JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Hvorvidt Sangen Aar for Aar fremmes her i Landet, havde man atter nylig Leilighed til at overbevise sig om ved den i St. Knuds Kirke i Odense, af omtrent 200 Skolelærere fra Stiftets forskjellige Egne, for en meget talrig Forsamling afholdte Skolelærersangfest. En saa stærk Besætning af fleerstemmig indøvede Mandstemmer maatte nødvendigviis frembringe en fortrinlig Virkning, og vi have fuldkommen Aarsag til at takke dHrr. Skolelærere for den herlige og opløftende Nydelse, de have forskaffet os. Jmellem Sangene holdt Hs. H. Hr. Biskop Faber en Tale, hvori han fremhævede Dagens Betydning som en høitidelig Sammenkomst af opløftende, opmuntrende og styrkende Natur, nærmest for dHrr. Skolelærere, selv ved deres noget eensformige Forretninger og deres som oftest kun knappe Kaar. Hs. H. oplyste tillige om, hvilken Fremgang Sangunderviisningen har havt i Stiftets Borger- og Almueskoler, i næsten alle ere ikke faa Psalmemelodier indøvede og den af Samfundet for Sangens Fremme udgivne Sangbog med 47 smukke Sange indført; i mange ere desuden Messesvar indøvede og fleerstemmig Sang indført. Til dette heldige Resultat har, foruden Skolelærernes Flid, ogsaa Samfundet for Sangens Fremme, der tæller henved 300 contribuerende Medlemmer (Contingentet er 1 Rbd. aarlig), væsentlig bidraget ved Uddeeling af passende Præmier (bibelske billeder, naturhistoriske Billeder, Violiner, Danmarkskort, Globusser) til Skolerne i Forhold til deres Fremgang i Sang. (H. Av.)J Søndags aabnedes Conditor Bangs nye Etablissement i Hunderup ved Odense. En talrig Menneskemasse bedækkede Veien og udbredte sig i den rummelige Have og den elegante Pavillon. Hr. Bang har, ved Oprettelsen af dette smukke Forlystelsested saa nær ved Byen, afhjulpet et ofte udtalt Savn, og det er derfor vel ingen Tvivl underkastet, at Entreprisen vil være heldig, saameget mindre, da Entrepreneuren ingen Omkostninger har sparet, for at gjøre Etablissementet saa smagfuldt og tidsvarende som muligt. Selve Pavillonen er i alle Henseender saa smukt og elegant udstyret, at man ikke let skal finde Mage til den. For at skaffe Publicum en behagelig Underholdning, har Hr. Bang bevæget Hr. Professor Bilstil af og til mod en billig Entree at give en Forestilling eller at arrangere en eller anden Forlystelse i (S. Bl.) Establissementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Sangerinden Jfr. Bergnehr ligger endnu syg i Odense og kunde ikke deeltage i den sidste, desuagtet talrigt besøgte Forestilling sammesteds, ved hvis Slutning det hele lille Kunstnersamfund fremkaldtes. Jfr. Funch, Hr. Sahlertz og Hr. Repetiteur Pauli, som ved sin udmærkede Ledelse af Orchestret og sit fortrinlige Accompagnement havde megen Fortjeneste af disse Forestillingers heldige Udfald, ere allerede i Onsdags afreiste til Kjøbenhavn, hvorfra Jfr. Funch tiltræder den hende tilstaaede Reise til Paris, hvor hun for(Fyenske Av.) bliver omtrent et Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Ved Svendborg Amts Overpolitirets Dom var Gaardmand Rasmus Pedersen dømt til at udrede Alimentationsbidrag til et af Anne Kirstine Hansdatter født uægte Barn. Ved Vinding Herreds Politirets Dom var Sagens Udfald gjort afhængig af R. Pedersens Eed. Nu har Høiesteret kjendt begge disse Domme, uefterrettelige at være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Den 9de Juni feiredes en skjøn og sjelden Fest i St. Jørgens Præstegaard ved Svendborg, da