JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-01-01
Udtog af et Brev fra Ungarn dat. den 28 December, indeholdende Aarsagerne til Tyrkernes Opstand i Bosnien. M. H. For at give dem en ret Jdee om Sammenhængen med Bosnianerne maa jeg sige dem, at der hidindtil har opholdt sig adskillige Tyrkiske Secter i Belgrad, og derfra drevet Handel med Hendes Majestets Keyse rinde-Dronningens Stater, hvorved de stode sig meget got. Dette opvakte en stor Jalousie iblant Bosnianerne, som ansaae de andre forfremmede, og holdte for, at Handelen til Belgrad snarere tilkom dem allerne, end at andre Nationer efter deres Gotbefindende skulde skalte og valte dermed. Herudover begynder de at kives med de Bulgarer, Arnanter og andre Tyrker, hvilke de søgte at drive ud af Belgrad; men formedelst en af den Tyrkiske Keiser udgiven befaling, som indeholdt blant andet at Sagen skulde blive undersøgt og dem Ret vederfares, bleve de for denne Gang roelige. Men d. 26 passato gik Allarmen paa nye an; da begge Partierne kom i Haar sammen, og massacrerede hinanden. Bulgarerne og Arnauterne flygtede til den Øvre-Fæstning for Belgrad, hvorfra de saa hæftigen beskøde Vand Stats-Tidender for Aar 1756. staden, at fra den 27 til den 29 over 300 Kanon-Kugler bleve der indkastede, hvilket ruinerede mangfoldige Huuse. Bosnianern, som herudover bleve meget meere ophidsede, værgede sig saa, tapperligen, at de tilsidst endskiønt med stor Forliis, komme ind under Stykkerne, hvor de forskandsede sig, og afskar de andre, saavel paa Sau og Donaustrommen som paa Landsiden al Tilførsel og Undsætning. Man siger, at den Tyrkiske Keiser, som meere skal være for Bosnianerne end det andet Partie, har givet de første en alvorlig befaling, at skaane Byen, men af alle Kræfter at angribe Fæstningen og bemægtige sig de Beleyrede. Der bliver altsaa intet andet tilbage for de Beleyrede, end enten at fegte indtil det yderste, eller overgive sig til deres Fiender paa Discretion. De have virkelig udvalgt det første. Derimod ere Bosnianerne i fuld arbeyde med at underminere Fæstningen for at lade den springe i Luften, Ved det første Anfald, som disse Barbarer gjorde paa Festningen, drev de de Christne som et Bryst Værn for ved sig, og hvo som ikke vilde fort, slog de Hovedet af. Fra den 15 til den 19 hujus har der igien været en meget hæftig Skyden. Jmide lertid spillede de Beleyrede et Krigspuds. De aabnede een af deres Porte, og derved lokkede de Bosnianer, saa at 400 af samme, som paa eengang vilde trænge sig ind, bleve alle nedsablede. Med Skyden og Fægten continuerer man endnu idelig. Bosnianerne vil selv i Fremtiden besidde og forsvare deres Land og Fæstningen Belgrad; saa og selv nyde alle Fordele af Handelen. Vi have af vores Monarkinde faaet den befaling ikke at lade nogen Tyrkiske Flygtige passere over Grændserne. Dette Oprør torde maaskee drage slemme Følger efter sig &c.
