JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Aarhuus. Copulerede. J Aarhuus d. 21 Octbr.: Hr. Kiøbmand Jens Raae og Jfr. Maren Elisabeth Kaarsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
J Holme Præstegaard den 23de October: Kleinsmedmæster N. P. Biørn og Jomfrue Helene Maria Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Paa Fredag prædiker Hr. Provst Bechmann i Domirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Prædikanterne paa Allehelgensdag. Høimasse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Udenlandsk. Frankrig. Den 14de Octbr. som Aarsdagen af Slaget ved Jena, gav Hs. Majestæt Keiseren, den spanske Ambassadeur, Hertugen af Freyas, en høitidelig Audience paa Slottet i Fontainebleaur, J Paris var om Aftenen Thuillerieflottet og Haven, alle offentlige og flere private Bygninger illuminerede. Om Dagen strømmede Folket til Museummet, hvor der i 2 store Sale var udsadt til Skue, 50 Statuer, 80 Büster, 196 Bronzer og mange Malerier, flere Rustninger og en stor Deel Curiositeter, for største Delen Monumenter fra Middelalderen, fra Slotterne i Berlin, Potsdam, Sanssouci og Cassel. J Fontainebleau var Tilløbet af Mennesker til denne Fest saa stor, at mange Parisere maatte tage Natteleie i deres Vogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 15de Octbr. er en Deel af den Pariser Garde opbrudt fra Paris til Observationssarmeen ved Bajønne. Lady Craven, Enke efter den sidst afdøde Markgreve af Anspach, som var kommen til St. Cloud, for at giøre Reclamationer, og der havde kjøbt sig det store Hotel Maupon, er bleven tilsendt Reisepasser til at reise fra Frankrig med, hvilken befaling hun har maattet adlyde. Marschallerne Ney fra den store Armee og Brune fra Pommern ere ankomne til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
England. Den 16de Sept. blev i London ved Kanonsalver fra Park og Tover Folket bekiendtgjort: at Danmarks Hovedstad og Flaaden var ved Capitulation kommen i det engelske Militaires Magt. Men aldrig er nogen Seir bleven bekiendtgjort i England med mindre Glædesbeviisninger. Man meddeelte hinanden denne Nyehed, som det var en Efterretning om et Nederlag, man følte Skammen af en barbarisk, uberømmelig Triumph, og mange erklærede sig høit imod Ministrene, som af en forblindet og underfundig Politik havde ladet udgyde uskyldigt Blod. Om Aftenen var intet Huus illumineret. Selv i de længst fraliggende Grevskaber, yttrede alle gode Englændere deres Afskye imod denne Expedition og dens Ophavsmænd, og erklærede at England derved var rykket sin Undergang et Skridt nærmere, og at det nuværende Ministerium derved har tiltrukken sig enhvers Forbandelse. Den truende Crisis som dette Land endelig derved bliver ført imøde, at man har miskiendt dets sande Jnteresse, spillet Fienden et lille Puds, ind gydet sine Bundsforvandte Modbydelighed, forødt Statens Hielpekilder og anmasset sig et despotisk Herredømme over Havet, synes nu paa engang blottet for alle Nationers Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Med Bekymring har vi erholdt den Efterretning: at Fregatten Chichester paa 44 Kanoner, har den 29de Julii gjort er Angreb paa Staden Baracon paa Øen Cuba, for at befrie 2de opbragte engelske Skibe, og født 100 Mand med 3 Officerer der i Land, men disse bleve samtlige dræbte eller fangne. Fregatten selv undkom med stor Nød, da den af begge Strandbatterierne, hvorfra det franske Flag vaiede, blev giennemboret af mange Kugler. Alle vore Foretagender mod Spanierne i den nye Verden, løber uheldig af for os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
General Arthur Wellesler og Gesandten Jackion er kommen tilbage fra Kiøbenhavn, den sidste er optagen til Medlem af Geheimeraadet Kongreve, Opfinderen af de nye Brandraketter, indtaf og til London den 4de Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
