Berlingske Tidende, 1805-05-06
7. Kartoffelavlen er nu temmelig udbredt i alle de danske Provindser. Man dyrker ogsaa forskiellige Sorter deraf. Men man savner endnu bestemte og nøiagtige Jagttagelses over Værdien af disse forskjellige Sorter, saavel i Henseende til Afgrødens Mængde, i forskiellig Jordbund og ved forskiellig Cultur, som i Henseende til deres Værd som Føde for Mennesker, og hvor længe de, uden at tabe deres gode Egenskaber, knune dyrkes paa samme Sted &c. Dette er uden Tvivl Aarsag til, at man i Kiøbenhavn, hvor saastor en Mængde af Kartofler forbruges, dog ikkun med Vanskelighed kan faae en spiselig Sort. Amagerne dyrke neppe flere end tvende Sorter, og have nu dyrket dem saa længe, at de meget ere udartede. Alligevel er det derfra, at næsten alle mindre Formuende i Kiøbenhavn forsynes. Kyndige paastaae, at det er særdeles vigtigt for Helbreden, ikke at nyde de slettere Sorter, hvor de gode kunne haves. - Selskabet ønsker derfor en udførlig Efterretning om : Hvilke Sorter af tidlige og sildigmodne Kartofler, der baade i Henseende til Afgrødens Mængde, og i J en saadan Afhandling maae den hele Omgang fra først tilsidst paa det nøieste beskrives og forklares, og Jndretningerne samt Redskaberne dertil i al Fald, med de fornødne Tegninger, oplyses og tydeliggiøres. Den indfindes inden 1ste December næstkommende 1805. 12. For den sikkerste og med meest forholdsmæssig Bekostning forbundne Maade, enten med eller uden Jld, at befrie Fiske= og Havders=Olie fra sin skadelige Stank, giøre den klar og borttage dens mørke Farve, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr., og Omkostningerne ved de gjorte Forsøg erstattede indtil 50, Rdlr. Med Afhandlingen maae følge Prøver saavel af den stinkende Tran, som den forsødede, hvilken deraf efter Anviisning er frembragt. Premien æskes inden October Maaneds Udgang 1805. 13. Jde mange og store Meierier eller Hollænderier i Danmark gives af Meiken en stor Mængde Valle, hvis engang indførte Brug nok ikke er saa fordeelagtig som den kunde være. Vallen, som indeholder megen Sukker= og Æggehvidestof maatte til Jøde for Mennesker give et bedre og forde lagtigere Næringsmiddel end som sædvanlig at give den i raae Tilstand til Kreature, der kunne fødes med en langt ringere Næringsstof Norge producerer de saakaldte Mysseste i stor Mængde og til forskjellig Godhed. J Meierierne udi Dannemark, hvor der af den søde Melk lades Oste, vilde man kunde have den meest velsmagende Mysseost, da den, som laves af Suurmelks=Vallen, er mindre god. Behandlingsmaaden er meget simpel og lidt bekostelig, da den koges ved en sagte og ringe Jld. Foruden at der koges Ost af Vallen, bruges den og til anden Slags Føde, baade til Søbemad og til Dyppelse, i Steden for Smør. For at bringe denne Gienstand ved nærmere Undersøglse og Overveielse til heldigere Anvendelse, udsætter Selskaber, følgende Premie: For den bedste Afhandling om Vallens Benyttelse. til Føde for Mennesker, med fuldstændig Beskrivelse over den hele Behandlingsmaade til de forskiellige Slags Fode, den lille Guldmedaille eller 25 Rdlr. - Den hele Fremgangsmaade fra først til sidst maae beskrives saa nøie, saa at derefter kan praktiseres, og være grundet paa virkelige Erfaringer. Afhandlingerne indleveres til November 1806. Selskabet udsætter tillige en praktisk Premie desangaaende. 14. Da der er største Formodning, at Norge skuler endnu i sit Skiød mangfoldige Berg Arter og Mineralier, som med Fordeel kan anvendes til Landets Gavn; saa udsætter Selskabet fremdeles en Premie for enhver Opdagelse af nyttige Mineralier, Marmor arter, især de hvide, Kleber= eller Grydesteen, som ikke almindelig er bekiendt, Leer= og Jordarter til Farverie eller Potterie, Sandsteen til Glashytter, Stelsteen til Masovne, Galmeje, Qvægsølv o. s.v. Prøver af Opdagelsen maae indsendes, og Stedet, hvorden er gjort, nøiagtig angives og beskrives, samt Opdagelsens Rigtighed bevises ved Attester, som kunne beediges om forlanges. Naar Opdagelsen skal komme i Betragtning til Premie, da maae det tillige bevises, at Stedet er saaledes beliggende, at de raae Materialier kunne blive nyttede. Enhver saadan gjort Opdagelse maae bekiendtgiøres Selskabet paa ovenstaaende Maade inden August