Berlingske Tidende, 1756-01-01
Extract af en particulier Skrivelse fra Haag af 24 Jan. Hed sidste Breve fra London af 16 Jan. har man den Efterretning, at ey de paa Levante negotierende har (formedelst erholden Efterretning, at et stort Antal af deres Retourskibe, som med riige Ladninger ligge seglfærdige, hvorpaa Franzosen siges at ville giøre en Begyndelse med Repressalier) anholdt hos Regieringen om en tilstrækkelig Convoy for samme; hvilket blev dem strax tilstaaet, og blev Admiral Houlbourne beordret, at gaae disse Januarii Maaneds Staats-Tidender for Aar 1756. Levantfarer i møde med 14 Krigskibe lige indtil det middellandske Hav, forat geleyde dem til Engelland. Det Storbritanniske Hofs Svar paa de Franskes Declaration er udfalden efter den Formodning man her havde gjort sig derom. Efter den her værende Franske Ambassadeurs Marqvis von Bonge, hans Regning, skal den Courier, som han afsendte med samme være forleden Mandags Aften til Versailles arrivered. Man venter her med største Utaalmodighed paa hans Tilbagekomst, for at erfare hvad Hoffet derpaa vil resolvere. Jmidlertid have adskillige Personer, som underholder en nøye Correspondence, i Frankerige, faaet den Efterretning, at det Franske Hof torde maaskee giøre et andet Forsog hos de Engelske, i fald det første skulde mislinge, for at forekomme, om mueligt, Rupturen, og igjen at begynde Conferencerne, angaaende Stridighederne om Grendserne i America. Dog har man Aarsag at tvivle herpaa. Staaterne af Oberyssel, som afvigte Tirsdag, saavelsom de af Utrecht, der i Onsdags vare forsamlede, have raadslaaet sig med De af Holland over dette Svar, som de skulle give den Franske Minister, Græven af Affry, paa hans hos General Staaterne gjorte Spørsmaal, i henseende til nærværende Tiders Conjuncturer, Man vil forsikre, at disse tre Provinzers Resultat er fuldkommen udfaldet efter det Franske Hoffes Sind. Saasnart de øvrige Provintzer, som efter al Formodning tør blive eenige med hine, sig ligeledes have resolveret, vil Deres Høymægtigheder tilstille Græven af Affry dette deres Svar. Staaterne af Holland gaaer i Dag fra hinanden og bliver efter Formeening ikke førend en nye Udskrivning igien samlede.
Berlingske Tidende, 1756-01-01
Rygtet gaaer, at Neuschateler Søe, som forlængst har været udtørret, uformodentlig med andet stinkende Vand er bleven opfyldt, hvilket foraarsager, at de deromkring boende ey længer kan udholde, men maa begive sig andensteds hen.
Berlingske Tidende, 1756-01-01
Det giøres herved bekient, at Næsbyes hovedmølle, som er beliggende i Fyen i Odense amt og herred, Broebye Sogn, og anført i den ny Matricul for 5 tdr. 3 og en trediedeel sidkat Jordskyld og 20 tdr. mølleskyld, skal førstkommende Fredag den 7 Febr. om formiddagen kl. 10 slet ved offentlig auction til den høystbydende bortsælges udi Hr. Postmester Melbyes gaard i Odense, saafremt saadan et Bud skeer, som Eyeren er tilfreds med, og tiener det liebhaberne til Efterretning, at møllen er frie for reluition, ligger nær ved Odense, paa et nærsomt og beleiligt Sted, kan male vinter og sammer, har 4re lykker for sig selv, udi hvilke findes meget kiøn og velfredet over og underskov. Conditionerne kan faaes til eftersyn hos bemelte Hr. Postmester Melbye i Odense, thi ville liebhaberne til berørte tid og sted behage at indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
en No. I. Hr. Danske Kiøbenhavnske Hillader. Fredagen, den 2 Januar. Som Ongen uformærkt hentæres og forsvinder, Naar Solen paa sin Tour og Himmel Vey fremgaaer, Og Bekke Vanden alt meer og meer bortrinder, Saa tager af og af vor Tid og Leve=Aar. Den vise Skabere, hvis Tiid er uden Ende, Af Tiden har uddeelt til hver af os sin Deel, Den samme bør vi ret og viselig anvende, Som et betroet Pund, hvormed bør aagres vel; Thi som den uformerkt bortløber meget faae, Og Glasset ude er, førende vi selv det veed, Er det nødvendigt, at man tæller sine Dage, For dem at ende med en god Samvittighed.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Et Aar vi atter nu kan legge til vor Alder Med Tak til Himlens GUD, at intet ont deri Har rammet os, Gid det, som nu igien indfalder, Med ikke mindre Held og Lykke gaae forbie! Jmidlertid vi vil os vende lidt tilbage. For at betragte hvad, som det forgangne Aar Paa et og andet Sted, har ladet sig tildrage, Og som i følgende fornemmelig bestaaer.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
