JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Efter Forlydende gaaer den til Legationssecretair i Dresden udnævnte Lieutenant v. Hennings som Legationssecretair til London i Kammerjunker, Gyldenpalms Sted, som i samme Qualitet gaaer til Stokholm. En vis Odouharty de la Tour, forhen Acteur Sverrig, siden Lector hos Gustav den Tredie, som for 15 Aar siden reiste tilbage til Paris med en Pension, og siden Revolutionen har ført Titel af Kongen af Sverrigs litteraire Agent, er nylig bleven arresteret i Paris. 6 Hastvognene, hvis store Nytte nu er godtgjort, skal indføres i hele Frankrige. - Caperen Psyscheer, efter en Fægtning med et Engelsk Ostindisk Compagnieskib, som man havde udrustet imod den i Bengalen, kommen tilbage til Jsle de Ftance med 70 Saarede. J Archives litteraires de i Europe, findes Breve om Videnskabernes, de skjønne Konsters og Sædernes Tilstand i Dannemark i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede. Der siges i en Note, at de ere meddeelte af en Tydsk Reisende, som i Aaret 1802 har opholdt sig i Dannemark, men som det lader, stikker der bag denne Tydsker en Franskmand Videnskabelighedens Tilstand, og især de tre offentlige Bibliotheker i Kjøbenhavn roses meget. Om det Classenske siger Forfatteren, Bestyrelsen er overdraget til en ligesaa oplyst som tjenstfærdig Mand, Hr. Prof. Ramus, der forekommer enhvers Ønske, som besøger Bibliotheket, "Min nationale Egenkierlighed (siger Forfatteren) fandt sig smigret ved at finde, at Hovedomsorgen for dette meget store Bibliothek var overdragen til en Tydsk Mand, den ærde Professor Moldenhaver, som endog agtes høit udenfor Dannemark og forener selskabelige Fortrin med den meest udbredte Lærdom. Hos saa oplyst en Mand, som Forfatteren af disse Breve synes at være, ønsker man nødig at finde en saadan Nationalkjerlighed. Den fordomsfri Mand hylder Fortjenester, hvor og hos hvem han end finder dem, uden at bryde sig om, enten den Fortjente er født under een Himmelegn med ham eller ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Hr. Prof. Treschow har i de Kjøbenhavnske lærde Efterretninger indbudet til Vinterforelæsninger over den Kantiske Philosophie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Efter Forlydende agter Hr. Bjørn at nedsætte Prisen paa billetterne til Masqueradeballet paa Hoftheatret i næste Vinter til 9 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Man troer nu med Vished, at vor fortjente Mühlenstedt vil faae Hospitalsapotheket i den afdøde Apotheker Grønlunds Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Den med Gaarsposten ankomne Lloyds eveningspost indeholder den mærkværdige Note, som det Svenske Hof under 7 f. M. har ladet overlevere den Franske Charge d'Affaires i Stokholm. J denne anføres de i Moniteuren mod Sverrig fremsatte Yttringer som Hovedgrunden til, at Negotiationen nu imellem begge Hoffer maa ophøre. Til Slutning siges, da det, efter Moniteurens Mening, kunde være fordeelagtigt, at Handelsforbindelsen imellem begge Riger ikke maatte standses, saa er Kongen heller ikke utilbøielig dertil, hvilket er en Følge af den Agtelse for det Franske Folk, som han har arvet af sine Forfædre og som hidrører fra meget lykkeligere Tider. - de nke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Et stort Malerie, forestillende en Vagtstue, hvori en Deel af Marinercorpset sidde omkring et Bord og lade sig forelæse Expræstens gratis uddeelte theologiske Skrivt. En stor Flaske staaer endnu urørt paa Bordet, thi det hele andægtige Selskab har sin Opmærksomhed allene henvendt paa den opbyggelige Lecture. Hele Bordet flyder i Taarer over de begaae de Synder. Model til en Støtte for Expræsten og Hans Nielsen Hauge, bestemt til at opreises paa Dovrefield. Denne Støtte skal egentlig, naar den udføres i det Store, forfærdiges af sort Marmor. Paa den ene Side staaer Religionen og græder, paa den anden Fornuften og korser sine Hænder. J en Cirkel, som dannes ved en Klapperslange, læses Expræstens og Hauges Navne med sorte Bogstaver paa hvid Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
