JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Jandagen den 7de Januarii førstkommende, om FormiddaNo. gen Kl. 10 Slet, bliver holdet 4de og sidste Gang offentlig Auction over den Sal. Hr. Professor Anchersens Stervboe, tilhørende Gaard, som er beliggende i Korsgaden, imellem Hr. Organist Sibberns iboende Huus paa den ene, og Sr. Docker. Lærredshandlers Gaard paa den anden Side, da samme absolut bliver bortsolgt. Paa Auctions=Stedet som er den bortsælgende Gaard, skal Conditionerne nærmere vorde bekiendtgjorte. Ligeledes vorder bemeldte Tid og Sted, ved Auctionen separat fra Gaarden, bortsolgt endeel Stervboen tilhørende gode Jern=Kakkelovne; hvilket herved til Liebhabernes fornødne Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 28de December 1781. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Til Kiøbs faldbydes. Nye hiemkomne friske Citroner og Pomerandser, er at bekomme i Nørregade hos Hans Cabbel for billig Priis. Odense den 20de December 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Store Voxlys til Kirkerne, samt Voxstabler tillige med Bord Lys af alle Slags Sorter, ere for billigste Priis at bekomme hos Gartner Johan Nicolai Petersen, boende paa Sortebrødre=Kirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Undvigt. Da en Selveier Huusmand, og Snedker af Profession, navnlig Johan Usse, boende i Kiøng, under Assens Amt, som var mistænkt for at have borttaget en Koe fra en Huusmand i Hiallese, sidstafvigte Tirsdag Morgen den er 828 Aar. han var indsat i Civil=Arrest; saa anmodes alle og enhver 11te December, er undvigt af Odense Raadhuus, hvor blive anholdt og hidbragt til Byefogden her ved Stedet, som maatte antreffe fornævnte Johan Usse, at han maatte da Omkostningerne tillige med en Kiendelse til Opbringeren. en blaae Kjortel og Vest, kantet med blaae Baand, et par strax skal blive betalt. Ved Undvigelsen var han klædt i gule Skindbuxer, blaae Strømper, og Støvler paa, en rød Hue med blaae Flos neden om, og Hat paa Hovedet. Han er vel voxen, sortsmutzig Ansigtet, og et langt udslagen sort Haar. Odense den 14de December 1781. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-12-28
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Nye=Aars=Ønsker. J Fra Søn til Fader, Fra Søn til Moder. Fra Dat Af ter til Fader, Fra Datter til Moder, Fra Broder, til Søster, Fra Søster til Broder, Sødskende indbyrdes. Til Farfader. Til Mormoder, Til Moster, Til Farbroder. Krigsmand. Til en Søemand. Til en Velgiører. Til sin Til Morbroder. Til en Lærer, Til en Kiøbmand. Til en Kiereste. Til en Ven. Om at faae en var Mand. En Kiereste inden Dag et Aar. Mand og Vugge. Til en Veninde. Til den Smukke. Til den kolde Kiereste. Til den flittige Jomfrue. Til den knipske Jomfrue. Til en modens Cavalier. Til en ung Enke. Til en ung Enkemand. Til en ægte Patriot. Til en Tal=Lotterie=Spiller, en TobaksSnuger. Til en Tobaks Røger. Til en Spiller. Til en Pebersvend. Halvandet Ark, og i alt 36 Ønsker for 8 s. Englenes Forretning ved Jesu Fødsel, som Mønstere for os i Jule=Tiden, skrevet 8 og Hyrdernes Forretning ved samme, af Hr. Pastor Lorck for de tydske Skolebørn, og oversatte til danske Børns Nytte, begge for 8 s. indbunden. - Jngen Forældre vil det fortryde, at give deres Børn denne smukke og nyttige Jule=Gave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
