Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
Jmellem Flensborg och Elben ere fra den 6. indtil den 9 Martii under veys nogle Støcker Øxen forfrossne, ia Sneen var aff de hart gaaende (tungfærdige) och formedelst Frosten paa Been og Fødder ilde ilde forvundede stackels Dyr langs hen af Veyen, offverblød, och maatte mand føre mange Øxen paa Vogne til Stalde-Rummene. Fra Hamburg skref mand, at denne indfaldne Vind hafver været saa heftig, at Eben sig strax hafde sæt, och ved 3. Uger saaledis blefvet frossen bestaaende, och mange Fiskere, hvilcke fra Hamburg och Altona ad Søen paa Fiske Fang vare udgangne, med deres Fare-Tøy, en Deel blefne døde, en Deel saaledis tilredde, at de formedelst deres Hænders och Fødders, Næsers och Ørers Forliissning ere blefne ubeqvemme, siden den Tid deres Brød at fortiene. Uden for Lyckstad ere blefne nogle døde Mennesker fundne, hvilckes Haar lige som Mangle-Træer stode starrede udJs. Saa vare och døde Kropper med Qvarter tyck Is ligesom canderede, ofver dragne och frossne, at mand dennem i Begyndelsen for intet andet end lange støcker Is ansaa De end med Lifvet och til Varmen derfra komme, blefve saaledis forderfvede, at Hænder og Fødder, Næser och Øren, som de mest antage, forlaarede, thi samme Lemmer forginge ligesom Js. Men de som holde sig fra Varmen, oc kal Vand brugte til de frossne Lemmer, salve rede sig. Somme hafver, i det de deres Handsker hafver afdraget, Kiødet af all Fingrene afdraget. Af Moskau skref mand samme Tid, at samme Vinter hafde mange 100. Mennesker ombragt, eftersom mange Morgener ved 30. eller 40. Slæder vare komne i Staden, hvorpaa Menneskerne, en Deel uden Næser, en Deel siddet gandske døde, oc at mange Mennesker i store och dybe Snee-Drifver tilsøgede, sammestæds Lifvet ynkeligen hafver maat tilsætte. Fra Lybeck hafde mand, at der i Egnen, efterat Sneen var bortrød, fandtis og døde Menneskers Kropper, som der under vare forfrossne. Fra Amsterdam skrefvis denne Tid, at Maase imellem den 7. och 8. Martii st. v. paa en Nats Tid saa sterckt var tilfrossen, at mand nest paafølgende Dag ofveralt hafver kundet gaa der over; deslige skeede oc paa Y, da dog den forrige Dag Skibene sammestæds seylede. Amstel, som den 7. Martii tilforne var aaben at Skibene kunde seile, frøss i tu Nætter saa til, at mand den 9 med Slæder oc Heste der over foer. Harlemmer Søe blef och tillagt, at mand den 9 Mart. med Høe-Vogne derofver kiørde. Anno 1670. indfaldt atter en haard Vinter, hvilcken Belt och andre Vande saa beisede, at mand endnu den 28 Febr. kunde passere ofver den store Belt med 9. Slæder. Ja Jsen var den Tid saa sterck i Belt, at mand om Natten ligesaa vel som om om Dagen der ofver reyste. Jmellem Aarhus och Calundborg, saa och imellem Getøer og Rostock hafver mand da ochsaa reyst ofver Jsen. De vilde Ender lode sig i 1000. Tal och flere ved Vaagerne see, en Deel af dennem kunde mand gribe med Hænderne, en Deel med Kieppe ihielslaa. Af Sverig mældte de det same, och at Menniskene paa Veyene for Kuld blefve liggende, eller och strax efter deres Hiemkomst døde. Af Vilda skrefvis den 1. Februarii, at Frosten var der saa streng, at ingen kunde reyse, och kunde mand nep bare sig i Husene. Saadanne och flere Klagemaal hafde mand och af Moskau. Af Riga den 28. Januar at 4. Mile omkring Pernau Søndagen tilforne, i største Kuld, var saadan en Liunild, Torden och Jordskielf, at Mennisken for Skreckelse en Tidlang intet vidste af sig self. Dette var nu gandske imod dette Lands Natur, och kunde de ældste Folck icke mindis, at det meere end eengang var skeet, hvorpaa och fuldte en stor Dyrtid. 8. Dage tilforne ved 2. Slet om Natten, hafver mand och paa Elben seet en stor Liunild, dog ingen Torden, hvor paa sig och Kulden meget sorøgede. Af Jtalien, at Silcke- och andre Møller til Bolonien och andenstæds af den store Kuld maatte staa gandske stille. Af Holland, at sammestæds var saadan Mangel paa Brænde, Dricke och andet, at Magistraten gaf de Fattige Torf omsonst, men de som hafde Middel, for ringe Pris, at och de Fattige paa de Stæder hvor salt Vand var, och det ferske Vand maatte tilføris, Sneen smeltede och toge de, eftersom Tilførselen paa Veyen var blefven gandske til Jis. Hvor streng den Vinter Anno 1674. hafver været, som den 13. Januarii begyndtis, och indtil den 14. Martii udholdt, er udaf samme Aars Maanedlige Relationer, nemlig Martii Aprilis och Maji at see. Den 7. Martii blef en stor Møllesteen, med 6. Heste for, fra LandsCrone ad Siæland ofverført. Aar 1680. hafde mand her een maadelig Vinter, derimod klagede mand, at udi Rom i Venedien och andre Stæder nogle Mennisker hafver været ihielsrøssne.