JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Vi have i sin Tid underrettet vore Læsere om at en Kommission var nedsat for at ordne Sagen angaaende Frederiksværk med Frederik den Sjettes personlige Arvinger. Denne Sag er nu afgjort saaledes med Hertugen af Glücksborg – efterat den allerede tidligere var ordnet med Hs. Kgl. H. Prinds Ferdinand, – at han har erholdt en Udbetaling af 100,000 Rbd., hvorimod den hele Eiendom er blevet henlagt under Rentekammeret, og skal betragtes som en Deel af Activerne, der ere bestemte til Statsgjeldsvæsenet Saavidt vi vide, vedbliver den nærværende Administration af Værket. (B. T.) Mæslinge-Epidemien paa Færøerne var, ifølge Bibliothek for Læger, ophørt den 17. Novbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
De didsendte Læger, Cand. Manicus og Panum, der nu ere vendte tilbage, havde hver havt omtrent 900 Patienter at behandle. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Distriktslægen i Kallundborg har fra den paa Seiere interimistisk ansatte Læge erholdt den Beretning, at Antallet paa de af Typhus angrebne Jndivider indtil den 2den Januar var steget til 492, de Dødes Antal til 16 og de Helbrededes til 152. (BT.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Fra Odense hedder det i H. Av. under 6. ds. Kammerherre, Oberst v. Abrahamson, Danmarks eneste Generalkrigskommissær, vor nyvalgte Suppleant til Stænderforsamlingen, er afgaaet ved Døden i Eftermiddag Kl. 2. Den Hedengangnes omfattende Aand og utrættelige Virksomhed i de flere ham overdragne vigtige Virkekredse ere bekjendte Selv en haard og smertelig Sygdom kunde ikke svække hans Arbeidslyst, og med levende Jnteresse fulgte han til det sidste Øjeblik Landets almindelige og vor Byes speciellere Forhold. Vi frygte, at hans Død vil være et ikke let erstatteligt Tab for Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Sidste Søndag, hedder det i "Kiel. Korr. er der af det herværende Militær i det nær Byen beliggende Værtshuus, Wilhelminehöber, begaaet slemme Excesser. Fordi nogle af de her garnisonerende Jægere Nytaarsdag vare komne i Strid med nogle derværende Ellerbeckere, der vare dem overlegne, og to Jægere ikke ubetydeligt saaredes, aftalte Soldaterne af 5. Jægerkorps, at de i Søndags vilde gaae derhen i stor Mængde, for at hevne sig. Omtrent 60 80 Soldater indfandt sig der civilklædte, og da de tilstedeværende Ellerbeckere langt fra vare saa stærke, gik de deres Vei strax da Soldaterne kom. Andre Folk, som just vare tilstede, saae Vertens Folk blive mishandlede af de rasende Soldater, og Meubler, Vinduer, Lysekroner, Glas a. i Vertshuset blive slaaede itu, hvorved Verten skal have lidt betydeligt Tab. Man kan vist fra Militærets Side vente en streng Undersøgelse af disse Excesser. Et Detaschement der idag skulde marschere til Rendsborg, har ogsaa allerede faaet Kontraordre, udentvivl fordi de ansees for ikke usandsynligt, at dette Mandskab har været indviklet i denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Udnævnelser. Under 24 Dec. har Hs. Maj. allern. beskikket Kopist J. F. Brock og Volontor, Kammerjunker, F. C. G. v. Harthausen, resp. til Fuldmægtig og Kopist i den kongl. Generalpostdirektions danske Sekretarigt. Under 30. f. M. er Byskriver i Nakskov og Herredsskriver i Lollands Nørre-Herred, Kancelliraad N. Oest udnævnt til Byfoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred med Avernak. Under f. D. er Sekretær paa Bordesholm Amthuus S. J. Carstens udnævnt til Assessor og Actuar i Stad og Landretten paa Ære. Under f. D. er Foureer i 12. Linie-Jnf. Bat. H. P. Petersen, beskikket til Underbetjent ved Fredericia Told- og Konsumtionssted. Under 31. Dec. er Kancellist i det Kgl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Kancelli S. H. Feldmann udnævnt til Landfoged og Branddirektør paa Pellworm. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Ledige Embeder. 1) Toldkontrollerposten i Elmshorn. Med dette Embede er forbunden en aarlig afdragsfriGage af 600 Rbd. - 2) En Postkondukterpost i Hertugdømmerne, som er tillagt en aarlig Løn af 350 Rbd. samt reglementeret Mundering. – 3) En Underbetjentspost ved Ringsted Konsumtionsted, hvormed er forbunden en aarlig Gage af 200 Rbd. foruden Procentandeel, der imidlertid i forrige Aar ikke er falden. (B. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 8 Januar. Hamborger Banco a vista 196 pCt. Bank-Diskonto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 103 3/4 a 104 Rbd. - Nationalbankactier 181 a 180 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Hamborgs Børs-Kours den 8 Januar. Slesvig=Holst. Species 1 pCt. Avance mod Banco. Dansk grov Kour. 24 1, Skillings-Stkr. 25 1/2 a 25 pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 14 1/2 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Krt. 3/4, Nye, a 31 s. 124 1/2, Preussiske Dalere a 40 sk. 125, Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Ribe Torvepriser, d. 9. Januar. Rug pr. Td. 1 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd. 21 ls.; Havre. 2 Rd.; - s.; Boghvede 2 Rd. 33 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 32 s.; Byggryn 32 ls.; Smør pr. Pd. 6 ls.; Æg 9 ls. Snesen, Kartofler pr. Skp. 8 ls. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Gaardmand Claus Andersen i Hillerup har i sidste Aar gjort Skifte og Deeling mellem sine 6 Børn, men underligt nok, det synes som om de ved Delingen ere vurderede til forskjellig Priis. En Søn fik 325 Rd. Cour., en anden 200 Rd., en tredie 150 Rd. Cour.; een Datter fik 300 Rd. Courant, en anden fik Gaarden, og paa en tredie Datter der sidder i smaae Omstændigheder, blev der ikke sat nogen Priis. Desuden fik 2de Sønner hver et nyt Skatol, en 3die fik en gammel Kiste, der maatte bindes sammen med Reb for at komme heel og holden af Vognen. Nu maatte man rigtignok spørge, hvad kan være Aarsag til slig forskjellig Deeling, da Jntet kan udsættes paa Børnenes Opførsel, Flid osv. Mon der skulde gives Grader i den Kierlighed, som en retskaffen Fader bør føle for sine Børn, naar de opføre sig ordentligen, eller mon slette Raadgivere have bevirket slig Forskjel, Dette ønskedes gjerne oplyst,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Bekjendtgjørelser. Feedslagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Undertegnede anbefaler sig til denne Uge med en udmærket feed Oxe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Ribe den 11. Januar 1846. C. Henningsen, Slagtermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Rakitsker, Reval og Liebaner Hør faaes til billige Priser hos Hans Th. Bech. Nylig har forladt Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Historiske Efterretninger om Ribe Cathedralskole. Af Skolens forhenværende Rector P. N. Thorup, Dr. philos., Prof., Ridd. af D. 1 D. 1 H. Efter Forfatterens Død udgivet af C. C. Thorup, Adjunct. Faaes hos Termansen for 15 Ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Hvor en Gartner med gode Anbefalinger til næstkommende 1. Marts eller 1. April kan erholde Condition paa favorable Vilkaar, anviser Adressecontoiret. Ligeledes anviser samme Contoir Plads for en duelig Avlskarl til samme Tid Hvor en Jomfru der kan forestaae en Huusholdning paa Landet, strax kan faae Plads hos en Embedsmand, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Breve og Pakker til Undertegnede bedes sendte med Jacob Jensen, hvis Bolig er i Sønderportsgaden i Nibe og som tager ind hos Bager Blinken berg i Varde. Breve og Sager, som sendes med andre Poster, ville ikke blive betalte. Raunso Prstad. den 7. Januar 1817. Viberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Onsdag den 27. Januar førstkommende Formiddag Kl. 10 foretages Valg af en Deputeret og en Suppleant for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 5te Valgdistrict paa Ribe Byes Raadstue, hvilket herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 15. Mai 1834 bekjendtgjøres. Listerne over de Valgbare i de forskjellige Kjøbstæder henligge til Eftersyn for vælgerne paa ommeldte Valgsted. Ribe den 8 Januar 1847. Sponneck, Valgdirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Fredag den 29. d. M. bortsælges, under Forbehold af høiere Approbation og under de sædvanlige Conditioner, ved offentlig Auction i Linnetskov 400 Læs Udluftning. De Lysthavende have at indfinde sig paa bemeldte Dag om Morgenen Kl. 8 slet i Linnetroe. Haderslev Lehnshuusfogdie, den 8 Januar 1817. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Offentlige Foredrag paa Rødding,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Høiskole. Løverdagen d. 23 d. M. og ligesaa næstpaafølgende Løverdag fortsættes paa RøddingHøiskole de tidligere paabegyndte offentlige Foredrag. Hr. Prof. Flor foredrager de gamle Nordboeres Forestilling om Guderne, Hr. Cand. Jensen agter at behandle et naturvidenskabeligt Æmne, Hr. Agronom Thomsen skildrer fremdeles Jnddæmningerne i det nordlige Fyen og Undertegnede vedbliver at fortælle om Reformationens Fremskridt og Seier i Danmark siden 1527. Begyndelsen skeer Kl. 10 og Alle uden Forskjel have Adgang til Foredragene. Rødding Høiskole den 3 Januar 1847. Fr. Helweg, Høiskolens Forstander.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Enhver, som maatte besidde utrykte Digte at afdøde Professor P. N. Thorup, vilde bevise Undertegnede en væsentlig Tjeneste ved at meddele og samme snarest muligt, da vi have en Samling af hans efterladte Digterarbejder under Hænder. Ribe d. 4 Januar 1847. C. Thorup. A. Leth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
4de Klasse. No. 2.10 Rbd. Sølv. Ove Malling Hersleb, Kongelig Majestæts Byfoged i Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Gjørvitterligt: at for mig andrager Handelsbetjent Charles Evers af Veile, at en af Kjøbmand Knu Nielsen Knudsen sammesteds, under 6. Juli 1839. til Veile Kjøbstads Overformynderi udstedt og den 9. f. M. inden bemeldte Kjøbstads Bytingsret tinglæst Obligation, oprindeligen for 450 Rbd., der for et Restbeløb af 100 Rbd. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. ved Transport af 25 Januar 1843, skal være cederet til bemeldte Charles Evers og for hvilken Sum er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor, efter Skjøde af 20. Julii 1825, tilhørende Gaard Nr. 55 paa bemeldte Kjøbstads Torvegade med tilliggende Gaards-, Bygge og Haugeplads, er bortkommen og ikke kan skaffes tilstede. Da det nu, ved Kongelig allernaadigst Bevilling ad mandatum af l. dennes, er tilladt, at fornævnte Charles Evers, ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden vil være at indrykke i Berlings politiske og Avertissementstidende, Nive Stiftsavis og Altonaer Mercur, maa, med Aar og Dags Varsel, indkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation ihænde, til, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre og at, saafremt Jngen inden saadan Tids Forløb dermed maatte melde sig, maa der paa Obligationen erhverves Mortificationsdom – saa indstævnes herved, efter Citantens Begjæring, den eller de, som maatte have Forskrivningen ihænde, til at møde for den ordinaire Ret paa Veile Byting den første Torsdag i JuniMaaned 1848 om Formiddagen Kl. 10, for da dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at bevise, dader, i andet Fald, paa meerbemeldte Obligation vil blive givet Mortificationsdom til sammes Udslettelse af Panteprotocollen, Efter Fr. af 3. Junii 1796 gives ingen Landag, eller Forelæggelse. Veile den 30. Decbr. 1816. O. M. Hersler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-11
Auction. Torsdagen den 21. dennes, Formiddag Kl. 9, bliver, efter Begjæring af Arvingerne efter afdøde Professo Thorup, paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Auction over det bemeldte Bo tilhørende Løsøre, bestaaende af Mahogni= og andre Meubler, nemlig: Divaner, Borde, Stole, Speile, Sophaer, et Ege Chatol, Skabe, Sengeklæder, Fasance, Kjøkkentøi, en Rune, en Kakkelovn, 3 Favne Brænde og nogle Læs Klyne m. m. Den paafølgende Dag fortsættes Auctionen ved samme Klokkeslet over den Afdødes, for en stor Deel til de philologiske, historiske og æstbetiske Fag henhørende, Bogsamling. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir, den 5 Januari 1817. Stricker. Trøyborg Hovedgaard, en under Trögborg Gods hörende Avlsgaard, begge beliggende i Ribe Amts søndre Deel, omtrent 2 Miil nordlig for Töndern, bliver, ved Auction stillet til Bortforpagtning fra 1. Mai 1845. Auctionen over Hovedgaarden bliver afholdt i den förste Halvdeel af Juni Maaned 1847, og Conditionerne bliver forinden fremlagte paa Gjæstgiver, stæder i de danske Provindsers og Hertugdømmers atörre Byer. Alt efter nærmere stedfindende Bekjendtgjörelse. Horvande ved Sønderboe, fra 12 til 18 Januar incl. D. 12. Jan. Kl. 9 21 Min. Kl. 10 41. Kl. 11 52. Kl. 12 53. - 16. - Kl. 143. Kl. 2 27 –(Ny M.) Kl. 2 49. Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Kiær slet faaer manden omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høie ste Floder eller Springflod indtæffer i Gjennemsnit 3 Flod ider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff Tirsdagen den 12 Januar. No 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Indenlandske Efterretninger. Under 16. Decbr. f. A. er der meddeelt Typograpl. M. B. Falkenberg Bevilling til at anlægge og drive Bogtrykkeri i Kjøbstaden Aarhuus. (B. T.) Under 24. Decbr. f. A. er der meddeelt Cand. pharm. C. P. Høygaard Bevilling til at nedsætte sig i Kjøbstaden Nibe og drive det derværende Apothek med tilhørende Filialapothek i Løgstøer. (B. T.) Casino er med en usædvanlig Hurtighed blevet fuldendt, og man kan haabe, at det vil blive aabnet i næste Maaned. Bygningen er udført med Smag og Elegance, uden at dette er skeet paa Soliditetens og Bekvemmelighedens Bekostning. En kort Beskrivelse af Bygningens Jndretninger o. s. v. vil maaskee ikke læses uden Jnteresse. Jndgangen for Gaaende er ene bestemt fra Amaliegaden, og naar man fra denne Side træder ind i Bygningen, fører en Granittrappe, hvorpaa der er anbragt Piedestaler og Kandelabere, op til en stor Buegang, hvor der paa begge Sider findes billetkontoirer. Derfra kommer man ind i en Foyer, hvor der er Garderober og Kontoirer, og derfra igjen ind i den nederste Deel af den saakaldte Pergola (Vinterhaven, der om Aftenen faaer sit Lys fra en meget smuk Bronce=Kandelaber En bred Trappe fører paa begge Sider op til Hovedetagen. Fortsætter man Gangen gjennem Pergolaen kommer man til en stor Passage eller Gang, der ligner dem, der findes i Udlandets Hovedstæder, med Udsalgsteder af allehaande Jndustrigjenstande, og naturligviis vil der heller ikke savnes Cigarboutikker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Paa begge Sider findes Restaurationer, Konditorier, Billardværelser o. s. v., og to Trapper fører op til Hovedetagen. Disse Lokaler ere meget smukt dekorerede og udstyrede med al mulig Elegance. Naar man endelig er kommen ud af Passagen, kommer man til en anden Foyer med tilhørende Buegange ud til Larsens Plads. Her ender Bygningen og af denne Vei komme de Kjørende. Her findes ogsaa Garde rober, Billetkontoirer osv., og desuden er der i det ene Hjørne af denne Fagade en Dør, gjennem hvilken man ad en pompos Trappe kommer til den kongelige Loge, og i det andet ligeledes en Dør, gjennem hvilken man kommer til Theatrets Scene med de dertil hørende Lokaler, som Foyer, c. 20 nydelige Paaklædningsværelser, Garderober, Koulisemagaziner ofv. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Naar man fra Amaliegaden er kommen op i Hoved etagen, støder man paa den mindre Koncertsal, der vender ud til Amaliegade, for en 4500 Mennesker. i umiddelbar Forening med den staae 4 Sideværelser, og 4 Værelser ovenover. Dette Lokale bliver især hensigtsmæssigt til mindre Koncerter, Baller, Selskaber, osv. Der fra kommer man ud i Pergolaen, i hvis Midte der er anbragt en meget smuk, stor Fontaine, og fra Pergolaen ind i den store Koncertsal, der rummer 25003000 Mennesker. Den er dekoreret i Renaissancestiil, og Jntet er svaret for at gjøre den saa brillant som muligt, de deligste Farver og den rigeste Forgyldning møder Øiet overalt. Paa Gulvet er der et Amphitheater, langs Væggene og foroven et Galleri med Orchester. Paa hver Side af Salen er der 2 store Korridorer, af hvilke de to øverste kunne gjøres til Loger med Korridorer. Ligeoverfor Orchestret er Theatret omtrent af samme Størrelse som