JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Auctioner. Mandagen den 1ste Februari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver Hovedgaarden Knubtenborg i Lolland, med dens Avling Besætning og Jnventarier, opraabt ved offentlig Auction til Bortforpagtning i 11 Aar, fra 1ste Maji 1819. Auctionen afholdes i Grevskabet Birketingsstue paa Knudten borg, og Conditionerne ere fra den 23de dennes til Eftersyn i Knapstedsgaard og de tre Hjorte i Kjøbenhavn, i Prindsen i Roeskilde, paa Postgaardene i Ringsted, Corsøer, Kjøge Odense. Rudkiøbing og Nakskov, i Vordingborg Færgegaard, paa Apotheket, i Nyekjøbing paa Falster, samt paa Grevskabets Skriverstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Administrationen for Grevskabet Knuhtenborg, den 7de Januari 1819.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Jfølge vedkommende Forliig, og Udlægshavers Forlangende, bliver førstkommende Løverdagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 10, foretaget 4de og sidste Auction over Capitain Hansens iboende Sted, beliggende i denne Byes Østergade, bestaaende af 6 Fag For- og 5 Fag Baghuus med dertil hørende Gaardsrum og Haveplads, samt Andeel i Byens Overdrev Bekkeskov. Alt paa de Conditioner som nærmere ved Auctionstedet vil vorde bekjendtgjorte. Nyested Byefoged Contoir, den 16de Januari 1819. Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Tjeneste søgende. Et midaldrende Fruentimmer, som i flere Aar har bestyret en stor landlig Huusholdning, ønsker sig til anstundende 1ste Maji 1819 anbragt i samme Fag, enten i Lolland eller Falster. Nærmere Oplysning faaes hos Madame Bugge i Nyekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Capital, som anbydes. En Capital paa 123 Rbd. 20 sk. Sølv, af Umyndiges Midler, er at erholde til Laans hos Undertegnede imod lovbefalet Sikkerhed. Nakskov, den 15de Januari 1819. Pontoppidan, Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Min eiende Stubmølle, kaldet Slotsmølle, belige gende paa Nyekjøbings saakaldte Slotsplads paa Falster, agter jeg underhaanden at bortforpagte paa et eller flere Aar. De Lysthavende behager at henvende sig hos mig, med hvem de nærmere kan afhandle det Fornødne. Møllen er i god Stand og Orden, og har en særdeles god Søgning, Møllen, med hvilken følger en Boepæl til en liden Familie samt en Haugeplads, kan tiltrædes strax. F. Mertine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Alle Sorter Kjøkkenhavefrøe, Ralskov. Blomsterfrøe, kan, som sædvanlig, bekommes hos Undertegnede. Tillige besørges Bestillinger af Frugttræer, Blomsterlog, Jndiske Potte Vexter, perenerende Blomster, (for en meget billig Betaling for min Umage) imod at fremlægge Regning fra A senderen for det bekomne Skulde nogen ønske, der ikke har den fornødne Oplysning med Ordinationen, paatager jeg mig derved at være til Tjeneste. Lystager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-19
Til vedtegnede billige Priser faaes følgende Varer, hos Undertegnede: Gode Mannagryn, Pundet . . 4 Mk. 8 s. Gammel Hollænderie Ost . . . . Hvide Voxlys Ægte Liverpol Tobak. Smaae Bielægger Kakkelovne, Skpdt. 28 Rbd. - - Citroner, Stykket . . - Mk. 5 - Champagne Viin, Flasken, 22 - . - Rhinsk Viin . . . . . 8 – Mallaga . . . . . . . – - Margeaur . . Gammel fransk Viin . . . . 3 – 8 St. Croix Rom, Potten. . . . 5 - - - Dito, Flasken. Liverpol Salt, Tønden . . . 36 – Lyneborger dito, Skjeppen = 9 Pompetræer, pr. Alen . . . 8 Undertegnede kjøber rødt og hvidt Kløverfrøe, Hør og Hampefrøe, samt Raigræsfrøe. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
13de Aargang. Lollands Falsters Stifts Nr. 7. privilegerede. Kongelig Si Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 22de Januari 1819. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omaritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Udenlandsk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