J Ostindien er opdaget en nye Sammensværgelse, blandt de indfødte Tropper i Egnen af Vestore, imod Engelænderne. Flere Officerer fra Seapøyerne, havde Deel i samme, og skulle varet udført paa en Tid naar de engelske Officerer holdte en Smans. Der skal desaarsag afgaae en betydelig Troppeforstærkning til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Man paastaaer at den hidtil i Cork udrustede Erpedition er bestemt til Brasilien. Den 23de Septbr. blev alle til Expeditionen henhørende Officerer beordrede at indskibe sig. Senere er dog Afseilingen igien afbestilt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Blandede Efterretninger. Paa Øen Corfu har General Berthier bekiendtgjort i Keiser Napoleons Navn, at de 7 Øers Republik udgjør en Deel af de franske Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Efter Breve fra Sicilien skal Hospitalerne i Messina sigge fulde af engelske Saarede fra Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den 22de Octbr. om Aftenen Kl. 11 er Kiøbmand, Schulz i Hamborg ved et mordersk Overfald bleven slagen ihiel i den fra Steenporten til St. Georgs Kirken, førende Allee, og hans Gulduhr ham frarøvet. Ved Undersøgelse erfares, at Gierningsmanden har baaret en blaae Jakke, lange Lærreds Buxer og rund Hat. Paa hans Opdagelse er udsadt en Præmie af 200 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Bekiendtgiørelser. Det er H. K. H. Kronprindsens naadigste Villie, at et frievilligt Jægercorps skal formeres, for i Forening med Linietropperne og Landværnet at tiene mod Landets Fiende. Vilkaarene i Henseende til Forpleiningen og Munderingen ville nærmere blive bekiendtgjorte fra de Herrer, Stifts og Amtmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den commanderende General i Nørrejylland holder det for ufornødent at bruge Opmuntringer til dets unge, Mænd, for at overtale dem til at gribe til Vaaben, paa en Tid, da Fødelandet er overfaldet og enhver Arm, der kan erhverves til dets Forsvar, er forbar. Endvidere har H. K. H. naadigst befalet, at unge raske Mænd, som ere gode Skytter og kunne læse og skrive, kunne antages som Overjægere med Haab om Forfremmelse, naar de ved given Leilighed udmærke sig imod Fienden. Dette Løvte vil sikkert være en kraftig Opmuntring for de Subjecter, som have de udfordrede Færdigheder, til at indtræde som Medlemmer i dette Corps, i hvilken Henseende enhver kan melde sig enten hos Over øvrigheden eller hos den høistcommanderende Officeer i Mandagen den 2den Nov. førstkommende vorde 40 Stkr. fede Hollænderie Svin, ved offentlig Auction bortsolgt paa Marselisborg; spilket herved bekiendtgiøres til Liebhaberes Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
J Gaarden paa Studsgade No. 154 er Værelser, til Leie for 1 a 2 honette Familier, eller og for ugifte med Kost. Aarhuus, den 27de Octbr. 1807. F. Holmsted Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
En sortebruun 15 Aars Hoppe, som har en liden hvid Stierne i Panden og en hvid Krands om den høire Bagfod, er kommen tilbage til dens forrige Eier, Peder Smed i Weggerslev Bye, paa Grevskabet Scheel, og af ham anholdt og indtaget paa Foder, og kan af dens retmæssige Eier afhentes, mod at bevise lovlig Adkomst og skadesløs Erstatning af alle medgangne Omkostninger. Bemeldte Hoppe blev sidste Foraar solgt paa Lygten, Marked, til en Mand fra Kristrup, som igien skal have afhendet den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Fra undertegnede er bortkommet 3de Bæster, nemlig 2de sortebrune Hopper 9 a 10 Aar gl. den ene med en Klokke om Halsen, uden Aftegning; den anden har en hvid Bagfod og Stierne i Panden og er noget lysere end den forrige; den 3de en sort Hæst med rødagtig Mann og Hale 6 a 7 Aar gl. Hvem som kan give mig Oplysning om samme eller tilbringe mig dem, loves en Douceur og Omkostningerne erstattet. Petersen, Skovrider ved Silkeborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Efterlysning. En 2 Aars Hesteklod, bruun med Stierne og Snuf er bortgaaet fra Ørum Præstegaards Mark. Hvo som tilbagebringer samme, eller bestemt opgiver hvor den kan afhentes, loves en billig Douceur af Levinsen, i Ørum ved Grenaae. Et stor Soe=Sviin, sindset paa det høire Øre, som i lang Tid har gaaet her i Byen (og formodentlig lø den herind fra een af de nærmeste Landsbyer eller Skove, er indtagen, og kan mod Omkostningernes Erstatning, blive udleveret til sin Eier, naar man derom henvender sig til Adressecontoiret som giver nærmere Oplysning. No. 4. Cytimus. 