JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(1819) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting den. 20de April 1796, ere alle de som maatte have noget at fordre ud og Hustrue Bolette Jansens Separationsboe, indkaldene med 12 Friseur hos Hendes Majestæt Enkebronningen Hans Opmesens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets(r.) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Gouverneur i Guinea Johan Fride møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission ried Kipnasses Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at kaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at an for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof og 1740. Stads Ret den 18de og i Siellandskandsting den udi afgangne Anne Margrethe Kruds og forhen afdøde Mand 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre, kaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Materialskriver Lonhard Behrends fælleds Stervboe, ind Stade Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Andes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt gordringer ; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(1713) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Protocollist ved den Kongel. Banqve Johannes En landsens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(1823) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Bogtrykkersvend Johan Carl Frederich Hennings og efterlevende Enke Anne Christine Worms fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Dor og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(1) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Muurmester Gottlied Morhauers og efterlevende Enke Marie Dorethra Krauses fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(a) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting. den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Skibs=Capitain Jens Andersen Kiøges Enke Elisabeth Kiøges Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hol og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Seconde Lieutenant i Søe Etaten Otto Christian Krogs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at at melde sig udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, forat anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. sal.) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 18de og i Siellands Landsting den 20de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Studiosus Jns von Haven Møllers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
(232) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 18de og i Siellands Landsting den, 10de April 1796, ere alle de, som maatte have noget at fordre ruraus Wendels fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers udi afg. Anne Marie Frissing og forhen afdøde Mand Amts Col des ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeleVarsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Tarv under Skiftet. for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Ved Procerma, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 2den og i Siellandsfars Landsting den 4de Martii 1795. ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Værtshuusholder Peder Simmonsens Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved end ydermeve bekiendtgiøres. Onsdagen den 4de Maji førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction S. 2 Tog sidste Gang opbuden for til den Høistbydende absolut og uden videre Auctions Holdelse bortsolgt, Giestgiver=Gaarden den grønne Hest kaldet, beliggende paa Vesterbroe, enten samlet under et, eller separat, saaledes som det ved et derover forfattet Korter afdeelt, og indeholder Stedets ganske Størrelse 64110 Qvadrat Alen, og det som derfra er afdeelt indeholder 18180 Qvadrat Alen, og er meget beqvem til en Byggeplads. Til berørte Sted er Privilegium at holde Giestgiverie, foruden andre Herlig beder, og er Stedet beqvem for en Gartner, efterdi derved ere 2 Hauger, med gode Asparges Land, og et stort Vænge, frie Eiendoms Jord af god Bonnite. Conditionerne hvorefter Stedet sælges faaes til Eftersyn hos Procurator Aaboe, boende paa Kongens Nyetorv Nr. 165.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Onsdagen den 4de Mai, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver Huset No. 29, i Løngangsstrædet, som tilhørte afg. Lysestøber Rydes og afg. Hustrues Stervboe ved offentlig Auction 3 R S T. Gang opraabt for til den Høystbydende at bortsælges, efter de Conditioner som kan erfares hos Landvæsens Commissair og Procurator Torst paa St. Annæ Plads Nr. 94.