JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Paris er Jsens egentlige Fødeland, Procope var den første, der i Ludvig den Fjortendes Tiafvænnede sine Folk fra at besøge Øl og Vinhuse, ved at præsenter, den Casse, hans Efterfølger Dubuisson kom siden paa det Indfald, at sælge Jis paa enhver Tid af Aaret J Hundedagene afsættes ofte paa en eneste Dag i Palais Royal for tre hundrede Louisdorer, Jis, hver Kop til 12 Sous. Punsch. Denne Drik kjendte vore Forfædre aldeles ikke. De drak Øl og Mjød, og disse var stærke nok til at beruse deres Sandser. Engellænderne faldt først paa at blande varmt Vand med Rom, Sukker og Citroner, og at give denne Blanding Navn af Punsch. Hos os er den nu bleven en indenlandsk Drik, og har aldeles fortrængt vore Fædres Øl og Mjød. Dersom man i vore Dage endnu haabede at komme i Valhal, vilde man uden Tvivl hellere ønske sig at kunne drikke der Punsch end Mjød, og see sine Fienders Hovedskaller forvandlede til Punscheboller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Blandt alle Drikke er i det mindste i Kjøbenhavn Punsch den, som er meest skikket til en Dame Drik. Aguaviter og andre skarpe Drikke stride mod Delicatessen, og en Kjøbenhavnsk Dame vilde tage sin Chapean det meget ilde op, dersom han paa et offentligt Sted vovede at præsentere hende et Glas Aguavit, var det end af den allerfineste Slags, som koster 16 s. Glasset. Af Punsch derimod kan hun drikke saa mange Staffe, hun vil, i hele Verdens Paason, uden at noget andet det behat, I Kjøbenhavn er denne Drik i den senere Tid bleven særdeles almindelig. Man kan uden Overdrivelse paastaae, at der dagligen drikkes 1000 Glasse Punsch i Hovedstaden. Den til laves paa to forskjellige Maader, med Rom eller Arak. Ligesom man i andægtigere Tider ikke kunde gaae rolig til Sengs førend man havde læst sin Aftenbøn, saaledes kunne de fleste Mennesker nuomstunder ikke lægge deres Hoved til Hvile, førend de have tømmet et eller flere Glasse Punsch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Hvor meget der end fra Diætetikens Side kunde lade sig sige mod denne saa almindelige Yndlingsdrik, er den i andre Henseender igjen en Modgivt mod det skadelige Fylderie paa Pe og Drikkehuse. Der er vel neppe nogen Tvivl om, at den i vort raae Clima er ligesaa sund som konstige Aguaviter, slette og forfalskede Vine, eller daarligt og suurt Øl. Peders Naar efter Aartusinders Forløb Kjøbenhavn sider mere til, ville Naturgrandskerne maaskee bryde deres Hoved med, hvor alle de Bunker af Østers skaller, som nu til Dags bortslænges, egentlikomme fra. De ville maaskee uddrage deraf den Slutning, at Omegnen af Kjøbenhavn tilforn har været Havbund, og anføre disse Levninger af Skjældyr som et Beviis paa Rigtigheden af deres Hypothest. Man maa baade lee og græde over den menneskelige Ganes Capricer, naar man seer et heelt Selskab gotte sig ved en saadan Snegle ræt, som Moden har gjort til en Delicatesse. Østers tjene hverken til at stille Hungeren, eller Tørsten, og bruges kun til at tilfredsstille en kaad Ganes Lyster. Man paastaaer de ere sunde og corroborende, og dog kan man ikke nyde dem, uden at bevæbne Maven med en eller et Par Flasker Viin. Naar Østers ikke ere friske, ere de en sand Gift, og alligevel nyde saa mange Mennesker dem, uden i Forveien at overbevise sig, om de ikke ere gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J andre Lande have Guld- og Sølvarbeiderne opfundet et eget Slags Gafler til at spise Østers med, og en liden Kniv, hvormed de løses fra Skallen. Hos