Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-06-17
Den 10de Juni høitideligholdtes Universitetets aarlige Rectorskifte, ved hvilken Leilighed der af den fratrædende Rector magnisicus Conferentsraad Werlauff blev uddeelt Præmier til de akademiske Borgere som havde vundet samme for deres Besvarelser af de sidstudsatte Priisopgaver, nemlig: i Medicinen til Studios. med. & chirurgiæ A. Hannover; i Historien til Studios, juris Fr. Eginhard Schjern; i Philologien til Stud, philolog. PaulTregder; og i Naturhistorien til Cand. philolog. Ludvig Oluffen. Universitetets tiltrædende Rector er: Professor Dr. Theol. H. N. Clausen. Læren om Treenighed og Forsoning." Et speculative Forsøg af Waldemar Henrik Rothe, Sognepræst for Trinitatis Menighed i Kbhvn. Sandelig en meget curieus Bog, uden Tvivl den meest curieuse, der i de sidste halvhundrede Aar er udkommet i Danmark. Forfatteren kalder den paa Titelbladet et spekulativt Forsøg, og paa et andet Sted et Forsøg i den høiere Theologi; vi vilde have fundet det meere passende, om han havde kaldt den et Forsøg i det Forblommede, eller i det Desperate. Jmidlertid lærer man mange forunderlige Ting af dette lille Værk, f. Ex at der gives en grændselos Begrændsning; at Religionen hverken er Følelse eller Tanke; at de Christne deles i Jøder og Christne, at Hjernespinds traade kunne brydes, hvilket neppe er Tilfældet med andre Traade; at Gud er den, paa hvem Alt hvad tænkes kan og siges, lige meget passer og ikke passer, o. s. v.;men hvad man ikke lærer af det, og hvad man uden Tvivl vil have ondt ved at begribe, er, hvorledes et saadant Produkt har kunne erhverve sin Forfatter den theologiske Doctorgrad. On Rapssædens Tilstand iaar indeholder Börs. Nachr. der Ostsee" af 2den De Følgende: "Paa en nu tilendebragt Reise gjennem Pommern, Mecklenborg og Holsteen, har jeg fundet den tidligere anførte Anskuelse rigtig, at Rapssæden har lidt paa lavt liggende og fugtige Steder; hist og her fandt jeg ogsaa, at en Mark var omploiet, men som i det Hele taget ikke siger noget. Paa mange Steder stode Planterne tyndt, men havde da i Almindelighed et kraftigt Udseende, som formodentligen kommer deraf, at de iaar næsten aldeles ere forskaanede for Jnsecter. Da jeg næsten overalt fandt Sæden i Blomstring, har jeg ret tydeligt kunnet see, hvormeget der er saaet forrige Aar. Jeg frygter for, at enkelte Landmænd heri ere gaaede forvidt. Det være nu som det vil, saaer jeg overbeviist om, at, dersom der ikke indtræffer noget Overordentligt, vil Rapshøsten i det Mindste levere noget Mere end i f. A., ligesom ogsaa at der er udsaaet Mere. At skuffe sig kan hverken Kjøbmand eller Landmand være tjent med. De, som nøie overveiede Alt, ytstrede ogsaa, at de vare forberedte paa langt fra ikke at opnaae saadanne Priser, som i de sidste 2 Aar: Andre vare af anden Mening; men Tiden vil lære, hvorvidt disse regne rigtigt. J Aar maae tre væsentlige Omstændigheder bemærkes: 1) det endnu tilværende større Forraad Frø og Olie mod f. A., 2) dette Aars større Host; 3) Pengemangelen hos Handlende, og den haardt prøvede og stærkt kuede Speculationsaand. Under nærværende Omstændigheder vil jeg tilraade enhver Landmand, fremfor Alt, at indhøste deres Fro behørigt modent, og ikkun at bringe til Torv god og tor Vare. Den, som Aar forsømmer dette, vil ved Salget have en haard Kamp at stride.