(Af Børsenh. og Hamb. Corresp.) Frankrig. Om Anledningen til Minister Forandringen. meddeles i franske og belgiske Blads Følgende: De forrige Ministre vare ikke enige, om Konstitutionen burde blive uforandret i alle sine Dele, især trængte Hertugen af Richelien i et Minister Konseil paa Valg og Rekrutterings Lovens Forandring, hvortil Man endog, som Hertugen sagde, havde tilpligtet sig mod de Allierede, men Grev de Cazes paaskod Chartet uforandret, og erklærede, at i modsat Tilfælde kunde han ikke indestaae for den offentlige Rolighed. Midt under disse Discussioner raabte en Stemme: "de fremmede Tropper komme atter til Frankrig, saasnart Kongen forlanger det hvorpaa de Cozes og General St. Cor forlod Forsamlingen. De Herrer Roy og Mole, som hidtil havde holdt med de Coges, gik nu over til det andet Partie; Gjæringen vedvarede og en heftig Uvillie yttrede sig lydelig mod dem, som havde voget at tole om igjen at indkalde fremmede Bajonetter, indtil endelig alle Ministrene besluttede at takke af. Jøvrige siges denne Menings-Forskjellighed ikke at have frembragt noget uvenskabeligt Forhold mellem Hertugen af Richelien og Grev de Cages, som endog undslog sig for at blive Hertugens Efterfølger i Udenlandsministeriet. Eller finde mange det paafaldende nok, at en Militair, Grev Dessolle, er ansat paa denne Post; dog besidder han alle Fædrelands Venners Tiltroe. Denne udmærkede Mand var det, som 1797 overbragte Fredstractaten af Compo. Formio til Paris To Aar senere tilfægtede han sig en fuldstændig Seier over Østerrigerne, steeg derpaa først til Brigade, og siden til Divisions General, og var i 1801. Chef for Murats Generalstab. De denne Feldtherre siden blev et Offer for Bonapartes Misundelse, sendte Dessolle vel, efter Opfordring fra sit Officierkorps, en Adresse til Keiseren; men undertegnede ikke sit Navn, hvilket Magthaveren aldrig tilgav ham Han afslog og 1805 Chefsposter ved Lannes Stab; men udmærkede sig i Krigen i Spanien, og blev 1810 Militair Gouverneur i Kongeriget Cordova og derefter i Sivilla, hvorpaa han faldt i Unaade og var til April 1814 ikke i Aktivitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
J Marts 1815 fulgte han med Ludvig den 18de til Gent, og blev efter hine 100 Dage Chef for Nationalgarden i Paris, hvilken Post han dog i October samme Aar maatte qvittere formedelst sit svagelige Helbred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Adskilligt. Amerikas indre Skibsfart lover uendelige Fordeele, da Skibe formedelst samme kunne uden at udsættes for Havets Farer, gaae paa Floderne Ohio og Missisiopi heelt igjennem de forenede Stater, lige fra Kanada af til den Mexicanske Hovbugt, som er en Ver af 1500 Lieus. Hr. v. Humbolds berømte Værk over Nyespanien indeholder adskillige bemærkninger desangaaende, havraf det væsentligste er følgende: Meschessipi, ellers kaldet Missisippii, er langt større end nogen Europæisk Flod, og dens Navn betyder i Jndianernes Sprog Flodernes Fader. Allerede i en Afstand af 650 Lieus fra dens Munding, bygges Skibe. Engelænderne have for nylig ved dens Bredder opdaget de saakaldte Vapitis hurtige og sagtmodige Dyr, som meget fordeelagtigen kunne bruges istedet for Heste. - Ohlo er rigtignok ikke af saa kjæmpemæssig Størrelse, som Missippi; men derfor er den dog ikke mindre vig ig som Circulationsmiddel. Det samme er ogsaa Tilfældet med de 20 mindre Floder, som løbe ud i den. Den imposante Lorenes Flod, som løbet fra Syd mod Nord, er ikke mindre end 30 Licus bred og Linieskibene kunne gaae op af den lige til Quebek, altsaa 144 SøeLicus. Men disse store Floder kunne egentlig kuns kaldes smaae imod den uhyre Masse flydende Vand som findes i Syd Amerika. Maraynon eller Amazonfloden har en Munding, som er over 60 Lieus, bred, og gjennemstrømmer inden den flyder i det Atlantiske Hav, en Strækning af 1100 Lieus. Den er over 103 Favne dyb, og dens Ebbe og Flod spores allerede 200 Licus fra dens Munding. Fra det Sted af, hvor Singhu flyder ud i den, kunne Skibe, som seile paa den, ikke mere øine Land til nogle af Siderne. - La Platastrømmens Løb strækker sig over 800 Licus og dens Bredde udgjør 70. 