En Afhandling i Manuscript, hvori meget fyndigen bevises, at den Præmie, som er udsat for den, der skyder en Ulv, kunde med større Nytte meddeles den, der med Attester kan godtgjøre, at han har frelst en af Norges Almue fra skjændige Fanatikeres Kløer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
En kort og eenfoldig Anviisning, hvorledes man ved at prædike og gjøre Proselyter, kan forskaffe sig en Formue af to Tønder Guld, tilligemed en meget opbyggelig Afhandling om, hvorledes man kan vogte sig for Mørkhedens Børn og Satans Rige, skreven til Brug for Peder Hansen Bondeson, uværdig Discipel af den Gudsmand, Hans Nielsen Hauge. Model til en Dansekaret, hvori der er saa megen Plads, at hver Danserinde kan tage sin Bedstemoder og Bedstefader med sig, til i disse syndige Tider at vaage over den Uskyldiges Dyd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
En meget lærd Afhandling af Rabbi Joseph, forhen Underrabiner i Storpolen, hvori kort og fyndigen bevises, at den, der, i Følge Moses og Propheternes Lov, ikke lader sig begrave strax, naar Aanden er faren ud af ham, aldrig kan vente at komme i Guds Rige. Rabbi Joseph beviser tillige, at man, om man følte sig istand til at lade sig levende begrave, ikke burde betænke sig længe derpaa, da man ikke kan gjøre Gud nogen større Douceur. Fortsættes) Døbenavnes og Bopæles Forkastelse. udsendt.) Det synes at gaae aldeles af Brug at undertegne sit Døbenavn for sit Familienavn, ligesom det var en Skam at hedde Jens Niels, Morten, Lars o. s. v. De fleste skrive blot deres Binavn og eiengang et Bogstav af deres Døbenavn. Følgen deraf er den, at man ofte ikke veed, hvem Underskrivten er af, og f. Ex. tager den ene Lange, Møller, Hansen, Schmidt o. s. v. for den anden. Jsær føler man sin Forlegenhed, naar man søger nogen af et Navn, hvoraf der er mange, i Veiviseren. Dette fik endda at være. Men ogsaa i Aviserne finder man ofte en heel Række Binavne af Mænd, som ere ansatte ved vigtige Ting, uden at man, formedelst Døbenavnets Udeladelse, veed, hvem det er. Ligeledes avertere adskillige sig i Aviserne, uden at tilføie deres Bopæl. Dette er især Tilfælde med Mæglere. Ofte læses der, at der skal heddes Auction over de og de Varer, som forevises af Mægler N. N., uden at der staaer, hvor Herr Mægler N. N. boer. Men dette er urigtigt, thi ikke ethvert Menneske, som det interesserer at see Varene, veed altid, hvor en saadan Mand boer, allerhelst da mange af Mæglerne ligesom andre skifte saare ofte Bopæl, og at fordre af Folk, at man skal huske saa uvigtig en Ting, er at fordre alt for meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Blandede Nyheder. Sen af Holmens Tømmermænd var saa ulykkelig at falde i Vandet og drukne d. 29 f. M. ved den Hjelpebro, der er anlagt fra gammel Strand til Slotspladsen. Den Druknede var en temmelig aldrende Mand, og har Hædersmedaillen for 25 Aars tro Tjenesteen. Hans Sønner, som ligeledes staae i Kongelig Søtjeneste, ere derved opmuntrede til at træde i hans Fodspor og gjøre sig værdige til en lignende Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Hs. K. H. Arveprindsen er nu kommen tilbage til Kjøbenhavn, og spiste i Dag til Middag hos H. M. Kongen. Hr. C. G. Limkilde, Doctor i Philosophien og residerende Capellan i Ærøeskjøbing, har udgivet "Papirsdaasen fyldt med lidt løierligt Snus."De, der behage at tage en Priis deraf, kunne faae Daasen for 3 Mk. paa Adressecomptoiret. i Odense. Den Canal, som Hr. Justitsraad O. Lange ved Bretskov har ladet grave for at lede Vandet fra Nexøsøe, er nu færdig og Vandet ude af Søen. Man regner, at der vindes derved 1200 Tdr. ypperligt Ager= og Marskland. Med Veilens Jnd dæmning ved Øland er man nu ogsaa avanceret vidt. Man regner at der ved dette Arbeide vil vindes 1000 Tdr. Land og aarlig for Omegnens Beboere 40,000 Rdlr. J Aarhuusavisen ønskes, at denne Patriot ogsaa ved en Canal igjennem Fjordens Grundflække vil blive de Øelandske Fiskeres Velgiører, da disse hvert For= og Efteraar maae vade 1500 Alen i Vand til Bæltestedet, blot for at komme til deres Fiskekaage eller Baade. Ogsaa den utilgjængelige Koldmose, som aarligen ødelægger for Omegnens Beboere mange Creature, der vove sig der og omkomme i Tørvegrave og Hængedynd, ønskes udgravet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Efter Aarhuusavisen skal en Kjøbmand i Kiøbenhavn have sendt et Skib med Færøiske Steenkul til Bourdeaux, som skulde der være solgte med Fordeel og bleven søgte ligesaa begierlig som de Engelske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