os er man endnu ikke kom men saavidt i Forfinelsen; den fineste Herre og Dame sølse deres Østers paa ligesaa simpel en Maade som den raaeste Vilde. Skallerne ere et herligt Gjødningsmiddel, de Rige og Lykkelige, som paa en eneste Rær Østers anvende mere end det, som en fattig Familie en heel Uge igjennem kunde leve af, stifte paa den ne Maade, endog imod deres Vidende, noget Godt. De Planter, der fremlokkes derved paa vore Marker, bør takke hines Slikkenhed for deres Tilværelse, og man kan derfor ikke noksom ønske, at formuende Folk maatte spise ret mange af disse Lækkerbid. Briller. Den, som opfandt Briller, har unegtelig bevist Menneskeslægten en stor Tjeneste, men det er ligesaa vist, at mangt et Menneske, ved for tidlig eller uden Nødvendighed, at betjene sig af disse Øienvaaben, aldeles har fordervet sit Syn. Det er med Synet som med enhver anden physisk Kraft: den maa oves naar den ikke skal svækkes, og den svækkes naar man i Utide vil understøtte dens Virkninger ved en udvortes og fremmed Kraft. De Vilde, som hverken have Glarøine eller Kikkerter, kunne, efter alle Reisendes Forsikkring, see bedre med deres ubevæbnede Øine, end vi med vore konstige Glasse. J en Afstand af hundrede Skridt kunne Hottentorterne ramme med en Steen et Maal, der ikke er større end en Sølv=Toskilling, endskjønt de ikke som vi hefte deres Øine paa Maalet, men bestandigen dreie og bevæge sig. Hvor meget end deres sunde Legemsbeskaffenhed bidrager til deres Øines Sundhed, kan man dog ikke negte, at deres bestandige Øvelse i at bruge dem, er Hovedaarsagen til deres skarpe Syn. - Jeg kjender Oldinger, der bestemt havde foresat sig, ikke at bruge Briller, førend de saae sig høilig nødsagede dertil, og de have undværet dem indtil deres firesindstyvende Aar. - At et tarveligt Liv er nødvendigt dertil, maa enhver tilstaae, og at vor Ungdoms Udsvævelser bidrage, meget til, i en ung Alder at svække deres Seenerver med deres hele Nervesystem, kan ikke neg tes. Men at de fleste som nu omstunder lade som de ere stærblinde, ikke ere det, er ikke mindre vist. Der gives tre Aarsager, hvorfor unge Mennesker affectere at være stærblinde, deels skeer det for at kunne betjene sig af Glarøine, som et Fripas til at gloe smukke Fruentimmer i Ansigtet, deels for at undgaae at hilse de Folk, som man troer sig ophøiet over, deels for at kunne paradere paa offentlige Steder med et Par brillante Stangbriller af Sølv. Adskillige udenlandske Daarer have indført denne høist latterlige Mode. J Skuespilhuset seer man i denne Tid adskillige hundrede Mennesker, og deriblandt endog Børn, som alle ere forsynede med Sølv Stangbriller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Dersom det Latterlige i denne Mode ikke medførte anden Ulempe for disse Mennesker, end at mange af dem, om hvilke man med Vished veed, at de have Øine som Falke, uagtet de bruge Briller, gjøre sig til en Gjenstand for fortjent Latter, saa kunde det endda være ligegyldigt, men den store Skade, der flyder heraf for saadanne Taabers Syn i Fremtiden, fortjener Medynk. Det er Pligt at gjøre Forældre opmærksomme paa denne Misbrug; dersom de ville være fornuftige, bør de forbyde deres Børn, uden yderste Nødvendighed at bruge saadanne Stadse Briller, thi de forvænne derved deres gode, sunde Øine, og ville omsider blive virkelig stærblinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Indenlandske Efterretninger. Trondhjem d. 30 Martii. Kl. 10 i Formiddags holdt Stifts og Domprovst Wille i vor Frue Kirke en Erindringstale