JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Tirsdagen den 24de Septbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3, bliver i Følge Dom og Udlæg i det Auction Fa S 2 Gang opbuden for til den Haan bydende at bortsælges Huset No. 18 i Laxegaden, hvis Beskaffenhed de opslagne Placater udmiler. Formedelst Udsættelsen af det Austiske Compagner Auctiobliver Auctionen over Fellonas Ladning en videre udsat til Onsdagen den 25de Septbr. næstkommende. Liebhabnes behagelige Efterretning bekiendtedse da det Asiatiske Compagniets Huus paa Cormarn, a. . Onsdag den 23de Septbr. nankommende, blive og Partie aaret Lommald ved Auction bortsolgte, Catalog Skibet Saltona fra Ostindien blaandtagte hele Labte. den ste Dage forinden Auctionen paa C. Salenskade Kl. paantes Comptoir, en Vahrens anvises til Litetyand Compagniets kanhuus da at paa Christianshavn. Juectionen for det Kongel, octroyerede Danske Anstimes pagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 25de den. førstkommende, foretager i Compagniets Huus paa Clas bien, Auction over sinette Ostmange Vahre, hvorpaa . Corraad 18de Juler nafærdiget som paa Compagnie. halger Contoir er at erholde. Fabrone han der Dage for dueanen at liebhaberne tages i Øyesyn. Christianshavn. len anguul 1.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Onsdagen den 24de September, bliver i Gaarden af at store Kongensgade ved offentlig Auction bortsolgt er røvere, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Meer. Jern, Steenter, Meubler og Trævahre, rinnet, Seng. Gangklæder, Bøger m.m afg. Bogholder Thomas Co over Kateskeng og forhen afdøde Hustrues Anna Smendede Svarres fælles Boe tilhørende: Betalingen erlægges der . staaet eller naar paafordres til Procurator Meidemann og Overgade Norge, boe hvem Catalogi bekommes 3de Dag. for autionen.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Onsdagen den 24de Septbr. førstkommende, om Efter dagen imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 8 Jænde- og sidste Gang opbuden for absolute og uden videre Auction Veld lig til den Høystbydend at bortsælges Bager Peter Her Beste Bors Bagergaard No. 39 paa Hiørnet af Pilestræde Anthoniestræde hos nærmere Beskaffenhed de opslagne Plater udvise, Conditionerne faaes til Eftersyn hos Boets For tor Procurator Wildemann paa Østergade No. 33. Torsdagen den 26de September, om Eftermiddagen 3 mellem 4 og 5, bliver ved Auction a R De Rigang. ser til den Høystbydende at bortsælges: Bager Peter og Plesk Bors Gaard Norgs i lille Regnegadende . . Beskaffenhed erfares at de opslagne Placater. Cand. faaes til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Me paa Østergade No. 33.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 26de August og ved Siellands Landsting den 28de derpaa, ere Creditorerne i alg forrige Hyrekudsk Andreas Rasmussen Aagaards og efterlevende Enke Maren Henrichs Datters fælleds Boe, med i Ugers Varsel indkaldede, at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte Commission for at anmelde og bevise deres Fordring ger: ligesom og Arvinger med lovlig Varsel er indkaldet, for at anmelde og legitimere deres Arve Ret, hvilket end ydermere derved bekiendtgiøre.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
(a) J Følge et imellem afg. Glarmester Johan Daniel, Scheller og efterlevende Enke Catrine Elisabet Waarm den 19de Junii 1794 oprettet, og den 5te Julii næstefter allernaadigst confirmerede Testamente, haver Enken, til Det en Stads Rettens Skifte Commission, indbetalt til Deling imellem den Afdødes Arvinger 5 Rdlr.; thi indkaldes derved med lovlig Varsel den afdøde Mands Arvinger, at melde sig Dar og Stads Rettens Skifte=Commission, med Beviis om deres Arveret, for at imodtage hvad dem kan tilkomme at bemelte 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
