JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
J alle Stiftelser jeg har seet, har man meere eller mindre indført Musiken. J det nærliggende Roeskilde vilde vist findes Kunstens Dyrkere, der ikke vilde nægte Medhielp til den første Jndførelse. Nogle af de Afsindige spille vist et eller andet Jnstrument. Naar nu Stiftelsen eiede nogle af de brugeligste muekalske Jnstrumenter *), vilde man snart kunde komme til en ønskelig Begyndelse, og hvor der er begyndt, kommer man videre. Musiken har fra ældre Tider hos os Danske havt heldige Dyrkere, allerede i Aaret 1720 forsvaredes heri Kjøbenhavn en Dissertation om Musikens Jndflydelse og Anvendelse i Medicinen og hvorledes den virkede paa det menneskelige Legeme **). Som et Slags Sidestykke hertil udgav mange Aar derefter (1804) Dr. B. P. Koefoed, Sognepræst ved Helliggeistes Kirke, et meget interessant og lærerigt philosophisk historisk Forsøg, om Musikens Indflydelse paa Mennesket. Maaskee kunde med Tiden ogsaa i Bidstrup opføres smaae Koncerter, saaledes som det skeer f. Ex. paa Sonnenstein, hvor saavel Jnstrumental, som Vokalmusik opmuntrer og glæder. Qvem non blanda juvent varii modulamina cantus, Hinc jecur & renes ægraque corda stupent. Nam nihil humanas tanta dulcedine mentes Peter Lichtenthal, der musikalische Art, over A handlung von dem Einflüsse der Musik auf den Kor per und von ihrer Anwendung in gewissen Krankheiten. Wien 1807. Han omhandler forskjellige musikalske Jnstrumenters Virkning paa det sunde og syge Menneske pag. 16. Af "Sophiens Reise, Th. 2. S. 38, vil Du læse følgende Sted: Sey mir gegrust, mein schmeichlendes Clavier! Was keine Sprache richtig nennt, Die Krankheit tief in mir, Die nie ein Mund bekennt, Die klag ich Dir. Ansgarius Anchersen: de Medicatione perMusicam. Hafniæ 1720. Officit, oc medicæ nobile vocis opus, Tange Lyram digitis, animi dolor omnis abibit, Dulcisonum resicit tristia corda melos. (Hvo ej frydes ved vexlende Sangs den yndige Tone? Lever og Nyrer deraf rystes, samt syge Gemyt. Jntet i Menneskets Sind saa stor en Sødhed indgyder, Som en digterisk Sang, tryllende Stemme iført. Grib i Lyrens Strenge, al Sjælens Sorg vil henvistes; Hjertets tungeste Sorg mildner fødtlydende Sang.) Hermed nedlægger jeg Pennen for dennesinde, det vilde glæde mig, om jeg torde haabe, ved at have henvendt Din Opmærksomhed paa de af mig bemærkede Fuldkommenheder og Mangler, har anlediget Dig til nærmere Drøftelse af et Menneskeheden saa vigtigt Anliggende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Kjøbenhavns Almindeligt Hospital, d. 22 Decbr. 1827. Johann Christian Wilhelm Wendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Jndenlandske Efterretninger. Odense den 17de December. Hr. Geheimekonferenceraad Bülow, som for nogle Aar siden skienkede Fyens Stiftsbibliotheket Skab til Oldsager, og jevnlig har hidsendt Stykker af dette Slags, der fortjene at bevares, har atter nylig forsynet Skabet med endeel Smaastykker, der for det meste ere fundne paa Sanderumgaards Marker. Ligesom disse Hs. Excellences Gaver med Taknemmelighed ere modtagne af Bibliothekets Bestyrelse, saa vil det ogsaa glæde den, at kunne erholde, hvad i andre Stiftets Egne maatte findes af Oldsager, og paa denne Maade ønskes bevaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Viborg den 15de December. At man heri Byen, hvor ingen Amtssygehuus er, har faaet en lignende Indretning i det mindre, troer Anmelderen heraf, ikke vil være unteressant for Byen og dens