JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Fra Gibraltar har man Efterretning, at Garnisonen, sammesteds befinder sig i beste Stand, og Gouverneuret O=Hara har i Klippen paa Spidsen af Europa anbragt et nyt Batterie for 60 svære Kanoner. - J hvor meget Stormen end har raset paa Kysterne af Engelland den 30 Julii, saa ere dog de Dagen tilforn fra St. Helens til Ost= og Vestindien, Lissabon a. udløbne Skibe blevne Søen, og have fortsat deres Reise. En af de 4 Paretbaade, som ere i Vente fra Cuxhaven, og have store Summer i Guld og Sølv og Bord, er taget af de mange i Nordsøen sværmende franske Kapere. De øv lige skulle være ankomne til Engelland. - Med det først ventes en 2den Jamaicaflaade. Hele Hoffet fornøier sig i denne Tid paa Landet, Kongen selv er i Weimouth, hvor han bruger Søebad og befinder sig fortreffeligt ved Luften, som han aldrig kan forbrage i London. Til Mærkværdigheder hører, at Hs. Majest. har kiørt en Nat, for at undgaae Dagens utaalelige hede. Prindsen af Wallis, som med Hertugen af Bed bord og Lad Jersep opholder sig i Brighthelmstone, giør Stedet meget levende ved sin Nærværelse. Hans Gemalinde, som slette Menneskers ufornuftige Opførsel skal volde mange Ubehageligheder, var i sin Karet forleden nær bleven kjort over af 2 uforskammede Hyrekudskee. En af Forriderne blev kastet af og Prindsessen besvimmede i Vognen; Hyrekudskene have maattet stille Caution for deres bedre Opførsel i Fremtiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Holland. Ved den den 1ste d. M. skeete Udnævnelse af de 124 nye Folkerepræsentanter til den næste Konvent, blev den største Deel af den første Konvent valgt igien. Den 8de de skulde dettore Spørgsmaal afgiøres: om den forslagne Konstitution skal antages eller et 2 Tallet paa de til det hoflige og moderate Partie hørende Deputerede skal være temmelig lige; dog skulle de første have Overvægten. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Flaaden er endnu ikke udløben. Avantgarden skal forleden have været i Søen, men maatte vende tilbage, fordi Vinden gik om. En Styrmand, som ved urigtige Signaler afstædkom den sidstmeldte Allarm om Flaadens Udseiling m. m., sidder nu arretteret. - Jndførselen af fremmed Thee er ganske forbudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Tydskland. De fra Rigsabbediet Werden bortførte Gidsler, kom den 19de Julii tilbage; men Glæden varede kuns kort thi den 21de kom igien en fransk Officeer med 150 Sap. peurer med Øxer til at fælde Træer, og truede med Exekution, om de paalagde Kontributioner ikke strax bleve udredede. Adbeden betalte i Afslag 2000 Krondaler og fik ; Dage Frist, efter hvis Forløb igien bleve 6 Gidsler bortførte og Abbediet truet med den haardeste Medfart, om det blev ved i sin Halstarrighed. Den 31te trak Sappeurerne bort, og blot en Eskadron fransk Kavallerie blev tilbage som Besætning. Staden og Landet Werden er i øvrigt ganske fri fra al fiendtlig Behandling ved den preussiske Ørns mægtige Beskyttelse, og det er blot Rigaabbediet, som maae betale. - Oprørsaanden udbreder sig nu ogsaa i det Maynziske og Pfalziske. - En Deel af den Viener Besætning havde befaling, at bryde op den 10de d. deels til Jtalien og deels til Rhinen. Fra Bøhmen ere bor drede 11 Reservebatailloner til Jtalien. - J Schweiz, er aabnet et betydeligt Laan for Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Fredsefterretninger. Hvor broget det end saae ud med Fredsværket, som gik saa vidt, at Rygtet erklærede Underhandlingerne i Udine for afbrudte og bebudede Fornyelsen af Krigens Rædsler, da Keiseren skulde have meddeelt General Mac Ordre, at tage Mantua med Magt, og Bouonaparte ladet General Massena kalde til sig, flere Tropper manschere til Grændserne af Friaul, og ventede endnu 30,000 Mand friske Tropper fra Frankerig a., saa give dog de nyeste Efterretninger det beste Haab og lade næsten ingen Uvished mere tilbage og Fredens Jstandbringelse. En Koureer fra General Clarke er ankommen fra