JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J Søndags foregik et Bedragerie, som er af: de Slags, der ere meget almindelige i London, men sjeldne i Kjøbenhavn. En Person kom ind til Capitain og Bagermester Marschall paa Østergaden og foregav, at han havde to Fjerdinger Smør til ham fra Holbek, som stode i Skibet paa Vestergaden. Paa Spørgsmaalet, fra hvem Smørret var indsendt, svarede Personen, at det var fra en gammel Mand, hvis Navn han ikke erindrede. Da Hr. Marschall sagde, at han ikke kjendte nogen i Holbek, uden en Mand, der i Foraaret var flyttet, derud, svarede Spitsbuben, at det var rigtig nok ham. Han føiede til, at Smørret ikke var af det fineste Slags, men at det heller ikke skulde koste mere end 25 Rdlr. Fjerdingen, han behøvede ikke alle Pengene, men kun nogle deraf, som han skulde kjøbe noget for. Resten kunde blive til i Morgen, paa hvilken Tid han ønskede de ledige Fjerdinger tilbage, da man er meget for logen for dem paa Landet. Capit. Marschall lod nu sin Karl kalde, bad ham at tage en Mand med, følge med Personen og afhente Smørret. Han gav ham tillige 50 Rdlr. med, som han skulde betale for Smørret, naar han havde prøvet det og fundet det tjenligt. Alle tre Karle fulgtes nu ad; men da de kom paa Amagertorv, sagde Spitsbuben til den medfølgende Karl, at han kun skulde gaae i Forveien og til Kudsken, at han skulde følge med og drikke en Sopken. Da Sopkenen var drukken sagde han, at han havde saa meget at kjøbe og at Kudsken kun skulde levere ham Pengene, gaae imidlertid op i Logementet og sætte Stanghestene for Vognen; han kunde derpaa kjøre ned med Smørret, da han desuden skulde tilbage til hans Huusbonde igjen efter en Sæk Meel. Kudsken gav ham Pengene og gik efter Aftale hen til Logementet; men han fandt hverken Smør, Heste eller Vogn, og Spitsbuden - thi Tyv kan man ikke ret vel kalde ham - var forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J Torsdags afreiste det Kongelige Danske Gesandtskab til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J Landhuusholdnings=Selskabets Møde d. 8. Nov. bekjendtgjordes de Præmier, Belønninger og Agtelsestegn, som i Anledning af indkomne Anmeldelser i Aarene 1807 og 1808 af Selskabet ere tilkjendte. Over den fremsatte Opgave, den bedste Maade at inddeele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jorder, vare 3 Afhandlinger indkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Forfatteren af den, som kom Selskabets Ønske nærmest, og som den anden Guldmedaille var tilkjendt, er Hr. Justitsraad Neergaard til Gundersløvholm, og til de to andre, hvoraf hver tilkjendtes 50 Rdlr., Sognepræsten i Mehrn ved Præstøe, Hr. Dr. F. C. Cramer, og Capellanen, ved Domkirken i Aarhuus, Hr. Dr. J. H. Larsen. Over Spørgsmaalet; hvilke ere de Hindringer, som hidtil have voldet, at Agerdyrkningen i Dannemark gaaer saa langtsomt frem, og hvorledes hæves bedst disse Hindringer, var kun en Besvarelse indkommen. Forfatteren er betingelsesviis, tilkjendt den anden Guldmedaille, og derfor kan den forseglede Billet ikke aabnes, førend han erklærer sig villig til at opfylde disse betingelser, hvorom han kan underrettes i et Brev, som kan afhentes paa Selskabets Contoir. Af de for Høravl udsatte Præmier vindes for disse Aar 15, af Beløb 4 10 Rdlr., for en Avl af 23 Skippd. 13 Lispd. Hr. Birkedommer Hiort er tilkjendt for sin betydelige Humleavl af 5 Skippd. 5 Lispd. 