Omegn at erfare: Districtslægen Hr. Krigsraad Weihe har nemlig truffet den Foranstaltning, at der hos Kjøbmand Drag heim indlægges og forpleies alle Slags Syge, og der behandles af Hr. Krigsraaden saavel for offentlig som privat Regning. For Kost og Logie og Opvartning betales den yderst moderate Priis 24 s. Tegn daglig. Forpleiningen er særdeles hensigtsmæssig og ganske efter Lægens Forskrivt, der hersker megen Reenlighed og Orden; Senge og Sengeklæder ere ved det høie Stiftamts Understøttelse, der indseer Indretningens Gavnlighed, af nye anskaffede. Hidtil har kuns været indlagt saadanne Syge, for hvilke Betalingen skeer af Amtets og de forskjellige inden og udenbyes Districts Fattigkasser; men, som man formener, vil ogsaa private Folk, som f. Ex. Tjenestetiender og Andre blive modtagne der. Denne Indretning, hvor der for Tiden behandles 12 Syge, har nu bestaaer siden Mai 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
J Aarhuus Avis af 18 Dec. læses under Jndsendt følgende: Hvorlidet den menneskelige Følelse hos enkelte Christne er forædlet ved Christendommen, beviser følgende Træk: En Baadfører fra Helgenæs ved Navn Mads Kordt saae paa Veien over Vandet fra Aarhuus til sit Hjem en Baad fra samme Land med 9 Mennesker, kuldseille, og seilede dem, med god Vind og kun temmelig Blæst gandske nær forbi, uden at røres til at vise Medlidenhed imod 2 ulykkelige Brødre, Niels Pedersen af Kongsgaard og Søren Pedersen fra Esbye, som havde reddet sig oppaa Kjølen af den forliste Baad og derfra raabte om Hielp; men seilede Hjem uden at føie mindste Anstalt for disse Ulykkeliges Redning. Niels Pedersen omkom i Bølgerne 6 Timer efter og segnede død ned ved Broderens Side, som 2 Timer efter blev reddet af Baadfører Hans Flensborg fra Samsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Blandede Efterretninger. Syvtallet er i Brüssel, som saa mange Steder, helligt. Der er 7 Sogne, 7 Patricierfamilier, 7 gange tusinde Huse, to gange 7 Torve og Pladser, 7 fromme Stiftelser, 7 Hospitaler, 7 store Sygestiftelser, tre Gange 7 offentlige Brønde to Gange syv Primærskoler. Senne floden, som bevander Staden, udspringer 7 Mile fra den, deeler sig i 7 Grene, og berøre 7 Landeveie. Staden er bygt paa 7 Høie og dens terhalt. Bl. 20.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Under Ludvig den Femtende blev hele Paris illumineret, i Anledning af en glædelig Begivenhed. General-Controlleuren over Finantjerne, Abbed Terray, kjørte om Aftenen omkring, for at see denne Jllumination og de forskjellige Jndskrivter. Jblandt en stor Mængde, af Sindbilleder og Deviser, blev han især opmærksom paa een. J en Krands af Lilier læste man de transparente Ord: Fire Millioner har jeg til min Konge. Neppe havde Abbeden læst dette, før han befalede, at holde. Han steg ud af Vognen, spurgte efter Beboeren af det Værelse, hvor denne Jnscription var anbragt, og man viste ham strax hen til ham. Ved Jndtrædelsen i Værelset sagde Controlleureen: Min Herre. Jeg er Abbed Terray, General-Controlleur over Finantserne. Det patriotiske Sindelag, som De yttrer ved Deres Jllumination, gjør Dem stor Ære. Jeg glæder mig over, at gjøre Deres personlige Bekjendtskab, og tvivler ikke paa, at De jo kan og vil opfylde det, som er at læse paa Deres Vindue. - Det er allerede skeet." – "Hvorledes det, Da maatte jeg jo ogsaa vide noget derom." - Mit Navn er Million, og jeg har fire Sønner i Hans Vogn. koldt og forlegen, og skyndte sig tilbage til sin nalet i