Udine til Buonaparte i Maland, og medbragte en Depesche af saa behageligt et Jndhold, at Bunaparte kunde ikke holde sin Græde skiult, og erklærede at han strax maatte reis til Udine. Til Direktoriet i Paris skal ogsaa være kommen en Koureer fra Buonaparte med den Tidende: at Definitiv=Freden med Keiseren var paa Punkten til at sluttes. Ligesaa er en af General Clarkes Sekretairet. uformodentlig ankommen fra Udine til Vien og har medbragt en Depesche, med hvis Jndhold Keiseren er meget tilfreds. Man forsikrer efter samme, at Mantua skal gives Keiseren tilbage, dog at Franzoserne bortføre Artilleriet derfra. Saa hedder det ogsaa, at det venetianske Terra firma skal indrømmes Keiseren. Siden Sekretairens Ankomst til Vien have Ingenieurerne, som skulde bryde op til Jtalien, faaet Kontra=Ordre, og man taler allerede om at lade den ungarske Jnsurrektion igien gaae fra hinanden. J Jtalien arbeides alt paa de prægtigste Foræringer fra Frankrig for de Keiserlige Ministre, hvortil de pavelige Diamanter giøre god Tieneste. -J Lille gaaer det derimod yderst langsomt med Fredsunderhandlingerne. Det franske Gesandtskab har sendt en Plan, som Lord Malmesbury har overgivet, til Direktoriet. og venter dets Beslutning, førend noget videre kan foretages. - Efter Breve fra London skal ellers det franske Direktorium have erklæret, at alle Fredsunderhandlinger ere at betragte saa got som afbrudte, naar det Brittiske Kabinerikke samtykker i Gibraltars Tilbagegivelse til Spanien og Ceylons og Gothaabs Forbiergs til Holland. Til det første synes Engelland snarere at kunde beqvemme sig end til det sidste. - Prindsen af Valdek har for det Keiserlige Hof været i Lille, og havt flere Konferenzer med Malmmesbury, hvorpaa han er gaaet til Calais, for derfra at begive sig til London. Hensigten af hans Reise er ganske ubekiendt. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Blandede Efterretninger. Paa Bundspladsen i Maland lader det cisalpinske Direktorium sætte 8 Pyramider, til Ære for de 8 franske Armeer, paa hvilke Cisalpinernes Taknemmelighed imod den franske Republik og sammes Armeer skal udtrykkes, og Navnene af de for Friheden faldne Helte af begge Nationer indgraves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Et Kompagnie skal i Paris have tilkjøbt sig Palais=Royal, for der at bygge Huse og anlægge Gader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Direktoriet har besluttet, at der for Fremtiden ingen officielle Artikler mere skulle trykkes i Redakteuren, saasom de forskiellige Partier have klaget over nogle Artikler af dette Slags. Rygtet siger, at Necker er slettet ud af Emigrant=Listen. Franzoserne tage alle Amerikanske Skibe bort, som de treffe i Vestindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Fra Tanger haves Efterretning, at Keiseren af Marocco, Muley Solimann, var med sin Broder i Anmarsch mod Staden Marocco med 98,000 Md. Kavallerie, for at afsætte sin anden der herskende Broder, Ben Dros. - Den spanske Jnteresse vilde dered tabe meget i denne Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Mange Jndvaanere i Bosnien skulle nu have besluttet, at rive sig løs fra Portens Herredømme og med samt Dalmatien give sig under Keiserens Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Engelland underholder endnu Prinds Condels Korps i 6 Maaneder, indtil det virkelig er traadt i russisk Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
