JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Den Beslutning, Kongen af Sverrig, Gustav III, havde taget, at ville være de for nede Kongers Generalissimus, kan man allene tilskrive Daarlighed. De menneskelige Daatligheders Historie viser intet, der kunde sættes i Sammenligning med denne ny Agammemnens Galskab, der udtømmede sine Stater, og over. gav sin Krone i sine Fienders Magt, for i Paris at befæste Kongens af Frankerige Krone, Man forsikkrer, og vi ere ikke utilbøielige til at troe det, at den Russiske Katharines Politik er den snildeste af dem alle, eller rettere Hendes Ministres Politik, thi man maae ikke troe de saa langt borte fra kommende Keiserlige Lovtaler, der ere kun et af Politiken giort Blendverk. Sandheden er, at under den gamle Keiserinde, som under alle Fruentimmer, er det Mændene, der regiere. Ruslands Politik bestemmes ellers af Tingenes egen Natur. Det te Land viser os vilde Hobes Raahed forenet med slebne Folks Laster. Ruslands Beherskere have stor Magt og stor Rigdom; de have Smag paa og Begreb om Europas Luxus og Kunster, og regiere i et haardt Klima; de føle Trang til at betienes og smigres af Athenienseer, og have Tartarer til Undersaatter. Disse kontrasteren, de Omstændigheder i deres Forfatning have nød vendig maattet lede deres Ærgierrighed hen paa Handelen, der ernærer Luxus og Kunster, og paa de frugthare Landes Erobring, de grændse til mod Vesten og Sønden. Hoffet i Petersburg. søger at vandre ud af de sørgelige Lande, det beboer, til det Europæiske Tyrkie og Polen, ligesom vore Jesuiter og Aristokrater ere udvandrede af Frankeriges milde Klima til Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Kiøbenhavn, den 4de Julii. Den 30te Maii er Candidatus Juris Jens Gram beskikket at være Laugmand over Friderichsstads og Tønsbergs Laugdømme, den 13de Junii er Studiosus Peter August Steenfeldt confirmeret at være residerende Capellan for Wigersløv og Weslinge Menigheder i Fyen; den 20de f. M. er residerende Capellan Hr. Henrich Pontoppidan Bøtcher confirmeret at være Sognepræst for Fiurendals og Qvislemark Menigheder i Sielland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Under 11te Junii har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Fuldmægtig gerne ved Rentekammeret, Thomas Anbye og Secretair C. Bekker til Revisorer, den først nævnte for de afgjorte Regnskabers Revisions Contoir, og den sidstnævnte for Overformynderie Regnskabernes første Revisions=Contoir, Registrator og Fuldmægtig L. Erichsen til anden Fuldmægtig i Rentekammerets danske og norske Cancellie; Copiist Lemming til Fuldmægtig i Kiødstæd=Regnskabernes andet Revisions=Contoir; Copiist P. R. Dreyer til Fuldmægtig i Overformynderie=Regnskabernes første Revisions=Contoir; Copiist L. M. Spliid til Fuldmægtig i Bergens og Christianssands Stifters Renteskriver-Contoir; Copiist Ole Hougaard til anden Registrator og Fuldmægtig i Kammer nes forenede Archiv=Contoir, og Copiist Jonas Collett til Fuldmægtig i OverformynderieRegnskabernes andet Revisions=Contoir, ligeledes ere følgende under samme Dato udnævnte til Copiister ved Rentekammeret, Examin. Jur. C. F. Pind i Rentekammerets danske og norske Cancellie, Exam. Jur. J. S. Smith i Siellands og Candid. Jur. L. G. Coln, samt J Smith i Fyens og Jydlands Landvæsens=Contoirer; Exam. Jur. P. Helden Flor i det søndenfieldske Renteskriver-Contoir, samt C. Ester og M. Lie i det tronhiemske Renteskriver=Contoir; P. Kyhl i Kiøbstæd=Regnskabernes 2det Revisions Contoir, ligesom og L. Undal Flithoug, i de uafgjorte Regnskabers Revisions=Contoir, samt Exam. Jur. G. C. Borchsenius i Overformynderie Regnskabernes 1ste Revisions Contoir; C. Lindmann Waldsøe i bemeldte Regn skabers 2det Revisions=Contoir, og B. Krøjer, i Kammernes forenede Archiv=Contoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