Petersborg - beretter Ancellot i sit Skrift: Sex Maaneder i Rusland - findes en Kanon, som er 21 Fod lang, veier 17,435 Pund (?) og kan affyre en Kugle af 63 Punds Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Da Carl den 12te, d. 3 Dec. 1703 tog Elbing, faldt denne Kanon i Seierherrens Hænder og bragtes til Stokholm. Med levende Smerte Den mærkværdige Kanon. J ArseMajestæts Tieneste. - "Saa!" sagde Abbeden Indbyggeres Antal er 7 gange til tusinde. (Un saae Peter den Store dette Seiersminde i Fjer dens Værge, og derfor lovede en Udlænding, vi Navn Prinim, som Keiseren havde viist Velgierninger, at skille de Svenske ved denne Kanon Med utrolig Møje og utallige Offere lykkede det ham omsider at bemægtige sig den, men fa Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Hamburg 2 M. en Linie dybt oxyderet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
en Kanon af gammel Form, som ved Undersøere faldne ned af Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Berlin sin Samling af 42 forskjellige Meteor at kunne skiule det, maatte han sauge den i Stykker og saaledes bragte han den til Skibs til Petersborg. Peter den Store lod ham her da han forsmaaede hver anden Belønning, oprette en Billedstøtte til Hest i Legemsstørrelse. Chladni har testamenteret Universitetet i stene, som saavel i tidligere som nyere Tider En Fisker ved Calais har nyligen opfiske gelsen befandtes at være ladt. Kuglen var af Bly og kun paa Overfladen den tiende Deel af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Kjøbenhavns Børs, d. 21 December 1827. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto. 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 163 1/2 154 Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 1/4 48 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 7777 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-22
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 111 3/4 112 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. S. 9 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn 105 i Banco. i Banco. Asiatiske Comp. Actier, - i Sedler 3 pC. nye danske Oblig., 68 58 1/2 L. Sterl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. - Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
de Fireogtyvende Aargang. No. 103. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 December. 1827. af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Ved denne Leilighed kan jeg ikke tilbageholde det Ønske, som jeg er viis paa, at hele Landsbyggeistligheden, maaskee paa nogle meget faa Undtagelser nær, deler med mig, ja, jeg vilde gjerne sige, den Forhaabning, at, ligesom Regjeringen ved Forordningen af 7de November d. A. har ophævet den Uvished, der fandt Sted i Henseende til denne Deel af vore Jndkomster, Anledning ligeledes maatte findes til ved et almindeligt Lovbud at befrie os for den Vilkaarlighed, hvilken vi endnu ere underkastede i Henseende til det Offer af Menighederne, der nu, efterat Korntienden ved lave Priser og tunge Skatter er saa meget betydeligen formindsket, næsten kan regnes for vor væsentligste Jndkomst. Thi ikke nok, at de allerfleste af os maatte prise os lykkelige ved paa denne Maade at erholde en Tilvært i vore Jndkomster, den vi under de nærværende Omstændigheder høilig kunde trænge til; men vi vilde ogsaa derved blive befriede fra den Ydmygelse, vi nu saa saare ofte ere udsatte for, at maatte endog af velhavende Lemmer i Landsby Menighederne modtage Gaver, der undertiden ere aldeles all pari med det, man byder den ringeste Betler, enten fordi man troer, man ikke behøver at give os Mere, eller fordi man, som en Hr. Martensen, med eller uden Grund, kan have Noget imod os. Thorup Præstegaard d. 16 Decbr. 