JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Paa den videnskabelige Cultur og Oplysning i Europa havde det nye franske System naturligviis ogsaa en saare indgribende Jndflydelse. Med det franske Herredømme skulde ogsaa det franske Sprog, ja endog franske Love (Code Napoleon) og Vedtægter indføres i alle betvungne Lande og Provindser, der middelbart eller umiddelbart indlemmede i eller afhængige af den franske Keiserstat, nu sammensmeltedes med dette. Seer man hen til den franske og tydske Litteratur i dette Tidsløb, saa sporer man just ikke de heldigste Virkninger af hint System. Enten det nu var grundet eller ugrundet Frygt, nok er det, intet synderlig frimodigt Skrift kom for Lyset; selv Staternes vigtigste Anliggender bleve uberørte. Derimod udkom i Overflødighed Lovtaler og Smigerskrifter, som endog overgik dem, Ludvig XIVs Tidsalder fremavlede, og jo mere man i Skrifter forsikkrede Verden om at den levede i en Augusts Tidsalder, desmere overbeviste den daglige Erfaring den om det Modsatte. Gravens Tanshed herskede i Litteraturen; hvert Ord var talt, veiet og beregnet. Alle Tunger vare lamme, og næsten skulde man troet, at de havde at Himmelens Fugle føre Røften, og antaget: de, som have Vinger, sige det efter. Jo meere man altsaa søger med Frimodighed, at udfinde de velgjørende Virkninger, som det franske System har havt for Europas Held, desmindre seer man sig istand til at opdage dem. Kjøbenhavn, d. 19 April 1814. Den 7de dennes ere Ratificationerne af Hs. Majestæts Fredstractat med Storbrittannien blevne udvexlede i Lüttich. (Stats=T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Vaudeville Theatret, Opera bussa eller Theater Fa vart. 32) Det høistvigtige Nationalinstitut, som ogsaa tæller udenlandske Lærde blandt sine Medlemmer, er deelt i 4 Classer. Den 1ste sysselsætter sig med de physiske og mathematiske Videnskaber, den 2den med det franske Sprog og den franske Litteratur; den 3die med Historie og gammel Litteratur, den 4de endelig med de skjønne Konster og Videnskaber. Foruden dette hele Riget tilhørende Jnstitut 33) college de etudians en medicine, Sociere medicale d'emulation, Societe d'encouragement pour Vindustrie nationale (der 1809 uddeelte for 60,000 Fr. Præmier), Societe academique des sciences, Societs acad, de med., Socit. de pharmacis, Agerdyrkningselskab for Seineden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Historisk Krønike (Fortsat.). - Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 16de. En russisk italiensk Legion ankommer til Schweiz, for at støde til F. M. Bubnas Corps. - Marschal Victor og General Grouch indbringes saarede til Paris. - Fienden forlader den hiinsidige Forstad af Nogent (egentlig Nogent sur Seine, 15 1/2 O. for Paris) som besættes af de Wartembergske Tropper. En Skibsbroe slaaes over Seine, for at lade det Würtemb. Armeecorps gaae derover, men i det samme ankommer en befaling fra Hovedqvarteret, at indskrænke sig til at gaae forsvarsviis frem. Brigaden Misani bliver i No gent, og de øvrige Tropper sætte sig i Bevægelse mod Troyes. - J Lausanne ankomme 2 Bataill. af den tydske Legion hver paa 800 Mand, paa deres Vei til Genf, og endnu 2 Regimenter af Cavallerie, paa 8000 M. i engelsk Sold ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
- En Reisende træffer 5 Mile fra Lyon, Fortropperne af den østerrigske Armee, som 40 til 50,000 M. stærk, rykker frem mod denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 17de. Keiser Alexanders Brødre, Stor fyrsterne Michael og Nikolaus, gaae igjennem Carlsrude til Armeen. - En Deel af den Ruff. ital. Legion marscherer over Stein til Genf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 18de. Kongressen i Chatillon fortsætter sine Forhandlinger. - Grev Moltke, Kgl. dansk Minister ankommer til Hovedqvarteret. - Monsieur, Greven af Artois, ankommer til Nancy (Ho vedst, i det forrige Lothringen, 72 Mile fra Paris med 20,000 Jndb.) Et Detachement Cavallerie sendes ham i Møde af Gener. Gouverneuren