JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Regnskab for Bombebøssens 3die Fremdeles blev taget til Jndtægt: Fra de Herrer Høiesteretsassessor Nielsen og LandsOver-Rets Asessor Schiønning, som Commissarier i det almindelige Laane og Livrenteselskabs Fallitboe, er Fra Directionen for det nu ophævede Selskab til hvilke Selskabet i en Generalforsamling af dets Casse Fra Hr. Procurator Porth var indsendt 90 spanske Bekjendtere paa St. Thomas og St. Jan har sam De Herrer Flagmænd og Officerer i Søe-Etaten, deres Bidrag, hvoriblandt Hr. Admiral Browns med 6 Sølvdalere. 235 Bombebøssen eier nu Qvartal 1828. (Oprettet 1819, den 11te August.) - (See Skilderiet No. 30 for d. A.) Ved Bombebøssens 34te Aabning, den 1ste October 1828, fandtes i samme: menskudt til Fordeel for Stiftelsen. rede Sølv 99 Rbd. 36 s. S. o. T. 69 Rbd. 37 s. tilstillet Bombebøssen. . . 460 - 38 - Musikkens Udbredelse er indkommet 500 beholdning har besluttet at skjænke Bombebøssen. Piastere, hvilke han selv og nogle af hans Venner og For solgte Contrabøger var indkommet: J alt 90 spanske Piastere, R. S. 335 Rbd. 7 s. S. C. T. 1104 Rbd. I. Gaarden No. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Hr. Conferentsraad Bruuns sidste Gave . . . . . . 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . . . . . . 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i Obligationer, a 4 pC. . . . . . . . . . . ei kommer Bombebøssen til Jndtægt. 8. Capital i en Nationalbankobligation. . . . . . . . . . . . . . . . 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor . . 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. . . . . . . Sølv 2500 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation, a 4 pC. . . . hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts til 6 af de Søefolk, som - dersom de findes - have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgiører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12. En Nationalbankobligation af Laanet af 4 Febr. 1820. . . . . r. S. 13. Rigsbankobligationer til Beløb . . . . . . . . . . . . . . . . . . . taget 2 Tdr. Øll. Kjøbenhavn, den 13de October 1828. Wilse. Transport Sølv 29, 618 Rbd. 338. 14. En af Selskabet Holbergs Minde skiænket kongelig Obligation Nr. 691 - 15. J Sparekassen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I alt rede Sølv og Sølv 33,233 Rbd. 11 1/2 s. De Mange, der have bidraget til dette for Bombebøssen saa særdeles gode Qvartal, takkes paa det forbindligste fra Directionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Fra Hr. Heilborns Koge=Indretning have De i Stiftelsen, som ønskede det, erholdet Mad. Fra Hr. Brygger og Dannebrogsmand Jensen, have De gamle Søfolk i dette Qvartal mod M. Lütken. Langberg. Schack. Larsen. Duntzfeldt. Møller. Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Blandede Efterretninger. Da Jesuiternes Forjagelse var i Aaret 1774. besluttet, udkom et epigrammatisk Skilderi af følgende Jndhold: Paven forestiller for forskjellige af Europas Souverainer Jesuiternes Ordensgeneral, og siger: Ecce homo, See hvilket Menneske. Nou invenio in co cau. Jeg finder ikke at han de. Derpaa svarer: Tolle, crucifige! sam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Preussen. Quid ad me Tag ham og korfæst ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Spanien. Reus et mortis. Han er skyldig til Døden. Vos dicitis. J sige det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Ungarn: rid enim male fecit? Hvad Ondt har han gjort, Den tyske Keiser: er skyldig. Hvad gaaer det mig an Republiken Venedig: Non in die festo, ne forte tumultus fieret in populo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Neapel og Hertugen af Parma: Nos legem habemus et secundum han legem. debet mori.