JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Wien, den 13 December. Det har behaget Hs. Majestæt Keiseren at udnævne Hans Kongelige Høihed, Erkehertug Carl til Gouverneur og Capitain General over Kongeriget Bøhmen og overdraget Høistsamme alle dette Lands Militair Forretningers Førelse. Erkehertug Carl giør sig bereed til en Reise til de herværende Provindsers Grændser. Strax efter det Sardinske Hofs Alliance med Frankrige, er den her staaende Sardinske Gesandt Marquis de Castellalser paa hans Hofs befaling afreist til München og siden den Tid forbleven sammesteds. Jmidlertid har det Keiserlige Hof besluttet, i tilkommende Tid ikke meere at holde en Gesandt, men blot en Resident i Turin, hvorfor nu den i Venedig standne Hr. von Humburg er bestemt. Da de sidste Krigsforfald i Jtalien bestandig endnu forskiellig og tildeels bliver bedømmet fra den urette Side, saa har General=Felditøimester, Friherre von Alvinzy, da Commanderende i Ungern, forlangt en upartisk Undersøgelse herover til hans Retfærdiggiørelse. Af de i Jndre Østerrige liggende Tropper have 4 Regimenter erholdt befaling at marschere til deres Standqvarterer i Ungern, og ligesaa mange til Bøhmen. Nu bliver Resolutionen til den Ungerske Jnsurrections Oplysning ventet i hver Time. En herværende Borger, ved NavnChandon, har plantet Rhabarbarroden med god Lykke og derved beviist, at samme ogsaa her i Landet kan blive gjort. Hans Høst dette Aar af en liden Have beløber sig til over 12 Centner, og der befinder sig Rødder deriblandt fra 10 til 15 Pund. Efter den af det mediciniske Facultæt herover anstillede Undersøgelse, er denne Rhubarbar, i Henseende til Smag, Strenghed og Fasthed, den Asiatiske fuldkommen liig, men i Henseende til Virkningen bedre og drøiere, fordi sidste, formedelst den lange Transport, især til Søes, let bliver skimlige og svampigt og derved forliser dens Godhed. J dette Øieblik indtreffer her den Efterretning, at 20,000 Mand af vore Tropper den 9 dennes have taget Venedig i Besiddelse. Mapland den 5 December. Paa Reisen til Rastede opholdt General Buonaparte sig allene 3 Timer i Trin. Han logere sammesteds ved den Franske Minister, og havde en stærk Sardinsk Ærevagt af Cavallerie og Jnfanterie. Den lille Republik St. Marino, har afskaffet Adelen og meere demotratiseret sig. Den 2 December blev i Genua og den omliggende Egn den nye Constitution enstemmig antagen, og det saaledes, ligesom denne af Buonaparte var bleven modificeret. Kongen af Neapel, som nu har de Franske paa de fordum værende Venetioniske Øer i Nærheden, lader foranstalte en stor Rekrutering. Til Bologna er en spansk Coureer ankommen fra Madrid, og siden den Tid heder det, at Kongen af Spanien havde tilbagekaldt Jesuiterne i hans Stater. De herværende Pohlske Tropper, som ogsaa 4000 Mand af General Massenas Division, ere afmarscherte til Brest, og man indskiber endnu bestandig ved Venedig flere Tropper til de Levantiske Øer.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Paris, den 11 December. Ligesom General Bunaparte var ankommen hertil, kiørte han til Directoriummet. Skildvagtene forlangte af ham hans Billet, (thi til Directeurerne kan foruden den offentlige Audience ingen Borger komme, uden en Friebillet) og da han ingen havde at forevise, ville de ikke indlade ham. Ganske ydmyg og beskeden bad da Heldten: Kammerat, lad Buonapaatte igiennem, Rippe hørte Soldaten dette Ord, saa præsenterede han Geræhret, og raabte Bud, napatte lere, Med dette Frydeskrig ledsaget fra Post til Post, indt andre han i Sahlen, hvor Directoriummer endnu var forsamlet. Den anden Dag gik han i Central Bunau, og lod hans Pas, som enhver anden Borger, vertficere. Regimentet, som ligger i Reserve i Peventergaden, vilde sende ham en Ærevagt. Han frabad sig samme paa Grund deraf, at han ikke her var General, men Borger. Han har endnu