JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Dødsfald. Sidst afvigte 29 Septembr. omvexlede Hr. Henning, Arnisæus Jrgens Tiden med Ævigheden efter 3 Ugers Svaghed. Han var fød i Trondhjem Aar 1695. den 13. Maji, hvor hans Fader Hr. Jochum Jrgens var Doctor, Medicinæ og Land Physicus. Hans Moder hedte Gedsche Schielderup. Under privat Jnformation blev han oplært indtil i Aaret 1705, da han i den Latinske Cathedral=Skole sammesteds fik Sted i 3die Lexie. Han blev i Aaret 1714. dimitteret til Kiøbenhavns Universitet med Testimonio fra Skolens berømmelige Rector Mag. Niels Krog, tog Exammen Philosophicum Aaret efter 1715 og fik derpaa Condition hos Hr. Baron Guldenkrone paa Wilhelmsborg, siden i Aaret 1717, hos Hr. Mag. Trojel, Sognepræst paa Christianshavn i Kiøbenhavn. J Aaret 1718. tog han Exammen Theologicum, og prædikede for Dimiss, reiste saa til Norge, hvor han fik Condition hos Tolder Soelberg i Drammen. J Aaret 1719. den 7. Julii blev kan af Hr. Biskop Deichmann ordineret i Christiania til Felt=Præst ved Hr. Oberst von der Lubes Regiment. - Aaret 1721. blev han i Mart. Maaned kaldet til Sognepræst for Skibsted og Lyngbye Meenigheder i Hellum Herred udi Viborg Stift. Han giftede sig Aar 1724 den 2. October. med sin Hustrue Mette Catrine Bierring, som for 13 Aar. siden døde. Med hende avlede han 2 Sønner og 2 Døttre, af hvilke ikkuns Dotteren Mad. Hensemann efterlever. Han var en retskaffen Lærer, en munter og retsindig Mand, og en berømmelig Antiquarius, som for længst har været bekiendt af sine smukke Jndsigter, i sær i Litterar=Historien. Han opnaaede denne sieldne Lykke at blive en velsignet Jubele Lærer værdig til at ihukommes, da der er meere at sige, om ham, end blot allene, at han kom tillig i Embede, og siden Nr. i sam: 20 R. T. i samme oplevede saa høy en Alder af 74 Aar, 4 Maaneder og 16 Dage.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Bekiendtgiørelse. Jørespective Herrer inden og udenbyes JnteresNB. Osentere udi det her i Aalborg oprettede Læse=Selskabville efter den vedtagne Plan behage at betale det Tilskud af 1 Rdlr., som nu til Michaelis er forfaldet, og skal betales til J. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Da salig Peder Benzen i Thisted forrige Aar ved Døden afgik, skeede vel Registering efter hannem, men Stervboet i saa overmaade Fattigdom, at der aldeles intet var, ja endog saaledes, at nyelig, førend han døde, blev af en Creditor gjort Indførsel hos ham efter Dom, men ikke fandtes saa meget, at Dommen kunde blive fyldestgjort. Efter hans Død blev ved Bye= og Herreds=Tings Ret Skiftet tillyst, og Creditorer indkaldede, men ingen Nytte, hvorfore det saaledes har henstaaet, efterdi Stervboet ikke engang kan bekoste en ordentlig Proclamaiton eller Lysning i de Danske Aviser, ikke heller kan Creditorerne vente sig nogen Skilling af tilgode havende Fordring. Vel er den salig Mand tilfalden efter hans Moder, kort førend han døde, endeel uvis Gield, men den kan og kaldes uvis; Thi den er i sig selv temmelig urigtig, og kan deraf ingen Ting ventes at faaes, om det endog skeede ved Søgsmaal, hvorfore Skifte=Forvalteren Cancellieraad og Byefoged Schavenius lader paa egen Bekostning dette avertere i de Jydske, Efterretninger til sin Befrielse for Ansvar, og til enhvers Efterretning, som maatte have noget i dette Stervboe at fordre, at der slet intet for nogen bliver noget at vente, og saaledes sluttes dette Stervboe inden 6 Uger, da og enhver, som det maatte behage, kan faae Forretningen at see. der fra Bogtrykkeriet anvises, hvor en meget god PakBod nær ved Stranden for meget billig Leye er at faae.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
