JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Nederlandene. Følgende Beslutning læses i Bryssels Blade: "Vi Baron Surlet de Chokier, Belgiens Regent, have i Medfør af Forfatningens 65de Artikkel besluttet og beslutte herved: Der udnævnes til Krigsminister Hr. Goblet, nu Generalkrigskommissær, til Finantsminister Hr. Charles de Brouckere, nu Generalfinantsbestyrer; til Jndenlandsminister Hr. Tielemans, nu Formand i Committeen for Jndenlandsvæsenet; til Udenlandsminister Hr. Sylvan van de Weyer, nu Præsident for Committeen for Udenlandsvæsenet. Vor Justitsminister er Fuldbyrdelsen af denne Beslutning over braget. Bryssel den 24de Februar 1831. E. Sur let de Chokier. For Regenten, Justitsminister A. Gendebien . - Hr. Gerlache er udnævnt til Ministerraadets Præsident. En Hr. Plaisant, forhen Polilibestyrer og Generaladvokat ved Bythinget i Bryssel, skal være ansat som Generalsekretær ved Ministerialraadet med Lønningsforhøielse af 2000 Gylden aarlig. En Kjøbmand Kauffmann i Lyttich er bleven General sekretær for Finantserne. - J Congressen er andraget af vedkommende Commission, at Medlemmerne af den hidtilværende provisoriske Regering skulle have en Gratification af 10000 Gylden hver, nemlig d'Hooghvorst, Charles Rogier, van de Weyer, Jolly, Gendebien, Felix de Merode, Coppen og van der Linden, men Jntet for de Potter, fordi han kuns har været Medlem i sex Uger. Hr. d'Aerschot foreslog en aarlig Gratification af 3000 Gylden for hvert Medlem, de Potter med ibegreben; Hr. Pirson en af 5000, hvorfra dog de Embedslønninger, som i sin Tid maatte kunne tilfalde Nogen af dem, skulde fradrages; men et Forslag af Hr. Legrelle, at de skulle have 150000 Gylden, Alt til Deling imellem sig i Forhold til Enhvers jenestetid, blev antaget med 99 mod 15 Stemmer. -Man rutter saaledes ikke saalidet med Statens Penge, retsom om man havde nok af dem, og slaaer stort paa, som om man ret var Noget. Adskillige Belgiske Kjøbmænd og Fabrikere have til den Hollandske Regering indgivet Ansøgning om at vinde Borgerskab og faae Tilladelse til at nedsætte sig i Hollandske Stæder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den Haager Staats-Courant mælder, efter Beretning fra General Dibbetz, at Belgierne igjen vare rykkede nærmere frem mod Fæstningen Mastricht, hvorfor bemeldte General den 24de Februar tilskrev Daine og advarede ham derved, at han nu vilde lade fyre paa alle Tropper, som skulde komme Fæstningen nær, hvorom han havde givet bestemte Ordre til fine Undergivne. Den Hollandske Lieutenant Zehelein, som bragte Generalens Brev til Rimpst til de Belgiske Forposter, blev der af de yderst uartigt begegnet og end- og med anlagt Gevær truet paa Livet. - Saaledes behandler intet cultiveret Folk nogen Parlamentær. Det synes, som Belgierne nu have faaet Lyst til paa en Gang at lægge sig ud med alle Europas store Magter, og de yttre, at deres værste Fiender befinde sig i London og at de dersteds forsamlede Ministre, som underhandle om Belgiens Anliggender, have sat saadan Skræk i det Franske Kabinet, at det ikke længere tager sig noget alvorligt af Belgiernes Sag, saaledes som det tilforn har gjort.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Da Regentvalget forleden skulde finde Sted, lod Fyrsten af Salm Kyrburg offentligen bekjendtgjøre, endog ved Opslag paa Gadehjørnerne, at han var redebon til at paatage sig Regentskabets Byrder og at opoffre sin hele Fremtid til at fremme Belgiernes Vel. - At han ikke blev valgt, viser at Belgierne have havt andre Tanker i dette Anliggende, end den høibaarJtalien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