2 Pd., der tillige er særdeles vel behandlet, den første Guldmedaille; men da Medaillers Anskaffelse nu, formedelst de ædle Metallers høie Priis, næsten er forbunden med trefold Bekostning for Selskabet, saa har han erklæret sig tilfreds med at erholde den med dette Hæderstegn ligegieldende Værdie af 100 Rdlr. Af Selskabets største Sølvbæger, omtrent af 80 Rdlr. efter nærværende Priis, blive 4 at uddele, nemlig til Cattuntrykker Hr. Schillerup, i Aalborg, for sin Planteskole, hvori han siden 1795 har opelsket over 19,000 Træer, og hvoraf han uden Betaling har overladt over 6,500 Stykker til Egnens Beboere, til Hr. Capit. Søren Meyer paa Gaarden Sandferdhuus i Størdalens Præstegield, Nord. Trondhjems Amt, for Jordforbedringer; til Sognepræsten Hr. Dr. Hammer i Herlufmagle, for fortrinlig Agerbrug, og til Mølleren Hr. H. P. Møller, paa Ørklosters Mølle i Aarhuus Stift, for adskillige Beviser paa Vindskibelighed. Desuden ere tilkiendte 3 Exemplarer af anden Guldmedaille, 3 af tredie Guldmedaille, 2 af første Sølvmedaille, 1 af anden Sølvmedaille, og 17 Sølvbægere, fra 17 til 60 Rdlrs. Værdie. Selskabets Fond er nu omtrent 19,000 Rdlr., og Medlemmernes Tal 346, hvoraf 45 ved Jndtrædelsen have erlagt en Sum af 100 til 200 Rdlr. for eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Blandt alle Selskaber i Kjøbenhavn synes intet at have gaaet sin Fuldkommenhed med saa stærke Skridt i Møde eller at have stiftet saa stor og udbredt Nytte som Landhuusholdningsselskabet. Den, som gav den første Jdee til denne fortræffelige Stiftelse, var Mineral-Jnspecteur A. Birch, som 1761 udgav et lidet Skrift, under Titel, allerunderdanigst Deduction og Forslag over endeel af Oeconomiens Hovedgrund, som er Landets udvortes Forbedring. Ti Aar derefter fattede Hirschhaach, daværende Capitain ved Arveprindsens Regiment, den Jdee at stifte et Præmieselskab, samlede nogle Venner og udgav ved deres Hjelp, Grundregler for det Danske patriotiske Præmieselskab, som over leveredes ved Hoffet. Ved Kongens Udenlandsreise vilde Foretagendet maaskee blevet standset, om ikke den indsigtsfulde Martfelds patriotiske Jdeer vare komne til. Et lidet Antal Fædrenelandsvenner samledes paa ny, og forelagde Publicum 1769 deres Hensigt i den forandret Plan. En dobbelt Lykke var det, at Grev Bernstorff, strax blev Selskabets Præsident. Han forskaffede det Kongehusets Deeltagelse, og det fik nu mange Medlemmer af Adel og de fornemste Embedsmænd. Allerede 1770 gav det sine første Priis opgaver. 1782 skienkede Kong Christian den Syvende det af Fondet ad usus publicos 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Vor nuværende Konge har allerede siden 1785 paa Selskabets Stiftelsesdag selv uddeelt de vundne Præmier. Hvormeget Selskabets Medlemmer i de senere Aar have forøget sig skjønnes deraf, at deres Tal var 1794 250 og i Aar derimod er 345.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Odensee, den 6 November. Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt de høikongelige Prindsesser indtraf her til Odensee om Aftenen d. 25 October, og modtoges saavel af samtlige Militære som de borgerlige Korpser. Byen var overalt samme Aften illumineret, og i Frimurerlogens som og i Stiftamtmandens, Hs. Excellence Grev Moltkes, Gaard vare nogle Fag udmærkede med Transparenter. Dagen derefter var paa Slottet talrig Cour for deres Majestæter, efter samme et stort Taffel og Marskals-Taffel, hvorefter de Allerhøieste og høieste Personer tiltraadte Reisen. Festlig kan man kalde en saadan Dag i Ordets meest udvidede bemærkelse, da man saae en Konge saa ganske at svare til det skjønneste Jdeal, med Jnderlighed og Blidhed at blande sig og tale med de Tilstædeværende, og den frommeste Dronning med moderlig Huld at nedlade sig til Alle, i Følge med den, sine Kongelige Forældre saa ganske lignende, Kronprindsesse. Med faa Ord, her sporedes ikke Tegn af den tvangfulde Etiquette ved Hof Courer, men man fandt det rigeste Suiet til at male Landets Fader og Moder, omgivne af deres Børn, som det i den lykkeligste Familiekreds kan tænkes. Alle de Nærværende følede det i den høieste Grad, og luede af grændseløse Velsignelser over det høie Kongepar, hvilke ledsagede det paa Allerhøistsammes videre Reise. - Løverdagen den 28 næstefter, som Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag, gav Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Prinds Christian af Hessen, en stor Souper, og derefter et pragtfuldt Bal, hvortil