1827. J. L. Hansen. De glade Børns Julesang. Gud hellig Aand i Troe os lær Til Jesu Priis at sjunge, Naar vi ham Lov og Tak frembær Med glade Barnetunge. De Spædes Priis forsmaaer han ei, Alt paa sin høie Himmelvei, Den Børneven histoppe. Et lidet Barn fra Himmelen, Kom ned til os paa Jorden; Fra Sallighedens høie Hjem. Velsignelsen er vorden; Derfor skal glade Julesang. Høit over Field og Dal og Vang, Til Barnets Priis gjenlyde; Den milde Fader ei sit Bryst For Børnene vil lukke: Saa lød den glade Englerøst, Høit over Barnets Vugge; En Krybbe udi Betlehen Tog Naadens bedste Skat i Gjem, Det var vor Frelsers Vugge. Nu Fred skal boe paa Jorderig; Guds Velbehag neddale Den Fattigste skal vorde riig, Ham skal Guds Ord husvale; Hans glade Tunge stemme i, Med Englechorets Harmonie: Høilovet Herren være. De Faar som gik paa vilden Stie Vil Hyrden selv oplede, Afgrundens Rand de gaae forbie, Hans Stav skal om dem frede: Saa mildelig Han kalder dem, Dem fører til sin Faders Hjem: Hvor der er idel Glæde! De Børn, som drog fra Faders Huus, Ad Verdens vilde Veie; J Tidens stærke GøgleblusForlored bedste Eie: Dem drager lidet Barn saa huld Til Fader=Hjertet naadefuld Hvor der er godt at være. De Børn skal glade bryde udJ Sang til Barnets Ære! Som viser dem den kjære Gud, Og dem vil Leder være. Til Stuen hist i Fredens Læ Hvor Glædens skjønne Juletræ, Evindeligen grønnes. Besvige ei de smaae for Mig: Den bedste Julegave! Som Børn kom Alle hid til mig, Som Himmerig vil have. Saa lyder Barnets hulde Ord Enhver som lyder mig og troer Skal hist Guds Naade finde. Lov Priis i høie Himmelchor, Det lidet Barn da være. Odrag os hist, hvor glad du boer, O Jesubarn Du kjære. Da skal en bedre Julesang, Til Engleharpers høie Klang Udbrede hist Din Ære! C. Mülerz. Hvorfor standsede Udgivelsen af Lande modernes videnskabelige Forhandlinger,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
J Dagen for 1823 No. 202 findes blandt andre Efterretninger om Landemoderne Adskilligt om sammes videnskabelige Forhandlinger. Ogsaa deraf kan man, om man ikke veed det i Forveien, lære, at enhver god Ting, saalænge den endnu ikke har tabt Nyhedens Tillokkelse, drives med stor Jver, men siden, naar den første overvættes stærke Hede er afkjølet, gemeenligen gaaer reent i Staa. Paa denne Sætnings Rigtighed har baade Sjællands og Fyens og Laalands Stifts Geistlighed, ved Hjælp af videnskabelige Forhandlinger, givet et indlysende Beviis. Jyden var klogere; han tænkte: Det er saamænd aldrig værd, at Du begynder alvorlig paa noget, som Du strax bliver ked af igjen. Og heri har han jo fuldkommen Ret. - Talen er her aldeles ikke om selve de videnskabelige Forhandlinger; om dem bør man ingenlunde troe, at de ere ophørte, saasom der, i det mindste for Sjællands, Fyens og Laalands Stifter, gives kongelige Reskripter angaaende deres Holdelse (efr. Dagen l. c.); kun om de endnu drives med samme Jver, som i Førstningen, tør man tillade sig her i Forbigaaende at betvivle, uden derfor at ville kaste mindste Skygge paa de i Sandhed høiærværdige og af ægte videnskabelig Aand besjælede Mænd, paa hvis Forslag dette gavnlige Middel til lærd Kundskabs Udbredelse, og Vedligeholdelse blandt den lavere Geistlighed blev bragt i Anvendelse. Det