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kongen af Sardinien, Innocens ego sum a sangnine ejus. Paven svarer: Corripiam et emendatum eum vobis tra dam. Post trediesresurgam. Kun ikke paa en Festdag, at der ikke skal blive Opstand iblandt Folket. Vi have en Lov og efter den Lov maa han døe. Jeg er uskyldig i hans Blod. Jeg vil revse ham og igjen overantvorde Eder ham, naar han er revset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Jesuiternes General: Efter tre Dage vil jeg igjen opstaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Alle religiøse Ordener: Jnbe ergo custodiri se pulchrum ejus usque. in diem tertium, 10. sorte veniant discipuli ejus et furentur. cum et dicant plebi: surrexita mortuis, et erit novissimus error pejor priore. Ite, custodite, sicut vos Saa gaae da, og hold scitis. befal derfor, at hans Grav skal være bevogtet indtil den tredie Dag, paa det at hans Disciple ikke skulle komme, stjæle. ham, og sige til Folket: han er opstanden fra de Døde, og den sidste Vildfarelse. skal da være værre end den første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Paven til Slutning: Vagt saaledes som Eder er sagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Det behøver ikke at erindres, at den latinske Text af valgata med Villie er valgt, og at Betydningen af Svarene gaae ud paa at vise de daværende europæiske Fyrsters Sindelag og Forhold. (L. Bl. d. B. H. 331.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Man læser en Bekjendtgjørelse i Alt. Mercur 162, der fortjener Efterligning her i Hovedstaden, hvor der ere mange Syn for Sagen, at det vilde være nyttigt. Den lyder oversat saaledes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Bekjendtgjørelse. Som Tak for Gjestevenskab, der tilstedede Adgang til Haven i Blankenese, har en vis E. Koch fra Berlin. sat sit Navn paa en af Søilerne af det derværende af Steen opførte Tempel, ikke skrevet det, men med et spids Jnstrument indgravet det. Da det maa have været, hvad der vel kan antages, denne benævnte Herres Hensigt, ved saadan uskaansom Behandling af et af den nyere Architekturs mest vellykkede Værker, at skaffe sit Navn Notorietet, saa har man saameget mindre ville undlade ved denne Bekjendtgjørelse at hielpe ham til denne Hensigts Opnaaelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Forfatteren af et historisk Værk: "Enschichte der Tafel har gjort følgende Bruning: Salomon den Vise gav i Tempelgaarden Fest, ved hvilken 22000 Oxer og 12007 Faar bleve fortærede; men til saadan en Fe maa Kjøkkenerne have optaget en Plads af C. Morgen Land; og 17000 Kokke maa have 12 ret beskjæftigede, og regner man paa enhver Gje1 Pund Kjød, og et Sæde af 18 TommuBrede, saa maatte Bordet have naaet fra diene Ende af Kongeriget til den anden, nemlig fra Dan til Berseba. (L. Bl. d. B. H. 31)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 October 1828. Hamburg 2 M. - a vista 209, Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 ½ s. Vank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . . 80 1/2 i Bante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
Nationalbank=Obligationer 158 - Rbd. Sal. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102, 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . . . 1084 1087 i Sdlr. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 4 Rbs. Te Rbd. Schl. 98 Rbd. r. S. 100 i Barte. 3 pCt. nye danske Obligationer, 69 Rettelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-14
J No. 82 S. 1305 L. 1 nedenfra Ti læs Tids; S. 1810 L. 1 istedetfor 40 i medfører ydermere; S. 1312 L. 16 nere læs smager. - F. S. 38, 3 i Lune. L. Sterl. 140. S. 1311 L. 8 medføre, ydermere