J Adresseavisen for i Dag indbyder en Maler "den høie Adel og Publicum" til at lade sig male hos ham. Man skulde heraf troe, at den høie Adel ikke hørte til Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Trondhjem d. 2 Oct. J en Tid af sex Uger har man her havt næsten vedholdende Regn. En Deel have bjerget deres Avling, andre ikke, og nu i Dag seer man Sneen liggende paa Fjeldene. Hans Nielsen Hauge, der i denne Tid vandrer omkring som Apostel i Jylland, har i Christianssandsavisen ladet indrykke et Brev (formodentlig til sine Tilhængere, hvori han meddeler adskillige ikke uforkastelige oeconomiske Raad, men den religiense Sværmer, stikker dog frem i det Hele. Der er al muelig Udsigt til at der vil blive Krig imellem Engelland og Spanien, og den Engelske Statssecretair har i den Anledning advaret de Handlende i Engelland. Man synes nu fra adskillige Kanter at berede sig til Ufred. Spanien, siges der, skal have sluttet en Tractat med Frankrige, hvori det har faaet Løvte om, at det sidste Rige vil erkiende Kongen af Spanien for Keiser og forøge hans Lande med Portugal. Endog Brevcommunicationen imellem Engelland og Holland skal nu ophøre, fordi de Franske nylig have bemægtiget sig Brevpakken strax ved Skibenes Ankomst til Rotterdam. General Augereau, som skal commandere Armeen paa den Franske Bresterflaade, skal allerede have faaet sine Jnstructioner og være i Begreb med at indskibe sig i Brest. Engelland agter at slutte en Subsidietractat saavelsom en Offensiv og Deffensivalliane med Sverrig, og Sverrig, skal i Følge heraf ville forøge sin Landmagt med nye Regimenter og sin Sømagt med adskillige Skibe. De mægtigere Europæiske Magter, Østerrig, Rusland og Preussen ere derimod ikke tilbøielige til Krig, og man mener endog, at det sidste Rige vil som Fredsmægler udvirke en fuldkommen Forsoning imellem Rusland og Frankrige. Preussen vedbliver urokkelig sin Neutralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. No. 1. Den 15 October, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Til mine Læsere. Der gives, Øjeblikke, hvor Hyren, ved Ledet ikke bortbytter, sin Lykke for Førsters Purpur; der gives et Slags Agtelse, som ydes Skribenten for hans Bestræbelser, der maa være ham kjerere end al jordisk Belønning. Denne, om jeg saa maa kalde den, populaire Agtelse er ikke tilfald for Guld, kan ikke tiltrygles ved partiske Bogdommere eller ved foragtelig Smiger for lærde Klubber, – den lydes af den agtværdigste Domstoel, - af Publicum. Hvor meget jeg end indseer, at den største Deel af det, der har været sagt i dette Blade, trænger til Overbærelse, saa foler jeg mig dog smigret ved, at Publicum hidtil, saavidt jeg har kunne erfare, har læst det med Jnteresse. Naar en Forfatter i et heelt Aar, om just ikke altid har moret, saa dog i det mindste heller ikke har kjedet sine Læsere, saa forekommer han mig som en oprigtig Huusven, der ved Vanen er bleven os nogenlunde kjer. Man tager det ikke saa nøie med en saadan Ven, om han end engang imellem ikke taler efter vort Hoved, ja om han end en enkelt Gang er os besværlig. Den Plan, som Skilderiet følger, og den Tone, hvori det skrives, er af den Natur, at det umuelig kan behage alle. Man vil maaskee spørge, Gives der ikke Torne nok paa Livets Bane, Har Mennesket ikke i enhver Stilling i Livet Ubehageligheder nok at kjæmpe med? Bør vi endog forøge dem ved Satiren, ved at gjøre dets, uskyldige Daarligheder latterlige og ved at skildre Tingene fra en Side, som man ikke ønsker at see dem Hertil maa jeg svare: at Satiren, naar den er, hvad den bør, saa almindelig som mueligt, naar dens Svøbe rammer Ting, ikke Personer, unegtelig maa kunne