det kongelige; Deforationerne ere malede af en i denne Anledning hertil kommen Deforationsmaler fra Berlin. Hele Bygningen oplyses med Gas; Lysekroner, Lampetter osv., har Agent Carstensen selv besørget i Paris. Paa forskjellige Steder i Bygningen er der indrettet bekvemme Boliger for Etablissementets Betjente osv.; men vi maae her indskrænke os til dette, og skulle blot endnu anføre, at Lokalet opvarmes ved uhyre store Jernovne og Rør fra Hr. Lundes Jernstøberi, der udbreder Varme deels ved tør Luft deels ved varm Damp; og at hele Establissementet forsynes med Vand fra sex store Vandbeholdere paa Lofterne, der rumme c. 100 Tdr. som ogsaa kunne bruges i Jldebrandstilfælde. Rør lede Vandet gjennem hele Bygningen, og Haner ere anbragte paa de fornødne Steder. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Tydske Blade have nylig meddeelt det Rygte, at der fra det russiske Kabinets Side skulde være givet det danske Hof det Raad, at enes saasnart som muligt med de tydske Stormagter om det slesvigholstenske Anliggende. Denne Efterretning erklæres i Breve fra Kjøbenhavn for aldeles grundløs, og der tilføies, at Keiser Nicolaus nu som før aldeles billiger den danske Regerings Fremfærd mod de tydske Hertugdømmer, samt at det danske Hof for ganske nylig har fra Petersborg modtaget tydelige Beviser paa et saadant Sindelag. (Kbhvns Morgenp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Nytaarsaften berøvede et ungt Menneske, en Kammagersvend, sig selv Livet ved at drikke Vitriolsyre. Aarsagen til hans Død fortælles at være følgende: J Efteraaret fik han Underretning om, at der i hans Hjemstavn var tilfalden ham en Arv efter en Slægtning. Stolende herpaa, gjorde han Mesterstykke, hvorved han satte sig i en for hans Stilling trykkende, Gjæld, uden at kunne fuldende det. Den forventede Arv udeblev længe; det arme Menneske, som meente, at den aldeles vilde udeblive, blev melankolsk, Betalingstiden stod for Døren og han ansaae Døden for sin sidste Tilflugt. Nytaarsaften var han et Liig; men Nytaarsdag ankom Brev om, at Arven var til at hæve. En Dag tidligere – og Samfundet havde ikke mistet en af sine brave Borgere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Fra Udlandet fortaltes nylig i Flyveposten, at der hos Arbeiderne i fremmede kemiske Svovlstilfabrikker, har viist sig en skrækkelig Sygdom, som viser sig i det Jndre af Munden, og stundom er dødelig eller ender med, at Kjævebenet maa udtages. Desværre skal denne Sygdom nu ogsaa have viist sig ved et Par af denne Art Fabrikker i Kjøbenhavn og navnlig ere tvende Personer blevne angrebne deraf. Hos den Ene, en Mandsperson, der var ansat som Svovler i en Fabrik, skal Sygdommen have indfundet sig i en temmelig heftig Grad og han skal endnu befinde sig paa Hospitalet, uden at der har viist sig nogen Udsigt til Helbredelse. Den Anden er en ung Pige, hos hvem Sygdommen skal have meldt sig med Lændernes Udfalden og med heftige Smerter i Kjæverne; ogsaa hun skal være bleven lagt ud paa Hospitalet. Ønskeligt var det, om der fra Sundhedskollegiets Side blev anstillet Undersøgelse i denne Sag, for om muligt ved repressive Forholdsregler at standse et Ondes Omsiggriben, der er saa frygteligt i sine Virkninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Om den i Rom afdøde Maler Holm har Redaktionen af Flyveposten modtaget følgende Brev, undertegnet M.: Hr. Redakteur, Da deres Blad har indeholdt den af tydske Blade udbredte larmoyante Historle om den Hjælpeløshed, i hvilken den danske Maler C. Holm ved sin Død i Rom havde efterladt sin Familie, tillader jeg mig derfor at opfordre Dem, til at optage nedenstaaende Berigtigelse, der er en Oversættelse af et Avertissement i Agsb. allg Zt." (d. 13. Decbr. 1846). Rom den 18 Novbr. Den i "Alg Zeit." af S. August indeholdte Efterretning om den danske Kunstner C. Holms Død giver Jndsenderen af disse Linier Anledning til at meddele den Afdødes Venner den behagelige Efterretning, at Holm efterlod sin Familie i Formuesomstændigheder, der gjorde det muligt for den at bestride de mange Udgivter i Anledning af Holms tremaanedlige Sygdom, Reiser og Død, uden at paadrage sig nogen Gjæld. Det forholder sig rigtig, at Medlemmerne af den tydske Kunstnerforening i det første bevægede Øjeblik troede at maatte tilbyde Enken Hjælp til Hjemreisen og derfor stillede 200 Rbd. ud til hendes Disposition, men ligesaa vist er det, at hun med Tak til Giverne overgav denne Sum i den wurtembergske Charge d'Affaires, Hr. Kolbs, Hænder, med Bøn om, at Foreningen vilde anvende den i et andet Øiemed."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