Stadens og Omegnens anseelige Familier og Embedmænd vare indbudne. Glæden var almindelig, som den maatte være efter Festens Foranledigelse, og ved den af Alle elskede høie Værts Omsorg for, ganske at meddele sig sine Gjæster. Ved Maaltidet bleve Deres Majestæters Kongens og Dronningens som og Kronprindsessens Skaaler erindrede ved Canonsalver og to Sange afsjungne, af hvilke den første var forfattet af Hans Høiædle Høiærværdighed Biskop Hansen og den anden af Hr. Etatsr. Nissen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Udenlandske Efterretninger. Petersborg d. 18 Oct. Den ratificerede Fredstactat med Sverrig er nu bleven bekjendtgjort. Den bestaar af 21 Artikler. De vigtigste deraf ere følgende: Kongen af Sverrig lover ikke at forsømme noget, der kan lede til en Fred med H. M. Keiseren af Frankrige og Kongen af Dannemark. Han lover, at tiltræde Fastlandssystemet under Jndskrænkninger, der nærmere aftales mellem de overeenskommende Parter, og imidlertid at lukke sine Havne for Engelske Krigs- og Handelskibe, hvorved han dog forbeholder sig Jndførslen af Salt og Colonialvarer. Kongen af Sverrig frasiger sig for bestandig til Fordeel for Rusland alle sine Rettigheder og Fordringer paa de af de Russiske Vaaden erobrede Nabogouvernementer, nemlig: Kommenegaard, Abo, Bjørneborg, med Alands-Øerne, Savolax og Carelien, Wasa, Uleaborg og den Deel af Vesterbottn indtil Tornes-Floden, bestemmer de tilkommende Grændser mellem begge Riger, hvorved de Øer, der ligge Finland og Aland nærmest, tilfalde Rusland. Finlands Jndvaanere hævdes de Privilegier, de hidtil have havt &c. Efterretningen om Fredstractatens Afslutning afsendes strax til vedkommende Armeers Generaler, inden 4 Uger og efter Ratificationernes Udvexling rømmes Provindsen Vesterbottn af de Russiske Tropper. De Finner, som for nærværende Tid befinde sig i Sverrig, og de Svenske, der befinde sig i Finland, kunne uforhindrede vende tilbage til deres Fædreneland; begge Magters Undersaatter, der ere besatte i Finland eller Sverrig, kunne inden 3 Aar forlade deres Bopælsteder. - En fuldkommen Amnestie for begge Staters Undersaatters politiske Meninger og Handlinger, medens Krigen varede, skal finde Sted. De afstaaede Provindsers Archiver, Planer, Kort a. udleveres i det seneste inden et Aar. Hvert Beslag paa begge Staters Undersaattere Gods og Rettigheder, ophæves; de Svenskes Gield i Finland og Finnernes i Sverrig betales. Vedkommende Undersaatter, som i Sverrig eller Finland tilfalder en Arv, kunne uforhindrede modtage den. - Den indtil 1811 sluttede Handelstractat, forlænges til 1813. - Finnerne kunne indtil videre lade Malm, Stangjern, Kalk og alle Jordbundens Producter komme fra Sverrig; de Sven skee kunne udføre fra Finland Qvæg, Fisk, Korn, Lærred &c. og overhoved alle Jordbundens Producter, til hvilken Ende Keiseren af Rusland bevilger Udførslen af 50,000 Tscherwers Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Freden med Østerrige blev d. 29 Oct. høitidelig bekjendtgjort af Herolder til Hest paa alle offentlige Hovedpladse i Paris. Herolderne vare ledsagede af 24 Fredsbetiente, ligeledes til Hest, og en talrig Afdeling Tropper. Om Aftenen var Staden illumineret. - Moniteuren leverer nu Fredstractaten tilligemed den Keis. Franske Ratification.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J Egnen af Antwerpen ankomme endnu bestandig friske Tropper. Den Franske Søminister, bereiser i denne Tid Kysterne af Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Franske Blade tale nu om, at Keiseren, saasnart det lovgivende Corps har været sammenkaldet, vil tiltræde Reisen til Armeen i Spanien. Da de Franske Tropper rykkede ind i Staden, Triest, der tilligemed sit lille Gebet neppe indbefatter 40,000 Sjele, paalagdes den en Krigsskat af 60 Mill. Fr., og da samme ikke kunde tilveiebringes bortfortes 40 Gidsler. Det, der hidtil et betalt paa denne Skat, naar man regner de er lagte