De gamle Romere regnede Dagen fra Midnat til næste Midnat. De deelede derpaa den lyse Dag i tvende Dele, Formiddag og Eftermiddag; siden i fire Dele, ligesom Natten i fire Vagter, saasom første, anden, tredie og sterde Vagt, (Virgilig prima, secunda &c.) hvoraf hver Deel eller Vagt indeholdt tre Timer. Omsider bleve tegnede flere Deelinger paa Dagens og Nattens Tider, som bliver for vidtløftigt at opregne. Den første Tid af den naturlige Dag kaldtes Midnat, som sagt er. Men alle Dage vare ikke et Slags; thi, efter NumæAnordning, skulde nogle være: 1) Festi, det er, helligede Dage for Guderne, og beskikkede især til at celebrere disse fire Solenniteter, nemlig: Sacrificia, publiqve Ofringer til Guderne. Epulæ, Giestebuder, holdne til Gudernes Ære. Ludi, offentlige Lege, ligeledes til Ære for Guderne. 2. Vare Dies Profesti, Søgne=Dage, som gaves Folket til publiqve og private Forretninger. 3. Dies Intercisi, Halv=Hellige, paa hvilke var tilladt i nogle Timer at tage sine egne Sager vare, i nogle at holde Guds Tienesten. Festi eller Ferie, (thi disse tvende Ord bruges undertiden i Fleng,) vare igien enten publiqve eller private De Publiqve, som helligholdtes af alle, vare igien fire Slags. Ferie Stativæ, som stode fast paa en vis Dag Ferie Conceptivæ, anordnede Fester, som hvert Aar til uvisse Tider bleve anordnede af Øvrigheden eller Præsterne. Feriæ Imperativæ, extraordinaire paabudne Fester, som Consules eller Prætores af egen Myndighed paabøde, saasom om en mærkelig Seier var vunden, og deslige, Nundinæ, de Romere havde indrettet i hver Maaned tre Markeds=Dage, saaledes, at Bønderne i otte Dage skulde giøre deres Arbeide, men paa den niende Dag komme til Rom, deels for at drive deres egne Sager, saasom Nr. 5 s. Kiøbmandskab, Tvistigheder og Processer, deels for at høre, hvad for nye Forordninger eller Anstalter, der vare i Forslag. Dette maa nu agtes, at disse Nundinæ i Begyndelsen regnedes til Ferie, men siden ved en Lov gjordes til Dies Fasti, det er til Torve=Dage og Ting=Dage alene, da Landmændene kunde faae deres Kiøbmandskab bestilt, og deres Tvistigheder afgjorde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
En Uge, som bestaaer af 7 Dage, er fordum kaldet i det gamle Danske Veke, der betyder saa meget som Afvigelse, thi den ene Uge maae vige for den anden, ligesom den ene Bølge for den anden. De 2 Dage, hvoraf en Uge bestaaer, have alle deres særdeles Navne. Den første kaldes i det Hebraiske Sprog. Sabath, Hviledag. Almindelig kaldes den ellers Søndag, hvad heller det skal betyde en Sonedag eller Forligelsesdag, eller meget mere Solens Dag; thi Solen er og fordum i disse nordiske Lande kaldet Syn eller Sun Engelænderne falde den Sun, Hollænderne Sunne og Tydskerne Sonne; Ligesom de og alle kalde denne Dag er Solens Dag, som den og af gammel Tid er kaldet af Hedningerne i deres Overtroe, der og have kaldet de andre Dage i Ugen efter Planternes Navne. Mandag, eller Maandag, af Maanen paa Himmelen. Tirsdag, efter Afanden Tisa. Kaldes og paa LatinMartiisdog, af den Planet Mars, som de gamle Romere meente skulde raade for Krig og være Stridens Gud. Onsdag, efter Afguden Odin. Den er fordum kaldet Mittweke, der betyder det samme som Midt=Uges dag, eller den som er midt i Ugen; og i samme Henseende kaldes den og af de Tydske Mitwoche. Paa Latin og andre Sprog, kaldes den Mercurii Dag, efter Planeten Mercurius, som efter Hedningernes Meening skulde være deres Afgnders Postbud. Torsdag, efter Afguden Thor. De Tydske kalde den Donnerstag eller Tordens Dag, paa Latin Jovis Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Fredag, efter Afguden Frige. Paa Latin Veneris Dag, efter Planeten Venus, som agtedes at være Gudinde for Kierlighed. Løverdag, skal efter nogles Mening betyde saa meget som Afguders Lokkedag, men andre vil heller Toelses og og Tvettelses Dag; thi at toe og tvette kaldtes i fordum Tid at løve, og denne Løven og Toen har af ArildsTid været meere i Brug paa denne Dag end paa de andre Dage. Den kaldes og derfor udi St. Olafs Saga Cvettdag. De Tydske kalde den Sonnabend, det er Aftenen for Søndag. Paa Latin heder den Saturni Dag, efter Planeten Saturnus. Thyge Brahes Dage. Der har fra gammel Tid været sat forvorpne Dage, som kaldtes nefasti Dies, forbandede Dage, og vare anmerkede R 9 Re for ulykkelige Hændelsers Skyld, som paa dennem vare skede. De