En stor Forandring, som man har erfaret siden, Sig ved Marratterne tildrog i Jndostan, Den store Mogel der de giorde alt for liden Da de ham satte af og tog en anden anSaa mange Friere det smukke Persisk Rige J nogle Aar har søgt med saadan Hidsighed, At hvis saa stort et Tal indtraf for hver en Pige, Blev mangen traurig glad og ey af Livet kied. Dog blev det vanskeligt derhos at faae en Kone Hvis Jomfru, Enke og en Enke=Jomfrue Sig fandt saa sterk begiert, som samme Riges Krone; Thi da de vragede for mange Beilere. Man slutter denne Brud vil ellers ingens blive, For den engang kan faae til Mand en Chulican, Som kan Rivalerne saa drøge Klumbsak give, At ingen ydermeer med ham tør binder an Tyrkiet mistede i Mahomed den femte J Fioren fredelig og meget stor Sultan; Dog sammes Tab og Død man derved just forglemte, At man hans Broder saae, den tredie Osman Paa Thronen efter ham; men som man har erfaret, Skal Gros=Vizierne af Byttet ikke leeDen første blev sat af, og nogle fik forklaret En Text for Divan, som dem lidet kildrede. Paa alting til Algier man op og ned ret vendte Det gieldte mestendeel den gode Deys Turban: Man ham i et Oprør til Mahomed bortsendte, Om han ham lukte ind, det kommer derpaa an Hans Eftermand slap fri, som vilde declarere Den Romersk Keyser og Hollænderne en Krig, Dog vil han vel ey stort ved samme profitere; Ja blier maaskee og Beet for Spillet ender sig. Man fra America kun hører Krig og Feide Snart faaer de Engelske og snart de Franske Stryg De gier hinanden der ey nogen Pas og Leide, Naar man undtager den, de faae paa deres Ryg. Europa sig med Fred kan vel lyksalig prise, For det forgangne Aar, men de Krigs-Rustninger, Som høres her og der, kan meer end noksom vise, At der er noget nyt i Gierde hvad det er.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Fior i Portugal en Hoved Stad vi funde, En mægtig Lissabon; men ach, hvor jammerlig Gik samme store Stad ved Jordskælv ey til Grunde, Og mange Mennesker i Graven drog med sig? Det Jndianske Guld, de mange rare Vare, Som fandtes derudi, udi et Øyeblik Deels tæres bort af Jld, og deels i Jorden fare: Dens Rigdom, Herlighed med et til Grunde gik, J Spanien man og paa visse Stæder haver Deslige Uheld havt, dog ey i lige Grad: J samme Rige man sig ruster og tillaver, Skiønt ingen veed hvem man tillaver saadan Bad.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Frankerige sterk arbeides paa en Pibe, Hvorpaa man spille vil for Stor Britanien; Jmidlertid saa har en stor deel Franske Skibe Saa dandset Engelsk Dands, at det dem lidet tien. Den store Løvendahl gik til de Dødes Rige, En Mand af stor Esprit og megen Fermete; Det haver han udviist saavel i andre Krige Som den, han førte sidst i Nederlandene, Mandrin, som Hovedmand for den Complot og Skare, Der Told-Forpagterne beængsted Dag og Nat, Sit Hoved maatte see som contribande Vare, Da man omsider fik den arme Stymper fat Den Storbrittanniske Monarch hos sine Stater, J Tydskland var i Fior, det de med Glæde saae: Han samler fleer og fleer Matroser og Soldater, Og ruster Riget mod hvad der kan komme paa Man troer nu stadig at Høystsamme vil forkynde De Franske eller og af dem forkyndes Krig; Og siger nogle, den til Foraar skal begynde; Men om det bliver sandt det vil nu give sig.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Holland var man ey aldeles vel fornøyet Med Fredens Brydelse af den Algierske Dey, Desaarsag man og har al mulig Anstalt føyet Med Skibenes Convoy paa deres Tour og Vey Nyt fra Jtalien af Vigtighed ey gives Undtagen at man der har sterk udrustet sig.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Paa Øen Corsica Uenigheden drives Foruden Ophør, saa man kives idelig. Sig Tydskland glæder ved sin store Keysers vise Regiering. Bøhmen sig og Ungern lykkelig Kan af en meget stor og dydig Dronning prise, Der og forgangen Aar har sterk udrustet sig.