JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Ægte Brunsviger Humle af udmærket Godhed er i Dag arriveret og sælges til billig Priis hos J. F. Petersen, Overgade No. 7. TilLeie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
En 3 Etages Kakkelovn er at faae til Leie hos Skræder, Belschner i Vestergade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
En stor 3 Etages Kakkelovn med Rist er til Leie i Gaarden No. 257 og 258 paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Onsdagen den 14 og Torsdagen den 15 Octbr. førstk., hver Dag fra om Formiddagen Kl. 9, lader Sognepræst Leerbechs Enke ved Auction i Ringe Præstegaard bortsælge endeel Jnd og Udboe, bestaaende af Meubler og Effecter, hvoriblandt 4 Jernkakkelovne og 2 Bryggerkjedler, Sengeklæder og Linned, Kjøkkentøi, Avls- og Meierieredskaber, en god Postvogn, foruden flere andre Vogne, Seletøier, saaog Kreaturer af Heste, den Sag, ans Køer, Faar, Sviin og Gjæs. Den første Dag sælges tillige deels den Afdødes ikke ubetydelige Bibliothek, deels a ube byggede Jordparceller, hver 5 a 6 Tdr. Land af meget god Bonitet, hvilke strax kunne tiltrædes. Liebhavere indbydes. Sunds Gudme Herredskontoir den 25 Septbr. 1835. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Mandagen den 28 d. M., Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Odense Raadstue over endeel af det med Pakkeposten følgende Godses Befordring med en stor Vogn mellem Odense og Nyborg, fra 1 Januar 1836. Konditionerne ere fra idag af til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Odense den 20 Septbr. 1835. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Bortforpagtning af de Kongelige Møller, i Lygomkloster den 17 October 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Da ifølge høiere Anordning over Gjenforpagtningen af de i Flækken Lygomkloster befindende Kongelige Møller, som 1836 ved Paaske træde ud af Forpagtningen, nemlig en Vand- og en Korn-Veirmølle, tilligemed de til disse Møller hørende Recognitions- og Fæstelanderier af 1/3 Gaard, samt Vaaningshuus og Udbygninger atter skal afholdes en Licitation resp. paa 3, 6 og 12 Aar, og Terminus hertil er berammet til den 17 October d. A., som er Løverdagen for den 18de Trinitatissøndag, saa ville de Lysthavende paa bemeldte Dag om Formiddagen Kl. 11 indfinde sig i det herværende Kongelige Huusfogdie, gjøre Bud, og Overbud, og forvente at den Høistbydende, under Forbehold af det Kongelige høipriselige Rentekammers Approbation, skal erholde Tilslaget. Konditionerne kunne 14 Dage for Licitations=Terminen eftersees saavel paa det Kongelige Amthuus i Apenrade som og i det herværende Kongelige Huusfogdie. Lygomkloster Huusfogdie den 18 Septbr. 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Rheder, konst. Formedelst Tidens Utilstrækkelighed hindret fra at bringe Enhver især min personlige Afskedshilsen ved Bortreisen, tilgive Man, at jeg vælger denne Vei til at byde Velyndere, Venner og Bekjendte et kjerligt Level!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
For den Opmærksomhed og Velvillie, hvormed Enhver, saavel fra det Offentliges som Privates Side, imødekommit Ønske og Meddelelser til Oplysning om Kommunens Tilstand og Tarv, bevidnes dem Alle min venlige Tak. Saavidt det staaer til mig, skal jeg stræbe at virke til ethvert retmæssigt og billigt Ønskes Opnaaelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Alt hvad der maatte vedkomme Avis=Distributionen, Avertissementer, Bogtrykkeriet og Boghandelen, offentlige Jndsamlinger o. dsl. bedes i min Fraværelse adresseret til Fyens Stifts Adressekontoir." Særskilte Efterretninger eller Jndrykkelser for Avisen tilsendes Hr. Ove Thomsen, hvem Avis=Redaktionen er overdraget. J alle til Forligelsesvæsenet hørende Sager henvender Man sig til min Kollega, Hr. Kjøbmand og Forligelseskommissair P. Eilschou, hvorimod saavel Breve i private Anliggender, som Alt hvad der maatte vedkomme min stilling som Deputeret, maatte adresseres til mig selv i Roeskilde. Odense den 25 Septbr. 1835. S. Hempel, Deputeret for Kjøbstædernes 6te Distrikt. Jndhoaf medfølgende Bidrag til Tidshistorien. Ne 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-25
