JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-09-10
Da jeg for nyelig har tilkjøbt mig Palstrupgaard og Gods, beliggende i Aarhuus Stift, Silcheborg, Amt, Lysgaard Herred, og den 6. Post udi Kiøbe=Contracten forbinder Sælgeren at aflægge til Kiøberen behørig Rede og Rigtighed for alle de paa bemældte Gaard og Gods til 29. April. sidst faldne Børnepenge, enten samme ere inde= eller udestaaende, saa seer jeg mig aarsaget herved at bekiendtgiøre: at, hvis nogen ved Stifteholdelse eller deslige er tilfalden uafgjort Arvegods, de Umyndige da med Formyndere, Mindreaaringer med Curatorer, Enker med Laugværger, og de Myndige selv vilde mælde sig enten hos mig eller min Fuldmægtig ved Palstrup i seeneste forinden dette Aars Udgang, samt medbringe Skiftebreve og saadan lovlig Rigtighed, som kan bevise og oplyse deres Pretensioner, med videre dertil hørende, da jeg efter Muelighed, skal forhielpe enhver til at nyde sin retmæsige Paastand. Maatte ellers nogen have Askalde og Qviteringer for udbetalte Arve parte i Hænde, medtages samme og, alt tilbehørig Eftersyn og Oplysning; men skulde Vedkommende, som formeene nogen Pretension at kunne have, ikke paa anførte Maade og til forberørte Tid indfinde sig, have de at tilskrive sig selv det Tab, deres Uddeblivelse forvolder. Hanstedgaard den 30 Jul. 1779. Hygom. Efter Testamente, oprettet imellem afgangne (S. T.) nu saa lig Hr. Thomas Kiersgaard, i sin Tid Sognepræst til Mos berg og Hormested Meenigheder her i Aalborg Stift, og Hustrue Mad. Catharine Deichmann af 15. Mart. 1773. med Kongel. Confirmation af 8. Maji samme Aar, er nedsat hos Provsten i Horns Herred 20 Rdlr. til Arvingerne, som efter Beretning skal være 1) (S. T.) En Broder, Peder Thomsen Kiersgaard i Dams Mølle i Sælland, 2) Friderich Kiersgaard, 3, en Søster Adelheed Kiersgaard, nu død, har efterladt sig 3 Sønner og en Datter, 4) en Søster Zidsel Marie, 5) en Søster, Sara Kirstine, endelig 6) en Søster Anne Kiersgaard; fleere vides ei endnu, ønskes de respective Arvinger jo for jo hellere med lovformelig Aftald mælde sig. Bierbye Præstegaard den J. August. 1779. Jacob Arnt Winther, Provst i Herredet.
Jyske Efterretninger, 1779-09-10
ved Palstrup under Silcheborg Amt, Aarhuus Stif NB. De bliver til 1. Maji 1780, indrettet et Hollænderie som efter Omstændighederne med god Føie ansees at kunne bestaae af 150 Køer. Ermældte Hollænderie kan underhaanden faaes i Forpagtning paa billige Vilkaar, hvorom Lysthavende med Eieren, Justiceraad Hysom paa Hanstedgaard ved Horsens behagelig vilde accordere.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Constantinopel den 5. Augusti. Den Jldebrand, som man den 29 i forrige Maaned, her havde, var saa forskrækkelig, at man i 25 Aar ikke har havt dens Lige. Den opkom om Morgenen Klokken 2 i Sultan Bajazets Qvarteer. Derfra udbredte Luen, sig i en Hast indtil heel dybt ind i det store Magazin ved Børsen. Til al Lykke var det allerede Dag, da Luen angreb dette Magazin, saa at man deraf fik endnu mange Effecter reddede. Der ere i alt afbrændte 5000 Huse og ligesaa mange Kramboder og Magaziner. Storherren, selv og alle Ministre af 1. og 2. Rang vare tilstede, og sørgede for, at alle muelige Redningsmidler bleve anvende te. Sultanen gik ogsaa ei heller bort, førend om Aftenen Klokken 8 tilbage til Lystslottet Bechtiktah, og Klokken 9 var Jlden overalt dæmpet. Heden var ved denne forstrækkelige Jld saa ulidelig, at Arbeiderne næsten havde tabt Modet til at dæmpe den.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