J Neapel og Sicilien hersker den bedste Rolighed og ne Første. Jndbyggerne glæde sig meget over, at den hidtil ved hele Regeringsvæsnet herskende servile Aand nu ved den unge Konges Thronbestigelse er bleven omskiftet med de liberaleste Grundsætninger og at Mænd som under det forrige Dynasti toge Deel i Tingenes Styrelse, men siden vare aldeles tilsidesatte, nu igjen ere komne til Ære og Værdighed. - J Kirkestaten have de fleste Stæder løsrevet sig fra Pavens Regimente og ville i ham herefter kuns kjende Roms Bisp, men ingen verdslig Første. Bologna, hvor Opstanden tog sin Begynimes J. gering eller i Fælledsskab med samme staae Regeringerne i Kirkestatens øvrige Stæder, saavelsom i Moden og Parma. Dette Statsforbund kaldes "den Jtalienske Confæderation, eller vel og "den Cispadanske Republik. Rom selv er pavelig indet, og nogle sammesteds paabegyndte oprørske Bevægelser ere strax dæmpede af Rommerne, men det er at forudsee, at Statisterne (Kirkestatens Jndbyggere udenfor Rom) vel ville søge at bemægtige sig Herredømmet over Hovedstaden. Paven har æsket Hjælp fra Østerrig, men samme vil næppelig kunne ydes ham, saasom det saakaldte Jkke-Jndblandings-Princip ej vel tilsteder Saadant. Ganske anderledes er det fat med Østerrigs Forhold til Modena, thi dette Førstendømme tilhører egentligen det Østerrigste Huus og besiddes af Keiserens Fætter; det skulde i Mangel af agnatiske Arvinger falde tilbage til Østerrig, og indgangne Tractater forbandt dette Rige til dets Beskyttelse. Ogsaa Parma som var Østerrigs Keiserdatters Enkesæde, stod under samme Riges Beskyttelse, uagtet det efter hendes Død ej skal arves af hendes Søn, men tilfalde Hertugen af Lucta, forhen Konge af Etrurien, en Jnfant af det Spanske Kongehuus. - J Toscana, hvis Regent ogsaa er en Østerrigsk Erkehertug, har denne i Tiltro til den Yndest, han staaer i hos Folket, ladet dette væbne sig for at sikkre den almene Rolighed, og det er unægteligt, at Undersaatternes Kjærlighed er førsternes sikkreste Værn. - J Lucca er det ogsaa endnu ganske roligt, men i Genua, Piemont og Kongen af Sardiniens øvrige Fastlands-Besiddelser er Uroligheden stegen til en saare høi Grad og Udbruddet meget nær.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Man vilde endog vide, at Kongen skal have frasagt sig Regeringen til Fordeel for Prindsen af SavoyenCarignan, men dette trænger dog til Stadfæstelse. Paa Lombardiets Grændse er mod de Sardiniske Stater fremrykket en Østerrigsk Hær paa 30000 Mand under General Walmoden, men det skal vel være muligt, at Østerrig for Frankrigs Skyld undlader at indblande sig i Sardiniens Anliggender. Medens Østerrigs Tropper paa den anden Side rykke ind i Modena og stærkt besætte Grændsen mod Pavelandet og øvrige Jtalienske Nabolande, trækkes der store Troppeforstækninger til Lombardiet fra Tyskland og Ungarn, og selv hele den i Galizien sammentrukne Hær har nu faaet Ordre at rykke til Jtalien, hvor Stemningen ingenlunde Killader Østerrig at vise Ligegyldighed. Armeen skal derfor sammesteds forøges til 80000 Mand, og Østerrig lader til dens Brug opkjøbe 12000 Artilleriheste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Spændingen tiltager og de Deputeredes Kammers Opløsning er nærforestaaende. Det har været omtalt, at Krigsministeren, Marskal Soult, Hertug af Dalmatien, kulle ville fratræde sin Ministerpost, hvilket Rygte da han, som bekjendt er den eneste Mand af Talenter, der nu findes i det Franske Ministerium; men det er jo muligt, at han er uundværlig andensteds. Ogsaa har man ymtet om, at Casimir Perier muligen kunne blive Premierminister, dersom den nu samme Post beklædende Hr. Lafitte skulle trække sig tilbage. Overalt seer man, at hvor nogen Forandring under Folkets nuværende exalterede Stemning skulle komme til at foregaae, vil det sindigere Parti vel trække sig tilbage og Ultra-Brushovederne komme i deres Sted. - Lafayette siges at være faldet i Ungade hos en høi Person, men dette har vel ikke stort at betyde, da vistnok Lafayette mindre trænger til Frankrig, end dette trænger til ham. Paa flere Stæder sønderpaa have Klerkene og de øvrige Tilhængere af Kongen paa Holyrood afstedkommet Uroligheder, hvilke hist og her have kostet Blod, f. Ex. i Arles, men dog allevegne ere dæmpede ved Nationalgarden og de civile Øvrigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Alle Kirker i Paris ere omgivne med Stilladser for at faae nedtaget de derpaa anbragte Kors. Det er dog vel neppe Religionen selv, som det Franske Folk nu saameget stormer imod, men snarere dens Misbrug ved en fordærvet Geistlighed, som udklækkedes under Jesuitternes Regering.