JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Tanker. foranledigede paa en Flyttedag. Nedsiunken i Betragtninger var jeg fra mit Vindue af Vidne til en Flyttedag i Kjøbenhavn. De meest forskjellige Jdeer paatrængte sig, ved denne halvtragiske Trapelhed, min Phantasie Saaledes – tænkde jeg – løb man i Herkulaneum og Pompeji for sytten Aarhundreder siden, da Jld og Lava overstrømmede disse Stæder, fra Huus og Hjem, saaledes flygtede man, under Bombardementet 1807, med sin Smule Eiendom, ved et rædselfuldt Fyrværkerie, for brittiske Raquetter. Og dog er det hverken en vulcansk Jldsprudning eller et engelsk Overfald, der bringer i Dag disse mange Hundrede Mennesker til at flye, skjøndt for Mangfoldige en saadan Flyttedag er ligesaa stor en Jammerdag, som et Jordskjelv eller Bombardement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Saaledes er der nu kommet et Slags Ligevægt imellem Værternes og Leiernes Forhold. En retfærdig Nemesis har nogenlunde fordeelt Pandoras Bonsbons temmelig lige mellem den Regjerende og Regjerte, Despotiserende og Despotiserede. Er Eieren fri for den Uleilighed, som er forbunden med at føre et nomadisk Liv, saa er han derimod, især naar han har kjøbt til dyr Priis, udsat for de Ubehageligheder, som flyde af at være lænket, lig en Prometheus, til en Caucasus af et Huus, hvor en pecuniær Ørn bortæder dagligen hans Lever, uden at den, som hos Prometheus, fremvoxer igjen, behøver han hver St. Hansdag og Nytaarsdag ikke at frygte for at faae Marschordre, som en bivouaquerende Tambour, saa kan han derimod hver Paaske og Michaeli Flyttedag Nat ikke sove roligen i sin Seng, af Frygt forat hans Jndboere, under Morpheus's Vinger, skulle liste deres Bohave ud af Huset, for at spare ham den Uleilighed, at pante sig i samme; har Leieren den Umage, at gaae paa Jagt efter Værelser, saa har Eieren igjen den Plage, at maatte forsyne sig med Cautionister og Contracautionister og Contra-Contracautionister, naar han ikke vil blive narret, maa Leieren finde sig i, hvorledes det end falder Værten ind at rumstere i Huset, hvilke Jndbyggere han vil lade fæste Rede i samme, hvilken Dansebod han vil opslaae over hans Hoved, saa maa Værten derimod tage til Takke med, at man gjør hans elegante og nyligen opmalede og tapetserede Værelser til Svine stier, og hans brillante Etage til en Biekube med mange Celler for de Skabninger, hvis Art Linnee vel ikke egentligen har betegnet, men der af Nød, Trang og Fattigdom krybe sammen, som Grønlændere i deres Jordshuse. Andre Tider, andre Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
J Jenaische Literat. Zeit. for Jan. 1822 læses en mærkelig Bedømmelse over Klingemanns Theateralmanach f. 1822. Rec. gjør der bemærkninger, som ogsaa ere anvendelige paa Theatre udenfor Tydskland. Han siger nemlig, "at Publicums Jnteresse for den dramatiske Literatur har aftaget i samme Grad, som den dramatiske Poeste og Konst selv, i Jntension og Omfang, er gaaet frem, især siden Begyndelsen af det nuværende Aarhundrede, da der er bleven anvendt af Regjeringerne saa megen Bekostning paa Skuepladsene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Theatercritiker læses af Faa, og lægges kun sjeldent paa Hjerte af Andre end dem, der roses, som udgjøre Fleertallet. Dadel høres kun sjeldent, og rammer kun dem, man har mindst at frygte af. Jngen Lessing findes mere, og fandtes han end, vilde