L. Orient den 19. Augusti. Den liden Amerikanske Eskadre under Commodore Jones befaling, hvilken bestaaer af 7 Skibe og 1600 Mand, er for nogle Dage siden gaaen herfra i Søen. Fregatten, le bon homme Richard, paa 42 Kanoner, er i Spidsen for samme. Man venter med det første Efterretning om denne Eskadres Foretagende, da Kapitain Jones nøie kiender de Engelske og Jrlandske Kyster. Man siger, at den er seilet til de Jrlandske Vande.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Rom den 20 August. Paven begiver sig nu hver Søndag til det nye Sacristies Bygning. Denne efter den nye Smag anlagte Bygning maatte ikke staae ved den Majestætiske i Romersk Bygningsmaade prangende Peters Kirke, om den skulde i Øinene, imidlertid bliver overordentlige Summer anvendte til dette Sacristies indvortes Prydelse. Man har sendt Konstnere til Lissabon, for at kjøbe det smukkeste og kostbareste Brasilientræe, saa skal og en egen Alabastgrube, som for nogen Tid siden er bleven opdaged paa Bierget Circeo, anskaffes til Plader og til Piller i bemældte Sacristie. Denne Alabast skal være af saa fortreffelig en Beskaffenhed, at de Romerske Konstnere agte den ligge saa god som den orientalske.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Toulon den 21. August. Skibs-Capitain Hr. de Flotte, som commanderer den Kongel. Fregatte Aurore, er hertil ankommen med 4 Engelske Priser, som han har taget i Vandene ved Algier. Samme ere de patenterede Fartøier: Sallern-Galley paa 20, Saville paa 20, Favori paa 8, og den Jtaliænske Kiøbmand paa 16, Kanoner. De vare afgangne fra Livorno med nogle Vahre til London, dog sandsynlig bestemte fornemmelig til Kaperie.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Brest den 23 Augusti. I Gaar Eftermiddag kom Fregatten Juno hertil fra Floden, hvilken forlod den ved Plymouth.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
St. Malo den 23. Augusti. Fregatten la Magicienne er i denne Aften hertil ankommen fra Floden, og har formodenlig medbragt Befaling til Indskibningen. Bagagens Indskibning var allerede tilende i Gaar, og Tropperne kunne inden 3 Dage være i Søen, om Skibene ikke blive tilbage, hvilke skal tiene til Bedækkelse. Den Engelske Flode er bleven seet af Eqvipagen paa ovenmældte Fregatte 6 Mile fra PlyFra Jtalien den 24 August. Den berømte, og allerede for længe siden savnede Antiqvar, Julian Monte Calabro, er ankommen fra Rom til Neapolis. Denne Mand forlod for 12 Aar siden med den store Ganganellis Minde Rom, og siden den Tid havde man stedsetroet, at han i et fremmet Land var bleven et Offer for sin Begierlighed efter Videnskaber. Han har siden den Tid reist igiennem det gamle Media, Apollonialis Susiana, Chaldæa, Mesopotamia, Cilicia, Syria, Phoenicia, Egypten, Ethiopien, Chalach o. s. v. og har i disse Lande opdaget mange Merkværdigheder af den længst fra værende Alderdom. Alt, hvad han har bragt med sig, er allerede opstilt i Vaticanet; de øvrige Alderdommens Skatte ere indpakkede og indskibede i beqvemme Fartøier, og ventes endnu i Aar til Rom. Paa hans lange Reise har han tilbragt 3 Aar og 5 Maaneder ved Breddene af Euphrat, hvor det gamle Babel og det store Ninive har staaet. J Egnen af Babel have hans Arbeidere ved Eftergravningen stødt paa Ruinerne af Jupiters Belus Tempel, hvor han fandt mange kostelige Alderdomme. Jkke langt derfra opgravede de en Deel af en Babylonisk Port, der har været opbygt Semiramis til Ære, saa og bleven kaldt efter hende. Opskrifterne paa denne Port mælde udtrykkeligen om Semiramis, som en Qvinde og Nabonassers Dronning, og at hun døde for han i Babylon, hvilket er imod det almindelige Sagn.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Af en Skrivelse fra Overschlesien den 25. August. De har forlangt en tilforladelig Efterretning om, hvor stor den Keiserl. Kongel. Andeel af Overschlesien er. Den Keiserl. Kongel. Andeel af Overschlesien indeholder 102. Tydske Mile, og den Preussiske 205 Mile. J den første befinder sig en Fæstning, Jablunka, smaa og store Stader 43, Markstæder 4, Herskabelige Gaarde og Landsbyer 1259, Møller 860; store og smaa Fiskevande, 1587, store og smaa Floder 93, considerable Bierge 167, 1 Guld Biergverk og 6 Jernverker.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Havre den 25 og 26. Augusti.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Greven af Orvillers er omtrent 4 Mile fra den fiendtlige Flode ved Bayen af Plymouth, og venter kun paa en gunstig Vind, for at angribe samme.