Jyske Efterretninger, 1783-01-24
Til det 30 Kongelig privilegerede Kiøbenhavnske Clas NB. S.se Lotteries første Classe kan nu som sædvanlig faaes Lodsedler hos Niels Borup paa Nyetorv i Aalborg. en Capital af 1300 Rdlr. Randers Hospital tilhørende, kan E udi næstkommende Viborg Snapsting 1783. faaes til Laans mod antagelig Pant og lovlig Rentes Svarelse. Hvor saadan Capital maatte behøve, vilde behage jo før jo hellere des angaaende at mælde sig hos mig Underskrevne, som efter tillagde Ordre besørger Udsættelsen paa høie Vedkommendes nærmere Approbation. Randers Hospital den 10 Januar. P. J. Winding. S. H. S. og Hr. Peder Kircheterpes Opbudsboe i Hobroe. Jen ved Kanders Skibbroe i Vinterhavn beliggende tilhørende, Galease, Fortuna kaldet, drægtig 16 CommerceLæster, i god og seilbar Stand, vel udhalet med alt fornødent saavel af staaende, som løbende, Redskaber, som med Seil, Ankere og Touge, og ellers bekiendt for et godt Søe Fartøi og en god Seiler, vorder ved offentlig Auction udi bemældte Randers bortsolgt Fredagen den 21. Februar. næst anstundende. som til alle og enhvers behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres, med Anmodning til liebhabende Kiøbere, at de sig mælte Dag vilde indfinde ved Auctionen. Og mældes herved tillige, at Galeasen med al sin Jnventarium samt Liste derover kan Dagen tilforn vorde enhver paa Skibet foreviist, som det af Skipperen maatte forlange. Opbudsboet i Hobroe den 13 Januar. 1783. Sørøe. Hasselbalch. gaa der ere indtruffe adskillige Omstændigheder, som udfor dres, at indhente de respective Creditorers Meening, der efter simple Obligationer og Reverser have noget at kræve i Stervboet paa Jrup; saa udbedes stienstligst, at de samtlig enten selv eller ved Fuldmægtig ville tage Møde ved næste Skiftesamling paa Jrup den 5. Martii førstkommende om Formiddanen Klokken 10 Slet. De, som udeblive, ansees dermed at give tilkiende, at de uden videre Paaanke vil nøies med, hvad af de fleeste tilstædeværende Creditorer besluttes. Fra dette Møde undtages de, som efter Panteforskrivning, Høiesterettes Dom, eller med Caution have noget tilgode. Thisted den 7. Ja nuarii 1783. B. Hauch. Jndbrud. A. har en, og mueligt ficere skarnsagtige Natten imellem den 8 og 9. Januar, sidste Mennesker igjennem Vinduerne til Storstuen paa Skipper Jens Hjorth, hans her i Fladstrand eiende og iboende Gaard, fra Gaaden af indbrudt, og ved Hielp af en hvæssed stor Kniv (som man efter Tyven har fundet) afskabet Træet ved Laasene af et i bemældte Storstue staaende ege Chatol, samt derudaf bortstiaalet over for 500 Rdlr. der for det meeste bestoed i Bancosedler, Specier, Kroner, Rixorter, Rubler, Danske og Hollandske Ducater, Engelske Gumeer, en treleeds guld Halskiæde, et dito Smykke, som en Sløise med 3 Klokker ved, et Par guld Arme baand, et Par dito Øre Pendeloquer, 3 Guldringe, iblandt hvilke den ene har en stor rød Steen, hvori staae A. K. En Deel af disse nu bortstiaalne Sager stod i Chatollet i et lidet indlagt Skriin, hvilket Tyven og har medtaget. Man har Aarsag at formode, at Rytteren, Johan Hendrich, med Tilnavn Morch, af (S. T.) Hr. Major v. Hirschnachs Esquadron i Randers, er Tyven; thi denne har for nogen Tid siden ikke alene indbrudt og bortstiaalet fra Glarmesteren i Bangsboe Skov for omtrent 30 Rigsdalers Værdie af hans Værktøi og andet, der alt er forefundet hos en Qvinde paa Bangsboe Gods, hos hvilken Tyven har havt Tilhold; men ikke nogensinde været mueligt at paagribe, han har endog indbrudt hos sin egen Moder om Nattetider her i Fladstrand, og frastiaalet hende 1 Rdlr. 4 Mk. Penge, og derforuden en Deel Klæder, bestaaende i Kiole, Vest og Buxer af nyt blaat Klæde med Kameelhaars Knapper, hvilke findes en liden Stierne af lyseblaa Kammelgarn, en hvid stribed Bomulds Undertrøie, et Par nye Stovle, en nye fiin rund Hat, samt et Par blaa og hvide Strømper, og