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Fredagen den 6te Maji førstkommende, om Formiddag kl. 10, bliver i St. Nicolai Kirke ved offentlig Auction bortsolgt endeel Kobber, som efter Jldebranden fandtes i Kirken og paa sammes Tag, Malm af de nedfaldne Klokker, samt endeel Jern, som alt er renset og samlet, imod Betaling til Landvæsens-Commissair og Procurator Torst, paa St. Annæ Plads No. 94.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Løverdagen den 7de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden No. 236, paa Hjørnet af Stormgaden og Kalleboderne, ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løs ore, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcellain, Glas, Meubler, Trævahre, kinned, Senger og Gangklæder, afgangne forhen værende DamekudsOle Larsen Basses Stekabot tilhørende, imod Betaling strax eller naar paafordres til Birkedommer Kramer, boende ved Nyebørs Nr. 83, hvor saavelsom paa Auctionsstedet trok: Fortegnelser er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Fredagen den 13de Maji førstkommende, bliver derpaa Børsen, om Formiddagen Kl. 10, ved Auction bortsolgt : circa 3000 Boutellier rød og hvid Champagne, som Bourgunder Vine, 180 Casser Cathrine Blommer. Fortegnelserne derover faaes, og Varene forevises nogle Dage for Auctionen af Mægler J Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Ondagen den 25de Maji bliver ved offentus Auction bort slet circa 7000 Baller diverse Ostindiske Cattun Vare af Skibe: Skatmester Grev Schimmelmanns Ladning, tilligemed endeel udskudte Vare i Loddet og circa 25 Baller, indeholdte paa adste Auctioner hvorover de trykte Fortegnelser vil være at erholde. paa Dunifelt & Compagnies Comptoir og Varene til Eftersyn det nær ved samme beliggende Fanhuus 14ten Dage førende Auctionen.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Mandagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongel. privilegerede Affistence=Huus foretaget Auction over en deel forfaldne og uindløste Panter, som fra 11te Julii 1794 til 12te Januarii 1795 ere sadte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber, og Messing med videre ; tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Afsistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer og ikke igien indfinder sig for at betale den at den laante Capital forfaldte Rente, imod at erholde en ave Assistence Seddel, men derimod udebliver med Renters Betaling og ikke afgiøre samme forinden Auctionen bemelte 30te Maji begynder, bliver Pantet ved Auctionen bortsolgt uagtet en saadan Pante=Eier har indleveret sin Assistence=Seddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Panter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Panter maae være udførte inden. 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne. Hirectionen for det Kongel. octroverede Danske Asiatiske L. Compagnie, bekiendtgjort herved, et Mandagen den 30 Maji, Kl. 9 et halv Slet, bliver i Compagniets Huus paa Christianshavn holdes Licitation over diverse Materialier og Vahre. saasom : kommerske Fyrre Bielker, Granna Spiter, Norske Allinger, Vestervigt Bræder, Vragbræder, Norske firskaarne Bræder, Birke Haandspager, Aske Aarer, Granne Aarer. Cardus Papiir, barkede Huder, Baand Jern. Tiære, Bourdeaux Harpix, Hollandsk eller Kiöbenhavnsk Seyldug, Russisk Ravndug, Petersberger eller Kjöbenhavnsk Seyldug dito Presending Dug, Polsk eller Sække Lærret, Flagdug, Kanon Krudt, fint Dito, reen Tælle, Rigaisk Hamp, Spansk Sale, Lynneborg Salt, haarde Skibs=Brod. Viin dike, Byg. store Skatike Steenkull, smaae Dito. Bøge Brænde, røget Korn-Flesk, Fyensk eller Langelands Smör, Byggryn, Banke Byg, Svedsker, Fransk Brændeviin, kom og Kiøbenhavns Korn-Brændeviin. End videre til Cargaisen : Svensk eller Norsk Stang lern, nyt Kobber af Svenske myntede Plader, Staal, Fetersborger Hamp. Engelsk Pompe Læder, Fransk Brændeviin, Fetersborg Seyldug, Ravndug. Flamsk Linnet. Thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Svantitet skal vorde dekiendtgjort. dersom Peder Pedersen Rønne, som forhen har faret paa Ostindien, og i 3 Aar har været at opspørge, endnu skulde være i Live, ombedes han at indfinde sig hos hans Fader, Skipper Peder Pedersen Rønne paa Bornholm, for at imodtage den, dam tilfaldne Arv. Paa Vestergaden, lige for Gardergaarden Nr. 223, er Algaae, Hør Frøe at faae hos Horneman & Elsberg.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
eget godred Kløverfrøe til 24 Mk. Lispd. kan bekommes paa Pr. Amager Torv Nr. 3de. J Schenstrup.