40 Lieus fra dens Munding, hvor man indskibet sig til Buenos Ayres, kan man fra dens Midte ikke see Land og maa seille en heel Dag mod Bredder, inden man øiner den. - Oronaco, hvis Udspring man endnu ikke kjender, gjennemstrømmer en Strækning af 900 Licus og er ligesaa riig paa Vand som de foregaaende store Floder. J 5 Maaneder staaer dens Vand 50 Fod over det laveste Vandmærke, ligesaa lang Tid bruger den til igjen at falde og ganske stationair er den i 30 til 40 Dage. Den fører ligesom Nilen og Euphrat en uhyre Mængde frugtbringende Dynd med sig, og den Yppighed af Vegetation, som gives i de Egne som den oversvønmer, er overordentlig. Europæerne oænnes let til dette Clima, og sandsynligviis er den Tidspunkt ikke mere fjern, hvor et Land som dette, hvorpaa Naturen ødsler med sine Rigdomme, fordi det er saa lidet beboet, vil blive befolket med flere hundrede Millioner Mennesker. De derværende Jndfødte, som beskjæftige sig med Jagten, ere Folk af sielden Smidighed og en skjøn Legemsbygning. Man seer aldrig nogen Vandfor iblandt dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
En Engellænder, som nylig var landet i NewDork i America, gik hen til en Skrædder og lod tage Maal af sig til en nye Klædning. Da han ikke fik Klædningen til den belovede Kid, gik han hen til Skrædderen, og begyndte at skjelde ham Huden fuld. Medens denne undskyldte sig, kom en Vexelerer ind og overrakte Skrædderen en stor Pakke Papirer, med de Ord: "Hr. Director, her ere mine bemærkninger over Bankens sidst aflagte Regnskab." Strax derefter kom en Raadstuet ener, som bukkede sig dybt for Skrædderen, og sagde Ærbødigsfuld: Hr. Præsident, her er Fortegnelse over Rettens Foretagender, som jeg, efter Dommerens Ordre, haver at overlevere i Deres egne Hænder" og neppe var dette sagt, førend en Officier i fuld Uniform trædet ind og siger: "Hr. General, jeg kommer, for at modtage Deres Ordre." - Siig Obersten," sagde Skrædderen, "at han inden Kl. 11 maae have sit Korps samlet." – Engellænderen, som med største Forundring havde hørt alt dette, bukker sig og siger: Hr. Director, Hr. Præsident, Hr. General, uleiligeDe Dem, ikke, det haster ikke med mine Klæder. "Nei, nei," raabte Skrædderen, "i Morgen skal jeg ufeilbarlig have den Ære at betjene Dem." - Det kan man kalde at sye,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
(Af Udgiveren.)¬ J Aaret 1818 ere vaccinerede i Lolland 1879 Personer, paa Falster og Berne 835, som udgjør et Antal af 2714. Dødfødte Børn i Lolland 45, paa Falster og Fejøe 12, er 57 dødfødte Børn i Stiftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
J Lolland og Falster huserer i denne Tid Righosten; dog skal den i Aar have antaget en langt mildere Character, end da den forrige Gang var her i Stiftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Afvigte Tirsdag blev her i Mariboe begravet en Kone, der var over 100 Aar gammel. Næsten i et heelt Aar havde hun lagt til Sengs, og var baade blind og døv af Alderdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
J denne Tid har det stormet og regnet noget, hvorved Vandtrangen for en Deel er afhjulpen, doer det endnu langt fra ikke tilstrækkeligt, formedelst Sneens Udeblivelse; saa at den frosne Fornøielse, Kanekjørselen, synes i Aar at bliver nægtet vor Herrer og Damer; imidlertid holder man sig skadesløs med Baller og andre Fornøielser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Klæde og Silkehandler Egeroed i Kjøbenhavn, der for nogle Aar siden, blev gift med afgangne Apotheker Egeroeds Enke her i Mariboe, er i denne Tid ved Døden afgaaet,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Den første Januari 1819, om Aftenen imellem Kl. 9 og 10, strandede ved Gillebye Hr. Komd. Sideniuses Galease, drægtig omt ent 800 Commercelæster, i tyk og taget Veir. Takkelagen og Mandskabet blev bjerget, samt endeel Fragtgods, der bestod af Porcellain, blev ligeledes bjerget; men ikke Hovedladningen, Steenkullene, der dog ikke vil blive til synderlig Fordeel for de lollandske Brændepugere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