di Aalborghuus Amt, Vester Han Herret, Muus Sogn og Bye, er paa Lundbecks Gods den 5, i denne Maa Maaned ved Døden afgaaen, Huusmand Gravers Jensens Hustrue Beiate Ide Jensdatter, uden at efterlade sig LivsArvinger; Og da man ey veed, hvo den Afdødes Arvinger ere uden en Søster gift med Poul Madsen paa Kochedahls Gods i Aggersborg Ullerup, og en Halv=Broder Lauritz, Jensen, som for mange Aar siden skal være reyst til Kiøbenhavn, men om han er levende eller død, og har efterladt sig Livs Arvinger, vides ikke; Saa indkaldes herved, siden Stærvboen ey formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, saavel bemelte afdøde Beiate Jde Jensdatters Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig og de Umyndige ved Formyndere og Curatores at møde ved Boens Aabning, som skeer den 6 October førstkommende og følgende fastsættende Dage, deres Arve=Ret at agtage, som og Stærvboens Credi= og Debitorer til den Tid, Loven foreskriver, de første at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale, hvis de til Stervboen maatte være skyldige. Lundbech den 16. September 1769. Søren Hasle. Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Da en Tegnebog med rødt Bind er enten tabt eller stiaalen bort af et Skarns Menneske i Nibe eller paa Nibe Marked, saa ombedes alle og enhver, om nogen skulde kunne give nogen Oplysning om samme Tegnebog, de vilde behage at mælde det hos Sr. Falkenberg, Garver i Alborg, paa Vestergade, da han lover en resonabel Douceur; Den var med rød stiv Bind, og derudi 50 Rdlr. i 10 Rdlrs. Sedler og 2de smaae Bliants=Penne og noget Skrevet.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Jaa Buderupholm kan nu faaes tilkjøbs 80 stkr. gode vel græssede Føde=Stude, og vil Eieren, om forlanges, af samme Qvantum sælge 40 Stkr. og kan Betalingen. blive staaende til den 26. April. 1770; men modtager Kiøberen Studenne strax eller forinden Jndbindings Tid, bliver Prisen paa Studene for ham desto lettere. Jligemaade kan der paa Gaarden faaes tilkjøbs en sortebruun Hingst 4 Aar gammel, 10 Qvart. høy, en sort Hingst 3 Aar gammel, 10 Qvart. høy. Udi Udi Bogtr. her i Aalborg hos Sr. Saurbierere: gende Skrifter at bekomme tilkiøbs. 1. Hr. Biskop rensen. lig tilevinde Sallige. over Texten af Aabenb. 7 Cap. 9 10. Vers, paa Postpapiir . . paa Trykpapiir. 2. Hr. Marcussens offentlige Sørge= og Glæde=Taler 20 sk. 3. Hr. Borchs Klage= og Trøste Talle . . 6 s. 4. De 2de første Aargange af dette Ugeblad complete, paa Postpapiir, a Aargangen 6 Mk. de paa Trykpapiir a 4 Mk. 5. Visse og vigtige Sandheder for dem, som skal gaae til Confirmation . 6. Grunings Afbilding paa en sand Christen og en Hykler 1. Philopons Plan til en Afhandling om Skrive Sygen samt Logemachs og Tammans Anmærkninger over samme, paa Postpapiir . paa Trykpapiir 8. En Skole Methode for Skoleholdere paa Landet, 6 s. 9. En lystig og skiemtefuld Historie om en reysende Passager 10. Krages Ode til Hr. Simson Fogner Esqv. med EvenFoxens Betænkninger over Skovenes Tilstand, tilskrevne velbemeldte Hr. Fogner ved Guitorm Roqvam. 6 sk. 11. Forsøg til en Afhandling om en lærd Uvidenhed i Guds læren.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Her sammesteds kan fremdeles faaes trykte Connossementer Bogviis for 5 Mk. Arkviis for Philol. Orthophili Undersøgn, hvorvidt Alethophili Tanker, om Jordens Ubevægelighed i den første og anden Part af hans Responsum findes at være grundet, paa Trykpapiir . . 1 Mk. paa Skrivpapiir 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1769-10-06