De som maatte have noget at fordre udi afg. hans Olsen Dreyer, der har faret som Matros med Skibet Charlotte Frederica, hans Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= en Stads Mels slette Commition, for at anmelde og bevele deres Fordringer ligeledes indkaldes med lovlig Varsen, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afg. se, sine Maren Hansdatters Stervboe indkaldes. herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= en Stadsrets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. hos Gartuer Mahr paa Vester=Broe er nu som sædvanlig bedste Sorter Hollandske Blomster Svibler, tienlig at drive skotter saa og at lægger Haver, som sælges for billig Priis, saa- og frisk Hollandsk rød Kløver Frøe. Veste Slags Hartroe og rød Kløverfrøe til Sæden, er for billig pen til grønt, som anvises her fra Contoiret. andagen den 30te denne Maaned, om Formiddagen Kl. 3. Mr begander det af de Kongel Kiøbenhavnske Classe Lotterier, te Clands Trætning paa det Kongel Slot Rosenborg, som sædvanlig udi Overværelse af enhver, som det maatte behage der ver at være tilstæde midlertid er endnu i den Dage nogle saa Lodder saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme for 15 Rdlr. Stk. Kiøbenhavn, den 20de Septbr. 1791. N. Collin.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Kongel. Lotterie Jnspecteur. Et at Hr. Prolester Johann Gortiten Coller forsattet Skrift: Sanden Titel billige Overbeviisninger, er paa Dansk at betimme hos Bagerne Berling, saavelsom hos Boghandlerne Leil og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Sorenskriver over Ørkedahls Fogde ved Døden afg. demitteret Capitain Ulrich Christian von har saan, Galads Sørenskriverie og Trønderme Amt. er de paa Gaarden Kronsstad i Hortig Anner, Storius Han hvis ringe Boe er taget under Behandling. Hans Arvig. givet at skal være en Broder og 2de Søstre, hvis Na Oplysning om, thi bliver, da Bortantet andet Proclama Opholdsteder aldeles ingen har kunne give nogen tilstre. ler, dette Dødsfald saavel i de Trundhiemske som Ber hvem der skulle have nogen Slags Fordring paa dette Boe. Aviser offentlig bekiendtgjort, paa det at saavel Arvings den den i Loven foreskrevne Tid, kan med vedbørlige * mationer melde sig hos undertegnede som Jurisdictionens Sal. teforvalter. Trendlem, den 18de Auguan 1291. Gursten. dablome Anner i Dyre Tellemarchen pr. Scheen er uden s. paa Gaarden Strandt Laurdals PræstegandArvinger at efterlade, ved Døden afgaaet Bermed Olevar som var glit med Svend Amundsen, efter hvem et lovlig St. siden Enkemanden ikke vidste nede at opgive den Afdødes :et foretaget, og skiønt Stervboet er at ringe Beidender. ger, døerat nogle skal være uden for dette District aabne og meldte Afdødes Arvinger herved indkaldte at møde paa me boende Gaard Sundorpr. Schen inden den Tid Loven føde. rer, for deres Tarv og Ret at lagttage. Sundboe pr. Sam den 19de August 1783. Maman. Cancellieraad og Sørense.
Berlingske Tidende, 1793-09-20
Ved Skiftets Foretagelse efter afg. Bønde Leder paa sen Seine, udi Grottens Præstemeld en Ramsdals gode er befanden, at denne Afdøde har lagt til hans adste Tid. anseelig Handel med adskillige i Oplandene, das hvilke Si boet og har Penge til gode. Anledning heraf, bliver det Stervboets Credie og Debitorer indkaldet med den Børn. vendte Bog 4de Capand Artikel bestemmer, at andre mig som Boets Skifteforvalter, de første at anmelde og denne liggiøre deres Krav, og de næste at tilstaae og betale deres Didet. Molde, den 6te August 1791. Pekeld nære. Borfalden Sørenstre. (rfær, De sam maatte bare noget at fordre at af Commanonan Christian Schan an Stalder. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at mede at aaben. havns har og Stads Rets Skifte=Commenen, for at anden. en dette deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Overdingen, den 4de September. De franske Lærer ved Marenburg er Landerburg ere tilat endnu ikke erobred, men det vil endog falde vanskeligt. Mndføre dette. De franske Tropper og Forskandsningen han bestandig formerede, og Datterier, som Fienden har laat ved Siden af Meinenburg paa Biergene, maae først men dert, førend han kan komme til Linierne. Den ken mager Armer har atte magen fuldkommen nitter, saasom aabenbag ved den endnuark er digtert, og den høire glante lemmede Biergene, hvor Franskmændene stedse trænge de ere