27 Skilling 1807. J Kraft, af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 13 hujus, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter afdøde Jens Jørgen Engerslev, i Eldrup Bye, Tolstrup Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter efter bemeldte afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Til ige anmeldes at en Skiftesamling i Boet er berammet at holdes paa Horsens Raadstue den 10 Decbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Horsens den 15 Octbr. 1807. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Da der i Følge Lovene bliver General Qvartalforsamling i Kronprindsens Klub i Aarhuus den 4de Novbr., saa anmodes de contribueret :de Hr. Medlemmer samtlige, her i Byen saavelsom paa Landet, at ville tage Møde benævnt Dag Kl. 5 Eftermiddag i Klubben, da Contingenten betales. Aarhuus, den 24de Octbr. 1807. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Hvem som haver Uld at vil sælge, kan N. V. komme med det til Klædefabriken udi Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Efterlysning. Fra Gaardmand Rasmus Sørensen i Røde=Ørsted, Sogn, Rougsøe Herred, hans Mark er i August bortgaaet en gl. sort Hoppe. Ligesaa fra Udflytter Gaardmand Jens Bentsen af Ørsted hans Mark, er bortgaaet den 2den Octbr. sidst en sort Hoppe uden Aftegning noget Svinlændet 9 Aar gl. Den eller de som kan give nogen Oplysning om disse Bester eller kan bringe dem tilstæde gives en passende Douceur af Eierne, som tillige betaler de billigste Udgifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Paa Kiersholm 3 Mue synden for Wiborg, ere gode og beqvemme Værelser, nemlig daglig Stue, Sovekammer og nok en Stue, samt Kiøkken og Spiskammer, til Leie at bekomme for et par eenlige Folk af honet Familie, andre Beqvemmeligheder, som Forder og Græs til 2de Kiør og 2de Hæster, samt Jldebrændsel, kan og om forlanges faaes, og kan tiltrædes strax eller førstkommende Maidag. Kiersholm den 22de Octbr. 1807. M. Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Fra Niels Nielsen i Vorre Bye, Skisstrup Sogn, er den 3die Octbr. bortløbet en rød stiernet og snuppet zaars Klod, med et Veklipper paa venstre Bov. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves alle Omkostninger betalt og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Den i Norsminde Kroe berammede, og i forrige Avis averterede Auction, bliver formedelst indtrufne Forhindringer, indtil videre udsat. Aarhuus, den 21de Octbr. 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Et meubleret Overværelse er at faae til Leie hos Christian Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Hos P. Frausing bekommes Blom Safor Rød og Hvidkaal m. m. Haugeurter til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-28
Kartofler bedste Sort, kan fra nu af faaes i Tøndeviis hos Kiær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Indenlandsk. J Sielland er nu efter Cancellieskrivelse af 23de October indtil videre al Ringning med Kirkeklokkerne forbuden, for at forekomme Misforstaaelse af de med Klokkernes Ringning paa sine Steder, under nærværende Omstændigheder, givende Signaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
For at forekomme Udbredelsen af den iblant de engelske Tropper herskende smitsomme Øiensvaghed, har Cancelliet under 19de Octbr. paalagt alle Øvrigheder at foranstalte, at de Værelser som har været brugte til Sygestuer eller Hospitaler i Sielland vel udluftes, vaskes, gjennemryges med Saltsyre og kalkes, forinden de igientages til Beboelse eller Brug. Da den i Capitulationen for Sielland bestemte Tid af 6 Uger nu er forløbet, og denne Provinds atter er i Krigstilstand med England tilligemed Hs. Majestæts Kongens øvrige Stater, saa erklærer jeg, at det Beslag, som førend den indgaaede Capitulation, var lagt paa alle engelske Eiendomme, men ifølge Capitulationens 9de Artikel hævet, igien skal udføres, da alle og enhver strax have at anmelde de sig her i Staden og i Sielland befindende engelske Eiendomme for hvert Steds Politiemester, under den i Placaten af 16de August sidstleden bestemte Straf. Hovedaparteret i Kiøbenhavn den 25 Octbr. 