JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Frankrig. Deputeretkammeret er for Tiden beskjæftiget med at discuttere Budgettet, men disse Discussioner frembyde aldeles intet Jnteressant for Udlandet, især da Ministrene og Kammeret ved en gjensidig Føielighed mod hinanden, undgaae at komme i nogen alvorlig Strid. Anskuelserne om Renteconversionen have nu betydelig forandret sig, og de, der forhen ville have at Pairskammeret skulde forkaste Deputeretkammerets Udkast, ønske nu Jntet hellere end at det maa antages, da de indsee at en modsat Fremfærd af Parrerne vilde give Anledning til mange ubehagelige Forviklinger, som man helst ønsker undgaaede. De militaire Bevægelser ved Nordgrændsen vedvare endnu, men om Anledningen eller Hensigten hermed har man Jntet erfaret. – Den 17de de, om Eftermiddagen er den bekjendte Diplomat Fyrst Talleyrand afgaaet ved Døden i en Alder af 84 Aar. Efterat det var bekjendt at han var opgiven af Lægerne indfandt Kongen sig hos ham om Formiddagen og underholdt sig med ham i længere Tid, ligesom han og af den døende Fyrste erholdt endeel Papirer; blandt de øvrige efterladte Papirer venter man at finde vigtige Documenter, og der er derfor Taleom, at de skulle forsegles fra Regjeringens Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Spanien. J Don Carlos's Armee hersker nu saa megen Oprørsaand, at man frygter at hele Armeen om kort Tid vil opløse sig. Soldaterne fordre med væbnet Haand deres Lønning og udstøde Oprørskrig samt Vivats for Munagorri. Prætendenten skal ved disse Omstændigheder have fundet sig foranlediget til at forlade Estella. Forøvrigt er det mærkeligt, at man i Madrid allerede tidligere har havt Efterretning om den saaledes udbrudte Opstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Belgien. Her vedbliver man endnu at anvende alt muligt for at hindre Luxemburgs og Lim burgs Adskillelse fra Belgien, og Kong Leopold skal i den Anledning have tilskrevet Ludvig Philip et Brev, som man finder alt for varmt. Saavel i Senatet som i Repræsentantkammeret har man eenstemmig antaget en Adresse om Opretholdelsen af den belgiske Nationalitets Jntegritet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Jtalien. Foruden de mange Gjenvordigheder, der beredes Paven fra Tydskland, har den hellige Fader nu og den Sorg at see Jtalien selv smittet af Exemplet, i det nemlig Hertugen af Lucca har nægtet Paven en ham fra gammel Tid tilkommende Ret til at disponere over Halvdelen af Bispedømmet Luccas Jndtægter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Tyrkiet. Sultanen har atter iværksat en meget gavnlig Reform, i det han nemlig har bestemt, at Jndtægterne af Provindserne ikke længere skulle bortsælges ved Auction, men derimod opkræves og indbetales til Regjeringen umiddelbart af Municipal-Embedsmændene. Saavel for Skatkammeret som for Jndvaanerne spaaer man sig heldige Frugter af denne Foranstaltning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Søndagen den 20de Mai var for Hesselager Sogn, Gudme Herred i Fyen, en særdeles festlig Dag. Den alderstegne Degn, Hr. Studiosus Hans Holck, har nemlig i 30 Aar været Degn i Hesselager, og ikke blot i denne lange Række af Aar udmærket sig som en dygtig Lærer, men ogsaa ved Vindskibelighed samlet sig Formue, hvoraf han har gjort et særdeles værdigt Brug, ved at skjænke et ham tilhørende Huus til Præste=Enkesæde i Hesselager, og et andet Huus med circa 3 Tdr. Land til Skolelærer=Enkesæde sammesteds; desuden har han eftergivet den Jndløsningssum, der vilde tilkomme ham af Sognet for Degneboligen, og i Anledning af sit Jubilæum endnu skjænket en kongelig Obligation paa 500 Rbd., hvis Renter, naar der kun er een Skolelærer=Enke, tilfalde Hjelpekassen. Det behagede Hs. Maj. under 8de dennes allernaadigst at udnævne Hans Holck og Jørgen Mortensen til Dannebrogsmænd og at befale, at Hæderstegnene skulde tilstilles Biskoppen, for af ham at overleveres de Paagieldende paa den i 4de § Anordningen for Dannebrogsmænd