J Fridericia ere fra 1ste April d. A. til 1ste Julii i Trinitatis Meenighed Fødte 21; Døde 9; Copulerede 4 Par. J Michaelis Meenighed Fødte 10, Døde 55 Copulerede 6 Par. Mærkværdigheder. Blandt de Fødte i April, 1 Par Tvillinger. Blandt de Døde i Maji, 1 druknet. I den Reformeerte Meenighed Fødte 3; Døde 1. I den Catholske Meenighed Fødte 1; Døde 2. I den Jødiske Meenighed Copuleret 1 Par.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
J forommeldte Maaneder ere i Ribe Domkirkes Meenighed Copulerede 3 Par; Fødte 10, Døde 12. J St. Catharinæ Meenighed; Copulerede 6 Par; Fødte 12, Døde 9.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
J samme Tid ere igiennem det lille Belt passerede ialt 241 Skibe, Jagter og Baade. Alt min uforglemmelige Mand Niels Christian Clausson, Doctor Theol, og Sognepræst til Trinitatis Kirke, er den 23de Junii i sit Alders 71 Aar, ved en 6 stille og rolig Død henkaldt fra dette Jordiske i hans Fødebye Christiania, og har derved efterladt mig med 4 Børn dybførgende, bekiendtgiøres herved for alle vore fælles Venner, og frabedes al Condolence. Fridericia, den 8de Julii 1794. M. Stub sal. Claussons. Her hviler NIELS CHRISTIAN CLAUSSON, Födt den 28de Martii 1724. Död den 23de Junii 1794. Der tiente Kirken i 44 Aar, Og aagrede troligen med sit Pund. Ufortröden gik han stedse, Endog da Alderen trykkede, dit Kalds tunge Pligter imöde. Skjönsom modtog han Forsynets Gaver. Og erkiendte sig selv uværdig Til alt det Gode, han oppebar: Vandheds Stød kuckkede aldrig Hans Mod, Men gav ham nye Kraft til at virke, Hans Ungdoms=Arbeider fortærede Ilden: Og dog i Alderdommen skrev han, I sleere Videnskabs. Fag. Trofast var han som Mand, som Ven, Lyst tænkte han som Verdens Borger. Veemodig sætter jeg disse Linier, Over en almindelig hædret Og bitterligen savnet Fader. Gid jeg maatte leve denne Retfærdiges Liv, Og mit Endeligt vorde som Hans C. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Subskriptionsplan. Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Selskaber, af vore bekiendte og yndede Digtere, udkommer og et Par Maaneder paa mit Forlag. - J denne Samling vil man finde: Afskeedssange, Balviser, Bordsange, Drikkeviser og Selskabslange, Efteraars sange, Folkesange, Faraarssange, Sange for Fattige, og Hæderssange for nogle af Fædrenelandets endnu levende fortienre Mænd, Abrahamson, Balle, C. Colbiørnsen, Peder Cramer, C. D. F. Reventlau og L. Reventlou. P.F. Suhm, J. C. Tode. Vel ere mange saare fortiente Mænd her ubesiungne; men hverken Vankundighed eller manglende Ærbødighed for deres Værd, kun det Tilfældige i Valget er Aarsag i, at de ikke findes i denne Samling; de vil findes i en følgende, som jeg om nogle Aar agter at udgive, dersom Publikums Yndest for nærværende betrygger mig for Tab. - Det Slags Bordviser, hvoraf Hr. Professor Tode har skienket nogle, hvilke forbigaae den til bestungne Viin, og holde sig til en eller anden god Ret, er uden Tvivl nyt, i det mindste ualmindeligt. Hr. Professorens vittige Muse. har krydret dem med saa moersomme Jndfald, at jeg haaber, de ogsaa vil bidrage til denne lille Bogs Anbefaling. En betydelig Deel af de 100de Sange, som denne Samling kommer til at indeholde, ere forhen aldeles utrykte; nogle har før kun været enkelt aftrykte, som Mannskript for Venner, nogle i periodiske Skrifter, og have tildeels faaet Rettelser af Forfatterne selv. - Denne Samling er meere indrettet for Selskaber af begge Kiøn, end de sædvanlige; man finder deri en Sang til Qvindernes Forsvar, en for gode Koner, og flere Veninde=Sange. - Bogen vil udgjøre en sexten Ark, trykket paa fransk Papiir i DuodeFormat, med Musik af Hr. Kapelmester Schal og Schulz, og et Titelblad stukken i Kobber Prisen bliver 4 Mk. 8 s. Subskription modtages. hos Forlæggeren S. Poulsen Hofboghandler boende i Antonistrædet Nr. 324 og 325 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Bekiendtgiørelser. den 26de Mai d. A. døde her i Byen, Madame Maren