over Arveprinds Frederik. Talen var, som man kunde vente det af en lærd, øvet og saa god en Taler - skjøn og kraftfuld, og fyldestgjorde vist hver opmærksom Tilhører. Faa af de Mænd, som have holdt Mindetaler over den afdøde Første kunne vel neppe have anvendt større Flid enten i at opsøge eller i deres Taler at fremsætte saa mange Kjendsgierninger til hans Hæder, som Hr. Stiftsprovsten. Saavel, f. Ex., af Fyrstens Brevvexling med Stiftamtmand v. d. Osten i sin Tid hørtes adskillige Træk, Prindsens ædle Hjerte til Ære, som og en detailleret Fortegnelse over de næsten utroligt gavnende Virkninger hans ved det Kongelige Norske Videnskabernes Selskab, fra 1772 udsatte Præmier havde frembragt, til Landoekonomiens og Jndustriens Opkomst i Norge. Endog blot fra den historiske Synspunct betragtet, var det derfor at ønske, at Hr. Stiftsprovsten vilde behage at give sin Tale i Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Følge den virksomme og oplyste Provst Rønnous Foranstaltning og Opmuntring er Almuen i Opdals Præstegield, i søndre Trondhjems Amt, gjort opmærksom paa den Fordeel, der er ved at indsamle Steenmossen, som er tjenlig til Farverier. Bonden Peder Lo, i Opdal, bragte nylig 8 Vogne deraf til Trondhjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Jomfrue Catharina Borcharevink, som døde paa Røraas den 17 December 1804, og hvis efterladte Formue løb op til 94,535 Rdlr. 1 Ort, og 21 Sk., har paa Kirkegaarden paa Røraas ladet opføre en skjøn, velindrettet Skolebygning, hvilken hun d. 30 Julii 1800 har skienket 1400 Rdlr. og tillige fastsat, at ethvert Skolebarn, som paa Forlangende vorder antaget til Underviisning i Skriveskolen, skal betale som Jndtrædelsespenge fra 1 Rdlr. til 64 Sk. efter enhvers Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Hr. Svend Busch Brun, som fordeelagtig er bekjendt for at være Forfatter af: Obserpationes honnulle af historiam et usum lingvæhebræg pertinentes. Dissertatio qvam pro stipendio collegii medicei conscripsit. HakninMoccc. Typis K. H. Seidelin. 29 Paag, insvo, blev, i Trondhjems Domkirke den 30 Maji. ordineret til at være Sognepræst for Sneeaasens Præstegield, af Hr. Biskop Bugge. Af den over Kobberværket Røraas, af Directeur Hjort udarbeidede Beskrivelse, eie det Kongelige Norske Videnskabernes Selskab i Trondhjem, de Herr. Bergraad Knoph og Bergskriver, Støv paa Røraas betydelige Afskrivter *).H. H. Prinds Christian Frederik har d. 11 Junii behaget at modtage Præsidiet for det Kongel. Norske lærde Selskab i Trondhjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Sognepræsten i det nu ledige Sognekald Brøn-Øe, beliggende 30 Mile Norden for Staden Trondhjem, opgav 1802 sit Sognekalds Jndkomster (naar den residerende Kapellans 1/2 Deel af de visse og 1/4 Deel af de uvisse Jndkomster vare fradragne), at være: 1) Af Mensalet 17 Voge 20 Rd. - Mk. 10 s. 1 Pd. 6 Mk. 2) Af Fiske= og Sildetiende 150 3) Af Korntiende, Qvægtiende m.v. 4) Høitidsoffer 5) Barnedaab og Jntroduetioner. 6 Brudevielser. 2) Offertolden Offerskjenven Summa 651 Rd. 5 Mk. 2 s. Denne Beregning synes at være taget efter et ret misligt Aar. Man holder nemlig for, at Brøn Øe Sognekald indbringer aarligen. 