Historiske Erindringer og Revolutionen 1830, af S. Berard(forts.). - Forlangt Jndrykkelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
64 Aargang. Blikts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Trykkes og udgives i Odense. 27 September 1835. Søndagen. Jndhold. Spanien (Torenos Resignation. Mendizabal skal sammensætte et nyt Kabinet. Christinernes Nederlag ved Du rang. Esparter saaret. 5000 Carlister flygtede over paa fransk Grund). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Pro¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
vindsialstænderne. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Spanien. Vel har det nu viist sig, at Efterretningen om en ny Bevægelse i Madrid den 8 d. og Udnævnelsen af et nyt Ministerium, med Arguelles i Spidsen, var ugrundet; men hvad Rygtet bebudede som allerede skeet, er dog kort efter tildeels blevet til Virkelighed, og nye Efterretninger fra Madrid til den 15 d. bekræfte fuldkommen, at det nu virkeligen er forbi med Ministeriet Toreno og det spanske Kabinet af den rette Midte, og at Hr. Mendizabal har faaet det Hverv, at sammensætte et nyt Ministerium. Denne Efterretning har i Paris yttret en gunstig Jndflydelse paa de spanske Fonds, da Man haaber, at det vil lykkes et mere frisindet Kabinet, at tilveiebringe en Udsoning med Provindsial=Juntaerne. Hr. Mendizabal, hidtilværende Finantsminister, var den 7de vendt tilbage til Madrid fra en Reise til Lissabon, hvor det var lykket ham at tilveiebringe en Udsoning imellem Dronningen og Hertuginden af Braganza, og at bortrydde de financielle Hindringer for Jndrykkelsen af et portugisisk Hielpekorps i Spanien. Sandsynligviis begyndtes strax ved hans Tilbagekomst Forhandlingerne om en Ministerforandring, og Regentinden, forfægtede længe, at Grev Toreno skulde forblive i Ministeriet, tilligemed Hr. Mendizabal; men da denne endeligen bestemt erklærede, at han ikke vilde indlade sig paa denne Forbindelse, maatte Hs. Majestæt lade hiin falde, og det hedder nu, at han vil blive Gesandt i den rette Midtes egentlige Hjem, ved det franske Hof. Samme Dag, som Toreno resignerede, udkom et af Hr. Mendizabal kontra signeret Dekret, hvorved General Alava udnævnedes til Statsraads Præsident. Om han vil modtage denne Post er endnu uvist; thi imedens Nogle mene, at hans venskabelige Forhold med Mendizabal vil bevæge ham dertil, antage Andre, at han vil være undværlig ved Nordarmeen, i hvilket Tilfælde Hr. Mendizabal tillige vilde overtage Præsidiet i Kabinettet. Som det synes, ere alle Ministrene aftraadte tilligemed Grev Toreno. At Mendizabals Valg i det Hele vil træffe frisindede Mænd omtvivler Man ikke og Udnævnelsen af den nye Jndenrigsminister taler derfor. Denne Post er nemlig, (efterat Hr. Arguelles havde undslaaet sig for at modtage den, men dog lovet det nye Ministerium sin Understøttelse), betroet til Hr. Gilde la Quadra, en af Ministrene fra Cortes=Perioden, en Ven af Arguelles og bekjendt som en stræng Liberal. Saavel engelske som franske Blade indeholde en Efterretning, der, om den fuldkomment bekræfter sig, kunde have meget vigtige Følger. De lade nemlig Regentinden den 3 d. i la Granja være bleven forløst med et Barn, efterat hun forud havde ladet sig vi til dettes Fader, den bekjendte Munoz. Men ved at indgaae et Ægteskab, vilde Hs. Majestæt have tabt sin Ret til Regentskabet, der da vilde gaae over til Jnfanten Don Francisco de Paula, der stedse har udmærket sig ved sine liberale Anskuelser, og i længere Tid har opholdt sig i Valencia, Bevægelsens Hovedpunkt. Om det staaer i Forbindelse hermed, at han havde bestemt, den 12te at afreise derfra til Madrid, vil Tiden vise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