J Engelland skal være opfundet et Perpetuum mobile, som giør megen Opsigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Portugal er ikke saa fornøiet med de mange engelsk Soldater, som ligge og tære i Landet. Den stærke Hede giør at mange af disse Giester gaae fra Forstanden. Den engelske Maade at ride paa kan man saa got lide. Man er ellers bange for Spaniernes og Franzosernes Hævn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Minister Pitt rider i denne Tid i Galop omkring at besøge gode Venner, blant hvilke især er Wilberforce.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Da ved Afbrydelsen af Abbediets Port i Worden en Franzos kom til Skade og en anden faldt ned ved Billedernes Nedtagelse i Kirken og 2 druknede, da de vilde bade sig i Ruhr=Floden, saa sige Munkene, at den hellige Ludger (Abbediets Stifter, har gjort Mirakler! - 7 af de fangne Pohlakker ere dømte til Døden og allerede henrettede. Da den fra Lembeng forskrevne Skarprette, udeblev, saa maatte Fangevogteren selv fuldbyrde Henrettelsen. Den Fange, som man holdt for Fyrst Og insky var en Avanturier, som havde paataget sig hans Navn. - Pohlens mægtige Delere begynde en af deres Konventioner med de Ord: " den høihellige og udelelige Treenigheds Navn. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Den franske Minister i Kiøbenhavn, Borger Gronelle, har, Selskab med Hr. Liungberg, Justitsraad og Kommittered i Kommerce=Kollegiet, gjort en Reise til Norge, for at tage dette Land i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Den 8de d. kom Fregatten Theris under Generaladjutant Fischers Kommando paa Kiøbenhavns Rhede fra Middelhavet og Kadetfregatten gik under Seil til Østersøen. Den 9de kom Kutteren Helleflynderen fra Østersøen. Vakande, Sognekaldet til Hellenæs i Fyen, 120 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Avertissements. Circulaire. Promemoria. Da det af Regimenterne skal være paaklaget, at der af de Bønderkarle, som erholde Tilladelse at leie andre utienstpligtige til at tiene i deres Sted som gevordne Nationale, skal leveres alt for gamle Folk, der ikke have den Lethed og Raskhed, som de Tid efter anden, ved Armeen indførte Øvelser udfordre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Saa har man, efter det Kongelige Generalitets=Collegii Forlangende, i Dag tilskrevet samtlige Landmilice=Sessioner, at der for Fremtiden ingen leiede Folk maae antages som gevorbene Nationale, naar de ere af den Alder at de ved Capitulationens Udløb overstige 36 Aar; men derimod bør de som i Aar ere leverede ved Sessionerne og som af Sessionen ere anseettienstdygtige, endskiønt de maatte være ældre end her foran er bestemt, udtiene den Tid, for hvilken de ere antagne uden Hensyn til, om den militaire Deputerede maatte have tillagt det Vilkaar, at Regiments=Chefens Samtykke først skulde indhentes. Hvilket man ikke har villet efterlade herved tienstligst at melde til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Almuen. Det Kongelige Danske Cancellie den 5 August 1797. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald, Rd. af Odense Byes Fattiges Midler, kan til førstkom90 mende 11 Decbr. faaes til Laans imod gangbar Rente og lovbefalet Sikkerhehed, naar Vedkommende jo før jo heller derom melder sig hos Fattigforstander Anders Espe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Jersom Nogen til førstkommende Michaelis Fløttetid haver et Huus at udleie, hvori maatte, foruden 3 rummelige Stuer, være ligesaa mange Kamre, Kiøkken og Gaardsrum, samt om mueligt en Have, behager man at melde sig paa Adressecomtoiret, hvorfra faaes nærmere Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
En skikkelig Dreng, som har fyldt sit 12te Aar, skriver og Slæser færdigt Skrivt, samt besidder de øvrige udfordrende Egenskaber, kan strax blive antaget i Lære i et Bogtrykkerie, Man melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
En Dreng af skikkelige Forældre fra Landet eller en af Smaa S Kiøbstæderne her i Provindsen kan strax antages i Lære hos Gar mester Cruse boende i Vestergade Nr. 248 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
vigtig Kronologisk Tabe, Begivenheder, som have Hensyn paa den 6 naarige franske Krig. (No. 15. Fortsættelse.) Januarii 1794.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