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Preussen Rigets Tarv tiltaer ved gode Love; drigs-Folket ogsaa lær at exercere saaAt man ey frygtede sig for en Dyst at vove, J fald Urolighed og Feide just kom paa J uforandret Stand sig Polen mon befinde.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Civitavechia den 23 Nov. Saavel i Destrictet omkring Aqvapendente, som i Egnen ved Della Grotta har man den 18 hujus om Eftermiddagen, og derpaa igien den 19 ved Solens Opgang, havt tvende Jordskielve, hvorved 80 Bønder=Huuse bleve ødelagde.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Frankerige den 16 Dec. Det synes ligesom heele Naturen er kommen i Uorden.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Allevegne fra i dette Kongerige indløbe bedrøvelige Efterretninger om stærke Orcaner, Jldebrand, Torden, Oversvømmelser og andre ulykkelige Tilfælde. Breve fra Nantes melde og store Oversvømmelser i Bretagne. Fra Forez fornemmes at Floden Loire er saa stærk overløbet, at den har tvunget Jndbyggerne til at forlade deres Huuse.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Paris den 16 Dec. J disse Dage have adskillige Ulykker tildraget sig. Et ungt Menneske, som dandsede en Menuet, faldt i det samme pludselig om og døde. Et ungt Fruentimmer paa 22 Aar, som laae og skiemtede med en Mandsperson for et Vindue, styrtede ned og brækkede Halsen, ved det hun af Uagtsomhed rakte sig noget for langt ud.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Bryssel den 18 Dec. De Franske Tropper ere ved Rhinstrømmen voxne til saa stort et Antal, at Hans Allerchristeligste Majestet haver været nød til at anholde hos nogle af de Tydske Fyrster, hvis Lande grendse til Frankerige, om Vinter=Qvarteer for samme. J Flandern formeeres ligeledes dagligen de Franske Tropper Kiøbenhavn den 2 Jan.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Gaar indfandt sig ved Hoffet alle høye Stands= og Rangs-Personer for at aflegge deres allerunderdanigste Gratulation til De Høy-Kongelige Herskaber.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Dag giør Liv-Compagniet af den Kongelige Livgarde tilHest, som sædvanligt, sin allerunderdanigste Opvartning paa Slotspladsen.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Med particulaire Breve fra Norge af 23 Decembr. meldes, at man i Egnen omkring ved Laurvigen fornam den 1 Nov. om Formiddagen et Jordskielv, hvilket foraarsagede at Vandet Faris, uagtet at Veiret var ganske stille, begyndte saa heftig at bruse og reyse sig, at nogle Personer, som vare udgangne derpaa i en Baad, havde stor Møye ved at naae Landet og redde deres Liv. En Baad nedsiunket ved Gaarden Biønes og en anden ved Gaarden Eye blev kastet langt ind paa Lander. En sammenbunden og i en Viig indlagt Tømmer-Flode adskiltes med saadan Forre, at en Deel Stykker deraf dandsede paa Enden i Vandet. Dog har Gud skee Lov dette Jordskielv, som og ved Halle og Lauens Vandet er fornummet, ingen videre Skade foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Udi afvigte Aar ere her i Staden copulerede 832 Par, fødde 1331 Drenge= og 1338 Pige=Børn, tilsammen 2669, døde 80 Mænd, 632 Qvinder, 1220 Drenge, 1165 Piger, tilsammen 3821, ere saa 1152 fleere døde end fødde. Svaghederne, hvoraf de døde ere bortrykkede, skal i næste Maaneds-Avis blive meldede.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Dexel Cours. london, 5 Rdlr. 8 s. a 5 Rdlr. 7 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 15 1/4 a 15 pro Cento. Hamborger Banco, 19 1/4 a 12 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