ikke spiist ude, undtagen hos hans Ven Barcas og engang hos Directeur Rewdel. J intet Skuespilhuus, paa ingen offentlig Plads lader han sig tilsyne, for ikke at drage Publicummets Opmærksomhed paa sig. Han beholder ikke engang den samme Karret. Han har ellers frabedet sig enhver Holtidelighed som Directoriummet ville anstille ham til Ære, og formlig erklæret at han ikke derved lod sig tilsyne. Raadet i Kolothurn har som bekiendt ladet Artillerie=Høvedsmanden Tetiner attestere, fordi han, Buonaparte til Ære, ved sammes Giennemreise igiennem Solothuun havde ladet Kanonerne affyre. Saasnart Directoriummet erholdt Efterretning om dette Raads Opførsel i Solohurn, lod det samme ved Gesandtskabsføreren i Basel bekiendtgiøre, at naar dette Raad ikke strax satte Tetiner igien paa fri Fod, det da ville hævne sammes Adfærd som en forsættig Fornærmelse for den Franske Republik. Generalerne Berthiet og Championnet ere ankomne hertil med Buonaparte. J en Skrivelse fra Rom heder det, at General Buonapartes Søster vil formæle sig med Prinds Santa Croce, og at den spanske Minister i Rom, Azzara, har stiftet dette Giftermaal. Bruden skal tilbringe ham 30,000 Ze chiner. Ved Buonapartes Giennemreise igiennem Turin lod han sig ikke forestille Kongen. Fra St. Doming befinder sig nu her 3 Depeterte, en hvid, en Mulartte og en Neger, hvilke allerede har havt flere Conferencer med Marine Ministeren. Santhonax, dør
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
endnu befinder sig i Corona, beskyldes for mange Sager. Den fra Jtalien hertil tilbagekomne General Clarke skal formedelst sin fordumhavende Forbindelse med Carnot, have forliist hans Jndflydelse. Cadix bliver nu paa nye bleqveret af en Engelsk Flode af 20 Krigsskibe. J Tempeltaarnet sidder nu 98 Fanger.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Buonapartes Ledsagelse befinder sig bestandig en fordum værende polsk Officeer, som var en Ven af KoscinskoDen Fest, hvilken her i Gaar blev givet, bivaanede ikke (hvorover man forundret sig, følgende Personer: General Morcau, der befinder sig i Charlot, i en Forstad i Paris, Generalerne Clarke og Kellermann, som nu skal befinde sig her. Den sidste er, som man forsikrer afsat. Buonaparte vil, som man forsikrer igien afreise herfra den 16 dennes til Rastadt. De Bataviske Commissairer, Borger Marselis og Vost van Steenwyk, hvilke ved Underhandlingerne i Lille, bleve sendte til Paris vender nu igien herfra tilbage til Haag.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Blandede Efterretninger. J Murten Schweitz) besaae Buonaparte den Valplas hvor 1476 Hertna Carl den Kiekke af Burgund blev saa totalt slaget af Schweitzerne, og gav sin Forundring tilkiende over, hvorledes 60,000 Fransoser dengang havde kundet lade sig bibringe sligt et Nederlag. En tyk og feed Borger fra Murten udraabte, da han saae, at Buonaparie var liden, smækker og bleeg: "Det er jo kuns en lille Statur for saa stor en Mand! - "Ja men det er netop, svarede en af de Tilstædeværende, Alexanders Taille.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Man undres over, at Buonaparte ved sin Reise giennem Stratsburg steeg af hos Artillerie GeneralDammartin og ikke hos sin Ven Angereau. Da denen, som det synes, endog har undveget at tale med Buonaparte, heller ingen Kanoner bleve løenede ved hans Ankomst a.; saa ville Mange deraf slutte sig til en Splid mellem det franske Generalitet (hvilke dog hidtil endnu ikke torde være videre end en ugrundet Formodning). -De Emigterte, og især de erdskye Præster skulle have truet med at myrde Buonaparte i Løn, derfor vil hans Livgarde ingen af dette Slags Folk tilstæde at nærme sig Feldtherren. - Denne Forsigtighed torde ikke være saa ganske unyttig; thi hvor mange store Mænd er ikke faldne under Snig Morderstaalet som Offere for den politiske og religiøse Fanatieme!
