Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Fædrenelandet. Det belovede Uddrag af Oversigten over den danske Finantsstatus tillade vi os at optage af Randers Avis Statsgjælden til 1ste Jan. 1835 udgjorde 127,362,000 Rbd. Sølv og 2, 113,000 Rbd. Sedler, deraf vare 69,038,000 Rbd. Sv. og 2, 113,000 Rd. Sd. indenlandsk Gjæld, og 58,324,000 Rd. Sv. udenlandsk. Af den indenlandske Gjæld ere a) bundne eller uopsigelige fra Creditor Side 63,553,000 Rd. Sp.; b) opsigelige eller paa Afdrag 3,984,000 Rd. Sv. og 2, 113,000 Rd. Sd.; c) Gjæld mod Livrenter 1,501,000 Rd. Sv. Forrentningen skeer til 6 ½, 6, 5, 1 ½, 11, 4, 33, 3 ½, 3 pCt., saa og mod Livrenter og uden Renter. Af den udenl. Gjæld, der er anført i Rigsbankpenge, efter Courserne paa de Tider, da Gjælden stiftedes, forrentes til 4 pCt. 12,283, 101 Rd., til 3 pCt. 46,030, 150. Rd., uden Renter 10,225 Rd. Rentebeløbet i samlet Sum, med Hensyn til den ubetydelige Forskjel mellem Sedler og Sølv, er sialt: 1) af den indenl. Gjæld 2,877,061 Rd., 2) af den uden1,898,000 Rd. Sp.; ialt : 4,775,061 Rd. Sv. De anførste Summer, hvoraf ingen Renter svares, bestaae fornemmelig i opsagte men af Vedkommende ukrævede Capitaler. De bestemte Capitalbetalinger udgjøre for 1833: a) paa Gjælden indenlandt 131,600 Rd., b) paa Gjælden udenlands 829, 700 Rd.; ialt 961,300 Rd. Sv. De til Hjælp til Statsgjældens Forretning og Afbetaling henlagte kgl. Activer udgjorde den 1ste Jan. 1835 (Activerne i Vestindien dog ikkun beregnede til 1ste Januar 1834 21,631,000 Rd. Sv. og 655,000 Rd. Sd. At alle disse Activer ikke ere lige sikkre eller lige frugtbringende, ligger i Sagen Natur. Ogsaa bestaaer endeel af dem af saadanne Statseiendomme og Krav til offentlige Jnstitutioner, hvoraf fortiden ingen Renter eller Pengeindtægter haves. Det samlede Beløb af Acstiverne kan derfor ikke antages at bringe i Gjennemsnit høiere Renter, end circa 2 pCt. Ved den følgende Oversigt over Finantsernes Status i 1835 er lagt til Grund Beregningerne lover de Jndtægter og Udgifter, som fra 1829 til 33 virkeligen have fundet Sted; dog er, i de Tilfælde, hvor en bestemtere Sum kunde opgives for indeværende Aar, denne anført. Forøvrigt er det en Selvfølge, at de i hiint Quinquennium forefaldne overordentlige Udgifter, som f. Ex. til den nye Chausser, fra Kiel til Hamborg, til Foranstaltninger som følge af Chogiera &c., ikke ere komne i Beregning ved Udgifterne for 1833, ligesom de Udgiftssummer, der igjen erstattes den kongelilige Kasse af Amterne og Kjøbstæderne blandt disses Communaludgifter, saasom til Døvstumme-Jnstituttet, til Lønninger for Stifts- og Landphysici, samt Districtschirurger, til Elevers Underholdning paa Veterinairskolen, til Forskud til Anlæg af det nye Hovedlandeveie &c., heller ikke her ere medtagne. - Jndtægter: 1. De danske Provindser. J Landskat (efter Liquidation af de 3 Bankhæftelsesrenter af Jorder og Tiender i Danmark, samt efter Fradrag af den ved Forordning af 27de Mai d. A. bevilgede Eftergivelse) med Tillæg af Extrapaabuddet efter Forordningen af 12te Jan. 1827, samt i Fourageskab og for Marschhpenge 2,022,000 Rd.; i Bygningsafgift 322,000 Rd.; i Told- og Consumtionsintrader, efter Fradrag af de Udgifter, som forlods deraf afholdes, 2,800,000 Rd.; 1 Rang= og Procentskat 50,000 Rd.; i Stempletpapirs= og Kortstemplingsintrader 262,000 Rd.; 1 Afgift af Arv og overdragne Eiendomme 107,000 Rd.; i Departements= og Retsportler 162,000 Rd.; li kgl. Jordebogs-, Forpagtnings- og Forstindtægter, og i Indtægter af kgl. Eiendomme, forsaavidt de ikke høre blandt de tilHjælp til Statsgjældens Forretning og Afbetaling henlagte Activer, 151,000 Rd.; fra Tallotteriet 220,000 Rd.; fra Classeblotteriet 10,000 Rd.; i adskillige Indtægter 56,000 Rd. Tilsammen fra de danske Provindser 6, 195,000 Rd. Sv. 2. Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. J Contribution, Landskat og Magazinpræstanda, efter Fradrag af de ved Placaterne af 3die Juni d. A. bevilgede Eftergivelser 1,228,000 Rd.; i Bygningsafgift 129,000 Rd.; i Toldintrader, efter Fradrag af de Udgifter, som forlods deraf afholdes, 712,000 Rd; i Extraskat og Rangskat, samt Procentskat af Embedsindkomster 401,000 Rd.; i Stempletpapirsintrader 135,000 Rd.; i Afgift af Arv og loverdragne Eiendomme 93,000 Rd.; i Departements= og Rets sportler 33,000 Rd.; i kgl. Jordebogs=, Forpagtnings= og Forst indtægter, samt i Jndtægter af kgl. Eiendomme 1,336,000 Rd.; fra Tallotteriet 156,000 Rd.; fra Classelotteriet 5000 Rd.; 1 vadskillige Jndtægter 12,000 Rd. Tilsammen for Hertugdom merne Slesvig og Holsten 4,237,000 Rd. Sv. 3. Overskud fra Hertugdømmet Lauenburg 190,000 Rd. 4. Renter af de kgl. Activer 110,000 Rd. 5. Afdrag paa samme 1030,000 Rd. H. Vestindiske Revenner 50,000 Rd. 7. Øresunds Told 1,803,000 Rd. Summa Jndtægt 13,915,000 Rd. Sv. - Udgifter, Til det kgl. Huses Deputater og Appanager 222,000 Rd.; til Hs. M. Kongens Particulair= og Chatolkasse 197,000 Rd.; til adskillige Udgifter i Anledning af Kongehuset 150,000 Rd.; til det Geheime-Statsraad 12,000 Rd.; til Embedsmænd under Justitscollegierne hidtil 270,000 Rd., fra Aaret 1835 i Anledning af de nye Dikasterier i Hertugdømmerne at,000 Rd., ialt 336,000 Rd.; til Embedsmænd under Kammeral- og Finantsde partementerne 567,000 Rd.; til Embedsmænd under Departementet for de udenlandske Sager 229,000 Rd.; til andre Udgifter under bemeldte Departement og den afrikanske Consulatdirection 150,000 Rd.; til Sømilitairetaten: fast Fond 1,000,000 Rd., extraordinairt 110,000 Rd., i Naturalpræstationer 63,000 Rd.; ialt 1,203,000 Rd.; til Opmuddringsvæsenet 45,000 Rd.; til Landmilitaireaten: fast Fond 1,879, 10 Rd., Landsoldaternes Douceurpenge 100,000 Rd., i Naturalpræstationer 327,000 Rd., for Bygnings- og Fæstningsarbeider 72,000 Rd., til adskillige Udgifter 175,000 Rd., ialt 2,652,000 Rd.; til Renter af Statsgjælden 4,775,000 Rd., de bestemte Capitalafdrag 961,000 Rd., ialt 5,736,000 Rd.; til offentlige Bygningers og Havers Vedligeholdelse 327,000 Rd.; til Christiansborg Slots Fuldførelse 100,000 Rd.; til Universitetet i Kiel, offentlige Bibliotheker, lærde Selskaber, Museer, Grademaalingen, den videnskabelige Fond, Anskaffelser i litterair eller artistisk Henseende 182,000 Rd.; til private, almeennyttige Jnstitutioner 10,000 Rd.; til adskillige Reise=Understøttelser 15,000 Rd.; til Theatrer 50,000 Rbd.; til Hof= og Staldetaten, Gager iberegnede, 382,000 Rd.; til Reqvisiter ved Contoirerne under de civile Departementer 67,000 Rd.; til adskillige mindre Udgifter under de civile Collegier 30,000 Rd.; til Straffeanstalter, Sundhedspoliti 38,000 Rd.; til Jndustri= og Fabrikvæsen 35,000 Rd.; til Handels- og Consulat, udgifter 12,000 Rd.; til Vestindien 39,000 Rd.; til Ostindien, og Guinea 80,000 Rd.; til Grønland og Jsland 21,000 Rd. til Honorarer og Gratificationer til civile og militaire Embedsmænd, Lærde og Kunstnere 193,000 Rd.; til Gaver til Enker. Pensionister og Embedsmænds Børn 80,000 Rd.; til Kjøbenhavns Fattigvæsen, Hospitaler, milde Stiftelser, Skadelidte m. flere 111,000 Rd.; til Vartpenge og Pensioner, opførste paa Finantskassens aftagende Pensionsliste (som 1817 var 890, op Rd.) 116,000 Rd.; til den almindelige Pensionskasse (som, udenfor Finantsernes Bestyrelse, har sine øvrige Jndtægter af Postintradernes Overskud og af sin egen Fond i Statspapirer) 100, ude Rd.; til Matriculeringen i Danmark 10,000 