JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Mandagen den 21de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver det den Kongelige Kasse tilhørende Jordegods Hellerup i Fyen, ved en eneste Auctien, som afholdes paa Hovedgaarden Hellerup 2 Miil fra Nyborg, opbuden til Bortsælgelse, efter Conditioner som findes til Eftersyn paa de Kongelige Amtstuer i Danmark og Hertugdømmerne, samt hos Gods=Jnspecteuren, Justitsraad Richter ved Slagelse. Bemeldte Hovedgaard, som staaer for privilegeret Hartkorn 30 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og hvortil forrettes Hoverie af go Gaardmænd, er for nærværende Tid bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 1000 Tdr. Byg. Næsten fuldstændig Jnventarium og Besætning, og deriblandt 112 Stkr. Hollænderiker følger med Gaarden. De Hovedgaarden underlagte Tiender indbringe aarlig omtrent 200 Tdr. Rug, 270 Tdr. Byg og 300 Tdr. Havre, for det meste efter Kiendelser og Foreninger. Godsets for størstedelen fortrinlig gode Skove indeholder et Areal af 600 Tdr. Land. Bøndergodset staaer for Hartkorn 504 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvoraf for nærværende Tid svares i Jordegods-Afgivt aarlig omtrent 72 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg og 220 Tdr. Havre, og i Penge 800 Rbd. Desuden hører under Eiendommen Holte og Rolsted Vandmøller, den første med 1 Td. den sidste med 6 Tdr. Mølleskylds Hartkorn. Jagten er paa et Aar bortforpagtet for en Afgivt af 100 Rbd. De til Eiendommen hørende Korter ere tilligemed Jordebogen. Hoverieforeningen, Forpagtnings=Contracten, o. s. v., til Eftersyn hos Gods-Forvalteren, som boer paa Hellerup, og som tillige paaviser Eiendommen.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Stævning.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Extract, Ved Stævning af 4de November 1835, indført i No. 275 af denne Tidende er Den eller De, som maatte have ihænde en, af afdøde Hans Paulsen til ligeledes afgangne Regimentsskriver Nørager under 13de Marts 1790 udstædt og den 7de Januar 1783 tinglæst Obligation, stor 50 Rd. D. C., ved hvilken Obligation er given Pante-Ret i den, Anders Hansen forhen tilhørende Gaard i Hvessinge, indstævnede med Aar og Dags Varsel, til at møde udi Kiøbenhavns Amts søndre Birke=Ret i Blaataarn i Kiøbenhavn, den første ordinaire Rets=Dag i Marts Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for at fremkomme med bemeldte Obligation og dertil at legitimere sin Adkomst, da den i Mangel deraf, ved Dom mortificeres.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget somhelst at fordre i afgangne afskediget Oberstlieutenant Peter Heinrich Wulsseller Henrik Wølff v. Klem og forhen afgangne Hustrue Birgithe Marie, fød Hermann, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes ere de Afgangnes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 16de November 1835. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Afdøde Skipper Christian Nicalay Frandsen, indkaldes med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bierfreund. Nyborg, den 9de November 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Over 147 – 1834 & 35. ret, samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Kongelig Pensionist, forhenværende Garderobe, betient Henrik Ostendorffs Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til heni Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilke herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige, Landsover- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 21de October 1835. V. Jacobsen. Mourier. 1834 & 35. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Tienestekarl Thomas Nielsens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 14de November 1835 V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Zweite Bekanntmachung. Extract, aus dem in No. 275 dieser Zeitung inseritten Proclam. Alle und Jede, welche an die Verlassenschalt der weiland Lucia Catharina Frahm hieselbst Erb- und sonstige Anspruche zu haben vermeinen, insbesyndere aber der abwesende Caesar Larsar Kramer, und event, dessen Erben, werden augefordert und befehligt, sich, bei Vermeidung der gesetslichen Nachtheile und Følgen, innerhalb 12 Wochen im Stadtsecretariate hieselbst gehørig zi melden. Wornach &c. sign.: Eckernforde, den 4ten Novbr. 