bidrage til at forædle Sæderne. Der gives en Punct, hvor Straffelove efter deres Natur ophøre at virke, og hvor derimod Satiren kan virke med Underkraft. Naar man først begynder at lee af andres Daarligheder, er man gjerne paa Veie at aflægge sine egne. Gives der nogen blandt mine Læsere, som ønsker, at Lasterne skulle seire over Dyden, at den daglig overhaand tagende Yppighed skal vedblivende fordærve den fremspirende Menneskeslægt, at indgroede Fordomme og latterlige Sædvaner skulle dræbe vor Nationalaand og formindske vor Agtelse hos andre Folkeslag, gives der nogen, der tænker saaledes, saa træde han frem og anklage mig, thi ham har jeg angrebet. - Men jeg føler, og denne Følelse opløfter mit Hjerte, at jeg ikke har fornærmet nogen; jeg føler, at jeg skriver for et Publicum, der endnu besieles af sine Forfædres Aand. Jeg tæller endnu mange blandt mine Medborgere, der, lig Absalon, ikke frygte for at sige Førster selv Sandheder, der, lig en Hvidtfeldt, hellere ville opoffre Livet end deres Fædrenelands Hæder, der, lig en Luxdorph, hylde det gyldne Sprog; "Fornøden Sandhed er ingen Mand for broget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Jeg haaber, at Skilderiet fremdeles vil blive behandlet som en Ven af Huset, som en daglig Giest, der ikke gjør synderlig store Fordringer, men som man heller ikke fordrer for meget af, som en Ven, der hverken veier eller ønsker, at andre skulle veie hans Ord og Udtryk med Guldvægt, thi Tonen i Skrivter taber, ligesom Tonen i Selskaber, alt for meget af sin Naturlighed, naar Etiquetten er for stræng og naar man maa vaage for meget over hvert Ord, man lader falde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
En Lommeprocurators Testament.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Det eneste Moralsystem, som Almuen kjender, er Ordsprog. Den følger dem som sande Orakelsprog. Men der gives mange blandt disse Ordsprog, som deels ere urigtige, deels ganske upassende til vor Tidsalder, og da man i vore Dage reformerer alting, saa ønskede jeg ogsaa, at man vilde reformere en stor Deel af dem. Jeg har optegnet mange saadanne Sentencer, der hyldes som et Evangelium, men som nu omstunder ikke ere en Pibe Tobak værd, og burde reent casseres. Til Prøve sender jeg Den her nogle, som ere ledsagede af mine egne Anmærkninger. Redelighed varer længst. Min Gjenbo, Mester Tobias, er Redeligheden selv. Han har aldrig i sine Dage forurettet noget Menneske for en eneste Skilling, men desuagtet har han dog i sit 70de Aar seet sig nødsaget til at søge Understøttelse hos Fattigvæsenet. Min Nabo Kjøbmand ", har derimod allerede tre Gange gjort Banquerot, hver Gang narret mange Mennesker, og er saa at sige født i Synden, men desuagtet lever han dog nu som en Greve, og hans Credit er endog voxet istedet for at falde. Morgenstund har Guld i Mund. Jeg kræver enhver af den Kjøbenhavnske ellegante Verden til Vidne, om man nogensinde er mere ilde til Mode, end naar man i den af Digterne saa meget priste Morgenstund kommer hjem fra en Klub, et Spillepartie, et Bal, en Masquerade &c. Man er tung og søvnig og ønsker kun at komme i sin Seng. Hvor meget Guld Morgenstunden kan have i Munden, efterat man har danset, spillet og sviret en heel Nat, det overlader jeg til de Folks Dom, der kjende til saadanne Forlystelser. Baldamerne ønske intet mindre end Morgenstunden, der giør Ende paa deres Dansens og Valtsens himmelske Glæde. Den første Soelstraale, der falder indi Dansesalen, er for dem en Lynstraale. Æblet falder ikke langt fra Træet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Jeg kjender en Fyrbøder, hvis Søn kjører i en brillant Equipage, endog nylig har været Fuglekonge, og bærer en Fjer i sin Hat, der har kostet 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Den, som Gud giver et Embede, giver han og Forstand. Vor Præst har allerede i 20 Aar siddet i Embede, men ikke en eneste af hans Prækener bærer Præg af Forstand. Den, der graver en Grav til andre, falder selv der. Vor Graver har ladet grave andre mange tusinde Grave, og er desuagtet endnu aldrig selv faldet i