Consistorialraad Bredsdorff og Frue holdt deres Guldbryllup. En Deputation fra Menigheden overrakte Jubelparret et smukt Taffeluhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Under Folkefesten paa Høiskamling den 28de Juni gjordes Forsamlingen bekjendt med Bestyrelsens Plan til at see et almindeligt følt og ofte udtalt Ønske realiseret, nemlig at faae opført paa Høi skamling en grundmuret Bygning, stor nok til at rumme en talrig Forsamling, og stærk nok til at trodse Vind og Veir. Man agtede at opfordre de hidtilværende Actionairer i Høiskamling, hvis Actier ere paa 4 Specier, til at bidrage andre 4 Sp., og at indbyde til en ny Actietegning paa 8 Sp., hvorved saadanne nye Actionairer komme i samme Stilling og Rettigheder, som de gamle. Ret til at indtræde i dette Actieselskab skulde Enhver have, enten han boede i eller udenfor Slesvig, og man ønskede og haabede, at kunne indvie den nye Bygning, som der foresloges at give Navnet "Dannefærd, til næste Skamlingsfest. (Dv.)"Maanedsskrift og Repertorium for Almueskolelærere" indeholder følgende Visitatsscene, der viser, hvorledes Provstemagten endnu kan optræde i Jylland:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
J et Par af Jyllands Herreder regjerer for Øieblikket en Provst, der, formedelst sin Myndighed og Brutalitet ved Visitatserne, især imod Skolelærerne, næsten er bleven til et Ordsprog. Vi skulle her fortælle en lille Visitats=Scene mellem ham og en Skolelærer i N. N. den 10de Nov. f. A., hvilken Dag har efterladt et saare bittert Minde hos den Sidste. Visitatsen overværedes af Stedets egen Præst. Da Provsten havde visiteret en anden Skoles Børn, og hos Skolelæreren i N. N. indtaget et Maaltid, der syntes at behage ham, raabte han: "Frem med N. N. Skoles anden Klasse"Protokollerne frem!" Hid med Læsebøgerne!""Nu Du der, saa Du, saa Du, saa Du osv. Paa denne Maade vedblev han, indtil hele Klassen var gjennemløbet, idet der ogsaa af og til faldt Ord som: Snavs (for ikke at bruge et mere vulgairt), duer Jntet m.v. - Der maatte Skolelæreren som Underordnet finde sig. - Omtrent Kl. 4 var Visitatsen forbi; – men nu kom først det Haarde for Læreren. - "Skolelæreren i N. N. herind!" "Det er Snavs - det er en ringe Skole!" – "Det er besynderligt nok - svarede Læreren, at jeg eller min Skoles Børn aldrig kan være saa heldig at tilfredsstille Deres Høiærværdighed ved Deres Visitatser, i min 24aarige Lærertid her paa Stedet har jeg havt tvende Bispe-Visitatser, Visitatser af 3 til 4 Provster foruden Dem; og jeg har flere Gange modtaget Berømmelse for min Skoles Ungdom og mig selv; - desuden kan jeg skaffe det documentarisk beviist, at jeg har leveret de bedste Confirmander i Almindelighed i disse Aar." – Stedets Præst bevidnede Sandheden heraf. Nu var Hundrede og Eet ude, den høie Visitatsmand sprang frem imod Læreren og tiltalte ham saaledes: "Deres Skole er en daarlig Skole, Staaret, imens jeg taler med Dem, De er Sogne-Forstanderskabets Formand, det tager megen Tid, hvilket jeg, der selv er Formand for Sogne-Forstanderskabet, tilfulde veed. Vil De ikke nedlægge den Bestilling, saa indberetter jeg det til Cancelliet, og De kan da selv tilskrive Dem Følgerne. Det er mine Ord." – "Gjør som De er Provst til. Jeg maa jo underkaste mig Følgerne!" svarede den forknyttede Skolelærer. – "Jal ja! Deres Børn vare jo bedre end ved forrige Visitats. Dersom De kun vil frasige Dem Forstanderskabets Function, tænker jeg nok, det kan blive godt, thi Deres Person har jeg aldrig havt Noget imod. (Ved at meddele denne Artikel tilføier "Flyveposten": "Til Underretning for den myndige Hr. Provst tjener herved, at vi skulle have Øie med ham paa hans Visitatsreiser, og ved en senere Anledning maaskee ikke undslaae os for at nævne ham ved Navn, for at hans Anmasselser kunne i den offentlige Mening erholde den Revselse de fortjene." Corsaren har allerede leveret Provstens Contrafei.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
