JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Stockholm, den 4de Marts. - Det af den Deputerede fra Præstestanden, Provst Rabe, gjorte Forslag, at alle theologiske og moralske Bøger, der ikke ere skrevne i det Latinske Sprog, men i Modersmaalet, og i det Mindste 12 Ark stykke, skulde være Censuren underkastet, og Bogtrykkeme tvungne til paa egne Bekostninger, at trykke Gjendrivelserne af de hos dem udkommende Skrifter modden herskende Kirkes Læresætninger, er af Constitutions-Committeen bleven misbilliget og forkastet som et Forsøg imod Pressefriheden og til Jndførelse af den theologiske Consur. (S. Bl.) Göteborg, den 8de Marts. - Efterat i de sidste 14 Dage, foruden nogle Mæglere og ubetydelige Haandverkere følgende Handelshuse, her, nemlig Low, Smith & Comp., Scott og Gordon, J. A. Gardemann, J. H. Andrew, J. A. Andrew, Jonas Jungvist, Brusewitz & Heggardt, Chr. Blaurock have ophørt at betale, synes det som denne Crisis nu er forbi. Vel vedvarer endnu Pengemangel og Miscredit, dog vil det snart være forbi, da det synes ingen Tvivl underkastet, at alle Disconto Assignationer indløses, af den Stockholmske Bank, dog skulle Afbetalingen af dem, som lyde paa 3 Procent Rente, først skee efter 10 Aar. (S. Bl.)J Aaret 1816 havde det brittiske Bibelselskab ialt ladet uddele 92,239 Bibeler og 100,782 Testamenter (de forrige Aaringer, iberegnede i alt henved 2 Millioner. Jndtægten i samme Aar var 84,240 Pd. Udgivten 86,726 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Den 11te Marts døde Enke=Landgrevinde Marie Louise Albertine af Hessendarmstadt, som i 6 Dage nær, var 89 Aar gammel, og efterlader sig, foruden det fortræffeligste Rygte som Hustrue, Moder og Fyrstinde, 122 Børn, Børnebørn og Børnebørns=Børn, ved hvilke hun var beslægtet med 2 keiserlige, 4 kongelige, 2 storhertugelige, 4 hertugelige og 4 fyrstelige Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommet: Humoristen, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 1ste Hefte. Det indeholder: 1) Humoristen; 2) Reisen til Jægerspriis; 3) Reisen til Valløe; 4) Kildercisen; 5) Rosenborg Han ge; 6) Colloqvium imellem Læseren og Udgiveren, Det koster 8 Mk. paa Postpapiir og 6 Mk. paa Trykpapiir. Til ubestemt Tid, omtrent hver sjette Uge, udkommer et Heste paa 6 Ark. Fire Hefter udgjøre et Bind. Det faaes paa Bogtrykkeriet i store Helliggeiststrædet No. 144, hvor ogsaa Subscriptionen fremdeles modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ac Femtende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 April 1818. Om den danske Nationalbank. Da ikke Faa endnu forbinde aldeles prange Begreber med den ny Bankindretning, der maa betragtes som et af de vigtigste Nationalanliggender, saa synes det ikke at være af Veien at berigtige disse Begreber, ved at give en almeenfattelig Oplysning om dette Jnstituts Natur, Væsen og Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Nationalbankens Hovedformaal er: at gjøre Sølv til Landets eneste lovbefalede Numeraire. Dette kan ikke skee uden ved efterhaanden at formindske den nuværende Masse af Rigsbanksedler, der anslaaes til 29 a 30 Millioner, indtil 20 Mill. d. c. 10 Mill. Species. Nationalbanken. maa altsaa understøttet af den saa mægtigt virkende Nationalaand, bestandigen virke til dette Hovedformaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Ved sin Jndretning bliver Nationalbanken, omtrent det samme, som den forrige Speciesbankdet vil sige, et Jnstitut, der skal befrie Landet fra alt Papir. Men dens Fond er meget betydeligere end Speciesbankens, der virkede saa velgjørende, at man med temmelig Vished kunde antage, at Alt Papir havde været indfriet i Aaret 1811, dersom uforudseete og uforudseelige Uheld ikke havde gjort det umueligt. Rigsbankens Fond, der nu bliver Nationalbankens, udgjør ved de den tillagte Prioriteter i Danmark