Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Paa Bjerget Zion sees adskillige mærkværdige Gravmæler med græske og hebraiske Jndskrifter. De ligge i den Bjergkløft, der fører med i Dalen Josaphat. En Broleder over Kidron, nu kun en Bæk, men som, naar Nabobjergenes forenede Vande stige, voxer til en Skovstrøm. Blandt Ruinerne af nogle Gravmæler vises Josaphats, Absalons og Vatharias's, der ere meget smukke Det ny Jerusalem skal kun udgjøre en Deel af den gamle Stad, der laae Sønden for hiin. Pas Bjerget mod Sønden sees mærkværdige Ruiner af meget store Bygninger. De fleste Deele af Staden ere ubeboede og ligge i Ruiner, de fleste Gader snævre, Husene lave og rusle og Jndgangene dertil fopfyldte med Ureenlighed. Dog er Hovedgaden, hvori deregives adskillige temmelig høie og velbygte Huse, en Undtagelse herfra. Deres Bygningsmaade har det Besynderlige, at man gaaer ind af en Trappe af Træ, der springer frem over Facaden, og at den nederste Etage aldeles ingen Vinduer har, hvilket giver Gaden, et sørgeligt Udseende. - Jndbyggernes Tal i Jerusalem er nu hensmeltet til omtrent 6000. De her boende Christne lide meget under den nuregierende Bey's Grusomhed og Gierrighed. Han bebyrder især Klosterne med overdrevent høie Afgivter, som han med Strænghed lader inddrive, hvor fattige de end ere. For ikke længe siden tvang han eet af Klosterne inden fire Dage at betale ham 6000 Piastre. Forgjeves forestillede Tolken ham, hvor umueligt det var i saa kort Tid at tilveiebringe en saadan Sum. Den fierde Dag bragte man ham en Pung med 4000 Piastre. J en overmodig Tone spurgte Beyen om den fordrede Sum var fuldtallig. Da Tolken erklærede ham, at det ikke har været mueligt at skaffe den hele Sum tilveie, slængte han Pungen fortrædeligen hen paa Gulvet, og lod den ældste af Munkene kaste i Fængsel med den Trudsel, at han, indtil Betalingen var erlagt, hver fire og tyve Timer skulde have en Bastonnade. Denne grusomme Trudsel bevægede Klosterets Munke til at gjøre alle muelige Opoffrelser, forat befrie deres gamle Klosterbroder. Ved overordentlige Anstrængelser lykkedes det dem at gjøre den fordrede Sum fuldtallig. Da Tolken overbragte Beyen det Manglende, modtog denne ham meget koldt, og spurgte, hvoraf det kom, at han nu kunde levere ham Pengene, da han dog ikke kunde tilveiebragt dem til den bestemte Tid. Som Straf for denne foregivne Mangel paa Lydighed, fordrede han nu 2000 Piastre over den i Begyndelsen krævede Sum. Ogsaa disse maatte Munkene tilveiebringe, for at tilfredsstille Beyens Rovsyge og befrie deres Klosterbroder. - Dagen førend Afreisen mødte Forf. Beyen; han var ledsaget af en velbevæbnet Afdeling Soldater og Officierer til Fods. Da han er ligesaa lidet elsket af Tyrkerne, som af de Christne, saa forlader han aldrig sin Bolig, uden en talrig Bedækning, og sjeldent vover han sig udenfor Stadens Port, af Frygt for, at Storherrens Emissairer lure paa ham, for at opsnappe ham. Han lod til at være en Mand paa omtrent 40 Aar, var klædt i en blaa Fløiels, rigt broderet Klædning, og bar en med Ædelstene prydet Dolk ved Siden, men hans Følges Klædedragt svarede ingenlunde til hans og det lignede sammenløbet Pak. - Climatet i Jerusalem holdes af Jndbyggerne for meget ufundt. J Sommermaanederne er Heden meget stor. Neppe føler man den mindste Luftning, hvilket maa tilskrives Stadens Beliggenhed i det Jndere af Landet og midt iblandt høie Bjerge, der paa alle Sider omgive den. Desuden hjemsøges Landet ofte af vedholdende Tørke. J hele Maaneder sees ingen Sky paa Himlen, og Uveir er næsten ganske ubekiendt der. Eengang om Aaret pleier Pesten, og i Høsten ondartede Febere, at herske her. Bramsen saae fra Jnsecter og næsten ingen Myrer og Mousquiter. Stadens nærmeste Omgivelser ere meget ufrugtbare, saa at de i Henseende til Fødemidler ere ganske afhængige af dem, men meget frugtbare ere Dalene, 23 Mile fra Jerusalem, der frembringe megen Tobak, Hvede, Byg, indiansk Korn, Figner, Oliver, Meloner, Agurker og Græskar. Ogsaa Viinstokken synes at lykkes der, og Vinen har en behagelig Smag.