J Politievennen No. 158 paaankes ikke mindre end 21 Malersynder i Kjøbenhavn, imod Retskrivningen, f. Ex No. 181 i store Fiolstræde: Her modtaes. Alle. Slag. Klude til Pappier Faberik tillige Gamelt Jeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Af en Skrivelse fra Aarhuus. "Du ønsker at læse end flere Optegnelser om Aarhuus, Nu vel! Je skal søge at opfylde dit Ønske. Staden er ret vakke og har endeel smukke Bygninger, der kunne staae ved Siden af de Kiøbenhavnske; ja, somme overgaar endog disse, i det mindste i udvortes Prydelser. Tænk dig min Forundring, da jeg over flere Gadedørre saae et Hoved med to drøie Horn. Den stakkels Papa!" – faldt mig ind – "han tør ikke have sine i Skjul!" Men jeg fik siden at vide, at et saadant Hoved et grumme ærligt og viser kun Godfolk en Feldbereder. Af de tvende Kirker udmærker Domkirken sig fortrinlig; den er ligesaa simpel og høitidelig som smagfuld og ærværdig, men komme Stolestader ere imidlertid ikke fjeldne der. – Af Gader har Staden endeel og af Porte en talløs, Mængde; hine ere, hvad Fleerheden angaaer, maadeligt brolagte; men hvad der end et værre, er det, at ingen Gade har nogen Lygte. J nærværende Bælmørke er den Fremmede forlegen om Aftenen. Aarhusianerne ere forsynede med Haandlygter, og saadanne kan man see til silde ud paa Natten. Sparet er der intet ved denne Jndretning; thi hver Huusfader maa vist udgive mere til Lysestumper, end hvad en Lygte ved hvert tredie Huus f. Ex. vilde koste. J den Henseende altsaa staaer Aarhuus langt tilbage for Mariboe, hvor Oplysningen skal være af første Skuffe. Dog, Jndvaanerne forvente en bedre Jndretning af deres Stiftamtmand og deres nye Borgermester. - Forlystelser mangle her ikke; i Damatikken spilles, i det Hele taget, ret godt, Her var nylig et "Latinerbal, hvor en vakker Sang af Adjunet Bloche blev afsjunget af den talrige Forsamling; og andre Glæder see Damerne med Længsel imode. - Jøvrigt hove Jyderne mig godt; de ere i høi Grad drivlige og kunne i Høflighed maale dem med Europas første Nationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
(Af Jversens Avis) Odense, den 15de Januari. Natten imellem Onsdag og Torsdag afbrændte en eenlig Selveiergaard, navnlig Debroegaard, paa hiin Side Aasum. Jlden saaes tydelig her i Odense, men nog tet at tilillende Hjelp var ingen Redning, og de ulykkelige Beboere mistede Alt af Huusgeraad, Sæd og Kreaturer, undtagen et Sviin og nogle Høns, Man troer at Jlden har været paasat! – Det er skrækkeligt at der ikke kan raades Boed paa dette Ondskab. J forrige Tider, da Cavalleriet laae for deelt i Fyens forskjellige Kjøbstæder, var det, i Tilfælde at det sporedes Bagabonder i Landet, lettere at udsende fra Landets forskjellige Egne paa eengang Caa allerie=Patrouiller for at opbringe Løsgjængere Nyeligen skal ogsaa i Ringe Sogn, eller der i Nærheden en Bondegaard være afbrændt. - J Onsdags saaes i Odense det sjeldne behagelige Syn, at en Dame, 89 Aar gammel, endnu var istand til at dandse en bedre Mennet end de fleste unge af Nutidens Damer. Den hun dandsede med, kunde hun have været Moder til, endskjøndt denne ogsaa var næsten 71 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
(Af Hempels Avis) Fredagen den 8de f. M. er den forhen anmeldte gamle Kone i Kjølstrup Hospital, Johanne Kirstine Andersdatter, endelig ved Døden afgaaet i den sjeld ne høie Alder af 100 Aar. Vel kan hendes Alder ei bevises af Kirkebogen, da denne ikke naaer længere end til 1714; men efter hendes stedse overeens stemmende Angivelse, og især den Omstændighed, at hun som Fæstemøe i sit 32te Aar virkelig har staaet Fadder til en 1814 afdød 72 Aars gammel Kon der af Sognet, er der neppe Tvivl om hendes høie Alder, hvorpaa og hendes Legeme og Ansigtstræk afgave umiskjendelige Spor. Endog aldrende Folk der af Sognet kunne kun huske at have kjendt hende som gammel Kone. Hun var givt i 40 Aar med Kleinsmed Niels Hansen i Kiertinge, men havde ingen Børn; hun var endnu faae Dage før sin Død saa rask, at hun kunde gaae