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Bürgermeister und Rath. In sidem: F. A. Niemann, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Zweitte Bekanntmachung. Extract, des in No. 270 in exten eingeruckten ProclamsAuf Antrag der Wittwve des neulich mit Tode abgegangenen hiesigen Burgers und Destillateurs Niels Friedrich Hansen mit Ramen Anna Margaretha Hansen, geborne Erichsen, cum Curatore haben die Glaubiger dieser helente ihre etwanigen Anspruche und Forderungen innerhalb 12 Wochen, im hiesigen Stadtsecretariat, bei Straf der Ausschliesung und des immerwahrenden Stillschweigens gehørig anzugeben, und sonst das Ordningsmæssige dabet zu beobachten. Flensburg, den 29sten Octbr. 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Bürgermeister und Rath. G. D. Holm. Støkesecretair.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
No. 279. Aar 1835. den 23de November. Mandagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
i Avertissements-Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
London, den 13de Novbr. – "Times's Correspondent fortæller Følgende fra Constantinopel. Det græske Patriarkat har i de sidste Dage (Begyndelsen af October) været Skuepladsen for en heftig Uenighed mellem Patriarken og Synodets Medlemmer. Striden mellem den hellige Fader og de tolv Ærkebisper naaede tilsidst en saa ærgerlig Høide, at ti af disse, Efter mange ærerørige Yttringer, sagde ham lige i Øjnene, at de ikke længer kunde anerkjende ham som den orthodore Kirkes Overhoved, men maatte erklære ham for en antichristelig Usurpator. Da de havde forladt Patriarkatet, sammenkaldte de et Conseil, hvortil enhver indflydelsesrig Phanariot blev indbudt, og undertegnede en Petition, hvori de bade om den Mands Afsættelse, hvem den græske Nation erklærede for uværdig til, længer at beklæde deres geistlige Overhyrdes Embede. Man veed endnu ikke, hvilken Beslutning Sultanen vil tage, da den nuværende Patriark besidder Divanets Tillid, ikke alene for hans uplettede Characteers Skyld, men og saa fordi han har beviist, at han ikke, som hans Formand, er fremmed Jndflydelse hengiven. Disse Grunde bevægede Sultanen, for et Aar siden til, at foreslaae Synodet ham til Constantios's Eftermand.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Paris, den 11te November. – Det spanske Decret, der indeholder General Riegos Rehabilitation, lyder saaledes: Naar det gjør mit Hjerte godt, ved enhver Leilighed at aftørre Taarene paa min elskede Datters Undersaatter, fornemmer jeg denne glade Følelse saameget mere, naar til hiint Menneskelighedens Bud endnu den Pligt føjer sig, at gjøre fordums Vildfarelser gode igjen.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
General Don Raphael Riego er blevet et af hine Offere, som Fanatismen i Øjeblikket af en Crise hengav til Justitiens Øre. Jfølge et Decret, der udstedtes senere end den ham forekastede Forbrydelse, har man fordømt ham til en skammelig Død, i Anledning af hans, som Nationens Deputerede, afgivne Bota, skjøndt, saavel efter den dengang bestaaende Lovgivning, som efter alle constitutionelle Staters conforme Statsret, Uangribelighedens Palladium maatte staae ved hans Side, med Hensyn til slige BotaOg da nu andre Mænd, der tilligemed Riego stemte for den Motion, for hvilken han dømtes til Døde (Motionen angik Ferdinand den Syvendes midlertidige Suspension, medens han var paa Reisen til Cadix, indtage en udmærket Rang, enten i min Datters Kamre eller Cabinet, vilde det være høist uretfærdigt, at betynge Riegos Navn med en Forbrydelse, og lade hans Familie vansmægte i Elendighed. Det sømmer sig meget meer for denne Tid, Fredens og Udsoningens Tid for alle den legitime Trones og Frihedens Forsvarere, at samtlige bittre Erindringer saameget som muligt udslettes. Tillige skal min, i saa Henseende fattede Beslutning for min Datter og hendes Efterfølgere være et Minde, der for alle tilkommende Tider vil garantere Uangribeligheden af de, i Forsamlingerne af Kongerigets Cortes udtalte Meninger, Motioner og Afstemninger. J min ophøiede Datters Navn decreterer jeg derfor 1) General Don Raphael Riego ere hans Ære og gode Navn gjengivne; 2) hans Familie skal hæve den samme lovligt tilkommende Enke-Pension, og nyde de øvrige, den lovligt tilkommende Rettigheder; 3) denne Familie staaer under min elskede Datters specielle Beskyttelse, og saalænge hendes Mindreaarighed varer, under min særdeles Protection." Givet i Prado, den 31te October 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Tydskland. Hamborg, den 16de Novbr. – Siden forrige Nat har der i Elb-Farvandet her samlet sig saa megen Driviis, at Lodserne ikke fordriste sig til at bringe de her liggende seilfærdige Skibe ud.