Con=Rector Gottschalchs Danske Oversættelse af Theopbrastes Karakterer = = 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Udtog af et Skole-Brogramma fra Viborg, Programma, hvo ad andiendas alumnorum nostro rum Orationes, in Schola nostra die crastino, hos ra ante meridiem secunda, habendas, omnes litersrum fautores officiosissimie invitat Janus Hirkse, Sch. Viburg. Conr. Viburgi die an. Augusti 40. Moer. Haderslebie, typis Henrici Luckandri. 1 Ark i Qvart. ved dette Programma har den høylærde Forfatter indbudet Vedkommende til at bivaane de of Sø fent20 Res fentlige Taleovelser, som nu anden Gang under hans Bestyrelse bleve holdte i Viborg=Skole den 23. Augusti. i indeværende Aar. De offentlige Talere vare Thomas Aaboe, Victor (maaskee Seyer) Ørum, og Anders Revelsen. Den første talede paa Dansk om St. Kield (Ketillus), Viborgs Skyts=Helgen. Den anden paa Latin om den høyberømte Christen Lumborg (Christianus Longomontanus), fordum Prof. Mathem. ved det Kiøbenhavnske Akademie, som baade havde gaaet i Viborg-Skole, og været sammesteds Rector. Den tredie atter paa Dansk om den i den Danske Historie meget navnkundige Gunder (Gunnerug, som i det 13de Aarhundrede var Biskop i Viborg-Stift.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Jndbydelses Skriftet indeholder meget smukke og nøiagtige Betænkninger, udførte i en net Latin, om Viborg Byes Ælde, Forfædrenes Hensigt, med dens Anleggelse, som og om dens gamle befæstning. Hvad Tid Viborg egentlig er bygt, kan ikke med Vished udgiøres; men det er en afgjort Sag, at den neppe giver nogen af de andre Danske Byer noget efter i Ælde. Allerede mange Tiden førend Christendommens Jndførsel i Danmark var Viborg i Anseelse, og, efter de Tiders Omstændigheder, i en blomstrende Tilstand. - Saasom den ligger midt i Landet, er den i de ældste Tider udseet som det beqvemmeste Sted til Kongernes Hylding, Landstingets Holdelse, Snapsting, og andre Stændernes og Adelens høytidelige Forsamlinger. Af Byens Navn, som, efter den ældste Skrivemaade. Viberg, kan betyde et Viet, eller helligt Bierg, skulde man og tænke, at den var indrettet til en alminde 20 Res mindelig Samlings Plads for Provinens hedenske Jndbyggere til deres Religions Øvelse. - Man kan ikke med Vished sige, enten Svend Grathe først har befæstet Byen, eller og alleeneste forbedret dens gamle befæstning. Men af dens befæstning sees endnu kiendelige Spor og Levninger, i sær i de to høye Brinker ved Søen, som kaldes Store og Lille Borgevold. - Dette maae være nok foret Udtog. -Men, ligesom vi finde os forbundne til skyldigst Taksigelse, fordi Forfatteren saa hastig har villet tilsende os sit Programma, saa bør vi giøre Undskylding. for, at vi, formedelst adskillige Forhindringer, ikke før have fundet Leilighed til dets Anmældelse.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Ligesom nu dette giver alle fromme Hierter Leylighed og Tilskyndelse, at prise den tilbedelsesværdige Skaber : saa skal og den nærværende Commet opfordre os til denne behagelige Forretning.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Med en Staffette fra Caminier til Warschau er den vigtige Tidende indløben, at den 17. Septemb. om Morgenen, havde et Corps Tyrker af 8000 Mand Janitscharer og 4000 Mand Cavallerie passeret Oniesteren over en Broe, som de paa denne Side af Floden havde bedækket med et Batterie. Men imod Middag voxte Floden uformærkt saa høy, at Broen blev bortdreven. Saa snart Fyrste Gallizin derom fik Efterretning, commanderede han samme Dag efter Tappenstræg om Natten et Corps til at angribe Tyrkerne, hvil Sø ket ket med opplantede Bajonetter