12000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Den 1 Febr. 1801 fandtes Folketallet i Brøn Øe Sognekald at være 4,386. - Præstegieldet er 6 Mile langt og 10 Mile bredt, hvilket kan sees af en Beskrivelse over Brøn Øe Præstegield, forfattet 1723 og indført i Hr. Amtmand Thaarups Magazin for Dannemaks og Norges topographiske, oeconomiske og statistiske Beskrivelse, 1ste Bind, Khavn 1797 1801. Dette Sognekalds Beliggenhed synes altsaa med største Føie at kræve dets Deeling, da Brønde Sognekald bestaaer af 5 Sogne, og at Vals=Aas Sogn, 4 Mile fra Brøn=Øe, blev ) Kobberværket Nøraas har 172 Parter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Hovedsognet for det ny Sognekald, som burde hedde Bindals Præstegield. Man har i disse 3 Sogne saavel Havfiskerier, Agerdyrkning, som Qvægavl, Skovhugst og Mølleskovsbrud, lutter indbringende Næringsgrene. Brøn=Øe Sogn, hvis Præstegaard, med tilliggende Avlsgaard, kan ansees som en Herregaard, for dens Agerdyrkning, Qvægavl og Saltvandsfiskerier, burde tilligemed Vel fjorden blive det andet Sognekald. Denne Deling synes at være saa meget mere gavnende som vort oplyste Danske Cancellie har under 3 Sept. 1803 tilskrevet samtlige Biskopper i begge Rigerne følgende: P. M. Da det ansees fordeelagtigt baade for Menighederne og de vedkommende Præster, at de store Sognekald, hvor 3 eller flere Sogne ere kombinerede og hvor residerende Capellaner desaarsag ere nødvendige, bleve, ved indtræffende Vacance, deelte enten i tvende Sognekald, eller at tvende af hine store Sognekald, hvor saadant efter det Lokale beqvemmeligen kunde skee, bleve fordeelte i trende mindre, eller og et af Anner Sognene henlagt til et mindre Nabo=Sognekald, hvorved de residerende Capellanier kunde ophæves m.v.; saa skulde man tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed at ville herover meddele Cancelliet Deres behagelige Betænkning, samt Forslag i Henseende til de Sognekald i det Dem anbetroede Stift, som saaledes beqvemmeligen og med Nytte kunde deles. Ved en saadan Deeling vilde da og den Uenighed og Misundelse bortfalde, som vist nok ofte ikke til Opbyggelse har fundet Sted imellem Sognepræsten og de residerende Capellaner, og hvorom Peder Schiøtz, nu død som Sognepræst til Tysnæss Præstegield ved Bergen, har med Sagkundskab skrevet en ypperlig og med lys Orden udarbeidet Afhandling i Maanedskrivtet Minerva for Junii Maaned 1801.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Subskriptionen paa de nye transportable Stats fonds var allerede complet i Tirsdags Middags. Subskribenterne maa love sig store Fordele, siden de subskribere med saa stor Begjerlighed. En eneste Privatmand her i Staden har tegnet sig for 5 Tønder, Guld, og en anden for 35,000 Rdlr. i Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Trondhjem er der nu ankommen en Konstner fra Sverrig, ved Navn Joseph Legat, som foreviser Linnedansekonster paa stiv og slap Linie, og Jlluminationer og Transparenter paa det offentlige Theater. Det hedder, at han giver 3 Rdlr. for hver Aften, han benytter sig af Theatret, at han har Tilladelse at spille 14 Gange for sin egen Regning og den sidste eller 15de Gang til Bedste for de Fattige. Han har nu allerede 10 Gange havt saa fuldt Huus, at Folk, som allerede vare gaaede did, maatte gaae hjem igjen af Mangel paa Plads. Prisen er for første Etage 4 Mark, anden Etage 3 Mk. og Parterret 1 Mk. 8 s. Logerne og Parterret rumme næsten 300 Mennesker. Udgiveren af Trondhjemsavisen mener, at denne Konstner vil gjøre et godt Marked ved sin Dans, men at de stakkels Fattige nok komme til at gaae bag af Dansen, naar de ikke skulde have andet end den allersidste og følgelig den allermagreste Jndtægt. Han troer, at de i Følge Anordningerne med Føie kunne fordre 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Hr. General=Major Oxholm har nylig i