og Hertugdømmene 33,018,326 Rbd., og dens aarlige Rente af samme Jndtægt, i Følge Rigsbankens i Aaret 1817 bekjendtgjorte Status, 2,145,000 Rbd. S. V., altsaa fra 1 Aug. af lige saameget i rede Sølv, eller 1,072,500 Species. De 2/8 Dele af Renterne, som for Heftelserne i Jorder og Tiender af Finantserne godtgjøres Yderne, skal Nationalbanken anvende til Rigsbanksedlernes Jnddragelse. For saavidt Anmelderen veed, skal dette kunne udgjøre omtrent 1,300,000 Rbdlr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Vi see heraf, at Nationalbanken har en Fond og en Jndtægt af den Betydenhed, som endnu ingen Bank i Danmark hidtil har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Efter Tetens Mening kunde Speciebanken, have 1900 Rd. af sine Sedler at realisere mod hver 1000 Rd. den havde Valuta i Cassen. Forholdet imellem Valuta og Sedlerne, som vare i Omløb uden for Banken, skulde ogsaa efter Spec. Bankens Octroy forholde sig som 19 til 10. Regner man nu at Rigsbankens i Aaret 1817 udestaaende Prioriteter udgjorde 30,389,234 Rbd. rede Sølv, eller 16, 194,617 Species (hvorpaa der var afdraget 2,629,090 Rbd.), og at Bankens Sølvconto allerede i Aaret 1815 var 864,654 Rbd. i Sølv, saa seer man, at den nuværende Seddelmasse af 30 Millioner staaer omtrent pari mod Bankens Fond. Men denne Fond, vil man maaskee indvende, er ikke rede Sølv, alle Sedlerne ere ikke strax realisable, først naar Seddelmassen er formindsket til 20 Mill., skal Banken indkomme med Forslag til at gjøre Sølv til eneste Landemynt. Herpaa svare vi med Tetens, fordi ethvert godt Handelshuus til enhver Tid bør kunne gjøre Udvei til Betalingers Erlæggelse, er det ikke nødvendigt, at dets rede Cassebehold hver Gang maa være saa stort, som alle dets Passiver tilsammentagne, naar de paa eengang affordres det. Der gives altsaa en Creditbenyttelse, uden hvilken næsten ingen Handel kan drives. Credit er den Tiltro, at hver Creditor kan faae sine Penge naar han vil. Vel ligger Grunden til denne Tiltro i den Forudsætning, at Skyldneren har saa mange Contanter i Cassen, at han paa eengang kan give alle sine tilstimlende Creditorer rede Betaling, men deraf følger ikke, at Banken, fordi den skal indløse alle sine Papirer med Penge, og saa hver Gang maa have en Sum i Contanter i Beredskab, saa stor som den, hvorpaa dens Papirer lyde. Bankpapirer ere at betragte som Vexler, forfaldne paa Sigt. En Kjøbmand, hvis Gield bestod af lutter saadanne Vexler, maatte rigtig nok belave sig paa en anden Cassebestand end han ellers behøvede. Men en Kjøbmands Vexler ere ikke tillige Landepenge, det vil sige, et Papir, der, overalt og i de offentlige Casser kan bruges som rede Penge efter sit paalydende Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Naar Bankens Fond af omtrent 30 Mill. Prioriteter var en bevægelig Capital, hvormed dets nuværende Seddelmasse strax kunde realiseres, saa vilde, efter det ved den forrige Species han antagne Forhold, endog en dobbelt saa stor Masse af Sedler, som den nuværende, kunne hæves derved til at pari med Sølv. Men uagtet dette ikke er Tilfældet, maatte dog i det mindste den halve Deel af denne Masse, efter alle rigtige Grundsætninger for enhver Bankrealisation, kunne staae al pari med Sølv. Og vil man indvende, at der er Forskiel paa Banksikkerhed, og Realisationssikkerhed, saa bør man betænke, at vi have et Kgl. Tilsagn for, deels at Nationalbanken skal udstede Sedler paa rede Sølv, betalbare til Jhændehaveren paa enhver Tid i rede Sølv, for alt det Sølv i Mynt, Barrer eller Banco, som Banken eier, eller som til saadant Øiemed indleveres; deels, at Sølv skal være Landets eneste Numeraire, naar Rigsbanksedlernes Masse er formindsket til 20 Mill.: en Tidspunkt, der letteligen, efter de her opgivne Data, lader sig beregne. - Kunde Speciebanken med en Fond af 2,400,000 Rd. i Species hæve 10 Mill. i Courantsedler (imellem 11 og 12 Mill. Species) til en næsten alpari Cours, saa bør en Fond af 30 Mill. Rigsbanksedler, der bestandigen ved Jnddragelse maa blive færre, kunne med en Fond af 15 Mill. Species, som alle faste Eiendomme i hele Riget hefte for, bringe hiin Masse alt nærmere og nærmere Alpari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