NOTITICATION. Fra Pressen er nylig udkommen H. K. M. til Danmark og Norge &c. Hof Mund= og Tand=Operateur Johan Gotfried Conradi Tractat, betitelt: Kurtze Abhandlung von den Krankheiten der Zahne und deren Cur, nedsteiner kurzen Anweisung dieselben schön und wels zu erhalten, nicht nur zum Nutzen der jungen Anfanger der Zahaarzeneykunst, sondern anch für alle und jede, die ihre Zahne sauber und gesund ha den wollen, ans Licht gestellet. Om denne grundige og nyttige Afhandling, som er forsynet med en meget favorabel Approbation af Hr. Justitsraad og Professor von Buchwald, skal gives nærmere Efterretning i de lærde Tidender. Samme sælges hos Forfatteren, boende nu i Skouboegaden paa Hiørnet af Klædeboerne, lige over for Hr. Etatsraad SchrøAVERIISSEMENS.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Udi gottersgaden 2den dør paa venstre haand for adelgaden hos afg. H. Chr. Lautrups enke, som nu er i egteskab med Cancellie Secretair Frid. Henningsen, er for billig priis at faae tilkjøbs en liden grantitet eyderstædske uld, sammesteds sælges og efterdags som tilforn alle sorter Tønderske kniplinger og complette garniturer.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
De værelser paa østergaden hos isenkræmmer Fabritius som nu beboes af høyædle og velbyrdige Hr. Cammerjunker og Capitain Kaas, er til paaske at faae til leye.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Nylig hiemkomne, store frisereitroner er at bekomme i hundrede viis, og kisteviis hos M. T. Cassius logerende hos Sr. Rasmussen slagter i helligeistestræde.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Udi Glarmester Sr. Jens Petersens Huus udi lille Kongensgade er at bekomme for billige priser: extra hvid roem, borax, lemon og manges asia, syltet ingefær og muschater, citron saft, saa gryn, hvid caps viin, ungersk vand og coffebønner, med alle sorter Ostindiske vahrer, sammestæds haves og i Commission at bortsælges en liden qvantitet af Dantziger oste og Pommerske potobouttellier.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Skifteretten i Middelfart giør atter bekient at forrige Gartner Joh. Røiers skifte sluttes her d. 26 Nov. 1756, som ikke taaler at bekoste proclama, han skal være fød i Bremen om hans arvinger sig vil anmelde.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J følge af Skifte-Commissarierne i stervboen paa Gisselfeldt efter hendes høye naade sal. Frue Geheime-Conferentsraadinde Dorothea Krag, sidstleden 18 Nov. i Skifteretten tagne resolution, skal de i stervboen forefundne og registerede effecter, meubler og løsøre, bestaaende af sølv, kaaber, tin, messing, jernfang, lenge og sengeklæder, skabe, chatoller, borde, stole, tapezerier, malerier og portraiter, bøgger, trævahre, chalser, vogne og vogn reedskaber, med andet mere som i de trykte Catalogi findes specificerede førstkommende den 12 Januar og følgende dage ved offentlig auction bortsælges efter de conditioner som paa auctionsstædet bekiendtgiøres, og kan af Catalogi som er at faae hos Bogtrykker sal. Glasings Enke i Frederichsberggaden, saavel som og hos Jnspecteuren Herredsfoged Thoroup paa Gisselfeldt, det bortsælgende nærmere erfares, som saaledes tiener de lysthavende til behagelig efterretning.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Hos Jacob Meyer paa hiørnet af Compagnie og Badstuestræde, er værelser til leye for en honet samlie.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
J Frigastes gaard paa nørregade er værelser i underste etage til gaden førstkommende paaske for en fuldkommen samilie, til leye at bekomme.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Magistraten i Warde, som skifteforvaltere efter afg. sal. FruObristlieutnantinde Treibers, som boede og døde her i Warde sidstleden imellem den 11 og 12 Novbr. om natten, lader herved 4de gange i de danske gazetter bekiendtgiøre, at skiftet efter Velbaarne sal. frue bliver foretagen paa Warde Raadstue førstkommende 5 Febr. 1756, som bliver 12 ugers dagen efter dødsfaldet; og til den ende (siden stervboens tilstand ikke formaar noget ordentlig proclama at bekoste, herved tillige til bemelte tid at indkalde, ey allene den sal. frues arvinger at møde eller møde lade, de umyndige med laugværge og formyndere, for deres tarf at lade observere og iagttage, mens endog samtlige credi= og debitorer, enhver paa sin maade sig efter loven at aqvitere, da enhver efter stervboets omstændigheder skal blive behandlet som lov og ræt medfører. Warde den 16 Decbr. 