en egen Afhandling om Negerhandelens Ophævelse søgt at bevise, at det vel fra den moralske Side var at ønske, at denne Handel blev ophævet, men at det umueligt vilde kunne skee, dersom Sukkerdyrkningen ikke skal formindskes eller tilsidst ganske ophøre. Blandt de Grunde, han anfører, ere især følgende: 1) At det kan være ligegyldigt for den, som maa taale at han sælges, og som er Slave i sit Fødeland, enten han sælges i Vestindien eller paa Kysten; 2) at det i Grunden kommer ud paa eet, enten Fremmede, som kjøbe 100,000 Negere paa Kysten af Guinea, sælge 1000 paa de Danske Øer eller ikke, og at vor Borteblivelse fra Kysten ikke vil have mindste Jndflydelse paa Negrenes Salg og Behandling, saalænge andre Nationer ikke efterkomme Forordningen af 1792; 3) at Negrene fra denne Kyst og Guldkysten ere de bedste saavel i Henseende til Legemsbeskaffenhed som Forstand, og at disse, naar Danske Undersaatter have Tilladelse til i nogle Aar endnu at føre Handelen fra Guldkysten, med Tiden ville forbedre hele Arten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Aaret 1792 var Antallet af Marknegere 18121. og i Aaret 1797 derimod, da Tilførslen ophørte, 22,465, hvorved Landets eiendommelige Masse forøgedes med 1 1/2 Million Rdlr., hvortil endnu komme adskillige Bomuldsplantager, som ere blevne forandrede til Sukkerplantager og 13 nyopbygte Veirmøller. Coloniens forøgede Værdie kan derfor anslaaes, siden Forordningen af 1792, til 2 Mill. Rdlr. - For at lette Arbeidet, har man blandt andet i de senere Tider anbragt Kobbereylindere omkring Kongerullen i Møllerne, hvorved en eller to Negeres Arbeide spares, og Faren ved Magassens Omdreining fra den ene Rulle til den anden er bortryddet. Ved Vandledninger og flere Drivhiules Anbringelse ved Brønden forskaanes Negeren for at bære Vand a. - J Aaret 1804 vare Marknegernes Tal 22,076. Disse beboe 8227 Huse paa et indhegnet Jordflade af 2257. Agre Land. Jmellem Husene plantes endeel Rødder og Frugttræer. Mange af Negrene have to, nogle tre Værelser. Et enkelt Huus er almindelig 16 Fod langt og 3 Fod dybt. For Negrene staaer desuden Kielderen med Maismeel og Sild stedse aaben; uldent Tøi og Lærred til Klæder gives dem aarligen. - Anmelderen maa tilstaae, at de fleste Grunde, Forfatteren anfører, ere meget vægtige i det Øieblik, man gaaer ud fra den Grundsætning, at Sukker er nødvendigt til Livets Ophold, og at Dannemark ikke kan bestaae uden sin Coloniehandel. - At imidlertid Negeren i Almindelighed ikke behandles saa slet af vore Colonister, som mange ville indbilde os, og at Handelen med samme umuelig pludselig kan ophæves, uden at drage mange Familiers Ødelæggelse efter sig, det er en Sandhed, som hver Sagkyndig umuelig kan negte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Torsdags gave de Franske Skuespillere So. Himan second, og Lodøiska og les Tartares. Soliman den anden have vi fordum seet paa det Danske Theater, med Musik af Sarti, og Stykket er uden Tab for vor Skueplads blevet henlagt. Forfatteren har ganske utilgivelig forsyndet sig mod Mahomedanernes Sæder, og den stolte Soliman er bleven forvandlet af ham til en Fransk Petit matre, der lader sig gjøre til Aalehoved af en knibsk Coquette. Roxelanes Rolle, som fordum spilledes paa vort Theater af Mad. Preisler, blev fortræffelig udført af Mad. Foures, der i denne Tid saa ofte erindrer os om, hvad vi tabte i Mad. Preisler. - Lodoiska er eet af de ubetydelige Franske Stykker, hvis Plan og Jndhold man saa ofte tilforn har seet under andre Skikkelser, og hvis hele Værd beroer paa Musiken og Udførelsen paa Skuepladsen, naar disse, som her var Tilfældet, ere gode, glemmer man gjerne Forfatteren og tænker kun af Componister og Skuespilleren. - Ved Enden af Stykket, hvor Slottet sættes i Brand, havde Hr. Machimester Nielsen anbragt sin fortræffelige Jldregn, som vi kjende af Balletten den forladte Dido. Den blev med Føie applanderet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
