JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Da det har behaget Gud, ved Døden at bortkalde min elskelige Fader Christian Bonsach, forhen Proprietair i Sielland, saa skulle jeg herved, som hans efterladte eneste Arving, indkalde alle hans Credi og Debitorer, at anmelde sig hos mig eller undertegnede min Laugværge, jo før jo heller, eller i det seeneste inden 6 Uger for Inden= og 12 Uger for Udenbyes Debi og Creditorer, da enhver skal vederfares Ret. Kiøbenhavn, den 16de Febr. 1795. Sedselle Bonsach, Som Laugværge, Enke efter Urtekræmmer sal. Schau, J. C. Friborg, boende i St. Pederstræde No. 134. Urtekræmmer paa Hiørnet af Fiol og Skidenstrædet.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den med 12 Ugers Varsel indkaldte alle de, som efter afg. General 2den Martii og i Siellands Landsting den 8de April 1795, ere Major Herman Abbestee maatte have noget at fordre, dermed at melde sig inden den foreskrevne Tid, for saadan deres havende Krav at beviisliggiøre; hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. Paa Arvingernes Vegne, J. Lange.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 2den Martii og i Siellands Landsting den 8de April 1795, ere med 12 Ugers Kald og Varsel, indkaldte alle de, som maatte have noget at fordre efter afg. Frøken Anthonette Charlotte de Fontenay, dermed at melde sig inden den foreskrevne Tid, for saadan deres havende Krav at beviisliggiøre; hvilket herved ydermere bekiendtgiøres. Paa Arvingernes Vegne, J. Lange.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
(5592) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 8de April d. A. og i Hof= og Stads=Retten. den 13de f. M., ere Creditorerne til afg. Karen Kirstine Bechs og forhen afdøde Mand forrige Urtekræmmer Kund Hansen, at anmelde og beviisliggjor deres Fordringer i Hof= og StadsHerlods fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel og Rettens Skifte=Commission; ligesaa ere de Afdødes Arvinger indvarstede inden den i Loven foreskrevne Tid for at bevise deres Arveret og lagttage deres Beste under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
(5643) J Følge Proclama som er læst i Siellands Landsting den 8de April d. A. og i Hof= og Stads=Retten den 13de f. M., ere Creditorerne efter afg. Paruqvemagermester Henrich Ludvig Bech og forhen afdøde Hustrue Mette Høger, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Hof= og Stads Rettens SkifteCommission; ligesaa ere de Afdødes Arvinger indkaldede med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarn under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
(3) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting, den 3de og i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 13de April 1795, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Jordemoder Marie Werners og forhen afdøde Mand Knasmager Wentze Werners fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjor deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
(332) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 8de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Reden 13de April 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Studiosus Hans Cramers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (14) De som maatte have noget at fordre udi deserteret. Skidmand Nong, Gustav Christian Qvestes Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ttempletpapiirs og Kortsforhandlings Contoiret, som hidSindtil er holdt i salig Hr. Conferentsraad Müllers Gaar paa Kiøbmagergaden, henslyttes i Skidenstrædet sidste Port paa venstre Haand naar man kommer fra Kiøbmagergaden, eller første Port paa høire Haand fra Nørregaden, hvor Comtoiret. aabnes om Morgenen den 2den Maji.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Under 16de d. M. har Stadens Magistrat erklæret forrige Coffardifarer Carl Friderich Strøm at være umyndig, og beskikkel mig til at være hans Værge, hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de Martii 1795. F. W. Giges, Borger og Glarmester.