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Blandinger. J Bayønne vilde man den 16de Februar vide, at den Spanske Stad Algesiras (ved Gibraltar) var faldet i Hænderne paa de Konstitutionelle under General Torrisos.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Om den nye svenske Toldforordning skrives fra Skaane, at den ved sine Virkninger i høieste Grad er demoraliserende og derved opvækker megen Sønsation. Overeenskomster ere trufne imellem Skaanes Stæder, om ei at indfortolde noget inden 1ste Juli. De som have større Varelagere overlade Varer til de øvrige, saa længe de strække til. Ved Festiviteterne den 26de og 28de Januar have Handels-Societeterne viist sig utilbøielige til at deeltage og i Carlsham har man hellere sammenskudt det Sparede til de Fattige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Viborg. Den 17de Januar blev i Landsoverretten Randers Bytingsdom, afsagt af Cancellieraad Reiersen, stadfæstet, hvorved Kjøbmand J. Ph. Ree af Randers er tilpligtet at bøde 1000 Rbd. Sølv til Fattigkassen for en Jndstilling til det Kongl. Danske Cancellie, indeholdende Fornærmelser mod Citanten i Sagen, Kommerceraad Tommesen paa Frysenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den 20de er i en Sag mod Johannes Klysner m. fl. i Hobroe Arrest for Forfærdigelse af falske Bancosedler og sammes Udgivelse m.v., Søren Christiansen Møller og Niels Christian Nielsen frifundne for Actors videre Tiltale. Med Hensyn til Joh. Klysner Første tilfandtes at have forbrudt Ære og Liv og den Sidste blev frifunden for videre Tiltale, stadfæstet. Herredsfogderne Muhle og Jansen tilpligtedes at udrede en Deel af de Tataltes Arrest- og Underholdnings Omkostninger, og den Første at bøde 30 Rbd., den Sidste 20 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den 24de blev i Sagen mod Skomager Søren C. Sludstrup samt Jens Chr. Olesen og Hustrue i Aalborg Arrest, tiltalte for Tyveri og Deelagtighed i samme, Førstnævnte tildømt at hensættes som Forbedringshuusfange i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar, og Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, hvorimod Olesen frifandtes for videre Tiltale. Sludstrup tilpligtedes at erstatte Bestiaalne, Niels Pedersen Poulstrup, 350 Rbd., hvoraf Olesens Hustrue insolidum til varer 320 Rbd. - Ved Aalborg Byes Extraret til fandtes Sludstrup og Olesens Kone at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første 6 Gange 5 og den Sidste 2 Gange 5 Dage, og Olesen at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, samt at erstatte Bestiaalne 350 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
S. D. er Skanderborg Kjøbstæds Politiretsdom, stadfæstet, hvorved Skomager Diderik Petersen og Arbeidsmand Søren Pedersen, for uberettiget Næringsbrug, ere tilpligtede at døde 10 Rbd. Sølv til Kæmnerkassen. S. D. er Jens Jensen Gidsel af Hammelev, tiltalt for formeentlig begaaet Arvesvig, dømt at hensættes paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage. - Ved Nørre Herreds Extraret var han tilfunden at bøde sine 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
S. D. er Varde Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Marie Jversdatter er dømt at hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus paa Livstid for 3die Gang begaaet Tyverie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
S. D. er Selveier Poul Kyndesen paa StougaardsMark tilpligtet, efter Paastand af Proprietair Ma gant til Stougaard, under en daglig Mulct af 2 Rbd. Sølv at borttage en i Staarup Aae anlagt Sluse med dertilhørende Stiboer og Dæmning. - Ved Nørvang Tørrild Herreders Ret er Poul Kyndesen for Tiltale frifunden, og kjendt berettiget til Brugen af en Sluse over Staarup Aae enkelte Gange om Aaret før Høe sletten og efterat Høet er indbjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den 31te er en Overretsstævning afvist, hvorved var paaanket af Kjøbmand N. B. Kjellerup i Aarhuus en Dicision i Boet efter L. Kjellerup sammesteds, ved hvilken Appellantens Fordring paa Boet efter Pantebligation stor 3000 Rbd. Sedler er tilsidesat.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
