JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Kalkbrænderiet. Ny Steenkalk kan faaes fra næste Torsdag. H. J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Til førstkommende Søndag anbefaler jeg mig med udmærket fedt Qviekjød. N. Petersen, Ribe, d. 24. Mai 1842. Slagter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Huusleilighed. En Fjerdingvei norden for Ribe er et godt, smukt Huus af 8 Fag Grundmuur med Loftskud at faae til Leie paa billige Vilkaar. Huset er meget vel indrettet til Beboelse for en honnet Familie. Foruden 2de Forstuer er der Storstue, Dagligstue, Spisekammer, Kjøkken med en ny Skorsteens=Jndretning, et Sovekammer, et Vadskerum, Klynerum, samt en rummelig Plads til Smaakreaturer. Til Huset er et lidet Stykke Havejord, som er indhegnet og dyrket. Det bemærkes: at Huset hidtil har været beboet af agtværdige Præste-Enker. Til 1. Novbr. næstk. kan det tiltrædes, naar man derom henvender sig til Eieren. Lundgaard, d. 24. Mai 1842. J. Windfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Et Sølv=Uhr med to Kasser og med Fabrik Nr. 8356 er sidste Løverdag Nat bleven bortstiaalet fra Undertegnedes Stue. Tilveiebringeren, loves en Douceur. Brødstrupgrd., Hygum Sogn, d. 23. Mai 1812. Chr. P. Andersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Ret, vorder herved Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Sadelmagermester ChristenHirth her i Byen, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Skifteretten i Kolding, den 20de Mai 1812. Ch. Estrup. Hans Jensen, som ikke har mødt eller ladet møde paa det den 30te December 1835 sluttede, men nu efter indkommen Begjæring paa nyt foretagne Skifte efter afdøde Matros Peder Jensen, indkaldes herved i Henhold til Forordningen af 11te September 1839 § 4 med Aars og Dags Varsel for at modtage den ham paa bemeldte Skifte udlagte Arvelod, da denne ellers vil blive tildeelt andre rette Vedkommende. Skifteretten i Kolding, den 20de Mai 1842. Ch. Estrup. Christian Repsdorph. Procurator, constitueret Byefoged i Holstebroe og Herredsfoged i Hjerm Ginding Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Nielsen i Holstebroe, som befalet Sagfører for Huusmand Jens Clemensen af Aahl Bye, Sahl Sogn, og i Kraft af en denne under 21 Februar 1842 allernaadigst forundt Bevilling, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af bemeldte Jens Clemensen under 20. Junii 1818 til Kammerherre Stiftamtmand Niels Sehestedt paa Rydhauge udstædt og under 5te Februar 1819 inden Hjerm Ginding Herreders Ret tinglæst Obligation til Beløb 300 Rbd. Sølvværdie, hvorfor er givet 1ste Prioritets Pant i den bemeldte Jens Clemensen da tilhørende Agerlod af Jens Østergaards Gaard i Aahl Bye, Sahl Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 1 trefjerd. Album med Sæd og Avl, hvilken Obligation, skjøndt indfriet, er bortkommen uden at være udslettet af Pantebogen, til at møde for Hjerm Ginding Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Holstebroe den anden Fredag, der er en ordinair Retsdag, i September Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Sitanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente at Obligationen ved Dom mortificeres, saa den af Pantebogen kan udslettes. Lavdag tilstaaes ikke som afskaffet ved Frd. 3. Junii 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embeds Segl. Holstebroe, den 12te Mai 1842. C. Repsdorph, const. (L. S.) Christian Repsdorph. Procurator, constitueret Byefoged i Holstebroe og Herredsfoged