Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-10-03
Krigsskuepladsen i Spanien. Jndtil den 14 Septbr. var endnu intet Afgjørende forefaldet ved Cadix. Hertugen af Angouleme indtraf samme Dag igjen til Pto. S. Maria fra Chielana, hvor han havde taget de imod St. Petri=Fortet opkastede Batterier i Øiesyn, og allevegne fortsættes Angrebsanstalterne paa det eftertrykkeligste. J Cadix troede Man der var skeet et Ministerskifte, og den nye Udenlandsminister skulde endnu engang have anraabt Sir W. Court om hans Bistand, hvorpaa han og havde meddeelt Hertugen nye Forslag fra de Beleirede; men faaet til Svar: det var nu for silde og skjøndt ugjerne havde han nu besluttet at opnaae med Magt, hvad der ikke kunde udrettes ved Fornuft. Deraf at nogle Bomber og Kugler den 14 Septbr. ere af skudte imod St. Petri=Fortet drager Stjernen imidlertid den urigtige Slutning, at Man altsaa kan række til Cadix, da hiint Fort dog ligger over 2 Miil fra Staden selv. Jøvrigt følger det Slag paa Slag med de Konstitutionelles Uheld. Riego - en af Revolutionens Skabere, har nu ogsaa udspilt sin Rolle, og er i sine Fienders Vold. Saavel til Hertugen af Reggio som til Regentskabets Krigsminister var den 17 Septbr. indløbet officiel Efterretning om hans Fangenskab, hvorover Madrids Jndvaanere nu istemme lige saa skingrende en Jubel, som fordum, naar han, næsten forgudet, lod sig see offentlig Tildragelsen fortælles saaledes: I Haab om at vinde Ballesteros Tropper, havde Riego med 3 til 4000 Md. Jnfanterie og 6 til 800 Mk. Kavallerie (som allerede sidst blev meldt) fra Mallaga nærmet sig disses Standqvarteer. Den 10 Septbr. viste han sig i Priego for Fronten af Ballesteros Armee. Efterat Tiralleurilden var begyndt forlangte Riego at parlamentere. Ballesteros, der iøvrigt, saavel efter de Franskes som Spanskes Tilstaaelse. ved denne Leilighed skal have forholdt sig ganske fortræffeligt, samtykte i en Sammenkomst og forlangte at Tropperne imidlertid skulde paa begge Sider forblive i deres respektive Stillinger. Alt syntes i sin Orden, da Riegos Eskorte pludselig overfaldt Ballesteros, afvæbnede den og holdt Generalen fangen i det Huus i Priego, hvor de Begge vare samlede. Saasnart General Balanzar, hvis Division kamperede i Nærheden, erfarede dette Forræderie, angreb han Riegos Tropper, og da General Bonnemains i det meest kritiske Øieblik kom ham til ti Undsætning, blev Riegos Korps kastet og bibragt et fuldstændigt Nederlag. Dog undkom han endnu selv 1 med 3 af sine Officerer; men da de om Aftenen den 15de ankom til den lille Landsbye Arquillos (i den af Tydskere, beboede Kolonie i Sierra Morena) og udgav sig for at høre til Ballesteros Armee, blev Riego røbet derved, at en af hans Kammerater benævnede ham General, og kjendt af en af Bønderne, hvilke derpaa arresterede ham og bragte ham til Jntendanten i Carolina. J sin foreløbige Beretning herom til Krigs-Statssekretairen i Madrid kalder Denne Riego den infame Chef for Rebellionens, som han tilligemed Følge har ladet indspærre i det offentlige Fængsel. Den Madrider Tidende lægger sit Amen til, idet den bemærker, hvorledes Forsynet har ladet denne Delinqvent falde i et enfoldigt, ærligt Folks Hænder, hos hvilket denne Løgnens Prædikant og Meeneders aldrig fandt Jndpas. Et Privatbrev gaaer endnu videre og forsikkrer, at i en Landsbye af ægte spansk Race vilde Riego være bleven revet ihjel, medens han hos Tydskere slap med nogle Prygl og Fængsling. - Det vil nu vise sig, om han bliver betragtet som en anden Krigsfange, eller som en Statsforbryder.