J det christinisk engelske Hovedqvarteer synes ingen god Forstaaelse at herske, og den ulykkelige Følge deraf har allerede viist sig i et for Christinerne uheldigt Slag den 11 d. i Nærheden af Durango. Den første Efterretning derom i de franske ministerielle Blade angav Christinernes Tab til omtrent 1000 Mand, og ifølge de carlistiske Efterretninger skulde 1500 Engellændere være dræbte og 500, tilligemed en engelsk General, være tagne tilfange, og strax, paa Dou Carlos's Befaling, være skudte; men disse Efterretninger ere uden Tvivl alt for overdrevne. Noget meer paalidelig synes en Bertning at være, som den londonske Koureer har erholdt fra en høi Officeer i General Evans's Stab. Vel indrømmer den, at Spanierne, under Espartero, Espeleta og Mirasol have lidt et Nederlag; men af Engellænderne skulde derefter kun meget saa have taget Deel i Træfningen, for at sikkre Esparteros Tilbagetog, da han ellers, tilligemed den af ham kommanderede Arrieregarde, vilde være falden i Fangenskab. Spaniernes Tab af Saarede, hvoriblandt Espartero selv og tre af hans Adjutanter, angives til 269 Md. Antallet paa de Faldne, hvoriblandt to høiere Officerer, kunde endnu (den 12te) ikke bestemmes. Derimod skulde Engellænderne kun have 2 Døde og 5 Saarede. Evans havde aldeles ikke været underrettet om den hele Expedition af de spanske Generaler, der agerede med 7000 Md., imedens i og om Bilbao 20,000 stode til Tjeneste. Desuden havde Espeleta og Espartero manøvreret uafhængigt af hinanden. Jfølge denne Træfning vare Carlisterne atter blevne Herrer over hele Egnen, imellem Bilbao og Vittoria. - Samtidigen hermed skal ogsaa en for Christinerne uheldig Fægtning være forefalden i Nærheden af Puenta de la Reyna. - Derimod have Mode carlistiske Sidekorpser i Catalonien og Arragonien liidt saadanne Nederlag, at 3000 Md. af disse have seet sig nødsagede til, igjennem Auredalen at flygte over paa fransk Grund og der lade sig afvæbne. Desuden ere de Rekruter, som Carlisterne havde samlet i Arragonien, blevne adspredte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Udenlandske Blandinger. Portugal. Til den Efterretning i engelske Blade, at den portugisiske Dronnings, Donna Marias Formæling, med Prindsen af Sachsen=Coburg skal være fast besluttet, føier den østerrigske Jagttager" Ferdinand August Frantz Anton, Prinds af Sachsen=Coburg, født i Wien den 29 Octbr. 1816, Søn af Hertug Ferdinand Georg August af Sachsen=Coburg, Keiserl. Kongel, østerrigsk FeldmarskalLieutenant, er af katholsk Religion."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Norge. Den 8 Septbr. afreiste Hs. Majestæt Kongen fra Trondhjem videre til Christiania, hvor Hs. Majestæt ankom den 16de, ledsaget af Christianias ridende Borgergarde og mange Bønder. Dronningen var allerede ankommen dertil den 15de. Om Aftenen toge Deres Majestæter Byens Jllumination og en Æresport i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Fædrelandet. Provindsialstænderne. Kjøbenhavnsposten" omtaler nu ogsaa, at Hr. Konferentsraad Schlegels Sundhedstilstand efter Forlydende ikke vil tillade ham, at tage som Deputeret til Roeskilde, og den bemærker i denne Anledning, at i den Jndstilling, hvormed i sin Tid Universitetsdirektionen indgik til Hs. Majestæt angaaende dette Valg, vare, foruden Hr. Schlegel, tillige Professorerne Schouw og Clausen bragte i Forslag, og tilføier: "Vi have saaledes Haab om at see en af disse tvende Hædersmænd i Stænderne, og i saa Fald uden Tvivl paa disses Præsidentstoel."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
I Kjøbenhavnsposten Nr. 225 læses følgende Kancellieskrivelse, som igjennem Amtmændene ere meddeelte de underordnede Politieovrigheder: "Hs. Majestæt har under 13 d. allernaadigst reskriberet Kancelliet saaledes: "Omendskjøndt vi ikke kunne antage, at den ved en Jndrykkelse i Bladet Kbhposten Nr. 217 for Løverd. d. 12 d. antydede Forsamling af sjellandske Bønder (S. 598), i den Hensigt, at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om deres Ønsker og hvad de gjennem dem ønske andraget for Stænderforsamlingen, vil finde Sted, saa finde vi os dog foranlediget til herved at paalægge Vort Kancellie, at gjøre vedkommende Amtmænd opmærksomme herpaa, for at de, saafremt saadan Sammenkomst virkelig skulde være paatænkt, itide kunne søge at forebygge samme." Hvilket hertil vedbørlig