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Anekdoter. En Herre, som havde faaet et Oxehoved Falernerviin, forseglede samme meget omhyggelig. Men hans Betienter boerede Hul neden under, og aftappede en Mængde af Vinen. Da Herren nu strax derefter blev vaer at hans Viin havde meget aftaget forundrede han sig hvorledes dette kunde være tilgaaet, da endnu Forseglingen var ubeskadiget. En anden saa de herpaa: See efter, om man ikke har aftappet Viinen neden fra. Du Nar, gav han til Giensvar, af det Nederste mangler intet, men af det Overste. En Mand, som blev en Mængde Fugle vaer sidder de i et Træe, listede sig ganske sagte derhen, og for at fange disse paa engang tilsammen, tystede han Træet, og holde Fligen af Kiolen under. En Mand gik ud paa hans arvede Landgods, og vilde drikke Vand, naar den Brønd, som han derpaa fandt, havde godt Vand. Folkene forsikrede ham, at den havde godt Vand, fordi hans Forfædre allerede havde drukket af samme. Ei! sagde han: hvilke lange Halse maa disse ikke have havt, da de har kundet drikke af saa dyb en Brønd. En Mand mødte den anden, og sagde til ham: Du er jo, som jeg har høit, død. Men Du seer mig jo endnu i Live, svarede hiin. Denne gav til Eiensvar: men en har sagt mig det som jeg bedre kan troe, endsom Dig.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
En af tvende Tvillingbrødre var død. En Mand begegnede den endnu levende, og spurgde ham: hvo af dennem begge er død, de, eller Deres Hr. Broder.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
En Mand der paa et Skib maatte seile over en Strøm, satte sig i Skibet paa hans Hest. Da man spurgde ham, i hvid Aar at han gjorde dett, gav han til Giensvar, fordi jeg desto hastigere kan komme afsted.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
En Mand var meget nysgierrig, for at faae, noget at vide af en anden, som han ikke burde udlade sig med. Denne som vel land, næste jon Hensigt, sagde endeligen til ham: kan Tu tilDen anden forsikrede ham herom, i Haab at faae denne Hemmelighed at vide. Men den første sva tede ham dertil, Det er vel for Dig, det kan jeg sandelig ogsaa Da Carl den Tolvte, i Beleringen for Stralsund, gik og ditterte en Secretair noget, falt en Bom ned paa Huset, slog igiennem Taget og brast i det næste Kammer derved, hvor Kongen var, Secretairen tabte Pennen af Haanden; men Carl blev ved at dittere, ligesom intet havde været. Secretairen sad og rystede, og Kongen sagde til ham, hvorfor han ikke skrev fort. Ak! Bomben, Bomben, Deres Majestæt, svarede Secretairen. Hvad kommer Bomben det ved: som jeg dicterer Dig? Skriv Du ikkun fort, sagde Kong Catl. Saa hærdet var denne Konge ved lang Øvelse bleven imod ald Skræk og Fare. Aalborg den 29 December.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Predikanterne paa Søndagen imellem Juul og Nytaar. J Budolphi Kirke: Froeprædiken: Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Høimesse. Hr. Hører Pontoppidan, Aftensang: Hr. Provst Schierup.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
J Frue=Kirke: Høimesse: Hr. Provst Schierup. Aftensang: Hr. Mørch. I Hospitalskirken: Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Predikanterne paa Nytaarsdag. J Budolphi=Kirke: Froeprædiken: Hr. Magister Bach. Høimesse: Hr. Mørch. Aftensang: Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