foreskrevne Maade, og in Specie til Hr. Holck Søndagen den 20de Mai. En 67-aarig Landsbypræst opfordrer i Aarhuus Avis de Herrer Astronomer til, i Anledning af dette Aars lange Vinter, nærmere at undersøge og oplyse: hvad der i Aar kan have forhindret Solen i, at fuldende sit Løb gjennem Steenbukken, Vandmanden og Fiskene i samme Tid, som bemeldte Himmellegeme, til saadant Cursus, ordinariter pleier at forbruge; tillige bekjendtgjør han, at han udi flere Aar arbeider paa en til Tiderne svarende Omarbeidelse af Hr. Arent Berntsens Danmark frugtbare Herlighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Om det ved General-Consul, Ridder, W. Heigelins Død ledigt blevne kongl. Danske General Consulat i Neapel kunne Ansøgninger inden 8 Uger, fra den 19de Mai at regne, indsendes til det kongl. General=Toldkammer og Commerce-Collegium. Ved Tallotteriets 1288de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Skibskiste, fra 20de til 26de Mai 1838. Jndklarerede: Skipper H. O. Brodersen af Dragøe, fra Kjøbenhavn, baglastet; P. Cronberg af Nyhavn, til Halmstad med Trælast; A. H. Gothard af Marstal, fra Stubbekjøbing, baglastet; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, fra Helsingøer med Stykgods; C. M. Bøye af Marstal, fra Kjøbenhavn, baglastet; J. H. Christensen af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods; T. Willadsen af Stavanger, fra Kjøbenhavn, baglastet; N. N. Bruun af Marstal, fra Norge, baglastet. Udklarerede: Skipper H. C. Brodersen af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; H. Hansen af og til Svendborg, med Korn og Sviin; T. Hansen af Hvidolan, til Norge med Korn; J. Jensen af og til Nakskov med Korn; P. Cronberg af Nyhavn, til Corsøer, baglastet; C. S. Gram af Nykjøbing, til Odense, baglastet; A. H. Gothardt af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; P. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; J. Hansen af Marstal, til Nysted med Korn; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Helsingøer med Korn; C. M. Bøye af Marstal, til England med Kreaturbeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Jndsendt. Bemærkninger i Anledning af det i Folkebladet a 7 og 8 indeholdte Regnskab for Trykkefrihedsselskabets Jndtægter og Udgifter i Aaret 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Blandt Udgifterne under Rubriken: Budenes Løn findes anført 267 Rbd. 6 s. til 5 Bude for at ombære Folkebladet, samt for at incassere Contingentet. Denne Udgift bør formeentligen ikke bæres af hele Selskabet, men af den Kjøbenhavnske Afdelings Medlemmer alene. J Afdelingerne udenfor Kjøbenhavn maae nemlig Medlemmerne ved et Extra-Tillæg til Contingentet betale de Udgifter, som foranlediges ved Folkebladets Forsendelse med Posterne og dets Distribution til Medlemmerne, Porto af Correspondencen mellem Afdelingens Bestyrelse og Formanden i Kbhvn., Porto eller Fragt af de forskjellige Skrifter, Løn for Contingentets Opkrævning o. s. v. Det synes ogsaa naturligt, at enhver Afdeling for sig udreder saadanne Udgifter, da derved undgaaes et mere indviklet Regnskabsvæsen og en vidtløftigere Correspondence. Medlemmerne af den Kjøbenhavnske Afdeling ville vel ogsaa, efter Jndsenderens Mening, finde det retfærdigt og billigt ved et Extra Tillæg at dække denne Udgift, som da fremtidigen ikke behøvede at komme hele Selskabet til Byrde. Tillægget vil i den Kjøbenhavnske Afdeling blive ubetydeligt. Antager man Antallet af denne Afdelings Medlemmer at være 1800, og den omhandlede Udgift, høit anslaaet, at være 300 Rbd. vil hvert Medlem kun have en forøget Udgift af 8 s. halvaarligen, hvorimod den samme Udgiftspost i de andre Afdelinger er meget større, f. Ex. i den Rakskovske 24 s. halvaarligen eller et Tillæg af 25 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Dersom det maatte findes overeensstemmende med Liighedsprincipet, at den nyelig omtalte Udgiftspost for Fremtiden udgaaer, fordrer Retfærdigheden ogsaa, at de under Rubriken: Udgifter ved Forsendelsen af Skrifter til Provindserne anførte, 94 Rbd. 5 s. ligeledes for Fremtiden bortfalde, og at denne Udgift bæres af de forskjellige Provindsial=Afdelinger alene, enten i Forhold til Antallet af Medlemmerne i de enkelte Afdelinger, eller maaskee rettere, efter en af Factoren i Kjøbenhavn til hver enkelt Afdeling indgivet Beregning. Derimod synes det at være aldeles i sin Orden, at de Factoren tillagte 200 Rbd. udredes af heele Selskabet, da denne Embedsmands Virksomhed er lige gavnlig og nødvendig for alle Selskabets Afdelinger. Bemeldte Udgift, som ifølge Regnskabets Udvisende er anvendt til Skrivepenge paa Posthuset, til Lærred, Snorer, Seilgarn og Bærepenge, vil, fordeelt paa Provindsial Afdelingerne i det mindste 3000 Medlemmer, neppe forøge Udgiften med 1 1/2 Skilling for hvert Medlem halvaarligen. Under Rubriken: Budenes Løn er anført et Gratiale til Budet Jensen, 25 Rbd., og Douceur til samtlige Bude 30 Rbd. Denne Udgift af 55 Rbd. burde formeentligen have været besparet; deels som unødvendig deels som lidet svarende til Tidens Fordringer og streng Oeconomie, og navnligen stridende imod de Anskuelser, som baade i Folkebladet og i andre meest søgte Blade have udtalt sig og søgt at gjøre sig gieldende om Gratificationer, Douceurer og Nytaarsgratuleren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Ved at sammenholde Udgiften for de forskjellige Skrifters Trykning med Udgiften for samme Skrifters Indheftning, vil man finde, at denne langt og i forskjellige Forhold overstiger hiin. Saaledes har Trykningen af de i Regnskabet nævnte 7 Skrifter tilsammen kostet kuns 908 Rbd. 3 Mk. 6 s., medens samme Skrifters Indheftning andrager til 1308 Rbd. 1 Mk. 4 s. Jndsenderen af disse bemærkninger har ikke nogen Jndsigt eller Kyndighed i Bogbinderkunsten, og tør derfor ikke ansee den anførte Betaling for det præsterede Bogbinder-Arbeide at være ubillig eller høi eller overdreven; han holder sig tvertimod overbeviist om, at Selskabets Bestyrere have bestræbt sig for at faae dette Arbeide udført saa billigt, som det efter Omstændighederne kunde faaes. Men han mener dog, at denne forholdsmæssigen betydelige Udgift for en Deel kunde bespares eller indskrænkes, dersom man efter nærmere Overveielse maatte finde det passende, ikke at omgive ethvert udkommende Skrift med fuld Hefte, men blot forsyne det med Sammenheftning paa Ryggen, og saaledes overlade det til Medlemmerne selv, om de til Skriftets fremtidige Bevaring ville bekoste dets bedre Indheftning eller endog Jndbindning. Indheftningen af Selskabets Skrifter har saaledes i Aaret 1837 medtaget omtrent 1/2 Deel af alle dets Jndtægter, medens Trykningen neppe har kostet 1 af samme; ja Indheftnings Udgifterne overstige endog det samlede Honorar for Skrifterne og Folkebladet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Dersom foranstaaende Bemærkninger maatte give Anledning til, at Bestyrelserne for Selskabets Afdelinger maatte tage de omhandlede Gjenstande under nærmere Overveielse, er Jndsenderens Hensigt opnaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Den 18de Mai 1838. Et Medlem af Selskabets Afdeling i Nakskov. Naar Skialdene sang, da var det tidt Om Kjæmper, og slige Personer, Som gavnede Verden kun grumme lidt, Og ofte kun vare – Poltroner, De synge om Venskab og Kjærlighed, Og om, hvad Hjertet mon fryde Jeg synger og Hende som Rotter beed, Om hende mit Qvad skal lyde! Den Jæger fra Skoven træt kom hjem, Sin Pibe han stopper og smøger, Saa tog han Aviser og Bøger fremOg efter Viisdommen søger En Snaps han drikker, han drak vel to Alt mere han leder og leder, Han læste i Midnattens stille Roe - Rosalias Hemmeligheder: Men i Avisen der monne staae (Enhver for det Syn maatte grue) At Ulve herover fra Sverrig gaae, Strax brændte hans Hjerte i Lue! Saa nær i Brystet der var gaaet Jld, Tænk bare. – Vor Herre bevares! Op sprang Han, greeb Bøssen, og udraabte vild: Nu maae der paa Krudtet ei spares! Ud gik Han i Skoven med rastløs Tid, Heel modig, – Han frygted ei Fare. Smaae Alfer de hopped omkring: "Giv Tid(De sagde) Dit Krudt kan Du spare! Til næste Vinter, see Bølgerne hist!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