ved tjenstl. tilmeldes Hr. Kammerh. Som Følge heraf Jagttagelse for Deres Vedkommende." vil den omtalte Forsamling ikke finde Sted. Foruden hiin Kancellieskrivelse meddeler Kbhposten, endvidere to interessante Aktstykker, denne Sag vedkommende. Det Ene er et Cirkulaire fra Birkedommeren i Kbhavns Amts nordre Birk, Justitsraad Knudsen, til dets samtlige Sognefogder, om snarest muligt at meddele ham, hvad dem maatte være bekjendt angaaende den paatænkte Forsamling, og saafremt der til deres Sogne skulde være indløbet Jndbydelse til en saadan, da enten strax at oversende ham samme, eller om den fra dem er afsendt, da meddele den muligen deraf tagne Gjenpart, eller idetmindste, hvad de af dens Jndhold med Vished erindre, af hvem den er udstedt o. s. v. Det andet Aktstykke er selve den eftersøgte Jndbydelse, der er forfattet af en simpel Almuesmand." Af denne sees, at Mødet var bestemt til at afholdes den 23 Septbr., og at Man dertil havde indbudet samtlige Sognefogder, som ogsaa andre fornuftige, oplyste og fædrelandsksindede Mænd, som Fogderne bedst kjende o. s. v. Vi bemærke iøvrigt, – saaledes slutter Jndbydelsen, at Jngen maa undslaae sig for at møde af Frygt for at paadrage sig Mishag enten af Regjeringen, enkelt Embedsmand eller af andre Klasser af Statsborgere; thi det er Hs. Majestæts Villie, at hver Mand skal udtale sin Mening og høres, saavidt hans Begjering og Ønske kan forenes med det Heles Vel. Enhver benytte derfor Mødet, og udtale sin Mening uden Frygt, Kongen til Ære og Fædrelandet til Held og Hæder!" - De Mænd, fra hvem Jndbydelsen udgik, havde staaet i den Formening, at deres Forehavende ei allene ikke var ulovligt, men endog fortjenstligt. At de havde skuffet sig i denne Mening, have Læserne allerede erfaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Jdet Kbhposten, den 22de bragte hine tre Aftstykker til offentlig Kundskab, tilføiedes den paafaldende Efterretning, at samme Dag skulde en ganske lignende Forsamling holdes i Frederiksberg, efter Jndbydelse af Birkedommeren, Justitsraad Frederiksen; men denne har derpaa erklæret, at han hverken har paatænkt, indbudet til, eller foranlediget saadan Samling, hvorimod han, med Hensyn til ovennævnte kongelige Reskript, havde truffet lignende Foranstaltning som Justitsraad Knudsen. Ved denne Erklæring anseer Kbhposten, Efterretningens Urigtighed godtgjort, og bemærker derhos, at den feillagtige, i Kjøbenhavn almindeligen udbredte Efterretning hidrørte fra en, iøvrigt ubegribelig Misforstaaelse, hvilken ogsaa foranledigede, at endeel af Birkets Landboere kom sammen i Slotskroen, uden at dog Noget ved denne Forsamling foretoges til den intenderede Hensigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Den Kongelige Kommissair ved Stænderforsamlingen i Jtzehoe er den 21 d. indtruffen dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
J Glückstadt gaves den 2 de en festlig Diner for Byens Deputerede, Overretsadvokat v. Prangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Offentlige Foranstaltninger. Ved Landsoverretten i Viborg er Gaardmand J. Jacobsen dømt til et Aars Forbedringshuusarbeide, for at have frataget Stævningsmændenne Høiesteretsdommen i en Justitssag, som disse Mænd skulde forkynde ham, samt for hans senere Forhold imod de Mænd, som vare udsendte for at fremstille ham for Retten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Efter allerhøieste befaling har for Hs. Maj. Kongen i Allerhøistsammes Geheime-Statsraad være foredraget en samlet Udsigt over de danske Finantsers Stilling i Aaret 1835, forsaavidt angaaer saavel den Deel af samme, der er henlagt under Direktionen for Statsgielden og den synkende Fond, som den Deel, der henhører under de Deputerede for Finantserne. Denne interessante og vigtige Udsigt er, efter Hs. Majestæts Befaling, i Kollegialtidenden, bragt til offentlig Kundskab, og Resultatet deraf skal vorde meddeelt i næste Numer. Sr. Blandinger. Med Dampskibet Frederik den Sjette, afgik den 24 d. Deres Durchlauchtigheder Prindserne Wilhelm og Frederik af Holsteen Glucksburg fra Kjøbenhavn til Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Af en Artikel om Danmark i den i Gothenborg udkommende Handels- og Søefarts=Tidende", vil følgende Brudstykke forhaabentligen ikke være uden Jnteresse for dette Blads Læseres Under Vandring i Norden standser Man med en vis Tilfredsstillelse enten i, eller under Betragtninger om det lidet, men skjønne Danmark. Det staaer tilbage, et selvstændigt Kongerige, styret af det ældste Regent huus, og i høiere moralsk Agtelse end adskillige store Stater. Denne Agtelse, grundet paa foregaaende Regjeringers ved Struense og Bernstorf antagne Grundsætninger, er ikke blot vedligeholdt, men end meere tiltaget. Dette er usædvanligt for et Monarkie, som ved Vaaben=Ulykker har tabt saa meget af sit areale Omfang, som ved et Slags Ran mistede sin Flaade, ved fiendtlig mordisk Antændelse saae Hovedstaden i Brand, og ved nødtvungne Bevæbnelser, samt Handelens og Næringsveienes deraf foraarsagede Tab saae sine Finantser saa forstyrrede, at der maatte gribes til en sørgelig Nødvendighed i Henseende til al privat fast Eiendoms Behæftelse og at afskrive ved et Pennestrøg, 2/3 af Værdien af al kontant Formue. Alt dette, for største Delen indtruffet i Tidsløbet af de sidst sluttede Decennier, er en Kolos af Ulykker, hvis sædvanlige Følger vilde være Vanmagt og politisk Ringhed; men just det Modsatte er indtruffet. Staten, koncentreret, har derved faaet en solidere Sammenhæng, hurtigere omløbende Formue, og det bibeholdne Mod hos Regjeringen bibeholder Folkets Tillid saa øiensynligt, at det ei undgaaer en Udlændings Jagttagelse, at Hengivenheden for Regentens Person har, efter disse Skjebnens Tildragelser, progressivt tiltaget. Da han efter Statens Love, og ei ved Usurpation, er Enevoldsherre, saa er han og den store Drivkraft, Sjelen i alt, Middelpunktet i alle Regjerings=Anliggender, dem han leder med en retsindig Faders Velvillie og Omsorg. Det er i dette Land Man faaer at see og sande den Lære, vor store Odmann i en Jubelprædiken yttrede, at for Kjerlighed er det let at regjere, og af Kjerligheden er det let at regjeres. Sjeldent har det absolutistiske Element givet et meere levende Malerie af sin til det Gode eletriserende Evne, og maaskee aldrig under saa ulykkelige, saa ugunstige Omstændigheder. Administrationen har Man altsaa ikke at bebreide nogen Feil i Villien. Denne virker her klart, ei blot for Almeenvellet, men, saavidt den formaaer, ligesaa for det Private."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Der er nylig indtruffet det snurrige Tilfælde, at en Mand ansøgte Kancelliet om, ved Opreisning at erholde sin for 12 Aar siden ved Dom ham frakiendte borgerlige Ære tilbage; men ved nærmere Undersøgelse befandtes, at han aldrig havde mistet samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Med Rapsen - hedder det i et i "Dagen" meddeelt Brev- seer det sørgeligt ud. Flere have besluttet, at saae Hvede i dens Sted, da det nu bliver for sildigt, atter at saae. De graae Orme ødelægge den strax, naar den kommer frem." Samme Brevs Forfatter mener, at Hoveriet hæver sig af sig selv Tid efter anden. Som Hindring for dets OphæSal velse anføres Mangel paa Pengekraft hos de fleste Jordegodseiere. Der skal Drivtskapital til Anskaffelse af det Nødvendige ved saadan Forandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Odense. Jgaar afreiste vor Byes Deputerede, Hr. Kancellieraad Hempel, for i Roeskilde at tiltræde den ligesaa vigtige som hæderlige Virkekreds, hvortil hans Medborgeres Tillid har kaldet ham. En Deel af disse havde ønsket, forinden Afreisen at give ham et offentligt Beviis paa deres Paaskjønnelse af den Jver, hvormed han har helliget sig dette sit nye Kald, i hvilken Anledning en festlig Diner i Torsdags var foranstaltet i Hr. Strøms Lokale, af saa mange blandt Byens agtede Jndvaanere, som dette kunde rumme, og hvortil, foruden den Deputerede, tillige Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Cederfeld de Simonsen, R. a. D. og D. M., og Borgermesteren, Hr. Justitsraad Reimuth, R. a. D., vare indbudne. Efterat Hr. Kancellieraad