han nok vogte sig for at skrive en Dramaturgie. Som det er med Theatervæsenet er det med Literaturvæsenet. Viel Geschrey und wenig Wolle! Børster i Mængde, men kun liden Uld, Dadel – evig Dadel – men uden at de Dadlende frembringe noget Bedre end det Dadlede. Endeel af det læsende Publicum betragter alle Optøier i Literaturen med samme Øine som det Casortiske Bajazes Manoeuvres. Det brister i Latter, naar den arme Diævel, det være nu for Alvor eller Løier, faaer et Slag med Brixen paa Posteriora, eller støder Næsen saa at den bløder. Literatur og bogligt Væsen have, i det mindste i en viis, maaskee den talrigeste, Kreds, tabt deres Alvor og Værdighed. Talenters Misbrug glæder man sig over, istedet for man burde begræde den. Alt skal være spektakkelfuldt, naar det skal more og have Klem. Men midt under alt dette Uvæsen og denne saa store Vansmag er Forfængeligheden stegen til det Yderste. Saa tilbøielig man er til at nedrive og sværte Andre – naar det kan skee med Jacob v. Thybo's – aber in mener Nahmen nichts - ligesaa ivrig er man forat sørge at eens egen Praas ikke bliver staaende under Skjæppen, jo mere travelt man har med at afrive enhver nok saa liden Krands af Andres Hoved og træde den med Fødderne, desto begierligere er man efter at tilkjøbe, tilsmigre og tilliste sig enhver nok saa ringe Gaaseblomst, for at indflette den i den Krands, hvormed man ønsker sig selv kronet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Jndenlandske Efterretninger. Ved det danske asiatiske Compagnies Auction d. 10 og 11 d. M., solgtes følgende Varer i Rigsbankpenge rede Sølv. A.) af Chinaskibet. Christianshavns Ladning, hjembragt 1821, 1400 Kister forskjellige Sorter Theer, fra 90 s. til 2 Rbdlr. 50 s. pr. Pund (3303 Kister toges tilbage); 329 Daaser forskjellige Sorter dito, a 4 Pd. pr. Daase, fra 4 1/2 Rbdlr. til 5 Rbdlr. 30. s. pr. Daase (1979 Daaser toges tilbage); 7100 Stkr. gule Nanquinstoffer, 7 3/4 Alen lange, 1/2 Alen brede, a 1 Rbdlr. 16 s. (32,860 Stkr. toges tilbage); 310 Stkr. plettede Nanquiner, a 1 Rbdlr. 9 s. til 1 Rbdlr. 11 s.; af Damaster, 26 1/2 Alen lange, 1 1/2 Alen brede, solgtes nogle carmosinrøde a 60 Rbdlr. pr. Stke. (Tafter og Sattiner af samme Maal solgtes ikke); 33 Sække Radix China, a Netto 290 Pd., 6 1/2 a 7 s. pr. Pd., 29 Sække Gallanga, Netto 200 Pd., 4 12 s. pr. Pd. (12 Sække toges tilbage. – B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Ostindiske Varer af Skibet Frederik den Sjettes Ladning, hiembragt 1818. 98,550 Pd. Caligturtræe toges tilbage uden Bud; 21 Baller Gor ras Birbon No. 2 B., 25 til 26 Alen lange, 1 7/5 Alen brede, a 80 Stkr. pr. Balle, solgtes a 5 Rbdlr. 60 s. til 5 Rbdlr. 84 s. pr. Stke.; 37 Baller dito Nr. 2 C., samme Maal, solgtes a 5 Rbdlr. 60 s. til 5 Rbdlr. 68 s.; af blaae Gorras, 24 a 25 Alen lange, 1 1/2 a 1 1/2 Alen brede, solgtes A. 5 Stkr. a 4 1/2 Rbdlr., B. 274 Stkr. a 4 1/2 Rbdlr., C. 319 Stkr. a 4 Rbdlr. 20 s. til 4 Rbdlr. 28 s.; 16 Baller BastasChittabully A., 17 a 18 Alen lange, 1 3/4 Alen brede, solgtes ikke, af 18 Baller dito B., a 150 Stkr., solgtes 6, a 3 1/2 Rbd. pr. Stk.; af 18 dito C. solgtes 3 Baller a 4 1/2 Rbdlr. pr. Stke. af blaa Baftas Thoradabad, 25 Alen lange, 1 7/8 Alen brede, solgtes A. 142 Stkr. 2 4 Rbdlr. 42 s., B. 400 Stkr., a 4 Rbdlr. 6 s., C. 400 Stkr., a 4 Rbdlr. 2 s. til 4 Rbdlr. 6 s.; af Hammans Chandpore, 17 a 18 Alen lange, 21 a 2 1/3 Alen brede, solgtes B. 165 Stkr. a 7 Rbdlr. 