biller bevaret, saalange den preusiske Armeil Aaretielang form. Det er altsaa tvivliemt, om Genemmer kan være i land til at forsvare sin hidtil hafte Fiellig. Maasker det Prater, at omringe Lanterburg, da kommer i Stand. To Batailloner keiserlige Tropper, marcherie derhen, for at besatte en ket ved Schreck. Den nerlige Armer staaer fra Hagenaal, hvor de smadiske redstropper haar, indtil Derhalved. Prindsen af Con det Corns slatter den høie Klørt 2 Leire. General Wurm des Hovedqvarteer er i Freckfeld, og Prindsen af Waldes gaaer i Berbelord. Fra Berg, som ikke af nogen af Par enger helat, men hvorhen de keiserlige Patrouiller gaae, ter man Lanterburg og Linierne, og fra Freckfeld seer man rieberg og den franske Friellige for sig. kanden, den 6te September.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Uagtet at det i denne Uge ere to Gange komne Depecher, fra Heringen af Port, lader Regieringen dog intet blive det Pandt at sammes Jndhold. Naturligviis foranlediger dette haver formodninger, og i Gaar udbredde sig endog det Ryg. at Hertugen havde ophævet Beletringen for Dankirchen. deel forti han ikke i behørig Tild havde faaet den belovede erstattene fra Engeland, og deele, fordi det ikke var allet, at forhindre, at Desætningen sammestæds sit Uneenere og Tnførsel. Det forsikres derfor, at de til Comaaen bestemte Regimenter skulle nu, efter deres første Bestemmelse blive sendte til Vestindien og Kanonbaaden &c. faae Ordre i Dag, at ikke afgaae. Jmidlertild er dog disse Kanonbaades Tilrustning bleven hidtil fortsat med Jver, og der mangler kun Mandskab, som man dog haaber ved Ja malen Flaadens Ankomst at bekomme.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Privatbreve fra Armeen melde, at de Franske havde den 27de August angrebet alle de Poster, som Hollænderne havde i Besiddelse, men vare allevegne blevne slagne tilbage. Strax derefter, beder det, havde Hollænderne forladt Tureving. Den 29de havde Hertugen af Pork faaet en Skrivelse fra Prindsen af Dranien, hvori gaves en omstændig Beretning om ovenmeldte Tildragelser, men tillige meldes, at de Franske trække en saa anseelig Magt tilsammen, at Hollænderne maatte forlade alle deres Poster, 1 Fald de ikke strax siken anseelig Forstærkning. Turening og Lannov havde de allerede forladt, og de frygtede for, at de ogsaa maatte opgive Meenen, hvor de saarede Engelændere laae i Hospitalerne. Denne Efterretning skal være bleven bekræftet ved Oberste Dagleyle Udsigende, hvilken berettede, at han havde af Frygt for, at Hollænderne skulde forlade Meenen, holdt det for nødvendigt, at bringe alle Syge og Saarede Englændere i Baade paa Kanalen til Brügge.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
J en anden Privatskrivelse af 28de August heder det, at Hollanderne have saa mesterligen trukket sig tilbage fra Toureving, at de ikke have mistet en eeneste Mand derved. - Med Aften vare til 24 pundige Kononer blevne bragte i Land, og der laae nu Fregatten Brillant og adskillige Kuttere og Proviantskibe i Nicuport for der at udlosse.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Paris, den 6te September. Folkerepræsentanterne skeirefra Marseille under 28de August : Den 26de om Morgenen mærkede man her en engelsk Fregatte. Vi gave Ordre til at bemægtige sig den, men den begav sig saa langt bort, at man ikke kunde naae den med nogen Kanon. Vi inddøde Capitainen, at komme i Land; men han vægrede sig, og overleverte blot en Pakke til Sections=Commissionen. Opsangne Breve, som komme fra Toulon, stemme alle overeens deri, at alle Sactionernerenstemmigen have antaget den engelske Admiral Hvad forslag, proclammeret, Ludvig Kl., og paastukket den hylde Cotarde og Fane. Contreadmiral Sant-Julien skriver og dette Øieblik til, at Republikens Escadre, fortærnet over Toulons Forræderie, har svaret Constitutionen og besluttet, at holde Staden i Tømme, og forhindre Fienden Jndgangen. Dette Brev giver os noget Haab. - Hvad lover i sin Proclamation til det sydlige Frankrig Børgerne Hielp og Deskyttelse, i Fald de laten vilde antage den monarkiske