Alopæus, paa Gouvernementets Grændser, for at tjene ham som Æresvagt. Prindsen tager ind i Forstaden St. Succurs Kirke (berømt af Kong Stanislaus, som har ladet den bygge, og som tillige med sin Gemalinde, Moder til Dronningen af Frankrige, ligger begraven her. Han modtages af Gener. Gouverneuren, der forestiller ham Deputationen fra Staden. Prindsen besvarer Formanden Hr. Migues Tale, og siger at Kongen, hans Broder, ønsker at ende deres Lidelser og gjøre de Franske til et Folk af Brødre. Udraabet Grev Artois leve, gienlyder, og Prindsen tager indtil Gener. Gouverneuren, hvor han spiser til Middag i Selskab med Gen. Wittgenstein og andre tuss. og preuss. Generaler. - 2000 Bayerske Tropper marschere igjennem Schafhausen til Genf. D. 19de, Over 5000 M. Beyerske og ungersk Jnfanterie drage igjennem Basel, og man venter at endnu 80,000 tydske Tropper ville her og i denne Egn gaae over Rhinen. D. 21de, Fæstningen Bafort capitulerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
- Prindsen af Hessen Homburg rykker ind i Lyon (næst Paris den betydeligste Stad i Frankrige, 66 1/2 M. fra Paris, med 7000 Huse og 160,000 Jndb., for Revolutionen anslog man Værdien af de herfra aarlig udgaaende Varer til 10 Mill. Rigsd.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 22de, Fredsunderhandlingerne i Chatillon afbrydes, og fra nu af gaae de Depecher, der affærdiges af Lord Castlereagh, ikke meere igjennem Frankrige, men over Holland. Som Aarsag til Underhandlingernes Afbrydelse angives fra de Allieredes Side: at de franske Befuldmægtigede foreslog en Vaabenstilstand, og tilbød sig at overgive de Fæstninger, Frankrige skulde afstaae, men under den Betingelse, at de krigerske Operationer skulde ophøre, hvilket de forbundne Magter ikke kunde indrømme; at nogle partielle Fordele omstemte de franske Underhandlingers Caracteer, og at der forløb 14 Dage inden der fra fransk Side kom noget Svar paa den af de Allierede foreslagne Præliminærtractat; at endelig d. 16de Martii, den yderste Termin, fremlagde de franske Befuldmægtigede et Forslag, efter hvilket den franske Regjering vil vedblive at herske over Nationer, som ikke Aarhundreder formaae at sammensmelte med det franske Folk. - Rheims *) tages med Storm af de *) Rheims, et af de ældste og berømteste Stæder, i Frankrige, ligger paa en Slætte, som paa en Strækning af 2 til 3 Mile er omgiven med smaa Bierge, paa hvis Skraaninger den fortræffeligste Viin voxer. Paa Toppen voxer noget Krat. Murene ere en god Miil i Omfang, og den lille Flod Venes skyller tildeels op til dem. Det har et i Aaret 1547 stiftet Universitet. Den herværende Erkebisp var fordum Hertug og Pair af Frankrige, den pavelige Stoels fødte Legat og Primas af Gallien. Han havde den Ret, at krone Kongerne; hans Jndkomster beløb sig aarligen til 50,000 Livres. Blandt Kirkerne udmærker den bispelige Domkirke sig, især ved sin prægtige Portal. J samme bleve de franske Konger salvede og kronede af Erkebispen for Høialteret. Jkke umærkeligt er det, at den russiske Keiser Allierede. - J London indløber Depecher fra Lord Willington, hvori han beretter, at Soult har trukket sig tilbage fra Tarbes, og at Engellænderne have besat denne Stad og dens Omegn. Begge Hæres Størrelse i Slaget ved Orthes angives af Lord Barthurst for 40,000 M. Engellændernes Tab i dette Slag anslaaes til 2600, Soult til 6000, og 12,000 franske Conscriberede berettes at være vendte tilbage til deres Hjem. - Parlamentet forsamles igjen første Gang. - Napoleon vægrer sig ved at antage det Slag, der tilbydes. ham, trækker sig over Aube tilbage, og tager sin Retning mod Vitry og St. Dizier. D. 23de. Den russ. Gener. Chelikoff tager efter en Seier ved Vitry 2300 Fanger og 20 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 24de. Kronprindsen af Würtemberg til fegter sig foran Sezanne en Seir, og tager 15 Canoner og 6000 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 25de. Ved Vitry forefalder en hidsig Fægtning, hvori Marschallerne Mortiers og Marmonts Corps og hele General Pactods Division blive slagne. Af hele denne franske Armee, som havde til Hensigt at forene sig med Napoleons Armee, blive kun 30,000 Mand tilbage. - En Kamp imellem Arcis sur Aube og Fore Champenoise, som har varet fra d. 20de, endes til de Allieredes Fordeel, og 80 Canoner og 10,000 Fanger, hvoriblandt 9 Generaler, ere Frugten af Seiren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