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 84. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 October 1828. *) Kjøbenhavns store Jldebrand d. 20. October 1728.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Det pleier i Almindelighed at være de glædelige Begivenheder, hvis Aarhundrededag man seirer; men ogsaa de sørgelige fortjene, om just ikke at høitideligholdes, saa dog at ihukommes, thi enhver Ulykke har sin lærerige, som hvert Onde sin gavnlige Side. Næste Mandag (den 20de October) er det netop et Aarhundrede siden, vor Hovedstad blev hjemsøgt af en ødelæggende Jldsvaade, der længe var bekiendt under Navn af den store, indtil den syv og tredsindstyve Aar derefter, maatte deele denne Benævnelse med en anden, ikke mindre rædsom. I eet Aarhundrede have saaledes, naar man tegner Bombardementet med, Luerne tre Gange bæriet Kjøbenhavn; men hver Gang reiste det sig end skjønnere og smagfuldere af sin Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Uagtet Jldebranden 1728, i mange Henseender, lignede den i 1795, saa var Tiden, da begge opkom, dog væsentlig forskjellig. 1728 var Fædrenelandet endnu neppe kommet sig af Krigens stærke Saar, 1795 havde det nydt en afbrudt og uforstyrret Fred i 67 Aar, og almindelig Velstand blomstrede, som Frugten af den meest levende Handel og Skibsfart. Om Branden 1728 har en Samtidig, Baron Holberg, leveret os, i sin Levnetsbeskrivelse, en kort, men ypperlig Skildring. En omstændelig Efterretning derom finder man i Prof. og Ridder Nyerups Kjøbenhavns Beskrivelse. At gjentage her hvad paa begge Steder allerede har været sagt, vilde være overflødigt; men en Sammenligning mellem begge disse Jldebrande synes, ved denne Leilighed, ikke at være upassende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Velstandskilderne vare saa store og almindelige, at de ordentligen trængte til Afløbskilder, og disse fandt de netop i Jldebranden. De afbrændte Bygninger skulde opføres igjen og istedetfor det ødelagte Bohave nyt anskaffes. Derved kom Millioner i Omløb, som ellers laae ufrugtbare, eller i det mindste brugtes paa andre Maader, blandt de Classer af Borgere, som ellers kun havde deres nødtørftige Udkomme. Jldebranden ansaaes derfor af mange snarere foren Velgierning end en Ulykkke. Det varede ikke længe og Palladser opstode i jevne Borger huses Sted, og, da det ene maatte rette sig efter det andet, begyndte fra dette Tidspunkt af en Pragt og Luxus i Møblement og Levemaade, der strakte sig lige til Borgerclassen, hvortil man didtil ikke havde kjendt Mage. Det, som Jlden 1728 levnede, var omtrent Kalleboderne, Slotsholmen, Gammelstrand, Høi bro og Færgestræde, Skipperboderne (Gaderne imellem Nicolai og Holmens Kirke) Østergade, Hallandsaas, Rosenborg, Nyhavn og Alt hvad der af Staden var paa den Side lige ud til Toldboden, saa og Gammel- og Nyholm og Nyboder. Af disse Levninger bortrev igjen Jlden 1795 begge Færgestræder, Gammelstrand, Høibrostræde, Skipperboderne, den øverste søndre Ende af Østergaden etc. Hvad endeligen denne sidste Jldsvaade skaanede, fortærede Bombardementet 1807, der syntes at ville udslette det sidste Spor af Kjøbenhavn, saaledes som det var lige indtil dette Tidsrum. Men hvor stor Ulykken end var, saa sparedes dog de bedste og prægtigste Bygninger, paa Frue Kirke nær, og hvad der var høist mærkværdigt, Jlden rørte denne Gang, som i begge de forrige Jldebrande, kun faa af Christian den Fjerdes Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Om det kun var det gamle Huus paa Hjørnet af Silkegaden og Pilestræde, hvor hiin store Konge havde en Silkefabrik, saa undgik det Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Følgerne af hine tre store Jldebrande bleve siden, i det Hele betragtede, meget velgjørende for Hovedstaden. Den forvandledes til een af de skjønneste Residentser i Europa, dens Bygninger bleve beqvemmere og smagfuldere; dens Gader bleve bredere og større, dens offentlige