Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-01-01
J de Aaringer, 764. 786. 832. och 1310, hafver det været saa unaturlig Vinter och Kuld, at mange Mennesker, veg och Træer derved ere blefne forderfvede. Fuglene, hvilke dog deres varme SengeKlæder er medvoxte, ere saaledis aff Frost ned aff Luften och Træerne faldne til Jorden, at mand hafver kundet gribe dennem med Hænderne, och mange ere fundne døde i deres Reder. Aar 994. efter Christi Fødsel var slig een gruelig og sterck Vinter, hvilken begyndte i Novembris och holdte ved indtil May-Maaned med Frost och Uveir, saa at aldrig nogen tilforn hafver mindet slig streng Vinter. Derforuden frøes Søer och Vandfloder til, och Jsen var saa tyck at all hvis Fisk, der var udi, døde; der tilmed var samme Aar megen Nød och Elendighed for Vand, och Træerne, Urter, och andet stoed och visnede bort. Joh. Wolfius in Memorab. Mand finder och i den Hollandske Chrønicke, at Aar 1568 i Junii Maaned er u-formoden en saa streng Nat frost indfalden, at fire Karle, ved Hænderne en anden holdende, hafde kunde løbet ofver Grafvene til Leuwarde. Anno 1296, hafver Vinteren været saa streng, at endoch Hafvet imellem Skagen och Norge var tilfrosset, saa som da nogle Mennisker fra Opslo, nu Christiania kaldet, ad Skagn i Jylland ere ofver gangne, hvilcket Arild Hvitfeld och udi sin Danske Krønicke hafver optegnet. Samme mælder fremdelis, at Anno 1323, hafver været en stor Vinter, thi da omstunder hafver Belt ofver 6. Uger staaet saa hart tilfrossen, at ikke alleneste nogle Regimenter hafver reddet der ofver, men endoch at den som een allmindelig Lande-Vey hafver været til at ansee. Joh. Petersøn i den Holsteinske och Peter Lindenberg udi den Rostockske Krønicke skrifver, at mand i samme Aar fra Lybeck og Rostock paa Stranden indtil Dantzig och Kønigsberg, som ere ofver 90. Uger. Søes paa Jsen hafver kundet reise, sa at mand endoch paa adskillige Stæder paa Jsen Herberger hafde oprettet, hvorudi de Reysende hafver kundet overnatte. Anno 1346. var saa stor en Vinter, at mange Mennesker paa Marcken ere blefne ihielfrøsne, paa S. Pofvels Dag den 24. Januarii, som var usigelig streng. Anno 1399. och 1423, hafver været slige forskreckelige Vintre, at mand och i lige Maade Reyser ofver Jsen hafver kundet giøre, saa som Anno 1323. An. 1404 var en saa stor Vinter, paa 11. Uger, at mand hafde kundet gaa ofver Eyderen, och aff Eyderen i Ditmarsken. Aar 1446. var en stor Vinter, begyndte om Sanct, Mortens Dag, och varede til Voldermysse. Aar 1492. var en svar haard Vinter, och saadan en stor dyr Tid, at mange døde aff Hunger en Skeppe Rug alt halffstette Marck. Aar 1495. var saa haard Vinter, och saa stor en Snee, at heele Landsbyer vare ofversøgne, saa mand icke kunde kiende Huus. Aar 1546. var saa stor en Vinter, at mand kunde reyse over Øresund och Belt, och imellem Geetzør och Rostock. Der Tørckerne i den femtende Seculi Begyndelse, ofver 70000. stercke, igiennem Vallackiet, Ryssland ville ofverstreppe, da blefve de in Novembris med saadan en overpluttelig streng Kuld och Snee ofverfaldne, at de hvercken kunde komme frem eller tilbage. De vare vande til en mild Luft, hvorudofver de bortfaldt som Fluer til Jorden. Deres Heste bortdøde i et Øyeblick, mange Tørcker skare deres Heste, behændig op, och lagde sig i Stæden for Jndvolden i det varme Skrog, dog forgiefvis. Resten bleff i Moldau udaff Vallackerne och Polackerne paa Veyen tilbage ihiel slagne, saa at aff den gandske Summa neppeligen 5000 hiemkomme. J lige Maade hafver den Tørckeske Armee 1525 ved Donau, meere end 10000. Mand aff Frostforsaaret, samt et stort Antal Heste: Nogle 1000. miste Fingrene, Hænder, Fødder, Næser och Ører. Och i saa i saa Maade miste Tørckerne den Tid fleere ved Kuld, end i een stoer Hofved Slagtning. Anno 160. anrettede en stor Kuld, i Novembri, i lige Maade iblandt, de Christne, som den Fæstning Caniskal holdte beleyret, et stort Nederlag, udaf 10000. Jtalianer komme neppeligen 400 derfra med Lifvet, och alle Støcker, Ammunition och Heste blefve i Sticken, och talte mand 16000. Mennisker, som in alles formedelst Frost vare omkomne. Lifland ere den Gang ofver 40000. Mennesker, en Deel af Hunger, en Deel af Kuld hendøde.