i Hjerm Ginding Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Gjør vitterligt, at efter Begjæring af Procurator Nielsen i Holstebroe, som befalet Sagfører for Arbeidsmand Jacob Weddersøe sammesteds, i Kraft af en denne under 31te Marts 1842 allernaadigst forundt Bevilling, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af Snedker Niels Nielsen Weddersøe af Holstebroe under 20de Juni 1799 til Niels Christensen, Weddersøe og Peder Christensen Weddersøe, af Kjøbenhavn udstædt og under 10de Juli samme Aar inden Holstebroe Byeting tinglæst Obligation til Beløb 100 Rd. dansk Courant, hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret, det bemeldte Snedker Niels Nielsen Weddersøe da tilhørende Huus No. 110 i Holstebroe Byes Vestergade, bestaaende af 9 Fag, assureret i Brandkassen for 100 Rd.,med dets under og vedliggende Grund, indeholdende 1353 –Alen, samt en liden derved liggende Toft, som indeholder 920 Alen og har Hartkorn 2 1/2 Album, og endvidere i Debitors da eiende og tildeels specificerede Jndboe og Haandværks Redskaber med hvad heraf senere maatte tilkomme, hvilken Obligation, skiøndt indfriet, er bortkommen uden at være udslettet af Pantebogen, til at møde for Holstebroe Byetingsret, som holdes paa Raadstuen i Holstebroe den anden Tirsdag, der er en ordinair Retsdag i September Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget; med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Sitanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente at Obligationen ved Dom mortificeres, saa den af Pantebogen kan udslettes. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Lavdag tilstaaes ikke som afskaffet ved Frd. 3. Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embeds Segl. Holstebroe, den 12te Mai 1842. C. Repsdorph. const. Niels Hunderup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Kongelig Majestæts Herredsfoged og Skriver i Hammerum Herred, Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Prøveprocurator Krarup af Ringkjøbing, hvorledes han som befalet Sagfører for Jens Henningsen af Olling Bye i Assing, Sogn, i Medhold af en erhvervet allerhøieste Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse, dateret 22de Februar d. A. har fundet sig foranlediget til for Hammerne Herreds Ret at lade indstevne den eller dem, som maatte være i Besiddelse af efternævnte Obligationer, nemlig: en Panteobligation udstædt den 14de Junii 1809 af Peder Jensen Birkmose til nu afdøde LandvæsensCommissair Rosenvinge stor 300 Rd. d. C. omskrevne til 180 Rbd. Sølvværdie, tinglæst 8de Julii 1809, med Pant i den, ovennævnte Jens Henningsen nu tilhørende Gaard i Olling Bye Assing Sogn af Hartkorn 7 Skpr. 1 Fkr. 2 tretyvend. Alb. med tilhørende Tiender, og en Panteobligation ligeledes udstædt af Peder Jensen Birkmose til fornævnte Landvæsens-Commissair Rosenvinge, dateret 15de Mai 1813, tinglæst 17de Julii f. A. stor 50 Rbd. S. V. med Pant i en Parcel Nr. 4 fra Olling af Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. 1 entiend. Alb.,med dette Hartkorns Kirke-Korn- og Qvægtiende, samt Kongetiende, og med 2den Prioritet i det under Nr. 1 anførte Pant. Thi indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte have forommeldte Obligationer i Hænde, tilat møde for Hammerum Herreds Ret, som holdes paa Tingstedet i Herning den første Løverdag i September Maaned 1843, som er ordinair Retsdag, og der og da at fremkomme med bemeldte Obligationer og beviisliggjøre deres Ret til samme, da i modsat Fald de nævnte Obligationer paastaaes ved Dom mortificerede. Lavdag og Forelæggelse er afskaffet ved Fr. 3. Junii 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedets Segl. Hammerum Herreds Contoir, den 9de Maji 1842. Hunderup. L. S. John Finsen, 4de Classe Kongelig Majestæts Cancellie No. 2 10 Rbs. Sølv. secretair samt Byefoged i Ring ef kjøbing og Herredsfoged for Ulfborg Hind Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-25