D. 26de, Kronprindsen af Sverrig afgaaer fra Lüttich, efterat næsten alle under hans Befaet Aar efter at Napoleon sad i Moscau, befinder sig i de franske Regenters Kroningsstad, noget, som den dristigste Phantasie ikke havde vovet at tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Domkirkens Skat indbefatter det med Guldblik- og Ædelstene rigt besatte Cvangelium, hvorpaa Kongerne aflagte Eed. J den berømte Benedictinerordens Kirke gjemmes den navnkundige Olie flaske (Ampulla Rhemensis), som 496, da Chlodovig den Første lod sig døbe af Biskop Remigius, skal være bragt af en Due fra Himlen. Hver Gang en Konge af Frankrige skulde krones, blev noget deraf taget og blandet i den sædvanlige Salveolie. Man finder her endnu forskjellige Levninger af Antiqviteter. Jndbyggerne handle med Viin, Peberkager, uldne og Silkestoffer, Staden er ikke folkerig; der voxer Græs i alle Gader. ling staaende Tropper ere brudte op til Nederlandene og Frankrige. D. 30de. Et blodigt Slag forefalder paa Mont martres Høie i Nærheden af Paris, hvor Marschallerne Marmont og Mortier ere stærkt forskandsede og forsynede med en stor Mængde Skyts af svær Caliber. Jlden fortsættes med Heftighed fra Kl. 6 om Morgenen til 3 1/2 om Eftermiddagen. Fienden fordrives og fratages 110 til 120 Canoner, skjøndt disse Fordeele koste de Allierede meget. Marschallerne capitulere og faae Tilladelse til at trække sig tilbage med Levningerne af deres Corps. Feldtm. Blücher gjennemrider, under Slaget, Rækkerne og raaber: "Børn, henter mig vor Vogn, (en Hentydning paa den Triumphvogn, Bonaparte 1806 lod bringe fra Berlin til Paris). - Hertuginden af Oldenborg, Keiser Alexanders Søster, ankommer i en Kongelig Vogn, som var sendt hende i Møde, til London, hvor man har leiet for hende et Pallads paa et halvt Aar. D. 31de som Morgenen). Keiser Alexander og Kongen af Preussen, ledsagede af Storfyrste Constantin og Fyrsten af Schwarzenberg, holde, i Spidsen for Colonnen, deres Jndtog i Paris, og modtages af en Deputation fra Senatet med Talleyrand i Spidsen, under en uhyre Mængde Folks"Leve de forenede Souverainer, Fred Udraab: Fred!" &c. De indrykkende Tropper bestaae af Fodfolk, et talrigt Rytterie og et Artillerietrain. Fodfolket marscherer 30 og Rytteriet 16 Mand høit. Souverainerne tage Plads paa høire Side og i Midten af Jndgangen til de elysæiske Marker, hvor Tropperne befilere i mere end 6 Timer forbi dem. En anden betydelig Colonne defilerer paa samme Tid over de ydre Boulevards langs Parises Mure, for at drage i Cantonneringsqvarteer i Omegnen. - Keiser Alexander udnævner Overgeneral Baron v. Sacken til Militairgouverneur i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Keiseren af Rusland residerer i Palladset Bourbon i de elysæiske Marker, Kongen af Preussen i HotelVillersi. - Keiseren udsteder som Eftermiddagen Kl. 3) en Proclamation til Pariserne, hvori erklæres, at om end Fredsbetingelser krævede stærkere Garantier, da det kom an paa, at tæmme Bonapartes Ærgjerrighed, maa samme nu dog være gunstigere, naar Frankrige selv, ved at vende tilbage til en viis Regjering, er Borgen for en saadan Rolighedstilstand; at de allierede Souverginer ikke mere ville underhandle med Bonapareeller nogensomhelst af hans Familie, at de ville respectere Frankriges Heelhed, saaledes som det var under sine retmæssige Konger; at de altid erkjende den Grundsætning, at Europas Lykke kræver, at Frankrige maa være stort og stærkt, at de ville erkjende og garantere den Forfatning, Frankrige selv giver sig; at Senatet derfor opfordres til at