JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-10-24
Stævning. Silforordnede i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, Giøre, & vitterligt: at for os haver andraget forhenværende Kongl. Garderobebetient Johan Henrich Ostendorff, hvorledes han, efter dertil forund allernaadigst Bevilling af 3de hujus, skal finde sig beføiet at erhverve Mortificationsdom paa et ham tilhørende under 7de Februarii 1804, for 320 Species, udstædt transportabelt Statssondsbeviis No. 2407, lydende paa hans Navn og mærket Oldesloe, der er ham frakommet tilligemed det for samme Beløb udstædte Dubucatbeviis. - Thi indstævnes herved med Aar og Dage Varsel at møde i Retten, som holdes paa Raad= og Domhuset her i Staden, den første Mandag eller ordinaire Retsdag i Marts Maaned 1835, til sædvanlig Retstid Den eller De, som maatte have det for ovennævnte Beløb udstædte Prima= og Dublicat Beviis ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil beviisliggiøre, og saafremt Jngen dermed skulde melde og vil Enanten forvente og paastaar bemeldte Beviis ved Dom mortificeret.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
J Følge Saarns Natur, og Forordningen af 3die Juni 1796, gives ingen Lavdag. Denne Stævning, som i Medhold af den Citanten under 3de d. M. forundte fri Proces, udstædtes paa stemplet Papiir, bekræftes deres under Rettens Skal og Justitssecretairens Underskrivt, Kiøbenhavn, den 19de October 1833. (L. S.) Holst.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
proclama. Te ist die underhetrathete Synder Christensen, melland in Lunds I eine Tochser des vormaligen Justen Christen Petersen daselam 1sten August d. J. verstorden und har anter den hier anwesenden i schwistern und Geschwisterkindern nach Angabe der blesigen Angedstigen af Erden hinterlassen: 1) Einen Bruder, Peter Christensen, Scetahrer und selt m. als 23 Jahren sourlos abwesend. Sein Sohn, Christian Persen, soll sich hei emem Vaterbruder, Rasmus Christensen Kansmann zu Sandtoroholm, im Amte Finmarcken in Nørweget anshalten. 2) Einen Bruder vorgedachten Rasmus Christensen, Kansmer, zu Sandtorsholm. 3) Kinder nach einem verstordenen Bruder, Hans Christensen, velland Grützemüller in Sønderburg.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
Wenn nun zum Theil vorgedachte abesende Erden auf die an das 6 richt idres angeblichen Bohnorts von hieraus ergangene erfordetliche Afzeige sich vis jegt nicht gemeldet haben, zum Then deren Aufenthalt at hier gar nicht bekannt ist, anch die biøber bekanten Miterden sich zul 30 nicht als alleinige Jntestaterhen haben legitimiren lønnen: sorist zur Reglirung der Erdmasse die Erlassung eines Proclams nottmendig erachtet ved den. Demach werden von Gerichtewegen, mit Ausnayme detienige velche sich bereits als Erhen gemeldet und legitimir haven, Alle und Jed die an den Nachlatz der underheirathesen Syndet Christensen Enansprüche zu haben vermeinen, namentlich borgenannte Peter Christesen, und Rasmus Christensen oder deren eyeliche Descendenten, desgle chen die Kinder nach dem verstordenen vorgedachten Hans Christensen, wie auch Alle und Jede, velche aus irgend einem anderen Grunde Ansprüche uForderungen ingend einen Art an gedacte Erdmasse haben mochten, mit alleimeAusnahme der protocollirten Glandiger, nicht weniger Alle und Jede, weiche og Erbmasse mit Schulden verpslichtet sind, oder zu derfelden gehørende Sachen uPfander besitzen, hiermittelst respective det Strafe der Præclusion und de ewigen Stillschweigens, des Verlustes ihres Plandrechts und der doppelte Zahlung aufgefordert und geladen, sich innerhalb 12 Wochen von der leen Bekantmachung dieses Proclams angerechnet, im hiesigen Acturialle melden und legitimeren, die ihre Forderungen begrundenden Documene i Originale unter Burücklessung beglanbigter Adschristen zu produciren, usofern ste Answartige sind, einen Procurator ad acia zu bestellen, den nachst fornere rechtliche Versugung zu gewartigen, Königl. Norburger Hardesvogter, den 8ten Octbr. 