S. D. er, ved Stadfæstelse af Rinds Gislum Herreders Extraretsdom, Peder Larsen eller Kruse, tiltalt for Tyverie og Løsgjængerie, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringsager, for formeentlig begaaet Tyverie, frifunden som videre Tiltale. S. D. er Jnger Kirstine H. Klar i Thisted for 4de Gang begaaet Leiermaal frifunden for videre Tiltale, og Sagen afviist med Hensyn til den hende idømte Mulct af 2 Rbd. Sølv. - Ved Hillerslev og Hundborg Herreders Ret blev hun tilfunden at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg, Tugt, og Forbedringshuus i 6 Aar, og at betale en Mulct af 2 Rbd. Sølv til lige Deling imellem Thisted, og Hillerslev Sognedistricters Fattigkasser. S. D. er Lars Nielsen i Randers Arrest dømt at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar for anden Gang begaaet Tyverie. - Ved Randers Byes Extraret var Straffetiden bestemt til 4 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
S. D. er Ribe Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Raadstuetiener og Politibetjent Peter Emanuel Johansen for Tyverie er tilfunden at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 4 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Blandinger. Herr Oberstlieuten. v. Abrahamson har fratraadt sin Post som Præsident for det Kgl. nordiske Oldskrift selskab, og overdraget den til Herr Conferentsraad Schlegel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Under 23de f. M. er Hr. Justitsraad, Byg og Herredsfoged Koefoed i Nibe beskikket til Byfoged og Byskriver i Hiørring, samt Herredsfoged og Herredsskriver til Venneberg Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den Kgl. Danske Hof= og Statscalender for 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
(sluttet den 18de Februar) er udkommen i Kbhvn. og koster 5 Rbd. Sedler paa Skrivp. og 3 Rbd. Sedler paa Trykpapir, sidste koster, naar den bestilles paa de Kgl. Postcontoirer, 3 Rbd. 32 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Vor ved et tidligt uddannet musikalsk Talent saa fordeelagtigen bekjendte unge Landsmand Baron Hermann von Løvenskjold agter at udgive 3de Fantasier over norske Theemaer for Fortopiano. Disse Compositioner ere efter Kienderes Dom af fandt Kunstværd; Componisten er 15 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Kgl. Capelmusicus Wexschast ventes i disse Dage til Odense hvor han agter at give Concert. Som et Beviis paa Apothekernes endnu stedse høie Standpunct kan anføres, at Apotheket i en By som Nyborg, der har 20000 Jndbyggere, i disse Dage skal være solgt for 50000 Rbd. rede Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Bekjendtgjørelser. Efter Fleres Ønske meddeles herved Underretning om, at min lysebrune Hingst Tamerlan fra idag af bedækker. Bedækningen koster 10 Rbd. rede Sølv, men for Foder betales intet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
De Hopper der muligen ikke første Aar skulde blive med Føl bedækkes næste Aar uden Betaling. Nørlund, den 28de Februar 1831. R. Conradsen. Funkes Naturhistorie i 3de Bind, med tilhørende Kobbere, anvises til Kjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet. Til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres herved, at Undertegnede ei allene er udnævnt til Forstander for det Steenfeldtske Legats Rente-Uddeeling, forsaavidt angaaer afgangne Kancellieraad Hans Eilert Steenfeldts Famikie; men at jeg tillige er konstitueret Forstander for afgangne Frue Cathrine Marie Steenfeldt, f. Foss, hendes Familie=Legat, alt udi min afdøde Fætter, Toldkasserer Johannes Dalls Sted. De Personer af foranførte Familier, som allerede nyde Legats-Portioner, ville behageligen, naar Tiden til Legats-Renternes Udbetaling ved hvert Aars Juni Maaneds Udgang nærmer sig, henvende dem til de Steder, hvor de i den senere Tid ere tilvante at modtage deres tillagte Portioner; paa ethvert saadant Sted skal jeg bestræbe mig for at føie den Foranstaltning, at Legatarierne der kan hæve hvad dem er tillagt, imod behørig Qvittering, forsynet med vedkommende Præstes Attest, der udviser, at Legatnyderen baade er i Live, samt trængende til den ham tillagde Andeel af Legatet. De af fornævnte Familier, som i Fremtiden maatte ansee sig berettigede til, naar Portioner vorde ledige, at nyde Deel udi samme, ville derom i portofrie Breve behage at henvende dem til undertegnede Legats-Forstander, og forsyne saadanne Anmeldelser med vedkommende Sognepræstes Attest og kristeligt Forhold og trængende Forfatning, hvorhos vedlægges paalidelige Beviser for Slægtskab til Testator eller hans Hustrue. Korup Præstegaard ved Odense, den 25de Febr. 1831. Steenfeldt. Sognepræst for Korup og Ubberud.