Aalborg Stiftstidende, 1831-08-05
Den 30te Juli ankom Hans Kongelige Høihed med Følge til Thisted Amts Grændse, hvor Høisamme modtoges af Hr. Conferentsraad, Amtmand, Ridder Faye og flere Embedsmænd, og fortsatte Touren til Thorup Præstegaard; her behagede det H. K. H. at aftræde hos Hr. Provst Munck, hvor der toges Natteqvarteer, og næste Morgen foretoges en Excursion ned til Bul berg, for at besee dette Bjerg, og optage en Tegning af samme. En talrig Mængde Mennesker havde her forsamlet sig, for at see den elskede Prinds, som næste Morgen fortsatte Reisen til Thisted, hvor Høisamme, gjennem en til den Ende opreist Æreport og under Kanonernes Torden drog ind, og behagede at afstige hos Hr. Conferentsraad, Ridder Faye, hos hvem den største Deel af Byens og Omegnens civile og geistlige Embedsmænd og Honoratiores havde indfundet sig for at gjøre H. K. H. deres Opvartning; de bleve derpaa stædede til Cour. Efter Tallet lod H. K. H. Thisted, Borgervæbning, der med vaiende Fane og klingende Spil stod opstillet paa Torvet, passere Revne, og udbragte et Hurra for vor elskede Konge, hvorpaa Borgerne igjen udbragte et Hoch for H. K. H., som yttrede sin høieste Tilfredshed med Corpsets smukke Holdning og Manoeuvres; herpaa besaae H. K. H. Kirken, Raadhuset, Skolerne, den kongelige Plantage og flere offentlige Jndretninger. Om Aftenen var hele Byen illumineret, hvorved fortrinlig Hr. Justitsraad Amtsforvalter, Caroes smukke Skovanlæg udmærkede sig, der, oplyst af utallige Lamper, i Fonden fremviste et lille brændende Feetempel, i hvis Midte saaes H. K. H. veltrufne Portrait, omslynget af Eviggrønt. En Mængde Mennesker havde forsamlet sig ved denne glædelige Anledning, og Glæden steg til den høieste Enthusiasme, da H. K. H. opfordrede Forsamlingen til Dands under den løvrige Hvælving, og selv aabne. de samme med en Ecossaise. Først Klokken 2 forlod H. K. H. med følge, under den hele Forsamlings gjentagne Hurraraab, Haven. Næste Morgen foretog H. K. H. en Reise til Sjørring, for at besee Ruiner nerne af den i Oldtiden saa navnkundige Sjørring Borg. H. K. H. afreiste nu til Wilsund, for at tage til Nykjøbing. Længe vil Mindet om den ædle Fyrstes hulde Nedladenhed leve blandt Thisteds Jndvaanere. Randers. H. K. H. Prinds Christian Frederik indtraf hertil, i Tirsdags Aftes Kl. henimod 10, i bedste Velgaaende, ledsaget af jydske Regiment lette Dragoners Officeer corps, der var reddet H. K. H. imøde. Senere behagede det H. K. H. at tage den til langt ud paa Natten vedvarende Jllumination i Øiesyn. Næste Dags Formiddag gjorde H. K. H. en lille Exeursion til Frysenborg Fiskerhuus, hvor Høisamme i selve Laxegaarden (der er den betydeligste her til Byen, saasom den spænder hele Strømmen) under et Soelseil indtog en Forfriskning. Efter Tilbagekomsten behagede H. K. H. at besee Raadhuset, mynstre Brandcorpset, og at lade begge de borgerlige Corpser passere Revne for sig. Derefter tog H. K. H. Latinskolen, Borgerskolen, Kirken, Hospitalet og flere offentlige Foranstaltninger i naadigst Øiesyn. Paa Latinskolen, hvor Høis. opholdt sig omtrent en Time, modtoges Han af Hr. Rector Flemmer med en kort latinsk Tale, og af Disciplene med en Sang. Efter Middagstaflet behagede H. K. H. fremdeles at tage Marienlund, Arsenalet, Militair skolen, Træplantningen, Havneanlæget m. m. i Øiesyn, samt derefter at indtage Thee hos Hr. Oberst, Ridder v. Brock. Senere behagede H. K. H. at foretage en Promenade i den med utallige couleurte Lamper særdeles smukt oplyste Marienlund, hvor Høis. ved Jndtrædelsen i den store Runddeel modtoges af de forsamlede Herrer og Damer med en Sang. Aalborg Vil man bedømme hvorvidt Veddekjørselen i Viborg iaar blev udført hensigtsmæssig eller ei, saa maa man først see hen til sammes Øiemed, der er dette: "derved og i Forening med Præmie Uddeling til de bedste Hingste og Hopper at opmuntre Landmanden til at fornye den gamle, forhen saa berømte danske Race af Heste, især af Kjøreslag." Heraf drager man ligefrem den Slutning, at ikkun i det mindste stutteridygtige Hingste og Hopper bør gives Adgang til Kjørebanen, hvorimod Vallakker, Hingste og Hopper med væsentlige og arvelige Feil bør udelukkes. Skulde Vallakker tillades at løbe, da burde dette først skee om nogle Aar og da saadanne, som beviisliggenere faldne efter Hingste og Hopper, der enten have udmærket sig paa Kjørebanen, eller ellers for Exempel ved Stutteripræmiers Erholdelse, især ere bekjendte for deres Godhed. Da et kraftfuldt og jord vindende Trav er det fortrinligste Løb for Kjøreheste, saa bør Veddekjørselen aldrig tillades at udføres Gallop, og det saa meget mindre, som det Par Heste, der i 25 Minuter med 1200 Punds Vægt tilbagelægger Milen i skarp Trav, derved beviser større Kraft, end det Par, som, af Mangel paa et jordvindende og kraftfuldt Trav, skal tage sin Tilflugt til Galoppen i den sidste Omgang, for at naar Maalet i samme Tid. Overbeviist herom, vil ingen jydsk Landmand kunne bekvemme sig til at bringe sine Heste paa Kjørebanen, før Galoppen derfra er banlyst; ligesom det overhovedet, især for Jyden, er et modbydeligt Syn at see Heste galloppere for en Vogn, og oprørende er det for Enhver, naar Galoppen skal forceres ved, paa det grusomste at gjennem pidske de ulykkelige Dyr, hvad enten det skeer med een, eller flere Svøber af Gangen.