1833. Stelsens. Creditererne i Stervboet efter afdøde Selveier Gaardmand Peder J. gensen Badike af Østerbye paa Feiøe, indkaldes herved med Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i bemeldte Boe, at anmel- og beviisliggjøre deres Fordringer. Petersen. Feiøe, den 16de October 1833. ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere CreditoremeI Stervboet efter Ungkarl Peder Andersen af Usserød, overerneste, mende med Forordningen af 2den Juni 1819, indkaldte, med 12 Ugers Ve sel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Setetorvalter. - Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 16de Octbr. 1833. C. H. Lys.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
ved Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som formene at be Ø Noget at fordre i Stervboet efter Gaardmand Peder Christens Knudsen i Hald, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og viisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalhvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Samling: Boet afholdes herpaa Contoiret den 22de Novbr. og 20de Decbr. d. hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders=Contoir paa Dronning Mølle ved Randers, den 11te October 1833. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
Ved Proclama af Dage Dato, som vil blive læst inden vedkommenRetter, er, ifølge den mig under 12te Marts d. A. meddeelte at høieste Bevilling til at hensidde i uskiftet Boe efter min afdøde Man Godsforvalter ved Grevskabet Christiansholm i Lolland, Morten NyenoEnhver, som maatte have Noget at fordre i bemeldte min salig Mants mit fælleds Boe, indkaldt med tolv Ugers Varsel, at anmelde og beviis giøre sin Fordring for Hr. Byfoged og Birkedommer Valentin i Marie hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nysted, den 25de Septbr. 1833. Marie Nyeboe, født Fabne. Som Laugværge: F. N. Winding.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
Ved et under Dags Dato, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2 M., udstædt Proclama, som snarest mueligt vil blive læst ved Ob Byetingsret, og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stader Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i gangne Kiøbmand Hans Teisens og efterlevende Enkes fælleds Boe, poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldte at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret inden i skrevne Tids Forlod; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres 3de Gange er hinanden i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Byens Stifts-Ar og i den Altonaer Mercur, til Efterretning og Jagttagelse for alle Ve kommende. Odense Raadstue, den 4de October 1833. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1833-10-24
ved Proclama, som snarest mueligt ved vedkommende Under, og S. Biet til vorde læst, ere Alle og Enhver, som maatte formene at de Noget at fordre i Stervboet efter Brændeviinsbrænder, VærtshuushoHans Olsens Enke, Margrethe Andersdatter, heraf Kiøben indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819 s. 2.12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for min Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og deliggjøre deres havende Krav; dontet herved endvidere bekiendtgiøres Bye- og Birkecontoiret i Nyekiøbing i Sielland, den 21de Octbr. 11 J Hr. Krigsassessor Berners Sygdom, som constitueret Jessen.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Berlin, den 21de October. J den Schlesiske Tidende læses Følgende fra Constantinopel: - "Vicekongen af Ægypten har, efter Forlydende, begivet sig paa Hjemreisen fra Candien til Ægypten; forinden befalede han, et Arsenals Opførelse i Suda efter en stor Plan, og har føjet alle Foranstaltninger til Arbeidets hurtigste Fremme. Efter hvad man her fortæller, er Sultanen høiligen opbragt over denne Vicekongens Foranstaltning, og den Græske Regjering, som ogsaa ugjerne seer den, skal ligeledes være tilbøielig at gjøre Jndsigelser derimod hos Porten.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Wien, den 18de Octbr. Hertuginden af Berry er først den 5te d. M., under Navnet Hertuginde af Sagana, reist fra Venedig til Laibach af Triester, Veien.