J Maaneskin deligt de dandse, Seer Du ei Træernes grønne Qvist, Har fletted alt Maimaaneds Krandse? Men rasende gik han i Skoven frem"Mon Ulvene snart nu ei kommer? "Nei, svared de Alfer ham, gaae Du kun hjem, Du husker nok ei vi har Sommer?"Men pludselig seer han i susend Gallop, En Ulv styrte frem som en Torden, Strax lægger han an – trykker løs - raaber stop! Og - Ulven den styrter til Jorden! Da peeb det i Skoven med sælsom Lyd, Skræk, – Mangen de Toner indgjøde Det Rotterne vare, som peeb af Fryd, Fordi deres Fiende den døde. Nu ligger den paa sin Gierning brat! (Troe ei jeg vil sige Sottiser, "Men Livet den dog maatte sige Godnat, Blot for nogle gamle Aviser!" –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Bekjendtgjørelser. Hos Undertegnede kan erholdes tilkjøbs flere Slags moderne Sommer=Hatte saasom: Patent, Patentfloer-, Sveitzer- og BlankstraaHatte; Manille, Spatterie= og Fiskebeens Hatte; tillige kan erholdes flere Slags Blomster. Bestillinger modtages, og gamle Straae=Hatte vadskes og bleges. Nykjøbing den 26de Mai 1838. A. C. Foslund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorph i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pohler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbeltetillukkede og ved Damp opvarmede Pander i et eget dertil indrettet Værelse, der er afsondret fra selve Damp maskinens Chocolade; at der paa det omhyggeligste sørges for, at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Heensende er smagfuldt udstyret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
At jeg har etableret mig som Kobbersmedmester her i Byen, tillader jeg mig herved at bekiendtgiøre for de ærede Byens Jndvaanere og Beboere paa Falster. Hurtig Expedition og godt Arbeide forsikkres. Nyekjøbing den 25de Maji 1838. C. F. Halberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
At jeg har etableret mig som Skoemagermester her i Byen, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for de ærede Byens Jndvaanere og Omegnens Beboere. Hurtig Expedition og godt Arbeide forsikkres. Saxkjøbing den 26de Mai 1838. Ærbødigst. H. J. Steffensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Da Procurator og Bogtrykker J. C. Larsen heraf Byen har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa afholdes en Skiftesamling i Boet paa denne Byes Raadstue, Fredagen den 15de Juni d. A. Eftermiddag Kl. 3, hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. Mariboe Skifteret, den 24de Mai 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Skifteforvalter blive tvende, Stervboet efter afdøde Parcellist Jacob Jensen Mand af Arninge Sogn tilhørende Eiendomme, nemlig a en bebygget Arvefæsteparcel af Hartkorn 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og hen ubebygget dito af Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 1/4 Alb., bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 7de Juni d. A. den 21de Fredagen den 6te Juli. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, om Formiddagen Kl. 10 1/2 og 3die Auction i Stervboestedet Kl. 10. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Godsforvalter Møller i Gloslunde. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Liebhaveres og Pantecreditorernes Efterretning. Lollands Sønderherreds Contoir, Nakskov den 19de Mai Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Torsdagen den 31te dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction til Bortsalg af et Huus paa 6 Fag, beliggende i denne Byes Søe stræde og hvilket forhen har været benyttet til Consumtions Contoir. Conditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Told-Jnspecteur Stürup her i Byen, hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfoged Contoir den 23de Mai 1838. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Ungkarl Christian Jeppesen af Arninge Sogn i Lolland Sønderherred indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 19de Mai 1838. Fasting. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Lollands Falsters Sust Tidende. No 61. Tirsdagen den 29 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Udenlandske Nyheder. England. Sir Wilmots Forslag om strax at ophæve Lærretiden for Neger=Slaverne paa de vestindiske Øer, er af Underhuset antagen med 96 Stemmer mod 93, og saaledes synes denne Sag, for hvilken der nu i saa lang Tid er kæmpet i England, endelig at være endt. Denne Parlaments Beslutning anseer man for største Delen fremkaldt af de offentlige Forsamlinger, der i den senere Tid oftere ere holdte i Anledning af denne Sag, og forde offentlige Forsamlingers Gavnlighed afgiver den saaledes et afgjørende Beviis. J Vestindien skal derimod alene Rygtet om, at denne Sag blev omhandlet, have fremkaldt en Deel Bekymringer hos Slavecierne. Den irske Fattiglov er med en Majoritet af 149 Stemmer mod 20 bleven læst anden Gang i Overhuset. Lord Melbourne, der forsvarede Loven, godtgjorde ved denne Leilighed det Urigtige i det Princip, fra Statens Side aldeles Jntet at gjøre for de Fattige. Lord Brougham forsvarede derimod den modsatte Anskuelse, og henviste i saa Henseende til England, der, efter hans Formening, ikke var bleven lykkelig ved sin Fattig lovgivning, men uagtet den. Grev Fitzwilliam meente, at alle Fattiglove maatte ansees som en upassende Jnd blandet i Guds Verdensbestyrelse, og som aldeles stridende mod det guddommelige Bud: "J dit Ansigts Sveed skal du æde dit Brød. En Journal bemærker i denne Anledning, at den ædle Greve formodentlig har glemt, at den Tid hine Ord bleve sagte, var der endnu ikke skeet nogen Undtagelse fra den almindelige Regel til Fordeel for Peers og Prindser &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Frankrig. Klagerne over den Maade hvorpaa Deputeretkammeret gjennemgaaer Finantsbudgettet blive stedse almindeligere, og man beskylder Kammeret for, at den Hurtighed, hvormed man affærdiger denne vigtige Sag, ene hidrører fra, at flere af Medlemmerne ville til London til Dronningens Kroning. Ministrene have derimod ingen Anledning til at glæde sig over Resultaterne; thi Kammeret antager ubetinget alle de Jndskrænkninger, som den nedsatte Commission har foreslaaet. Den af Pairskammeret nedsatte Committee i Rente conversions=Sagen har endnu ikke endt sit Arbeide, da der hersker endeel Uenighed blandt Medlemmerne, og Jngen desuden vil paatage sig Referatet til Kammeret. Fyrst Talleyrands Død beskjæftiger endnu alle Pariser Dagblade, idet de nemlig enten holde ham Lovtaler eller fordømme ham, eftersom deres egne politiske Anskuelser ere. Til Universalarving har han indsat sin Niece, Hertuginden af Dino, og Talleyrand har tillige tilføiet sit Testamente en Erklæring over de Grundsætninger, hvoraf han har ladet sig lede. Den, der meest skal være skuffet ved Fyrstens Død, er den Boghandler, som har tilkjøbt sig Udgivelsen af hans Memoirer; thi deels har Talleyrand bestemt, at de ikke maae udgives førend 30 Aar efter hans Død, og deels skulle de være affattede meget korte, saa at de kun udgjøre et lille Octav=Bind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Spanien. Oprøret i Prætendentens Armee vedvarer endnu, og skal for største Deelen have sin Grund i, at Don Carlos ganske har afskediget sin navarresiske Omgivelse, og ene har ladet sig lede af fanatiske Præste-Tilhængere. Efter Jnfanten Don Sebastians Raad skal han nu have besluttet at afskedige sit Ministerium, og at følge mindre absolutistiske Principer. Munagorri skal endnu være virksom, og Espartero har derfor begivet sig til Estella, hvorfra man venter at modtage Efterretning om vigtige Begivenheder. Efter en Telegraph=Efterretning skal et Corps Christiner paa 600 Mand have slaaet Torellas 1650 Mand stærke Corps, og frataget ham 100 