udnævne en midlertidig Regjering, som kan sørge for Forvaltningernes Tarv og forberede en for det franske Folk passende Constitution. - Gr. v. Nesselrode opfordrer, i Keiserens Navn, Politiepræfecten Bar. Pasqvier til at løslade to af Coulommiers Jndvaanere, der ere blevne heftede fordi de have forhindret, at der i deres Sogn blev skudt paa de Allierede, og forlanger ligeledes at de, som have været arresterede paa Grund af deres Hengivenhed for deres forrige og retmæssige Beherskere, skulle frigives. Politiepræfecten, og Præfæcten i Seinedep. underrette i opslagne Placater Jndbyggerne og hvad der er forefaldet, og opmuntrer dem at holde sig stille og rolige, og vise den gode Aand, der altid har udmærket dem. - Om Aftenen sees en uhyre Mængde Mennesker af alle Stænder og begge Kjøn blande sig paa alle Gader, Pladse og Spadseregange med de russ., østerr., preuss., bayerske og würtemb. Officierer og Soldater. Man hører fra mange Steder Udraabet: leve Kongen, Leve Ludvig XVIII!" Mange Parisere have fæstet den hvide Cocarde paa Hattene, og lade i det de spadsere bære den hvide Fane foran sig. En stor Deel samle sig paa Vandomepladsen, og ere ifærd med at omstyrte Napoleons Billedstøtte. April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Den 1ste. Senatet, under Talleyrands Forsæde erklærer Napoleon afsat fra Tronen og Ludvig XVIII udraabt til Konge. - Jilbude afsendes meddenne Beslutning til alle Chefer for enkelte Armeecorps, og til alle Commandanter i de beleirede eller blokerede Fæstninger med det Tillæg, at de, hvis de endnu vedblive at vise Modstand eller modtage befaling fra Boneparte, skulle de ansees for Oprørere og dømmes efter de franske Loves Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Kjøbenhavns Børs d. 19 April. Cours. Altona a vista 450, London 16 1/4 Rbdlr., Amsterdam 425, Spec. 475. - Specier solgtes til 28 a 29 Rbmk., for Committeesedler blev givet 68 1/2 pr. 100 II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
Nyeste Post Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Nyeste Sidi-MENTS. Vace-- Ellevte Aargang. No. 33. Udgivet og forlagt af Doghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpostevne. Løverdagen den 28 April 1814. Kongeligt aabent Brev. Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Herkug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Til samtlige Embedsmænd og øvrige Jndbyggere i Norge, Den Stilling, hvori Danmark og Norge, ved Slutningen af det sidstforløbne Aar, befandt sig, gjord, Os som Landsfader til Pligt, at frasige Os det ene af Vore Tvillingriger, for at forebygge begges Undergang. Fredstractaten i Kiel, af 14 Jan. d. A., var en Følge heraf. Ved denne gave Vi det høitidelige Løfte, som aldrig fra Vor Side er, eller skal blive, sveget: at afstaae alle Vore Rettigheder til Norge, samt: at beskikke Commissarier til at overlevere dette Riges Fæstninger, faste Pladser, offentlige Casser, og Domainer, til de af Hs. Maj. Kongen af Sverrig dertil udnævnte Befuldmægtigede. Vi paalagde derfor Norges daværende Statholder, Hans Høihed Prinds Christian Frederik af Danmark, i Vort Navn at udføre, hvad vi saaledes havde forpligtet Os til Vi meddeelte Hamde meest bestemte Forholdsregler, og tilstillede Ham, under 19de Jan. d. A. Ver Kongelige Fuldmagt, for de Mænd, som af Ham skulde udnævnes til, i denne Henseende, at besørge Freds-Tractatens punctlige Opfyldelse. Vi løste derpaa samtlige Norges Jndbyggere fra deres Troskabs-Eed til Os, og indskjærvede dem de Pligter, hvilke de herefter matte skylde Kongen af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Med dyb Bekymring have Vi erfaret, at Vor nærmeste elskede Frænde, til Hvem Vi med uindskrænket Tillid fortroede Norges Bestyrelse, istedet for at efterkomme de Ham af Os tillagde befalinger, har vovet, at tilsidesætte dem, og derimod, at erklære Riget Norge som uafhængigt, og Sig som dettes Regent; at nægte al Overleverelse af hvad Hs. Maj. Kongen af Sverrig efter Fredatractaten havde Ret til at paastaae, og endeligen med Magt har sat sig i Besiddelse af Vore Krigskibe som befandtes i de norske Havne, befalet andet Flag end det danske heiset paa samme, og belagt deres Førere, Vore Tienere, med Arrest.