Berlingske Tidende, 1796-05-02
Hos Mechanicus Young paa Store Kiøbmagergade Nr. 14 og 15 forfærdiges som sædvalig Engelske Kornharper, som rensen Kornet, uden at det behøves at kastes efter det er udtersket.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Af disse Tidender. de London, den 19de April.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Fra Generalmajor Abererombie, Overstcommanderende, ved de Kongelige og Compagnie Tropperne i Bengalen, er indløbet en Skrivelse, dateret Caleutta den 15de Dec. 1795 til Statssecretairen Dundas, af hvilken følgende er et Udtog "Jeg har den Ære at melde Dem, at Major Petrie, strax efter Overgivelsen af Cochin, har detacheret et Corps mod det hollandske Fort Quilon, og Factorierne Porca og Quilon, Quilon i Landskabet Travaneore. De overgave sig uden Modstand; og vi ere nu i Besiddelse af alle deres Establissementer, paa det faste Land i Jndien. - Efter den nyeste Liste bestaaer paa nærværende Tid vor Soemagt af 398 Krigsskibe, paa hvilke 2490 Socofficerer ere ansatte.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Wien, den 23de April. Fra Jtalien ere indløbne følgende Efterretninger: Den 6te hujus rykte omtrent 300 Mand af Fienden frem mod Roecadeel Dente; men Oberste Wuckassowich lod dem strax angribe og tvang dem til at rykke tilbage. Den 3de i Dagbrækningen, trak Fienden sig fra Voltri op af mod Høiene, og truede Oberste Wukkassowichs venstre Fløi; men da denne fik For strækning, tvang han Fienden til at forlade Høiene, og trængte ham ogsaa ud af Forskandsningerne ved Acqui Sante, i hvilke han havde kastet sig. Medens dette gik for sig, rykte de reiserlige Tropper i Biergene over Qvada frem mod Rosig nole, Campofredo og Massone. Oberste Wukkassowich lod tillige Avantgarden af sin høire Colonne rykke frem, ved hvilken Leilighed mange fiendtlige Piqueter bleve optagne, og Fienden maatte forlade sin Stilling ved Voltri. J Peglemellem St. Pierid Arena og Voltri lod Fienden efter sig 200 Meelsække, 3000 Meder Frugt, 300000 Patroner. Efter indløbne Beretninger af 10de og 12te er Fienden bleven fordreven fra Montenotte, Montebra bleven besat af de teiserlige Tropper, og i et heftigt Angreb, som Fienden foretog imod de Keiserlige Tropper, som vare rykte frem indtil underhans Forskandsninger, slagen tilbage. - Den 12te derimod ne Berling. benyttede Fienden sig af en til Taage om Natten, tral Forstærkning til sig, lod bringe Kanoner paa Monte Regind, og sendte tillige en Colonne af 4 til 6000 Mand langs Biergene, af Madanne de Monte mod Careare, hvorved de keiserlige Tropper bleve foranledigede til at trække tilbage i den forrige Position.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Følgende ere de officielle Beretninger, som ere indløbne omden i Jtalien tilsegtede Seier : General en Chef Buanapartes Skrivelse til Directoriet fra Hovedqvarteret i Carcare den 14de April. Feldttoget i Jtalien er aabnet. Jeg har at give Directoriet Efterretning om Slaget ved Montenette. For at bringen es i Vildfarelse angaaende hans Hensigter, lod GeneralBeaulien, efter 3 Dages Bevægelser, den høire Fløi af vore Armee, som stødte til Voltri, angribe af en Division paa 1000 Mand. General Cervoni udholdte Jlden med den Uforsagthed, som caracteriserer Frihedens Soldater. Jeg lod mig imidlertid ikke forblinde, i Henseende til Fiendens sande Hensigt. Saasnart jeg fik Underretning om Angrebet, paa den høire Fløi, befalede jeg General Cervoni at trække sig. om Natten ved en forcert March tilbage til mit Centrum, som stødte til Høiene af Madonna di Savona. Den 10de Kl. 4, om Morgenen angreb Beaulien selv med 15000 Mand alle det Positioner, hvorpaa Centrummet af vor Armee støttede sig, og kastede dem over Ende. Kl. 2 om Eftermiddagen angred han Forskandsningen af Mønte Lezino, som var vort sidste Retranchement. Fienderne igientage deres Angreb, men Forskandsningen var ved deres Mod som forsvarede den uovervindelig. Brigadechefen Rampon, som commanden te i samme, bestælet af et Mod som caracteriserer store Stale, lod mit under Jlden sine Folksværge, at de vilde forsvare Forskandsningen, eller alle omkomme. Fienden henbra