J mange Kjøbstædkirker bruges endnu den harboguldbergske Psalmebog, og altsaa er der Schjørings Koralbog nødvendig. Men foruden dette kan ogsaa Sammenligningen imellem de indbyrdes have Jnteresse, om det kun var for at vise visse Mennesker, der have den vrange Forestilling, at fordi Zincks Koralbog er bestemt for den nyeste Psalmebog, maa Melodierne ogsaa være nye, og det er kun Tilfældet med yderst faa. Thi Psalmernes Overskrift egen Melodie", forlanger ofte en meget bekjendt Melodie, f. Ex. Palmebogen No. 149. 135. 282. o. f. See Melodier, til Kingos Psalmebog Folio Udgaven Pag. 99. 85. 113. Schiørring No. 49. 39. 2. Zinck No. 53. 44. 1. og Sammenligningen kunde fortsættes mellem mange flere i alle 3 Bøger og kun Afvexlingen af Alt, Tenor og Discantnøglerne, der skrækker Mange, i Kingos Melodier, gjør for disse, tidt en Melodie ukjendelig. Mange af Schiørrings Koraler, forsaavidt de med Hensyn paa Zincks Melodier ere uforandrede i Melodien, kunne tjene til Afvexling, da de ere fulde af Akkorder, der ikke saa hyppig ere brugte i Zinck, for at gjøre dem brugbare for alleOrganister. At den sidstnævnte Koralbog, paa Discanten nær kun af øvede Organister og Cantores og endda efter Forberedelse kan benyttes", troer Jndsenderen vil sige, at den er mindre brugbar fordi den ikke er udsat med Mellemstemmer som den Pol, hvorom hele Afhandlingen dreier sig. Schjørring har udsat alle sine Koraler, men af hvorFaa er de brugte, og, hvor kostbart vilde et Arbeide af dette Slags, for et Par Melodier vorde? dog, naar der kun findes en Forlægger vil denne Mangel efter Anmeldelsen (see Skilderiet No. 24) jo let kunne afhielpes! Men, at overlade Arbeidet til enhver hvilkensomhelst Dandsekompositeur, (see No. 15) er vist nok ikke raadeligt, da der hører mere musikalsk Kundskab dertil end til en moderne Eccossais eller Walts, især naar der tilbørlig tages Hensyn til Koralernes Modulation. Af de anførte No. af Zinck, der først trængte til en Sekund, vil No. 44 og 119 neppe heldigt kunne udføres, om end Sekunden var nok saa rigtig. No. 36. 53. eller 88 burde ikke have været glemte, da de dog ere Melodier, der oftere bruges end de anforte No. 91 og 92. At vore tyske Naboer (gjelder vel især om de Egne, der ere katholske; hvor Processioner ofte foretages; hvor den menige Mand har mere musikalsk Sands og selv spiller et eller andet Jnstrument, ofte til temmelig Fuldkommenhed) er videre end vi, er vist uden Modsigelse og har mere Vægt end at vore Bønder ere gaaede frem, "fordi de ikke længere nøies med eenstemmig Musik til deres Gilder, men vil have en Sekundstemme. Naturen nøies medlidt, men en Bøhmer vilde maaske i denne Anledning give samme Svar som Konen i Wessels Fortælling. Til endelig Slutning være det sagt, at Jndsenderen ikke er ligegyldig for fleerstemmig Sang, langt mindre hader og forfølger den. Tvertimod, han ønskede den saa almindelig som muligt, men vilde gjerne at man tog Tingen fra en saadan Side, at ikke efter tre Aarhundreder, da, som nu, maae sige vi staae meget lidt over det Punkt, med Hensyn til Sangen, vore Forfædre stode paafor tre hundrede Aar siden." Skrevet paa Hugo's Dag 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra en Mandpaa Landet til hans Ven i Hovedstaden, i Anledning af det Kongelige aabne Brev aff 6 d. M., angaaende Pengevæsenet. Jeg kan ikke noksom takke Dig, min Ven, for, at Du saa hurtigen har tilsendt mig det nye Kongel. aabne Brev, angaaende Pengevæsenet: Enhver tro