Reqvisitioner med, udgjør noget over 5 Mill. Fr., som for det meste de Handelshuse, som endnu staae sig, have sammenskudt. - Triest, som nu tilligemed Littorale, afstaaes til Frankrige, er ved sin Frihavn især bleven vigtig i nyere Tider. Aarligen ankom her i Fredstider 500 smaa Skibe, og store og smaa tilsammentagne 5000. Speditionshandelen er den vigtigste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Vicekongen af Jtalien er afriest fra Wien. Førsten af Neuschatel bliver længst tilbage i Schønbruun. Hertugen af Ragusa (Marmont) besætter Littorale, Dalmatien og Croatien, Hertugen af Rivoli (Massen) det til Bayern afstaaede Jnnqvarkeer. - Det hedder, at en Fransk Prinds, der som Hærfører har gjort sig meget berømt og yndet, er bestemt til Konge af de Jllyriske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Fæstningen Spielbergs Værker sløifes nu ligesom Wiens. Den ligger, som bekjendt, paa en Klippe i Donau, ikke langt fra Staden Ens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Den Franske Flaade skal efter en Reisendes Beretning være udløben fra Toulon. Den bestaaer af 17 Krigskibe af forskjellig Størrelse og mange Førselskibe. De Tyrolske Jnsurgenter vedblive endnu bestandig at forsvare sig med Haardnakkenhed. Et Corps udenlandske Tropper, hedder det fra Kempten under d. 28 Oct., vilde for nogle Dage siden gjøre Forsøg paa at trænge fra Fussen af frem mod Reuty. Men de smalle Passer mellem Lech og Bjergene vare saa besatte og forskandsede af Jnsurgenterne, og paa Bjergene selv havde Oprørerne saa mange Stene i Beredskab til at nedrulle, at man fra den Side maatte opgive Angrebet, da Jnfanteriet kun vilde blive opoffret derved. Da Bayererne rykke stærkt frem i Junthal, saa ville de, snart komme Oprørerne i Ryggen. - Efterretningen om Jnsprucks Besættelse af Bayererne er nu ankommen til München. Ved deres Fremrykken fandt de Jnnbroen ved Staden afbrudt og besat af Oprøverne. Skytterne stormede over Plankerne og dreve Rebellerne paa Flugten. - Det hedder nu, at Vicekongen af Jtalien skal styre Angrebet, paa Tyrol. Hovedoperationen skal foretages fra Villach af igjennem Pusterthal og Brennerbiergene, blive Middelpuncten, hvor de tre Corps, nemlig det Bayerske, under Kronprindsen, det Jtalienske, under General Peyri og Vicekongens Corps skulle støde sammen. - Vicekongen har d. 29 Oct, udstedt en Opfordring til Tyrolerne, hvori han formaner dem at vende tilbage til Orden og Rolighed. Han tilkjendegiver dem tillige, at der skal gaae Commissairer foran for Armeen, der skulle høre deres Besværinger og forelægge ham dem, men at disse Commissairer kun ere berettigede til at høre dem, naar de have nedlagt Vaabnene. Tyroler – ender Vicekongen med - jeg lover eder, dersom eders Besværinger ere grundede, skulle J faae Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Fra den 15 Nov. skulle alle Svenske Havne være lukkede for Engelske Krigs- og Handelskibe Franske Blade levere de Breve, som Castlereagh. og Canning have veplet sammen førend deres Tvekamp. Det første Brev er fra Castlereagh, dat. d. 19 Sept., hvori han fordrer Satisfaction af Canning., Cannings Svar, hvori denne lover Satisfaction, er af 30 Sept. Der forløb altsaa 10 Dage førend Canning kunde beqvemme sig til at indlade sig i en Duel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Wellington ventes nu tilbage til Engelland. Han skal have faaet Feber i Badajoz, og man har fraadet ham at forandre Luften. Den Engelske Armee lider skrækkeligen i Spanien af Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J adskillige Cantonnements døe 10 til 12 Mand, dagligen. Af et Regiment, som talte 900 Mand, ere kun 260 tilbage, og af et andet, som talte 1000 Mand, kun 200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Blandt de mange Rygter, der smeddes i London, hører ogsaa det, at Wellington skal reise til Paris, men man anseer det i Engelland selv for en Satire over Ministerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Efter Hasselts Tabeller er Østerriges Forlis ved Freden i Wien omtrent 1998 Mile og 3,365,945 Jndvaanere. Efter andre offentlige Blade 1652 Mile og 2,747,687. Det beholder altsaa endnu 9824 Mile og 20,620,037 Jndb. Østerrige er, næst Rusland og Frankrige, endnu bestandig den anseeligste Stat i Europa, thi Spanien, næst Østerrige den største, har kun8909 Mile, og Storbritannien, næst samme den folkerigeste, tæller kun 16,531,000 Sjele paa alle sine Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