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Som Vi, efter den af Os samtykte Fredstractat af 14 Januari d. A., og efter at have afstaaet Voxe Rettigheder til Norge, ikke erkiende og ikke ville erkjende anden Myndighed i dette Rige, end Hs. Maj. Kongen af Sverrigs, saa kunne Vi ei heller anderledes end med allerhøieste Mishaa ansee, hvad der, tvertimod bemeldte Tractat og Vore udtrykkelige befalinger, sammesteds er foregaaet; og det saameget mere, som enhver af Os forordnet Embedsmand, fra den høieste til den laveste, ligesom enhver anden Vor Undersaat, i Norge, ikkun under det Vilkaar er bleven fritagen for den Eed og Pligt han stod i til Os: at Freds-Tractatens Betingelser, for saavidt Ham maatte vedkomme, nøiagtigen skulde opfyldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Ved at kundgjøre dette, forbyde Vi tillige enhver af Os forordnet Embedsmand i Norge, at modtage eller beholde noget Embede i bemeldte Rige, under dets nærværende Stilling. Vi hjemkalde dernæst alle de Embedsmand i Riget Norge, som der ikke ere fødte, og som erkjende Danmark eller noget af de dertil hørende Lande for deres Fødeland; og paalægge dem, inden 4 Uger fra den Tid da dette Vort aabne Brev er blevet dem bekjendt, at vende tilbage, under Tab af Vor Hyldest og Naade, samt af alle de Rettigheder, Fordele og Benaadninger dem, som Danmarks indfødte Undersaatter, ere tillagde eller kunde tilkomme. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 18 April 1814. Frederik R. Kans. Cold. Bülow, Monrad, Ørsted. Berner. Lassen. Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Ewerdrup. Velkommen, Mikel Væver, har han der mit blaastribede Dynevaar, hvad skal han have for Alen?" - "Ja, Madamen faaer at have det for3 Rdlr. Alen, skiønt det er fiint og bredt.""Jh, Gud bevare os – jeg har i de gode Tider kun givet ham 24 s." - "O ja, den skal hun faae det for endnu; her er 36 Alen, bliver ialt 9 Rdlr. Men jeg vil ingen Penge have. Madamen er saa god at lade mig faae nogle Pund Smør a 12 s., nogle Pund Flesk a 16 sk., et Par Lispd. Brød a 2 Mk., en Skjeppe Malt a 2 Mk., saa er jeg endda fornøiet, og saadan var Prisen, da jeg fik i Væverløn 24 s." - "Nei, ne sagde Madamen: "saa vil jeg hellere give ham de 3 Rdlr." Hun gik ind, talte Pengene, og leverede ham. Men Mikkel sagde: Ja, enhver skal have noget for sit: See der, vær saa god og flye vor Præst disse 3 Rdlr., og beed ham, at han vil tage til Takke dermed som Offer for 2 Gange. Tilforn gav jeg kun 24 s.; men da jeg nu seer, at Præsteqvinden er resonlig, saa skal hendes Mand og have skikkeligt; men havde hun nu qvittet meget af, saa kan skee jeg ganske havde glemt hendes Mand. Men, Madam, der er 12 Rdlr., vær saa god nu at lade mig faae saa meget Smør og Fleffsom hun vil unde mig – er hun kurant, saa skal jeg nok igjen med Sækketøiet være reputerlig, saa vi nok skal blive alliant med hverandre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
(Jndsendt.) Paa min Jord, beliggende strax uden for Byen, er bleven udført en saa stor Mængde Renovation, at, efter det er bleven spredet og udjevnet, er der et Lag af omtrent et Qvarteer sammenbrændt Gadeskarn paa den. J et saaledes til Upligt giødet Jord, tør jeg ei saae Sæd; thi den vil lægge sig, ei heller lægge Kartofler; thi de ville faae Smag efter Gjødningen. Mit Ønske var at erfare gjennem dette Blad, hvorledes et sligt over gjødet Stykke Jord passende benyttes i en tre til fire Aar, indtil den havde tabt sin Geilhed. Til Sellerier, Kaal og andre Havesager, var den meest beqvem, men det ønsker jeg ei, da jeg holder mange Kreature af Heste og Køer, og har Jorden fornemmelig for Forringens Skyld. Man har derfor tilraadet mig at saae Vikkehavre i Jorden og afslaae grønt, eller at saae Vikker, Ærter, Havre, Byg og