Rd.; til Stutterie væsenet 23,000 Rbd.; til Canal- og Fyrvæsenet 12,000 Rd.; til Porto for Forsendelser i kgl. Tjeneste med Pakkeposten 32, og Rd.; aarligt Bidrag for at sætte den almindelige Enkekasse i Stand til at udbetale Pensioner i Hertugdommerne med det samme reelle Beløb, som for Forordningen af 5te Jan. 1813, 32,000 Rd.; Omkostninger ved Stændersforsamlingerne 40,000 Rd., der dog siden skulle erstattes Finantserne ved Repartition, til uforudseelige Udgifter anslaaes 100,000 Rd. Summa Udgift : 11,266,000 Rd. Sv. - Det vil af denne Fremstilling sees at, ligesom de specielt til Statsgjældens Forrentning og Afdrag henlagte Jndtægter fuldkomment til Øiemedet ere tilstrækkelige saaledes frembyder dog Oversigten over den samlede Jndtægt og Udgift i Aaret 1835 en Underballance af circa 300,000 Rd. En Sum af 200,000 Rd., som under 14de Aug. af Hs. Majestæt allernaadigst er bevilget til et Chanssecanlæg fra Lübeck til Hamborg og Altona, er ikke optaget i ovenanførte Beregning, fordi det er uvist, hvorvidt endeel af den endnu i 1835 vil blive at udbetale. Ligeledes er heller Jntet beregnet for de Forskud som i 1835 kunne finde Sted til en eller anden offentlig Jndretning, imod at Beløbet igjen af samme skal erstattes. Afdragene paa Activerne ville iøvrigt i Aaret 1836 betydeligen blive nedsatte, fornemmeligen som Følge af, at Resten af Finantsernes Obligations=Reservefond hos Nationalbanken allere i 1832 betales, og det aarlige Deficit i de ordinaire Jndtægter vil saaledes stige, hvorved dog tillige kommer i Betragtning, at Finantserne allerede i længere Tid have havt et Afsavn i sine Jordinaire Jndtægter derved: a) at 800,000 Rd. af Landskat ten i Danmark og den dertil svarende Skat af Besiddelse, Nytte og Brug i Hertugdommerne have siden den 1ste Juli 1822 aarligen været eftergivne, hvilken Eftergivelse senest ved Forordningen af 27de Mai d. A. og Placaterne af 3die Juni d. A. er forlænget for eet Aar; b) at Finantserne siden Aaret 1813 have i Landskatten renonceret paa circa 820,000 Rd. aarligen, som svares til Nationalbanken i Bankhæftelsesrenter af Jorder og Tiender i Danmark, men som, naar denne Rente afgift til Banken ophører, atter komme Finantserne tilgode; samt c) at der paa de i Forordningen af 15de Septbr. 1832 Lommeldte Summer, der i adskillige af de foregaaende Aar forskudsviis ere blevne udredede af den kongelige Kasse, mod siden ved Repartition at skulle erstattes Samme, men hvilken Repartition, i Betragtning af Tidsomstændighederne, ikke endnu har fundet Sted, haves tilgode circa 1,300,000 Rd. og paa de af den kgl. Kasse til Foranstaltninger i Anledning af Cholera forskudte circa 700,000 Rd., om hvis Erstatning ved Repartition der, overeensstemmende med Forord. af 19de Juni 1831 5 46, kunde være Spørgsmaal. Vi have alt tidligere meldt, at flere af Vælgerne i Kjøbenhavns Amt have aftalt at holde et Møde, for deri at overveie, hvilke Foranstaltninger de maatte ønske gjennem den af deres District udvalgte Deputerede bragte for Stændersforsamlingen. Det Circulaire, hvorved der er udstædt Indbydelse til denne Sammenkomst, og som er forfattet af en simpel Almuesmand, er saaledes lydende: "Som Deputeret for 2det District af mindre Landeiendomsbesiddere i Sjælland, har Hr. Kammerraad Drewsen ved Circulaire af 17de Juli d. A. opfordret Sognefogderne til at indhentderes Sognemænds Mening og derefter at vorde meddeelt samme, angaaende hvad de ønske, der til deres Tarv maatte tages under Overveielse ved Stændersforsamlingen næstkommende 1ste October; men, da enkelt Mands Sag, ifølge Forordningen af 15de Mai 1834, ikke kommer i Betragtning, ja vel ikke engang en enkelt Byes, eller et enkelt Sogn, naar ei