Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-21
J denne Tid ere 112 Personer afsendte fra Paris til Galeiarbeide. Da mange ikke have no ger rigtigt Begreb om denne Straf, saa er det vel neppe af Veien her at meddele en kort Efterretning derom, efter den Beskrivelse, som en forhenværende fransk Galeislave (A. F. Grunow) selv har meddeelt i Bogen: "Meine Drangsale als Schillicher befangener &c." Naar man har samlet et Antal af 80 til 100 Personer, der ere dømte til Galeistraf, saa føres de til deres Bestemmelsested i en saakaldt Galeislavelænke laChaine des galeriens), hvortil de alle ere smeddede ved et Halsjern, som veier 12 Pd. Lænken veier 2000 Pund, og de befries ikke for samme, førend de have naaet Brest, Toulon, Loriend &c. For det halve Antal af en saadan Transport medfølge Vogne, og Mandskabet fordeles derpaa. Lænken slæber paa Jorden imellem to Vogne. Ved Ankomsten til Bestemmelsestedet indskrives hver Slave i Slaverollen og bringes da til den egent lige Slavebygning (hagne). Han iføres en saa koldt Sarrow af rødt Fries, en bruun Hue af samme Tøi, et Slags Vest af almindeligt Gulvteppe tøi, en grov Skjorte, et Par Beenklæder af samme Slags Tøi, med et undsletteligt Numer paa, et Par vide Skoe. Omkring den høire Fod gives ham en 4 Pund veiende Jernbøile, og derved en Lænke, som veier 18 Pd. Galtien er egentligen et Fartøi, hvormed man seiler imod Vinden, og i Spanien og visse andre Lande meddes Forbryderne til Roerbænkene, hvorfra de ikke komme løs, førend deres Straffetid er ude. Men i Frankrig maa Galeiflaverne arbeide i Bygninger paa det faste Land, i Særdeleshed i alle store Havne, til Skibsbyggeriets Fremme, og overhoved forrette alle offentlige Arbeider. J hine Bygninger, som ere meget faste og lange, befinde sig, fra den ene Ende til den anden, Brixer, og ved samme bestandigen, med et Mellemrum af 15 Fod, en Jernring. Ved denne Ring befæstes Forbryderne hele Natten igjennem, eller overhoved, naar de ikke arbeide, med deres Lænker, og levnes dem ikke mere Rum, end netop saa meget, at de kunne udstrække sig. Deres Føde bestaar af 2 Pund Brød dagligen; om Middagen faae de et Slags Suppe, der laves af kogt Vand med Hestebønner og noget Olie i. Om Aftenen en Bouteille Cider eller Viin. Smaaforseelser straffes med en dobbelt Lænki 8 til 14 Dage, større Forseelser med det saakaldte Cachot de la gene, Bastonnade (et Slags Kal). Enhver Deserteur, der paagribes, straffes første Gang, naar han har været en Time borte (i Følge et Napoleonsk Decret), med en Forlængelse af 24 Aar i Straffetiden, anden Gang med endnu 24 Aars Arbeide, og til 3 Aar at bære den dobbelte Kjæde, uden at turde forlade Slavefængslet, og uden at faae andet end Vand og Brød. Forbryderne ere deelte i to Classer. De, som ere dømte til kortere Tid end 12 Aar, være en rød Hue; de, der ere dømte paa Livstid, en grøn. Aarenes Fleerhed bestemmer Jernets Vægt. Jernet undersøges 4 Gange om Dagen. Ved Løsladelsen faae de et rødt Pas, og ter ikke, førend efter en bestemt Tids Forløb, lade sig see i Paris og dets Omegn. Chateaubriand gjorde nyligen i Pairernes Kammer det Forslag, at bede Kongen om, at formaae de andre Magter til at bidrage deres til, at sætte Skranker for de Hvides Slaverie i Barbariet; han beraabte sig paa de Erfaringer, han selv havde gjort i Ruinerne af Carthago, og kaldte det den skjønneste Seier, de Franske endnu kunde vinde, efterat de Engelske havde givet et Exempel paa de Sortes Slaveries Afskaffelse, Chareaubriands Ønske er nu tildeels virkeligen gaaet a Opfyldelse. Beyen af Tunis har erklæret at i Tilfælde af Krig mod nogen europæisk Magt, skal ingen af dem, der paa begge Sider tages til Fange, mere kastes 3 Slaverie, men behandles som Krigsfanger og med al Menneskelighed, indtil en regelmæssig Udvexling finder Sted, efter den i Europa brugelige Fremgangsmaade. J Jndledningen hedder det, at dette skeer, i Betragtning af Prindsregentens store Jver for at gjøre Ende paa de Christnes Slaverie og som Beviis paa sit oprigtige Ønske, at vedligeholde de venskabelig Forhed imellem ham og Storbrittannien &c. - Enhver, som veed med hvilken Haardhed og Haanhed de europæiske Krigsfanger behandles i de barbariske Stater, maa inderligen glæde sig over denne Menneskelighedens store Seier.