Undersaat maae vist deele den Glæde, jeg føler, ved dette nye Beviis, som vor Regjering har givet paa dens Hensigt, til Landets almindelige Fordeel, at ville snarest mueligt fremvirke Sølvets Omløb, som eeneste Betalingsmiddeel: et Maal, hvis hastige Opnaaelse det maae ligge i alle Undersaatternes Jnteresse at bidrage til, da ikkun herved det Avisse i Eiendoms Værd, kan hæves, hvorover alle saa lydeligen klage. Saameget mere var det derfor at ønske, at denne saa velgjørende Hensigt ikke maatte paa nogensomhelst Maade kunne eluderes, og herfor har vel Regjeringen sørget, ved i Almindelighed at bestemme, at alle Contrahenter skulle fra 1ste Aug. d. A. afsluttes i Sølv. Da det imidlertid tillige er bleven bestemt, at Creditor kan i Navneværdie fornye alle førend den 1ste Aug. d. A. indgaaede Forpligtelser, lydende paa Navneværdie, synes det mig at Creditorene letteligen herved kunne gives Leilighed til at eludere Regjeringens Hoved formaal: at Sølv skal fra næstkommende 1ste Aug. af være Grundvold for alle Contracter. Det er nemlig altfor bekjendt, at betingelserne ved Laan, afhænge næsten altid ganske af Creditorerne, og disse ville kunne, som fordeelagtigst for dem., fra 1ste Aug. d. A. af, mægte at udlaane i andet end N. V., og imod andre Gieldsforskrivninger. end Vexelobligationer. Da nu disse Gields breve efter deres Natur almindeligen fornyes, ogsaaledes intet sikkert Datum er forhaanden, hvorefter Gieldens Ælde kan bestemmes, torde det blive vanskeligt at bevise, om en paa et yngre Datum end 1ste Aug. d. A. stilet Vexelobligation a N. V., virkeligen er, hvad den skulde være, en fornyet Contract, skjøndt man vel i Tvivlstilfælde med Rimelighed kunde antage, at Contracten var nye. Denne, som det forekommer mig, saa høist vigtige Punct, er det imidlertid maaskee Lovgiverens Hensigt, ved nærmere Bestemmelser at afgjøre. Skulde derfor, som jeg vist troer, noget Lovbud med Hensyn hertil senere hen udkomme, der bestemte den Fremgangsmaade, hvorved den her omtalte Elusion kunde afværges, da vilde Du have den Godhed at underrette mig derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Holbek, den 7 April. Til Publicums Beroeligelse, vil man ikke undlade herved foreløbig at kundgjøre, at Hovedmanden for det Natten imellem den 25 og 26de October f. A. begaaede Mord paa 2de Enker, der boede i det saakaldte Halehuus i Frydendahls Skov paa Holbeks Amt, er opdaget ved et Undersøgelses Forhør, den constituerede Herredsfoged i Løve Herred, Procurator eet nylig optog, i Anledning et Rygte, at 2 Særker vare solgte til en Gaardmand i Løitved, Sæbye Sogn, samme Amt, hvorved bemeldte constituerede Herredsfoged havde det Held, ikke allene at faae det solgte Linned fremviist, men og tillige Sælgerens Navn opgivet at være en Bødker Navnlig Frederich Nielsen i Reistrup Nørre Jernløse Sogn, 3 Miil boende fra Løitved, men kun1/2 fra Halshuset. - Efter at den ene dræbte Enkes Børn havde gjenkjendt Særkerne at have været deres Moders, og disse ham forelagt ved Forhøret, tilstod han sin gruesomme Gierning, og blev strax henbragt i Holbeks Arrest, for der at oppebie sin fortjente Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
En Bonde paa Langeland vil, naar han maaes brænde Brændeviin af sine egne Kartofler, i en Pande paa 2 a 3 Tønder, svare af Hartkorn, lagt paa Panden lige med det høieste MolleskyldsHartkorn, som hefter paa en af Rudkjøbings Veirmøller, og ønsker at disse Linier maatte komme for Landsfaderens Øine at Hensigten kan opnaaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Skibet Amna Dorothea, Capitain Hans Schildecht, som fra Batavia nylig er kommet tilbage her til Staden, har medbragt følgende Ladning, som er bestemt at bortsælges den 6 Mai førstkommende: 3268 Sække Java Caffe, 1132 dito Riis, 30 Lægelser Arak Apie; 14 Ankere dito; 5016 Bouteiller dito i 