Berlingske Tidende, 1783-03-07
London, den 31te Januarii. Slutningen af de autentique Præliminair Fredsartikler, med America. IV. Creditorerne paa begge Sider skal ikke legges nogen Forhindring i Veyen, at de jo kan inddrive deres bona fide Tilgodehavende efter deres fulde Værdie i Sterling, myndt. - V. Kongressen skal alvorligen anbefale Retterne i de forskiellige Stater, at bære Omsorg for, at alle de Jordegodser, Rettigheder og Eiendomme, som tilhørde Brittiske Undersaattere og ere blevne confiskerede, igien blive dem restituerede. Ligesom ogsaa det selvsamme skal komme saadanne tilgode, som befinde sig i Districter, hvilke Hs. Brittiske Majestæt endnu have i sin Magt, og som ikke have ført Vaaben imod de forenede Stater. Fremdeles, at alle Personer, af hvilken Benævnelse det end maatte være, skulle have fuldkommen Frihed til, i 12 Maaneder at gaae til een af de forenede Stater, hvilken det saaer, og sammesteds ubehindret søge deres confiskerede Formues Tilveiebringelse. Congressen skal fremdeles anbefale alle Stater en omhyggelig Revision af alle Confiscations=Forordninger, som ikke allene stemmer overeens med Retfærdighedens og billighedens Grundsætninger, men endogsaa oplives af en oprigtig Forfonings=Aand. Kongressen skal fremdeles alvorligen anbefalede forskiellige Stater, at de confiskerede Jordegodser og Eiendomme igien maae blive overladte til bemeldte Personer, naaden beviislige Priis, som Kiøberen har betalt derfor ved Con gerling. fiskationen, betales af dem tilbage. - Man er endog indbytdes bleven enig om, at ingen Forhindring skal legges saadanne Personer i Veyen, som ved Gield eller Ægteskabs Contracter ere interesserede i en eller anden confiskeret Eiendom, fra at søge det dem Tilhørende efter Lovene. - V. At der herefter ingen Confiskationer skulle have Sted, eller Processer anlegges imod Personer, som, medens Krigen har varet, have viist sig geskæftige snart paa den eene snart paa den anden Side. Jngen skal herefter for denne Aarsags Skyld lide negen Skade hverken paa sin Person eller Gods. Og de Personer, som formedelst denne Aarsag maatte befinde sig i Fængsel i America, skulle saasnart som denne Tractat er bleven ratificeret, sættes i Friehed, og alle Forfølgelser ophøre. - VII. Der skal være en fast og bestandig Fred imellem Hs. Majestæt og bemeldte foreenede Stater, og imellem den Førstes Undersaattere og de andres Borgere. Derfor skulle alle Fiendtligheder, saavel til Vands som til Lands strax ophøre. Alle Fanger paa begge Sider skulle sættes i Friehed. Hs. Brittiske Majestæt skal saa hastig som mueligt, uden at anrette nogen Skade, eller bortføre Negre, eller beskadige Amerikanske Jndvaaneres Eiendom, trække sine Armeer, Garnisoner og Floder tilbage fra de foreenede Stater, ligesom ogsaa ud af alle samme tilhørende Havne og Steder. Alle Fæstningsværker, og alt Artillerie, som virkeligen ere Americanerne tilhørende, skulle ubeskadigede efterlades. Alle Archiver, Døcumenter, Kongebreve og andre offentlige Papirer, som tilhøre de forenede Stater og deres Borgere, og som i Krigen, ere faldne i Brittiske Hænder, skulle rigtigen blive de Stater, og Personer, som de tilhøre, tilbagegivne. - III. Seyl ladsen paa Mististippi Floden, fra dens Udspring af, indtil Mundingen af samme i Oceanet, skal stedse staae frie og aaben for de Brittiske Undersaattere, ligesom for Borgerne i America. I. J Fald at Steder eller Landskaber, som enten tilhøre de forenede Stater, eller Storbrittannien, skulde førend disse Artiklers Ankomst til America være indtagne og erobrede, saa er hermed fastsat, at samme uden Vanskelighed og uden Skadesløsholdelse skulle tilbagegives. Saaledes passeret i Paris, den 30te November 1782. Richard Oswald. (L. S.) John Adams. (L. S.) B. Frankiin. (L. S. John Jan. (L. S.) Henry Laurens. (L. S.) Som Vidner; Caleb Whitesort, Secretair i den Brittiske, Commission. W. T. Franklin, Secretair i den Americanske Commission.