Fra Lübeck hedder det under 3. ds. De i Ratzeborg forsamlede Lauenborgske Stænder have for nogle Dage siden afslaaet den af Regeringen foreslaaede Anvendelse af Expropriationsloven paa en Jernbane mellem Mølln og Svartsenbek, hvorimod de eenstemmig have fattet den Beslutning at tilstæde samme for en Jernbane mellem Büchen og Lübeck, som den, der ene kan være til hele Hertugdømmet Lauenborgs sande Gavn, og endnu engang (paa Lübeckernes Vegne) at anmode Regeringen om Tilladelse til sammes Anlæggelse. (Danv.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-01-12
J den nu i den viborgske Stænderforsamling tilendebragte Værnepligtssag, bleve følgende KomitteeJndstillinger antagne af Forsamlingen: 1) At det maatte behage Hs. Majestæt at lade anstille Undersøgelse, om Statens Forsvarskræfter i det Hele, derunder indbefattet saavel Armeen som Fæstningerne, ere i en saadan Tilstand, at de kunne antages at afgive et tilstrækkeligt Rigsværn, at Resultatet af disse Undersøgelser derefter maatte blive Stænderne forelagt, saa at de derved kunde bedømme, hvorvidt de Bekostninger, som maatte udfordres, staae i Forhold til det specielle Gode, som skal tilvejebringes, som til Statens Resfoureer og Fornødenheder i det Hele. 2) At de militære Straffe- og Disciplinær-Love, saavel for Land, som Søetaten maatte forelægges Stænderne, inden almindelig Værnepligt træder i Kraft. 3) At det maatte komme under Overveielse, hvorvidt den hele militære Retspleie kunde modtage en til nærværende Tidsforhold svarende Forandring. 4) At det maa blive undersøgt, hvorledes med Jndkvarteringsbyrden for Fremtiden skal forholdes 5) At Kasernerne indrettes saaledes, at hver Mand erholder sit Sengested. 6) At saafremt ikke alle Værnepligtige kunne kaserneres, som er det ønskeligste, Kvartererne, som i Byerne afgives til de Værnepligtige, blive af saadan Beskaffenhed, som maa ansees passende til de nye Forhold. 7) At de Værnepligtige i Kjøbstæderne fortrinsviis erholde Ret til at rekrutere Liniebataillonerne i den Provinds, hvor de have deres Hjem. 8) At der tillades de Værnepligtige, som erklære at ville stille for sig efter endt Exerceerskole, at fritages for denne Skole, naar de aflægge Prøve paa, at de, forinden Skolen skal tiltrædes, have erhvervet den samme Færdighed, som forlanges af Rekruten ved Afgangen fra Exerceerskolen. 9) De som ved nærværende Anordnings Emanation ere konfirmerede, og af andre Konfessioner de, som have opnaaet 15 Aars-Alderen, skulle være fritagne for Udskrivning, saafremt de ikke allerede, ifølge den gjeldende Lovgivning, ere Værnepligten underkastede. 10) At det tilstædes de akademiske Borgere at begiere Udsættelse med at behandles til Udskrivning, indtil det 26de Aar. 11) Amendement af Proprietær Weinschenck: At Stillingen bliver fri forAlle, saaledes at hver den, som attraaer dette, selv maa tilvejebringe sin Stedfortræder, dog under den Kontrol som maa blive anseet pas ende ved Sessionerne; antaget med 30 St. mod 22. 12) Amendement af Kancelliraad Jngerslew. At i Almindelighed al Tjeneste ved Armeen for det udskrevne Mandskab skal ophøre med det 36te Aar, an aget med 28 St. mod 23. 13) J Almindelighed skal Landværnepligten ikke være Nogen til Hinder for at reise til Udlandet dog er han pligtig, under en Mulkt af 10 Rbd., at anmelde sin Afreise for Lægdsforstanderen, der meddeler ham Beviis derfor. Naar den, der saaledes har været bortreist, igjen kommer tilbage til Riget, efterat have opnaaet Udskrivningsalderen, bør han møde for den første Session, der a holdes efter hans Hjemkomst, for der at behandles ti Udskrivning. 14)