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 8de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 13de April d. A., ere Creditorerne i afg. Giertrud Lentz og hendes forhen afdøde Mand, Viinhandler Rasmus Rohdes felleds Stervboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stats Rettens Skifte Commission inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer: ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Skiftet. (5765) De som maatte have noget at fordre udi afg. Sukkerhuuskarl og Pandemand Jens Jensen Torps Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Skulle nogen have nogen remæssig Fordring hos afg. Jom frue Anna Lucia Jsen, indkaldes de med 6 Ugers Varsel dermed at melde sig hos Undertegnede, som hendes Universal Arving. Kiøbenhavn, den 16de April 1795. Andr. Palle, Procurator. Gaa de i 2den Classe af det 42de Kongel. Kiøbenhavnske ClasseLotterie værende 1200 Gevinster og 6 Præmier i Dag ere udtrukne, saa blive Gevinsterne udbetalte her i Staden den 27de April af vedkommende Collecteurer, efter den sædvanlige Rabat af 12 pro Cent, mod den originale Gevinst=Sed deels Extradering. De i Provincerne faldne Gevinster blive at ethvert Steds Collecteurer udbetalte, naar Gevinst Designationerne og Remisserne til dem kan være indløbne, da de, hvis Sedler ikke have vundet, kan fornye dem med 3 Rdlr. per Lod til 3die Classe. Skulde nogen af dem, der have vundet, forlange et nyt Lod til 3die Classe, og samme er at bekomme, betale de derfor, i Følge Lotterie=Conditionernes 2den Post, 6 Rdlr. Kiøbenhavn, den 13de April 1795. Niels Collin,
Berlingske Tidende, 1795-05-01
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Tos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschous Faligions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøsimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmederen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.,& Breve fra hans Venner efter hans Død udgivne af Jo J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende hen Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Frøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Media Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Parer for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Paris, den 5te April. Revolutionen i Begynd isen af denne Maaned er alt for vigtig til, at følgende Anmærkninger, hvilke jeg som et Øievidne samlede og først sener kunde sætte paa Papiret, torde være overflødige. Denne Dag var en stor Triumf for de Bedresindede, Conventen har endelig samlet sine Kræfter, og man kan aldeles paastaae, fuldendt Revolutionen af 27de Julii 1794. Der behøvedes virkelig en kraftig Revolution, og Kampens Udfald var langt fra ikke saa vis, trods al den store Majoritet som Conventen havde baade blant sig selv og Borgernes Masse. Her var endnu at vente, om Tænkeraadens Majoritet ogsaa skulde vinde de physiske Kræfters Majoritet for sig; hele Paris syntes ved første Øiekast fuld kommen at være traadt ud af den selskabelige Ordens Spor; det frygtelige Uhyre: "den parisiske Pøbel" lod sig see i sin hele frygtelige Gestalt, og syntes færdig til Strid mod alle virkelige Menneskeer; gandske tydelig følelig svævede en ond skabt fuld Genius foran hiin rasende Pøbelskare; denne Genis var det døende Biergparties Fortvivlelse; i dens ene Haand har den ligesom et tvergget Mordersværd, Hungeren, og med den anden pegede den paa Kiøbmændenes Magasiner. Uagtet alle disse bedrøvelige Udsigter; uagtet den Uvighed, som i Kampen, dersom den virkelig havde brudt ud, skulde have viist sig, og som man kun alt for meget følte, naar man saae de med drukne rebelske Saneculotter opfyldte Gader, de derfra ravende Skarer af rasende Qvinder, de utallige Folkegrupper med deres Oprørsprækere, og naar man hørte det, som endnu var frygteligere end det, man saae, hvoriedes disse gale Mennesker truede i deres Udladelser allerede med mere, end deres Forførere selv havde ønsket, hvorledes de, som Afsindige, kun talede om Hævn, hvorledes de ikke mere yttrede nogen egentlig bestemt Hensigt, hvorledes de i deres tankeløse Oprør ingen Forskiæl gjorde mellem Republikanerne og Royalister, Aristocrater og Patrioter, Blod karle og Bekienderne af de menneskelige Grundsætninger, Sansculotter og Muscadins, Fattige og Kiøbmanden; hvorledes de forvirrede hinandens Hierner med de jammerligste Fabler og Skibe af Guld, om keiserlige Vaabner, om fyldte Bomber, om Vogne fulde af Deputerte, om Liigheden mellem Lafayette og Pichegre, og Gud veed, om hvor mange 1000 Mand Preussere i Skovene ved Boulogne, o. s. v., uagtet, siger jeg, alt dette, og det allerede i nogle fraliggende Egne i Staden virkelig udbrudte Raserie, tog dog denne store Sag en skiøn, fortreflig Vending.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
(Fortsættelsen følger i medfølgende Tillæg.)