opregnes paa adskillige Maader, og visse holdes for forvorpne af nogle, men ikke af andre. Om disse meenes Job at tale, naar han i hans store Smerter forbander sin Fødselsdag, og siger: at de, som forbandede Dage eller antegnede ulykkelige Dage, skulde og forbande hans Fødselsdag, eller sætte den iblant de ulykkelige Dage, at de, som giøre sig rede at opvække Leviathan, eller at fange Hvalsiske, det er, at fange nogen vigtig Gierning an, de skulle flye den Dag; men han talte ikke dette afden Hellig Aands Drift, men af Kiøbs og Blods Overilelse, i Utaalmodighed, formedelst hvilken der gik mange unyttige Ord ud af Munden i hans store Fristelser, og for hvilke han bestraffes af fine Venner, saavelsom ogsaa af Gud selv, naar det heder: Han havde talt uden Forstand, Joh. 38. Efter den store danske Stiernekyndige, Thyge Brahe, kalder man alle uheldige Dage Thyge Brahes Dage, man har funden følgende optegnede: Jan. 1, 2, 4, 6, 11, 12, 20. Jul. 17, 21. Febr. 11, 17, 18. Aug. 20. 21. Mart. 1, 4, 15. Sept. 10, 18. Apr. 10, 17, 18. Oct. 6. Maj. 7, 18. Nov. 6, 18. Jun. 6, Dec. 6. 11, 18. =Men saadanne ere ei mere at sætte Tillid paa, end rette sig efter. Thi ingen maa tænke, at saadanne Dage ere virkelig og i Sandhed aarligen mere ulykkelige end andre. Der kan paa den allerlykkeligste Dag endog tilslaaes en Ulykke. Lykke og Ulykke staaer alene i Guds Haand. Jer. 3. Der skal ikke være nogen Dagvælgere iblant Guds Folk. 5 Mos. 13.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Befordringer. Den 19de Decbr. har Hs. Kongel. Majestæt til Contre Admiraler allernaadigst udnævnt Commandeurerne Bendix er 10 R. R. Lassen Bille, Johannes Cornelius Kriger, Kammerherre, Friderich Christian Kaas, og Kammerherre, General=Adjutant og Deputeret i Admiralitets Collegio, Græv Adam Ferdinand Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Prædikanterne paa Hellig tre Kongers Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Mr. Faaborg. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Copulerede, Fødde og Døde. Odense. Udi afvigte Aar 1781 er i St. Knuds Menighed copulerede 20 Par, fødte 66, deriblandt 9 uægte, døde 66. Udi Frue Meenighed copulerede 10 Par, fødte 68, deriblandt 9 uægte, døde 58. Udi St. Hans Menighed copulerede 14 Par, fødte 68, døde 47. I Hospitalet fød 1, døde 2. J alt copulerede 44 Par, fødte 203, døde 173. Ere altsaa 30 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
J Fyens Stift ere udi afvigte Aar copulerede 1514, Par, fødte af begge Kiøn 5681, døde 4834. Ere altsaa 847 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Bekiendtgiørelser. Landstinget for Fyen og Langeland er berammet at holdes i Aaret 1782 paa følgende Tider, den 30 Januarii, 27. Februarii, 27 Martii, 24 April, 29 Mai, 26 Junii, 31 Julii, 28 Augusti, 25 September, 23 October, 29, November og 18 December.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Efter S. T. Hr. Kammerherre, Juells Ordre. Concerten som holdes hos Madame Kyhn, bliver udsat til den - første Tirsdag efter Nyt=Aars Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og " Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Os elskelig Geheime=Conference=Raad og Stiftsbefalingsmand over = 13 Aar. " Vore Lande Fyen og Langeland, Hr. Henrich Bille, Ridder, for Os allerunderdanigst haver andraget, at ConferenceRaad Casper Herman von Bruggemann paa Østergaard under Odense Amt i bemelte Fyen den 28de September sidstleden ved Døden er afgangen, og at hans Arvinger, endskiøndt de alle ere myndige, have forlanget, at han, som Amtmand, vilde forrette Skifte efter ham, samt udstæde Proclama til deres Sikkerhed; saa have Vi efter fornævnte Geheime=Conference=Raad Billes derhos allerunderdanigst " gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt den Altonaiske Mercur " og de Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afgangne Conference=Raad Bruggemann, dermed at fremkomme inden den i Loven forreskrevne Tid hos bemelte Geheime=Confe" rence=Raad Bille; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne " ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste " Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Over=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 30te November 1781. Under Vort Signet (L. S.) C. R. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Geheime=Conference=Raad og Stiftamtmand Hr. Henrich Bille Bevilling, at maae i Aviserne indkalde afgangne ConferenceRaad von Bruggemann paa Østergaard i Fyen, hans Creditorer. Bliver alle og enhver som maatte have noget at fordre efter afgangne Hr. Conference=Raad von Bruggemann til Østergaard, herved indkaldet, at anmelde og beviisliggiøre samme hos mig eller Fuldmægtig Kammer=Raad, Bye= og Raadstue=Skriver Jens Orten i Odense inden den i Loven forreskrevne Tiid, da enhver skal vederfares hvad Ret er; men efter saadan Tids Forløb, bliver ingen Fordring eller Ankrav, af hvad Slags det end maatte være, antaget af Arvingerne, eller for gyldig anseet. Odense den 19de December 1781. H. Bille. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormaren, Dytmersken, " og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Rasmus Ludvig Nelleman, Byefoget i Vor Kiøbstæd Assens udi Vort Land Fyhn, som Skifte=Forvalter efter forrige Kiøbmand " i bemelte Assens afg. Poul Voigt, hans herom allerunder" danigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han " udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og Odense AdresseContoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de " gange efter hinanden maa indkalde saa vel Arvingerne som 4 alle dem der formeene sig at have noget at fordre efter for" nævnte afg. Poul Voigt, at indfinde sig inden den i Loven" fastsatte Tid hos bemelte Byefoget Nelleman, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav og Arve=Ret; " og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter " Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses " for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvor" under samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allere, underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet, " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence" Stad Kiøbenhavn, den 7de December 1781. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Efter forestaaende Kongel. Bevilling, indkaldes Vedkommende, herved i behørig Tid, at melde sig hos mig R. L. Nellemann. Nr. 15 J ved Skoemager Frederich Gottlieb Hasserts Død, er hans og efterladte Enke deres fælleds Boe taget under lovlig SkifteBehandling, og da nu de i Stervboet anmeldte Creditorer haver efter Enkens Anmodning accorderet hende Boet extraderet, saa forinden samme skeer, bliver alle de som endnu ikke haver meldet sig og formeene at have nogen Prætension til den Afdøde eller Stervboet herved indkaldede inden 6 Ugers Forløb at melde sig hos os, som Skifte=Forvaltere, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Odense den 28de December 1781. Seidelin. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Haa Langeland er for kort siden Soesidder Claus Christian Christensen ved Døden afgaaet; hans Efterladenskab er saa ringe, at det ikke tillader ordentlig Proclama at udstæde, saa at følgelig ey heller noget kan blive at arve; men da den Afdøde har været gift, og ikke vides hvor Hustruen sig opholder, ei heller hvem flere den Afdødes Arvinger ere, saa vorder Dødsfaldet herved bekiendtgjort og Vedkommende indkaldet til Skiftet, der forrettes paa Hans Excellence Hr. Geheime=Raad og Amtmand Baron von Holstes Vegne i Rudkiøbing af J. Th. Flindt. General=Auditeur, Bye= og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Auction. Sandagen den 