I der Freimathige findes atter Efterretninger fra Kjøbenhavn angaaende vort Theater, hvori der klages over Billetprangeriet. Der tales ogsaa et Par Ord om Theaterforfatterne. Prof. Sanders Niels Ebbesen og Hospitalet nævnes blandt andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
D. 13de ankom det første Danske Skib med Sild, Skipper C. Hansen, fra Nordsøen til Altona. Han medbragte 184 Tønder Flamske Sild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
I Adresseavisen læses følgende: den eller de, som kan give tilstrækkelig Oplysning om, hvem den nederdrægtige Skurk er, som Aftenen den 16de Julii farvede en guulagtig Mops sort, faaer en passende Douceur i lille Kongensgade 89. J Bergen skal der nu oprettes en Realskole. Planen og Jndbydelsen dertil uddeles hos Georg, Vallace.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J all. Hall. Litt. Zeitung. 1806 Febr. No. 4243 findes en vidtløftig Recension over Pharmacopen Danica. Rec. mener, at den neppe har tilfredsstillet Publicums Forhaabninger. Ved Exempler søger han at godtgjøre, at Valget af Lægemidler ikke er heldigt, Beskrivelsen over Planterne hverken fuldstændig eller veltruffen, Nomenctaturen en synderlig Blanding af Gammelt og Nyt &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Den som Foræring for H. M. Keiseren af Rusland bestemte smukke Lootsbaad, afseilede i Torsdags Eftermiddags herfra til Petersborg, under Lieutenant Møllers Commando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Amsterdam er ankommen d. 7 Julii. S.H. Engel, J. Kock, M. Nielsen, J. J. Watry, S. C. Olst, J. Hansen og J. J. Krenger fra Norge, B. Willemsen fra Bergen; afseilet er: N.W. Jasmus til Dramen. - Til Falmouth er indbragt det Danske Skib Silenus, Skipper Smith, fra Tønningen til Africa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
J Onsdags Formiddags slog Lynilden ned i en Brændevinsbrænders Gaard paa Fredensborg, og lagde Bygningen i Aske. Ogsaa foran i Sverrig har Lynilden, efter indløbne Efterretninger, slaaet ned paa samme Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Udenlandske Efterretninger,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Hovedqvarteret i Greifswald, d. 28 Junii. Efter H. Majestæts Befaling har Armeen endelig I. 26 dennes taget en anden Stilling, langs Trøbel= og Rikfloderne. Den første Linie, som bestaaer af første og tredie Brigade, strækker sig imellem Tribsees og Greifswald med Artilleriet i Grimm. Anden Linie, under Brigade-Chefen, Oberst Ham pus Mørners befaling, bestaaende af Skandsedragoner og Mørnerske Husarer, samt ridende Artiklerie, er forlagt imellem Redebas og Benkenhagen, med Liniechefens Hovedqvarter og Artilleriet i Richrenberg. Forpostekjæden under General=Adjutant Løvenhielm, strækker sig langs Peenefloderne og Tre bel. Kongens Hovedqvarter kommer til at forlægges herfra til Fransburg; Dagen, som Tropperne skulle bryde op, bliver nærmere bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Endskjønt den Algierske Reis er ankommen i Mallaga med Passe fra Deyen, og Leidebreve fra de fremmede Consuler i Algier for det Svenske Presentskib, saa har man dog anseet det for nødvendigt, først at forskaffe sig et lignende Pas fra den Portugisiske Regjering, for ikke at udsætte sig for den Fare, at blive opbragte af de Portugisiske Krigskibe, der krydse paa Høiden af Algier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Kornhøsten er faldet meget heldig ud i Omegnen af Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
