Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-09-25
Det hedder i en privat Skrivelse fra London: at de Græske Anliggender have endnu bestandig ingen Jnterresse for det Engelske Publikum, som tildeels er en Følge af at alle de Engelske Blade tale kun lidet derom og det blot i en kold og speculativ Tone. Frygten for at Russerne skulle bemægtige sig Constantinopel og tilintetgjøre den Brittiske Jndflydelse og Handel i Levanten er den Tanke, som fornemmelig beskiæftiger Englænderne og de svække hos sig al Jnterresse for Grækerne ved at forestille sig dem, som et raat og fordærvet Folk, som ikke fortiener at være frit. (Man har Grund til at beklage, at denne Beskuelses-Maade af de Græske Anliggender er saa almindelig i dette Land; thi derved kan en Krig blive populair i England, hvilken af mange andre Aarsager kunde harmonere med en stor Deel af det Enggiske Publikums Jnterresse. Hvormegen Aarsag har man derfore ikke til at befrygte, at det kan gaae med en Krig som med et Jordskælv, at den ene Ende af en Jordensdeel kan komme til at fornemme de Rystelser, som foregaaer i den anden). Man giør sig megen Umage for i de offentlige Blade at demonstrere, at Frankerig ikke vil, blot for at føie den Engelske Politik, indlade sig i en Fastlands Krig, om ogsaa det Storbrittanniske Cabinet skulde være af den Overbeviisning at dets Levantiske Jnterresse burde foretrækkes dets Baltiske. Frankerige, siger man, maae desuden frem for alting have sin stigende Fabrik= og Handelsflor for Binene, hvorom det hedder i en Skrivelse fra Lille af 25de August: at de Franske Fabriker og Manufacturer have aldrig været saa blomstrende i det Franske Flandern som for nærværende Tid, overalt blive talrige Værkstæder oprettede og hele Colonier af Fremmede af forskiellige Nationer, bringe deres Jndustrie dertil. Allerede koppes vi, hedder det videre, med England og Schveits og vi haabe snart at overgaae dem. J Staden Roubaix ere i de tre sidste Aar blevne byggede 1600 Huse og denne Stad vil snart blive een af de virksomste Fabrikstæder. – Man har Efterretning fra de AzoØer om, at Statholderen paa Øen Terceira, som var bleven arresteret, fordi han ikke vilde tiltræde Constitutionen er tilligemed fleere Personer bleven myrdet paa Gaden af Folket. Greven af Arcos har indleveret en Forestilling til de Cortes Forsamling. - Den Russiske Gesandt ved det Portugisiske Hof General Baron v. Thuyll er ankommen til Paris. - Man skal i Madrid være kommen en Sammenrottelse paa Spor, som for nyelig skulde have udbrudt om Aftenen. Nogle fornemme Personer, hvoriblandt nogle af Qvirogas Venner skulle være indviklede deri. Vigtige Papirer skulle være blevne meddeelte General Morillo. Jnfanten Don Carlos beskyldes af Clubbisterne for at staae i Spidsen for en Sammenrottelse, som har til Formaal at indføre en uindskrænket Regiering; til disse indvortes Uroeligheder kunne de udvandrede Spanier, som opholde sig i det sydlige Frankerige og især i Bayonne fornemmelige bidrage. J denne sidste Bye opholde sig Generalen for Capucinerne, Biskoppen af Tarragona, Stor-Jnqvisitoren, Generalerne Qvesada, og Egnia, Moja Rozales, Marquis af Mata Florida, Advocat Caderon, en Deel Geistlige og andre Personer. Talerne i Klubben Fontang declamere stedse med større Vildhed og i den Grad, at det hedder, at man maae afholde sig fra at bekiendtgjøre deres afsindige Propositioner. Godt virke ikke alle disse Omstændigheder paa den offentlige Credi og Statslaanet er nu reent gaaet i Staae. – Man veed at General Contador, en gammel Mand paa 80 Aar, er bleven udvalgt til Krigsminister. Kongen havde frataget den forrige Krigsminister Portefeuillen, fordi han havde sendt en Jnfanterie Colonne under Oberst Saravias Commando til Egnen af St. Jldefonse, hvor Hans Majestæt opholdt sig (Man veed at Rygtet var gaaet i Frankrige, at Kangen havde pludselig forladt Spanien. Deres Majestæter vare den 28de afreiste til Segovid, hvor de bleve modtagne med den største Jubel; man ventede dem i Escorial, men nu hører man at Kongen er ankommen tilbage til St. Jldesønse, hvor han lider af Gigt Tilfælde. – General Morillo skal stilles for en Krigsret, og man tvivler ikke paa, at han vil blive frikiendt, og da troer man, at vigtige Ting og især Demagogiske Rænker ville komme forDagen. – Man frygter meget for, at Mexico vil gaae forloren, især da Geistligheden er med i Spillet, og den nye Statsforfatning som man der vil indføre, gaaer ud paa at beskytte den i alle sine Privilegier. – Man taler og at den gule Feber begynder at yttre sig i flere Steder i Andalusien; men Barcelona har den hidindtil endnu ikke gjort store Fremskridt.