er, som Overskriften viser, blot Udgivelsen af bemældte videnskabelige Forhandlinger, der er Gjenstanden for disse Linier, og efter saaledes at have orienteret os, ville vi nu gaae Sagen selv nærmere paa Klingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Aftes gav Madame Catalan paa det kongelige Theater sin første offentlige Concert her i Staden, og indhøstede her, som overalt hvor man har hørt hende, det store bifald, og den høie Beundring, som hendes udmærkede Talent saa hæderligen fortjener. Af Concertens 8 Nummere udførtes de fire af den berømte Sangerinde. Hr. Capelmusikus Petersen udførte Phantasie for Fløite, og Hr. Capelmusikus Wexschall Theema med Variationer af Meyseder; begge saaledes som man af disse udmærkede Kunstnere kunde vente. Concerten begyndte med den Opmærksomhed for dansk Kunst, at Quverturen var af et dansk Stykke, og af en dansk Componiist. Madame Catalani glædede sine beundrende Tilhørere til Slutning, efter Opfordring, med: God save Frederie our King &c., hvis Chor blev i Skuespilhuset med almindelig Enthusiasme istemt. Sangerinden var meget smaa fuldt klædt; har om Livet et særdeles kostbart Belte af Demanter, og paa Hovedet en stor Agraffe ligesaa af Demanter. Disse Brillanters Glands forhøiedes endnu mere ved et Par Ørenringe med ægte Stene. Men mere end ved sine Demanter glimrede hun ved sin henrykkende Sang og den Gave, hvormed hun foredrog den, Som Sangerinde forener hun i sin Person, Alt hvad der hos de fleste andre Sangkonstnerinder endog af første Rang kun, som oftest, findes enkelt: en Stemme af det overordentligste Omfang, en Færdighed og et Foredrag, hvori vist ingen overtræffer hende. Hertil kommer en Figur, udmærket ved en vis ædel Stolthed, som Bevidstheden og Besiddelsen af et i Europa almindeligen beundret Talent maa indgyde. Orchestret anførtes af Hr. Funck, og Mad. Catalani fremførtes hver Gang hun skulde synge, af Hr. Prof. og Kgl. Syngemester Siboni.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Hans Majestæt Kongen har bevilget Sangerinden at give for det første 4 Concerter. - Udenbyes Læsere af dette Blad vil det maaskee interessere at erfare Prisen paa billetterne: til Parkettet og 1ste Pladsloge a 4 Rbdl., Parterret og anden Pladsloge a 3 Rbdl., Galleriet a 2 Rbdl. Hele Loger i 1ste Etage til 60 og 50. J 2den Etage imellem 50 og 15 Rbdl.; andre forholdsviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Blandede Efterretninger. Direktionen for Norges Bank har under 27 Nov. bekjendtgjort, at de nu i Omløb værende 5 Spd. Sedler blive efterhaanden inddragne og erstattede ved nye af samme Text som de nu havende, men forøvrigt af mindre Format og forskjelligt Løvverk samt Skrift, hvilken sidste er anbragt i krumme Linier. - De nye 5 Spd. Sedler, som ere aftrykte paa lyseblaat Papiir, ere forsynede med 3 Underskrifter og 3 Stempler, og have følgende meget kjendelige Vandmærke: For oven i en Halvirkel Ordene: Norges Bank Jmellem Norges Vaaben i 2 Cirkler et Femtal, og nedenunder i en modsat Halvcirkel: Fem Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