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Bordeaux, den 13de October. Om endog, som Rygtet siger, Uroeligheder have fundet Sted, i Barcellona, maae de dog ikke have været af Betydenhed, da man iagttager en saa stor Taushed desangaaende. Af alle Spanske Provindser er Navarra vist nok mindst gunstigt stemt for Dronningen, og desuagtet er Reactionen for Don Carlos der hidtil holdt i Tømme. General Santos Ladron har ikke fundet en saadan Sympathie der, som han ventede, og var nu i Landsbyen Havasme, aldeles forladt; ja hans Nærværelse syntes endog Vicekongen saalidet farlig, at han ikke gjorde vi dere, end at udsende 400 Mand af Pamplonas Garnison, for at holde Øje med ham.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Det er desværre ikkun altfor vist, at den ordentlige Brevvexling imellem Madrid og Bayonne, som følge af den Carlistiske Bevægelse i Vittoria, er aldeles afbrudt. Fem Tusinde Mand af den Kongelige Garde ere sendte fra Madrid, for atter at bringe denne Stad til Lydighed. - Den 10de October ankom en Engelsk Coureer til Bayonne; han indleverede paa Posthuset Depescher til Lord Granville og Hertugen af Broglie, men havde forøvrigt hverken Breve eller Aviser med sig, og gav til alle Spørgsmaal intet andet Svar, end at de revolutionaire Autoriteter i Vittoria havde viseret hans Pas, og at de fra Bayonne, sendte Breve vare, tilligemed Diligencen, anholdte i Vittoria, og kunde ikke komme videre. Man frygter, at det Samme vil vorde Tilfældet med de Breve, der den 12te skulde komme fra Madrid. - Communicationen med St. Sebastian ved ridende et gaaende Bud er ligeledes afbrudt; Autoriteterne der, som dere til Dronningens Partie, ville ingen Breve modtage, at ikke, til Don Carlos's Fordeel, skal skee Misbrug dermed. Ved overordentlig Leilighed have vi faaet Efterretninger fra Madrid af 7de d. M. Den fuldkomneste Orden herskede; Garnisonen bestod af 2500 Mand, og var Regjeringen tro. Hoffet havde selv kundgjort de ugunstige Efterretninger fra Bilbao, og Fonds faldt i det første Øjeblik 7 pCt., uden at finde Kjøbere; men Tilliden syntes at vende tilbage, og man haabede, at hiint Oprør snart vilde vorde dæmpet. Om Bourmont og de Portugisiske Anliggender vidste man Intet.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Paris, den 12te October. Den paniske Skræk, som Efterretningen om Kongen af Spaniens Død udbredte paa vor Børs, kan let forklares, thi den ved Ferdinands Død opstaaede Differents imellem de Europæiske Magter er maaskee betænkeligere end nogensomhelst anden, siden Julirevolutionen. Det gielder nu ikke, som før i Henseende til Belgien, om et Stridspunkt, der ved Vaabenmagt var sin Afgjørelse nær, inden udenlandske Magter kunde modsætte sig den, det gielder mindre, end i Henseende til Jtalien og Ancona, om et Spørgsmaal, ved hvilket baade Udlandet og Frankrige paa en vis Maade maae give efter; endelig angaaer Differentsen ikke, som i Henseende til Orienten, et Anliggende, ved hvilket Frankrige kunde tilstæde en udenlandsk Magt Jntervention. J Spanien gielder det meget meer om et uafgjort Spørgsmaal, Frankrige kan her i ingen Henseende give efter, uden at sætte sine vigtigste Jnteresser paa Spil. Men saa let end den paa Børsen herskende Frygt lod sig forklare, var den dog overdreven. Til langvarige Discussioner imellem Magterne kan den vel føre, men neppe til Krig. Jmidlertid har den Franske Regjering gjort sig fattet paa en Kamp imellem det Carlistiske Partie og Hoffet i Madrid. Vor Regjering er beredt til at understytte det sidste, derfor er Donna Maria saa hurtigen erkjendt og en Armee paa 50,000 Mand samlet. Vorde Omstændighederne fritiske, saa vil en Marskalk faae Commando over den. - Det store Spørgsmaal. er endnu uafgjort, om denne sydlige Hær skal rykke over Pyrenæerne. Efter Forlydende har Grev Pozzo di Borgo, der gjorde Forestillinger imod Dronning Marias hurtige Erkiendelse som Dronning, paa det bestemteste protesteret imod den bevæbnede Jntervention. Jmidlertid anvender den Franske Regjering ogsaa stor Omhu for Hæren, som vedbliver at være samlet ved den nordlige Grændse. Meddelelserne fra det Belgiske Ministerium vise, at denne Tvistigheds almindelige Afgjørelse, som man ventede fra Münchengraz, fra Frankfurt og fra Haag, endnu er meget uvis; altsaa behøves Forsigtighed.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