8 s. til 7 Rbdlr. 18 s., C. 199 Stkr. a 6 1/2 Rbdlr.; af blaae Mamudies, 28 a 29 Alen lange, 17/5 a 1 3/5 Alen brede, solgtes B. 209 Stkr. a 6 1/2 Rbdlr., C. 223 Stkr. a 4 1/2 Rbdlr.; a Thysmønstre, 25 a 26 Alen lange, 1 1/5 a 1 Alen brede, solgtes C. 169 Stkr. a 3 Rbdlr. 20 s. - C.) Ostindiske Varer af Skibet Kronprindsessens Ladning, hjembragt 1820. 159,201 Pund Caliaturtræe blev ikke opraabt, 3872 Pd. Balde gik ind, 6 Kister Schellack, 1498 Pd., solgtes a 33 s.; Sooty Romals Tørklæder solgtes A. 134 Stkr., a 15 Enkelte, 1 til 1 1/5 Alen i a 16 s. pr. Stke., B. 296 dito, a 15 1/2 s., C. 269 dito, a 14 1/2 s., røde Gillas Tørklæder, solgtes B. & C. 650 Stkr., a 8 Enkelte, 1 1/4 Alen i a 21 til 22 1/2 s. pr. Stk.; A. 104 Stkr. dito, a 1 1/2 til 1 1/5 Alen i a 22 s.;A. 139 Stkr. dito, 1 7/10 Alen i a 28 s.; B. & C. 261 Stkr. dito, a 27 1/2 s.; B. & C. 165. Stkr. dito, a 1 1/2 til 1 Alen i A 18 1/2 til 21 s.; blaae Guilladeur Tørklæder solgtes 10 Stkr., a 10 Enkelte, 1 1/2 til 1 1/4 Alen i 3 40 s. - Foruden Auctionsprisen belastes Kjøberen: 1.) med 2 PC. Told for alle Varerne, Silkevarerne undtagne, som bære 6 PC. Told og Forhøielsesafgift; 2.) 1 pro mille til Compagniets Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
I Holsteen gives en spedalskagtig Sygdom, som der er almindelig bekiendt under Navn af Marsksygdom. Dr. Struve har beskrevet denne psendosophilitiske Sygdom i en egen Afhandling, og ved Erfaringer fundet stadfæstet, at den ikke hører til de syphilitiske Tilfælde, men er identisk med den norske Radesyge, kun ved Climatet mildnet, og tillige med denne en Art Lepra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Blandede Efterretninger. J Hall. Literaturg No. 305 f. 1821 læses en saare anbefalende og velskreven, ligesaa upartisk som udførlig Bedømmelse over Die Albaneserin Trauerspiel in funs Acten von Mollner. J Jndledningen hedder det: "Jkke blot i de fleste af vore talrige (stedse meere dagligdags vordende) Dagblade, men desværre i et ellers meget agtbart videnskabeligt Tidsskrift, Hermes "*), er denne, unægteligen vor dybsindigste dramatiske Digters Tragvedie bleven bedømt paa en saa haanlig Maade, at dersom vi kun halvt havde villet troe denne Stemme, Værket vel aldrig var blevet læst og nøiere betragtet af os; saa nedværdigende talte hine Forfatterens Modstandere derom, ret som var det et ganske almindeligt, neppe middelmaadigt Smørerie, der end ikke fortiente at lægges Mærke til. Mod deslige haanlige Domme allerede længe ved mangehaande Erfaringer gjorte mistænksomme, lode vi os derfor ikke afskrække, selv at tage Digterarbeidet i Hænde, for at see med egne Øine, især siden vi kun alt for vel kiende den polemiske Stilling, Hr. M. desværre har taget mod adskillige Journalister, Theaterprincipaler, Theatercritikere, Lommebog skrivere, Boghandlere o. s. v., ganske imod hans Værdighed, som een af Tydsklands aandrigeste fædrenelandske Digtere. Vi nægte imidlertid ikke, at vi dog, opfyldte med mangen Fordom mod hans Albaneserin, ved Dommen af hans mod sig æggede Modstandere, paatog os, selv at prøve Værket. Mangen Dadel syntes os retfærdig, mangen vidste vi ikke strax at møde, mangen maatte vi strax forkaste, hvortil nemligen alt det hører, som har aabenbart Præg af de groveste Bihensigter. – Man føler Hensigten, og man er forstemt – som i Konsten, ligesaa og endnu mere, i