J Frue=Kirke: Høimesse: Hr. Provst Schierup. Aftensang: Hr. Hører Pontoppidan. J Hospitalskirken: Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Jet har behaget End efter sit vise Raad, i Dag ved en salig Død at bortkalde min kiære Broder Anders Christensen, Borger og Handelsmand her i Byen, i sit Alders 38 Aar, hvilke jeg har den Ære herved at bekiendtgiøre, fraværende Slægt og Venner, Aalborg den 26 December 179. Laur. Chr. Nørgaard
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Avertissements. Qvad som skal indføres i næste Avis bedes at maatte L blive mig tilsendt inden Løverdag Middag Kl. 12. Aalborg den 29 December 1797. P. F. Wandal. Eier af Bogtrykkerier,
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Jos Undertegnede faaes : Smukke Nytaarsvers aftrykte saavel paa hvidt som paa Couleurt Papee, samt Porteseuiller til at ligge Ønsker udi alt til forskiellige Priser. - J Morgen Eftermiddag bliver ligeledes smukke Nytaarsvers paa Silke af 3 mig at faae til Kiøbs. Aalborg den 29 Decb P. F. Wandall. Eier af Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Den 3 Tome af Bibliothek for det smukke Kiøn, 2 hvilken Bog i Hr. Postmester Frisches Liebibliothek har No. 629. er mig i den Tiid jeg har havt samme til Laans, frakommen, hvorfor jeg beder, at den som maatte have laant samme hos mig, ville levere den paa Postcomtoiret.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Onsdagen den 3 Januarii 1793 holdes Ball paa Kiøbmændenes Compagniehuus, der begynder præcise Kl. 5 og endes Kl. 12 om Natten; de respective Herrer og Damer, saavel inden som udenbyes, der haver Lyst til at profitere af samme, ville behageligst lade afhente Billetter imod 1 Rdlr. 4 s. Schunemann.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Paa førstkommende Fredag den 5 Januarii 1798 om Formiddagen Kl. 10 Slet, agter sal. afdøde Hr. Lieutenant von Kellners Enkefrue at lade bortsælge ved offentlig Auction i det tredie Jydske Jnfanterie Regiments Underviisnings= og Vindskibeligheds-Skole, en Deel hendes afgangne Mand tilhørende Over= og Under=Munderinger, samt Linner m. m. (Da Musqvereer Hans Pedersen Kaas, af det her garnisonerende 3 Jydske Jnfanterie Regiments Liv=Compagnie, der udi 1 og en halv Aar har tient i mit Brød, som Tiener, ikke længere er timm Tieneste end til dette Aars Udgang, saa uagtet jeg i ald den Tiid han har tient mig, intet haver at klage paa hans Troeskab; saa nøder mig dog en vis Forsigtighed fra min Side, at bekiendtgiøre denne hans Afgang fra mig, paa det ingen herefter betroer ham noget paa min Regning, da jeg ikke dertil vil være ansvarlig. Aalborg den 28 December 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Oldenburg. Enhver som noget maatte have at fordre efter den her i Aalborg udstafvigte 13 November ved Døden afgangne Sophie Marie afgangne Snedker Christian Rosenbergs Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel saadant at anmelde og efter Loven beviisliggiøre for os undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 28 December 1797. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Enhver som noget maatte have at fordre efter den her i i Aalborg sidstafvigte 15 November ved Døden afgangne Borger og Kiøbmand Niels Thygesen, indkaldes herved, ifølge Placaten under 26 October 1792, med 12 Ugers Varsel saadant at anmelde og efter Loven beviisliggiøre for og undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 28 December 1797. Top. Boggild.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Da Underskrevne har besluttet at A. & N. A. opgive til næste Ultimom Junii 1798 den af os hidtil førte fælleds Handel og brugte Firma Andrup & N. Aggersborg og derimod jeg Rasmus Andrup for egen Regning at drive bemeldte Handel i Fremtiden paa samme Stæd, saa skulle vi ikke undlade hermed at bekiendtgiøre sligt, og til den Ende indkaldes 3 Gange alle og enhver, saavel i Landet som uden for samme, der i Anledning vores fælleds Handel, som Creditor eller Debitor i navnlig Mande maae have med os at afgiøre, at de behagelig ville melde dem hos os her i Lemvig herforinden eller i seenest besaatte Junii Udgang 1798, da med enhver af vores Herrer Handelsvenner skal blive gjort vedbørlig Rigtighed og Afregning. Jfølge vores indgangne Separations=Vilkaar er jeg Rasmus Andrup berettiget at modtage alle Vahrene, og pligtig til allene, uden N. Agger borgs Deeltagelse, at udrede den Gield som i MedførForfaldstiderne forfalder til Betaling efter Snapstinget 1798; hvorom Vedkommende altsaa behagelig ville henvende dem til mig Rasmus Andrup. De Hr. Creditorer især anmodes tienstligst til ommeldte Tiid at indsende deres Regninger, thi efter den Tiid paa fælleds Navn fordrede, kan ikke modtages til Udbetaling. Lemvig d. 20 Decbr. 1797. R. Andrup N. Aggersborg. Baa Aagaards Gods i Kiettrup Sogn og Bye, Vester. Hannherred under Thisted Amt, er for faae Dage siden afdød i ugift Stand, uden Livsarvinger, et Fruentimmer, som i daglig Tale kaldtes Maren Sophisdatter, men hvis rette Navn ellers efter Anmeldelse skal være Maren Christensdatter; hendes Efterladenskaber er strax efter Dødsfaldet taget under behørig Registering og Forsegling, og da nu ingen tilforladelig Efterretning er at erholde om denne Afdødes nærmeste Arvinger, saa bliver disse herved indkaldet at tage Møde under Skiftets Fremme i Stervboe, huset i bemeldte Kiettrup, 30 Dagen efter Dødsfaldet den 12 Januarii, og 6 og 12 Ugers Dagen fra undertegnede Dato den 3 Februarii og 17 Martii 1798, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, for lovlig at legitimere deres Arveret, og derefter iagttage det fornødne under Skiftet, de Myndige enten selv eller ved tilstrækkelig Befuldmægtigede og de Umyndiges Værger. Stervboets Credi= og Debitorer indkaldes til ovenmeldte Tider og Sted, de første med lovlig Beviis for deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de maatte skylde. Aagaard den 23 December 1797. Paa Skifteforvalterens Vegne. S. C. Mørup.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Børste Juledag om Eftermiddagen, er paa Veien fra Ree) berbanen ud til Madame Bruusgaards i Kattevadsgaden, tabt en Solv Perlekrands; hvem samme har fundet bedes at levere den til undertegnede, som for Tilveiebringelsen betaler en god Dousør. Aalborg den 27 December 1797. Svend Wenneberg.