London d. 4 Julii. De i Dag indløbne Efterretninger fra Barbadoes melde, at vor Flaade fra Cork, som man var saa bekymret for, er lykkelig ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
De i Gaar ankomne Engelske Tidender gaae til d. 12 Julii og melde blandt andet følgende: efter Breve fra Newyork havde man der Efterretning, at General Miranda's to Skaanerter ere blevne tagne i rum Sø af en Spansk Brig, men at Miranda paa Skibet Leander jagede Briggen, efter en heftig Kamp paa Flugten, og styrede luvarts. Det hedder, at Generalen er landet paa Pladsen Comma i det Spanske District, og en Skaanert med Depecher fra ham, som er underveis, ventedes hvert Øieblik til Newyork. Begge Skaanerterne vare ikke ladede med andet end Ammunition og en stor Mængde trykte Proclamationer i det Spanske Sprog fra Mirandas Presse, som skulde uddeles blandt Colonisterne, for at opægge dem. Begge strøge efter en kort Modstand. To unge Spaniere, som vare ombord paa samme og forudsaae deres Skjebne, sprang i Søen. - Som et Beviis paa Americanernes Had til Engellænderne, tjener til Exempel, at de ved Paketbaaden Lord Hobarts Ankomst til Newyork fyrede paa den, men dog uden at tilføie den nogen Skade. - D. 14 og 15 Maji ere alle de levnede hvide Undersaatter paa Cap Francais blevne myrdede paa en skammelig Maade, og som det hedder, bleve tillige alle hvide Jndbyggere paa alle de Øer, der staae under Dessalines, dræbte. De paa Cap Francais fik under visse Paaskud d. 14 Maji for størstedelen Befaling, at begive sig til et Fort, 3 Mile fra Staden. Der bleve de arresterede, og Natten d. 14de strangulerede man 150 af disse Ulykkelige, i deres Senge, efter Keiserens Ordre. Barbarerne lode sig ikke nøie hermed, men gjennemborede dem end- og med deres Bajonetter og mishandlede dem paa det grusomste. - Den Expedition, der nu arbeides paa med saa megen Jver i Engelland, kommer til at bestaae af 12,000 Mand, og er bestemt til Sicilien. - Den Engelske Regjering har faaet Efterretninger angaaende den Flaade, som Jerome Bonaparte befinder sig paa, og venter med det første at erfare, at Sir Richard Strachan, som er paa Spor efter den, har havt en Fægtning med den. - Admiral Lindis har begjert Tilladelse, i Betagtning af sine Saar, at reise tilbage. til Frankrige paa sit Æresord, men det er blevet ham afslaaet, fordi den Franske Søminister, enten med Forsæt eller af Efterladenhed, skal have forsømt at lade et passende Antal Engelske Officierer, i Fransk Fangenskab, i Følge den tilstaaede Tilladelse, reise hjem. Den Engelske Regjering vil ikke tillade nogen Fransk Officier af høi Rang, at vende tilbage til Frankrige, førend det bestemte Antal Engelske er kommet tilbage til Engelland. - Den nylig afdøde Prinds og Erkebiskop af Narbonnes, sidste Primat under den ulykkelige Ludvig 101., skal med det første høitidelig begraves i London. Denne Jordefærd skeer med alle de Ceremonier, der efter den Romerske Kirkes Love, tilkommer hans høie Rang. Den Kirke, han bisættes i, beklædes med Sort &c. Greven af Artois er allerede ankommen til London for at overvære Ligbegjængelsen.