Konsteritiken, stadfæste disse Goethiske Ord sig. Der kan ikke være et reent, for det Skjønne aabent Gemyt letteligen noget Modbydeligere, end at see det Ædleste saaledes sammenblandes med det Gemeneste, det Høieste med det Trivialeste, som dette saa hyppigen skeer i Domme over Konstgienstande af *) Naar man veed, at Hermes er Grækernes Mercurius, saa kan man ei undres over, at Tyvenes Gud ikke heller tager det saa nøje, at hans Præster frastiele Hædrede deres Hæder, og Laurbærkronede deres Krone. Overs. Folk, der, langt fra at Konsten er dem det Højeste, tvertimod hænge ved de usleste Bihensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Paa Kongen af Würtembergs Fødselsdag holdes Landhuusholdningsfester i syv forskjellige Stæder, og ved hver af samme uddeles 16 Prismedailler. De Qvægstykker, der vinde Prisen, kunne igjen concurrere paa den almindelige Fest i Kannstadt, hvor den sidst holdtes med sædvanlig Høitidelighed og stort Tilløb den 28 Septbr. f. A. Ved samme Leilighed bleve adskillige, den offentlige Opmærksomhed værdige Natur- og Konstproducter stillede til Skue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Hr. Parmentier, Apotheker i Paris, gav for nogle Aar siden et fortræffeligt Maaltid, der ganske bestod af Mad, tillavet af Kartofler. Man serverede først to Supper, hvoraf den ene ganske var kogt af Kartofler og siet, og den anden var en klar Souce, hvori Kartofler vare smeltede. Derefter fulgte en Kartoffelet, kogt paa Skibsmaneer, siden en Ret med en hvid Souce, en anden med afdampede Kartofler, en tredie a la maitre duettel, og endeligen en fjerde med brunede Kartofler. Den anden Dækning bestod af fem andre Kartoffelretter, der ikke vare tillavede mindre velsmagende. Først en Poste, saa ristede Kartofler, en Salat, en Pandekage og endnu en anden Kage. Det øvrige af Maaltidet var ligeledes af Kartofler. En Ost, en Compot, en Tallerken fuld af Sukkerbrød, en Tærte og endeligen en Meelkage alt af Kartofler, udgjorde Deserten. Selskabet drak derpaa Caffe, ligeledes af Kartofler, Derpaa blev der givet to Slags Brød, det ene af Kartofler, blandet med Hvedemeel, som var det fine Brød, og det andet, af lutter Kartofler, som var af fastere Dei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
J Reise durch die vereinigten Staaten von Nord=America in 181819, v. J. Val. Hecke, gives følgende Beskrivelse over Patriot-Armeen: Officererne gaae barfodede, de Gemene have et Uldentæppe, i Midten af hvilket der er skaaret et Hul, som de putte Hovedet igjennem, og hvormed de bedække deres Legemsnøgenhed, men iøvrigt ere de ganske nogne. Paa Sold er der aldeles ikke at tænke, og ligesaa sørgeligt seer det ud med Levnetsmidlerne. Oxekjød er det eneste Fødemiddel, der leveres, og dette er ofte stinkende; det maa spises uden Salt og Brød, da begge Dele ikke ere at faae i hiint Land, og de derværende Jndbyggere ere vante til at spise Kjød uden Salt. Blandt Tropperne selv er ingen Krigstugt, hyppigen mangler det ogsaa paa Krudt og Kugler, og mange Stillinger, der ere blevne til kjæmpede med Blod, maa paa Grund af denne Mangel forlades. Ogsaa mangler det aldeles ikke paa Officierer, men derimod paa Gemene, og hyppigen indtræffer det, at fremmede Officierer, der have tilsat deres Penge ved Reiser, maa gribe til Musketten. Heden er for Europæere næsten utaalelig, og Lazarether savnes ganske. De Syge og Saarede maa paa den