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Holland, den 22de April. Da Commissionen for de vestindiske Anliggender i Amsterdam er bleven underrettet om, at der endnu bestandig blive gjorte flere og større Antalter i Engeland til at borttage vore vestindiske Colonier, og bringe Varene derfra til Engeland, saa har vor Minister i Paris paa nye faaet Ordre, at give den franske Velfærdscommission Efterretning derom, og at ansøge samme om at føie de fornødne Modanstalter, samt at skynde paa Secretair Starekenburgs Afreise. Gelderens Deputerte ved Generalstaterne have i Henseende til de Pund ter som den franske Regiering har foreslaaet betræffende vor Republiks erkiendende Uafhængenhed og den med Frankrig, sluttende Off og Defensiv=Asiance hidtil viist sig de villigste. Allerede for nogen Tid siden foresloge de selv at vor Gesandt i Paris maatte faae en meere udstrakt Jnstruction, i Henseende til de Gotgiørelser, som vare at betale den franske Republik, et Forslag, som imidlertid blev overleveret til Kommissariernes nærmere Undersøgelse. Den franske Republik har officiel ladet vor Regiering bekiendtgiøre de Uroligheder, som i Begyndelsen af denne Maaned have været i Paris. Folke repræsentanten Alquier har ved denne Leilighed i en Skrivelse til Municipalitetet i Amsterdam givet sin Forundring tilkiende derover, at der paa samme Tid, da Urolighederne forefaldt i Paris ogsaa have været tumultuariske Operin i mange hollandske Stæder. Han troer derfor, at en udbrede Plan er lagt til Grund ved disse Uroligheder. Tillige giver han tilkiende, hvormege han forundrer sig over, at den offentlige Aarvaagenhed er saa lidet virksom, og Kiærligheden til Fadrenelandet saa kold, at man ikke har kunnet opdage de egentlige Anførere for de sidste hollandske Uroeligheder. - Alle desom herefter tage Deel i Uroligheder, skulle strax militairisk blive afstraffede.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Polen, den 22de April. Efter det russiske Krigscollegii Rapport i Januarii 1795, bestaaer den russiske Krigemagt af 541731 Mand regu ar Tropper, og 46,401 Mand ircegulaire til sammen 588132. Mand. Deriblandt ere 82,393 Garnisoner for forskiællige Fæstninger og Grændser; Marechuusseer 22216; Jnvalider 3864; Soldatersønner 16816; Artillerie 38 110. Den Deel af denne Armee, som er bestemt til i Nødsfald, at marchere ud af Landet, og bliver nævnt: Tropper for fremmed Tieneste, bestaaer af 51 Regimenter Grenaderer, 139592 Mand Men efter denne Angivelse ere der for nærværende Tid kun 124, 900 Mand; 11 Regimenter Grenaderer 51,048 Mand for nærværende Tid 46, 190 Mand; 9 Corpser Chasseurs 35,928 Mand, for nærværende Tid 29700 Mand; tilsammen 200790 Mand. Artilleriet 38,110 Mand, hvoraf man har bestemt 22500 Mand til at sendes ud. Cavalleriet 60 724 Mand for fremmed Tieneste, hvoraf for nærværende Tid kun er 26400 Mand. Regulaire Cosakker for nærværende Tid 30000 Mand. Tilsammen 279, 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
London, den 24de April. Endelig er i Gaar den saa længe ventede Dom over den forrige General Gouverneur i Ostindien Eqo. Warren Hastings, paafulgt. Gallerierne i Westminsterhallen vare opfyldte med mange 1000 Tilskuere og Tilskuerinder. Paa Tronens høire Side sad Arvestatholderen med sin Familie, en Loge; den tyrkiske og de øvrige Gesandtere med deres Gemalinder indtoge de for dem bestemte Loger, paa Underhusees Bænke sadde i det mindste 400 Parlementslemmer, og de for Pairerne bestemte Sæder fremstillede et Syn af de