J Frankrige begynde Partierne atter at røre sig. Carlismens officielle Blad, Quotidienne, erkjender formelig Don Carlos som Konge; det fremtræder ogsaa med den ny Anskuelse, at Frankriges Throne tilhører Hertugen af Bordeaux's Søster, dersom hendes Broder skulde døe i en tidlig Alder! Det finder en Modsigelse deri, at Ludvig Philipp ikke vil erkjende Hertuginden af Berrys Datter, medens han vil forandre Arvefølgeloven i Spanien. De Carlistiske Blade søge, at bevise Krigens Sandsynlighed, og derved ophidse det sydlige Frankrige, Vendeen. Republikanerne blive ikke uvirksomme. Medens Nogle, discuterende og med deres Theorier drage til Feldts imod den nuværende Regjering, angribe dens Oprindelse, kritisere med Bitterhed dens Feil, forkaste enhver Udsonning, og istedetfor det nu gieldende System eller ogsaa istedetfor Tiers Partie=Systemmet theoretisk proclamere Republiken, optræde Andre med større Virksomhed, forene sig til republikanske Banketter, og, dersom man kan fæste Liid til Angivelser i ministerielle Blade, saa ere Ting forefaldne, der ikke kunne være gavnlige for det republikanske Princips Jnteresse i Frankrige. Kongen vil raade Bod paa disse Extremmer, saa meget mere i dette Øjeblik, da et Feldttog er mueligt; derfor optræder han nu desto kraftigere imod de indenlandske Partier. J Forgaars lod han Commandanten i Paris, Gen. Dariule, kalde til sig, og befalede ham, at holde sig rede til enhver energisk Forholdsregels Udvikling. Ogsaa Chefen for den herværende Militair=Afdeling, General Pajol, har i denne Henseende faaet strænge befalinger. Fængslinger finde Sted. Man har ogsaa bemægtiget sig den gamle Buonarottis Person; denne firesindstyveaarige Olding var fordum Medlem af Conventet, og har, ifølge de Ministerielles Forsikkringer, siden Julirevolutionen været indviklet i mange Conspirationer; men nu er han dog altfor gammel og skrøbelig til at man kunde frygte ham.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Man forsikkrer, at Fyrst Talleyrand har taget det Løfte med sig til Valencay, at han skulde vorde udnævnt til Minister for det udenlandske Departement, saasnart visse ministerielle Tilberedelser vare modne. Grev Montalivet skal have været virksom ved denne Jntrigue, der vilde sjerne Marskal Soult og Hr. d'Argout fra Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Fyrst Talleyrand har ikke viist sig ofte under sit sidste Opholi Paris. Efter gammel Skik har han fire Timer om Morgenen, beskjeftiget sig med sin interessante Tollette, hvorom man fortæller saa meget, at derom kunde skrives en heel Bog, med sine smaa Breve og med en Samtale med Fyrstinde Dino. Om Aftenen holdes atter, en lang Toilette. Om Morgenen øser Fyrsten ganske hedt, derefter varmt, siden lunkent og tilsidst koldt Vand over sit Hoved; om Aftenen vikler han Hovedet ind i otte Tørklæder. Medens han var i Paris, talede han meest med Kongen, med Ministrene Broglie og Thiers, og med den Engelske Ambassadeur, Lord Granville, med den sidste i Særdeleshed om Handelstractaten med England. J Selskab viiste han sig stedse i sin gammeldags Dragt, med stor Paryk, og indtiHalsen tilknappet Kjole. Ogsaa hans Ansigt har kun lidet forandret sig, og endnu er samme Rolighed udbredt over det; hans Adfærd er ligeledes uforandret, og han taler kun lidet. Hans Halten er bleven langt mere iøinefaldende. Han fortalte nogle Anekdoter. Hans Broder Hertugen, som er sindsvagkom for nogen Tid siden til London, og Fyrsten havde ondt ved at faae ham tilbage over Canalen igjen, han var i den største Forlegenhed over, som Gesandt, at have en Broder, der gik i Barndom, i Nærheden af sig; denne Broder er otte Aar yngre end han. Talleyrand vil formodentlig ikke forblive to fulde Maaneder i Valencay, opholder sig derpaa nogle Dage i Paris, og er vel i Slutningen af dette Aar atter i London.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