1807. Peymann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Kiøbenhavn den 23de Octbr. De danske Tropper, som ere ankomne til Sielland fra Holsten, bestaae af de siellandske og slesvigske Jægercorps, 2 Bataill. let Jnfanterie, Jægercompagnierne af 1ste og 3die jydske Jnfanterieregiment, 4 Eskadroner Dragoner og endeel Artillerie. Hele Corpset, der beløber sig til omtrent 5800 Mand, commanderes af General Ewald, der har faaet Commandoen, over alle Tropperne i Sielland, Kiøbenhavns Garnison undtagen. Hovedqvarteret er i Roeskilde. Generalen selv ankom i Eftermiddag hertil. Nyholm er nu igien bleven besadt af vore Folk, men i en Tilstand, som er Englænderne værdig. Af den Broe, som fører til Flagbatteriet, have de nedbrudt Jernrækværket, og paa mange Steder have de endog opbrudt, Plankerne. Saavel endeel af Mørserne som Kanonerne med tilhørende Kugler have de vel ladet blive der, men med Ovnene til at gløde Kugler have de holdt saa ilde Huus, at de næsten staae under Vand. Alle Pomperne have de fordærvet; Sprøitehusene have de opbrukket, og de sønderslagne Sprøiter ligger i Stumper og Stykker omspredte paa Jorden. En Broe, som fører til en af Pladserne paa Christianshavn, have de aldeles borttaget; den skiønne Altan paa Pavillonen, hvor Herskabet pleier at staae, have de brugt til at koge deres Mad paa. Huset ved Pavillonen have de forvandlet til en Stald for 60 løse siellandske Heste. Orlogskibet, som laae paa Stabelen, havde de ødelagt saaledes, at der nu i det høieste kun kan bygges et mindre Krigskib deraf. Jøvrigt ligge de ubrugelige Ting, de have levnet, hulter til bulter imellem hverandre, og overflydt af Vand. Saaledes handle Engelskmændene naar de kommer som Venner: som Fiender skaane de uden Tvivl ikke Barnet i Vuggen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Den 21de Octbr. Kl. henimod 10 lettede den paa Rehden tilbageblevne Deel af de fiendtlige Skibe og gik ad Sundet til, efterladende blot nogle enkelte Skibe, formodentlig for at blokere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Det hedder, at 5 til 6 Skibe staae paa Grund imellem Charlottenlund og Helsingøer. Langs Stranden, ere nu Tropper posterede. J Skovshoved ligge nogle og 30 Mand Jægere af danske Livregiment. De Landværnere, der ere indkaldte til Kiøbenhavn ere 8 Batailloner. Ogsaa Herregaardsskytterne ere indkaldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Det Linieskib, som er kommen paa en Grund en skib Neptunus paa 80 Kanoner. 2 Fregatter, 2 Brig Miil fra Taarbek, ansees for at være det danske Linie ger og et Par mindre Skibe ligge omkring det, for at faae det af Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Det hele Antal af deserterede Marinere beløber sig i alt til 1017.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
De Engelske have frigivet endeel anholdte Lübecker, Skibe, hvis Bestemmelse var til Rusland. Foruden andre Slags Provisioner have de herfra; afgaaede engelske Krigsskibe medtaget 16 til 20 Stude, for hvert Regiment. ringen bleve forflyttede fra St. Hans Hospital til FreAntallat af de Syge og Veneriske, som under Beleideriksberg Kirke var 500. De bleve transporterede paa Bøndervogne under Escorte af engelske Ryttere. Hænderne vare bundne paa dem med Forklædebaand. De Bindegale bleve lagte hen ved Alteret, de mindre Gale satte i Stolene, og de Veneriske, 16 i Tallet, henbragte i Staldene ved Frederiksberg Slot. De fik af Fienden baade Kiød og Drød. De vare indelukkede paa dette Sted i 48 Timer og under den hele Tid maatte Bøndervognene, som skulle befordre dem videre, vente udenfor. Paa Gulvet maatte man for Reenligheds Skyld strøe et Læs Høe og et Læs Halm. Denne Samling af menneskelig Elendighed paa et saa høitideligt Sted, maatte naturligviis opvække hos de Bevogtende de veemodigste Følelser. Men midt under denne Jammer var man dog her Vidne til tragicomiske Scener. Den bekiendte afsindige Cruse, forhen Præst ved