Michelsdatter Harbye, Enke efter afgangne Sognepræst til Horbye paa Fanøe under Ribe Stift Hr. Jørgen Taulov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Samme Dag blev hendes Boe af den geistlige Skifteret taget under Forsegling. Ved dets Aabning fandtes et Brev, dateret den 12te Februarii 1784, fra hendes Søn Studiosus Jens Taulon, da Jnformator ved Valløe Hospital i Sielland. Men om han endnu er i Live og hvor han opholder sig, vides ikke. Denne fraværende Arving, saavelsom De, der maatte have noget at gielde til eller fordre i dette Stervboe, blive hermed 3de Gange indkaldede at melde sig hos Skifteretten inden den i Loven bestemte Tids Forløb. Stervboets Formue er saa ringe, at den ikke bliver klækkelig til Begravelsens Bekostning. Hvilket meldes de Vedkommende til Efterretning. Ribe den 27de Junii 1794. L. Grundahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Stiftsprovst J Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling de dato 22de April a. c. indkaldes herved alle de, som formeene sig at have nogen Fordring til forrige Raadmand i Colding afgangne Hans Peter Bahnsens Stervboe, lubpæna præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dags Forløb at melde sig, og deres Fordring beviisliggiøre. Colding den 31te Maji 1794. C. G. Grundahl. Hospitals=Forstander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Her paa Adresse=Contoirs=Bogladen ere efterfølgende Bøger tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-04
Capitels Taxterne for Dannemarke 6 Stifter, nemlig: Sielland, Fyhn, Aarhuus, Aalborg, Viborg og Riber, samlede fra 1660 til En accurat, meget nyttig og vel indrettet Farve Bog, hvorledes man kan farve alle muelige Slags Couleurer paa Silke, Ulden og Lindet, med en ringe Bekostning og Umage, Granders Geographiske Tabeller til Brug for danske Læsere,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Forordning. Ved Kongelig allernaadigst Rescript under 6te Junii d. A. er det allernaadigst fastsat, at Sognefogderne fortrinligen, naar de selv ønske det og ansee det fordeelagtigt for sig, samt, for saavidt de dertil erkiendes kyndige, skal bruges ved følgende Forretninger. 1. Sognefogden skal ved ethvert forefaldende Skifte i hans Sogn af vedkommende Skifteforvalter bruges til den ene Vurderings- og Vitterligheds-Mand, saa bør han og ved Skiftet nyde det, som Lovens 1 -25 - 24 tillægger Skifteforvalterens Tiener efter Boets Tilstand. 2. Skulle Sognefogder bruges til Taxations Mænd ved Markers Udskiftning af Fælledskabet. 3. Ligesaa til det Slags Taxationer, som Forordningen af 8de Junii 1787 befaler ved Fæste=Forandringer paa Bøndergaarde og Huse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
paa alle de Steder i Sognet, som ei henhøre til det Gods, hvorunder en saadan Sognefoged maatte være Fæstebonde, og endelig: 4. Til Taxationer af Bøndergods, som sættes til Pant for Børnepenge eller andre publiqve Midler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Slutning af Robespierres Beretning om den franske Republiks politiske Forfatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
(See de næstforegaaende Nr. 26 og 27.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
J Folkets Repræsentanter, som ere kaldte midt under alle Stormene i Europa, for at grundfæste Republiken, maa redde den inden et Forløb af 6 Maaneder, i andet Fald er den i større Fare, end nogen Tid forhen. Eders Fiender vide vel, at, om de skulle kunne fordærve Republiken, maae det ikkun skee ved E. der selv. Giører derfor det Modsatte af det, som man vil, at J skulle giøre, følger stedse en reen, uforanderlig og paa Grundsætningerne og en viis og kraftig Politik grundet Regieringsplan, Den smukkeste af alle Titler er den, at være Folkerepræsentanter; vi ville alle blive store nok, alle roesværdige nok, naar vi alle tilsammen have reddet Fædrenelandet. Vore Fiender søge at give den hellige