skeede saa lykkeligt, at ikkun nogle 100 Mand af det heele Tyrkiske Corps reddede sig med at svømme, og ved den Leilighed faldt nogle af de Tyrkiske Anførere i Russernes Hænder. De skal have erobret 151 Faner, mange Commando=Staver og Hesterumper, hvoriblant en stor Hesterumpe og to store Commando=Staver skal være besynderlig mærkværdige, og i Batteriet, som var anlagt til at bedække Broen, have Russerne forefundet 64 Canoner og 14 Mørsere. Da Tyrkerne paa hin Side af Dniesteren fik Efterretning om dette Nederlag, skal de have rebel leret imod Stor=Viziren, hvorved mange Tyrker og Con foedererede ere blevne nedsablede. Derpaa have Tyrkerne forladt Choczim, og over Hals og Hoved retireret sig til Bender. Russerne have strax derefter sat over Dniesteren, for at forfølge Tyrkerne, og Fyrste Gallitzin har ladet besætte Choczim, hvorudi de have forefundet 143 store Canoner, en Mængde Kugler, Bomber og Ammunition, samt et stort Antal Tyrkiske Fruentimre, som vare flygtede ind i Staden. Fangerne, som Russerne paa hin Side Driesteren have gjort, skal allerede beløbe sig til 6000 Mand, hvoriblant mange Basser og andre fornemme Tyrker befindes.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Sidstafvigte Onsdag den 11. hujus blev her i BudolphiKirke holdet det sædvanlige Landemode, hvorved i alt 10 af de Herrer Provster vare tilstæde. Stifts=Provsten, Hans Høyærværdighed Hr. Doct. Gudme, som det tilfaldt at prædike, havde derfor udvalgt en paa denne venerable Forsamling passende beqvem Text, hvilken han ogsaa meget grundigt og opbyggeligt afhandlede. Hans Text var af Philip. 1. v. 3, 4, 5. Jeg takker min Guld, saa ofte jeg tænker paa eder - for eders Samfund i Evangelium, fra den første Dag. indtil nu. Af hvilke Ord dette Theema blev uddraget: Christnes gudelige Forhold, naar de enten see eller høre, at J Esu Rige blomstrer i andre Christelige Meenigheder her i Verden, og deri viist, at dette Forhold bestaaer 1) J Taksigelse til Gud Gud for Jesu Riges blomstrende Tilstand. 2) J Bøn til Gud om sammes Vedvarenhed, og 3) J Opmuntring til alt Got efter de Christelige Meenigheders Exempel.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Den 1. hujus bleve i Sortebrødre Kirke udi Viborg 2 Drenge og 6 Piger confirmerede.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Den 4 hujus blev ved da holdte Landemode i Viborg Hr. Peder Lorenz Kraft, Sogne Præst for Tiele og Winge Meenigheder, af (S. T.) Hr. Stifts Provst Worsøe creeret. til Provst over Synderlyng Herred.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Den uden for Byens Øster Port beliggende Teglgaard blev ved offentlig Auction sidstafvigte 6. hujus bortsolgt til Sr. Jørgen Ludvig Bruun, Pottemager, for den Summa, 1610 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Hr. Lieutenant Ambrosius v. Charisius skal efter Beretning have kjøbt Hr. Byefoged Johan David Conradi Gaard i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Sr. Rasmus Høeg fra Sønderborg har solgt til Sr. Erich Hvid i Nibe og Jnteressentere en nye bygt Jagt, Kongstedlund kaldet.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Copulerede. Den 6, hujus Hr. Ole Sadolin, residerende Capellan til Graabrødre Kirke i Viborg, og Jomfrue Brøchner, i Spentrup Præstegaard. Hr. Frederich Astrup Sognepræst til bemældte Kirke i Viborg forrettede Copulationen. Den 10. hujus Sr. Christopher Bolvig, Kiøbmand i Aarhuus, og Jfr. Mariane Friis i Øster=Tørslev ved Randers. J Dag Sr. Jens Schibye, Kiøbmand i Aalborg, og Jfr. Anna Maria Holm i Jerslev Præstegaard.