38 Casser; 25,000 Pund Tamarinter i 46 Fade; circa 12,000 Pund Snørrottinger; circa 24,000 Pund Sapantræe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Den 13de Februari afseilede fra Bandholms Toldsted i Lolland en Brig, lastet med Hvedemeel, Skoemagerarbeide o. s. v. til Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Odense. Paafaldende ere de hyppige Jldsvaader her paa Landet i denne Tid. Saaledes er forleden Dag atter afbrændt en Gaard i Naarup, Værninge Sogn, der tilhørte Hestehandler Niels Hviid. Endeel af Jndboen og Besætningen blev reddet, undtagen 2 Køer og nogle mindre Kreature, som indebrændte. - En Borger og Vognmand her af Odense sidder i denne Tid arresteret for Forseelse imod Reskriptet af 16 Marts d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Løverdags Aftes fik en Haandværksdreng paa Gaden et slemt Sabelhug i Hovebet. Gierningsmanden blev strax arresteret. - Den gamle Sammenligning imellem Ustadighed og April Veir viser sig især i Aar. Daglig, ja næsten timeviis haves Forandringer, snart mild Luft og stundom Solskin, snart Storm med Snee og Regn, atter mild Luft med truende Regnbyger. En MellemAct af Kulde og Nattefrost har paafulgt de af denne Maaned henrundne Dage. Torsdagen den 9de om Aftenen hørtes flere Tordenskrald, som ledsagedes af svære Lynglimt i en Byge med Regn og Hagel. Søefolkene, som almindelig argumentere efter Strømløbet i Beltet, mene at vi, formedelst dens usædvanlig hastige Forandning, ikke snart kan vente stadigere Veir. (Hempels Av.) Viborg. Hovedgaarden Søedahl med 3 Kirke og 1 Konge-Tiende og 202 Tdr. 3 Skpr. 1 Fk. 1/2 Alb., Mølleskyld 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdk., og 2de Broer er solgt ved Auction den 6te April til Procurator Tolstrup i Skanderborg, Proprietair Herschend til Herschendgave, Proprietair Rosborg til Hald og Paape til Seilinggaard for 60, 100 Rbd. N. V. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Jldsvaade. Den 4de dennes Kl. 8 om Morgenen opkom udi Arvefæster Niels Jensens Gaard i Soebye en Jldebrand, der inden een Time lagde Gaarden i Aske. Foruden en fiantet Mandsperson, som fik Understøttelse af Fattigkassen, omkom 5 Heste og 3 Sviin, alle Gaards- og Avlsredskaber tilligemed alt Linnet opbrændtes. Af Jndboet blev oget ubetydeligt reddet. Jntet af Hæse, Meubler og Effecter var assureret, hvilket ikke vel kan lægges en uformuende Bonde til Last, da mangen endog velhavende krymper sig ved denne Assurance, der er en aarlig betydelig Skat At denne nu huusvilde Familie, der har 4 uopdragne Børn, er i høieste Grad beklagelsesværdig, kan let indsees, thi, foruden at anskaffe de fornødne Arbeidsdyr, Avlsredskaber, Sædekorn m.m., skal samme i det mindste i 8 Maaneder underholde sig og sine samt Tjenestefolk, og betale 3 Qvartalers Skatter uden at have nogen Jndtægtskilde. Som Arvefæster af en Gaard paa 16 a 17 Tdr. Hartkorn, maae han foruden Rentepenge svare en høi Afgivt til Universitetet. Alt dette qvalificerer denne Familie til Medlidenhed, og det saa meget mere som begge ere gode og veltænkende Mennesker, der i slige og lignende Tilfælde vilde gjøre alt for at befordre andres Vel. - Soe bye Præstegaard den 13de April 1818. - F. C. Lasson, Stedets Præst. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-18
Onsdagen den 8 April om Formiddagen Kl. 10 udbrød en heftig Jld hos Forpagter Clausen, paa Barløsegaard, under Brahesborg Gods, der i mindre end 2 Timer lagde hele Gaarden i Aske. Jlden, hvis Aarsag Jngen veed, udbrød i den nordre Ende af Staldlængden, og greeb om sig i saadan Hast, at det ei nar muligt at redde alt Kreaturet; 12 Qvæghøveder, et Patteføl, en Aaringskalv, 2 Vædere og 4 Sviin, med alle Avlsredskaber og 4 Vogne fortæredes af Luerne; ved Sprøiternes tillende Hielp og Folk Anstrængelse blev Jndboen reddet, da Stuehuset brændte sidste 3 Folkesenge med Tjenestekarlenes Tøi, som vare