det Heles Vel dermed staaer i Forbindelse, saa erkjende vi, hvor vanskeligt det er for Fogderne, at gjøre passende Valg til videre Meddelelse, blandt en Mængde af Begjæringer, Ønsker og Anskuelser, som enkelt Mand, By eller Sogn maatte fremkomme med. For i den Henseende at aftale og ordne saadanne vores fælleds Ønsker og Begjæringer, samt for at virke i Forening og altsaa kraftigere til det almindelige Bedste, have vi Underskrevne besammet at holde et Møde, Onsdagen d. 23de September næstkommende Formiddagen Kl. 9. Til dette Møde indbyde vi herved samtlige Sognefogder, som ogsaa andre fornuftige, oplyste og fædrelandsfindede Mænd, som Fogderne vedst kiende, og derom bedes at underrette hver i sit Sogn. Vi bemærke iøvrigt, at ingen maa undslaae sig for at møde af Frygt for at paadrage sig Mishag enten af Regjeringen, enkelt Embedsmand eller af andre Klasser af Statsborgere; thi det er Hans Majestæts Villie, at hver Mand skal udtale sin Mening og høres, saavidt hans Begjæring og Ønske kan forenes med det Heles Vel. Enhver benytte derfor Mødet, og udtale sin Mening uden Frygt, Kongen til Ære og Fædrelandet til Held og Hæder! Da et saadant Foretagende ikke blot ei er forbudt ved nogen Slags Anordning, men tvertimod synes at være en nødvendig Conseqvents af Stændersanordningens Bydende, saaledes som i det nævnte Circulaire er antyder ; og, da man kunde vente, at det ikke vilde give Anledning til nogen Forstyrrelse af den offentlige Rolighed, men tvertimod vilde tjene, til Almeenaandens Oplivelse, og Stændersinstitutionens Uddannelse, saa kunde de Mænd, fra hvem denne Jndbydelse udgik, ikke blot ei antage, at der i deres Forehavende var noget ulovligt, men de maatte endog troe, at de, ved saaledes i Kongens Aand at virke for Folkelivets Oplivelse, havde gjort noget fortjenstligt. At de havde skuffet sig i denne Mening, erfarede de imidlertid af følgende Skrivelse, der er bleven meddeelt alle Sognefogderne i Kjøbenhavns Amts nordre Birk. "Med Hensyn til, at det skal være paatænkt, i Nærheden af Kjøbenhavn at bevirke en Samling af siellandske Bønder, for at meddele deres valgte Deputerede, hvad de ønske andraget for Stændersforsamlingen, er jeg foranlediget til at anmode dem om, snarest mulig, at meddele mig, hvad Dem desangaaende maatte være bekjendt og, saafremt der til deres Sogn skulde være indløbet Jndbydelse til en saadan Forsamling, enten strax at oversende mig samme, eller, om den fra Dem er afsendt, meddele mig den Gjenpart, De mulig har taget deraf, eller idet mindste hvad De af dens Jndhold med Vished erindrer, af hven den var udstædt o. s. v. Skulde den først herefter indløbe, indsendes den strax. - Kbhavns Amts nordre Birk Contoir d. 16de Septbr. 1835. Knudsen. Til Sognefoged N. N. i N. R. - Den Foranledning, der omtales i ovennævnte Circulairskrivelse, er en Cancelliskrivelse, som gjennem Amtmændene er meddeelt de underordnede Politi øvrigheder, og som lyder saaledes: Hs. Majestæt har under 13de D. allernaadigst rescriberet Cancelliet saaledes Omendskjøndt vi ikke kunne antage, at den ved en Jndrykkelse i Bladet Kbhposten Nr. 217 for Løverd. d. 12te Dø antydede Forsamling af sjellandske Bønder, i den Hensig, at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om deres Ønsker og hvad de gjennem dem ønske andraget for Stændersforsamlingen, vil finde Sted, saa finde vi os dog foranledigen til herved at paalægge vort Canc., at gjøre vedkommende Amtmænd opmærksomme herpaa, for at de, saafremt saadan Sammenkomst virkelig skulde være paatænkt, itide kunne søge at forebygge samme. - Hvilket herved tjenstl. tilmeldes Hr. Kammerh. - - til vedbørlig Jagttagelse for Deres Vedkommende. Stemann. Hansen. Bentzen. Wilse.