største og meest oppudsede Skiønheder i Riget. Naar Soel straalerne bækkede ind igjennem Vinduerne og oplyste det Hele, kunde man vanskelig see et skiønner: Skuespil, hvilket tillige gav et Beviis paa den engelske Retspleies Værdighed og Anstand. Storkansleren forelæste nu Anklagens 16 Hovedartikler, og spurgte enhver Pair fra den nederste Baron til sig selv, ved enhver Artikel især: "Hvad siger Deres Herlighed, er Warren Hastings igenseende til de ham af Underhuset tillagde Forbrydelser i den 1ste, 2den, 3die a. Artikel skyldig eller uskyldig?" Ved første Artikel blev han af 6 Pairer erkiendt for skyldig, men af 23 for uskyldig. Den vare kun 29 Pairer tilstede i Retten, ellers skulde denne Formalitet have varet indtil om Natten. De samme Lorder, som i en eller anden Artikel havde fundet ham skyldig erkiærte ham dog i de fleste andre som uskyldig. Ved Dom mens Afsigelse lagde enhver den høire Haand paa Brystet, og sagde: "Paa min Ære" - "skyldig? – eller: "ikke skyldig!" Da Stemmerne ti sidst bleve samlede, stod Storkantleren op, og erklærte, at den Anklagede ved en stor Stemmefleerhed var frifunden, og da Hr. Hastings blev kaldt frem for Skrankerne, holdt han denne Tale til ham: Hr. Hastings! Jeg har at bekiendtgiøre Dem, at De er frikiendt for den mod Dem af Underhuset anbragte Klage og alle deri indbefattede Sager. De bliver altsaa hermed fri ladt, dog saaledes, at de betaler Deres egne Proces Omkostninger. Hr. Hastings gjorde et dybt Buk og gik bort. Men den sidste Omstændighed angaaende Processens Omkostninger, kan vel neppe være ham meget behagelig, da de skulle beløbe sig til 150000 Pdstrl. - Saaledes endtes denne Process, som havde vedvaret i 7 Aar. - Man til forsikre, at der nu virkelig er en Deputert fra Paris i London, for at føle sig for, hvorledes det nu staaer til paa den engelske Side med Tilbøieligheden til Fred. De offentlige Fonds ere formedelst Haabet om en hastig Fred stegne i denne Uge 3 Procent, og paa Lloyds Kaffehuus skal allerede være anstillet Væddemaal, og sat 100 Guineer mod 25, at Engeland inden 6 Maaneder skulde have Fred.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Efter Breve fra Lissabon er nu ogsaa den portugisiske Regiering meget tilbøielig til igien at antage sin forrige Neutralitet mod Frankrig. Allerede for nogen Tid siden har bemeldte Regiering foreslaaet Cabinettet i Madrid, at lade de portugisiske Tropper, som hidtil have staaet ved den spanske Armee, komme tilbage, og derimod at betale en vis Sum Penge.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Man tvivler ikke om at de som Freden imellem Spanien og Frankrig er sluttet, skal ogsaa Portugal snart igien træde indi sit neutrale Forhold mod Frankrig. - Paa Øen Grenada ere nogle fransk Tropper satte i Land af Kapere, hvilke have anrettet nogen Skade, men vare endnu ikke truende for Besiddelsen af Øen selv. - Paa den franske Øe Cayenne have Negerne, efterat de vare erklærte for fri, faaet Overhaand, nødt mange Colonister til at tage Flugten a. - Paa St. Lucia ere Oprørerne for største Delen blevne adspredte af de mod dem udfindte engelske Tropper. Jmidlertid ere vore vestindiske Kiøbmænd dog formedelst Grenada, Momserrat, Antigua og St. Kiets ikke uden Bekymring. Det vilde blive meget skadeligt for Producternes Dyrkning, dersom de skulde blive indtagne af de Franske saasom disse da fær te Negerne i Frihed. - Staden Dublin har bevilget den nye Vicekonge, Grev Camden, Borgerret. Documentet derover skal blive ham overrakt i en Gulddaase - Endnu vedvarer, desværre! Oprøret formedelst Levnetsmidlernes høie Priis her og der fornemmelig blandt Biergfolkene i Cornmallis og blandt Soldaterne i de forskiellige Landstæder. Men man foranstalter hyppige Subscriptioner, hvorved den saa tige og gimene Folkekasse bliver sat i Stand til at kjøbe Brødet for en ringere Priis.