nogen af den, men befinder sig tvertimod frisk og vel Naar Skarn kommer til Ære, saa veed det ikke, hvor det skal være. Min forhenværende Opvarter har før været Bud ved en Understøttelsescasse og hugget sig igjennem saa godt som han kunde. Nu, han har faaet en liden Arv efter sin Svigerfader, veed han temmelig godt, hvor han skal være. Han er gaaet ind i to Klubber, tager Deel i Fugleskydninger og er med paa alle Masquerader. Tanker ere toldfrie. Naar en Forfatter har de fortræffeligste og sublimeste Tanker og han vil meddele Publicum dem, saa kan han, som bekjendt, ikke faae dem publiceret undtagen ved at lade dem trykke. Da der hidtil endnu hverken er oprettet nogen Fabrik, hvor man kan fabriquere indenlandske Klude, eller Papiir af indenlandske Blade, saa maa man forskrive Papiir udenlands fra. Dette Papiir maa, hvad enten det bruges til at indsvøbe Bakkelse eller til at trykke de sublimeste Tanker paa, fortoldes: ergo ere Tanker ikke toldfrie. Ungdom og Viisdom følges ei ad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Min Comptoirchet er endnu saa ung, at jeg kunde være hans Bedstefader, og alligevel paastaaer man, at han har mere Forstand end hele Comptoiret. De smaa Tyve hænger man, de store lader man løbe. Jeg har endnu aldrig i min Levetid seet, at man har ladet nogen lille Tyv hænge eller nogen stor løbe, men man har snarere ladet den sidde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Blandede Nyheder. Den 7 April d. A. har Præsten Hr. S. M. Holm. til Garde paa Alstenæs i Island udstædt en Subscriptionsplan, hvori han indbyder til at sammenskyde 300 Rdlr. for Opfindelsen af et probat Middel mod Rotter og Muus. Disse Penge skulle deponeres, og først hæves af ham d. 10 April 1805, naar Midlet var befundet prøvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
J Jndledningen siges: at Omstændighederne gjøre det nødvendigt at opfinde et saadant Middel, da disse Smaadyr anrette stor Ødelæggelse paa Alting, saavel i Reikevik, Havnefjord og de omkringliggende Jorder som paa Skibe, og at de ere en sand Landeplage og Straf. - Det probateste Middel var vel uden Tvivl, at opkjøbe for disse 300 Rdlr. en Ladning Katte og sende dem derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Storøens Gaard og Gods ved Christiania vil Eieren, Hr. Jacob Walter, sælge for 24,000 Rdlr. Kjøberen kan, hedder det, i Naturen af denne Gaard finde et Præservativ for Pesten selv, da den ligger paa en Øe, og kan let værne mod alt Samquem med det faste Land. Landmanden i Norge, siges der fremdeles, bidrager i Forhold til andre Stater saa lidet til det Offentlige, at en Gaard som Storøen ei kan komme til at svare mere i Afgivt end 47 Rdl. 18 s. Papiirsdaasen med det løierlige Snus af Præsten Hr. Liimkilde er nu kommen hertil Staden. De, der ikke have alt for deelicat en Næse, ville ikke finde sig skuffet derved. Som en Prøve leveres følgende Priis deraf: Modsætning. Stjæl i Din Armod tyve Kroner, J Slaveriet skal Du gaae Spil en Fallit paa Millioner, Du Moratorium kan faae. Den første Linie trænger til nogen Jndskrænkelse; man har i den nyere Historie Exempler, paa, at den, som har stiaalet Kroner, ikke er bleven dømt til en saadan Straf, men har snarere bragt andre i Slaveriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
J Roeskilde Kro er for nærværende Tid en Tyr af ualmindelig Størrelse. Gaardskarlen har en god Jndtægt ved at vise Reisende den. Det er roesværdigt, at man saaledes beundrer det Store endog hos en Tyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