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-21
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 April 1818. Om Langsvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-21
J Aaret 1815 udsatte det Kgl. Videnskabers Selskab i Göttingen en Belønning for Besvarelsen af det Spørgsmaal: Hvorledes kan i Tydskland Laugene paa det hensigtsmæssigste modificeres, for at bevirke, at Fordeele deraf høstes, og Skaden af deres Forvaltning og de hos det indsnegne Misbrug formindskes. – Den hessiske Geheimer, og Hofkammerdirecteur J. W. Langsdorff i Giessen vandt Prisen. J Hall. Literatur zeitung, Febr. 1818, findes over denne Afhandling en saare vel skreven Bedømmelse. - Saalænge vi havde Lauge, siger Rec., var der et evigt Skraal over det Trykkende, Monopolistiske og Statsfarlige i denne Indretning. Man fandt der kun en Tvang i Haandteringsfliden, Priser nes Opskruelse for det Publicum, der ikke hørte til Laugene, Hindringer for Jndustrien o. s. v. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-21
Hvad for det første den hensigtsmæssige Undervisning, som Laugsindretningen medfører, angaaer, saa maa man i Sandhed undres over, hvorledes en erfaren Mand endnu kan beraabe sig derpaa; thi hvor ødes der vel mere Tid, hvor bliver den Densigtsmæssigere tilbragt end i Læren hos vore almindelige Professionister, – Lærredrengene maa tjene Herren, Mesteren, Svendene, behandles tyranniske), og lærer sædvanligen kun det Alminde*) Jeg spurgte engang en Dreng, naar han ligste og Letteste af Haandværket, som de ved tilbørlig Underviisning, kunde lære i 14 Dage meget lettere og bedre. Selv det, som de stiele sig til at lære af Mesteren (thi det er alle Professionisters Grundsætning, ikke at lade Lærlingerne see hvad de betragte som deres Konst), tør de som Drenge ikke udøve, men kun først som Svende føre sig til Nytte. Kun det Almindelige af Arbeidet vises dem, det Finere og Konstigere maa de, som sagt, stiele sig til at lære af Mesteren, eller selv opfinde. Hvor usselt lidet er det, en Skræder, Skomager=, Snedkerdreng o. s. v. lærer mens han staaer i Lære, Tænker vel en Muur, Tømmer=, Snedker= eller Dreiermester os. v. paa, at lade sin Lærredreng gjøre Tegninger *). Og hvor mange gives der blandt Mesterne, som selv forstaae dette, - Men hvad Frihed og Fornødenhed i den Henseende frembringe, det maa man lære i store Stæder og i saadanne Lande, hvor man intet kjender til Laugstvang. De bedste og skjønneste Skoe komme fra Paris og Warschau. J den første Stad ere de et Fabricat af Fruentimmer; de unge Piger, som ansættes i saadanne Skofabriker, fortjene strax i de første Dage deres Brød derved, og ere i fire Uger ved Anviisning, og Exempel allerede satte istand til at gjøre fortræffelige Skoe. Ogsaa i Warschau komme de bedste Skoe ikke fra Laugsarbeiderne. J det store Sko magazin i London arbeider ikke en eneste Skomager, der har udstaaet sin Læretid. - J Petersborg, hente Bogtrykkerne de Folk, som de ville bruge som Sættere, fra den Classe af Arbeidere, der staae paa Torvene og søge der Arbeide. Finde de blandt disse nogle, som kunne læse og have Lyst, saa tage de dem hjem med, og inden sex Ugers Forløb ere disse Bønder færdigere Sættere end vore, der have skulde være Svend, Han svarede, at han ikke var Dreng endnu. Jeg yttrede min Forundring derover, da jeg vidste, at han allerede havde været et Fjerdingaar i Lære. Men derpaa svarede han meget naiv, "Først Hund, saa Dreng, og saa Svend." Anm. Dette er uanvendeligt paa Kjøbenhavn, hvor de fleste Drenge af saadan Profession besøg Konstacademiet. tilbragt fire Aar i Læren. Med saadanne Sættere har Schoor fuldendt sin smukt og correct trykte Koran. Og er ikke Laugs- og haandværksmæssigt Arbeide blevet til Ordsprog, Forfærdiges de skjønneste Uhrer, de skjønneste Malerier o. s. v.