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Kjøbenhavn, den 23de November. J de holsteenske Provindsialstænders tiende Møde den 30te October forekom endvidere følgende Forslag. At en Bestemmelse var at udstede, om ikke Skibsbyggerne i Stæderne og de laugsberettigede Smaabyer ved deres Skibsbygning turde betjensig af selvvalgte Arbeidere, uden at være bundne til Laugene, Efterat der var discuteret over dette Forslag og flere Betænkninger desangaaende oplæste, meente Committeen: at Skibsbyggerne i Hertugdømmerne ved deres Skibsbygning turde betjene sig af selvvalgte Arbeidere og tinge med hver enkelt om hans Dagløn, dog med Bibeholdelse, indtil videre, af Laugenes hidtil havte Rettigheder. - Med Hensyn til Hr. Kammerjunker v. Neergaards Forslag, angaaende en almindelig Lovbog, besluttede Forsamlingen, at henvise samme til en Committee, og til at danne den udnævntes: Proponenten selv, Etatsraad Falck og Overrets-Advocat Løck. Præsidiet anmeldte derpaa, at Committeernes Beretninger vare indløbne over Skolelærer-Seminariets Gjenoprettelse, og over Tyende-Forordningen og dens Fortolkning. Derpaa blev næste Møde fastsat til den 3die November og den Dagsorden, der da skulde foretages, bestemt, hvormed Mødet sluttedes.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Fra det danske Cancelli er den 12te d. M. udkommet følgende Placat:
Berlingske Tidende, 1835-11-23
For at Overholdelsen af det i Cancelli-Placat af 1ste Sept. 1826 indeholdte Forbud mod, at Uvedkommende paa det Kong lige Artillericorpses Exerceerplads, Amagerfælled, opgrave de ved dets Øvelse udskudte Kugler, Bomber og Granater, kan paaseet har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at befale, i det skal gjøres Toldopsynet saavel i Amagerport som ved Christianshavns Boms Vagt til Pligt at have Jndseende med, at de omhandlede Projectiler ej indføres af Uberettigede, og at samme naar de agtes indførte af private Personer, anholdes, indtil Vedkommende have legitimeret deres Besiddelsesret. Hvilket efter allerhøieste Befaling herved kundgjøres til Efterretning for alle Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 14de November er Sognepræst for Liedemark og Bieverskov Menigheder i Sielland Stift, J. C. Petersen, beskikket til Sognepræst for Tersløv og Ørsløv Menigheder i samme Stift.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet. Den 20de September er forhenværende Skipper H. J. Lorentzen, Dannebrogsmand, og Premierlieutenant ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri, M. H. Bentzen, beskikkede til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn; den 20de, Krydsbetjent EBreyen, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Stubbekjøbing; den 22de, constitueret Bogholder, Fuldmægtig J. C. C. Andrea, til Bogholder paa St. Croix, den 24de, Premierlieutenant J. B. Printzlau til Consumtions=Jnspecteur i Nibe. Under Departementet for de udenlandske Sager,
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Efter den første Tolk ved det Kongelige Gesandtskab i Constantinopel J. Eremians Død er anden hidtilværende den Tolk, P. Romani allernaadigst udnævnt til første Tolk, og Baren A. H. de Grot thal til Tolk-Lærling ved bemeldte Gesandtskab.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
I Ugen fra den 14de til den 21de November ere her i Staden ægteviede 31 Par, fødte ere 57, hvoraf 38 Drenge og 19 Piger; døde ere 20, hvoraf 27 Mænd, 20 Qvinder, 11 Drenge og 12 Piger. Under ovennævnte 20 Døde ere indbefattede ti, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 13 flere døde end fødte. – De angivne 20 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 7, Betændelsesfeber 1. Brystsyge 8, Cacheri 3, indvortes Svaghed 2, Kirtelsvaghed 3, Kopper 25, Krampe 7, Orm 1, Skarlagensfeber 1, Slagflod, 1, Steen 1, Svindsot 7, Typhusfeber 1, Tænder 1, Vattersot 1 Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Den Stumme i Portici, Opera.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
