Viborger Samler, 1827-05-07
Kjøbenhavn den 30te April. Efter Underretning fra de Danske Besiddelser paa Kysten af Guinea, rustede Asianthee Nationen sig i afvigte Aar, for, efter et i 1824 tabt Slag, atter at bekrige de Danske og Engelske allierede Neger nationer. Den fungerende Danske Jnterims=Gouverneur søgte desaarsag at tilveiebringe al den Magt som Omstændighederne udkrævede, ved at lade afgaae Sendebud til de forskjellige under Dansk Territorium henhørende Negerhovdinger, hvilke paa Aug na og Qvitta=Negerne nær, vare beredvillige til at mode den fælleds Fjende. Det Engelske Gouvernement paa Kysten, vel underrettet om Asiantheernes Hensigt, at bekrige de Danske, søgte ikke at bringe nogen Magt paa Benene. Stolende paa de Danske Negeres forhen ved flere Leiligheder udviste Tapperhed og Aquambuh Kongens ikke ubetydelige Magt, hvilken Fyrste tilligemed sit Folk kjendte Asiantheernes Maade at fore Krig paa og rimeligen vilde benytte Leiligheden til at hevne sig paa disse deres Fjender, haabede den Danske Gouverneur at kunne forsvare Establissementerne, og at see Fjenden tilbagedreven. - Efterhaanden som Fjenden mere og meere nærmede sig Fortet Christiansborg, kunde de Engelske ikke længer være rolige ved Asianthheernes Komme, men frygtede, at disse - naar de bleve underrettede om, at de Engelske ikke vare belavede - pludselig kunde overfalde dem, eller ogsaa, efterat have undertvunget de Danske Negre, hævne deres ved Cap Coast, liidte Tab. Gouverneuren i Cap Coast, Oberstlieutenant Purdon ankom desaarsag til James Fort, medbragte nogle Officerer og nogen Garnison, betydelig Amunition 4 Feltstykker, og en Deel Raketter. Han samlede omtrent 6 a 7000 Mand Re gre under James Fort, og tilbød nu at være de Danske Negre behielpelig, eller komme dem til Undsætning, hvis disse skulle blive angrebne imod at det samme skulde skee fra Dansk Side, uden Erstatning i Valuta for enten af Siderne. - Oberstlieutenant Purdon udarbeidede en Plan, der gik ud paa at ordne de Danske og Engelske Tropper i Slagorden ved Frederiksberg, 4 a 600 Alen fra Forterne, og der vente Fjenden, for med Musket- og Kanonild at fordrive denne. De Danske, som ikke saae sig istand til for Tiden at underholde 6 a 7000 Mand, kunde ikke billige denne Plan. Desuden havde Negerne til Hensigt, at modtage Fienden ovenfor deres Plantager, fordi de antoge, at naar Asiantheerne først havde disse i Besiddelse, vilde det være dem let, ved Hunger at tvinge de Danske Negre til Underkastelse. Efterretninger og Fiendens Nærmelse foranledigede de Danske Negre til Afmarsch til de nærmeste Plantager. De Engelske Negre rykkede derpaa efter. Seendrægtighed fra de Engelske og Hollandske Negres Side i at samle sig m. v. medtog imidlertid 114 12 Dage, og Hungeren vilde som Følge heraf snart have indfundet sig, hvis Opholdet endnu skulde have været længere. - Jmidlertid indløb den Efterretning fra Forposterne, at Asiantheerne dristig rykkede frem, og bekjendt med deres Modstanderes Nølen, havde ifinde, til en bestemt Tid at være ved Temma og andre smaae Byer, for at forskaffe sig Salt, Fisk a., hvorpaa de havde Mangel. Dette bestemte de allierede Negre til den Beslutning at rykke Fjenden under Øinene og Løverdagen den 5te August f. A. havde de Allierede, circa 11 a 12,000 Mand opslaaet Leir lige for Asiantheerne. Man ventede, at det var kommet til Slag Søndag Morgen, ved Solens Opgang; dog - heraf blev intet. Slet Vand Mangel paa Provisioner og Frygt for Overfald hvis nogen bortfjernede sig, bragte de Allierede til den endelige Beslutning: at 5000 Md. skulde Mandag Morgen, forsaavidt Angreb ikke forinden skeete fra Asiantheernes Side begynde Slaget; dog med den Ordre, at retirere til det Sted, hvor Armeen stod i Slagorden. Mandag Morgen mellem Kl. 8 og 9 da alt netop var bragt i Orden, nærmede Asiantheerne sig paa Skud=Distance, hvorpaa Slaget begyndte. Strax i Begyndelsen af Slaget, flygtede flere Tusende Fantheer (Engelske Negre) fra den venstre Fløi, uden at have været i Jlden. Asiantheerne angrebe Centrum med Rasenhed, gjennem brod Linien, og trængte heelt ind i Leiren; men her kom Reserven de 4re Feldtstykker og 120 Md. diselinerede Tropper til Nytte ved at trænge Asiantheerne tilbage, ved hvilken Leilighed de Engelskes Raquetter anrettede betydeligt Nederlag. Desuagtet blev Seiren længe tvivlsom og syntes at helde til Asiantheernes Fordeel da Aquambuch Kongen, som fra det Danske Fort havde erholdt Krigstyr, og med 20000 Md. havde omgaaet Asiantheerne, pludselig faldt disse i Ryggen hvorved de geraadede i største Uorden, og deres Høvding, paa 3de Steder let saaret, reddede sig kun ved en Krigslist i det han, omtrent Kl. 3 Eftermiddag, befalede sine Folk at bortkaste deres Bagage og Eiendele, hvorover de Allierede styrtede sig med Begjerlighed, og hvorved han fandt Leilighed til at undkomme. Jnden Solens Nedgang var Slaget endt, og den ærefuldeste Seierpunden. Fjendens Nederlag var betydeligt, thi af hans bevæbnede Hær paa circa 10d 11,000 Md., regnes Tabet at være 5 a 6000 Mand, deels fangne og deels forblevne paa Valpladsen. Tabet paa de Allieredes Side anslaaes til 800 Faldne og 12 d 1300 Saarede; hvorimod de have gjort et betydeligt Bytte af Fanger, Guld, Sølv og andre Kostbarheder, hvilke Asiantheerne havde efterladt sig. Den i 1824 faldne Engelske General Sir Charles Mar Carthys Hoved blev frataget Asiantheerne ved Aquapimmerne (Danske Negre) og er senere af det Danske Gouvernement overleveret den Engelske Oberstlieutenant Purdon. Jngen af Europæerne omkom i dette Slag, hverken af Danske eller Engelske Undersaatter.