Gjørvitterlig, at for mig andrager Gaardmand Jens Sørensen af Hvingel i Hee Sogn, hvorledes han finder sig foranlediget til i Medhold af dertil under 4de Januari sidstleden, forundt allernaadigst Bevilling, at erhværve Mortificationsdom over en af hans nu afdøde Fader Søren Knudsen under 9de Juni 1797 til ligeledes afdøde Kjøbmand P. Tang i Ringkjøbing udstædt og indfriet men bortkommet og i Pantebogen ikke udslettet Panteobligation, hvorved for et Beløb af 299 Rd. D. C. er givet Prioritet i Gaarden Skad borg i Fuglberg Bye Stadil Sogn, af Hartk. 3 Td. 4 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. og Anpart Kirketiende, m.v. Thi indstævnes derfor herved, i Overeensstemmelse med bemeldte Bevilling med Aar og Dags Varsel, den eller de som maatte være i Besiddelse af foranmeldte Panteobligation, at møde for Ulfborg Hind Herreders Ret som nedsættes paa Ringkjøbing, Raadhuus den sidste Tingdag i Julii Maaned 1843 sædvanlig Tingtio og der at fremkomme med og godtgjøre deres Eiendomsret til benævnte Panteobligation, da i andet Fald, efter Citantens Paastand og i Medhold af ovennævnte allernaadigste Bevilling, Obligationen ved Dom vil blive mortificeret til Udslættelse af Pantebogen. Lavdag og Forelæggelse er hævet ved Frd. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Ringkjøbing, den 19de Mai 1842. John Finsen. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Nibe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No. 60 Fredagen den 27. Mai.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Udenlandske Efterretninger. England. Toryblade mælde, at der er opstaaet en Spaltning i det peelske Parti, man kunde sige mellem Land- og Stadtorierne, og Publikum imødeseer med spændt Forventning de nær forestaaende Debatter over den peelske Tarif. Hr. Miles vil, understøttet af 70 toryske Parlamentsmedlem mer andrage paa Vedblivelsen af Forbuddet mod Kreatures Jndførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Frankrig. Grev Mole har i Deputeertkammeret erklæret sig imod Undersøgelsesretten; dette Spørgsmaal synes at ville blive den Klippe hvorpaa det soult guizotske Ministerium vil strande og Rygterne om dets Fald finder mere og meere Tiltro. Hertugen af Orleans modtager dagligen Besøg af dHrr. Mole og Thiers, og det hedder at Tronfølgeren bestræber sig for at forene disse to Exkonceilspræsidenter. – Grev las Cases, bekjendt ved sin trofaste Hengivenhed for Rapoleon og Forfatter til Memoirer fra St. Helen, er død i Pass, hvor han levede i dybeste Jndgetogenhed Ogsaa Marschal Monceys Enke er nylig død i Besancon, 82 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Spanien. Den franske Gesandt i Madrid, Hr. de Cases, er officielt bleven forestillet for Regenten og har modtaget en Jndbydelse til den til Ære for Jnfanten Fernando foranstaltede Banket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Uagtet den stærke Opposition er dog den overordentlige Kredit antagen med stor Majoritet i Deputeertkamret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Grækenland. De nyeste græske Aviser ere udkom ne med sort Rand, ligsom det i Europa skeer, naar en Konge døer. Aarsagen hertil er, at den sidste Ærling af Zosimaernes Familie fra Janina er død Rusland. 