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Bekiendtgiørelse. Førstkommende 22. November blive ved offentlig Auction bortsolgte, om fornøyeligt Bud giøres, udi (S. T.) Hr. Doct. Wichmanns Huus i Aalborg følgende Steder, i Nørre=Sundbye lige over for Aalborg beliggende ; Boelskeder: Bruusens. Laurs Rasmusens. Ertmans. Gade i No. Gadehuuse: Ole Rasmusens. Hans Laursens Rasmes Smeds. Jens Skoemagers. Maren Povls Døt ters. Niels Skræders. Christen Rohuus. Christen Vævers Niels Knurborgs. Peder Muurmesters. Morten Juuls. Søren Begins. Søren Steens. Lars Fladstrands. Jens Bystrups Kirsten Saands. Jens Nielsens Anders Bey lers. Jørgen Pedersens, Thomas Branborgs Niels Lindholms. Christen Pilemans. Jacob og Peder DødensigsNiels Olesens. Mads Jensens Peder Jensens Søren Espesens og Laurs Nørgaards. De Lysthavende ville derfor bemældte Tid og Sted indfinde sig.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Jos Jens Thagaard i Aalborg er at bekomme nye Bore hvedegryn, Byggryn og Hollandske Krigsæbler. Her fra Bogtrykkeriet anvises, hvor en meget god PakBod nær ved Stranden for meget billig Leye er at faae.
Jyske Efterretninger, 1769-10-13
Udi Aalborghuus Amt, Vester Han Herret, Muus Sogn og Bye, er paa Lundbecks Gods den 5, i denne Maaned ved Døden afgaaen, Huusmand Gravers Jensens Hustrue Beiate Jde Jensdatter, uden at efterlade sig LivsArvinger; Og da man ey veed, hvo den Afdødes Arvinger. ere uden en Søster gift med Poul Madsen paa Kochedahls Gods i Aggersborg Ullerup, og en Halv Broder Lauriz Jensen, som for mange Aar siden skal være reyst til Kiøbenhavn, men om han er levende eller død, og har efterladt sig Livs Arvinger, vides ikke; Saa indkaldes herved, siden. Stærvboen ey formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, saavel bemelte afdøde Briate Jde Jensdatters Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig og de Umyndige ved Formyndere og Curatores at møde ved Boens Aabning, som skeet den 6 October førstkommende og følgende fastsættende Dage, deres Arve=Ret at agtage, som og Stærvboens Credi= og Debitorer til den Tid, Loven foreskriver, de første at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale, hvis de til Stervboen maatte være skyldige. Lundbech den 16. September 1769. Søren Hasle Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Foruden sidst ommældte Copulation i Spentrup Præstegaard, bleve samme Dag og Sted tillige Hr. Jens Morsing, Sognepræst til Estvad og Rouberg Meenigheder i Ginding Herred udi Niber-Stift, og Jfr. Høgh copulerede. Copulationen blev forrettet af Hr. Provst Brøchner selv, og ikke af Hr. Astrup, som sidst urigtig var anmældet.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Jndkomne Skippere. Fra den 5 til 19. October. J. Biørnsen af Aalborg fra Drammen og H. Nielsen af Notterøe fra Sogn med Tømmerlast og Stangjern. J. Larsen af Krogerøe fra Nantes baglasted med lidet Salt. W. Dirchsen af Dragøe fra Khn.,L. Hansen af Fladstrand fra ibid. og C. Horn af Aalborg, fra Randers baglastede. C. Clausen og J. Sørensen af Khn. fra ibid. med adskilligt. C. Olsen af Notterøe fra Slæben. med Kalk. O. Wrolsen af Nedeneslehn fra Øster=Riisøer, med Tømmerlast og Stangjern. T. L. West af Hoe, C. Thordsen, C. Jonsen, N. Thordsen, E. Pedersen, G. Siversen, T. Reiersen, B. Pedersen og T. Ellingsen, alle af Nedenneslehn fra Øster=Riiser, B. Larsen af Løgstøer og S. Christensen af Skiive fra Holmestrand, H. Larsen og O. Frandsen af Nedeneslehn, M. Vogelius af Ahrendal, P. Christensen og E. Andersen af Tranum fra Ahrendal, J. Lund af Aalborg fra Langesund, P. Juul af Riibe fra Frederichsh. B. Ellingsen af Nedeneslehn fra Krogerøe, alle