7de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver holdet 4de og sidste Gang offentlig Auction over den Sal. Hr. Professor Anchersens Stervboe, tilhørende Gaard, som er beliggende i Korsgaden, imellem Hr. Organist Sibberns iboende Huus paa den ene, og Sr. Docker Lærredshandlers Gaard paa den anden Side, da samme absolut bliver bortsolgt. Paa Auctions=Stedet som er den bortsælgende Gaard, skal Conditionerne nærinere vorde bekiendtgjorte. Ligeledes vorder bemeldte Tid og Sted, ved Auctionen separat fra Gaarden, bortsolgt endeel Stervboen tilhørende gode Jern Kakkelovne; hvilket herved til Liebhabernes fornødne Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 28de December 1781. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Dirsdagen den 15de Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver her paa Odense Raadstue bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, ChaNr 16 R. R. toller, Seng= og Gangklæder, Linnet, et Sengested med et complet lyseblaat Silke Damastes Omhæng, Kakkelovne, samt et complet Exemplar af Forordningerne, og endeel andre gode Juridiske Bøger med videre, alt afgangne Ober Krigs Commissair Niels Krag Langes Stervboe tilhørende og hvorover trykte Fortegnelser hos mig kan bekommes forinden Auctionen. Thi ville de Lysthavende behage til bemelte Tid og Sted sig at indfinde. Odense den 3die Januarii 1782. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Til Kiøbs faldbydes. Hos Clemmen Clemmensen i Svendborg er at bekomme beste Martinique Caffebønner i halve og heele Hundrede Pund, for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
En god brugbar Chalse er at faae til Kiøbs for billig Priis hos Sadelmager. David G. Klug. Hod hiemmegroet Kommen er til Kiøbs for billig Priis, og anvises fra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Capital som falbydes. En Capital paa 36 Rdlr. 2 Mk. 10 s., tilhørende Degnen Sr. Storm umyndige Børn i Næraae, som og nogle og 50 Rdlr. ubekiendte Arvingers Penge, er separat, mod aarlig gangbar Rente og antagelig vederheftig Forsikring enten straxen, eller til 11te Martii, eller 11te Junii 1782 at bekomme hos Provst Broge i Fyens Schamherred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Condition søgende. Skulle nogen behøve en god Huusholderske, der forstaar hvad hun bør, da kan derom gives Efterretning fra Odense AdresseContoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-04
Fundne Sager. da afvigte Mandag om Morgenen af en Rytter er bleven J funden i Korsgaden her i Odense, en rød saffians Brev=Taske med liden Sølv=Laas, og hvori befindes en liden Sax, en dito Penne=Kniv, en Øreskee med Kniptang, og en Blygands=Stift. med Sølvbeslag paa Enden, samt et Stykke Pergamment, men i øvrigt uden Penge; saa ville Eieren af bemeldte Brev=Taske melde sig her ved Regiments=Staben, og imod dette Avertissements Bekostning, samt en liden Findeløns Erleggelse, imodtage samme. Odense den 4de Januarii 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-11
De almindelige og for fornemme Romerske Borgere, var at blive halshuggen, som kaldtes Percussio securi. De brugte og Qvælen eller Strangulatio, hvilket skeede i Arresten, ligesom nu omstunder i Tyrkiet. Nogle andre fortiene at blive omstændeligere beskrevne, saasom: Furca, denne var en særdeles Straf for Tienere eller Slaver. Furca var et Træe med Grene, i Lignelse af en Gaffel, hvilket Tienere for ringe Forseelser maatte bære om Halsen igiennem Gaderne. Hvorfor intet er meere gemeent, end det Navn Furciser, en Gallie=Knebbel, hvormed strænge Herrer kaldte deres Tienere, og paa den Maade hørte Furca til Ignominia eller Spot og SkamMen naar de bandt Misdæderens Hoved til saadant et Træ, og pidskede ham til Døde, det kaldte de de Gamles Nr. 26 R. Straf, (Supplicia Majorum. ) hvoraf siges : in Furca sig, at hænges i en Gallie. Korfæstelse (in Crucem Action var meget gemeen i gammel Tid hos de Romere, dog sielden brugtes til andre, end Slaver og den gemeeneste Almue. Den blev afskaffet under Constantinus den Store, Træet, som stod op i Veiret, kaldtes egentlig Crux, det som laae tvert over, hvortil de naglede Hænderne, kaldtes Patibulum; dog disse tre Ord: Furca, Crug, Patibulum bruges i Fleng hos Autores.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-11