5 Brødre af denne gammelgræske Familie have i de sidste 50 Aar opoffret deres uhyre Formue til Grækenlands Emancipation. J Forening med Digteren Rhigas (der af Østerrig blev udlevere. til Tyrkerne og af disse blev levende sauget midt over) og med Kapo d'striaerne og Ypsilantierne opflammede de den græske Ungdom til Fødelandskjærlighed ved at uddeele Bøger og historiske Værker. Og da nu den ene Zosima efter den anden nedsteeg Graven, testamenterede den Sidste Resten af sin store Formue til Universitetet i Athen. Ved Efterretningen om dette Dødsfald befalede Kongen, at der paa Stadens Bekostning skal afholdes en Sørge-Gudstjeneste i Jrenekirken og der skal anordnes tre Dages Sorg i alle Rigets Gymnaster og Skoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Ægypten. Jfølge de seneste Efterretninger herfra skal der i hele Landet herske en uhyre Misfornøielse med Mehemed Alis tyranniske Regjering. Tropperne have i lang Tid ikke faaet Sold og man kan hvert Øieblik vente, at de gjøre Opstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Hamborg. Privatbreve herfra melde, at Stadens første Kornspekulant, Hr. G. H. Feldtmann, har fal leret, hvorved Hamborgs Børs er interesseret med 220,000 Mark, og Stettin og Marseille hver med 150,000 Mark Banko, hvilket havde gjort et slemt Jndtryk og paany lammet Forretningerne. Ogsaa omtaltes to a tre andre Falliter af mindre Betydenhed. Den afbrændte Deel af Staden ligner, paa Grund af de mange Sprængninger, mere en ved Jordskjælv, end ved Jldsvaade ødelagt Stad. – Den 17, sprængtes endeel af St. Petrikirkes Mure, man mente, at den egentlige Taarumuur op til det aldeles ruinerede berømte Uhrværk var stærk nok til at blive staaende; imidlertid har man den 20 foretaget en ny Sprængning, hvorved der reves et Hul i Kirken paa Hjørnet imod "Schmiedestrase" og "Berg, saa at den ærværdige Bygning nu frembyder et endnu sørgeligere Skue. Man synes at ville blive ved med Sprængningen. - St. Nicolai Kirke, opført i det 12te Aarhundrede paa et ældre Kapels Plads, der var helliget disse Øers talrige Fiskeres Skytspatron, blev ved Jldsvaade og Ulykkestilfælde flere Gange berøvet sit Taarn. Det un afbrændte Taarn var vel 400 Fod høit (Kirken 400 Fod lang, 150 Fod bred), men uden Kunstværd, og først i Aaret 1657 fuldført i sin sidste Skikkelse. Derimod stammede Petri Kirke, der var 225 Fod lang og 135 Fod bred, i sine ældste Partie fra det 11te Aarhundrede eller fra endnu ældre Tid. Dens 445 Fod høie Taarn, hvis øverste Partier bleve fuldførte i Aarene 15141516, var det syvende i den med ægyptiske Pyramider begyndende Række af de høieste af Menneskehænder opførte Bygningsværker, i hvilken Række det endnu høiere St. Mechaelis Taarn i Hamborg indtager den femte Plads (Taarnet er 456 Fod høit, Kirken 245 Fod lang og 180 Fodbred). St. Petritaarn dannede den skjønneste, slankeste og ziirligste Muursteens=Pyramide, der nogen sinde er blven opført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Jndenlandske Efterretninger. Deres Majestæter Kongen og Dronningen behagede d. 22de, at begive Sig til Fredensborg Slot, for der at tilbringe Allerhøistsammes Bryllupsdag; om Aftenen retourneredes til Sorgenfri Slot. (B. T.) Det synes virkelig, at et Parti i Udlandet misunder os Thorvaldsens imødeseete