Pladser flere og rummeligere. Dens Brandvæsen blev sat paa en saa ypperlig Fod, at ingen ret betydelig Jldebrand mere er at befrygte. J det mindste har man nu i tre og tredive Aar ikke erfaret, at nogen Jld tog synderlig Overhaand, naar undtages den ved Bombardementet opkomne, der uden Tvivl havde været af endnu fordærveligere Følger, dersom Brandanstalterne ikke havde været saa fortræffelige. Et nyt Skrift af Filosofen N. Treschow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Det er interessant at læse hvad en Mand som Statsraad N. Treschow, fra hvis Haand mange Filosofiske Skrifter og Afhandlinger ere udkomne, og som i endeel Aar var berømt Lærer i Filosofien ved Kjøbenhavns Universitet, og siden ved det norske Universitets Oprettelse gik did i samme Fag, nu har yttret over den christelige Religions Lærdomme. Et nyt Skrift af ham er udkommet med Titel, Christendommens Aand eller den evangeliske Lære, Frimodig og upartisk beskreven. Under Forfattelsen af denne Bog, siger han, har jeg alene villet have den hellige Skrift, ingen af nogen besynderlig Kirke foreskreven Troes-Formular, for Øine. Jeg bekiender mig vel til den evangelisk lutherske Religion, fordi den, efter min Overbeviisning, virkelig indbefatter den hele væsentlige Christendom, og er vel skikket til at befordre et ægte christeligt Sindelag - Man kunde neppe være Medlem af noget kirkeligt Samfund, naar man vilde fordre mere - men ei, fordi Alt, hvad der i dette læres, just forekommer mig at være væsentligt eller vist.""Det synes for det første nu at være Tid til aldeles at berøve Diævelen tilligemed Personligheden selv den Magt, af hvilken han altfor længe har været i Besiddelse. Man behøver i vore Dage vel ikke længere, endog i Religionens høiere Foredrag, at holde sig til Almuens Sprog, eller raae Forestillinger, men kan tale frit omdenne Sag. - - - Dernæst troer jeg heller ikke, det kan være nogen oplyst Mand til Forargelse, at Jesus Christus her fremtræder vel i Guds Skikkelse, og, hvis man saaledes vil udtrykke sig, som et guddommeligt Menneske, men ikke, som man hidindtil har villet, som den allerhøieste og eneste sande Gud, fra hvilken han, Joh. 17, 3, som den af ham Udsendte, udtrykkelig selv særskiller sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Foruden en historisk Jndledning er Bogen inddeelt i femten Hovedstykker, hvis Jndhold vi her ville anføre: 1) Om Religion og især den christelige i Almindelighed. 2) Om den christelige Religions Grunde. 3) Om Gud som den eneste. 4) Om Gud som Fader, Guds Søn og den Helligaand. 5) Om Verdens Skabelse og Guds Forsyn. 6) Om Engle, gode og onde. 7) Om Menneskets Skabelse, oprindelige Tilstand, Udartning og Fordærvelse. 8) Om Guds Anstalter til Menneskets Opreisning i Almindelighed. 9) Om Christi Forløsning især og det Forhold, hvori han ifølge deraf staaer til sin Kirke. 10) Om Maaden, paa hvilken Mennesker blive deelagtige i Guds og Christi Velgierninger. 11) Om Opstandelsen fra de Døde, den almindelige Dom og det evige Liv. 12) Omdet christelige Sindelag i Almindelighed. 13) Om det christelige Sindelav imod Gud. 14) Omdet christelige Sindelag mod en Selv. 15) Om det christelige Sindelag mod andre Mennesker. Bogen er udkommen paa Forfatterens Forlag og faaes hos Messell, Keyser & Comp. for 1 Speciesdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Svar paa Jndrykkelsen i Skilderiet, No. 77 pag. 1226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Indenlandske Efterretninger. En Fædrenelandet saare vigtig Gjenstand, er Ølbrygningen, og det vilde være af væsentligt Gavn, om man i det Hele lærte her bedre at behandle et saa udbredt Forædlingsprodukt. "Meget er gjort i de senere Aar her i Hovedstaden, siden større Frihed efter Bryggerligningens Ophævelse tillod den dristigere Borger at