ynkeligste Maade vansmægte, og adskillige engelske Officerer vare ligefrem omkomne af Hunger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Hr. Dr. Gustav Ludvig Baden har i Bladet Dagen (No. 85 s. d. A.) anket over, at jeg i en historisk critisk Anmærkning til den danske Almanak, som findes i historisk Calender, anden Aargang, har (S. 408) sagt, at Hertug Adolph af Slesvig, da den danske Krone efter Christophers Død blev ham tilbuden, undskyldte sig med sin Alderdom (og Børnløshed), og derhos formeent, at, eftersom han til den Tid kun var 47 Aar gammel, kan det ikke være rigtigt, at han skulde have undskyldt sig med sin Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Det er vist, at næsten alle baade indenlandske og fremmede Historieskrivere berette, at Hertug Adolph undskyldte sig blandt andet) med sine Aar, i hvilken Henseende nogle bruge Udtrykket Alderdom eller gammel, andre Ordene Alderdom og Svaghed eller – hvad i Forbindelse siger det Samme – "Alder og Svaghed, andre blot nævne "Alder".At han undskyldte sig med sin Alder, berettes f. Ex. af J. H. Schlegel i hans Geschichte d. König, aus d. Oldenb. Stamme I. S. 21, af Christiani i hans Gesch. der Herzogth. S. u. H. IV. S. 112 (dansk Overs.), og af K. D. Hull mann i hans Gesch. v. Danem. S. 133 (dansk Overs).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Dr. G. L. Baden i samme Tone mangler jeg baade Tid, Lyst og Øvelse. Engelstoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Kjøbenhavns Børs, d. 16 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 75 a 75 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Februari 1820) 95 1/2 a 96 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4 a 12 1/2. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-16
Rettelser. P. 464, Lin. 2, for Cosmogonie; læs: Cosmogonie; - P. 471, Lin. 18, for 22aarige læs: 23aarige - P. 472, Lin. 11 nedenfra; Domherren i Milano udelades, da denne Musik ikke er af Du Puy Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 April 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Gavnlige Erindringer. Eiere af Frugthauger tillade sig stundom at udsætte Selvskud, for at afholde Frugttyve. De advare vel i Forveien offentligen derimod, og det hedder da sædvanligen, at saadanne næsvise Gjæster maa tage Skade for Hiemgield. Vel bør det være Enhver tilladt at hegne, saavidt mueligt, paa en passende Maade, om sin Eiendom, for ikke at see Tyvshaand ødelægge eller rane Frugterne af værdig Flid. Men denne Maade at hævde sin Eiendomsret paa, røber alt for stor Hevngierrighed til at den bør taales. Ei at tale om at den gamle Sætning: Jngen bør tage sig selv Ret, ogsaa her maa gielde, saa staaer Straffen, at blive lemlæstet eller endog ihielskudt, aldeles ikke i noget Forhold til den Forbrydelse, at stiele for nogle Mark, ja maaskee endog kun for nogle Skillinger Frugt. J Hospitalet i Pavia blev 1786 indbragt et Menneske, der, i det han bukkede sig, for at afskjære et Par Viindruer, fik igjennem Bagen en Kugle, der trængte ind i Livet, og, efter nogle Timers Forløb, blev af dødelige Følger. Kunne Straffelove afholde Qvæg tyve fra at stiele paa fri Mark, saa maa de ogsaa kunne afholde Frugttyven fra at skjele i indelukkede Hauger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Man hører ikke sjeldent, at Stilladser ved Bygninger styrte sammen, og at de derpaa staaende Arbeidsfolk