Hjemkomst. "Leipz. allg. Zeit." findes saaledes følgende Artikel: Thorvaldsen synes nu temmelig afgjørende at have taget den Beslutning, ikke meere at ville forlade Rom. Jmidlertid har han givet den Erklæring, at han paa ingen Maade vil gjøre Tilbagereisen over Land. Dersom han gaaer tilbage, vil han afreise med den Fregat, som er bestemt til at hjemføre hans Kunstsamlinger. Men hvem kan vel troe, at den kraftfulde og arbeidsomme Olding skulde ville beslutte sig til en saa langvarig og eensformig Reise, Under sit Arbeide har den store Kunstner atter forynget sig. Fra den tidlige Morgenstund indtil sin sildige Spisetid, henimod Kl. 5, er han uafladeligt beskjeftiget med at modellere i Leer. Hvad han skaber opvækker almindelig Beundring. Dog kan han aldrig tilfredsstille sig selv. Saaledes har han nylig ganske omarbeidet sin skjønne og med Ret roste Gruppe af de 3 Gratier, da man havde forlangt af ham, at han paany skulde udføre den i Marmor; han har foretaget væsentlige Forandringer dermed." (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Ved allerh. Resolution af 18de, har Hs. Majest. allern, tildeelt efternævnte Videnskabsmænd og Kunstnere Reisestipendier af de dertil i Budgettet for indeværende Aar normerede 10,000 Rbd.: Dr. Theol. Lübkert, Slots- og Garnisonspræst i Glückstadt; Dr. Theol Kalkar, Overlærer ved Cathedralskolen i Odense; Dr. Med. Chr. Saxtorph; Lic. Theol. O. C. L. Gad; Dr. Philos. T. Sørensen i Kiel; Cand. Juris F. C. Schjern; Dr. Philos. C. W. Nitsch; Cand. Theol. J B. Sorterup; Overlærer Bendtsen, Bestyrer af det lærde Jnstitut i Fredericia; Cand. Polytechn. C. Carlsen; Kunstgartner F. W. Wendt; Bataillonschirurg C. L. Jansen; Cand. Philos. J. A. Worsaae og Cand. Theol. Wiborg; endvidere er Bestyrerinden af den i Aaret 1791 stiftede Døttre skole Karen Mammen givet Tilsagn og Reiseunderstøttelse til næste Aar. Foruden til de Nævnte ere ved tidligere allerh. Resolutioner Reisestipendier bevilgede til: Lic. Juris Krieger, Candidat Westergaard, Kmikr. og Fuldmægtig under Statsgjældsdirectionen. Bielke, Musicus Semmler, Licentiat Buntzen og Cand. Juris Birch. (B. T.) D. 1. Juni d. A. sammentræder i Dresden en Commission, hvis Hverv det bliver at revidere den i Aaret 1821 afsluttede Elbskibsfart Act eller Convention. Til denne Commission og til at deeltage i dens Forhandlinger sendes en Commissair fra alle de deri interesserede Stater, nemlig: Østerrig, Sachsen, Preussen, Anhalt Cöthen, Dessau og Bernburg, Hannover, Mecklenburg, Danmark og Hamburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Til Commissair for Danmark er udnævnt Hr. Etatsraad og Ridder Francke, Deputeret i General-Toldkammeret; ham er desuden adjungeret som Hydrotechniker Digeinspecteur Capitain Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Hs. Maj. har allern bifaldet, at der foreløbig i 3 Aar ogsaa maa afholdes Styrmandsexammen i Aalborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Ved Militairreformen ere en Deel Foranstaltninger trufne, for at Hæren, Krigsreserven og Forstærkningen bestandigen kan forsynes med øvede Mandskaber og nidkjære, kyndige og duelige Underofficerer samt Officerer. De sidste avancere i Fredstider efter deres Anciennetet, dog i hver Vaabenart for sig, og med Hensyn til de høiere Poster - Eskadrons- og Compagnichefer samt Majorer og Bataillonscommandeurer - efter Duelighedsvidnesbyrd, J Krigstider qvalificerer Vaabendaad til Forfremmelse udenfor Touren. Generalstabsofficererne maae være praktisk bekiendte med