omkring i Byen, og ofvigte Sommer endog i Sognet til 1/4 Miil fraliggende Byer. Hun bivaanede Jubelsesten 1817 i Kiølstrup Kirke, som vor den anden Jubelsest hun havde oplevet. J det sidste Aar var hun noget svag paa Synet, men havde ellers de andre Sandser i temmelig god Stand. J Omsorg for Fremtiden viste hun en Omhyggelighed, som om hun endnu skulde have levet i mange Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Sidstafvigte 10de Januari mistede Degnen Hr. Bech i Oure ved Svendborg, ved en ulykkelig Jldsvaade paa faae Ubetydeligheder nær, Alt hvad han eiede, undtagen 5 hjemmeværende moderløse Børn med de Klæder, de samme Dag vare isørte. Denne ynkværdige Families Skjebne er saare beklagelig, og vil vist røre Mange til velvillige Deeltagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Den 19de Januarii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 6 s. til 14 Mk. 5 s., Oblig. (uden Rente fra 11te December f. A.) 85 a 86. Commiteesedler 101 1/2 til 102. Norske Rigsbanksedler 17 1/2. Svenske Sedler 58 s. - Disconto. 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Ved Tallotteriets 1132de Trækning i Kbhvn, udkom: No. 73. 42. 77. 45. 59.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Bekjendtgjørelser. Lodsedler til det 66de Kongelige Kjøbenhavnske Classe=Lotteries første Classe, bekommes hos H. J. Henrichsen, i Nyested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Et Brændeviinsbrænderie med fuld Tilbehør, samt Bærelser til Beboelse for en liden Familie, er at faae til Leie hos Kjøbmand Kølle i Saxkiøbing; ligeledes kan overlades et Kornloft, der kan rumme 1000 Tønder Korn; Alt paa billige Vilkaar. Da Degnen Hr. Prahl i Jderstrup herpaa Landet har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, son er Opbudsboets Eiendeele taget under Forsegling og aabnes 30te Dagen den 13de Februari d. A om Formiddagen Kl. 10, hvilket af undertegnede Skifteforvalter, bringes til alle Vedkommendes Kundskab, Birkedommer Contoiret i Falster, Nyekjøbing den 16de Januari 1819. J. COræbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Auctioner. Torsdagen den 28de Januari, 4de og 11te Februari førstkommende, Formiddagen Klokken 10 slet, bliver et Afdøde Christen Sørensens Enke, Karen ferentsdatter tilhørende og i Nebbelunde Sogn og Bye paa Præstens Grund beliggende Huus, som bestaaer af 13 Fag med 3de smaae Hauger og et lidet Brændehuus, stillet til offentlig Auction; thi ville Liebhabere behagelig indfinde sig Stervboehuset til bemelte Tider, hvor Conditionerne vil blive dem bekjendtgjorte. Rødbye, den 20de Januari 1819. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Det bekjendtgjøres herved at i Følge det Høikongl. Rentekammers Ordre, og paa sammes nærmere Approbation, bliver det i afvigte Aar 1818, ved Baadesgaards Gods in natura oppebaarne Tiendekorn, som er: Hvede 173 Tdr. 7 Skpr. 2 1/3 Fdkr., Rug 2 Tdr. 6 Spr. 3 3/4 Fdkr., Byg 216 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Havre 5 Tdr. 7 Skpr. 3 3/4 Fdkr., ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse, paa Nakskov Byes Raadstue, Torsdagen den 4de Februari næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjorte. Dannemarre, den 20de Januari 1819. Ebbesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Mandagen den 8de Februari næstkommende Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Følge er inden Mariboe Amts Hoved Forligelses Commission indgaaet Forliig ved offentlig Auction bortsolgt en ved Lidstrup Bye, udi Nørre Ørsløv Sogn i Falster beliggend Veirmølle med dertil hørende Redskaber og Jnventarier, samt et i bemeldte Lidstrup Bye beliggende Eiendoms Huus og videre Tilhørende; alt paa de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgiørende Conditioner. Nyekjøbing, den 21de Januari 1819. P. Dahlstrøm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Tørrede Kirsebær, fiint Riismeel, fiin Vanille Chocolade, Eidammer- og Sveitzer-Oste, flettede Pampusser m. m., faaes hos Thun i Mariboe, Gaarden Riddersborg, ved Nakskov, med