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Helsingøer, den 3die Maji. Fra den 26de April til i Dag ere 92 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Kiøbenhavn, den 4de Maji. Den 23de Januarii er Tolderen og Konsumtionsforvalteren i Kragerøe, Ober=Krigskommissair Poul Terkelsen, beskikket at være tillige Postmester sammesteds; den 20de Martii er Candidatus Juris Bredo Henrich von Munthe af Morgenstierne beskikket til surnumerair Assessor i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret; den 27de er Personelcapillan Hr. Johan Frederich Sarz confirmeret at være Sognepræst for Laurvigs og Langestrands Menigheder i Grevskabet Laurvig; den 10de April er Sognepræst Hr. Arild Friis Worsøe confirmeret at være Sognepræst for Hyllinge og Lyngbye Menigheder i Sielland; Studiosus Palammon Christian Schønberg, ligesaa at være Sognepræst for Sæbye og Giershøy Menigheder i Sielland; Studiosus Andreas Peter Meden, ligeledes at være residerende Capellan for Tikiøb Hornbed- og Hellebek Menigheder i Sielland; Skibspræst Hr. Christen Bech ligesaa at være Sognepræst for Tvede Menighed i Fyen; residerende Capellan Hr. Christen Graae Klingenberg. ligeledes at være Sognepræst for Døllefielde og Musse Menigheder i Lolland; residerende Capellan Hr. Peter Adam Obel ligesaa at være Sognepræst for Hals Menighed i Aalborg Stift; Procurator Niels Hansen ligeledes at være Birkedommer og Skriver ved Hagested Birk i Sielland; den 17de er residerende Capillan Hr. Andreas Borch beskikket at være Sognepræst til Rollog Præstegield i Aggershuus Stift; Sognepræst Hr. Andreas Hofgaard ligesaa til Sogen præst for Aals Præstegield i samme Stift; samme Dag er Studiosus Gregers Wad beskikket at være Lærer og overordentlig Professor i Naturhistorien ved Kiøbenhavns Universitet; Apotheker Ludvig Manthey ligesaa at være overordentlig Prof ssor i Kymien; den 24de er Studiosus Andreas Christian Obel confirmeret at være er siderende Capellan for Wissenberg Menighed i Fyen; og Proprietair Søren Hillerup beskikket at være Cansellieraad.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
stra det Kongelige General=Postamt er under 18de April udkommen en Placat, hvorved det bestemmes : at da Hans Kongelige Majestæt allernaadigst har fundet for godt, at Pakke= eller Ageposterne skulle til større Sikkerhed for Post godset gaae over det lille Belt ved Middelfart i Steden for imellem Assins og Aarøesund, og den Vei, som disse Poster derved passere, altsaa bliver længere til nogle og igien kortere til andre Stæder end forhen, samt da Veiene imellem adskillige Stæder ere Tid efter anden ved Opmaalinger befundne, at være længere end forhen var antaget, saa følger deraf, at den Pakkepost=Taxten af 23de Februarii 1788 tilføiede Mile Tabel over Afstanden imellem de siellandske, fyenske og jydske Stæder samt Hadersleb, der hidtil har været Reglen for PostContoirerne ved Taxeringen, ikke for Fremtiden kan være passende, des Aarsag fastsættes, at den denne Plakat ved heftede nye Mile=Tabel over Afstanden imellem de benævnte Stæder, skal for Eftertiden bruges ved bemeldte Taxering.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