te Natten et Pistolskud nær Forskandsningen. Om Natten fattede imidlertid General la Harve Poste med alle Tropperne af sin høire Fløi bag Forskandsningen af Mønte Letino. Kl. efter Midnat brækkede jeg med Generalerne Berthier og Massena, med Commissairen Salicerti og en Deel af Centrummets Tropper og den venstre Fløi op over Altare til Flanten i Fiendernes Ryg. Den 12te i Dagbrækningen angreb Beaulien, som havde faaet Forstærkning, og la Harve hverandre eftertrykkelig med forskjellig Lytte, indtil General Massena lod sig see, og udbredte Død og Stræk i Fiendernes Flanke og Arriergarde, hvor General Argentran commandeerte. Fienden blev gandske Slagen. af hans Generaler, Argentran og Reccavina, ere stærkt saarede. Fiendens Forliis bestaaer af 3 til 40 Mand, hvoriblandt over 2500 Mand Fangne, i Oberst, 8 til 10 Stadsofficerer, og adskillige Faner. Generaler, Officererne og Soldaterne have alle paa denne mærkværdige Dag forsvaret det franske Navns Berømmelse.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Buonaparte. Endnu nærmere Omstændigheder om bemeldte Actioner in beholdes i følgende : Skrivelse fra Commissairen ved den italienske Armee, Borger Salitetti, til Directoriet, dateret Careare den 13de April. Borgere. Den italienske Armee har aabnet Feldttøger, med Seiervindinger, som ville giøre Jndtryk paa de poliserteMagter. Det er Dem allerede bekiendt, at en Division af vore Tropper var rykket frem indtil Voltzi, 3 Mile fra Genua. General Buonaparte, for hvis Ankomst dette var skeet. fandt i denne Troppernes Disposition er godt Diversions Middel til at bringe Fienderne i Vildfarelse. Han holdte det for godt at lade en Division i denne Hensigt blive i Voleri, for at lokke General Beaulen paa Høiene, og tournere ham, naar han vilde marchere mod vore Tropper i Voltri. Dette tildrog sig da ogsaa snart. General Beaulien tykkede med 15000 Mand frem paa Høiene af Montenotte. Den 10de blev vor Brigade i Voltri angreben af 6000 Mand. General Cervorni, som commanderte Brigaden, der var langt svagere end Fienden, forlod efter en ærefuld Modstand alle Magasiner og trak sig om Natten, uden at Fienden mærkede noget dertil i fuld Orden til Savona. Tilbagetoget blev dækket af 1500 Mand, som General Buonaparte i denne Hensigt havde ladet marchere frem paa Høiene af Voragio. Den 11te blev derpaa den med 1800 Mand besatte Forstandsning i Montenotte angrebet af den østerrigske General Roccavina. Den ne vilde, efter at denne Post var forerret, rykke frem mod Savona, og saaledes afskiære de 500 Franskmænd Tilbage. marchen fra Voltri og Voragio. Fienden angreb Forskandsningen 3de Gange, og blev ligesaa mange Gange dreven tilbage med største Eftertryk. Endelig saae han sig nødt til at lade sit forehavende fare, efterat han havde mistet 300 Mand, Døde og Saarede, blandt hvilke sidste i Oberst, 2 Oberstlientnanter og mange Officerer. Efter alle Beretninger er ogsaa General Roecavina dødelig saaret. Det var itte at tvivle paa, at Fienden den 12te jo vilde giøre et igientaget Andrenmed nye Tropper paa Forstandsningerne. Generalig Harve, sit derfor Ordre at begive sig til denne høi, for at angribe Fienden, som stod for Forstandsningerne. Tillige maatte General Masseng paa det hurtigste brætte op om Natten, for at komme Fienden i Ryggen. J Dagbrætningen paafulgte og saa Angrebet ved Montenette. Østerrigerne ere eftertrykkelig blevne slagne af General la Harves Division, og medens de vare paa Flugt, faldt ogsaa General Massena dem i den venstre Flanke, hvorved de mistede 13de Mand, hvoriblandt ere 200 Fangne Blandt samme er i Oberst, General Argenteauls Adjutant, og omtrent 60 Osticerer. Fienden er bleven forfulgt fra alle Sider, og vi ere nu Carcare Mester af de hosliggende Høie og Pladsen Cairo, som Fienden har maattet forlade.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Paris, den 23de April Feldttaget i Jtalien er nu aabnet, og man forsikrer, at Directoriet ved dettes Afgang atter har faaet Efterretning omen nye Seier, som skat have kostet Fienden gode Mann Døde og Fangne, og at Genua virkelig den 18de var bleven besatavore Tropper. - Ved vor Rhin og Moselarier var endnu alting stille, da de sidste Efterretninger afgik derfra. Magastnerne ved disse Armeer skulle itte endnu tilfulde være indret tede; men Leverandeurerne, som i disse Dage have faaet Penge af Regieringen, reise efterhaanden til Armeerne, forat bringe Magasinerne i Stand.