J Løverdags afholdtes i Ribe en Raadstuesamling, hvorved 115 af Byens Borgere og Grundeiere vare tilstede, for at afgjøre det i den senere Tid saameget omtvistede Spørgsmaal: om Kæmnerkassen skulde garantere eller ikke for et Laan af 11,200 Rbdr., der skulle anvendes til Gravning af et nyt Løb udenfor Aamundingen. Forhandlingen blev ledet af Stiftamtmanden (om hvem vi forresten ikke forstaae, hvorledes han faaer Deelagtighed i en communal Samling, der kun kan have Magistratens første Medlem til retlig Præses) og Spørgsmaalet bejedes med 99 imod 16 St. Af Byens Borgerrepræsentanter (som have givet et lidet trøsterigt Jndblik i det communale, Livs snævre Anskuelser, ved at modsætte sig et Foretagende, der havde det største Krav paa den communale Jnteresse) vare 6 tilstede, af hvilke kun en stemte for Garantien. (Aalb. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
En paa Toftumgaard conditionerende Tjenestepige, der var meget afholdt for sin Duelighed og gode Opførsel, har forleden Dag druknet sig af Sorg over at hendes Forlovede, en Gaardmands Søn fra Ginnerup, der opholdt sig ved Seminariet, for at tage Præliminair=Examen, nylig druknede ved Vaade i Vild sund. (Thist. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Horsens borgerlige Skyttelaug afholdt i Tirsdags og i Onsdags dets aarlige Fugleskydning. At Festen tog sin Begyndelse, bebudedes om Morgenen tidligt ved Reveille gjennem Byens Gader, hvorpaa Selskabets Medlemmer forsamlede sig paa Raadstuen, for derfra at udmarschere til Skydebanen. Ved Skydningen tilfaldt Gevinsterne efternævnte Herrer, Kongegevinsten (et Par Sølv=Lysestager). Jægermester Schutte til Bygholm ved Baron Juel Winds Skud. Hr. Jægermester Schutte blev saaledes for dette Aar Selskabets Fuglekonge. Høire Vinge (6 Sølv=Spiseskeer) tilfaldt Major, Postmester Smidt ved Bager Seest's Skud, venstre Vinge (12 Sølv-Theeskeer) Kjøbmand Lerche ved Musiklærer Holms Skud; Ringen (en Sølv=Potageskee) Tømmermester Kjær ved Dandselærer Wiisbyes Skud; Halen (et SølvBæger) Pastor Borch ved Musiklærer Holms Skud, Kronen (en Sølv-Ragoutskee) Kjøbmand Brandt, ved Bøssemager Erichsens Skud, Pareerpladen (en Sølv=Peberbøsse) Reebslager Schmidt ved Kjøbmand Kiergaards Skud, høire Been (en Sølv=Sukkerskee) Gjæstgiver Jørgensen i Constantia ved Kjøbmand S. Jørgensens Skud, venstre Been (en Sølv=Smør skee) Justitsraad With ved Architet BrunstrømsSkud. For paa en smuk og broderlig Maade at ende disse tvende Dages Fest, havde omtrent et Par Hundrede af Laugets Medlemmer forsamlet sig Onsdag Aften paa Raadstuesalen til et Aftensmaaltid. Her herskede den sædvanlige Munterhed, der stedse besjæler Skyttelauget ved dets Fugleskydning. Heller ikke manglede der i Aar paa Skaaler og Taler, og deriblandt adskillige humoristiske, der maatte stemme Selskabet til Munterhed. At Skaaler udbragtes saavel for den fratrædende som for den nye vordende Fuglekonge, er en Selvfølge; heller ikke forglemtes Selskabets fraværende Æresmedlem Hs. K. H. Kronprindsen, og dets