JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
"Journ. d. Deb. meddeler nogle Udtog af Privatbreve fra en Officeer, der er ansat i Jrland. Forfatteren er en Englænder og Tilhænger af den herskende Kirke, og følgelig ingen Ven af Unionens Opløsning, O'Connell og hans Venner. Men han tilstaaer dog, at Katholikerne i Jrland ere altfor foragtede og mishandlede, og at den engelske Regerings Fremfærd, hvis den ikke forandres, inden tre Aar maa have givet Anledning til store Omvæltninger; thi hverken han eller mange af hans Kammerater vilde have Mod til at løfte Sværdet mod en saa frygtelig Ulykke. "Mange Familier, vedbliver han, for i faae Ord at give et Begreb om denne Elendighed, mange Familier have siden de kom til Verden, endnu aldrig smagt Kjød og jeg kjender katholske Præster, der ere saa fattige, at de ikke have Raad til at anskaffe sig Strømper, ikke engang om Vinteren. Denne Armod staaer i den meest skrigende Kontrast til den Pomp, de fleste anglikanske Biskopper føre, og det var dog ret billigt, at hine Fattige fik en Deel af de rige Jndkomster, som Jrlænderne maae udrede til den protestantiske Kirke. Mange engelske Geistligheder sætte aldrig en Fod i den irske Landsby, af hvilke de hæve Tiende. Kort, Jrlands Tilstand er høist farlig, og dog gjøre desværre mange Parlamentslemmer sig kun altfor mange falske Jllusioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Blandinger. Fra Tydskland klages over, at der iaar findes i Kornet en Deel af de saakaldte Moderkorn. Det anbefales derfor at høste Kornet naar det er fuldkommen modent og i tørt Veir, da disse for Sundheden yderst skadelige Korn saa letteligen falde af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Fra det sydlige Rusland berettes om heftige Uveir, som der have raset og ødelagt Marker og Haver ved Hagelslag. Paa flere Steder er falden Hagel af Honseægs Størrelse, hvorved Mennesker ere blevne svært, selv dødeligt saarede og Kreature fundne døde paa Marken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Marquien af Custine omtaler i sit interessante Værk om Rusland blandt Andet en Samtale, som han har havt med Keiser Nicolaus om de forskjellige Regeringsformer. "Jeg kan begribe Republikken skal Selvherskeren have sagt: den er en oprigtig og ærlig Regering, eller kan idet mindste være det; jeg kan ogsaa begribe det uindskrænkede Monarki, fordi jeg selv staaer i Spidsen for et saadant; men den repræsentative Regering, den begriber jeg ikke. Den er Lognen, Bedrageriets, Bestikkelsens Regering. For jeg skulde antage den, for skulde jeg vige tilbagetil den chinesiske Grændse. Jeg var jo ogsaa selv engang konstitutionel Konge (i Polen, og Verden, veed hvad det kostede mig, fordi jeg ikke vilde underkaste mig denne infame Regeringsforms Fordringer. At kjøbe Stemmer, forføre Samvittigheder, lokke den Ene til at bedrage den Anden; alle disse Midler har jeg forsmaaet; men ogsaa dyrt maattet betale min Oprigtighed. Dog, Gud være lovet, jeg har ganske bortryddet denne forhadte politiske Maskine. Det er mig en altfor stor Trang at sige hvad jeg mener, til at jeg nogensinde skulde indvilge i at regere et Folk ved Jntriguer."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Den nylig afdøde berømte Pariser-Spaakvinde Mademoiselle Le=Normand, skal allerede som Barn paa 7 Aar have givet et Beviis paa den sjeldne Gave, hun besad, at see ind i Fremtiden. Hun var næmlig sat i Skole i et Kloster, hvis Priorinde Barnet forudsagde, at hun snart vilde blive afsat, og saaledes skete det ogsaa. De første berømte Mænd og Kvinder baade fra Revolutionstiden, Keiserdømmet og Restaurationen have raadført sig med denne Spaakvinde. Keiserinde Josephine lod hende især hyppigt kalde til sig, og hun forudsagde hende ogsaa, at hun vilde blive skilt fra Napoleon, hvorover Keiseren, da han erfoer det, skal være bleven meget opbragt, da han troede, at en af hans Fortrolige havde misbrugt hans Tillid. Spaakvinden blev strax fængslet, men forudsagde Politimesteren meget rigtigt, at hun snart vilde blive løsladt igien; han derimod afsat. J de sidste 40 Aar levede hun tilbageholden. Over