J Morgen Aften: Den lille Hyrdedreng, original Jdyi een Act af Hr. Professor og Ridder Oehlenschläger; og Michel Perrin eller Politispionen uden at vide det, Vaudeville i to Acter af Molesville og Ch. Duveyrier, bearbeidet af Hr. Skuespiller Overskou. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. Paa Onsdag: Sollicitanten; dernæst. Didrik Menschenschreck, derpaa: En Pas de Deur; til Slutning: De to smaae Savoyarder. Paa Torsdag. Hermann v. Unna. Paa Fredag: Formynder og Myndling; og Debat ten i Politivennen (første Gang). Paa Løverdag: Kom og Balletten Waldemar.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Paa Søndag: En Aftenuderholdning.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Kjøbenhavn, den 23de November. Af de med Posten i Morges Kl. 1 1/2 ankomne Tidender ere følgende de deeltageligste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-11-23
J Hamborg havde man om Natten den 19de ved 9 V. Storm saa høi Flod, at en Deel af Stadens lavere Deele vare under Vand.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Efter de sidste Efterretninger fra Cafferlandet synes det som om de fjendtlige Høvdinge havde paa ny underkastet sig, eller at en Fred med dem var saa godt som bragt i Stand.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Ved Admiral de Rignys Liigbegjængelse holdt Hertugen af Broglie, Hr. Martin du Nord og Skibscapitain Gallois, den Afdødes Krigsfælle, Taler. Ogsaa Koletti vilde i faa Or bringe Sejerherren ved Navarin Grækenlands Tak, men blev til fældigviis forhindret.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
- En Ordonants af Pairskammerets Præsident sammenkalder Kamret til den 16de, for at fortsætte Sagen mod de April Anklagede. Man troer, at Kamret samme Dag, men i et hemmeligt Møde, vil faae Hr. de Portalis's Beretning at høre om den Fieschiske Sag.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Det hedder, at der i Meddelelserne til den franske Regjering, som den americanske Forretningsførers Afreise havde foranlediget, under visse Forudsætninger ogsaa trues med en Ronintercourseact.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Man skriver fra Ajaccio under 8de dennes. Den 4de havde Hertugen af Orleans sovet i Corte. Hs. K. H. er den 5te ankommet til Ajaccio, opholdt sig her den 6te og indskibede sig den 7de om Morgenen Kl. 11 til Africa. Hs. K. H. er overalt blevet modtaget med den meest levende Enthusiasme."
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Flere franske Journaler ville vide, at befaling er udstedt til at gjøre en Flaade paa femten franske Linieskibe seilfærdig, hvis Commando skulde betroes til en Admiral eller Vice-Admiral og tvende Contra-Admiraler. Hvis en saadan befaling virkelig er udstedt, tænker man, med Hensyn til samme, paa Uenigheden med America, skjøndt der hist og her smaasnakkes om, at disse Udrustninger foretages paa Londoner-Cabinettets Opfordring, da dette Cabinet har forlangt af den franske Regjering, at den skal sætte sig istand til, kraftigt at kunne understøtte mulige Demonstrationer, England maatte ansee for nødvendige mod Østen. Tillige vil man vide, at det Marine=Budget, der for 1837 skal førelægges Kamret, vil blive tilskaaret efter Krigsfod. Kamrene forsikkrer i det mindste Journal des Debats" – skulle indkaldes til de første Dage i Januar.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
General Allard har foræret Kongen sin kostbare Medaillesamling. Kongen har skjænket den til Bibliotheket. Morey er fra Bicetre atter bragt til Paris og pleies med Omhu i et Hospital.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Juryen i Paris har den 11te frikiendt flere Jndividuer, som vare erkjendte skyldige i, at have gjort et forulykket Forsøg paa at befrie de af Pairskammeret dømte Lyoner Fangne fra St. Pelagie. J samme Møde blev en Arbeider frikiendt, som var anklaget for, at han den 9de August havde gjentagne Gange med høi Stemme paa Odeon=Pladsen raabt ux armes citovens." Han undskyldte sig med, at han kun havde sjunget Omkvædet paa Marseillerhummen.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Paa Børsen i Paris gik den 13de d. M. det Rygte, at Don Carlos vilde underhandle. Nogle trorde paa dette Rygte, skjøndt det kun synes bygget paa Formodninger, der meer ere hentede fra løse Beretninger om de krigsførende Parters Stilling, end fra Kjendsgierninger. Den franske Regjering har nemlig ikke bekjendtgjort Noget i saa Henseende, og hvad Journal de Paris" sidst meddeelte, havde Hensyn til at bevise, at Begivenhederne den 27de og 28de f. M. mellem Salvatierra og Vittoria snarere ere at betragte som en Sejr end som et Nederlag for Cordova. Samme Blad fortæller dog tillige, at Don Carlos og Den Sebastian have den 7de d. M. befundet sig i Ovarzun, mellem Tolosa og den franske Grændse, og have havt ti Batailloner hos sig, medens