J Berlin døde nylig en Mand, der var et Exempel paa Gierrighed. Han spiste intet andet Brød end Skorper, hvoraf man fandt en Deel efter ham, som han af Mangel paa Tænder ikke har kunnet tygge, og opvakte ved sit hele Udvortes saa stor Medlidenhed, at man eftergav ham at betale den ham paalagde Krigsskat af 1 Rdlr. 8 Groskener. Efter hans Død har man fundet hos ham 50,000 Rdlr. i Papirer, og 1500 Rdlr. iklingende Mynt. Øvrigheden har nu ladet sig udbetale af hans Bode Paalæg, han ved sin foregivne Fattigdom har vidst at slippe for at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Under 7de November d. A. er udfærdiget et Cancellie-Patent af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har under Dags Dato allernaadigst befalet, saaledes: "Ligesom Vi allernaadigst have befalet, at al Opbringelse af svenske Skibe skal ophøre fra den 12 indeværende Maaned af og indtil videre, saa ville Vi og herved allernaadigst have tilladt, at ethvert svensk Handelskib, fra den 12te indeværende Maaned af og indtil Vi anderledes herom maatte befale, maa, uden videre speciel Tilladelse, ubehindret indgaae til hvilkensomhelst Kjøbstæd i Vore Kongeriger og Hertugdømmer, samt der indclarere med Ladning, som maa bestaae af følgende Artikler: 1) alle østersøiske Producter og Varer, samt Producter og Varer fra andre venskabelige og neutrale Lande, hvis Jndførsel ikke er forbudet ved Vor Anordning af 14 October 1808, 2) Salt af alle Slags, samt af svenske Producter Tjære, Beeg, Allun, Potaske, Sild, Tran, Jern, Jernplader og Søm af alle Dimensioner, Kobber og Kobberplader, Møllestene, Brænde, Bræder, Tømmer af alle Slags, Muursteen Teglsteen, Kalk og alt hvad til Bygningsmaterialier henhører, saaog Vinduesglas, Sæbe og Papiir. Saa skal det og være samtlige Vore til Handel berettigede Undersaatter tilladt, saavel i Sverrig som og af svenske Undersaatter her at tilforhandle sig forbenævnte Artikler og Varesorter. Endeligen ville Vi have de svenske Skibe, som i Følge heraf indløbe til Kjøbstæderne i Vore Kongeriger og Hertugdømmer, tilsagt Vor Kongelige Beskyttelse, saaledes at de med deres Besætning i hvert Tilfælde ubehindret og frit igjen skulle kunne afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Det Franske Consulat i Dannemark underretter herved Dhrr. Handlende, at i Følge en ny Beslutning af den Franske Regjering, kan det for Fremtiden ikke meddele Oprindelses-Certificater, hverken for Vare hidkomne med opbragte Skibe, eller for Colonial=Produkter af noget Slags, fra hvilket somhelst Sted, eller med hvilket somhelst Skib de maatte være indførte i de Danske Stater. Det samme Forbud gielder for de forenede Staters Frembringelser, Bomuld og Potaske undtagne, hvilke ere de eneste amerikanske Produkter, som, naar deres Oprindelse tilstrækkeligen er beviist, kunne føres igjennem den Franske Toldlinie. - Kjøbenhavn den 7de Nov. 1809. Desaugiers den ældte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Alexander Humboldt sammenligner i sin sogt politique sur le Royame de la nouvelle Espagne etc. Paris 1808 Forholdet mellem de Fødte og Døde i adskillige Stater og finder da at imod 100 Døde vare i Frankrige 110 Fødte, i Engelland 120, i Sverrig 130, i Finland 160, i det Russiske Rige 166, i Vestpreussen 180, i Gouvernementet Tobolsk 210, i adskillige Egne af Høislætteene i Mexico 230, i Ny-Jersen (i Nordamerica 