med Tømmerlast og Stangjern. J. Knut af Flensborg fra ibid. med Muursteen. H. O. Sandgaard af Sandefiord fra Slæben. med Kalk. M. Madsen af Aalborg fra Bergen med tør Fiske og Tran. F. W. Konitz af Aabenraae fra Leverpol med Salt. S. Byrgesen af Gothenborg fra ibid. med færske Sild. O Pedersen af Aalborg fra Nordborg med Rug. Ud Br R. c. mig bestaae a.a 3 Limand. ning Udgangne J Karith af Skagen til ibid baglast. N. Larsen af Læfsør til ibid. L. Hansen af Fladstrand til ibid. P. Clausen af Aalborg til Aarhuus, L. Biørnsen af Hals og P. Krog af Aalborg til Randers med Kiøbmands Vahre. M. Wilsnach, P. Poulsen, B. Knudsen af Aalborg, og M. Larsen af Nibe, til Khvn., C. Graven af Aalborg til Christiania og J. Larsen af Krogerøe til ibid. med Landets Product. W. Dirchsen af Dragøe til Kiøbenh. med Stude. F. W. Konitz af Aabenraae til ibid. baglasted. N. Gaarn af Aalborg, F. Krog af Løvesund, C. Andersen af Notterøe, C. Thomasen af Sønderborg og P. Richelsen af Aabenraae til Dramen, P. Olsen af Thismøe til Frederichshald og L. Larsen af Nibe til Kiøbenhavn med Landets Producter. hinade
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
anden Dødsfald. og Den 12 hujus døde Hr. Magister Peder Kierulf Sogne Præst til Grønbech og Svostrup Meenigheder i Lius gaard Herred udi Aarhuus Stift i hans Alders 57 Aar. Den 14 hujus døde Sr. Jens Jochumsen Gystrov, Vertshuusmand her i Byen, i hans Alders 79 Aar. Den 15. døde Anders Jensens Hustrue her i Byen i hendes Alders 72 Aar.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Bekiendtgiørelse. Directeurerne for det Aalborg Grønlandske Compagnie lade bekiendtgiøre, at de til næstkommende 27. Octob. paa Aalborg Compagnie Huus om Eftermiddagen Klokken. 2 agter at lade stille til offentlig Licitation en Deel af adskillige Sorter til forestaaende Aars Udreedning behøvende Proviant=Vahre, som enhver, der i saa Fald er forsynes med Ved Re med, og vilde giøre Leverance, behager lade tiene sig efterrettelig. Aalborg den 18 October 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Hvor en smuk Liighaare med forsølvede Løve=Fødder, Engle=Hoveder og et Fartøy paa Siden af Billedhugger Arbeyde, samt 2de Liigklæder med et Skriin til at forvare dem udi, og 2de Liig=Skamler, er til Kiøbs, gives Anviisning paa hos Oldermanden for Smede=Lauget her i Aalborg, Jørgen Eilersen, boende i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Fra Clarupgaard er en sortebruun 2 i 3die Aars Mær Plag med en hvid færmer Bagfoed, og en sort dito Hæste=Plag, bleven borte den 7 eller 8 i denne Maaned, som ey siden har været at finde; Thi lader Eieren herved disse tvende Plage efterlyse, med Anmodning, at de, som samme maatte forekomme vilde lade dennem optage, og enten derom give Fogden ved bemeldte Clarupgaard Efterretning, eller dennem der paa Gaarden lade levere, da de kan vente en raisonabel Betaling for deres Umage.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Skifte=Samlingen efter afgangne Jngeborg Rasmus Dotter, Skoleholder Jens Jensens Hustrue i Hiallerup, Dronninglunds Sogn, skal holdes i bemældte Skolehuus den 24. November næstkommende, Klokken 10 Slet, Formiddag; thi indkaldes til samme Tid og Sted Stervboens Credi= og Debitorer, alle den Afdødes Arvinger, men i sær hendens 2de heel Brødre Jens Rasmussen og Oluf Rasmussen, der for rum Tid siden have forladt deres FødeStavn, og endnu ei vides, om de ere levende eller døde, ei heller om de have efterladt dem Arvinger, at møde, eller møde lade, for at lagttage deres Tarv ved Skiftets videre Behandling. Lunderager, den 22 September 1769. Broder Brorson.