Sag, som vi forsvare, et Anstrøg af Jntetbetydenhed og Galskab; men forsvare J samme med Fornuftens Værdighed; man deele eder i Partier; men bliver J stedse Venner; man vil eders Midte opvække Stolthed, Skinsyge, Mistroe og alle smaa Lidenskaber; man vil tilintetgiøre og fornedre den republikanske Regiering i sin Fødsel; men giver I den Virksomhed, Hævekraft og Agtelse, som er fornøden for den: man vil, at Republikens Skib skal være en Leeg for Bølgerne, uden Styrmand og uden Øiemmerd; men griber J Roret med en fast Haand, og fører det midt imellem Klipperne ind i Fredens og Lyksalighedens Havn. Magten kan omstyrte en Throne, Viisdommen allene befæster en Republik. Opdager Snarerne af vore Fienders forræderske Forretagende. Værer Revolutionairer og Politiker, forfærdelige for Skielmerne og Misgierningsmændene, men hielpsomme for de Ulykke lige, undflyer saavel den grusomme Moderatismus, som eders Fienders systematiske Overdrivelse; bliver Folket værdige, hvis Repræsentantere I ere. Folket hader ethvert Extrem; det vil hverken være bedraget eller smigret, det vil, at man skal ære det i det man forsvarer det. Forskrækkes ikke over den Høide, paa hvilken J staae, J Repræsentanter af det franske Folk, Føler eders Magt og eders Værdighed; J kunne med Ret være stolte. J have afskaf set Kongedommet, og straffet Konger; J have sønderbrudt de urene Jdealer, for hvilke Verden bøiede sig ned i Støvet; J have givet et stort Exempel, da J svingede Lovens Sværd over Forbrydernes Hoveder, som ophævede sig midt iblandt Eder. Oplyser Hulen af denne raadne Morads, hvor man deeler Folkets Rov, i det man flokker sig imod dets Frihed. Qvæler dem i Opkomsten, og straffer endelig den meest forhadte af alle Forbrydelser, Hengivenhed til Contra revolution med Patriotismens hellige Sminke, og Frihedens hemmelige Mord, og det med eders egne Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Den Periode, i hvilken J bestyre Sagerne; er bestemt til at sætte den republikanske Dyd paa den haardeste Prøve. Ved Enden af det sidste Feldtog saae den foragteligste Minister, at Sammenrottelsen uden for Landet formedelst hans strafværdige Forsøg næsten var ødelagt; de engelske Vaaben vanærede; hans egen Lykke vaklende, og Friheden gjort sikker formedelst den modige Gang som J tøge. Jnd vendig i Landet hører han Englændernes Røst, som forlange Regnskab af ham for hans Forbrydelser. Forskrækket udsatte han indtil Januarii Maaned Parlementets Aabning, hvis Nærmelse gjorde ham bange. Denne Tid vil han anvende til at stifte hos dem de sidste Sammensværgelser, for derved at forskaffe sig Vished om, at overvinde dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Alle Bekiendtgiørelser, alle Tidender og alle Brevskaber, der ere faldne os i Handerne, have viist en Hensigt til denne Plan, Folkere præsentanternes Bestikkelse, hvilke man troede at være beqvemme dertil; Bagtalelse eller Mord paa de Ubestikkelige, for saaledes omsider at forstyrre Nationalrepræsentationen - det er Øiemedet, paa hvilket alle disse listige Paa sund, hvorpaa vi ere Vidner, og alle disse Modrevolutionsmidler hensigtede, som Forræderiet forøder, for at stifte en Opstand i Paris og at omstyrte den hele Republik. At giøre Nationalconventen foragtelig og at ødelægge den, det er Øiemedet, som de med det hastig ste søge at opnaae. Forræderen udspændte Vil lystens og Gierrighedens Garn omkring os, men J skulle ikke miste den Ære, formedelst Nationens Vægt at have sønderknuset alle dis se Rænker. Det, som Historien aldrig har fortalt, og Fabelen aldrig har vovet at opdigte, det have J gjort; J have presset Aarhundrede i et eneste Aars Skranker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Den personlige Skiebne, som venter os, maa være hvordan den vil, er dog vox Triumph vis. Endog Døden af den med Grunde beviiste Frihed er en Triumph. Enhver døer, saavel Helten der kæmper for