Hempel havde frembaaret Ønsket om Held over den nye Jnstitutions Giver, den elskede Landsfader, udbragte Hr. Stadshauptmand Brodersen, der havde paataget sig at arrangere Festen, en Skaal for Odense Byes værdige Deputerede, hvilken denne med rørt Hjerte besvarede saaledes: "Skal Stænderforsamlingen have reel Betydning, da maa den virke velgjørende paa Landets Bedste. Dette har vor ædle Konge selv erkjendt, da han i modsat Fald ikke havde beseglet Kjerligheden til sit Folk ved Jnstitutionens Jndførelse. For en stor Deel vil det altsaa beroe paa Repræsentanternes Duelighed, Erfaring og Virksomhed, hvorvidt den vil bære gavnlig Frugt. Forpligtelsen er stor, Banen, som skal betrædes, ny; men lige saa nødvendig som Folkets levende Deeltagelse er, vil dets Tillid, uden overdrevne Fordringer, bidrage til at skjærpe Lysten og Jveren for det Godes Fremme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Jdet jeg rørt paaskjønner Medborgeres forekommende Godhed, gjentager jeg Forsikringen: at ville stræbe efter at fortjene samme, ved iblandt Mere at see Næringsveiene løste for trykkende Jndskrænkninger. Kjært skulde det være mig, saaledes at afbetale Lidet paa min Gjeld til det elskede Odense. Her modtog jeg min første videnskabelige Dannelse; her fandt jeg Udkomme for mig og Mine; her høstede jeg saa mange uforglemmelige Venskabsminder og selskabelige Glæder, at jeg af Hjertets hele Fylde udbringer Ønsket om varigt Held og Lykke for Odense. - -J saa, men ligesaa skjønne som sande Træk skildrede Hr. Justitsraad Reimuth den kongelige Kommissarius ved Stænderforsamlingen, Konferentsraad Anders Sandøe, Ørsteds store Fortjenester, og udbragte derpaa en Togst for denne Kongens og Folkets Mand. Jøvrigt tømtes Skaaler for Stiftamtmanden, Borgermesteren, Suppleanten, Hr. Major og Agent Andrup, for den Deputeredes værdige, ædle Hustrue, og flere Skaaler, som samtlige vidnede om Forsamlingens varme Hengivenhed for den vigtige Stænderinstitution og dens ophøiede Giver, for den Deputerede og hans Nærmeste, og for de indbudne Øvrighedspersoner. Den herskende hjertelige og muntre Stemning forhøiede Glæden hos Forsamlingen, som først adskiltes sildigt om Aftenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Kjøbenhavns Børs-Kours den 25 Septbr. 1835. Hamb. 2 M. - k. S. 204. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 204, solgt til 12 Mk. 338. Oblig. 102 a 102 1 Rbd. r. S. Bank-Disconto ...... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1825. 100,101 B. Sp. 180 a 180 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. do. af 1828. 1014101 ½r=S. 4 pCt. Kongel. Obligationer a PCt. nye norske Oblig. af (u. Rente) - 4 - R. Sedl. 1834. 101 a 101 ½ i Bco. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 102 ½ 4 - Rbd. r. S. 14 Bcomk.) 74 1/2 a - L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
Kjøbenhavns Torvepriser den 25 Septbr. 1835. Hvede. . Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. 8 s. Rug . . . Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg 2eradet Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. dito beradet Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. - 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre. . Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. 42 s. Ærter. Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. - Mk. 8 s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør. Pund. Rbd. 1 Mk. 5 s. - - Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg. Snesen 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. - - Rbd. 1 Mk. 6 s. Siellandsk Smør Fjerd. 11 Rbd. 3 Mk. - s. a 13 Rbd. 3 Mk. : s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-09-27
AVERTISSEMENTS. De, der maatte have paategnede Planer ihænde paa Dansk Billedmagazin, bedes snarest muligt at indsende disse til Fyens Stifts Adressekontoir. Nylig har forladt Pressen, og faaes paa Adressekontoirets Boglade: Gyldne Regler og Lærdomme til Dyd og Lyksaligheds Befordring, passende paa alle Steder og til alle Tider. Paa Dansk ved J. C. Brøns, Kand. philos. 24 s. heft.