London, den 18de October. (Af The Edinburgh Advertiser.) - I Gaar erholdt vi den høist velkomne Efterretning, om de uforfærdede arctiske Søefarendes, Capitain Ross's og hans Mandskabs lykkelige Tilbagekomst, efter fire Aars Fraværelse, for at undersøge Polarhavene og opdage Nordvest=Passagen. Den første korte Underretning om disse kjekke Æventyreres Ankomst indeholdtes i et Brev fra Capitain Lyle, førende Hvalfangeren Clarendon, kommende fra Davis=Strædet, dateret Peterhead, sidste Løverdag, der beretter, at Capitain Ross og hans Medfølgende, Tre undtagne, der ere døde, ere ombord paa Hvalfangeren Jsabella, fort af Capt. Humphreys. Skibet Clarendon forlod de nordlige Have den 24de September, og er nys seilet fra Rheden ved Leith, for at begive sig til sit Hjemsted. Dets Fører fortalte, at af hine tre Mand, der omkom underveis, ere To døde paa Udreisen og Een i Land. Disse Dødsfald undtagne, har det eneste ulykkelige Tilfælde været, at En af Mandskabet har mistet et af sine Lemmer, som blev angrebet af Koldbrand.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Om den kjekke Capt. Ross's Færd paa denne Reise er endnu Jntet bekjendt. Capt. Lyle fortalte blot, at Capt. Ross og hans Mandskab ankom til Fiskerie=Stationen i Baade, thi hans Skib og hans Dampbaad havde han mistet. Expeditionen havde til Lands begivet sig til det Sted, hvor Capt. Parrys efterladte Vrag af Skibet Fury laae; paa dette havde den tilbragt to Vintere, der efter istandsat Furys Baade, og med disse vovet sig ud paa det vide Hav, hvor Capitainen og hans Mandskab snart bleve optagne af Hvalfangeren Jsabella fra Hull. Capt. Lyles Søn har havt en Samtale med Capt. Ross ombord paa Jsabella Expeditionen havde Levnetsmidler nok for to Aar endnu. - Det Rygte, at Capt. Ross var ankommen til Edinburgh, er ugrundet; sandsynligst er det, at han vil begive sig til Hull, og derfra til London."
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Morning Chronicle indeholder følgende Brev til Redactionen; Det glæder mig at kunne underrette dem om, at den kjekke Søemand, Capt. Ross er landet ved Peterhead med een af de der hjemmehørende Hvalfangere. Jeg kan intet Detail tilføie, men han befinder sig meget vel, og ledsages af adskillige Personer, der hørte til hans Mandskab. - Montrose, d. 14de Octbr. J. B.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
I Glasgow Comier læses følgende Artikel. - Det er sandsynligt, at vor Landsmand, Capt. Ross, er trængt frem til Polen. Da han i Foraaret 1829 seilede fra Skotland ud paa sin farlige Reise, var det hans Forsæt, at overvintre paa Spitsbergen, og derefter at forsøge en nordvestlig Gjennemfart. Om denne hans Plan er mislykket, eller om han har forandret den, ville vi i alt Fald snarest erfare ved nogle af de hjemkommende Grønlandsfarere.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Hamborg, den 22de October. Den Engelske Post af 18de October, som ankom i GaarAftes silde, medbragte ingen nyere Efterretninger fra Spanien eller Portugal. Obl. af det Dansk-Engelske 3 pCt. Laan i Fredags og i Dag 70 1/2. Østerrigske Bankactier i Fredags 1159, i Dag 1182. - Disconto 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Indenlandske Efterretninger. Frederikshavn, den 16de October. - Den 14de dennes er hertil under Havari indkommen Galeasen Phønix af Raa ders, ført af Capitain Ravn, paa Reisen fra Hull til Hjemstedet, efterat at have mistet Anker og Kjetting.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
I Gaar er ligeledes hertil under Havari indkommen Sluppen Hanna" af Nibe, ført af Capitain Sand, paa Reisen fra Corsøer til Drammen med Kornvarer."J dette Øjeblik Klokken 7 Eftermiddag) indløb hertil den Efterretning, at en Skonnert er strandet paa Brattens Forstrand i Elling Sogn. Den kommer fra Riga og er bestemt til England med en Ladning Been. Nærmere Efterretning skal meddeles med næste Post."