udvide sin Frembringelse, og mere kunne vi, ifølge det allerede Opnaaede vente. Men see vi hen til, hvad der udrettes i andre Lande, England, flere Dele af Tyskland, især Bayern, da maa vi erkiende, at vi endnu hverken have gjort. Øl til en Nationaldrik, ei heller i betydelig Grad udført Øl som Handelsvare, noget der dog kunde ventes fra et Kornland, ligesom at man overalt i Landet kunde faae en god Drik Øl, hvilket for Tiden ingenlunde finder Sted uden for Hovedstaden." Med disse Ord, uddragne af en Anmeldelse i Hr. Profess. Ursins Magazin No. 134 over et nyelig udkommet Skrift: "Grundsætninger for Ølbryggeriet tilligemed Beskrivelse over den i Kjøbenhavn mest brugelige Brygningsmaade, af C. A. Brøndum, Dhm. - Gjennemseet og med en Fortale ledsaget af Profess. H. C. Ørsted, R. af Dr. Dom. ville vi gjøre opmærksom paa dette nyttige Skrift. "Jeg troer, siger Hr. Prof. Ørsted, at Forfatteren, der allerede har udgivet en Anvisning til Brændevinsbrænderiet efter sin egen Erfaring, har gjort vel i ogsaa her at indskrænke sin Anviisning til det, som han selv har prøvet eller seet, eller dog erfaret af fuldkomment paalidelige Praktikere. Forfatteren har i sine tidligere Aar selv arbeidet i Bryggeriet, og har til Brug for dette Skrift desuden benyttet adskillige oplyste og duelige Medborgeres Erfaringer, som de med velvillig Aabenhiertighed have meddeelt ham, og blandt disse navnligen Dhrr. Bryggere Høier, og C. Jacobsen, hvis Meddelelser han oftest har benyttet. Med Taknemmelighed vil han ogsaa modtage af saakyndige Medborgere enhver Berigtigelse man vil meddele ham til Brug ved en ny Udgave, der let kan ventes af et Skrift der angaaer et saa almindeligt Næringsbrug." Skriftet faaes for 5 Mk. Tegn hos Forfatteren i Prindsensgade ved Adelgaden, No. 278, som hos A. Seidelin, store Kjøbmagergade No. 65.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
I Helsingøer indbyder Brygger og Bradeviinsbrænder L. Chr. Møller Lysthavende i at tage en af ham opfunden Indretning i Li syn, hvorved han udleder Dampen af hans Birgerie og Brændevinsværk, og at faa en af de over samme forfattet Beskrivelse, som viser dit Beskaffenhed og Nytte. (Dagen No. 247.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
J kritische Bibliothe tur das Schul- unUnterrichtswesen. Juli 7 8 No. 58 læses utrykte tydske Breve fra I. A. Ernesti til C. L. v. Hagedorn, meddeelte af Hr. Professer T. Baden, med en kort Jndledning uddrag, af et Brev fra Meddeleren til Bladets Udgivn, Hr. Dr. Seebode. Den lyder saaledes: "1798 udgav jeg, Briese uberdie Kunst von u. an C. L. v. Hagedorn." Jeg besad en ligesaa stor Samling af Breve fra den Tids Lærde til Hagedorn, som jeg var tilsinds ved Lejlighed et udgive. Da jeg i Aaret 1800 kom til Leipzig tilbød jeg Hr. Boghandl. Goschen Forlaget af denne sidste Samling. Han modtog det, og vil overdrage Profess. Schiller Redaktionen, saa jeg selv ikke havde Tid dertil. Saasnan i var kommen tilbage til Kiel, tilstillede jeg hiGoschen den hele Samling. Nogen Tid du ter døde Schiller, og 20 Aar henrandt, uden af jeg videre bekymrede mig om Sagen. Her i Kjøbenhavn havde jeg vel af og til viltet 18 derom for baade Bekiendte og Ubekjendte, et ønskede, at en af mine reisende Landsmænd, som maatte komme til Leipzig, vilde affndre Hr. Goschen Samlingen. Afdøde Kammerjunker Neergaard havde lagt Mærke hertil, og han li bød sig, paa en forestaaende Reise til Pans at modtage Samlingen i Leipzig. Jeg 8 ham en skriftlig Fuldmagt. Han afreiste, li mig intet høre fra sig, og døde siden i Pari Nogen Tid efter hans Død kommer Hr. Kameraad Bang, en ypperlig Kunstkjender, i Besidder af en skjøn Kunstsamling, tilbage Paris, og viste mig en Mængde Haaede, Breve, som et Tilfælde havde bragt i til Hænder. Han havde kjøbt dem i Paris al Jøde. Jeg gienkiendte dem strax, at de til mine; men savnede dog iblandt dem mange, som jeg forhen havde eiet. Hr. Kammeraad Bang har med en særdeles, den værdige Mand egen, Godhed skjænket mig den hele Samling, bestaaende af 176 tydske, og 81 franske Breve. Hvorledes jeg fra Begyndelsen af var kommen til Brevene har jeg sagt i bemeldte Skrift: "Brie se uber die Kunst &c. Udgiveren henviser forsten til sit Blad No. 43 S. 343.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