Jyske Efterretninger, 1797-12-29
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden e) at bortsælge mit iboende Gaard paa Adelgaden, i mellem S. T. Hr. Major von Jakkellas og Velædle Madame Clausens Gaarde, 2 Etager høi med meget godt Eege Tommer, smukke Værelser og Jordkielder, samt et Huus i Gaarden med Skorsteen, Jndkiørsel til Gaarden, og en smuk Have til. Libhaverne behager og for jo kiærere, at henvende dem til mig. Friderich Pechøer. af det tredie Jydske Jnfanterie Regiment og det mig al e lernaadigst anbetroede 5 Mousqueteer, Compagnie. har den 19 hujus om Aftenen imellem Klokken 6 og 2 Slet her af Garnisonen absenteret sig, Mousqvetter Johann Jsaack, for i Sverrig, 29 Aar gammel, 64 og en halv Tomme høi, blond af Haar og blaae af Øine og ellers af middelmaadig Statur, taler Dansk, Svensk og Tydsk. Ved hans Undvigelse var han iklæd i Støvler eller ogsaa Skoe hvide Munderings Strømper og Buxer, en rød Kiole og hvid Vest, samt en rund Hat, dog haver han formodentlig, da der samme Nat han beserterede, tæt ved Aalborg, er skret Jndbrud paa tvende Steder, gjort sig skyldig i samme Forbrydelse og ombyttet sine paahavende med couleurte Klæder; hvem som maatte antreffe bemeldte Deserteur Johann Jsaack, vilde behageligen indberette saadant til Regimentet, da han imod de sædvanlige Jndbringelses Penge og medgaaende Omkostninger skal vorde afhæntet. Aalborg den 20 December 1797. Bay, Capitain
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Lissabon, den 28 November. Jmellem vores og det Madritet Hof hersker nu den bedste Harmonie, og det sidste vil visseligen opbyde alt, at conservere vor Fred med Frankrige da samme meget ugierne seer de Franske Troppers Giennemmarsch igiennem dette Rige, mod Portugal. Det heder, at der vil blive sluttet en nye Venskabs Tractat imellem vores og det Madriter, Hof. Ved Penha=Longa, en Miil fra herværende Stad, befandt sig hidindtil 7000 Mand engelske Tropper i en Leier, hvoriblandt omtrent 4000 Mand franske Emigrette. Disse Tropper skulle som det hidtil hedte, blive indskibede til en Expedition mod de spanske Canariske Øer. Men nu er kommen Contra Ordre, og man troer, at de snart vil vende tilbage til Engeland, og især blive brugt til de Jrlandske Kysters Bedækkelse.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Semlin, den 7 December. Jkke allene Rebelleren af Widdin, Paspan Oglig men ogsaa de oprørske Altbelgrader (Gamle-Belgender, under Hassen PachasAnførsel, ere i Antag mod Belgrad, af hvilken Stad, enhver flygter med sit Gods, for at redde saa meget at hans Eiendom, som nogenlunde muelig. Pachaen af Belgrad selv er i den marterfuldeste Forlegenhed og troer, sig ikke til at sende Rebellerne en Deel af hans Garnison i Møde, af Frygt for, at blive slagen og sat ud af Stand til at kunne forsvare Fæstningen. Rebellerne af Widdin, skal have taget den faste Beslutning, at storme Fæstningen, har og underveis anden Gang brav slaget forskjellige Pachas især den fordumværende Pacha at Belgrad, som stillede sig imod hannem. For at hielpe de Flygtende, har vor Commandant givet Vogne, Heste samt 10 Skibe til deres Brug. De anseeligste Familier, Kiøbmand, den Græske Consul og flere Tyrker fra Belgrad, oppebier denne frygtelige Begivenheds Udfald. andall. ved vore Strandkanterne af Bannats. Den 5 blev her forordnet, at ingen Jndvaaner, uden Øvrighedens Tilladelse, maatte herberge nogen Fremmed, ikke engang en eneste, om det endogsaa var af deres Familie eller Blodsforvandrere. Mange af de hertil kommende Tyrkiske Jøder ere mistænkelige og holdes for Spioner. Just i denne uroelige Epoche indtræder Tiden, da Safrannet, maae indkiøbes i Tyrkiet. Der ere allerede store Transporter af samme anlangede hertil og i disse Dage bleve endnu til saadant Jndkiøb 30,000 Ducater afsendte herfra til Belgrad.