Æresmedlem Hr. Justitsraad, Ridder Ræder, idet der for dem udbragtes en Toast, der ledsagedes med skingrende Hurra. Festen sluttedes med, ved Midnatstid at ledsage Fuglekongen, med Musiken i Spidsen, til hans deri Byen tagne Logis. (Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Krigsraad Deigaard i Randers har i Trykken udgivet: "Akromatisk Beviis for at Nutidens Kjøbe priser paa det danske Jordegods, især i Nørre-Jylland, være sig Hovedgaarde, Bøndergaarde eller andre Landeiendomme, endnu staae langt under Kulminationspunktet eller den sande Værdi."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Da Bønderne paa Grevskabet Frysenborg længe have ventet, at mere Oplyste vilde have anmeldt Noget om deres unge Greve og hans Gemalindes Hjemkomst forleden, Dagen efter deres Bryllup, og derved udtalt sig om, hvorledes det høie Par modtog sine Fæstebønder, men da saadant endnu ikke er skeet, saa har man troet sig foranlediget til at offentliggjøre Følgende: Lyngballe Godses Bønder modtoge Greven og hans Gemalinde et Stykke udenfor Frysenborg, hvor der var opreist en Æresport, og Veien paa begge Sider besat med Bønder lige indtil Hovedgaarden, hvor der blev overleveret samme et Lykønskningsbrev. Da senere atter en stor Deel af Frysenborg Godses Bønder havde samlet sig i Borggaarden, kom den unge Greve, med sin Gemalinde ved Haanden, ned paa Trappen, hvor han meget rørt takkede Bønderne for den Opmærksomhed, de viste ham, tilføiende med hjertelige Udtryk det Ønske: "at denne Yndest og kjærlige Stemning maatte vedvare til hans Dødsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Ved Jndkjørselen til Søbyegaards Skov var reist en oplyst Æresport. Selve Hovedgaarden var smukt illumineret og Haven decoreret med Lamper. Æresskud og Hurraraab forkyndte Ankomsten; en Sang blev derpaa afsungen under Musikaccompagnement, og et smukt Fyrværkeri afbrændt i Haven og paa Søen. Den hele Modtagelse afgav et utvetydigt Beviis paa den Kjærlighed og Hengivenhed, som Grevskabets Bønder ere besjælede af til deres ophøiede Herskab, og at det erkjender den Lykke, at være dettes Undergivne. (Md.)J Aarhuus har man for kort Tid siden havt et ret smukt Exempel paa Moderkjærlighed, som for Sieldenhedens Skyld maaskee nok kunde fortjene offentlig Omtale. For et halvt Aarstid siden opholdt sig nemlig Byen det Mancinniske Kunstberiderselskab, blandt hvis Medlemmer ogsaa befandt sig to Sødskende, en Dreng og en Pige, som vare bragte hertil fra Pesth i Ungarn, hvor deres Moder endnu levede, og som nu, efter Sigende, behandledes temmelig haardt, fordi de ikke kunde komme efter de Kunststykker, der fordredes af dem. Da det tilsidst endog gik saa vidt, at den lille Pige i sin Fortvivlelse løb bort fra sin ublide Omgivelse, og, efter at være attraperet igjen, naturligviis ikke fik det bedre, da ynkedes man over de to smaae hjælpeløse Stakler, og ved endeel gode Menneskers Bestræbelser lykkedes det endelig at faae dem revne ud af en Livstilling, som var dem saa skrækkeligt til Byrde; Drengen, den Ældste af dem, kom derpaa i Lære hos en Gibser, og Pigen blev sat Kost hos en Familie, hvor der skulde betales for hendes Ophold og Underviisning, indtil hun blev saa stor, at hun kunde tage ud at tjene. De to smaae Udlændinge havde det nu særdeles godt og følte sig ret vel tilfredse; - saaledes gik en Tid hen. Da ankommer paa eengang - Børnenes Moder med Dampskibet til Aarhuus. Hun havde i sit Hjem hørt, at Børnene ikke skulde have det godt hos