Maaneds Udgang, da det vil give Premie eller Belønning overeensstemmende med den deraf forhaabende Nytte, fra 10 Rdlr. eller dets anden Sølvmedaille til 100 Rdlr. eller den første i Guld. 15. Da der i Jylland, og især i Omegnen af Skanderborg og Friderits, formodenlig findes flere og forskjellige til techniskeokonomisk Brug nyttige Jord= og Leerarter; saa udsætter Selskabet en Premie for Opdagelsen at slige Jord= eller Leerarter, tienlige til Valkning. Porcelain og Pottemager=Arbeide, Farverie, med videre. Ved Æskningen maatte følge Prøver af det Opdagede, saavelsom en nøiagtig Beskrivelse af Stedet, hvor det findes, hvorved tillige maatte bevises, at dets Beliggenhed var saaledes, at det uden Vanskelighed kunde benyttes og transporteres, samt at det fantes i nogen betydelig Mængde. Premien bestemmes efter den Nytte, som kan ventes af en saadan Opdagelse, fra 10 til 100 Rdlr. eller fra den anden Sølvmedaille til den første Guldmedaille eller Penge derfor, Æskningerne, som tillige maatte forsynes med Attester, om Opdagelsen er ny, indsendes til December 1805. 16. J Betragtning af, at der aarlig indføres en betydelig Mængde Krølhaar i Landet, og at denne Produktions=Artikel næsten ganske er forsømt hos os, har Selskabet besluttet ved Premier at opmuntre til Krølhaars Tilberedning i de danske og norske Stater. Krølhaars Produktion berver først paa Jndsamlingen af de dertil forbrugende Koe= og Hesterumper, og dernæst paa deres fordeelagtigste Tilberedning. Jndsamlingen vil ikke kunne have nogen Fremgang, med mindre de samlede Haars Afsætning er let, og Tilberedningen vil være mere eller mindre fordeelagtig, eftersom Indretningen til Haarenes Spinding, Kogning og Tørring, er god og ildbesvarende. For at befordre denne Fabrikation, som aabner for mange en ny Næringsvei, udsættes følgende Premier: Fenseende til deres Værd som 53de for Mennesker, fortiene fortrinligst at dyrkes, saavel overalt i Dannemark, som især i Egnen omkring Kiøbenhavn og andre stor Stæder, Da man vil have bemærket, at de tørre, smuldrende, af blot Meel bestaaende Kartofler, som endnu ere de almindeligste hos os, besvære Maven, ere vanskeligere at fordøie, og fordre en betydelig Mængde Smør, hvorved de blive baade dyrere og usundere, men at derimod de sødere Sorter smelte hen i Munden, befordre ved deres Sukker Fordøielsen, og behøve kun lidet Salt for at give en ligesaa behagelig som sund og nærende Føde; da man fremdeles vil have lagt Mærke til, at de slettere Sorter, før de modnes, have en behageligere og fødere Smag, naar de nydes strax efter at de ere optagne, men tabe denne Smag ved at henligge eller ved at fuldmodnes, og at det Modsatte skulde finde Sted ved de sødere sildigmodne Kartofler, saa spørges: tabe de melede Kartofler ved at modnes deres Sukker, Blive de ikke derved usundere? Bør man forbyde deres tidligere Brug? Selskabet ønsker, at 1) Besvarelsen blev grundet paa Erfaringer, anstillede i Landet selv, og forenede eller sammenlignede med andres Erfaringer; 2) at Sorterne nøie beskrives i Henseende til Rodens Form, Farve, Størrelse og Modningstid, samt Stængelens Størrelse, Blomstre nes Farve &c.; 3) at Mængden, som kan avles paa et vist Areal og i en vis Jordbund maatte angives, og Culturen og Omkostningerne derved nøie beskrives ; og 4) at deres Egenskaber som Føde for Mennesker bestemmes, hvorledes de forholde sig ved Kogning i Vand og Kogning i Dampec. Ved at arbeide til det Maal, Selskabet her henpeger paa, ville mangfoldige flere Spørgsmaale frembyde sig, og man vil ansee den Afhandling for fuldstændigst, som trænger dybest ind i det, her blot gives Vink til. Om de forskellige Sorter af Kartofler findes Efterretninger i Hr. Assessor C. S. Rafns Danmark og Holsteens Flora 2den Deel. Premien for det bedste Svar paa Spørgsmaalet er Selskabets anden Guldmedaille og 50 Rdlr. i Penge. Afhandlingerne indsendes til Udgangen af December 3) For den betydeligste Samling af gode Landhuusholdnings=Raad og Haandgreb, samt Forsigtig heds Regler i Landbruget, som ved Erfaring ere befundne at have deres Nytte, det være sig i hvad Green. af Landvæsene det vil, naar de allene kan være Landmanden til Tieneste og Fordeel, udsættes en Premie af den tredie Guldmedais eller 25 Rdlr.