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Teltene blive nu her allerede indskibede, at vi ikke skal blive opholdte, naar der kommer Ordre til at afseile.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Hr. de la Touche Treville er med sin Eskadre for St. Malo, for at tage de der værende Transportskibe med Tropper under sin Eskorte. Den Eskadre, som skal ledsage de her værende Transportskibe med Tropper, ventes hvert Øieblik.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Just nu kommer Coureren med Marsch=Ordre for Tropperne, som ligge her omkring i Stæderne. To Regimenter skal i disse Dage indskibes.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Af en Skrivelse fra Plymouth den 31. August. I Gaar ankom hertil Krigskibet Sonthampton fra Sir Charles Hardys Flode. Samme er derefter tillige med Skibet Jsis og et Jldskib igien afseilet til Floden.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Franske Grændser den 1. Septembr. Spanske Beretninger mælde, at der fra Gibraltar ankomme mange Deserteurer og andre Folk til den Spanske Leier, saa skal og en Sergeant med 15 Mand nyelig være ankommen til Algeziras. For at forhindre Desertionen, have Engelænderne ladet tilmure en Port. Gouverneuren lader af Mangel paa Fourage slaae Heste og Muuleseler ihiel, og kaste dem i Søen.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Af Breve fra London den 3 Septembr. J den Tid, da man ikke ventede andet end Efterretninger og et blodigt Søeslag, indløb i Gaar Depescher fra Admiral Hardy, om hvilken der siges, at denne Admiraler kommen tilbage igien til Plymouth. Han havde Dagen tilforn seet den forenede Flode, og som man forsikkrer, anvendt alting, for at bringe den til en Trefning: men den fiendtlige Flode var Natten derpaa formedelst en opkommen Taage kommen ham af Syne, og formodentlig seilet til Oceanet.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Vor Søemagt kommer meere og meere i Stand til at kunne modstaae den forenede Bourbonske Flode, og der forsikres, at der nu med det allerførste skal afgaae en Eskadre til Middelhavet, og at samme skal bestaae af 10 Skibe af Linien, foruden nogle Fregatter og andre Fartøier; omendskiønt der frygtes for, at førend samme bliver udrustet, og kan naae Strædet, dette allerede formedelst Fiendens Nærhed og Overmagt kan være alt for sterk besat.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Det maae nu være, som det vil, saa forsikkrer man endnu, at den Admiral, som skal faae Commando over bemældte Eskadre, allerede er udnævnt. Midt iblandt alle Rygter og Krig tales her dog om Fred og om et Forlig, der allerede skal være paa Tapetet, hvilket bestyrker os i vor Meening, da man veed, at vort Hof for kort siden har faaet adskillige Depescher fra Paris. Der mældes ogsaa fra Dower, at der sammesteds siden forrige Løverdag vare ankomne henved 6 Depescher, for over Vliesingen at sendes til Paris. End videre skriver man, at en Fransk Herre, der synes at være en Standsperson, er overkommen i en Jagt fra Calais, og strax afreist til London.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Nogle af vore Politiker gaae endnu videre, og angive allerede Planen, hvorefter Forliget skal komme i Stand, De sige: "Gibraltar og Minorka skal vi afstaae til Spanien, og derimod skal Spanien afstaae Fæstningen Ceuta til os. Frankrig skal faae Kanada tilbage igien, og Engeland derimod faae de i Vestindien mistede Øer ; hvorved Frankrig har at forbinde sig til at afstaae fra sine Forbindtligheder med Amerika. o. s. v. " Dog, omende skiønt det er troeligt nok, at nogle neutrale Magter, blandt hvilke ogsaa Republiken af de forenede Nederlande, arbeide paa at tilveiebringe Freden, saa synes dog forbemeldte og andre Plane for nærværende Tid ikke at kunne!" fæstes Troe til.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Paris den 3 Septembr. Hverken det for i Dag eller det forrige Stykke af Ga dette de France mælder det ringeste enten om den forenede Flode, eller om det, som er foregaaet paa vore Kyster, med de der værende Tropper, hvorudover man tvivler som det, som Privatbreve have mældet.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Gottingen den 3 Septembr. Følgende Efterretning vil vel ikke være ubehagelig for Elskere af Tonkonsten at læse:
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Da man har fundet mange og store Ubeqvemmeligheer ved den berømte Hr. Frænklins Harmonie, saa har Abbed Mazzuchi givet den en ganske nye Indretning, Klok lerne ere satte faste i Kasser, der ere 2 Fod lange, og Breden indretted efter Klokkernes Brede, hvilke saavelsom. assen selv Konstneren kan give en Stilling, ligesom det behager ham. Klokkerne blive strøgne med en Fiolbue, hvis Haar han stryger med en Blanding af Colophonium, og Terpentin, eller Vox, eller og Sæbe. Tonen, som paa denne Maade frembringes, er ikke allene ligesaa sagte som den, man frembringer med Fingrene, men man kan ogsaa giøre, at Klokkerne slaae an, hvilke ikke vil adlyde Fingrene, og med dem ikke bringes til at klinge. Man kan spille dette Instrument, efter dets nu værende Indretning, med 2 Buer, en i hver Haand, ja og med dobbelte og mindre, som man formedelst smaa Rør eller Ringe sætter, fast paa Fingrene. Abbed Manuzzi har ogsaa gjort Forsøg med metal Klokker, ja endog med Skaaler af Træe, der skal have frembragt en Tone, ikke ullig en Fløite.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Amsterdam den 4 Septembr. Vi have her nu daglig nye Rygter om den Franske og Engelske Flode, hvilke Rygter blive udstrøede af vindesyge Actiehandlere. Endnu i Dag løber sligt et Rygte, som siger, at et Søeslag er forefaldet mellem begge Floderne, til Fordeel for den Engelske; men ingen vil vel lade sig forføre deraf.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Leiden den 4 Septembr. Parisiske Breve af 27, i forrige Maaned bekræfte den Efterretning, at Hr. v. Troujoly har taget 4 Engelske fra Bombay kommende Skibe, og opbragt dem til det gode Haabs Forbierg. Deres Værdie vurderes paa 14 Miillioner. Dresden den 5 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
J disse Dage har man her havt Exempel paa, at omgaaes forsigtig med Gift. J Onsdags Aften havde en Mand, som boer uden for Wilsdruffer Port, havt en stor Fortred i sit Huus. J Alterationen løb han op paa Overstuen, for at tage sig et Fordeelingspulver, men greb i dets Sted en Dosis Rottekrud, som tilligemed det andet af en ganske ubegribelig Skiødesløshed var lagt i samme Æske, hvori det andet laae og slukte det ned. Jkke længe derefter følte han de sørgelige Virkninger af sin Vildfarelse; han løb nok engang op paa Stuen, for at erfare hvad det var, og befandt alt for tydelig, hvad han frygtede for. Den hæftige Forskrækkelse herover var maaskee Aarsag til, at Giften des hastigere gik i Blodet; thi alle Redningsmidler vare forgiæves. Man lod ham lidt efter lidt nedslukke nogle og 20 Kander Mælk, men desuagtet maatte han i en Tid af 12 Timer dog døe en smertefuld Død.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Altona den 9 Septembr. J et sikkert Brev fra London af 3 hujus mældes, at det er kun et udstrøet Rygte, at Admiral Hardys Flode var kommen tilbage igien til Plymouth, men at samme befinder sig ved Mundingen af Canalen i Syne af den forenede fiendtlige Flode.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Hamborg den 9. Septembr. En i Gaar fra Bajonne hertil ankommen Skipper beretter, at han i Søen har talet med en Skipper paa et Hollandsk Skib, der var bestemt fra St. Ubes til Østersøen, hvilken havde fortalt ham, at han den 28 August. havde seet den Franske Flode ved Duessant, og den 29. mødte han den Engelske Flode; man havde spurgt ham om den Franske, og den 30 havde han hørt en Skyden. Efter hans Formodning vare begge Floderne samme Dag komne i Færd med hinanden.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Aalborg den 16. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Slutningen af Anordningen angaaende Stroelægderne og deres Reserva Mandskab. 3. Den Mulct af 100 Rdlr., som de Jordegods Eiere eller Beneficerede, som ei have samlet Hartkorn, i Følge Placaten af 11. April. 