At Norges Bank ikke ombytter eller indløser klistrede Sedler, bringes gjentaget til offentlig Kunskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Bergen, i November. Det i Bergen oprettede Museum har gjort ualmindelige Fremskridt, og har allerede Ting af megen Værd for Kiendere, samt tiltager stedse ved Directionens Driftighed og ved de mange Velyndere, Museet har baade inden- og udenbyes. - Hvor herligt er det, at see de gamle nordiske Heltes Vaaben opbevarede; at gjøre sig et Begreb om deres Kraft, deres Krige, at tænke sig, hvilken Kjæmpe, hvilken Helt (maaskee en Tamperskjælver, en Frithjof), der har spændt den tunge Bue, der har ført det mægtige Glavind, der har svunget den skarpe Stridsøre, og med den eller hiin indladt sig Helteære. Hvormange interessante Betragtninger give disse herlige Oldsager ei Anledning til Hvor behageligt er det at beskjæftige sig med Tanken om vore tappre Forfædre: - at skue Urner, hvori Støvet af Heltene ligge - maaskee Støvet af een af vore egne Ahner. - Mineralsamlingen er, om ikke ganske, saa dog nogenledes fuldstændig. - Af Dyr er der endnu kun faa, men nogle sjeldne Exemplarer; men det var at ønske, det maatte lykkes Museets værdige Direction at erholde alle vore bekiendte indenlandske Fugle, vore Fiske, vore Jnsekter og med Tiden vore Pattedyr. - De Malerier, Museet for Tiden eier, beløbe sig til henved femti og iblandt disse udmærket sig et fortræffeligt antikt Stykke fra den bygantinske Skole, og nogle andre, iblandt hvilke især Landsmandens, Professor Dahls fremskinne. - Myntsamlingen, der allerede nu indeholder henved 17 til 1800 diverse Mynter, zires med endeel sjeldne Guld- og Sølv-Bracteater, alle fundne i Norge. - Saaledes er vort Bergenske Museum allerede meget seeværdigt. - Vore unge Kjøbmænd som reise til Udlandet, og der komme over Ting, som kunne være for Museet ejeværdige, undlade ei heller, naar Leilighed gives, at vise deres Deeltagelse. Med Tiden haabe vi og at see en egen Bygning for vort Museum kneise imellem vore beskedne og nette Træhuse som en sand Æresbygning for Bergen. I et offentligt Møde, som d. 11 Junii fandt Sted i det Pariser Videnskabsacademie, oplæste Hr. Cordier et Udtog af en Afhandling, om Jordklodens indre Temperatur. Han viste, at den vulcaniske Jld i Jordens hule indre Rum efterhaanden aftager, at de ildsprudende Bjerges Udbrud blive sjeldnere, og at Jorden tilsidst kun endnu vil varmes af Solen, hvorved den vel en Tid lang vil beholde den til Plantelivet fornødne Varme, men lidt efter lidt blive koldere, og endeligen gaae under af - Kulde. papirer nu ikke ere meere saa rasende, have Kapitalisterne søgt at anbringe deres Penge i nye Bygninger, hvorved denne udmærkede Stad end mere udvides og forskjønnes. Paa denne Maade ere adskillige nye Gader opstaaede, saasom Luisen, og Unterbaum=Strasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
En skikkelig Tjenestepige i Crapone, Departement Haute-Loire, blev ved den sidste Jubelfest, med dens Ceremonier og religiøse Øvelser, saa forrykt i Hovedet, at hun Dagen før Christi Himmelfartsdag opreiste sig i sit Herskabs Gaard et Baal, stillede sig derpaa, og stak det i Brand. Da hendes Madame blev Luerne vaer, raabte hun om Hjelp, men forgjeves - den stakkels Pige var allerede halv brændt. Hun bragtes til Hospitalet i Lyon, men, efter frygtelige Lidelser, opgav hun d. 28 Mai Aanden. Førend hun døde sagde hun, at hun havde faaet befaling fra Himlen, at brænde sig selv. Dagen førend sionspsalmer. læste Røverroman Rinaldo Rinaldini, er nyligen Storhertugelige Bibliothek. Slutning en Forestilling af Røverne, i Følge en af den academiske Jenaer Ungdom betinget Hævd. Ogsaa d. 23de Juni d. A. blev dette Stykke opført og næsten samtlige Studerende vare ankomne og opfyldte adskillige Hundrede Pladser i Parterret og Parquettet. Efter gam J Weimar gives hvert Aar ved Saisonens død i Weimar, som første Bibliothekar ved det Forfatteren til den i sin Tid saa meget hendes Hedengang stod hun op og sang Mis Marien, Karl, Albrecht, Schumann, Charits-,J Berlin, hvor Spekulationerne i Stats bygge et optisk Taarn paa et 300 Fod høit mel Vedtægt istemte de ved den første Strophe, af Sangen "Ein freies Leden führen wirk, deres yndede Gaudeamus. (Journ. f. L. u. K.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