og have gjort Tjeneste i alle Vaabenarter. De fra Landcadetacademiet afgangne Elever indtræde som Rekruter i det Regiment eller den Bataillon, hvori de ere ansatte, gjennemgaae som saadanne Excerceerskolen og Sommer øvelserne, og dernæst fungere de tre eller flere Maaneder som Underofficerer og træde da først i Tjeneste som Officerer. Underofficererne kunne avancere i Officeersklasse, deels ved at tage den for Cadetter anordnede Examen, deels ved at ansættes, ifølge gunstige Vidnesbyrd fra deres Foresatte, som Officerer ved Krigsreserven eller Forstærkningen, hvor de rangere med Officerer af samme Charge i Linien og avancere efter deres Anciennetet. (B. T.) Uniformering for Officererne. Ved Artilleriet, Jnfanteriet og Jægerne, Chacot af ny reglementeret Facon, med en rød Cocarde med hvidt Kors. Naar Folkene bære Bomulds-Cordons skulle Officererne bære Cordons af rød Silke og Guld, ligesom hidtil. Pompons, ved Artilleriet mørkeblaa, ved Jnfanteriet og ved Jægerne grønne. Ved Dragonerne, Casque af ny reglementeret Facon. Trekantet Hat med en rød Cocarde med hvidt Kors og Fjeder for Artilleriet mørkeblaa, Cavalleriet hvid med rød Top, Jnfanteriet hvid uden Top, og for Jægerne grøn. Generalerne o. s. v., de samme Fjedre. Felthue paa Fredsfod, som de nu brugelige med Skygge. Ved Artilleriet, Cavalleriet og Jnfanteriet skal denne Hue have samme Farve som Kraven og Opslagene paa Munderingskjolen, og være forsynet med en Bræmme af Munderingens Grundfarve; Jæger-Officererne skulle derimod bære mørkegrøn Hue med høirød Bræmme. Munderingskjole som hidtil, men uden Rabatter, med 2 parallele Rader glatte halvrunde Knapper, ved Artilleriet og Cavalleriet carmoisinrød, og ved Linie-Jnfanteriet høirød; - ved Artilleriet med gule Knapper, mørkeblaa Krave, Opslag og Speil. Linie-Jnfanteriet med hvide Knapper, lyseblaa Krave og Opslag, samt hvide Kanter og Speil. J Felten ville Officererne kunne anlægge kraprøde Munderingskjoler, ligesom Mandskabet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Jægerofficererne skulle have korte, grønne Frakker, med høirød Omklapning paa Kraven, hvorom en grøn Klædes Kant, og iøvrigt høirøde Kanter, samt 2 parallele Rader hvide Knapper, og til Galla, naar de ikke ere under Gevær, skulle de bære en Munderingskjole som den, der hidtil har været reglementeret for det sjællandske Jægercorpses Officerer. Hvid Vest med Knapper af Farve som de i Kjolen. Buxer, for Cavalleriet og Jnfanteriet lyseblaae, for Artilleriet indtil videre mørkeblaae, og for Jægerne ligeledes mørkegrønne, og med Guld= eller Sølvtresser til Galla. Jægerofficererne reglementeres ingen Over kjoler, da de bære Munderingsfrakker. Kappe med Ærmer. Disse Kapper skulle have en opstaaende Krave med Omklapning som den paa Overkjolen, et stort nedhængende Slag, indrettet til at knappes fortil, og samme Knapper som Munderingen. Jndtil Armeen bliver forsynet med de i allerh. Rescript af 17. Aug. f. A. befalede graae Feltkapper, skulle Officererne bære Kapper af samme Farve, som de for Mandskabet af deres respective Afdeling midlertidigen reglementerede Feltkapper, nemlig lyseblaae for Cavalleriet, mørkegrønne for Jægerne og mørkeblaae for de øvrige Tropper. Patrontaske for Artillerie, Cavalleri- og Jæger Officerer. Artilleri-Officererne bære samme i et Guldbandoleer som hidtil. Jæger Officererne skulle i Fremtiden bære deres Patrontaske i en sort lakeret Læderrem med Sølvbeslag. Kaardetaskerne skulle herefter være af sort lakeret Læder. Tornyster