Jyske Efterretninger, 1769-10-20
Provst over Jerslev=Herred og Sognepræst til Dronninglunds Reenighed.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Jndkomne Skippere. Fra den 19 til 26. Octob. T. Thomesen af Aalborg fra Narva med Hør. H. Lorenzen af Aalborg fra Gothenborg og P. Krog af Aalborg fra Randers baglastede. J. Wever af Sønderborg fra ibid. med Muursteen. M. Ternou af Flensborg fra Lissabon med Salt. P. R. Udgangne C. Thordsen, N. Thordsen, E. Pedersen, H. Larsen, B. Pedersen og O. Wrolsen, alle af Nedeneslehn til Øster=Riis der med Landets Producter. S. Byrgesen af Gothenborg, til ibid. G. Siversen af Nedeneslehn til Øster=Riisøer og C. Olsen af Nytterøe til Tønsberg baglastede. H. Nielsen af Notterøe til Tønsberg, C. Clausen af Kiøbenh. til ibid og C. Jonsen af Nedeneslehn til Ahrendal med Landets Producter. T. Reiersen af Nedeneslehn til Laurvig med Magazin Korn. N. Jacobsen af Hals til Hadsund med Kiøbmands Vahre. N. Jacobsen af Aalborg til Marstrand med lidet Lands Producter. B. Ellingsen af Nedeneslehn til Krogerge med Landets Producter.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Dødsfald. Den 20, hujus her i Byen, Skræder Mørks Hustrue, Mette Envolds Dotter, i hendes Alders 60 Aar. Den 21. Sr. Lorenz Wisch, fød i Tundern den 11. Junii 1742.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Den 23. Jomfrue Cathrine Marie Gleerup, Hr. Raadmand Gleerups yngste Dotter ; hun var fød den 26. Februarii 1754.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Bekiendtgiørelse. Skulde nogen have en Capital paa 1500 NB. Rdlr. at vilde udsætte paa Rente til forestaaende Omslags Termin 1770, da kan her fra Bogtrykleriet gives Anviisning, hvo samme behøver og derfor erbyder sig at ville sætte forsvarligt og antageligt Pant med første Prioritet i en nye opbygt Gaard her i Aalborg, som i Brand=Cassen er asseureret for 2400 Rdlr. Vedkommende ønskede sig helst, om mueligt, at kunde faae faste Penge, enten af publiqve eller Børne=Penge til Laans Den Auction, som paa Catalogo er anført at skulle holdes førstkommende 13 November hos Sr. Christopher Wille Wille her i Aalborg over afgangne Velærværdige Hr. Lyd der Kiærschous efterladte Bøger, bliver først foretaget Dagen derefter, nemlig Tisdagen den 14, ejusdem, hvilket det Lysthavende ville behage at lade sig tiene til Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
(Directeurerne for det Aalborg Grønlandske Compagnie lade bekiendtgiøre, at de til næstkommende 27 Octob. paa Aalborg Compagnie=Huus om Eftermiddagen Klokken. 2 agter at lade stille til offentlig Licitation en Deel af adskillige Sorter til forestaaende Aars Udreedning behøvende Proviant Vahre, som enhver der i saa Fald er forsynet med og vilde giøre Leverance, behager lade tiene sig efterrettelig. Aalborg den 18 October 1760.