J samme No. S. 4612 læses over Hr. Biskop Plums Udgave af Persius en Recension, ogsaa af Hr. Prof. Tork. Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Blandede Efterretninger. J Landskabet Murcia i Spanien har Jordskjeld gjort store Ødelæggelser, og udbredt den største Bestyrtelse. Stæderne Guardamar, S. Faverio og Torre lad Mata ere øde for Mennesker. Truede med at begraves under deres Boliger, havde de begivet sig ud paa Marken, hvor de have opslaaet smaae Hytter. J Torre la Mata vare de fleste Huse indstyrtede, ligeledes Kirkens Kuppel, og kun med Møje fik man det høie Sacrament uddraget fra Ruinerne. J Guardamar styrtede Slottet ned, og Kirken truer med at falde. J Torrevieja have de høieste Huse faaet paa deres Udsider skrækkelige Revner, hvilket skeete med en frygtelig Larm. Dette skeete d. 13, 14 og 15 September. J Staden, Murcia vare fire hæftige Jordstød, og Jndvaanerne flygtede ud paa Marken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
J Stokholm er nyelig et Skrift udkommet under Titel: Harald Harfagers Afkomlingar paa Europas Troner, af Hr. v. Kronningsvard, lom, af meget omhyggeligen og nøiagtigen udførte Tabeller, fører Beviis for at det hele Europa regieres af en eneste Familie af Regenter, som i lige Linie nedstammer fra Harald Haarfager, fød 883, og død Aar 934, efterat have regieret i 49 Aar, og været fem Gange gift. Saledes stammer den kongl. svenske Familie ved Adoptering fra ham; Kongen af Bayern i 29de tioner Grad, Kongen af Spanien i 31te, Kongen af Neapel i 31, Kongen af Würtemberg i 30, Kongen af Danmark i 29de, Kongen af Storbritannien i 28de, Kongen af Nederlanden i 29de, Kongen af Sardinien i 28de, Kongen af Preussen i 28de, Kongen af Sachsen i 28de, Keiser Don Pedro i 30te, Keiseren af Østerrige i 30te, Keiseren af Rusland i 29de, Kongen af Frankrig i 31te. J et Tidsrum af 350 Aar have Bayern og Preussen (Brandenburg) havt mindst hyppig Regentvexel; nemlig hver 12, Danmark 13, Frankrig 14, Republiken og Consulerne ikke medregnede, Rusland og Tyrkiet hver 21, den hellige Stol 39 Paver offr. Jntet Dynasti har besiddet Thronen i længere Tid i lige Linie end det Danske, saaledes at Sønnen stedse fulgte Faderen. (L. B. d. Bh.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Til Kirkehistoriens Literatur gives der en Række af ældre, tildeels for sin Tid meget kostelige Hielpemidler, blandt hvilke man her blot vil anføre foruden de nøjagtigere Værker af Sagittarius, Schmid, de af Royko og Chr. W. Fr. Walch; og for saavidt man i disse ældre Værker ei har den nyere Literatur, er denne meget fuldstændigere at finde i de bedste Lære, og Haandbøger, især Henkes, Standlins, Munschers, Danz's. Derimod savnes endnu en almindelig Historie over Kirkehistorie-Studierne i Almindelighed, hvori sammes Fremskridt efter Forsknings, Kritiks og Kunsts forskjellige Retninger. Saaledes begynder (i Hall. allg. Lit. Zeit. Jan. 1828 No. 5) en Recension over et nyt Skrift: Geschichte und Literatur der Kirchengeschichte, von Dr. Carl Fr. Staudlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-18
Nach dessen Tode, herausgegeben von Dr. I. T. Hemsen, Profess. Hannov. 1827. 8. Skriftet roses ikke. Det findes ingenlunde værdigt det berømte Navn, det bærer, og kan som Historie kun under visse Jndskrænkninger, som Literatur aldeles ikke anbefales.