Regieringsform. Anarchiet, siger Admiralen, er oprettet paa Tronens Ruiner. Understøt vore Destræbelser, og vi ville lade følge paa 4 Aars Qval og Andest, Rolighed, Fred og Frihed, hvoraf J blet have Skyggen. Mod saa mange Ulykker gives blot eet Middel, og dette Middel bestaaer i Tronens Oprettelse. Betroerreder til en oprigtig og ærlig Nations Ædelmodighed. Et andet Brev fra Conventene, Deputere af 28de August melder, at Salne=Julien, fransk Contreadmiral, er bleven forladt af Stidecommandeurerne, som stode under hans Command, at 8 sandtage Stidere indløbne til Toulon, og at han har varer nødt til at trætte sig tilbage med en Hol udvalgte Tropper til Fortet St. Lonie. General Cartaur og Conventens Deputere i Marseille føle alle Anstalter til at drive Toulon til Lydighed. Ervednie, nen kan vare lange. De offentlige Casser ere udtømte af Jnsurgenterne, og for at afhielpe denne Uleilighed, sattede Commissarierne den Beslutning, at aabne et Laan af 4 Milioner, som strax blev fuldt. Denne Summe er besten til at afstraffe Touroneserne for deres Forræderie. Fra Stetienernes General=Commission i Toulon til General Cartaur er Brev, som var dateri den 28de August i Ludvig All. første Regierings Aar. "En Manade af retskafne Marseillere. heder det i dette Brev ere efter eders Ordre satte i Attest og vente i forskrækkelige Fænaller den Død, som blot tilkom Misgierningsmand. Man siger, at Lang er, Præsiden 1 Foltetridiaalet, for hvilken vi høre den største Høiagtelse al blive et Slagtoffer. J Fald disse afskyelige Henrettelser skulde endnu engang besmitte Marseilles Mure, saa forkynder Commissioneneder, at den skal tage en udmærket Havn. 30000 Mand Engelændere og Hollændere skulle understøtte os dert."
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Breve fra Nantes af 31te August forkynde daglig Fordele, som man har havt over Rebellerne. J Nantes= og Mosel Departementer ere 140000 Borgere opstaaede, og Uldet nederrehinske Departement til Hielp. De Allierte skulle Følge indløbne Beretninger have efterladt sig paa Valpladser, ved Weissenburg 2000 Mand og 3000 være salene i de Franskes Hænder som Fanger. - General Dagobert Commandeur over Armeen i de østlige Pyrenæer, har meldt, at Spanierne ere den 28de August blevne angrebne i deres Lei for Fribedsbierget (forhen Mønt Lommis) og efter en haardnat, tet Modstand drevet derudaf. Vore Tropper have taget til Bytte 3 Kanoner og megen Bagage, gjørt et stort Antal til Fanger, og staae nu i den forrige fiendtlig Leie. J de Drenger ere Spanierne blevne Ravne ud af atte de gerskantninger og nødte til et forlade det franske Sal. Brunel, den 8de Seyer. Belstringen for Anesnoy bliver førig fortsat. N. mellem den 2den og 3die opkom ved Delemernes Den ring igien en stærk Jld i Staden, som vedvarede inde: gende Morgen, da Demonter= og Richachet Barter igien begyndte at spille. De beleirede svarte heftig, og menterte 2 Kanoner, indtil deres Jld blev bragt til a. Ligeledes opkom Natten mellem den 3die og 4de ialenStaden, som først den følgende Morgen blev slutt. fra brage Sider vedvarede heftig, og Boletterne arden. børlig paa at istandsætte de beskadigede Værker, og paa munications Graven til den anden Paralelle. De 2 at Detachementer patrouillere indtil under Kanoner. fiendtlige Forskandsninger ved Arteur. - Efter det og gedrevne almindelige Angreb paa de hollandske PaLannen til Menen den 27de August, hvorved de sin tilbret 4 Kanoner, er paa denne Side intet videre al de denhed forefaldet, men Fienderne have ogsaa forladt de log, efterat de havde udlandet og opbrandt nogle : geledes have de paa den høire Side af Rosial trukket 1. gat Stykke tilbage, da den Keiserlige General Bagule og Cicinablev dem for stærk. J Winstanden have Børn nogle Landsbyer, efter de franske Bønders Exempel. det til Vaaben, for at hielpe til at forsvare deres Sr.