Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-05-23
Paris, den 9de Maj. Efterat den i længere Tid end tusinde Aar i Frankerige vedligeholdte katholske Gudstieneste ved den for nogle Maaneder siden anordnede Kirkernes Tilsperrelse og tillige ved Præstestandens aldeles Ophævelse, samt ved en foreløbende Jndførelse af en saa kaldet Fornuft=Tieneste, haver været at ansee som afskaffet, saa bler allerede i forrige Uge offentlig forkyndet, at en ny Religion var i Giering, og at Velfærdsudskuddet beskieftigede sig med at udgive og indrette den. Frankerige, eller dog i det mindste Paris, ventede stille og rolig paa, hvad for en offentlig Guds Tilbedelse, hvad for Skikke og Ceremonier Udskuddet ville anordne. J Forgaars fremkom virkelig Robespierre i Conventet med en vidtløftig Rapport over denne vigtige Begivenhed, som han kaldte en Rapport over en Tilbedelse af det Guddommelige Væsen. Han erklærede i den samme Atheisterie for at være en Nationalforbrydelse, som ville være forbunden, med et Forsværgelses System imod Republiken selv. Han talte med Fyrrighed og Varme om Guds Tilværelse og Sielens Udødelighed. Han paastod, at Friheden i Henseende til de forskiellige Maader at dyrke Gud paa endogsaa til Ære for Fornuften burde respecteres, men allene at Staten ikke derved maatte forstyrres og bringes i Urolighed, og ikke heller Aristokratismus eller Fanatismus derved maatte oplives. Han forekastede de katholske Geistlige i Frankerige, at de ved deres Opførsel selv havde befordret deres Undergang, og vare moralske Selvmordere, som aldrig maatte giøre sig. noget Haab om, at deres Rige igjen skulle blive oprettet. Han foreslog visse Fæster, som paa de 36 Decadedage om Aaret skulde blive holdte. Hans Rapport og det herom udfærdigede Decret bliver i et nesten utælleligt Antal aftrykt, opslaaet, uddeelt, i alle muelige Sprog oversat. Følgende er en Oversættelse af Decretet: "1) Det franske Folk erkiender en Tilværelse af det høieste Væsen og Sielens Udødelighed. 2) Det erkiender, at den det høieste Væsen værdige Gudstieneste er en Udøvelse af Menneskets Pligter, og regner blandt disse Pligter, at man afskyer Uredelighed og Tyrannie, straffer Tyranner og Forrædere, hielper de Ulykkelige, skaaner de Svage, forsvarer de Undertrykte, giør andre Menneskeer alt det Godt man kan, og ikke er uretfærdig imod nogen. 3, Der skal indrettes Fæster, for hos Mennesket at føre Tanken om Guddommen og hans eget Væsens Værd tilbage i hans bestandige Erindring. 4) Disse Fæster skulle faae deres Navne efter de ærværdige Begivenheder af vores Revolution, efter de hos et Menneske herligste og nyttig ste Dyder, og efter de største Velgierninger i Naturen. 5) Den franske Republik skal aarlig helligholde Fæster den 14de Julii 1789, den 10de Augustii 1792, den 21de Januarii 1793, og den 31te Maji samme Aar. 6) Den skal paa Decadedagene helligholde følgende Fæster: For det høieste Væsen, for Naturen, for den Menneskelige Slægt, for det Franske Folk, for Menneskelighedens Velgiørere, for dem, som har været Martyrer for Friheden, for Frihed og Liighed, for Republiken, for Verdens Frihed, for Fædrenelandskierlighed, for Tyranners og Forræderes Had, for Sandheden, for Retfærdighed, for Undseelighed, for Roes og Udødelighed, for Venskab, for Maadelighed, for Mod, for Redelighed, for Heltemod, for Uegennyttighed, for Stoicismus i Kierlighed, for Ægteskabskierlighed, for Faderkierlighed, for den moderlige Ømhed, for børnlig Kierlighed, for Barndommen, for Ungdommen, for den mandlige Alder, for Alderdommen, for Ulykke, for Agerdyrkningen, forNærsomhed, for Forfædrene, for Efterkommerne, for Lykken.