J Continuation af forestaaende Placat og den dertil hø rinde Mile-Tabel bliver til alle Vedkommendes Efterretning herved end videre bekiendtgjort, at fra den 16de dennes Maaned og indtil videre kan det til Befordring med Pakkeposten henhørende Gods blive forsendt directe til og fra Middelfart, og bliver ved den Leilighed taxeret efter fornævnte Tabel. General Postamtet, den 2den Maji 1795.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
I Gaar gik Briggen Laugen under Capitainlieutenant von Bergers Commando til Nordsøen, og i Dag lagde Fregatten Freya ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Den 3die og 4de hujus ere udgaaede: Det asiatiske Compagnies Skibe, Kongen af Danmark til Canton i China og Prindsen af Augustenborg til Ostindien; Capit. P. H. Kock til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Vacance: Ullensager Sognekald i Aggershuus Stift, 441 Rdlr. Barom. Therm. i Vinden. 27 April. 128. 3. o. 13, Varme. S. V. 28 - - 28. 1. 9. 12 3/4 - - S. O. 29 - - 28. 1. 4. 11 3/4 - - S. O.S. O. 1 Maji. 28 1. o. 14 3/4 - - 2 - - 28. 4. o 12 1/2 - - N. 3 - - 28 5. 8115 - - N. O.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
Vexel=Cours, den 2den Maji. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 94 s. pr. Apr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 2 Hamburg 2 Maan. Deto 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 i pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Species-Coursen før i Dag. Cours af Danske Dank=Sedler imod Speciet 25 1/4 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-05-04
AVERTISSEMETS. Fra den 27 April til 2 Maji 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes: som følger naar ellers særdeles Omstændigheder ikke hu foraarsaget andre Bestemmelser: Paa Paa Casque. Ladnin, Procent. Procen. Fra Kiøbenhavn til Christiania - dito til Bergen i - dito til Kieblevig i Island & Retour - dito til Bordeaux = 5 Hog: - dito til St. Croix = = = 4 1/2 - dito til Danzig = = = = 1 1/2 og 1 - dito til Pillan = = =- Kiel til Kiøbenhavn = =- Bergen til dito =- Havnefiord og Kieblevig til dito - Kysten af Barcellona til dito =- Aalborg til Bergen .- Flensborg til Riga og en Havn i den engelske Canal eller Bugten = 6 - Fohr til en Havn i den engelske Canal. eller Bugten =- Smelwigen til Amsterdam = = 2 - Arendal til Falmouth & Retour = 4 - Salerno til Barcellona og Salou = 2 1/2 Et min elskte Mand, Controlleur Hans Peder Nisson, i Ringkiøbing, i sit Alders 39 Aar er død den 23de April h. a., til Tab for mig og 6 uopdragne Børn, bekiend giøre, for fraværende Slægt og Venner, frabedende mig al Condlence. Ringkiøbing, den 27de April 1795. Anna sal. Nisson, fød Jensen. Roussean, oversat af Fransk og med Tillæg forøget; andVotanik for Fruentimmer i Breve til Frue de Lyk af J. giennemseete og forbedrede Oplag. Den indeholder foruden Breve over de første Grunde i Urtelæren af Rousseau, et par om ginale Stykker, nemlig: Kort Udsigt over Planteriget, og Planter, som ingen Befrugtelsesdele have; og desuden følgende smaa Afhandlinger af Hirschfeld; Om Planternes Søvn; Om Blomsternes Skadelighed i Værelserne; Skilderie af en landlig Hav Om den bedste Tid at plukke Bordfrugt; og om Træernes Beklipning; omarbeidet og med Tillæg forøget af Hr. DecanuOdin Wolff. - For enhver, der nu ved Blomsternes Ud prinvil skaffe sig en behagelig og nyttig Tidsfordriv, kan den faa paa Trykp. for 28 s., paa Skrivp. 36 s., og indbunden i Mik mer, hos Hofboghandler S. Poulsen, Antonistræde Nr. 32. og 325.