Kunstberiderne, havde derfor, uden at betænke sig længe, solgt sit lille Huus, for at skaffe sig de fornødne Reisepenge, og var sporenstregs klet efter dem. Ved Ankomsten hertil erfoer hun nu den gunstige Vending, det havde taget med hendes Børns Skjæbne. Herover følte hun sig meget taknemlig, men efter den Ængstelse, Moderhjertet havde udstaaet, kunde hun dog umuligt vende hjem igjen uden Børnene, og allerede den følgende Dags Morgen afreiste de derfor alle Tre herfra igjen, idet de velsignede de gode Aarhusianere for al den Kjærlighed og Velvillie, hvormed de vare komne dem imøde. (Almue-V.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Handels-Efterretninger. Fra St. Petersborg forsikkres i den derværende Handelstidende, at alle Beretninger om, at Russerne ikke skulde kunne opfylde deres Salgsforpligtelser, ere ugrundede, og at der over St. Petersborg endnu kan udskibes til Udlandet 2,700,000 Tschetwert (c. 4 Millioner Tdr.) Korn, som ikke ere solgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Dampskibsposten. Justitsraad Meinig, Birkedommer i Kronborg District, er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Justitiarius i Kjøbenhavns Politiret, Etatsraad Thomsen, er bleven udnævnt til Assessor i Høiesteret. Ved Classelotteriets Trækning i Mandags udkom følgende Bagtal: 141, 156, 159, 160, 182, 1 351, 355, 382, 388, 393. En Gevinst paa 7000 Rbd. faldt paa Amben 1393, en paa 5000 Rbd. paa Amben 56-160; 8 Gevinster paa 1000 Rbd. paa Amberne 16262, 64393, 79-183 80 - 141, 2382, 11-188, 5 - 188 og 72355. Reisende. Med Damsk. Christian VIII, fra Kiel &c. Major v. Spreckler, Pastor Smith med Familie, Fru Majorinde Schlegel, Pastor Møller med Frue og Søn, Kbm. Faurschou, Kbm. H. v. Essen, Cand. Laurberg og Thygesen, Kammerj. v. Holck, Jfr. Hirsch, Hr. Cohn, Glasmager Kaufhold m. Familie, og nogle Dækspassagerer. Med Dampsk. "Christian VIII til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Apotheker Køster med Kone, Apotheker Aagaard med Kone. Dr. Fogh, Mechanicus Bøgh. Commissionair Hansen, Garver Bjørn, Pastor Smith m. Familie, Pastor Møller med Kone og Søn, Cand. Thygesen, Kammerj. Holck, Styrmand Mørch, Jfr. Hirsch, dHrr. Thomsen, Schwennsen, Cohn og Bystrup, samt endeel Dækspassagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Aarhuus Kirke=Nyt. Døbte i Domsognet: Skomagerm. J. P. Petersen ladet døbe en Søn, Andreas. Fod, Jfrne. Liisberg, og Holm, Skomagermestrene Mathiasen og Thinning samt Reebslagm. Christensen. - Viinhandler Chr. M. Ful ling en Søn, Frants Christian Peter. Fod. Md. S. Schmidt og Jfr. I. Fulling, Kom. A. Herskind, L. Brønnum, J. P. Brændstrup og Gjæstg. N. H. Fulling. - Kbm. Kjørboe en Datter: Sørine Petrea Julie. Fod. Enkemd. Søgaard og Jfr. Caroline Søegaard, Kom. A. Herskind og Nørgaard, Fabrik. Classen, Musikl. Møller og Møller Kjørboe. - Skomagerm. Rosendahl en Søn, Harald Theodor. Fod. Md. Rosendahl sen, og Jfr. Buch, Skomagerm. Welladsen, Smeddem. Buch, Hologn. Christensen. - Skomagerm. Lundum en Datter: Anne Dorethea Kirstine. Fod. Md. Hjernøe, Pigen U. Theil, Landm. Theil, Skrædm. Lund, Snedksv. Theil. Teglbrænder Petersen en Søn. Johann. Fod. Jfrne. Petersen og J. Truelsen, Handelsgn. Christensen, Kurvemager Giese og Tømmerm. B. Thomesen. - Skomagermester S. Knudsen en Datter: Mathilde. Fod. Md. Ludvigs og Jfr. E. Lyngbye, Kbm. Kirkerup, Skomm. Axelsen, Skomm. Svendsen. - Skrædm. Rasmussen, en Datter: Caroline Olivia. Fod. M. M. Larsen og Jfr. M. Holm, Skrædm. C. Baes, Skrædm. Falslev, Sadelmm. Rommel. – Kom. Brønnum en Datter: Petra Frederikke. Fod. Md. Bronnum sen, fra Hyllested, Md. Teilmann fra Frydendahl, Kbm. N. Schiebye, Andersen, Brændstrup, og Viinhdl. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