Klever tilsammen i Jorden, som vilde give en stor Mængde Foder grønt at afhugge. Den Kyndiges Formening til min og fleres Underretning, som er i lignende Casus, udbedes snart, da Foraarsarbeidet skal begynde. Til fælleds Brug for Beboerne i en Bondebye skal en stor Bagerovn bygges. De sædvanlige Bagerovne formenes at være for høie, og der burde anbringes Trækrør til at fordeele Heden lige i hele Ovnen. Vel har jeg seet i en trykt Bog Tegning til en saadan Ovn, men jeg ønskede gjerne at kjende saadanne lave Ovne med Træk, og som man vil paastaae, at man kan bage med den fjerde Deel af Brændsel ved allerede gjort Erfaring. Den fordeelagtigste Construction af en stor Bagerovn, var altsaa min ydmygste Begjering at erfare, og Meddelelser givne i dette Blad, eller indlevere de til Skilderiets Udgiver under Forsegling, med Udskrivt: Bagerovn. Jeg veed der gives Bagermestere i Kjøbenhavn, som have meget vel indrettede Bagerovne til Besparing af Jldebrand; de vilde meget forbinde mig ved at opgive mig deres Addresse; ligeledes gives der tilvisse flere af Stadens lærde og oplyste Mænd, som have tænkt over denne Gienstand; deres Formening udddes, og om deres Tid ei tillader skriftlig at forklart dem berover, da at opgive deres Navn og Bopæl, thi i Slutningen af Maaneden kommer jeg til Byen, og skal da give mig den Frihed at hilse paa de Mænd, som behageligen vilde interessere sig for den Gienstand, som jeg anseer for et ikke uvigtigt National-Anliggende. (Jydsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
En Ynder af Land- og Jorddyrken eier en næsten 100aarig naturfilosofisk og økonomisk Afhandling, af en brav dansk Mand forfattet, deels over Jordens Dyrkning, især Gjødningens Nytte, Frembringelse og Forøgelse m. m., som leder til Jdeer og skjønne Betragtninger over Naturen og dens Virkninger, samt en behagelig Læsning over flere interessante og vigtige Materier af høiere Værd. - Skulde hiin Jorddyrker eller Bruger i Kjøbenhavns Skilderie No. 21 for d. A., eller nogen Anden ønske læse dette Skrivt, bedes Adresse behagelig opgivet i Adelgaden No. 211 2den Sal. til Gaarden Eftermiddag 46, Døren tilhøire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
Det har behaget Hr. N. T. Bruun i hans Fortale til Crispins Forvandlinger, at anføre følgende: "Mesternes Navne synes altsaa at være Borgen. for deres Arbeider. Mit underkaster jeg det høistærede Publicum, hvis Stykket med bedre Held end min antagne, men sødtslumrende Markedsdag, gjennem alle de musicalske Cabaler kan bane sig Vei til offentlig Forestilling. Under to forskjellige Directioner har jeg forelagt samme mine Grunde, hvorfor jeg ønskede at fritages for at componere Musisk til ovennævnte Stykke. Hr. N. T. Bruun skylder jeg intet Regnskab. Men han tillade mig det Spørgsmaal, om der ikke kan gives Aarsager nok, til ikke at sætte et Stykke i Musik, uden at Grunden dertil just behøver at være Kabaler, Kan et Stykke ikke være maadeligt, ubetydeligt, ja slet, Kan ikke Componisten væmmes ved platte Ordsprog, gemeen Pobelvittighed? Kunne haltende eller langtrukne u musikalske Vers ikke afskrække ham, Have ikke adskillige Componister tilbagesendt Forfatteren hans Stykker, og er det en saa stor Forbrydelse, at man desaarsag bør beskyldes for Kabale? Jøvrigt anseer jeg det ikke for et saa stort Uheld, at Markedsdagen uden Musik slumrer sødt, da nu atskillige Stykker af samme Forfatter me Musik nyde en sød og salig Søvn. F. L. Æm. Kungen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-23
(Jndsendt.)At Kongens Hauge, endog under sin nærværende saa meget forandrende Form, er en meget behagelig Spadseregang for Stadens Jndvaanere, kan vist ingen nægte. Det vilde derfor være meget ønskeligt, at man ogsaa paa den behageligste Tid af Dagen, nemlig tidlig om Morgenen, kunde afbenytte denne Hauge, og at den følgelig blev aabnet Kl. 6 om Morgenen istedet for Kl. 9. Dette vilde især være meget behageligt for mange som Forretninger blot levne nogen Tid i de første Morgentimer.