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Oliefarver, ægte Bremmer, Brunsviger= og Spanskrøndt m.m., fortrinlig til Skibsbrug, faaes billig hos Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
At jeg fortsætter den af min afdøde Mand C. Worm drevne Uhrmagerkunst, og er forsynet med et betydeligt Partie Taffeluhre i nyeste Facons, diverse Nyrnberger Stueuhre, hvoriblandt et, som spiller flere Stykker, samt smukke Bornholmste Stueuhre, Sølvlomme- og Repeteeruhre, hvilke alle, i complet Stand, sælges til de billigste Priser, ligesom alt Reparationssarbeide paa det bedste, hurtigste og reeleste fremdeles af mig besørges; dette giver jeg mig den Ære at bringe til Kundskab for min afdøde Mands Venner, saaog enhver anden der ville forunde mig deres Søgning. Aalborg, den 10de Marts 1831. Ane sal. Worms. Omtrent 1/2 Miil i N. N. V., fra Horner Pynten paa Læsøe, er den 22de December f. A., paa blind Bund, uden Bøie, fiskeet et gammelt Anker med Træstok, vog circa 1 Skpd., uden noget Kiendemærke, med 5 1/2 Favn 7 Tommer tykt Ankertoug; thi indkaldes Eieren, inden 8 Uger fra denne Bekjendtgjørelse, for Undertegnede paa Læsøe at beviisliggjøre sin Ret dertil. C. Bouet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Søndagen den 13de Marts næstkommende Aften Kl. 6 afholdes Bal i Klubben Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
De som igjennem dette Stæds Posicontoir ønsker at modtage den Danske Statscallender, som nu er udkommen for dette Aar, ville snarest muelig bestille samme paa Aalborg Postcontoir. i Hjørring hos For en skikkelig Karl der tillige forstaaer sig noget paa Haugevæsenet, er en god Condition at erholde i Nærheden af Aalborg enten strax, eller til 1ste Mai. Han melder sig hos Gjestgiver Brünes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Om de preussiske Provindsialstænders Væsen, af Prof. David. 28 sk. -
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Forsøg til en systematisk Fremstilling af den Danske Fattigvæsens=Lovgivning, ved Baron L. P. de Bretton. 9 Mk. - Johannes Evalds Levnet med Bidrag til hans Digterværkers Historie og Charakteristik, af C. Molbech. 8 Mk. 8 s. - For practisk Christendom, af Pastor Wisby, 1 Bind. 4 Rbd. 2 Mk. - Dagbog over Landmandens Forretninger for hver Maaned, af Hansen, practisk Landmand. 1 Rbd. - Erichsens geistlige Stat. 7 Mk. 8 s. - Kort over Polen, af Riise. 28 s. - Reise-Calender. 36 s. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Restancelister over samtlige Skatter for sidste Halvaar 1830 ere nu udfærdigede og approberede til Udpantning, men forinden denne iværksættes ere Listerne henlagte hos Skattecasserer Lütken, til hvem vedkommende Restantere endnu kunde betale i 8 Dage fra Dato; hvilket overeensstemmende med Fr. af 2den Juni f. A., herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 8de Marts 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Den 12te Marts førstkommende, Aften Kl. 6, afholdes Generalforsamling i Klubben Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de Februar 1831. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Proclamata. Ved Proclama, som er læst ved Underretten og fremsendt til Læsning ved den Kongelig Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne efter afgangne Skolelærer Christen Pedersen Tandrup og Hustrue Jde Cathrine Christensdatter af Østerhjermislev i Tolstrup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herreds-Contoir i Hiørring, den 6te Marts 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Licitation. Tirsdagen den 22de Marts næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted i Hobroe, afholdt Licitation over Opførselsen af tvende Steenkister, paa Landeveien imellem Hobroe og Hadsund, nemlig en imellem Byerne Toft og Walsgaard, som er anslaaet til 26 Rbd., og een lover Bækken ved Walsgaard Bye, som er anslaaet til 87 Rbd., alt efter de hertil indleverede Overslage og Conditioner, som ere til Liebhaveres Eftersyn. Hellum Hindsted Herredsfogderie i Hobroe, den 5te Marts 1831. Holm, const.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-10