St. Hans Hospital, raabte strax ved sin Ankomst ganske høit: Jeg er Bisp og Hoved for det Hele, derpaa begyndte han at præke og holdt ved dermed heele Natten. Lige overfor ham havde den afsindige, forhenværende Capitain, Green placeret sig, som nu har et langt flettet Skiæg. Han faldt Prædikanten bestandig ind i Talen baade med Jndvendinger og Spørgsmaale. Talens Emne var Krigen med Englænderne. "Haver Taalmodighed" sagde Cruse, mine Tilhørere, Taalmodighed overvinder alt. haaber endnu at blive Præst igien." Jh hvad hielper Jeg haver været Præst og præket for Hs. Majestæt, og det mig raabte Capitain Green, at jeg er Capitain for den hele Flaade, naar Engelskmanden, den Hund, contra den hele Nat. Det er ellers en sand psychologisk stieler den, og saaledes taldes og prækedes her pro og Mærkværdighed, at selve de Galne sysselsætte deres Jdeer med Dagens Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Vordingborg, den 22de Octbr. De 5 engelske Brigger, som havde lagt sig imellem Sielland og Falster og spærrede Passagen, ere nu alle bortgaaede, de 2de sidste i Dag, saa at Overfarten herfra til Gaabensee nu ventes aabnet, ligesom den ved vores Armees Ankomst er bleven aabnet over Møen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Helsingøer den 21de Octbr. J Dag gik vel over 2 til 300 Seilere, engelske Krigs og Førselskibe med en staaende Vind til Nordsøen. En Mængde Krigskibe gave paa denne og den anden Side Kronborg mange Salutskud. Kronborg tang. Nogle formodede, at det var Glædesskud over deres mod Danmark udførte Tog og nu bortførte Rov, det vil være en undslukkelig Hævns Lue i hver dansk Barm, hos værende og kommende Slægter. Men disse Skud skeete til Ære for deres Allierede, Hs. Kgl. svenske Majestæt, der for nærværende Tid residerer i Helsingborg, og var ombord paa sin der havende Lystjagt eller Kutterbrig. Man talte ongefær 32 Orlogskibe, men der blev ikke fyret fra nogen af de ranede. En Fregat, som lagde sig neden for Kronborg, ventelig forat spærre Sunder, saluterede atter i Eftermiddag Kl. 3, da Hs. Svenske Majestæt gik i Land. En af de Søllingske Baade, som de Engelske havde taget under Christiansøe, og ventelig tilhørte Commandanten der, have de undseet sig ved at slæbe bort med, men ladet den blive tilbage i Helsingborg, hvorfra den er bleven bragt heri Havnen. Den er tildeels ruineret, Dræggen, Klyver, ten m. m. er borttaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Medens man i Odense disputerer i Aviserne om det i denne Tid er passeligt at give Skuespil a. aabnedes i Kiøbenhavn Skuepladsen med er nyt Stykke: mandbar Troeskab og Qvindelyst, oversat af N. T. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Ved Afmarschen af de i Frederiksberg indqvarterede Skotter, satte de Jld hos et Par af deres Vertet, som dog itide blev mærket. Overalt har denne Jndqvartering opført sig paa det skammeligste, og Frederiksberg Jndbyggere taget ubodelig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Da de Engelske Røvere havde udslabt en Pakke fra Holmen, og det befandtes at Pakken indeholdt Skibenes Altarklæder, bragte de dem ængstelig igien. Men man svarede: den blev ikke modtagen; det maatte være Englændernes Sag om de ogsaa vilde være Kirkerøvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Krigssang efter Claudius. Der er Krig - der er Krig, Du Fredens Engel vær vort Værn, stat Du os die At der er Krig, O! jeg skal ei begiøre at være Skyld der. Thi var jeg - hvad, naar da i ængstlig Slummer De slagne Dræbtes blege Tropfremsvæved blodig for mig, o den Kummer hvortil jeg vaktes op! Naar vakkre Mænd, der streed for Roes som Helte, lemlæstede i denne Krig, Jeg for mig saae i Dødens Kamp sig velte, J Døden bande mig. Naar 1000, 1000 Fædre, Mødre, Brude saa lykkelige før min Krig, Nu alle Folk, hvis sidste Haab var ude. for Gud anklaged mig! Naar al den Hunger, al den Nød jeg fremmed, den Myrden jeg fik bragt i Gang, alt dette af en Dødning blev istemmet mig til en Hædersang! Hvad hialp da Krone, Lande, Guld og Ære? Al deres Fryd var da forbi. At der er Krig, O jeg skal ei begiære at være Skyld deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Paa Torsdag prædiker Student Svaneberg i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Udenlandsk. Frankrig. Fra alle Sider udspredes her den Efterretning, at det portugisiske Hof har føiet sig efter det Brittiske Ministeriums troeløse Jndskydelser. Breve fra Bayonne melde: At Prindsen af Brasilien med Søn og hele Hofstaten og Kronens Skatte har begivet sig ombord paa en Eskadre af 13 Linieskibe og er gaaet til Brasilien, hvor han har besluttet at oprette Regieringens Sæde. For ikke at lade nogen Tvivl blive tilbage om denne overordentlige Beslutning, hedder det, at en engelsk Flaade er løben ind paa Tagusfløden. Journalen i Departementet, Lannes, som bekræfter alle disse Efterretninger, føier til, at de franske og spanske Gesandter havde forladt Lissabon, og den ved Bayonne forsamlede Observationssarmee har sadt sig i Marsch til Portugal. Dette nye Forsøg, at antænde Tvedragtfaklen paa det faste Land, har man alt længe arbeidet paa. Alt i forrige Aar saae man LordRoflin med en Eskadre for Mundingen af Tagus; har havde alt den Gang foreslaaet det Portugisiske Hof denne skadelige Udvei, som det nu har besluttet, men, den var strandet paa Ministeren Aranjos Kloghed og Standhaftighed. Det synes nu som denne Minister endelig har maattet give efter, efterat han forgieves har søgt at oplyse Prindsen om den engelske Factions Rænker, der i lang Tid har gjort sig Umage for at bevæbne Prindsen imod sin Svigerfader, Kongen af Spanien, ligesom den og har villet misbruge det Portugisiske Navn til at forstyrre Rolighederne i Nordamerica. Senere Efterretninger fra Mont de Marson af 9de Octbr. siger, at Regentens Søn i Portugal er alt afreisk til Brasilien og at Regenten selv indskiber sig, samt at en engelsk Expedition har taget Lissabon i Besiddelse. Bekræftelse herpaa maae dog forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Fra Mayland meldes under 27de Sept. Definitiv freden mellem Rusland og Porten bliver med det første sluttet og Porten vil komme til at aftræde meget ved denne Fred, som og at omtuske forskellige Besiddelser med Naboe magterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Den 19de Octbr. tiltraadde Kongen og Dronningen af Westphalen deres Reise fra Fontainebleau til deres Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
England. Den 6te Octbr. havde den Americanske Gesandt Monroe sin sidste Conference med Hr. Canning og tog derpaa Afskeed hos Kongen. Hans Afreise har ingen Hensyn til de nu værende Jrringer. Vore Ministres endelige Svar, er alt afsendt til vor Gesandt Erskine i Nordamerica. Et Cabinetsraad som blev holdt den 4de Octbr. beskieftigede sig forskiellige Timer med disse Jeringer, og som det hedder med de Forholdsregler som skal tages, i Følge det Decret, hvorefter alle Hollandske Havne ere lukkede for de engelske Skibe. Man forsikrer, at alle under fransk Jndflydelse staaende Havne skal erklæres i Blocadetilstand, og at der ikke maae indløbe noget Skib i saadan Havn uden engelsk Pas. Bekiendtgiørelsen at de russiske Havne for Eftertiden, skal lukkes for Englænderne, er, som man forsikrer, ikke skeet af den russiske Consul i London, men af de russiske Consuler i Memel og Pillau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Alle neutrale Skibe som handle paa Ostindien og løber ind i en af de Havne, Bayer eller Kyster som staaer under vores Magt, er paalagt en Additionalafgivet af 10 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Holland. Til de nyeste Foranstaltninger i de fornemste franske Havne henhører de befalinger, at de russiske Skibe overalt skal understøttes og behandles ligesom de venskabeligste Nationers Skibe, at de franske Krigsskibe skal tage de Danske Koffardieskibe under deres Protection og forsvare dem imod Englænderne, ligesom det har Sted med de Spanske, Hollandske o. s. v. Skibe J Hensigt til de preussiske Skibe, er kun befalet, at de ikke skal behandles fiendtlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-10-31
Tydskland. Kongen af Sachsen reiser i næste Maaned til Warschau, for at hyldes.