21. Det engelske Parlaments Aabning. En stor Stemme Fleerhed er for Krigens Fortsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Ogsaa i den Pariser National=Konvent taler Bar rere heftigt, og med høieste bifald imod Freden. 28, Fortet Dauphin, paa St. Domingo, gaaer over til Spanierne med Kapitulation; Besætningen paa 11000 Md. bliver krigsfangen. 30, Frankerne (Mosel=Armeen, Hoche Hoved=General opfordre Mannheim, men trække sig, næsten i det samme Øieblik, bort fra denne Fæstning og den 31 fra Worm tilbage til Biergene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Feld=Marskalk von Møllendorf ankommer til Main, for at paatage sig Overkommanden over den preussiske Armee. Samme Dag reiser Hertugen af Brunsvig derfra tilbage til sit Land. Februarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Den franske Rhin=Armee staaer i to Trefninger ved Speier=Bach, paa dens venstre Fløi strækker sig Mosel Armeen henimod Mainz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Preusserne fordre store Understøttelser af det tydske Rige, i Særdeleshed af de 6 Rhinen nærmest liggende Kredse. J. Tilfælde at disse Fordringer blive uopfyldte truer det med, øieblikkelig at trække sine Tropper tilbage. 2, National=Konventens Beslutning: at enhver Kapitain som med sit Skib overgiver sig til en Fiende, der en er dobbelt saa stærk som han, skal straffes som Fædre landets Forræder. 3. Stort Krigsraad i Brussel over det forrestaaende Feldt, tog. Oberst Mak, som har udkastet Planen dertil, reiser selv dermed til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Engellænderne, under Oberst=Lieutenant Whiteloken, erobre Cap=Tiburon paa St. Domingo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
4. National Konventen forkynder alle kjøbte Negeres, alle Slavers Frihed, de være af hvilken somhelst Farve, i alle den franske Republiks Besiddelser. En Neger, en Mulat, og en Hvid tage, som Deputerede fra St. Domingo, Sæde og Stemme i National=Konventen. J. 5000 Franker af Vestpyrenæer=Armeen, under Overgeneral Müller og Fregeville, som Kommandant, slaae 15. de Lüt. - General Duprat af samme Vestpyrenæer=Arme slaaer og adspreder Spanierne ved Sare og Berra. - Pichegru bliver udnævnt til Hovedgeneral ved Nordarmeen (i hvis Spidse han herefter erobrede Holland) i hans Sted faaer Michaud Kommando over Rhin=Armeen. 6. Resten af Royalisterne - efter en i Konventen oplæst Beretning fra Angers - henved 4000 Rd. stærk, som have holdt sig skiulte i Skove, Huler og Hytter, samler sig, og giver den republikanske Armee et Stød. Blant de Dræbte er General Moulins, som giør selv Ende paa sit Liv, for ei at falde levende i deres Hænder. 17. Engellænderne erobre Fortet Fornal paa Korsika; trække den. 19 ind i den af Frankerne tilforn rømte faste Stad St. 23 Bastia ind til Vands og til Lands. (Fortsættelsen følger.) Fiorenzo, og slutte den
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Adskilligt. I det engelske Oppositionsblad the Courier læses følgende for os Danske interessante Stykke: "Bernstorf, den afdøde danske Minister, udødelig ved sine Landsmænds Velsignelser og vor Fores Loptaler, var en af vor Tidsalders største Mænd. En Titel, som vi vel veed at Visse her ikke ville tilstaae ham. Thi han troede ikke, at en Ministers Hæder bestod i at paalægge fine Landsmænd saa mange Tyng der og Byrder som mueligt - eller betage dem deres Frihed i samme Forhold. Han gjorde ikke Løvter, førend han komtil Rigets Bestyrelse, som han siden efter forsømte at opfylde: han forkastede ikke hine Grundsætninger, som ophøiede ham til Magten : han forfulgte ikke Mænd, fordi deres Grundsætninger ei vare de samme: han troede ikke, at Thronens Sikkerhed beroede paa, at den var bygget paa Ruinerne af Undersaatternes Rettigheder; han forbedrede sit Lands Konstitution, og fuldkommen overbeviist om, at Krig var Menneskeslægtens høieste Ulykke og Fordærvelse, var han omhyggelig for, stedse at sikre Danmark, Freden med alle fremmede Magter: han gjorde sig ikke afskyet af den ene halve Deel af Europa og foragtet af den anden: han holdt ingen Spioner og hemmelige Angivere, for at udbrede indvortes Mistanke, Mistillid og Had i Landet. Han var retfærdig