1776. dens 4 Arkikel, skal betale for hvert Frihedspas, de udgiver til nogen, at udgaae af Strøelægs Reserva Rollen, skal, naar derom er nogen Angiver komme til Deeling imellem samme og Herreds Cassen, 4 Med de Karle, som til denne Tid har faaet Gaard i Fæste, uden som Soldat at have passeret Mynstring een Gang, vil H. M. allernaadigst, at det maae have sit Forblivende, men for den følgende Tid skal forholdes efter Forordningen af 30 Januarii 1777. Artikel 10. for saavidt Gaards Tiltrædelse efter Fæstebrev angaaer, hvor derimod en Karl, enten ved Arv eller Kiøb maatte bekomme en Selveiergaard, tillades det ham samme at tiltræde, uden at være forbunden til, som en Fæster, forud at gaae Soldat et Aar, alt til saadan Selveiergaards Conservation, for hvilken han desuden som Eier i Lægsbyrder concurerer. 5. Som det ved Vacance i et Læg kunde indtreffe, at tvende Brødre eller Karle af een og den samme Gaard ved Lodkastning skulle afløse hverandre, saa, paa det at Byrden i saa Maade ikke skulle falde paa en Gaard meere end en anden, skal den Gaard, som allerede ved Lodkastning een Gang havde leveret Soldat, forbigaaes saalænge, indtil de ande i dre Gaarde i Lægdet, hver for sig, ligeledes ved Lodtrækning havde leveret Soldat, dog, naar paa de øvrige til e, Lægdet inddeelte Steder intet tienstdygtigt Mandskab findes, skal den anden Broder eller Karl gaae som Soldat, imod den anordnede Betaling til Gaardeieren af det øvrige Hartkorn i Lægdet. 6. Dersom paa en Selveier gaard eller Grund maatte befindes noget Mandskab for dulgt og altsaa ikke anført i Reserva Rullen, da skal Vedkommende første Gang ansees med en Mulct fra 4 til 10 Rdlr., efter Omstændighederne og Sessionens Eragtning hvilken Mulct bør komme til lige Deeling imellem Angiveren og Herreds=Cassen. Skeer det anden Gang, da Mulcten efter Omstændighederne at forhøies fra 10 til 300 Rdlr., eller i Mangel deraf den Skyldige at hensættes paa Vand og Brød, ligesom og en saadan fordulgt Kar strax derefter i Reserva Rollen skal anføres. J øvrigt skal enhver, naar forlanges, med nøieste Rigtighed angive for Lægsmanden, hvad Mandskab der var eller i Lægdet burde at være paa hans Grund eller Hartkorn, paa det Amtstuen derefter tilforladelig Reserva Roller kunde forfatte, ligesom og Amtsforvalteren aarlig til Sessionen. skal indsende en Reserva Rolle efter de Angivelser, han dertil fra hvert Læg erholder. J øvrigt vil H. M. allernaadigst, at det skal forblive ved Forordningen af 14 Septembr. 1774, samt Placaterne af 11. April. 1776. og 5. Novembr. 1777. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Studiosus Christopher Ferslev er allernaadigst beskikket til residerende Capellan til Nørre Sogn i Viborg og dets Annexer.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
I Løverdags udkom det Maanedlig Tillæg No. 8 for Augus sti Maaned. Samme indeholdt: Anmældelse af Hr. Etatsraad Fleischers Skrift og Skovvæsen. - Efterretning om Præstevielse i Aarhuus. - Gravskrivter. - Tanker ved Fløiens Opsættelse paa Budolphi Taarn. - Underretning om Læge= og Forvarings=Midler mod Qvægsygen. - Afsagte Domme ved Nørre Jyllands Landsting. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. s. Den 12, hujus indsendt med Hosskrift: Palm. Den 16, indsendt til de Sengeliggende af den, som takker Gud for daglig Brød . Den 16, befandtes i Cassen nedlagt . 2 Er 4 4 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes skyldigst.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Copulerede. Den 8, hujus i Aarhuus Sr. Christen Sørensen Müller og Mad. Jacobine Kaarsberg, sal. Marcus Galthens Efterleverske.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Døde. Den 6, hujus Hr. Christen Host Sognepræst til Rimsøe og Kastbierg Meenigheder i Aarhuus Stif, døde meget hastig. Samme Dag paa Himmestrup Forpagter Listo. Den 9 her i Byen, Jens Jensen Koch Værtshuusmand, 63 Aar. Den 13. Lars Michelsen Gravers Enke, Anne Selgensdotter, i sit 81 Aar.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Bekiendtgiørelse. andagen den 4 Octobr. førstkommende Formiddag Klok V. ten 10 bliver paa Rydhauge ved offentlig Auction bortsolgt et Partie Smør i heele, halve og Fierdendeel Tønder, enDeel unge og gamle Heste, nogle gode Køer, samt gode Faar og Lam, hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres af Commissionen i Høi= og Velbaarne Hr. Generalmajor v. Numsens Boe. Coldinghuus og Horsens den 13. Septembr. 1779. v. Bülow. Schønau. NB. J.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