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Genera Gouverneuren i Nederlandene har herpaa lader og deele en anseelig Sum Penge blandt disse Bønder. Seltringen for Dantirken synes at ville blive mere. løstig. Den hannoverske stelima skal Frentag commanObservations Armeen mellem Bergues og Dantirken. .at afskiære denne Fæstning Communicationen med Gregesaa Calais. Lige over for Cassel have de Allierte og tiget sig Fortet Marmhuur, boe i laae 4000 Fransten. som bleve tvungen til at trække sig tilbage. Herier Mielder har nu et andet Observations-Corps taget sig i ling, for at holde den slentliggeierskandsede Leir ved kodighed. Desatningen i Dantirken skal nu være 100 Mand stærk og giør ofte eftertrykkelige Udfald paa Bil ne. En skrækkelig Jld fra Berkerne og fra 6 sten ding L. noner Skalupper, som ligge for Anker var ved St. kanden vedvarer bestandig og foraarsager megen Sla De ved Danerne lettede Tropper have maattet trakte. ge. De i Fæstningen ankomne Convents=Commiral. muntre til haardnakket Modstand. Efter de sidste Beret ger var den første Parallele dog allerede afslutter ingen stor ne fra Fæstningsværkerne. Den 2den d. M. hørte anden hele Dag fra Dankirken en naldende heftig Kanonade.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Paris, den 9de Sepibe. J Conventens Forsamling den 6te tilsted Batteretente at Toulon var overlevert til Engelanderne, og disse vare de 28de August rykte derind, og han føyede den lang Om dighed til, at man der havde antaget Congitutionen af 179. en Bruner, et Medskyldig 1 Forræderiet. Hans Ud Da en er overlevert til Englænderne. Bramt, deminHandeholdt følgende : Forræderiet er staaer al det høyeste. sten Convents Commissarierne ved den saalunske ArFormord; hans Udindighed mod vore Befalinger; hans Manse upaatvivleligt. Man maa føre ham for RevoluFlanile med Hovedmændene i Tonion og Marseille giør ere med en Deel af den nalienske Armee under Toulons, Gaardnaaler, et have overtydende Beviser mod ham. Armarchere; Alville handle overeensstemmende med Gene Vare, Stormakken lader, alle Borgere fra 16 til 6 Cartaar. Vi alle opfordre Taulen til at overgive sig : har andragen Havnen og Arsenelet. Det er den mindste Mand ikke giør det ville vi dombardere den, og sløvte Maale saa denne nedrige Stad fortiener. Tiden til at bru Garn, som meldte at 40000 Mand vare paa Marchen, nudbad er fort Nu blev forelæst en Sørofficeers et Taalen, og at man havde demægtiget sig de vigtigste ler, som kande stryge Staden. J Forsamlingen antagerendene, og om dens naværende Tilstand og der blev aarieneste derpaa Barrere nye Dertaar om at Taulon, anert: 1ste Anstalter, som Folkets Repræsentantere, et den nanenske Armee have giørt, blive bekræftede. 2) General Cartaars Armes og denne General selv have gjort, lernante af Fædrenelandet. 3) Conventens Deputertemandeel som paa Marseille, skal arresteres. - Rubler riast en Beretning, at alle Borgere i Departementerne Gade Dame og Hante løite havde samtligen rustet sig for at aldere med kiøn; at denne ulykkelige Stads Bombarde, Mar vedvarede, at dens Datterier vare forstyrrede, men Veleirerne oprettede bestandig nye, og at der i Staden begyndt at mangle Manman. En anden Deretning meldte, at 25000 Mand Forstærk, Gaa til den Kellermanske Armee var paa Marschen med tilNættells Proviant. En Seir blev anmeldt, som den østiat Parenemmer havde tillagtet sig over Spanierne, og hver. eller det bele spanske Landskab Credaalle og den vigtige PostVelver var bleven besat af Franskmandene. - Følgen af alle alle Efterretninger har været nye og voldsomme Decreter.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Man har derrettert, at alle Fremmede, som ere fødte i de Lange, med hvilke Republiken nu er i Krig, skulle arresteres : da allene derfra undtaget Kunstnere, Haandværkere og beskendtgiørige Jacobinere. Demeldte Fremmedes Eiendom. me har man consstert. Siden i Forgaard ere ogsaa Papirer. en Drene blevne forseglede hos alle saa kaldte Rige. Mange. ere arresterte, mange have Huusarrest og en Gens d. A med i Haset. Forsegling hos alle Banquerer er bleven foreslaaet sinendnu ikke derrettert. Blandt de nyelig arresterte ere en National Skatte Commissair en Agent og National Skat, allesens først Comma, samt en i Frankrig reisende Enge Garder, som skal være en af Ministren Pitts Destægtede. lader meget Derfald blev i Bar ogsaa angiget i Lønventen, i Derbian var bleven arreftert og skulde bringes til Paris, det han vel vanskelig vi undgaae Guillotinen. J Følge det nye Decret angaaende alle Udlandings Arrestering, fra de Lande, som ere i Krig med Frankrig, bliver enhver Udlænding, som forklæder sig, eller kommer hemmelig til Paris og opholder sig der Kjult, straffet med Døden. Man vilde til Fordeel for de Engelændere, som ere forviiste fra Engeland, giøre en Undtagelse, men ikke heller dette blev tilladt.