Værelser til en Familie af Middelstanden, smuk Hauge, 2 Huse og omtrent 50 Tdr. Land paa Kjøb stædens Grund, er at faae tilkjøbs. Lysthaver kan herom henvende sig enten til Hr. Concelliesecretaire Foss i Nakskov eller til Kammerraad Lunddahl, i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Hos Gartner Mortensen paa Christianssæde kan fra Dato, og hele Foraaret igjennem, bekommes alle Sorter Kjøkkenhavesroe, for hvis Godhed indestaaes Ønsker Nogen, som ikke selv holde Gartner, Underviisning om Behandlingsmaaden ved Froets Dyrkning, kan den erholdes hos mig, baade skrivtlig og mundtlig Alle Sotter Kjøkkenhavefrøe, Rarstod. Blomsterfrøe, kan, som sædvanlig, bekommes hos Undertegnede. Tillige besørges Bestillinger af Frugttræer, Blomsterlog, Jndiske Potte Vexter, perenerende Blomster, (for en meget billig Betaling for min Umage) imod at fremlægge Regning fra Afsenderen for det bekomne. Skulde nogen ønske, der ikke har den fornødne Oplysning med Ordinationen, paatager jeg mig derved at være til Tjeneste. Lystager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Capital, som anbydes. En Capital paa 123 Rbd. 20 s. Sølv, af Umyndiges Midler, er at erholde til Laans hos Undertegnede imod lovbefalet Sikkerhed. Nakskov, den 15de Januari 1819. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Tjeneste søgende. Et midaldrende Fruentimmer, som i flere Aar har bestyret en stor landlig Huusholdning, ønsker sig til anstundende 1ste Maji 1819 anbragt i samme Fag, enten i Lolland eller Falster. Nærmere Oplysning faaes hos Madame Bugge i Nyekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-22
Bortkommen. Søndagen den 17de sidstleden, er tabt paa Veien fra Mariboe til Østofte, en Spanskrørs Stok, med sort Træknap og Messing Dupskoe. Finderen af denne Stok ville behagelig levere samme hos Hr. Kammerraad Lunddahl i Mariboe, som derfor betaler passende Findeløn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
13de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 8. Kongelig privilegerede Addresse=Contoirs Efterretninger, som loisendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 26de Januari 1819. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emaritus E. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
(Af Børsen, og Hamb. Corresp.) Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Et af vore Ministerialblade meddeler nu Omstændighederne ved Bonapartes sidste Undvigelses Forsøfra St. Helene saaledes: "Et Americansk Skib uden Master, som efter Tilsyneladende, ved Storm var bleven beskadiget, havde faaet Tilladelse, og komme ind i St. Helenas Havn, for at reparere, Fra den Tid bleve Bonapartes Værelser ikke daglig undersøgte af Gouverneuren, paa Grund af Læge O'Maras Foregivende, at Bonapartes Sundhed ingenlunde tillod det; og imidlertid var foranstaltet, at han ved et givet Tegn om Natten kunde forlade sit Værelse og nærme sig Kysten; men en Skildvagt blev det var, og greb den store Feldtherre med uforfærdet Moed i Kraven og bragte ham tilbage til sit Fængslel Siden den Tid bliver Bonaparte, strængere iagttaget." – J London er nylig død en Haarskjærer, som har efterladt sig en Formue af 200,000 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
J London har et stort Handelshuus hørt op at betale, og man befrygter, at samme trækker mange flere efter sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
Spanien. Den spanske Jnfantine, Hertuginden af Lucca, er med sin Familie reist til Rom. - Til Neapel ere Courere sendte for at forekomme Prindsessens Formæling med Don Francisco de Paula, Jnfant af Spanien, hvilket skulde, ved Fuldmagt foretages den 11te December; men man troer at disse Jilbude ville komme for sildig. – J Cadix toles der nu ikke mere om Expeditionen; imidlertid befinder sig Herr de Cirneros, fra Soministeriums Side, endnu i sidste nævnte Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-26
J de seneste 10 til 12 Dage gjennemstrøife taltige Borgerpatroller Hovedstadens Gader, for at vaage over Orden om Natten.