fire Batailloner, under Segastibelza, vare opstillede mellem Ovarzun og Fuenterabia. Andre femten Batailloner staae henimod Angra, og tre Batailloner med en Escadron vare den 8de d. M. brudte op til Aragonien. – At Prætendenten nærmer sig de franske Grændser, er allerede for flere Dage siden af de pyrenæiske Journaler blevet forklaret derved, at han har overladt General Egnia den udelukkende Commando over OperationsArmeen, og for Fremtiden selv vil nøjes med at anføre ReserveArmeen; det er derfor slet ikke at undres over, hvis han har forlagt sit Hovedqvarteer længer tilbage fra Skuepladsen for den imodesecte Kamp ved Vittoria. Det lader nemlig unægtelig til, at det ved denne Stad vil komme til Kamp, saasnart Cordova blot har fuldført Foreningen med de engelsk-christiniske Tropper fra Bilbao. At en saadan Forening allerede skulde være iværksat, synes hidtil kun at være grundet paa Formodninger. Breve fra Mon dragon, indtil den 3die d. M., have meldt, at den carlistiske Chef Gomet, hvis Stridsmagt, naar Bande-Chefen Castor var stødt til ham, vilde beløbe sig til 9000 Mand, var rykket mod Anglo-Christinerne, for at hindre den besluttede Forening mellem den og Cordova. – Moniteuren af 12te d. M. forsikkrede, at Portugiserne vare den 23de f. M. rykkede ind i Zamora (hvilket, ifølge de sidste Efterretninger fra Lissabon, dog ingenlunde kan være Tilfældet. – Fra Catalonien melder denne Journal, at Carlisterne staae i Omegnen af Girona og Campredon; at den den 7de d. Magvar udbrudt en ubetydelig Emente i Figueras, men som dog strax blev dæmpet, og at Mina har forordnet, at Barcelonas Borgergardister skulle for Fremtiden, med Undtagelse af en Escadron frivillige Ryttere, tjene uden Sold.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Gazette ansaae det for et sikkert Tegn paa de liberale Bevægelsers snarlige Tilendebringelse i Spanien, at Skuespilhusene i Barcelona ikke vare lukkede paa Alle-Helgenes-Fest. En saadan Ugudelighed, mener den, vil meer og meer oprøre de fromme Spaniere mod de nuværende Magthavere – som om det ikke netop havde været disse fromme Spaniere, der allerførst selv, ja endog mod Regjeringens Villie, lagde Haand paa Klostrene. – Et senere Nummer af Moniteuren fortæller fremdeles fra Spanien, at Don Carlos havde ladet sig meldes i Jrun til den 8de d. M.; han var dog ikke ankommet, men var meget meer vendt tilbage til Tolosa, og det lod til, at han vilde begive sig til Bastan-Dalen. Ved sin Nærværelse søgte han at hæve den moralske Tilstand, mellem sine Tropper, der med hver Dag bleve meer og meer modløse. General Egnia iagttog Christinerne ved Salings, og Jturalde stod i Estella. – Pyrenæer-Bladene tale endnu bestandig om en ved Vittoria, den 3die d. M. forefaldet Trefning; men man kan med Sikkerhed antage, at samme, hvis overhovedet nogen saadan er forefaldet, har været høist ubetydelig. – Endnu veed man ikke, om den projecterede Forbindelse mellem Cordova og Anglo-Christinerne fra Bilbao er kommet istand.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
J Barcelona synes Mina at gaae til Værks, ganske i det der herskende frisindige Parties Aand. Til sin Adjutant har han udnævnt Lieutenant Cardero, som var Hovedet for den, forrige Vinter, i Madrid udbrudte Militair-Sammensværgelse, og som derfor blev forviist til de baleariske Øer.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
Efter 3 Ugers Sygeleie behagede det alvise Forsyn Onsdagen den 18de dennes at bortkalde fra dette Liv min gode, retskafne Mand, vore 5 Børns kiærlige Fader, Jsenkræmmer Hans Christian Ebbesen. Dette tilkiendegives sørgeligst Familie og deeltagende Venner paa egne og Børns Vegne. Kiøbenhavn, den 20de Novbr. 1835. Susanne Ebbesen, fød Hornemann.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
At Sognepræst i Sevel under Ribe Stift: M. H. Lund, den 3die d. M., ved en smertefrie og rolig Død, er overgaaet i Evigheded, bekiendtgiøres herved sørgeligst af hans tvende Bredre.
Berlingske Tidende, 1835-11-23
AVERTISSEMENT. Kunst-Efterretning. Hør at efterkomme flere af det ærede Publicums Ønsker, hvilket forener sig ved at vi endnu en kort Tid maae opsætte ver Afreise herfra Staden, tage vi os den Frihed at bekiendtgiøre, at vi endnu i følgende Dage foreviser: Draphanorama, nemlig: Mandagen den 23de, Tirsdagen den 24de og Onsdagen den 25de November 1835, i Salen i Hotel tu Nord. Jndgangsprisen er 3 Mk. for Voxne, for Børn under 10 Aar det Halve. C. Stettler & Comp. fra Bern.