og mild, kort, vi vide ingen kraftigere Maade, til at giøre ham til Gienstanden for alles Beundring og Kierlighed, end ved at sige, at han i et og alt var det modsatte at hvad Hr. Pitter. Han døde den 21de i forrige Maaned, og hans Død foraarsagede i Kiøbenhavn den dybeste og oprigtigste Sorg, ikke ublandet med Urolighed. Jmedens hans Sygdom varede, besøgte Hs. kongel. Høihed ham hver Dag tre gange. Og i disse Besøg advarede og underrettede den døende Minister den unge Fyrste om Danmarks Bestyrelse og vi have den faste Tillid, at hans Underviisning og Raad ville ikke være spildte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Den danske Minister Bernstorf fulgte et System, hvorved hans Lands Lyksalighed, Fred og Lykke blev forfremmet og forsikret. Denne Mand maae have været en Jakobiner - han kan vist ikke have henhørt til nogen ordentlig Regiering. Vi have ogsaa en Slags Mistanke om, at han ingen Religion havde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
En af de ministerielle Forfattere udtrykker sig i sin Angesover den Tilladelse, den berømte Vestris og hans Kone har erholdt, næste Saisson at lade sig see paa det engelske Theater, En republikansk Dandser kunde fordærve hele Folket, sigen dette Genie. Dog synes det, som han har ladet sig indtage at utidig Frygt - sige Oppositionsbladene - thi de Franske have aldeles ikke, viist deres Fiender, at Styrken af deres Argumenter laaeideres Been. En anden Forfatter mener, at Direktoriets Tilladelse til en Dandser at gaae over til Engelland, er et Skridt til Freden. J Norgeller en Apostel ved Navn Johan Madsen, som i Aaret 1795, har skrevet en Bog under Titel af Christelige Normænds mellem sig havende Erindringstaler, a. J. samme apostoliske Skrivelse, hedder det: "Vi have Gud at takke, at Norger ikke i Hagen Adelsteens Tid var republikansk og havde saadanne Felosofer, som Satan nu har udsendt, ellers havde der aldrig bleven Kristne Forfatteren. er ogsaa Poet, hvorpaa følgende Vers giver en Prøve Vi og ugen. erfaren, At Gud fred og fra Snaren, Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Da Naturalissimus. Giorde os et skiændigt : undersen. Lader visham blant os prals omtik 12 Da vil Gud og med os tie, a. Ligesaa har en ringe Bondesøn, Hans Nielsen Hauge, i Aggershuus Stift udgivet i Fior, Forsøg til en Afhandling, om Guds Viisdom. Denne lidet forsøgte og mindre skriftlærde Dreng, som han kalder sig selv. skriver altid de m for de og dems for deres; i øvrige er hans Bog fuld af aandelige Anfægtninger, Ængstelser a. Vore Dage har mindre Mangel paa slige forrykte Hoveder, end mange troe, og det er unægteligt beklageligt, at se mangt et vakkert, talentriig Menneske at vorde et Offer for visse Hykleres sorte Konster,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
I de Aarhuus=Aviser advarer en Menneskeven Almuen fra at blive bedraget af nogle Folk, som reise omkring i Jydland, og hvor de komme, forlange at indvexle Sølvpenge, saa som : af de norske randede 24 Skillinger a. og love derpaa stor Lage; men naar Folk lægge slige Penge paa Bordet fordem, for deraf at udsøge dem som de ville have, vide de paa en behændig Maade, ved at røre omkring blant Pengene, at practisere af disse uformærkt ind i deres Hænder, og derfra i en skiult Lomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
For nærværende Tid oprettes i Kiøbenhavn et Laane selskab, hvis Hensigt skal nære : at Interessenterne, imod et vist bestemt Indskud og Noget qvartaliter, skal kunne erholde Laan fra 5 til 500 Rdlr. Dette Selskab er endnu ikke komplet, men vil formodentlig nok blive det, da hele Verden jo trænger til Laan, Der ventes i denne Tid en Violin=Virtuos til Hovedstaden, som skal være Qvint=Essentsen af alle Virtuser og langt overgaae den saa berømte Møeser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