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Belgien. J sit Svar paa Senatets Adresse om Opretholdelsen af den belgiske Nations Jntegritet, har Kongen bestemt erklæret, at han hellere vilde nedlægge sin Krone, end taale, at noget af Luxemburg og Limburg blev ham berøvet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Tydskland. De religiøse Stridigheder ere nu i Berlin ganske traadte i Baggrunden for de mange Hoffester og militaire Skuespil, som finde Sted i Anledning af den Fyrste=Sammenkomst, der for Tiden er i Berlin, og da der tillige er endeel ugifte Prindser og Prindsesser, mangle Berlinerne og Journalerne ikke Stof til deraf at danne mange Formodninger om tilkommende Forbindelser, blandt hvilke der endog nævnes de tvende Storfyrstinders med Arveprindsen af Weimar og Sønnen af Prindsen af Oranien, samt Storfyrst Tronfølgeren med en Prindsesse af Mechlenburg=Strelitz. - J Hannover er nu allerede 60 Deputerede samlede og flere ventes. Da næsten alle de nyankomne ere for Opretholdelsen af Grundloven af 1833, saa har Oppositionen allerede nu Majoriteten, og man venter derfor, at det nye Forfatnings-Udkast ikke vil blive antaget, men at Stænderne ville erklære sig in competente. Efter Forlydende skal den ved Forbundsdagen i Frankfurt nedsatte Committee til Undersøgelse af de fra flere hannoverske Stæder indkomne Protest mod Ophævelsen af Grundloven af 1833, have erklæret Forbundsdagen for competent til at dømme i Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Fædrelandet. Mandagen den 21de Mai 1838 blev, i Overeensstemmelse med det allerhøieste Patent af 10de Januar d. A. Provindsialstændernes Forsamling for Nørre-Jylland aabnet efter forudgaaet offentlig Gudstjeneste, hvor Talen blev holdt af Hr. Biskop Øllgaard. Foruden den kongelige Commissarius Hr. Conferentsraad Ørsted, vare af Forsamlingens 55 Medlemmer 51 tilstede. Den Kongelige Commissarius aabnede Forsamlingen med en Tale. Forsamlingens ældste Medlem, Landvæsenscommissair Wulff, tog derpaa Ordet. Den kongelige Commissarius forelagde Forsamlingen en allernaadigst Bekjendtgjørelse og Resultaterne af deres i Aaret 1836. afgivne bemærkninger og øvrige indgivne Andragender. Derpaa blev skredet til Valg af Præsidenten; og ved Optællingen af Stemmerne, som i Alt udgjorde 51, befandtes det, at Prof. Schouw havde samtlige for sig med Undtagelse af 1, og han blev altsaa erklæret for Forsamlingens Præsident. Til Vicepræsident valgtes Stiftamtmand, Rosenørn med 38 Stemmer. Til Secretair valg tes Examinatus juris Schytte med 45 og Procurator Sørensen med 37. Til under Tilsyn og Medvirkning af Forsamlingens Præsident at besørge Udgivelsen af den Tidende, hvori Forhandlingerne ville blive at indføre, valgtes med 23 Stemmer Justitsraad Fleischer, og med 22 Justitsraad, Overretsassessor Bruun. Stiftsprovst Hald foreslog derpaa at indgive en allerunderdanigst Takadresse i Anledning af den meddeelte allernaadigste Bekjendtgjørelse. Efter Præsidentens Forslag udsatte imidlertid Forsamlingen Drøftelsen af denne Proposition til næste Møde, især med Hensyn til at det Kongelige Budskab først i Mødet var meddeelt Forsamlingens Medlemmer. Resten af de tre udkomne Nummere af Tidenden for Forhandlingerne indeholde den Kongelige Bekjendtgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-29
Justitsraad og Høiesteretsadvocat Salicath har, formedelst udbredte Rygter, udgivet "Oplysninger i Sagen mellem Hofagent Heilbuth og Justitsraad Salicath, paadømt i Hof= og Stadsretten den 26de Marts 1838. Efter at have detailleret Anledningen til den Justitsraaden idømte Mulct af 100 Rbd. og Processens kostninger, slutter Skriftet med den bemærkning: at han (Salicath) anseer sin personlige Jnteresse i denne Sag for underordnet, saalænge den offentlige Mening skjænker ham den Erkjendelse, at have paa sine Committenters Vegne baade stridt og seiret for det Lovlige, det Sande og det Rette, og saalænge man er enig om, at de Saar, man kan erholde i en saadan Strid, ingenlunde ere vanzirende.