for Kapitainer og Lieutenanter af Linie Jnfanteriet og Jægerne til Brug i Felten, for at kunne medføre noget Linned, Skrivematerialier, Kort, Kikkert og Baussole. Mantelsæk af Klæde for Stabs-Officererne ved samme Vaabenarter, til deri at medføre de ovenmeldte Sager. Skjærf af rød og guul Silke efter en allernaadigst approberet Prøve: dog skal dette Skjærf ikkun bæres i virkelig Tjeneste under Gevær og til Galla. (B. T.) Aarh. A. vil vide, at det hele ved Reduktionen afgaaede Officierpersonales Antal skal være 240, af hvilke 186 allerede have benyttet sig af Opfordringen til at søge deres Afskeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Efter at man fornylig har bortflyttet Slagterboderne fra Graabrødretorv, er ligeledes den 24. ds. meget tidlig Ulfeltsstøtten bleven nedtaget. Man havde ventet at finde en eller anden historisk Erindring under samme, men ved Nedbrydningen befandtes dette ikke at være Tilfældet; Støtten var baseret paa et grundmuret Fundament. - Som det hedder, vil Torvet, efter at være brolagt, blive anvendt til et Grøn- og Blomstertorv. (Dansk. Ugesk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Hvad der i nogen Tid har været et Tvistens Æble imellem Landmænd og Toldbetjente, nemlig: om Konsumtionen af hvad hine bringe til Kjøbstaden, skal uden Undtagelse erlægges inde i Toldboden, eller Betjenten bør modtage den ude ved Vognen, synes nu at ville blive afgjort ved en Dom, idet en Bonde Løverdagen d. 2. April, ved Randers Nørreport, ikke fandt sig beføiet til at forlade sine urolige Heste og gaae ind i Toldboden for at betale, og Betjenten ikke vilde modtage Betalingen ved Vognen. Efter mange Opfordringer til Betjentene (thi de vare 2) om at modtage den anbudne Konsumtion, kjørte Bonden, uden at klarere, hvorfor Toldvæsenet har paabegyndt en Retsforfølgning imod ham. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Hovedgaarden Rask, beliggende 2 Mile fra Horsens, er solgt af Hr. Proprietar Abel til Hr. Nielsen, fra Sjælland for 56,700 Rbd.; Besætningen medfulgte. Hr. Abel kjøbte Gaarden for 2 Aar siden og avancerede ved denne Handel omtrent 7 a 8000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
- Vildsted Mølle ved Løgstør er med tillagte Konge- og Korntiende solgt af Hr. Kmherre Mylius til Hr. Forvalter Lautrup for 15,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
J Anledning af hvad der i flere Tidender har været anført om Slavehandel under dansk Flag, og navnligen om det nylig til Rio Janeiro ankomne Skib "Marie Hedevig, er det glædeligt at erfare, at Rygtet i denne Henseende har løiet. Den danske Konsul Ridder Hamann der paa Stedet skriver herom under 11. Følgende: "For kort Tid siden ankom hertil, ballastet fra Kysten af Afrika, Skibene Marianne Hedviges" og "Camoes, begge tilhørende Huset Santos & Monteiro i Altona. Saavel de i europæiske Aviser anmeldte Rygter, som Meddelelser fra de engelske Autoriteter hersteds, om at disse Skibe skulde være udrustede eller virkelig være blevne benyttede til Negerhandel, foranledigede mig til, i to danske Skibskapitainers Overværelse at anstille nøiagtige Undersøgelser ombord, hvoraf Resultatet var, at hine Rygter ere aldeles falske og ugrundede. (Hd. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-05-27
Ved Tallotteriets 1538. Trækning i Kbhavn udkom: Hamb. Altona Kvægmarked. D. 23. Mai vare 457 Stkr. Hornkvæg paa Markedet, hvoraf solgtes 313. Ribe, 1ste S. c. Trinit. prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.