hendes Gadedør hang et Skildt, hvorpaa stod. "Mlle. Le-Normand, Boghandlerske. Hun var en lille, tyk og munter Kone, med blondt, falskt Haar, og bar en turbanagtig Hovedbedækning. J det Værelse, hvor hun indførte sine Kunder, medens hun lagde Kortene op for dem, var intet Usædvanligt, og overhoved forsmaaede hun de almindelige Trylleapparater Hendes Taxt for at spaae Folk var fra 6, 10, 20 indtil 400 Fr. Var man bleven enig om Prisen, saa betragtede hun først sin Kundes venstre Haand indvendig, spurgte, hvor gammel han var, hvilke Blomster han holdt mest af og hvilke Dyr han havde stor Modbydelighed for Derpaa lagde hun Kortene op, og begyndte med at skildre den Persons Karakter og Tilbøieligheder, som sad for hende og hvem hun næppe kastede Øinene paa. Mange høit ansatte Personer stode i Brevvexling med hende, og Damerne af den skjønne Verden i Paris indfandt sig jævnlig hos hende for at see Fremtidens Slor løftet. Hun efterlader en Formue af en halv Million Franker, og dersom hun har gjemt alle de Breve, som berømte Mænd og Kvinder have tilskrevet hende, da er denne Samling idet mindste ligesaameget værd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Indenlandske Efterretninger. D. M. Kongen og Dronningen stege af i Flensborg, hos Hr. Komd. Fedder Momsen. D. 28, inspicerede Hs. Majest. Raadhuset og den danske Kirke, hvorhan yttrede det bestemte Ønske, at den danske Kirke beholdtes. Kl. 11 indtoges en Frokost paa Duburg. Derefter begav H. M. sig til St. Nicolai=Skytte Gildes Huus, hvor han gjorde 3 Skud, og, da Slagtermester Beyries forebragte den Bøn, om H.M. vilde have den Naade at indtræde som Medlem i Gildet, viste Kongen sig ikke alene strax rede dertil, men skrev ogsaa egenhændig sit Navn ind i Gildets Protocol, og forærede det tillige en Sølvpocal. Vor nuværende Konge er den første Konge siden Frederik den 3die, der er Medlem af dette Gilde. Om Aftenen bragte den første Sangforening et Fakkeltog, sang en passende Sang og udbragte et Leve for Kongen, hvorfor han takkede med nogle naadige Ord. D. 29. mellem Kl. 7 og 8 forlode D. D. M. M. atter Flensborg, som Allerhøistsamme ved Deres Nærværelse havde sat i den gladeste Stemning. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
D. 29. Julii om Aftenen ankom D. M. til Dagebøl, Færgestedet til Føhr, hvor de paa Grund af det stormende Veir, der forhindrede Overfarten, maatte tage til Takke med et yderst ubekvemt Natteherberge. Næste Morgen skete Overfarten og just ikke under gunstige Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Stiftamtmanden over Lolland-Falsters Stift,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Kammerherre Jessen, er bleven benaadet med Storkorset af Dannebrog. (B. T.) Finantserne, der eller for Tiden ere meget knappe med Penge, have i denne Tid bevilget flere Justits embedsmænd Tillæg, hvortil de tilvisse paa mange Steder haardt kunne trænge. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Fabrikcontrolleuren i Hertugdommerne, Kammerraad Ehlers, der var kaldet fra Altona, for at fungere som Secretair i Frederiksværks-Commissionen, er udnævnt til interimistisk at tage Sæde i Administrationen for Frederiksværk og Gods. Det er afden Dygtighed og Jndsigtsfuldhed, hvoraf Hr. Chlers er bekjendt, at vente, at de Mangler, der hidtil have været forbundne ved Frederiksværks Bestyrelse, nu i det mindste lidt efter lidt ville blive afhjulpne, og saaledes for Fremtiden sand Fordeel opnaaes af en Eiendom, der, mærkeligt nok, hidtil kun har bragt dens Besidder Tab. – Hr. Chlers skal forresten vedblive at bestyre sin Post i Hertugdommerne og derfor, afvexlende opholde sig det Halve af Aaret i Kjøbenhavn og i Altona. (Hp. A.)J Fædrelandet skrives under 19. Juli fra Stokholm. "Man troer almindelig, at Eders Minister i Stokholm, der for en Ugestid siden pludselig reiste herfra, er bleven tilbagekaldt, netop fordi han ikke paa en eller anden Maade har forebygget de danske Gjæsters Demonstrationer i Stokholm. Det synes imidlertid at være Synd imod Manden, thi han har uden Tvivl gjort hvad han har kunnet; det er mig saaledes fra troværdig Kilde specielt berettet, at han ved Dampskibet "Jris's Ankomst her vranten har yttret, at hvis nogen af hans unge Landsmænd under Opholdet i Stokholm hændelsesviis skulde geraade i en eller anden Ubehagelighed, vilde han ikke lægge tog Straa i Kors for at hielpe ham ud af Kniben, ja han var endog lige glad, om det stokholmske Politi kastede disse Vildbasser, i Hullet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Kjøbenhavnsposten for i Løverdags er lagt under Beslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