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Frankfurt, den 26de April Vaabenstilstanden vedvarer endnu ved Rhinen. EfterRigsfeldtmarskal Erkehertug Carls Ordre skulle nu de udskrevne Requisitioner blive inddrevne ved militairist Execution hos de Rigstænder, som endnu ikke have gjort samme. Det Zienbruckske er nu næsten gandske sværret af de Franske.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Haag, den 26de April: I Gaar blev en Nyte fra den portugisiske Minister forelæst i National anventen, hvori han i sit Hofs Navn tattede for den Bistand, som var gjort et portugisisk Skib, og tillige ertlærede, at hans Hofønsteds at vedligeholde god Forstaaelse med Republiken. Altsaa har nu ogsaa Portugalerkiendt vor nye Regiering. - J Dag er den franske Armers Hovedqvarteer, bleven forslyttet til Utrecht Delgien og vor Republidere nu ved de franske Armeer tilstrækkelig bedærtede. En Deel af vor Garnison skal tilkommende Mandag brætte og for at støde. til vor Armee, som forsamler sig paa Grændserne. J Rot. terdamere i Forgaard et nyt Skib paa at og en Fregat paa 32 andser ladne Stablen Dreisel maae nu enhver som fortene have et Paa og enhver Lands levere et vist Antal Hornqvag til Ar Wesel, den 23de April.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Den Efterretning, at Vaabenstilstanden ved Nederrhinen, var allerede opsagt af de Franske, er ikke bleven bekræftet. Derimod melde Efterretninger fra Dusseldorf og andre Stader hvor de franske Tropper staae, at de aldeles vægre sig ved at modtage Mandater. Efter Rygtet kommer Staden Colli dog til at betale det nye tvungne Laan. Man venter der i Egnen 2 Cavallerie Regimenter, som skulle blive indqvarteerte omkring Staden paa det de i Nødsfald kunne være ved Haanden til at erequere hos Jndbyggerne. - J Crefeld blev der forrige Fredag forkyndt de franske Militaire, at de herefter fik mindre Kiød, og hver Mand daglig ikkun 1/2 Pund Brod. Dette har forøget den allerede herskende Misfornøielse blandt de der varende Tropper, og de vilde ikke mere trække paa Vagt Hos Borgerne i Erefeld har man ladet opskrive alt i Forraad, værende Korn, men det befandtes, at der neppe var saa meget, som der behøves til den daglige Consumtion.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Moss, den 10te April. Det Kongelige norske Jæger=Corps, efterat have garnisoneret her paa Stedet ved 4 1/2 Aar, sit i Vinter uformodentlig Ordre at flytte til Christiania den ande sidstl. At samtlige Herrer Officerer, saavelsom det hele Mandskab, havde fundet sig fornøiede med Stedets Behandling og Levemaade, syntes man at kunne uddrage ved Afsteden; thi endog taarefulde Ol ne vare da at see, saavel paa den ældste som ungste dannede Kriger. Jkke mindre rørende var Afskeden fra Borgernes Side; man saae Oldingen græde, end sige de meere folsomme linge. Den skiønsomme og erfarne Borger erindrede sig, hvor megen og god Orden dette Corps bestandig har holdt, og hvor meget dets indsigtsfulde Lærdomme have virket paa saamange unge Mennesker, endog af Byens, der stræbede at efterligne, og kan samtlige Mosses Jndvaanere aldrig glemme Corpsets store Hielp ved 2 Gange indtrufne farlige Jldsvaade, i Novn 194 og Martii 1795, thi naar Forsynet disse Gange itte havde under Stædet Corpsets kraftige Mandskab, da havden største Deel af Moss ufeilbarlig bleven lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Helsingøer, den 6te Maji. Fra den 2den hujus til i Dag ere 121 Skibe passerede Sundet. I Dag ankom fra Ostindien Skibet Juliane, ført af Capit. Challes Enggleston, af og til Kiøbenhavn fra Bengalen med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Kiøbenhavn, den 6te Maji. Liighed. Frihed. Broderskab. Extract af Deeret Protocollen i Nationalforsamlingen, der representerer det bataviske Folk. Torsdagen den 14de April 1796, i den bataviske Friheds 2det Aar.