falde ned og lemlæstes eller dræbes. Ulykken er da saa meget større, som sædvanligen saadanne Folk have Familier, der ved deres Lemlæstelse eller Død blive brødløse og falde det Offentlige til Byrde paa en Tid, da dette har Tyngder nok at bære. Man skulde rigtig nok troe, at saadanne Arbeidsfolk, der selv forfærdige Stilladserne, ogsaa, da det gielder deres eget Liv og egen Førlighed, selv ville sørge for, at de blive forsvarlige. Men som oftest ere saadanne Mennesker, vante til og fortrolige med Faren, alt for ligegyldige i den Henseende, og deres Mundheld, er det holder nok, Yttrer end en Forsigtig i blandt dem Betænkeligheder, saa belees han som en feig Kierling. For at forekomme saadanne Ulykker burde der være udnævnt paalidelige Personer i Lauget, hvilke skulde undersøge ethvert Stillads, førend det turde afbenyttes, og disse maatte i alle Tilfælde indestaae for, at det er forsvarligen opført, at de brugte, saavelsom derved brugelige Materialier, som Bræder, Lægter, Tallier og Reb ikke ere raadnede eller forslidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Jndenlandske Efterretninger. Natten imellem d. 30 og 31 f. M. er Skipper P. Bakker total forlist ved Kjøgestrand. Sex Mennesker tilsatte Livet, og han selv kom, efter 4 til 5 Timers Dødsfare, i Land. Han takker nu i de offentlige Tidender Kjøges Jndbyggere og samtlige Skippere for den Ømhed, hvormed han blev modtagen af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Odense. Luften har nu i de sidste Dage været usædvanlig mild, og alt i Søndags Aftes bemærkedes adskillige Lynglimt. Storken har endelig ogsaa indfundet sig. - Jmellem Konfirmanderne i St. Kirke afvigte Søndag var en Dragon, som er 26 Aar gl. - Ligesom Odense atter vinder i extensiv Størrelse ved Nørreports Udflytning til i Nærheden af det Sted, hvor Man bøier om fra Kanalgaden efter Skibhuus veien, saa bliver nu den Vestre Deel af St. Hans Kirkegaard, der i flere Aar har ligget aaben til Gaden som et stygt Uføre, og afbenytte des til Samlingsted for Vogne og Oplag af alskens Ting, indfredet ved en suffisant Muur, hvilken Forskjønnelse skyldes en privat Mand, som af priselig Omhu for det Offentlige lader det bekoste, ved efter egen Bestemmelse dertil at anvende Beløbet af en Lotterie-Gevinst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Aalborg, den 15de April. Af den tilvoxende Ungdom, blev i Gaar i begge Stadens Kirker, confirmerede, ialt 62 Drenge og 36 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Viborg, d. 15 April. Den Nordenvinds Kulde og Frost, som April bragte, forandrede sig endelig i Nat til mildere Luft og en tæt Regn. J Aftes lynede det stærkt i Øster. - De fleste Storke kom først hertil i Løverdags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Skrivelse fra det Holsteenske, af 17 April 1822. Nu har Foraaret indfundet sig her i Landet, tilligemed Trækfuglenes Ankomst, og især ved det varme Foraarsveir. Naturens Udseende bliver hver Dag yndigere, og enhver Skabning, faaer ligesom nyt Liv. Som en Følge heraf ville mange Vandringer snart skee til de forskjellige her i Landet værende Sundhedsbrønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Blandt de mangfoldige Indretninger, hvis Øiemeed er at give trængende Familier Midler i Hænde til ved Flid og Arbeidsomhed at fortjene deres Brød, skal nu ligeledes en Undersøgelse vorde anstillet, af hvilke Stæder