Da der udi Skiftet efter sal. Hr. Geheimeraad Scheer falden Decission, betreffende den Fordring af gangne Jens Laursen Koks Stervboe der haver; saa ville bemældte Jens Laursen Kok, som døde i Toftegaard, under Stamhuuset Bircheelse, hans Enke, med Lauværger og alle Boens Creditorer, behage at give Møde ved næste Skifte Sessionen, som holdes den 6. Octobr. førstkommende paa Birchelse Skriverstue, for at blive denne afsagde Kiendelse bekiendt, med videre. Birchelse den 13. Septembr. 1779. J. Hesselholt, Forvalter. Aarhuus, bestaaende af 10 Fag, 2 Loft høit Huus til GaaEn Farvergaard med Privilegio beliggende paa Broberg, den med Kielder under, 21 Fag Sidehuus langs med Aaen som lober igiennem Byen 2 Loft høit, 15 Fag Huus ud til Fiskergaden til ved Havnen, og Kulhuus med Portrum, 6 Fag Baghuus 1 Loft høit, med Gaardsrum og Haugeplads, samt Pompevand i Farveriet, item et complet Farve=Redskab, bestaaende af tvende store indmuurede kobber Kiedler, en stor blye og 2 mindre træe Kipper, en Tinkiedel indmuured, en stor malm Mortter, en complet Presse og et Overskiærerlad med 2de Saxer, samt adskillige Kar og videre, Farveriet tilhørende, saavelsom Rettighed til at lade stampe udi Jngerslev Mølle, hvis Eier selv afhenter Tøiet og fører det tilbage, vorder stillet til offentlig Auction udi bemældte Farvergaard i Aarhuus den 29. Septembr. førstkommende Klokken 9 Formiddag, og om antageligt Bud, skeer, uden fleere Auctioners Holdelse bortsolgt, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden og Farveriet strax kan tiltrædes; de øvrige Conditioner erfares paa Auctionsstedet. Til vedkommende Credi= og Debitorers Efterretning udi Sterv& boet efter afgangne Oluf Sørensen i Stade udi Serritzlev, Sogn bekiendtgiøres dette: At Skiftet efter bemældte Afdøde er udsat til endelig Slutning paa Stervboestedet den 25. Otober førstkommende; Til hvilken Tid samtlige Skiftets Vedkommende behagelig ville indfinde sig. Aastrup den 13. Sept. Poul Uttermøhlen. Ö. bil Skoemagersvend, der har Lyst til at boe paa Lan Siden et godt Huus her i Ørum er ledigt, hvor en har det, og som kan have overflødig Næring, da en god Skoemager savnes her i Egnen, kan faaes til Beboelse, saa averteres dette til en Lysthavendes Efterretning, som, forsynet med gode Skudsmaal og Attester, kan tiltræde Huuset til førstkommende, Mikkelsdag, naar den forinden mælder sig hos Sognepræsten Ørum Præstegaard ved Grenaae den 12. Jul. 1779. Heerfordt.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
J Følge udstedte og i disse Tidender publicerede Proclama bliver Skifte=Commissionen udi sal. Hr. Niels Kirketerps, Stervboe i Hobroe foretaget den 3 Novembr. og 15. Decembr. 1779, samt 3 Novembr. 1780 til hvilke Tider de Paagielden. de derfore vilde møde. Skifte=Commissionen i Hobroe den 26. August. 1779. Wormstrup. Carøe.
Jyske Efterretninger, 1779-09-17
J aarup Sogns Kirke og endeel saavel i bemældte Sogn, som i Spentrup, Gassum og Asserg Sogner beliggende Bønder gods, afgangne Hr. Provst Timmerman i Hobroe, hans Stervboe tilhørende, bliver den 6 October førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet stillet til offentlig Auction i Puurhuset, (beliggende paa Landeveien imellem Randers og Hobroe) og uden flere Auctioners Holdelse, om fornøieligt Bud skeer, bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte. til Liebhabernes Efterretning mældes, at bemældte Jordegods, ligger i en særdeles god og frugtbar Egn, og Jordebogen over samme kan faaes til Eftersyn hos Hr. Borgemester Carøe i Randers og Provstinde Timmerman i Hobroe.