(Jndsendt.)J Erkjendelse af, at Taknemmelighed er det Mindste, der kan ydes for modtagne Goder, tillade Marselisborg, Fæstehuusmænd sig herved offentlig at bevidne Eieren af denne Hovedgaard, Hr. Cancelliraad Jngerslew, deres ærbødigste og bedste Tak for de Opoffrelser han baade for og især i dette Dyrtidens Aar har gjort for os. Det Første han blev Eier af Godset lindrede han paa en hensigtsmæssig Maade vore forhen altfor svære Afgifter, og har siden stræbt ved gode Exempler og kjærlig Tale, saavelsom og ved smaae Understøttelser, at opmuntre os til Virksomhed i vort lille Landbrug, ja endog forundt En Arvefæste paa meget billige Vilkaar, som Paaskjønnelse af dennes Virksomhed med sin lille Lod; men i dette Dyrtidens Aar har han især viist sig som en sand Menneskeven ved at forstrække os med det fornødne Rug for 4 Mk. 8 s. og Byg for 4 Mk. pr. Skjeppe, en Priis, der er under Halvparten af den gangbare, og ikke alene os har han viist sig god og kjærlig imod, men mod hele Godsets trængende Huusfæstere, 34 Jndivider, til hvilke der hidtil er udleveret 24 Tdr. Rug og 21 Tdr. 5 Skpr. Byg, samt 5 Skpr. Ærter til 3 Mk. Skp., og han har upaatvivleligt Krav paa hele Communens Paaskjønnelse, idet han i Foraaret har ladet forskrive 100 T. Rug, som han har tilbudet Sognet for Jndkjøbsprisen, c. 100 Rbdr. pr. Tde. Vi vide vel, at en saadan christelig Handlemaade har den bedste Løn i Mandens eget Hjerte, men desuagtet have vi ikke kunne modstaae vor Trang til at bringe denne Hædersmand vor bedste Tak for de mod os udviste Velgierninger. De viste Dem som kjærlig Fader, De lindred vore trange Kaar, De Deres Haand for os oplader For Trangen blev os altfor stor, Herfor vor skyldigst Tak modtage Den er af Hjertet, skjøndt kun svag Viby Mark, den 20de Juni 1847. Peder Jensen. Jacob Laursen. Niels Jensen. Peder Sørensen. Christoffer Johansen. Kei Sørensen. Søren Nielsen. Jacob Jensen. Johannes Sørensen. Jens Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Blandt de Mange, der i denne Dyrtid have udmærket sig ved Goddædighed mod de Fattige og mindre Formuende, fortjener ogsaa at nævnes Møller J. A. Kirk i Anse Mølle, i Vrads Sogn, idet han ganske har nedlagt sit Brænderi, og udsælger sit Forraad af Korn til moderate Priser. Saaledes skal det da være sagt til Mandens Roes, at han virkelig har sin Glæde i og Ære af ogsaa at være den Fattiges Ven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
I Anledning af Christen Heigaard Tørslevs Død. Og Fader og Moder, J sørge saa saare, Fordi Eders Christen er lagt paa Baare; Men stands Eders Taarer, en Stierne saa klar For ham sig nu aabenbaret har, De kjære Guds Engle de synge med Glæde, Mens Taarer nu Eders Øine væde; Den Lille han hører saa glad paa Sangen, Uskyldig sig fryder ved Himmelklangen. Han friet nu er fra Pine og Smerte, O, hvilken Trøst for det sorgfulde Hjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Bekjendtgjørelser. Den Kommunion, der paa førstk. Fredag skulde være afholdt for Frue Menighed i Domkirken, bliver paa Grund af Sognepræstens Sygdom opsat til Søndagen den 11te.