Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-03
Nu har Valgbestyrelsen, for at faae Kundskab om, paa hvem enhver vælger har afgivet Stemme, ved sidste Valghandling fundet for godt at afsætte en Rubrik udfor hans i Protocollen anførte Navn, til deri at antegne det Navn hans afgivende Stemmeseddel lod paa, og den har der anført det; men Valgbestyrelsen skal ikke herom have nogen Kundskab; - fordrer den Saadan, handler den urigtigt og saaledes som Cancelliet ikke kan billige, og alle de Midler, den i dette Øiemed anvender, ere urigtige. Den 2den Januar fordredes saadan Kundskab; Middelet at erholde den ved var Protocollen, der var indrettet med Rubrik til at optage hvad der ikke skal optages, og hvad Valgbestyrelsen ikke skal vide, følgelig var Protocollen urigtig indrettet. Dette er saa ubestrideligt og ved Cancelliets Ord: "Ligesom og Valgprotocollen naturligviis bør indeholde, at enhver modende Valgberettiget har afgivet sin Stemme, og hvor mange Stemmer der ere faldne paa de forskjellige Jndivider, der have været paa Valg, saa tydelig bekræftet, at Hr. Byfogden ikke formaaer at omstøde Sandheden ved Deres urigtige Paastand, at Protocollen var rigtig indrettet. Der maa altsaa ved næste Valg føres en ny eller anderledes indrettet Protocol. Om det end har været Dem omfindtligt i mit Jnserat at see gjentaget, hvad der dog allerede er gjort public i Veile Avis Nr. 15, om Maaden hvorpaa De den 2den Januar afviste min, paa Manges Vegne, nedlagte Protest imod den fordrede Valgmaade, og min derefter fremsatte Bøn om i Aar at følge den af Deres sal. Fader, Etatsraad Hersleb, i 6 Aar, og af Dem selv, som Constitueret i Embedet, i 2 Aar brugte lov hjemlede Fremgangsmaade, istedetfor den ved Deres egen besynderlige Granskning i Comm. Anordn. af 24de Octbr. 1827 udspeculerede, saa har jeg jo dog ikke deri talet Andet end den rene uimodsigelige Sandhed, og jeg har ikke gjort andre bemærkninger ved Valgbestyrelsens Erklæring end dem, der finde Hjemmel i Lovgivningen og i Cancelli-Resolutionen af 21de April. Jeg kan derfor ikke vel tænke mig anden Grund til at De reiser Dem i Borgermester=Sædet og yttrer Dem ligesaa ubeføiet som urigtig, for ikke at sige upassende, om min Færd som Borger Repræsentant, end den, at De muligen troer at gjøre mig bange, – men Hr. Borgermester, i saa Fald tager De virkelig atter feil (die Zeiten sind voruber da Borgeren kastede sig i Støvet for Borgermesteren, der skal virkelig lidt mere til for at skræmme mig; – thi umuligt kan det være Deres Mening at tage Parti imod mig med Hr. Dalgas, det vilde neppe være Dem værdigt; - desuden kommer hans og min Strid egentlig ikke Dem ved, og det er jo aldeles intet Nyt at denne Mand har Strid med en af sine Collegaer, for faa Aar siden havde han t. Ex. en med – hans qvasi Ven Hr. Agent Linnemann, vide Aarhuus Avis og Jyllandsposten for sidste Halvaar 1840; længere tilbage en med den afdøde dygtige og nidkjære Repræsentant Kjøbmand Feveile; det vilde næsten have været mærkværdigt om jeg skulde have gaaet fri. Jeg kan saameget dristigere tilbagevise Deres Angreb paa min Færd som Borgerrepræsentant, som jeg paa denne Post hidtil ikke har handlet anderledes, og ikke agter at handle anderledes end jeg kan forsvare for mine vælgere og for den Commune, blandt hvis Repræsentanter jeg tælles, og jeg skal vel vogte mig for collegiale eller andre slige ubehagelige Næser for min paafaldende Afvigelse fra det i sig fuldkommen Lovlige. Jeg maa iøvrigt bemærke, at det havde været klogere og bedre om De, Hr. Byfoged! ikke havde talet slet saa store Ord paa Raadstuen den 2den Jan, sidstafv., klogere, fordi De da havde sluppet for den ubehagelige Tilkjendegivelse af Cancelliets Misbilligelse af Deres Fremgangsmaade, bedre, fordi al den herover opstaaede Strid havde været undgaaet, som De dog unægtelig har været første Aarsag til, ved at fordre og befale en urigtig Valgmaade istedetfor den hidtil brugte i sig fuldkommen lovlige.