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Ligeledes indkom her i Byens Havn i Gaar Eftermiddag en engelsk Skonnert, formedelst Mangel paa Proviant.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Kjøbenhavn, den 25de October. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 4, Reisende mellem Sjælland og Jylland.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Fra Aarhuus til Kiøbenhavn: Amtmand Arne, Jomfrue Bøl Handelsfuldmægtig Bing, Frue Prætorius med 2 Børn, Capitain Hoff, Fri ken Haffer, Juveleer Gumpert, Kiøbmand Matiat. Fra Aarhuus til Kallundborg, Viinkypersvend Mønster, Mølle bygger Matthiasen, Jomfrue C. Kragh, Handelsbetient Schau, Klædehandler Ruben, C. Cohen, Justitsraad Sarauw, Jomfrue H. Schmidt. Fra Kallundborg til Aarhuus. Jfr. Chr. Reddeelien, Jfr. Mehl, Pastor Larsen, Handelsbetjent Ressel, Forvalter Tolstrup, Jfr. C. Petersen, Studenterne A. Weis og D. Andersen, Kirkesanger Anholm, Slagtermester, Steensen.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Ved Tallotteriets 1256de Trækning i Altona udkom: No. 53. 1. 74. 78. 18.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
i min kiære Mand, Major Jacob de Neergaard, efter at A Ugers Sygeleie ved en roelig Död forlod det Jordiske Løverdagen den 19de d. M., Formiddag Kl. 11, i sit 56de Aar, bekiendtgiøres sörgeliget for fraværende Slægt og Venner. - Condolence tra bedes. Tybjerggaard, den 21de October 1833. Sophie de Neergaard, söd Dinesen.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
Litteratur. Af Abr. Kalls almindelige Verdenshistorie til Brug el for Skolerne vil i Løbet af næste Aar den femte, for egede og tildeels omarbeidede Udgave blive færdig fra Pressen, besørget, med den forrige Udgivers Samtykke, af en anden Videnskabsmand her i Byen. Dette bekiendtgiøres herved forelødigen fra Kiøbenhavn, den 21de Februar 1833. Den Gyldendalske Boghandling.
Berlingske Tidende, 1833-10-25
J den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne Nr. 8, er udkommen: Lyksalighedslære for Menneskets physiske Liv, eller kunsten at benytte Livet og tillige bevare og fuldkommengiøre Sundhed, Skiønhed, Legems= og Aandskraft, af Ph. Carl Hartmann, Dr. og Professor i Medicinen ved Universitetet i Wien(Forfatteren af flere anseete medicinske Værker). Oversat af T. B. Mansa. Dr. med. Regimentschirurg. 21 Ark 8. J Omslag 1 Rbd. Originalen koster 1 Rbd. og 76 sk. r. S. Ja den første Afdeling af Chilius's Chirurgie oversat ved Dr. Mansa nu er under Pressen og udkommer om 6 - 8 Uger, saa anmodes Jhændehaverne af paategnede Planer om at indlevere disse, og de, som endnu ville subscribere, at tegne sig snarest mueligt. Subscriptionens Fordeele ophøre for hver Afdeling især saasnart den er udkommet. Kiøbenhavn, den 21de October 1833. AVEfrissen. Slutningen af September Maaned 1834 blive nogle benificerede Plad J ser ledige i Herlufsholms Skoles nederste Classe for Drengebørn, som nu den Tid ikke ere under 9 1/2 Aar og ikke over 10 1/2 Aar gamle, De, hvem disse Pladser blive tildeelte, betale aarlig til Stiftelsens Kasse 130 Rbd. Sølv, der erlægges prænumerande med en Fierdedeel hvert Qvartal, og nyde derfor de samme Fordeele, som de Disciple, der erlægge det sædvanlige høiere Contingen. De blive saaledes frit underviste i alle te Discipliner, hvorfor der aflægges Regnskab ved Exammen Artium, og des uden i Physik, Naturhistorie, Tegning, Calligraphie, Gomastik, Vocarmusi- og, forsaavidt som de dertil bestemte Gratisitimer strække til, ogsaa Jnstumentalmask, de nyde endvidere fri Kost, rogis, Varme, Vask, Pleie og læge i Sygdomstilfælde.