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Natten imellem 29de og 30te Juni bortkaldte Gud ved en blid og rolig Død min inderligt elskede Mand, Krigsraad Districtslæge Peter Andreas Caspar Rosen. dahl, i en Alder af 50 Aar. At han vil bevares i kjærlig Erindring af alle dem, der have kjendt hans Virken og Værd som Læge og Menneske, er mig en stor Trøst i mit dybe Savn. Kolding, den 3die Juli 1847. Charlotte Wilhelmine Rosendahl, født Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Præsteconventet for Jylland, holder sit Møde den 21de og 22de Juli d. A. i Viborg. Det afholdes i Viborg Kathedralskoles Bygning og begynder førstnævnte Dag Kl. 10. Brødrene i de forskjellige Stifter indbydes kjærligst. Brande Præstegaard, den 22de Juni 1847. L. Blædel, d. A. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Da Passagen gjennem Mindeport, paa Grund af det udenfor samme forehavende Veiarbeide, indtil videre er spærret, har Toldvæsenet her i Staden tilladt Kjørende og Ridende, indtil videre at passere den ifølge det kongelige Generaltoldkammer- og Commerce-Collegii=Skrivelse af 4de November 1826 forbudne, ved Exerceerhuset udenfor Mindeporten begyndende, Jndkjørsel til Aarhuus, langs Bygningerne paa det saakaldte Grønland, østen om Toldkammer-Bygningen, hvor Vedkommende ville have at melde sig ved Havne-Contoiret og erlægge den pligtige Consumtion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Ved herved, i Henhold til Toldstedets Skrivelse til mig af 3die dennes, at bringe dette til offentlig Kundskab, bemærkes tillige, at ind- og udgaaende Varer, under anordningsmæssig Straf, ikke maae aflæsses ved eller paa denne Jnterims-Vei, men maae derimod uden Ophold henføres til og anmeldes i Havne-Contoiret. Aarhuus Borgermester=Contoir, den 5te Juli 1847. I. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Efter Forlangende af denne Byes Kirke-Inspection vil det i Kallundborg Kirke hidtil afbenyttede Orgel, med gode Bælge og en god Vindlade, der antages at egne sig for en Landsby Kirke, ved Auction, som afholdes paa Raadhuset, Tirsdagen den 20de Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag, blive bortsolgt efter Conditioner, som ved Auctionen nærmere ville blive bekjendtgjorte. Kallundborg, den 1ste Juli 1817. Feddersen. John Finsen, virkelig Cancelliraad, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Gjørvitterligt: at ifølge Begjæring af Huusmand Laurs Madsen i Trige og efter dertil under 13de April 1847 allernaadigst forundt Bevilling bliver den eller de, som maatte være i Besiddelse af en af Huusmand Rasmus Rasmussen af Trige til sin Stedsøn, nu afdøde Niels Christensen sammesteds, under 7de Marts 1835. udstædt og den 18de f. M. inden Hasle &c. Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 185 Rbd., hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret i det da Debitor nu bemeldte Laurs Madsen tilhørende, i bemeldte Trige Sogn beliggende Huus, som bestaaer af 5 Fag med Haveplads og al anden tilliggende Rettighed næstefter 15 Rbd. Sølv, som indestaaer paa 1ste Prioritet, – herved med Aars og Dags Varsel indstævnede til at møde inden Hasle &c. Herreders Ret den første Onsdag i Octbr. Maaned 1848, om Formiddagen Kl. 10, for enten at beviisliggjøre deres Ret til bemeldte bortkomne Obligation eller at see samme ved Dom blive mortificeret, efter derom nærmere nedlæggende Paastand. Fr. af 3die Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse og Landag. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hasle &c. Herreders Contoir, den 3die Juli 1837. J Hr. Cancelliraad Finsens Fraværelse H. Biering, const. (L. S.)