et sort og hvidt silke Tørklæde, hvilke Sager tilhørte Moderens anden Søn, og som hun for ham havde under Bevaring. Da Tyven med disse stiaalne Klæder har seet sig forsynet, har han skilt sig ved sin Rytter=Mondur, der ligeledes er forefundet hos Qvinden paa bemældte Bangsboe Gods. Denne for det almindelige skadelige Johan Hendrich, der er af Statur høi, rundagtig i Ansigtet, mørkebruunt Haar, blaa Øine, seer got ud af Anseende, taler got for sig, og er omtret 23 Aar gammel, ønskes opspurgt og paagreben. Man har bragt i Erfaring, at han nu skal være iklædt en graa Kiole, guule Buxer, Stovle paa Benene og en sort laaden Skindhue paa Hovedet; men disse Klæder kan han ved Hielp af sit gjorte Bytte let faae omverlede. Enhver Retsindig anmodes, hvor og naar saadan en Person maatte forefindes uden ordentligt Regiments Pas, da at anholde ham, og derom ufortøvet give Skipper Jens Hjort i Fladstrand det tilkiende, som da betaler ei alene de paa Personens Paagribelse anvendte Bekostninger med videre, samt en raisonabel Douceur, men endog besørger det Fornødne, for at faae ham til Regmentet transporteret. Fladstrand den 14. Januarii 1783. Hvor got hvid Oxe Talg er at faae til 2 Rdlr. Lpd., derom gives Underretning fra Bogtrykkeriet. forlanges til Laans næstkommenNB. 2000 Rdlr. d. 4 Junii paa første Prioritet, i en Gaard her i Aalborg, og her udi Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvo samme behøver. Ja et slet og nedrigt Menneske har omløbet i Landet med et ) Skrift, hvorunder mit Navn, som Oldermand for Sko maaer Lauget her i Aalborg, skal findes undertegnet, og efter samme Skrift begiert Penge=Hielp af Skomager Lauget i Aarhuus, og maaskee fleere Stæder, til en Proces, som Skomager Lauget i Aalborg med fleere i nogle Aar har udholdt, angaaende nogle Huder og Skind; og vi aldrig have begiert Hielp af nogen Uvedkommende, men af egen Casse udbetalt hver Skilling, som ommældte Sag fra først til sidst har kostet; saa nødsages vi til vores Æres Conservation herved at erklære denne Person for en Spitsbube, og intet fortryder os meere, end at vore kiere Laugsbrødre i Aarhuus ikke beviiste os den Tieneste at anholde ham, allerhelst det tydeligt kunde skiønnes, at Skriftet var falskt, saasom det er os berettet, at han puttede Skriftet i Munden og tyggede det; da han mærkede, at en af Mesterne i Aarhuus bar Tvivl om, at det var falskt, og begyndte at tale om hans Anholdelse. Jmidlertid have vi allerede sterk Formodning til at faae denne Person opdaget; men da han maaskee kan være snedig nok til at undgaae vore Hænder; saa er herved vores indstændige Begiering til alle og enhver, som denne Person maatte indfinde sig hos, og begiere nogen Hielp til Skomager Laugen her i Byen, at de hannem strax anholde og os med Posten saadant tilmælde, da vi med Fornøielse betale alle paagaaende Omkostninger; alt for at faae dette slette Menneske tilbørlig afstraffet, andre ligefindede til Exempel. Aalborg den 8 Januar. 1783. Paa Skomager Laugets Vegne som Oldermand, Carl Friderich Hintz, Bisidder Niels Andersen Kløve. Vechmarks Hovedgaards Avling i Bouling Amt, i Nærheden, af Kiøbstæden Lemvig beliggende, agter Eieren, Regimentsqvarteermester Utzen ved offentlig Auction her paa Gaarden den 3. Februar næstkommende Klokken i Slet Eftermiddag at lade opbyde til Bortforpagtning paa 3 eller 6 Aar efter de Conditioner, som paa Auctiosstedet blive bekiendtgjorte, og forinden hos mig ere til Eftersyn. Gaardens Udsæd er efter Jndtægternes Beskaffenhed Rug 30 a 40 Tdr., Byg 20 a 30 Tdr. og Havre 90 a 100 Tdr. aarlig, og avles 200 til 250 Læs got Høe kan græsses om Sommeren 60 a 70, og staldes om Vinteren, 80 til 90, Stkr. Stude, græsses og foeres 10 a 12 Stkr. Køer, og ligesaa mange Bester, samt 100 Faar; hvilket mældes respective Liebhabere til behagelig Underretning. Bechmark den 3. Januar. 1783. P. Utzen.