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Venedig, den 13 December. Af fort Tøihuus have de Franske bortført næsten 6000 lutter Metalle Kanoner, og foruden andre Vaaben, henimod 100,000 Gevæhrer. J Dag bortførte de ogsaa de 4 berømte Metalle Heste, som hidindtil udgjorde en Hovedprydelse paa St. Marcus=Pladsen. Den Romerske Keiser Nero bragte dennem i det første Aarhundrede paa hans Triumphvogn fra Corinth til Rom. J det fierde Aarhundrede lod Keiser Constantin den Store dem bringe til Constantinopel, hvorhen han fra Rom forlagte det Romerske Riges Residentz. J det trettende Aarhundrede indtoge de denne Gang mægtige Venetianerne Constantinopel, og bragte disse 4 berømte Heste til Venedig, hvor de i en Tid af 5 1/2 hundrede Aar har været vor Stads Prydelse og flod paa St. Marcus=Kirken. Nu vandrer de til Paris. Jblandt de Ciralpinske Tropper, hvilke fremrykker mod de pavelige Stater, befinder sig ogsaa den polske Legion under General Dombrowsky.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
De bevæbnede pavelige Bønder have hidindtil forgiæves søgt at opholde Cisalpinerne.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Indenlandske Efterretninger Den 20de September 1797 er Student Tørris, Wang beskikket til Over-Told- og Consumtionsbetieur, i Svendborg. Den 11 October Told- og Consumtions Jnspecteuren i Colding, Lieutenant Peder Malling, til virkelig Kammerraad, og forrige Told-Controlleur i Frederichshald, Jonas Rist, til Kammerraad. Den 1 November Renteskriveren i det Kiøbenhavnske Told- og Consumtions-Contoir, Hans Muus, til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Aalborg den 8 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
Efter Forlydende er 700 Rdlr. bleven colligerede til en Medaille som man agter at offerere Hs. Høier værdighed Hr. Biskop Balle som er Agtelses Beviis paa Mandens nyttige Virksomhed i sit Embeds Førelse.
Jyske Efterretninger, 1798-01-08
J Søeeraten ere forefaldne følgende AvangemenTil Vice-Admiraler: Contreadmiral Greve Adam Moltke, Contreadmiral og Commandant paa Toldboden. Kammerherre Ulrich Kaas. Til Contreadmiraler Lommandeur Stocksleth, Commandeur Fasting. Til Commandeurer. Commandeur Otte Lykken, Commandeur Capitain Poul Bierch, og tillige Enrollerings-Chef og Oberlods i Bergens Distrikt i Commandeurcapitain Galtrups Sted. Til Commandeurs Carakteer, Commandeurcapitainerne: Ursin, Kierulff og Christian Lütken. Commandeurcapitain Pohlmann er forflyttet som Enroullerings=Chef i Vester Jyllands Distrikt til Øster Jyllands Tistrikt efter Chefen for Øster Jyllands Distrikt Capitainlieutenant Schulz, som er afgaaet paa Pension. Commandeurcapitain Wigandt er udnævnte til Enroullerings-Chef for Vester Jyllands Distrikt. Til Commandeur Capitains Gage Commandeurcapitainerne: Grib, Hans Schulz, og Christian Holsteen. Til Commandeur=Capitains Carakteer; Capitain Platoug, Capitain, Generaladjutant Lorenz Fischer, Kammerherre Steen Bille, som commanderer Expeditionen i Middelhavet; Capitain Bagge; Capitain Generaladjutant Kofoed, Capitain Generaladjutant Oberlods og Direkteur ved Søekartearkivet Løvenørn. Til Compagnie Capitainerne Wessel Brown, Carl Thun, og Carl Frid. Growe. Capitains Carakteer, Capitainlieutenanterne: Blom Frederich Fischer, Generaladjutant Hans Kaas, Harboe, og Lassen. Til CapitainlieutenantsGage, Capitainlieutenanterne: Tegnnagel, Christopher Rafn, og Anders Growe, Capitainlieutenants Carakteer, Primierlieutenanterne: Soelberg, Plum, Anders Gerner, Peter Wleugel, von der Osten, Post, Christian Lodberg Bille. Primierlieutenant Gerhard Sievers Bille er afgaaet med Capitainlieutenants Pension. TiPrimierlieutenanter med Gage: Sekondlieutenanterne Stephansen, Flensborg, og Reepstorff. Til Sekond lieutenanter med Gage, Kadet R. Wolff og Hensler. Vacance, Præsident- og Borgemester-Embedet i Christiansand, hvoraf svares 333 Rd. 64 s. aarlig Pension til forhenværende Præsident, Etatsraad Pavels.