Menneskeheden, som Tyrannerne, der undertrykke den; men dog er Maaden, paa hvilken de døe, forskiellig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Jndtil Regieringen af de elendige Keisere, i Rom, tilbad man de hellige billeder af de Herrer, som i Kampen imod dem vare døde. Den offentlige Mening sagde hver Dag til Tyrannerne: Vi ere ikke længere Menneskeer; vi have mistet denne Titel, da vi faldt i dine Lænker; den tilhører ikkuns dem, som havde Mod til at befrie Verden. Opfyldt af disse Jdeer, igiennemtrængte af disse Grundsætninger skulle vi understøtte eders Energie af vor ganske Magt. Udsatte for alle Lidenskabers Angreb, tvungne tillige til at kæmpe imod Republikens fiendtlige Magter og de bestukne Mennesker, der sønderslide deres Barm; indeklemte imellem den overilede Jvers hykkelske Frihed og udviste Hidsighed, hvorledes have vi uden Folkets hellige befalinger kunne vove at paalægge os saadan en Byrde, Hvo vilde bære den, naar vi ikke formedelst Storheden af vor Sendelse følte os opholdte endog over vor Svaghed; naar vi ikke forlode os saavel paa eders egne Døder, som paa den ophøiede Charakter af det Folk, som vi have den Ære at forestille,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
En af vore billigste Pligter var, at forskaffe os Agtelse inden og udenfra. Vi ville i Dag førelægge eder et troe billede af eders offentlige Stilling, og give Europa en høi J der om eders Grundsætninger. Denne Afhandling har ogsaa en særdeles Gienstand, nemlig at aabenbare nye Fienders Rænker, hvilke de anvendte, for at bevæbne Sweizer=Cantonerne imod Eder. Vi foreslaae Eder derfor følgende Decret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Da National=Conventionen vil bevidne foralle Folk de Grundsætninger, som lede den, og som i alle politiske Selskaber maa lægges til Grund, og tillige aabenbare de listige Rænker, hvoraf deres Fiender betiente sig, for at fremstille Frankerigs Hensigter i et tvetydigt Lys hos den franske Nations troe Allierede, nemlig Schweizer Cantonerne og de forenede Stater i Amerika. Saa erklærer National=Conventen i det franske Folks Navn, at den franske Republik fan har besluttet, at opføre sig skrækkelig imod sine Fiender, høimodig imod sine Bundsforvante, og retfærdig imod alle Folk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
De Traktater, som det franske Folk indgaaer med forenede Stater i Amerika og med Schweizerkantonerne, skulle redeligen blive holdte. - Hvad der angaaer de Modificationer, hvilke Revolutionen, der har forandret den franske Regieringsform, har maattet giøre nødvendige, eller hvad der angaaer Forholdsregler ne, hvilke denne Nation fra Tid til anden var tvungen til at tage, for at forsvare sin Frihed; saa forlader Nationalkonventen sig ligeledes paa Frankerigs og dets Allieredes giensidige Jnteresse. Nationalkonventen indskierper alle Borgere og alle Civil= og Militairofficierer. i Republiken, paa deres Samvittighed at respectere og lade respectere alle neutrale eller allierte Folkes Landstrækninger. - De forbyde dem især, at fornærme Landstrækningerne af Schweizercantonerne, eller af de Lande, som ved Tractater eller Medborgerskab ere forbundne med dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Den offentlige Velfærdscommission er det paalagt, at udtænke Midler, til at knytte Endrægtigheds= og Venskabsbaandene fastere imellem Republiken og dens Allierede, og at lade de neutrale Magter nyde alle Neutralitetens Fordeele. – J alle Forhandlinger over særdeles Gienstande af enkelte Besværinger skal den paa alle muelige Maader, der kunne stemme over eens med de stormende Omstændigheder, i hvilke den franske Republik befinder sig, udvise Cantonerne og de forenede Stater i Amerika det Sindeelag af billighed, Velvillie og Agtelse, som besieler det franske Folk mod begge Nationerne. – Nærværende Deeret og Beretningen, af Velfærdscommissionen skal trykkes, oversættes i alle Sprog, og udbredes i den heele Republik og i alle fremmede Lande, for at underrette alle Nationer om den franske Republiks Grundsætninger, og deres Fienders Angreb vertimod Folkenes almindelige Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Subskriptionsplan. Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Selskaber, af vore bekiendte og yndede Digtere, udkommer og et Par Maaneder paa mit Forlag. - J denne Samling vil man finde: Afskeedssange, Balviser, Bordsange, Drikkeviser og Selskabslange, Efteraars sange, Folkesange, Faraarsange, Sange for Fattige, og Hæderssange for nogle af Fædrenelandets endnu levende fortienre Mænd, Abrahamson, Balle, C. Colbiørnsen, Peder Cramer, C. D. F. Reventlau og L. Reventlou. P.F. Suhm, J. C. Tode. Vel ere mange saare fortiente Mænd her ubesiungne; men hverken Vankundighed eller manglende Ærbødighed for deres Værd, kun det Tilfældige i Valget er Aarsag i, at de ikke findes i denne Samling; de vil findes i en følgende, som jeg om nogle Aar agter at udgive, dersom Publikums Yndest for nærværende betrygger mig for Tab. - Det Slags Bordviser, hvoraf Hr. Professor Tode har skienket nogle, hvilke forbigaae den tit be stunge Viin, og holde sig til en eller anden god Ret, er uden Tvivl nyt, i det mindste ualmindeligt. Hr. Professorens vittige Muse har krydret dem med saa moersomme Jndfald, at jeg haaber, de ogsaa vil bidrage til denne lille Bogs Anbefaling. En betydelig Deel af de 100de Sange, som denne Samling kommer til at indeholde, ere forhen aldeles utrykte; nogle har før kun været enkelt aftrykte, som Mannskript for Venner, nogle i periodiske Skrifter, og have tildeels faaet Rettelser af Forfatterne selv. - Denne Samling er meere indret tet for Selskaber af begge Kiøn, end de sædvanlige; man finder deri en Sang til Qvindernes Forsvar, en for gode Koner, og flere Veninde=Sange. - Bogen vil udgjøre en sexten Ark, trykket paa fransk Papiir i DuodeFormat, med Musik af Hr. Kapelmester Schall og Schulz, og et Titelblad stukken i Kobber. Prisen bliver 4 Mk. 8 s. Subskription modtages hos Forlæggeren S. Poulsen Hofboghandler boende i Antonistrædet Nr. 324 og 325 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
At min uforglemmelige Mand Niels Christian Clausson, Doctor Theol. og Sognepræst til Trinitatis Kirke, er den 23de Junii i sit Alders 71 Aar, ved en stille og rolig Død henkaldt fra dette Jordiske i hans Fødebye Christiania, og har derved efterladt mig med 4 Børn dybførgende, bekiendtgiøres herved for alle vore fælles Venner, og frabedes al Condolence. Fridericia, den 8de Julii 1794. M. Stub sal. Claussons.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-11
Bekiendtgiørelser. Natten imellem den 19de og 20de Junii er U ved Jndbrud igiennem et Vindue stiaalen fra Gaardfæsteren Niels Sørensen Bonde i Galthen Bye, som er bortsort: en blaa nye Vadmels Mands Kiole med lyse og mørke Kammelhaars Knapper, en dito Kiole noget ældere med Kammelhars Knapper af Couleuren, en blaa Vadmels Vest med 2de Rader runde Sølv=Knapper, en blaa Klædes Vest med 2de flade Rade Sølvknapper, en rødstribet Femskaftet Tøis Undertrøie med Metal=Knapper, 2de sorte Hatte, den ene nye. Desuden af Niels Bondes Moders Tøi, endeel baade Gang, og Linklæder, hvorunder var, som kan savnes, 2de silke Klæder, 2de røde Klæder, samt en sort Fløiels Kyse, der alt havde lagt i Stuen, hvorJndbruddet skeede, fra et Bryllup, de nogle Dage forved havde været til. Dagen forved faaes 2de friske og unge Karle i Byen, der gav sig ud for Natmænds Folk, og var klædt i korte blaae Trøier som Skibskarle; hvilke haves mistænkt. Faldbydes noget af det Anførte for velsin de Menneskeer, da formodes det anholdt og derefter anmeldt, enten for Eieren eller mig underskrevne, som derfor erbyder en passende Douceur, og ellers vil erkiende saadan Reedelighed med Taknemmelighed. Friisenvold, den 23de Junii 1794. O. Frits.