i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, der til et Antal af de sammesteds boende trængende Familier kan overlades noget Land til alle Slags Have og Markværters Dyrkning, saaledes som dette alt her fundet Sted i Staden Slesvig. Da ommeldte Væxters Dyrkning ei alene vil kunne yde de trængende Familier Underholdning, men endog aabne dem Udsigt til disse Producters Afsætning, saa ville hine Familier paa denne Maade kunne ernære sig, uden at falde det Offentlige til Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
J Richters "Reisen zu Wasser und zu Lande in den Jahren 1806-1817, for die reifereJugend zur Belebrung, und zur Unterhaltung, for Jedermann, Dresden 1821, findes følgende Bemærkninger over Kjøbenhavn: Efterat have udholdt en Qvarantaine af 3 Uger, ilede jeg med at begive mig i Land. Jeg fandt, at de fleste Gader i den gamle Stad vare, som i alle antike Steder, krumme, smalle og mørke, dog kan man overalt komme igjennem med en Kareth. Desto bredere og regelmæssigere har man anlagt Gaderne i den ny Stad, men aller skjønnest de paa Christianshavn. Husene have i Almindelighed tre Etager, og ere for det meste massive, dog ere mange af Bindingsværk. De fleste hvile paa Pæle, da Staden har en meget lav Beliggenhed, og desuden er omgivet med Vand, ikke allene af Havnen, men ogsaa fra Landsiden af en fersk Sø, og endeligen er gjennemskaaret af Canaler, hvilket alt gjør Grunden, meget sumpig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Fremfor alt besøgte jeg nogle af de meest anseete Kirker, hvortil denne Dag - det var en Søndag - tilbød den bedste Leilighed. "Nicolai Kirke er, næst Fruekirke, den største, og blandt alle andre meest forsynet med Zirater. Dens Bygning blev, som flere Jnd skrivter vise, fuldendt i Aaret 1517. Denne Kirke eier et overordentlig vellydende Orgel. Det høie Taarn har 3 Afsats, og et Spir med forskjellige konstig udarbeidede Figurer, og som hviler paa 8 store forgyldte Kugler. J dette Taarn findes et skjønt Klokkespil. Den udvendige Deel af Kirken er smykket med nogle af Steen udhugne Statuer, forestillende Propheterne og Apostlerne i Legemsstørrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Blandede Efterretninger. J Sverrig udkomme følgende Tidsskrifter, 1.) Det ældste og meest læste Blad er Post och Jurikstidning, der allerede har været til i henved 100 Aar. Det udgives af Secretæren, i det svenske Academie, og hvad det indbringer, udgjør den vigtigste Deel af Academiets Jndtægter. Det forestiller den svenske Hoftidende, og er omtrent det samme som vor Statstidende. Næst dette er 2.) Stockholmsposten meest yndet. Den blev begyndt 1778 af Kellgreen, men tabte sig med hans Død 1793, og kun den aandrige Fru Legren formaaede endnu af og til, at bringe noget Liv deri ved sine Sange. 3) Al manna Journalen udgik før under Titel af Journal for Literatur og Theater, som var begyndt 1802 af Cancellieraad Wallmark, men maatte ophøre paa Grund af en Artikel angaaende Norge. Redacteuren er nu en Antipode af den saakaldte nye Skole. 4.) Bladet Argus sysselsætter sig meest med Meddelelsen af indenlandske Efterretninger. S.) Den svenske Literaturtidende, som blev begyndt 1813, trykkes i Upsal, hvor den, saavel som i Stockholm, har mange unge Literatorer til Medarbeidere. 6.) Jdunna, som ligeledes blev begyndt 1813, og hvoraf hidtil otte Hefter ere udkomne. Den egentlige Udgiver er Baron Adlerbeth.