløbet til Middelhavet og de Levantiske Vande. Men Reden er hverken sikker mod Fiender eller Stormen. Havnen har et Bolværk, som er stærkt befæstet og besat med Canoner. Fra Landsiden er Gibralter kun tilgængeligt ved et snævert Pass mellem Klippen og Søen; men dette er stærkt befæstet baade af Konsten og Naturen, og saa indknebet af bratte Fielde, at man næsten ikke kan komme derop. Tvers over Landtungen have Spanierne trukket en befæstet Linie, for at forhindre alt Samqvem med deres Land i Ryggen, imidlertid have de dog drevet Smughandel der, især med Tobak. Jordbunden frembringer næsten intet og alt hvad Garnisonen behøver maa derfor bringes enten fra Engelland eller Ceuta. Byen har 4000 Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Den 12te April begynder et nyt Qvartal af dette Blad. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144, og gielder kun for eet Qvartal, som betales med 6 Mk. Enkelte Numere sælges ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. lokkanskan Femte Aargang. No. 51. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 5 April, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Om den Samling af Malerier og Tegninger, som er at see i Gottersgaden No. 125. Fordybet i Betragtninger faldt min Vei forleden Eftermiddag igjennem Gottersgaden. Et Huus imellem Brøndstræde og Slippen, tiltrak sig min Opmærksomhed. Det er et af de smukkeste i Gaden. J det jeg stod og betragtede det, sagde en Mand til mig, der stod i Døren, jo det er her." Hvad her, spurgte jeg. "Stykkerne fra 2den Septemberdagen" svarede han. Jeg fik paa denne Maade at vide, at her var noget at see, og at det kun kostede 1 Mk. Jeg betalte den, og fik for denne Mark saa megen Sjeleføde, som jeg aldrig før fik i mit Liv for den Priis. Husets Udvortes gjorde mig alt nysgierrig, efter at vide hvem der eiede dette Huus. Det er Kobberstikker Lahdes hørte jeg. Jeg kunde vel seet det paa Siderne af Døren. Men man er her ikke vant til denne gode Skik. Jeg kunde formodet, at Eieren var en Mand af Smag. Men hvor ofte nøde udvortes Kaar ikke Konstneren eller den smagfulde Mand til at boe i et Huus, der, som vare fleste Huse og Gaarde, snarere støde end behage Øiet? Ny, som jeg da ind i det Værelse, hvor Stykkerne vare at see Det var lidet, men net Jeg saae hidtil ikke for Penge Seværdigheder i et nydeligere Lokale. Det, som ellers i dette strax tiltrak sig min Opmærksomhed, var Kakkelovnen. Jeg har ingen smukkere seet i Kjøbenhavn. Ovenpaa den ligger en af de Engelske Brandkugler. Noget mere passende Brug af disse Kugler saae jeg ikke. En god Jndskrift er og anbragt. Men til Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-05
Her vare udstillede til Skue nogle, vel sørgelige, men høist interessante Malerier og Tegninger. Det mig kjereste var, næst den i saa mange Henseender hæverværdige Restorffs Portrait, Kjøbenhavns sidste og meest rædselfulde Bombardements Nat, fra 4de til 5te September. Det gjør den allerede som Konst mer bekjendte Eckersberg megen Ære. Seet i sit rette Lys er det et fortræffeligt Malerie. Det udmærket sig ved godt Valg, megen historisk Sandhed, rigtig Perspektiv og kraftfuld Pensel. Man seer Lue og Brand, og behøver ikke at tænke sig det. Det brændende Frue Taarn, at see fra Slotsbroen, tilhørende Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, og malet af Müller, har ligeledes megen historisk Sandhed. Jndsenderen gienkalder sig dette Syn in natura.