J Blaataarn er der nu indrettet en meget rummelig Stue til Kjøbenhavns Birketings Holdelse; men der klages over, at den er lidet lav og mørk. Det vilde overalt være at ønske, at man sørgede for lidet mere Lys paa saadanne Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Efter Forlydende skal den nye Rangforordning komme til at indeholde 14 Classeristedet for de hidtil værende 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Aarhuusavis indbyder en Mand til Subscription maaskee paa et for hele Menneskeslægten vigtigt Værk, – nei, til et Skydeselskab, hvor en usædvanlig stor og feed Mersk=Stud, er Kongegevinsten, og som han er bleven anmodet om at foranstalte. J dette Studeskydeselskab antages ingen Betient, som bærer Livree. Hver billet koster 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Den 11 d. M. ankom Hans Excellence Hr. Generallieutenant v. Moltke, efter nogle Ugers Fraværelse paa sin Jnspectionstour og i Kjøbenhavn, til Aalborg. "J Svenstrup blevhan modtagen af Officererne ved hans Regiment, alle til Hest, og ude paa Landeveien ved Byens Grændseskiel af Regimentets Underofficierer, der yttrede deres Glæde ved Musik og Hurraraab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
J Aalborgavisen findes et Stykke om et Havneanlæg i Fladstrand. Forfatteren deraf mener, at det vilde være overmaade fordeelagtigt endog med Hensyn til de derværende Søfortresser, som uden at have Havn eller Skibe at forsvare, stedse ville forfeile det Hovedøiemed, hvori man fordum synes at have anlagt dem. Blandt de Fordele, der kunde høstes af en Paquetfart imellem Dannemark og Norge, regnes; 1) en betydelig Besparelse paa Veien; 2) Søen, ved Fladstrand fryser almindelig i vedholdende Frost, men det giør Nordsøen aldrig, uden maaskee i en meget streng Vinter, og derfor kunde Farten skee uafbrudt hele Vinteren; 3) Paquethaaden fik paa Nordsiden intet at gjøre med det farlige Skagens Rif, og følgelig var her en af de største Farer paa Passagen ryddet af Veien; 4) i Modvind havde den paa nordre Side rum Sø, hvor den lettere kunde krydse sig frem end i det snevre Kattegat, især i mørke Vintertider. Fra Nordstranden kunde altsaa Farten skee hurtigen og tryggere end fra Fladstrand. Havnen kunde maaskee bedste anlægges oppe under Hertshals eller Næsset for Horne, Overalt maatte et Havneanlæg paa den aldeles havneløse jydske Val være af uberegnelig Nytte for Søfarten i Almindelighed og bidrage til at fremme Handel og Næringsveie. J Krigstider kan en saadan Havn, forsvaret af et Par Forter, ligeledes være af stor Vigtighed for Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Asmild Kloster ved Viborg er med Tilliggende solgt til Hr. Pastor Zahrtmann og Hr. Conrector Tetens i Viborg for 84800 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Een af Kants fortroligste Venner, som indtil det sidste Øieblik havde Omgang med denne store Philosoph, har nu udgivet hans Biographie, som er trykt i Königsberg og ikke maa forbyttes med en anden, som er trykt i Leipzig og er ussel Compilation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
En Licentiat Duchot i Berlin tager nu Subscription paa den gjenfundne Mnomonik eller Erindringsskonst. Et Exemplar skal koste 2 Caroliner (omtrent 10 Rdlr.), og enhver maa love, ikke at sladdre af Skolen, naar han har læst dette Underværk. Det Hele lader til at være Charlatanerie, og beklageligt vilde det være, dersom man ikke lærte at erindre andet af denne Bog, end at man har betalt Forfatteren 2 Caroliner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Den 11 d. M. reiste H. H. Prinds Christian fra Ludvigslust tilbage til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Den 26 s. M. agter det Kongel. Herskab at tage fra Sommerresidencen paa Frederiksberg, indtil Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Jkke uden den inderligste Jndignation læser man i denne Tid, hvorledes de forhen meest terroristiske Forfattere nu kappes om, at hykle i samme Grad, som de før nedreve Alt. J Journal de Paris siger et Menneske: "Det synes, at Himmelen, som i fire Aar saa aabenbar har favoriseret os, vil bidrage til at gjøre Keiserens Kronning herligere og mærkværdigere, Kronnings dagen den 18 Brumaire træder Solen i Mars's Kreds. Begge Himmellegemer løbe paa den Dag en Bane. Solen gaaer foran og Mars i Løven følger hastig bugefter. Hvilken herlig. Forbetydning for Frankerig!"- Saa dybt. kan Mennesket synke!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-15
Grunden til det nye Fangehuus i Kjøbenhavn, som der nu arbeides paa, faaer den ualmindelige Tykkelse af 7 Alen. Til næste Aar skal der begyndes paa Domhusets Bygning.