Auctioner. Tirsdagen den 12te April førstkommende og følgende Dage, lader Enkefrue Bispinde Mønster ved Auction bortsælge, samling, hvorover trykte Cata¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Polen. Efter hiin frygtelige Kamp ved Grochov den 19de Februar, hvor Polakkerne gjorde Mirakler af Tapperhed, undtes dem ikke længere Roend til den 20de, da talrige Russiske Kolonner Kl. 9 rykkede frem udaf Skoven, ind i hvilken de den foregaaende Dag havde maattet trække sig tilbage, og deres Artilleri begyndte at spille paa hele Linien. General Rosens Corps angreb en Elleskov, som den Dag var Nøglen til Polakkernes Stillinger og derfor de fiendtlige Angrebs Hovedmaal. Det fjerde Polske Linie-Jnfanteri-Regiment forsvarede den med uovertræffelig Tapperhed og hvo der trængte ind i Skoven fandt ogsaa der den visse Død. For omsider at forunde dette tappre Regiment nogen Hvile, blev det Kl. 1 afløst af General Gielguds Brigade af Krusovieckis Corps, som snart viste Fienden, at det var Helte, som vare komne i Heltes Sted. Bestandig trængte han med store Troppemasser frem mod Elleskoven, men blev stedse viist tilbage med en saadan Tapperhed, at han tilsidst fandt sig tilfulde overbeviist og Frugtesløsheden af sine Anstrængelser og drog sig tilbage til sit forrige Standpunkt. Sex Regimenter (a 2400 Mand, af det Rosenske Corps, der førtes til Angreb, det ene efter det andet, ere saa godt som aldeles tilintetgjorte. Det Polske Rytteri kunde af Mangel paa Plads ikke komme til at bruges. At Russernes Tab er uden al Sammenligning større end Polakkernes, hidrører fornemmelig fra disses større Behændighed og Uforsagthed ved deres Artilleries Betjening og den større Accuratesse, hvormed disse fyrede paa de mod Skoven fremtrængende Russiske Masser, som skareviis straktes til Jorden. Ogsaa var Polakkernes Stilling fordeelagtigere, da de mange Steder kunde ligesom staae skjulte. Chlopicki var her, ligesom ogsaa den foregaaende Dag, allevegne tilstede, hvor det gik allervarmest til. De nærmest paafølgende Dage var det mere roligt og Russerne forstærkede sig med friske Tropper til en fornyet Kamp. Men den 24de fandt en frygtelig Træfning Sted hiinsides Vexelen. Ved Daggry begyndte Fægtningen ved Bialolenka; et frisk Russisk Corps, som der var rykket frem, blev ganske sprængt og mistede 5 Kanoner. Ved Grochov kommanderede Feltmarskal Diebitsch og foresatte sig der at bane sig en Vei til Varskov. Han havde foruden Pahlens, Rosens og Geismars Tropper ogsaa trukket Først Schachovskoi med hans Corps til sig. Han begyndte derfor Kampen med en meget stor Overlegenhed. Paa Polakkernes høire Fløi indtraf den Klokke, at en med Granater fyldt Vogn fløi i Luften ret midt imellem et Regiment Rytteri og anrettede betydelig Skade. Polakkernes venstre Fløi og Centrum trak sig nu ligeledes hen mod Grochov. J denne Stilling forbleve begge Hærene. Russernes Tab var ikke ringe; de mistede fire Generaler; to Jnfanteri-Regimenter og et Kyradserer-Regiment bleve sprængte og et Batteri deels taget og deels fornaglet. Syv gjentagne Gange blev den Polske Armee angreben. Den kommanderedes af General Krusovieck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-12
Polakkernes Tab af Døde og Saarede angives til 5 a 6000 Mand, som hidrører fra Russernes Overlegenhed i Artilleri af 350 Stykker, og Russernes (som havde 4 Garde-Regimenter i Fægtningen) til 15000. Men saadanne Slag holder Polen ikke ud ofte at levere. De concentrere sig derfor imellem Varskov og Kalische dennesides Veirelen og have afbrændt Forstaden Praga. Fyrst Radzivill har nedlagt sin Post som Generalissimus, hvilken er overdragen til General Skrzinicki.