J de Trondhiemske Tidender læses en Lovtalover Regieringen for den anbefalede Maade at vælge eligere, de Mænd paa her i Odense (see Bidraget til disse Aviser, Nr. 52). Sammes Indretning i Norge siges længe at have været Borgernes ivrigste Ønske i dette Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Det guineiske Skib Archilles, (hedder det i St. Croix Avis fra Christiansstæd den 20 Maj. 1797) hiemmehørende i Lever pool, og ført af Capt. John Bunell, seilede ud fra denne Havn sidstafvigte Torsdag, og kort derefter gjorde en liden Skonnert til Priis, hiemmehørende i St. Thomas, hvilken næsten paa samme Tid som han var løbet ud af Havnen, og hvis Ladning, der bestod af 5 Fade Virgintobak, 12 Balle, tørre Varer og 194 Pattacons, han bemægtigede sig; ikke tilfreds med denne ulovlige Omgangsmaade, kappede han lig en Søerøver Skibets Master, tog al Takkelagen, bort og derpaa borede Hul i det. Jmidlertid skienkede han dog disse ulykkelige Menneskeer deres liden Canoe, hvorudi fem (de andre fire bleve nødte til at forblive om Bord paa Skibet ) reddede dem, og ankom her samme Dags Nat, hvor de medbragte denne Efterretning. Fortsættelse (see Avisen Nr. 53). I Landhuusholdnings=Selskabets sidste Præmie=Møde den 4de Mai d. A. blev end vider Bondekarlen Peder Hansemhos sin Broder Jørgen Hansen i Skous gaarde Bye, Haarslen Sogn, Schouboe Herred i Fyen, som at Kierner og vilde Stammer har opelsket 240 Æbler, Pære= og Kirsebærtræer, hvoraf de fleste ere podede for 6 Aar siden, og alle i god Vext, samt for det meste frugtbærende, og desuden har 22 Sktr. Nøddetræer, samt en stor Deel af Kierne opelskede unge Træer i sin Planteskole, tilkiendt en Præmie af 30 Rd. Ligeledes blev Huusmand Jørgen Jensen, bemeldte Haarslev Bye og Sogn, som i Foraaret 1796 havde 39 Stkr. veloverfødte Biestader til halvt der have givet 33 Sværme, tilkiendt 10 Rd. Adam Müllman til Tornsstædt i Bellinge Sogn, Odense Amt, som i de to sidste Aar af udyrket Jord har opryddet 6 Tdr. Agerland, plantet 276 Stkr. Frugttræer, foruden 142 Stkr. vilde Træer i en af ham anlagt Hauge, samt opbygt de til Stedet fornødne Hu see, ligeledes 8 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Udkomne Skrivter. (No. 28.) Jesus og Fornuften, Nr. 33, 4 s. Bibelen forsvarer sig selv, Nr. 22, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Anmærkninger over Danismer med Hensyn paa det franske Sprog af M. Hagerup, 3 Mk. Trykpapiir og 4 Mk. Skrivp., heftet 8 s. mere, hos Stadthagen. Kort Begreb af de menneskelige Kundskaber og Færdigheder, indeholdende en kort Udsigt over Menneskets Naturhistorie, dets Næringsver og Trang, samt hvorledes denne især afhielpes ved Konster og Haandværker. For Realskoler og det borgerlige Liv, samlet ved M. Hallager, Skolelærer, 5 Mk. paa Tryk= og 7 Mk. Skrivp hos Schubothe, Margeurernes Skiæbne, tilegnet Selskabet den gode Hensigt, med en liden Fortale og Motto, faaes i Landemærket Nr. 109, i Kielderen lige for Springgaden for 4 s. Fængsels Tildragelser i Frankerig, som et betydeligt Bidrag til Robespierres Tyrannies og den franske Revolutions Historie, 1ste Deel, hos Morthorstes Enke for 2 Mk. Et Brev til Gudenrath fra Riegels, om Falsters Birkedommer Tieneste, ham af Rygtet til tænkt, om den afdøde Grev Bernstorf, om Oplysningen i Kiøbenhavn og dennes forværvede Smag, sammenlignet med samme hos Grækerne, for 8 s. Trykp. og 12 s. Skrivp., indheftet 2 s. mere, hos Schubothe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-16
Prof. Thaarups Archiv for Statifik, Politik og Huusholdningsvidenskaber, 19de Hefte, 2 Mk. hos Soldin. De 18 foregaaende Hefter koste 22 Mk. Archiv for de nyeste og mærkværdigste Reisebeskrivelser, et Tillæg til Prof. Thaarups Archiv for Statistik a., 4de Hefte, 2 Mk. 8 s. hos Soldin. De 2 foregaaende Hefter koste 5 Mk. og Subskription paa dette Værks Fortsættelse modtages bestandigt hos Soldin. Euphrosyne, et Tidsskrivt for Fruentimre, udgiver af J. K. Høst, 2den Aargangs 4de Hefte. De foregaaende 1. Hefter koste 22 Mk. 8 s. Tryk= og 5 Rd. Skrivp. hos Soldin. Jydernes Ven, et Maanedskrivt. Mai og Junii Maaned. Skrivter, som udkomme.