D. 27. Julii blev en Rekrut afleveret til Straffeanstalten paa Christianshavn. Han havde, for at undgaae militær Tjeneste, afhugget to af sine Fingre, en Lemlæstelse, som i ældre Tider hyppigt fandt Sted, men nu er meget sjelden. Det er virkelig ogsaa ubegribeligt, hvor nogen Bondekarl kan være saa seig og dum, at lemlæste sig for Livstid for at undgaae en Tjeneste, der efter den nye Armeeorganisation ikke varer mere end 16 Maaneder, og hvis baade oekonomiske Kaar og tjenstlige Stilling slet ikke ere saa forfærdeligt slette. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Fra Sorø skrives under 25. Juli i Aarh. A.: "En Jndsidder i det nærliggende Biernede, Niels Pedersen, kom i Løverdags gaaende over Marken forbi en Bonde, som pløiede sin Brakjord. "Hvor har Du været henne, Niels Du seer jo saa tilsølet udi sagde Bonden. "Jeg har været henne at drukne To af mine Børn i Vandingen histnede ved Skoven svarte Jndsidderen. Og saaledes forholdt det sig ogsaa. Man fandt begge Børnene - 2 og 4 Aar gamle - paa det betegnede Sted. Da Vandet stod meget lavt, havde Faderen trykket dem ned under Overfladen, indtil de opgav Aanden. Han har fire Børn foruden, og skal have angivet Næringssorg, som sin Bevæggrund."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Den 23. f. M. henrettedes i Glückstadt en Tugthuusfange (et ungt Menneske paa 30 Aar), som for et Aar siden forsøgte at myrde en Opsynsmand ved at gjennembore ham med Knivstik. En Medvider i Anslaaet dømtes til 20 Aars Fængsel. Bemeldte Morder skal, da den Geistlige begyndte at gaae tilham, for at berede ham til Døden, have viist sig som den meest forstokkede Synder og som en aldeles Vantroende, med Hjærtet fuldt af Had og Bitterhed baade imod Gud og Menneskene. Jmidlertid maatte Henrettelsen, formedelst Skarpretterens Fraværelse, opsættes i 8 Dage, i denne Tid traf det sig, at Morderen en Dag stod ved sit Gittervindue og saae, at et tre Aars Barn faldt i Vandet; han gjorde strax Anskrig, og paa hans Raab ilede Moderen betids nok endnu til og reddede Barnet. De lykkelige Forældre kom med det frelste Barn ind til Forbryderen, for at takke ham, og den hidtil saa forstokkede Synder udbrød da, forunderlig greben af dette Syn: "Megen Smerte har jeg udstaaet; men denne Glæde overveier Alt!" Fra dette Øieblik af priste han Guds Barmhjærtighed, lod den Geistlige kalde og tog med Glæde imod Religionens Trøst. Hans sidste Dage vare de lykkeligste i hans forvildede Liv, han døde med en Christens trøstige Hengivenhed og en Helts Mod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
"Flensb. Zeit." beretter, at der i Flensborg hemmelig samles Underskrifter paa en Petition mod Filialbankens Oprettelse, og at der blandt de alt underskrevne Navne skal findes Mænd, der tidligere have petitioneret om dette Jnstitut. Jøvrigt vil den vide at dette Skridt nu kommer vel sildigt, da Vexelloven, alt er under Pressen, og den rimeligviis snart vil have Filialbankens Oprettelse til Følge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Efter Flensb. Zeit." er Jndførelse af Vexelretten bleven bevilget Flensborg og alle andre Byer i Hertugdømmerne, som maatte ønske samme. "Kiel. Corr." fortæller, at den slesvigske Overret nu har paakiendt den Sag, der, som det tidligere har berettet, opstod derved, at Birkedommeren i Lygumtloster paa Grund af en formeentlig Fornærmelse lod en juridisk Kandidat arrestere og at Retten har erklæret Birkedommerens Adfærd, for en Overskridelse af hans Embedsmyndighed, samt meddeelt ham en alvorlig Jrettesættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