300. Men Befolkningens hurtige eller langsomme Tiltagelse i et Land, siger H., beroer ikke blot derpaa, at de aarlig Fødtes Tal overstiger de Dødes (thi da maatte de sidste Staters Befolkning allerede længe have oversteget de første Staters overordentligen), men det kommer tillige an paa om Jndbyggerne i større eller mindre Tal og tidligere gifte sig. Tallet af de Wifte beroer igjen paa Letheden og Fordelene, eller Vanskeligheden og de ufordeelagtige Virkninger, en Families Ernæring, medfører. Hvor Fabriker, Handel, Bjergværker &c. komme i Veiret eller blomstre, hvor øde Lande, Moradser, Skove opdyrkes og nye Colonier fremkomme, der maa Befolkningen gaae rask frem Et hedt og tørt Clima er aldrig usundt, kun et hedt og derhos meget fugtigt Clima foraarsager hastig dræbende Sygdomme, og er farligst for Børn og unge Mennesker. Hvad der ikke døer i denne Alder har vant sig til Climatet og opnaaer da en i Forhold til Climatet høi Alder. Men Livets Varighed er igjen meget forskjellig efter det koldere og hedere Climas Forskjellighed. – J Ny-Spanien var overhovedet Antallet af de aarlig Fødte 350,000, de Døende 200,000. Altsaa forøges, naar intet ulykkeligt Tilfælde f. Ex. Smitte, Hungersnød, Jordskjelv a. indtraffer, Ny-Spaniens Befolkning aarligen med 15,000 Mennesker, saa at dets Folkemængde, uden særdeles Uheld, vil fordoble sig hvert 19de Aar. J Kongeriget Peru synes en Fordobling at kunne paafølge hvert 30te til 40de Aar. J de Nordamericanske Stater følger en Fordobling hvert 13de eller 14de Aar. J Frankrige kan, naar ingen Krig eller Smitte hersker. Befolkningen kun fordoble sig i 214 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Blandt de farlige Smitter i Ny-Spanien, hørte hidtil Børnekopper, hvoraf der allene i Mexico døde 1779, 9000 Mennesker. Men i Aaret 1804 indførtes her Kokopperne, som lykkedes fortræffeligen. Ja, i Egnen af Valladolid har man fundet denne Syge at være indenlandsk hos Køerne. Det var endog Jndianerne i denne Egn af Erfaring bekjendt, at den, som havde havt Ko kopper, er for bestandig, sikkret mod Børnekopper; men havde ikke gjort nogen Anvendelse deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-11
Videnskaberne og Konsterne i Spansk America have opnaaet en Høide, der opvækker Beundring. De skjønne Videnskabers Academie i Mexico har 125,000 Fr. aarlige Jndkomster. De dannede Konsters Fremskridt spores især i de prægtige, massive, efter Konstens strængeste Regler og tillige med største Smag udførte Bygninger i Mexico, Guanaxunto, Queretaro &c., der kappes om Rangen med Palladserne i Europas første Hovedstæder. Tolsa, Prof. i Billedhuggerkonsten i Mexico, har udført Carl VI. Billedstøtte til Hest, støbt af Malm, om hvilken Humboldt siger, at den i Stilens Skjønhed og Reenhed overgaaer alt af dette Slags i Europa og staaer kun tilbage for Marcus Anrelius's Statte i Rom. Tilbøieligheden til Naturens grundige Studium er i America meget almindeligere end i Spanien. Ogsaa Astronomis yndes meget, og Valasques's og Gamas Selvdannelse til særdeles grundige Mathematikere og Astronomer, beviser, at ogsaa Creoler ere istand til enhver høiere Uddannelse. - De Rigdomme, som Bjergværkerne, der drives af Privatfolk, yde, ere uhyre. Saaledes indbragte en eneste Sølvaare efter alle Omkostningers Fradragelse Marquis de Fayoaga i den korte Tid af 6 til 7 Maaneder et reent Overskud af 20 Millioner Franker, hvilket er en mægtig Spore til at drive Bjergbrug. Men gives der end mange Familier, som ere blevne rige og stedse blive rigere ved Metalndbyttet, saa gives der ikke sjelden ogsaa de, som blive fattige derved. Geistligheden eier foruden Godser, som anslaaes til 12-155 Millioner, en Sum af 44 1/2 Million Piastre i udestaaende Capitaler. - Men selv i Hovedstaden Mexico leve henved 30,000 Saragotes og Guachinangos, et Slags Americansk Lazaronis, der intet cie og intet give bestille. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.