De, som paa denne Maade bleve henrettede, eller korsfæstede, slæbte selv Træet eller Korset til Retterstedet, og bleve først hudstrøgne. De bare og paa sig skrevne Aarsager til denne Straf, hvilket de kaldte Titulus, og Svetonius kalder Elogium. Svetonius fortæller ellers en artig Historie og en Romersk Patricius, eller Adelmand, som af Keiser Galba fik den Dom, at han skulde forfæstes, formedelst han havde forgivet sin Myndling. Denne Adelsmand, da han nu blev ført til Retter=Stedet, besværgede han sig høylig over den Uret og Spot, at en fornemme Rommersk Borger skulde lide saadan haanlig og slavisk Død, og beraabte sig paa Lovene, som forbøde saadant at skee. Reyseren, som hørte Aarsagen til Klagemaalet, lovede at raade Bod for den formeente Tort i Dommen, befalede derpaa Korset at giøres meere anseeligt og galant end sædvanlig, og at overstryge det med en smuk hvid Malning, paa det Adelmanden, der pukkede saa meget paa sit Adelskab, maatte have den Ære, at hænge paa Herre=Viis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-11
J den Engelske Historie finder man, at i Dronning Marie Tid, en fornemme Engelsk Adelmand, eller Lord, der tillige med sine Tienere havde begaaet et Mord paa en anden, blev dømt til at hænges, skiønt med den Forskiel, at han selv blev hængt i en filke Strikke, da Tienerne maat R. 27 R. te hænge i ordinaire Reb. Uagtet en fornemme Herre, der haver det Privilegium, ikke at skulle hænges, men halshugges. At kastes i Vandet udi en Sæk, (Projection in Prosluentem eller Culeus) var en meget haard Straf. Denne Straf var egentlig for dem, som myrdede deres Forældre. Dette kan først mærkes, at Parricicium betydede i gammel Tid ikke saa meget Mord paa Forældre og Børn eller Slægtinge, som ethvert Menneskes Mord, saa at Ordet da derive redes af (Par & cædo) at slaae sin Lige, det er, et Menneske ihiel. Siden tabte det den gamle Bemærkelse, og tages i fær for Mord paa Forældre. Hverken Solon eller Romulus havde sat nogen Straf for denne Misgierning, i Tanke, at ingen skulde være saa forbandet, at faae saadant i Sinde. Men saa ugudelige befandtes nogle af Efterkommerne, at de Romere agtede sig beføyede til en ny Misgierning at ophitte en ny Straf. J Senecæ Tid blev saadant et Menneske, efterat han var pidsket med Riis til Blodet gik ud, indsyet i en Læder, Sæk, (Culeus) med en Slange eller en Abe, en Hund og en Hane hos sig i Sækken, og saaledes kastet ud i Havet. At stødes ned af en Klippe, (Dejectio de Rupe Tarpee, var en brugelig Straf, thi nogle Misdædere bleve førte oppaa det Tarpeiske Bierg, og derfra nedstødte. Dog skeede undertiden, at saadanne bleve benaadede paa Livet, for andres Forbøn, enskiønt Spotten stedse hængte ved dem, hvoraf de kaldtes: de Lapide emti; ligesom Furca redemti, siges om dem, der bleve løsede fra Gallien. Andre af de Lærde forklare dog anderledes det Ord de Tapide emti, nemlig saaledes, hvilket og synes troligere. er 28 Aar. Paa det Sted, hvor Slaver, som bragtes til Rom for at sælges, holdtes fal, var en høi Steen, hvorpaa Auctions Mesteren stod med Slaven, at han af alle kunde beskues; og derfor betyder Tallemaaden, en usel Slave, der nylig er ankommen. Dette forklares af en anden Locution fast af lige Bemerkelse: In co ipso skas lapide, unde Præco prædicat, det er, du er lige saa god og ikke bedre end en Slave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-01-11
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.