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Helsingøer, den 23de September. Fra den 16de hujus til i Dag ere 615 Skibe passerede Sundet. Den 16de alt den her liggende engelske KutterBrig og dito Kutter til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Kiøbenhavn, den 23de September. Den 2den August har Hs. Majestæt efter Ansøgning i Naade afskediget Doctor Medicinæ Carl Ferdinand Sundicant fra sit Embede som Phystens i Segeberg, og i dennes Plads igien beskikket Doctor Medicinæ Carl Nieman; den 6te September er Andreas Sabeløn fra Flensborg allernaadigst beskikket til Organist ved den evangeliskelutherske Kirke i Altona; den 10de Candidatus Juris Andreas Christoph Linden han i Hadersleben til Underretsadvocat i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, og den 13de Candidatus Theologiæ, Carl Georg Jahn fra Flensborg til Diaconus i Sørup i samme Amt. Snoven Erøe, som commanderes af Lieut. Kaas, er i Dag lagt ud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Fra den 17de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede Capit. J. Mindelborg, J. J. Knudsen, P. J. Munck, C. J. Ottelen og C. P. Wieb fra Jsland med Fisk, Ulden gode, Skind og Tran; Capit. P. A. Soelberg og J. Predbiørn til St. Croix i Vestindien med Cargation; Capit. P. Martulen til Lissabon og T. Linderod til Bilbao men Hvede; F. Rehder til Bilbag med Tran; Skipper H. Lambertsen og H. Storet fra Jsland med Fisk, Talg, Tran og Ulden gods; Capit. P. J. gammer fra St. Croix i Vestindien, med Sucter og Kane Capit. T. N. Tofte fra Grønland, med Svar, Stind og Edderduun; Capit. C. H. Schagetil Ostende med Thee og Rum; Capit. B. Rettels til Vild med Hvede.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Copulerede. Den 10de August : Sognepræsten for Tved Menighed i sven, Tharal Ros Høier og Jomfrue Abigael Ungerman. Darom. Therm. Vinden. 16 Septbr. 128 a. og 1612 Varme. S. V. Uvis. N. V. 23 4 s. t. - - af 5 - o. - -N. O. Fiel. - - N. O. 23 3. 9. i 7 - - P.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Vexel=Cours, den 20de September. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 6 s. pr. Livr. Sterl. Amst. 2 M. Dato 127 1/2. 14 Dages Sigt 128 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato pr. Cent. 14 Dages Sigt.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
Hamburg 2 Maan Dato 1361. 14 Dages Sigt 137. Avnkrigsaa Tra den 16de til 21de September 1793. et Asseurance=Premierne for al stare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes: som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : ere sen paal. Fra Kiøbenhavn til St. Croix .- dito til Bordeaur og Bilba- dito til Rotterdam - dito til Ostende - ang til Øster paa Norge.
Berlingske Tidende, 1793-09-23
- dag til St. Petersborg - St. Thomas til Kiøbenhavn - Amsterdam til dito - Fronhiem til dito - Christiansund til Barcellen. - Archangel til dito - Bergen til Bilbadito til Retterdam dig til Liverne Øster paa Norge til Amsterdadito til Plomouil dito til Ostende & Retour. dito til Dublin dito til Nrucanie Trapan til Bergen Pillan til Lissabon - London til Bordeaux Det har behaget den allerhøieste Gud ved Døden at bortkalde min Kones Søster, Frøken Christiana Sophia Man dalen Jull, Priorinde ved Odense adelige Jomitue=Klester, Torsdagen den 12te d. M.; hvilket herved paa egne og Sødskendes Vegne forgeligst bekiendtgiøres for hendes fra værende Slægt og Venner, hvorhos vi frabede og skriftlig, Condslation, ikke paatvivlende, at de sommed os tage oprielig Deel i denne vores Sorg. Frandegaard, den 14de September 1793. J. C. Kaag.