1755. J. Woydemann. N. Knudsen. Knud Christensen Braad, forrige degn i Mynsted ved Viborgher i Jylland, som for alderdoms behøvede pleye efter sit degne embedes afstaaelse var flyttet hid til sin søn Sr. Jsaac Braad privilegerede kroemand i Spærring i Aarhus stift, er den 21 Septbr. afvigte ved døden afgangen ibid. Hans efterladenskab, som er under lovlig skiftets behandling, taaler ikke lovformelig procl. at bekoste; thi lader skifterrætten efter brugelig maade i saa fald, herved 3de gange i gazetterne indkalde den sal. Mands credi= og debitorer saavelsom og hans efterladte børn, af hvilke her i Provincien boer, sønner og en daatter alle myndige, men 2de sønner navnlig Jacob og Friderich, samt en daatter Cathrine Fostere angivne at skal opholde sig i Amsterdam i Holland, at de samtlige møde for skifte rætten i Sr. Jsaar Braads huus i Spøring d. 29 Jan, tilstundende aar, saavel som og ved de skiftesamlinger rætten finder fornøden siden til skiftets videre fortsættelse og slutning at bestemme, da enhver skal vorde begegnet med ræt efter loven. Grundsøer Præstegaard d. 16 Decbr. 1755. Jacob Graae.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
Onsdagen den 4 Febr. 1756 formiddagen kl. 10 slet skal ved offentlig auction opbydes, og efter de conditioner som paa auctigusstædet bekientgiøres omfornøyelig bud skeer bortsælg. afgangne bye og herredsfoged Grundahls arvingers gaard her i Weile beliggende. Bestaaende af 20 faa 2 etager foruden to saa haltag, 15 faa ny skald med vognremisse Fuldkommen gaardrom med brynd og tvende ved gaarden beliggende hauger, Gaarden som er vel bygt en fornemmelig indrettet til handel eller giestgiverie. Skulden ved 1ste auction ikke skee antagelig bud, bliver gaarden anden gang med det øvrige stervboen tilhørende opbuden den 15 Martidernest, hvorefter liebhaberne behagelig vilde rette sig. Skifteforvalterne Cancellieraad og borgemester Henrich Mathisen og byfoged Albert Christian Dass lader hermed i aviserne bekient giøre, at en gammel kone navnl. Tyrhoschels datter her i Bergen, ved døden er afgangen uden sig live arvinger at efterlade, som le verde live skal have tilstaaet, at hun havde kun en eniste arving som skulde være en broder navnlig: Torchel Hoschelsen, hvilken omhan lever, skal være gammel men vanvittig, den samme skulle have opholdet sig ved Eggersund i Christiansands stift, men paa hvad sted eller hvilket fogderie vides ikke; Skulle da denne arving endnu være i live, da anmodes de som kiender ham, at de forhielper ham til lovlig legitimation, at han er den afdødes rette og sande ar ring, og at der ingen fleere er til lige saa nær som han. Men er han ved døden afgangen, da ville de nærmeste arve Pretendentere om nogen er til, sig paa samme maade legitimere, og samme jo før jo heller til skifteretten her i Bergen fremsende, som des formedelst i 12 uger fra dettes proclamation i aviserne udsættes, og i fald der efter den afdøde kunde være nogen udenbyes debi= eller creditorer, da anmodes de første inden lige tid at anmelde og betale hvad de til boet er skyldig, og de sidste med behørig beviis at angive deres fordringer, hvorefter enhver kan vente at nyde den ret, som hans bevisligheder medfører og den afdødes tilstand tillader, Bergen den 11 Nov. 1755. Paa Hr. byfoged Dasses og egne vegne Mathiesen.
Berlingske Tidende, 1756-01-02
skifte forvalterne i Bergen Cancellieraad og borgemester Henrich Mathiesen og byfoged Alvert Christian Dass, lader hermed i aviserne bekiendtgiøre, at en ugift person navnlig Wilhelm Lem, ved døden er afgangen, hvilken, foruden andre hans her værende arvinger, haver en broder navnl. Hans Severin Lem, som er min dig men fraværende, og de andre arvinger og sødskende ubekiendt, hvor han sig kan opholde, og enten han kan være i live eller død, thi bliver bem. Hans Severin Lem herved med aar og dags varsel indkaldet enten personlig eller med lovlig legitimation, at han er den re te og sande arving saafremt han skulde være i live inden besagde tid i skiftet her i Bergen at mede; til hvilken tid og den afdødes, udenbyes og udenrigs debi= og creditorer, om nogen maatte være, ligeledes indkaldes de første at anmelde og betale hvad de til den afdøde ere skyldige, og de sidste med behørig beviis at angive deres fordringer, hvorefter enhver skal nyde den ret, som boeds tilstand tillader. Bergen den 11 Nov. 1755. Paa Hr. byefoged Dasses og egne vegne Mathiesen.