De forcerede Festiviteter, som Embedsmænd og Autoriteter saa gjerne ville give et folkeligt Udseende, have ikke sjeldent Efterveer til Følge, som undertiden først længe efterat den hele Glands er glemt komme tilsyne og gjøre sig gjældende som den nøgterne Virkelighed. Et Exempel herpaa leverer det sidste Nr. af "Correspondenzbl.", hvor en Jndsender beretter Følgende: "Jfølge en af Øvrigheden i Flækken og Birket Lygumkloster Hs. M. Kongen tilstillet Jndbydelse, var Lygumkloster saa lykkelig d. 27. Juli f. A. at see Monarken i sin Midte. Denne Fornøielse har imidlertid havt sine bittre Efterveer, idet derved contraheres en Gjæld af 141500 Mk. Cour. for Flækken og Birket. Men at Jndbydelsen ikke har været foretaget efter indhentet almeen Folkevillie, men næsten ene og alene har været Embedsmændenes Værk, viser sig tydeligst i den nu næsten tilendebragte Jndsamling af de enkelte Contribuenters Bidrag. Den største Deel af Jndvaanerne vilde i Begyndelsen slet ikke betale. J Flækken selv gjorde man sig megen Umage med at erholde de enkelte Bidrag af Jndbyggerne: men Birkets Andeel skrev man uden videre paa Amtsafgivtens Regning. En saadan Fremgangsmaade til Jnddrivelsen af Omkostningerne, en saadan egenmægtig Tilførsel paa Afgivtscontoen er et Brud paa den Majestæten skyldige Ærefrygt. Jndbydelsen, var udgaaet fra Øvrigheden og de medadspurgte Kirkesognefogder, men uden Jndvaanernes Samtykke. Hvorfor berigtiges Gjælden da ikke af hine, Saaledes har det tidligere været. Den forrige hæderlige Amtsforvalter, Justitsraad Meyer, beværtede 1824. Kong Frederik den Sjette efter Jndbydelse paa egen Bekostning, og det var aldeles i sin Orden, det var roesværdigt, hæderligt." (Rd. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
J Aaret 1802 forlod en Søn af en Degn i Nærheden af Viborg (Skovborg i Levring) sit Hjem, for hos en Slægtning i Arendal at lære Tømmer=Professionen. J 1800 var han, ombord paa et Skid til Holland, bleven opbragt af engelske Krydsere, og bragt til London. 1815 reiste han til Jamaica. Fra den Tid hørte Faderen ikke et Ord fra ham, og ansaae ham for død. Hvor overrasket blev derfor ikke den 89-aarige Olding, da Posten forrige Sommer bragte ham et Brev fra hans saalænge savnede Søn. Det indeholdt en Forespørgsel og Faderen endnu levede, som han dog tvivlede om, samt om han endnu havde nogen Familie ilive, o. s. v. Uopholdeligen skrev Faderen selv til Sønnen, der nu sidste Foraar indfandt sig her, for at besøge sin gamle Fader efter 41 Aars Adskillelse. J April d. A. reiste den Gamle, der var entlediget fra sit Embede og Enkemand, med Sønnen til London, hvor denne boer, og nu er der kommet Brev, hvori den 90-aarige Degn med megen Livlighed fortæller, hvorledes han med sin Søn har gjennemvandret Tunnelen under Theemsen, og hvorledes han tilbringer sine Dage glad og lykkelig i en kjærlig Søns, en riig Plantage-Eiers, Huus. (Vib. A., Ledige Embeder. Catechet- og Skolelærer-Embedet i de danske Besiddelser paa Kysten af Guinea. Gage 600 Rd. quin. Cour. eller 900 Rbd. med et Tillæg af 200 Rd. g. Ct. eller 320 Rbd. naar han har lært de Jndfødtes Sprog, samt med Ret til i Egenskab af Catechet at oppebære Offer og Accidentser. – J Fredericia er en Told- og ConsumtionsUnderbetjentspost bleven ledig, hvormed er forbunden en aarlig Jndtægt af 240 Rbd. foruden Procentandeel og som kan ansøges af duelige og veltjente Underofficerer. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Altona Kvægmarked. Den 31. Juli vare 504 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 329 solgtes. Handelen var ikke saa levende som i forrige Uge. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 1. August: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 13 1/2 a 114 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Ribe. 8de Søndag efter Trinitatis holdes i Cathrine Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Gudstjeneste for St. Cathrinæ Sogns Menighed. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Bekjendtgjørelser. Jerndampskibet. Dronning Caroline. Amalie, Kapit. P. Jordt, afgaaer Søndagen den 6te August om Aftenen Kl. 10. og fra 13de August hver Søndag Middag Kl. 12. fra Flensborg til Kjøbenhavn, anløbende Svendborg, Lohals paa Langeland, Gaabense paa Falster, Koster paa Møen og Kallehave paa Sjælland. Nærmere Efterretning meddeler i Flensborg P. F. Thode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Fredagen den 25de August næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver paa Raadhuset her i Byen afholdt en Skiftesamling i Kjøbmand Jacob Westergaards Fallitboe, hvor da, blandt andet, vil blive taget Bestemmelse angaaende Boets Realisation; hvilket herved til Creditorernes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende, at de Udeblivende maae antages at samtykke i hvad de Mødende vedtage og beslutte. Ringkjøbing Byfogedcontoir, d. 1ste Aug. 1843. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Mandagen den 4de Sept. d. A. om Formiddagen Kl. 11 bliver afdøde Peter Hansens Landboel ved Foldingbroe, omtrent 10 Tønder Land i Areal, med Tilbehør og nogle Kreature, tilligemed den under Ribe Amt ved Kongeaaen beliggende, til 2 Skpr. Hartkorn ansatte Hummelmay-Eng bortsolgt ved offentlig Auction under de Conditioner, som i Terminen ville blive oplæste. Lysthavende indbydes. Frøs og Calslund Herredsfogdie, d. 22 Juli 1843. Bruhn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Ved Proclamata, som snarest muligt ville blive læste i den Kongelige Landsoverret i Viborg og ved dette Herreds Ret, ere Creditorerne i følgende Boer, nemlig: efter afdøde Gaardmand Lars Jensen af Roin i Sunds Sogn og efterlevende Enke Sidsel Marie Bernthsdatter; efter afdøde Gaardmand Simon Christensen af Herning og forhen afdøde Hustru Ane Christensdatter, og efter afdøde Huusmand Jens Jensen af Overhold i Jkast Sogn og efterlevende Enke Christense Poulsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Skifteretten; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herreds Contoir paa Nørholm, d. 29. Julii Hunderup. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Creditorerne i efternævnte Dødsboer, nemlig: efter Enken Maren Thomasdatter af Gammel-Ahrnborg i Ahrnborg Sogn og forhen afdøde Mand Christen Jensen; efter Ungkarl Jens Hauge Pedersen af Hestlund i Bording Sogn; efter Jndsidder Peder Sørensen af Sunderbjerg i Gjellerup Sogn og efterlevende Enke Mette Pedersdatter; efter ugift Fruentimmer Ane Marense Nielsdatter af Gjelleruplund i Gjellerup Sogn, og efter Peder Christensen Riisberg af Rind, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Boernes Skifteforvalter. Hammerum Herreds Contoir, Nørholm, d. 29 Juli 1843. Hunderup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
At Cancelliet under 22de dennes har beordret Redacteuren af Bladet Fædrelandet", J. A. Hansen, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheds=Lovgivningen med Hensyn til Jndholdet af det Stykke, der findes aftrykt Pag. 10427 i Nr. 1300 af bemeldte Blad og som begynder med: "Aftenbladet for igaar vil vide" og ender med "kan naturligviis være os Danske temmelig ligegyldigt, samt at man under D. D. har foranstaltet at fornævnte Redacteur under samme Action tillige tiltales for Jndholdet af en Artikel i meerbemeldte Blads Nr. 1303 for Mandagen den 24de dennes; det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Frdg. 27. Sept. Det Kongelige Danske Cancellie, den 25de Juli 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
At Cancelliet under Dags Dato har foranstaltet at Redacteuren af Bladet Fædrelandet", J. A. Hansen, under den mod ham for Overtædelse af Trykkefriheds=Lovgivningen under 22de og 25de dennes beordrede Action endvidere tiltales for Jndholdet af en Artikel i bemeldte Blads Nr. 130, for Tirsdagen den 25de dennes; dette bekjendtgjøres herved Overeensstemmelse med Forordningen 27. Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie, den 26de Juli 1843. Peter Hersleb, Etatsraad, Byfoged i Veile, Herredsfoged i Nørvang Tørrild Herreder. Gjør vitterligt: At i Henhold til Mortificationsstæning af Dags Dato (in extens indført i dette Blads Nr. 89) grundet paa allernaadigst Bevilling af 21de Marts d. A., samt efter Begjæring af Hospitalsforstander, Procurator Borch i Veile, som befalet Sagfører for Aftægtsmand Rasmus Christophersen af Skovbølling Mark, indstævnes med Aar og Dags Varsel den eller de som maatte være i Besiddelse af en under bemeldte Rasmus Christophersens Navn, den 7de Januar 1834 udstædt, under 17de samme Maaned og Aar tinglæst Panteobligation, til Møde for Nørvang Tørrild Herreders Ret, paa Veile Raadhuus den sidste Tingdag i November Maaned 1814 Kl. 10 Formiddag, for at fremkomme med bemeldte Gjældsbeviis og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da det i Mangel deraf ved Dom vil blive mortificeret. Laugdag og Forelæggelse gives ikke. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Nørvang Torrild Herreders Contoir i Veile, Hersleb. den 26de Juli 1813. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Hvor Eftergræsningen for 3 Køer paa Ribe Holme, samt noget paa Roden staaende Havre er tilleie og tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-04
Dampskibet Loven. afgaaer som sædvanlig, men til nedsatte Priser, hver Tirsdag Morgen Kl. 6 fra Kiel til Snoghøi, og hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi til Kiel, anløbende Aarøesund, Hardeshøi og Sønderborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-07
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 7. August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-07
Udenlandske Efterretninger. J Spanien har Ministeriet Lopez konstitueret sig og bestaaer af Lopez (Justitsminister), Serrano (Krigsminister) og Ayllon (Finantsminister). De tilhøre Alle den progressistiske Mening. Alle Tropper, der stode i Madrids Omegn, ere rykkede ind i Staden, og Nationalgarden er afvæbnet. Det hedte, at Saragossa, ved Efterretningen om Madrids Besættelse af Jnsurgenterne, ogsaa havde erklæret sig for disse. Regenten er altsaa styrtet; men Spanien er i en sørgelig Tilstand. En Kamp mellem Christinere eller Moderatos og Progressister eller Exaltados er i Begreb med at bryde løs, og allerede stride Narvaez og Aspiroz om Overbefalingen. J Barcelona havde alvorlige Sammenstød fundet Sted mellem Moderatos og Exaltados, hvori de sidste fik Overhaand, og saadanne Scener ville blive gjentagne overalt i Landet. Narvaez vil forsøge paa ved en Forsamling af Generalerne at faae en Forening af alle Partier istand, men man mener ikke det vil lykkes ham. Planen at gjenindsætte Dronning Christine synes selv hendes Tilhængere at have opgivet. Derimod ville de have den franske Jndflydelse styrtet og see Exdronningen vende tilbage til Madrid som Dronningmoder; men heraf ville de cataloniske Exaltados og Lopez Jntet vide. Det hedder, at den engelske Gesandt i Madrid skal have erklæret, at han ikke kan træde i Forbindelse med den insurrektionelle Regering, før han havde faaet nye Jnstruktioner fra sin Regering. Over Esparteros Stilling hersker en vis Dunkelhed. Han staaer i Cordova, og Concha er ham paa tre Dages Reise nær. Man er i Uvished om enten han vil søge til Portugal eller engelsk Beskyttelse i Cadix. J Paris spotter man over Espartero og spørger om han tilsidst ikke ogsaa selv vil erklære sig for Jnsurrektionen, men man mener dog, at han foretrækker at leve paa engelsk Jordbund af spanske Besparelser. Hvad der hidtil er passeret i Spanien synes imidlertid kun at være et Forspil og Tragoedien begynder først. Naar troer De – spurgte man nylig en aandrig Statsmand – vil Spanien erholde Rolighed?" "Saasnart - svarede han – alle Spaniere have guillotineret eller skudt hverandre og de tilsidst Overblevne da exillere."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-07
J Syd-Jtaliens Stater, især i det Romerske, paa Sicilien og Sardinien, vise sig i den sidste Tid hyppige Spor af Gjæring og Utilfredshed i den Grad, at der sikkerligen kun behøves den ringeste Anledning til at lade denne Stemning udbryde i fuld Opstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-08-07
Blandinger. Fra Boston mældes, at der d. 2. f. M. udbrød Jldløs i Staden Fall-River, hvorved 200 Huse lagdes i Aske, og der anrettedes en Skade af idetmindste 250,000 Dollars.