I Nærheden af Lyon lader en Privatmand Bjerg. Man paastaaer, at man med en god neske spadsere i en Afstand af 15 Mile. Tubus vil kunne fra dette Taarn see et MenDet er mærkeligt at, uagtet de kinesiske Love, forbyde Jndførelsen af Opium under de sværeste Straffe, saa at endog Ladningen af de Skibe, hvori det indføres, skal confiskeres, og de Personer der befatte sig med Jndsmuglingen, paalægges store Penge- og Legems-Straffe, ja selv de Huse, hvori det findes, skulde overgives til Flammerne, vedbliver dog Brugen af Opium der, og den Qvantitet man forskriver og modtager, bliver ligestor. Loven forbyde endog Brugen af Opium, saa at der er stor Fare og store Offere at gjøre ved Bestikkelser, saasom de der bruge samme dog let ved dets Virkninger kunde opdages. Opium bruges i China fornemlig til Røgning, da det blandes med Tobak, til denne Hensigt er den bengalske Opium foretrukken andre Egnes. Naar Opium søges til Tygning, og der altsaa er mere Spørsmaal om den bedøvende Egenskab, søges især Malva-Opium, der er rigere paa narkotisk Stof. Derfor er den kjerest paa de østlige Øer. J de sidste Tider er MalvaOpium mere søgt end før, og Søgningen af Pat na= og Benares-Opium, eller den fra Bengalen, og fra Tyrkiet er igjen aftaget. (Froriep 395.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-25
Om de russiske Dampbade, hvorover Noget nylig læstes i dette Blad. er udkommet et oplysende Skrift: Ueber Einrichtung, Gebrauch, und Wirkung des russischen Dampbades bei dem Jstedetfor 400 Rbdlr. læs 300 Rbdlr. Soolbade zu Elmen. Ein Leitfaden für Jeden der diese Art Bader hier brauchen will. Von Dr. J. W. Tolberg, Bade-Art. Magdeburg 1826. 48 S. 8. rec. i Hall. Lit. Zeit. 284. Berigtigelse i sidste No., S. 1618, L. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
Skilderie, af K. Fireogtyvende Aargang. No. 104. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpo, erne. Løverdagen den 29 December 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-29
jøbenhavn. Nyeste. Af Matthissons Reisebog, J Breve til C. V. v. Bonstetten. En (Fortsat fra No. 9.) Paa Tilbagereisen hertil blev jeg i det gjestfrie Slot Geisenheim modtaget ligesaa venlig som i Gaar. Adelheid, hvis høje og ædle Sind med enhver Time af vores muntert voxende Bekjendtskab stedse herligere udfoldede sig, forelæste mig to Sange af hendes Alfred. Digtet er skrevet i den for de Tydske svære Form af Octaver. Diktionen tiltalte mig som ægte poetisk. J Versbygningen er der endnu hist og her noget at forbedre. Nu ventede mig et af de glædeligste Symposter som nogensinde blev mig buden, med Undtagelse af hiint i den gamle Borg i Nyon, kjere Bonstetten. Hr. von wierlein fremsatte en Viin af egen Væxt, som i Behagelighed intet eftergav den skumløse Champagne. Da lød høiere Indre: og mere melodisk end nogensinde før i mit Maynz den 14de Mai. Gesegnet sey der Rhein! Am Rhein, om Rhein, da wachsen undre Reben Om Eftermiddagen ledsagede den hele Familie mig til Reichartshausen, Grev Schøn der hendes Talent til stor Ære. stykker af Landskabsmaleriet.