JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-06-26
London, den 13de Junii. Jndvaanerne i London og Westminster ere nu kommen sig igien af deres Forskrækkelse, og man begynder at indsee, at hvis man strax med Moed havde standset Oprøret, saa havde alt det Onde lettelig kundet været forebygt. Man forestillede sig Banditerne meget stærkere og mægtigere, end de virkelig vare, thi man har al Aarsag til at troe, at de i Begyndelsen, af Oprøret kun have beløbet sig til 2000 Mand. Havde Lord Majoren, hvilken er bleven affærdiget med en haard Jret tesettelse af det Kongel. geheime Raad, nogenlunde opført sig, som han burde, ved at dæmpe de første Uroeligheder, saa havde man ey opbrækket og brændt Fængslerne, heller ey udplyndret og lagt Husene i Aske. De faa af Pøbelen, som ere dræbte, have gjort saadan et Jndtryk paa de andre, at Alting med et blev saa roeligt, som om der aldrig havde været nogen Tumult. Alligevel er det lykkeligt for os, at man endelig har gjort Ødeleggerne Modstand, hvilke visselig havde den Hensigt at plyndre Banken og sætte den i Brand, saa og havde i Sinde at ødelegge Vandkunsten ved Londons og New Rie vers Broen, ved hvilken London forsynes med Vand, paa det man ey skulde kunde slukke, og de desto friere brænde og røve. Mordbrændernes Forvovenhed tog til, jo meere Modet syntes at falde paa Londons Jndvaanere, og jo stærkere at Banditernes Antal blev forøget ved de af Fængslerne løsladte Misdædere. Jmidlertid bruger Regieringen al muelig Forsigtighed, hvis der endnu skulde ligge noget meere og farlige re i Grunden til denne Tumult. Vi have endnu en Arme paa 15000 Mand ved Haanden, som ligge i 2de Leyre, der største i Hydepark, og den anden i St. James Park. Anseelige Detachementer af samme befinde sig i Staden og West münster. Paa St. Pauls Kirkegaard og i Cathedralen ligger et Korps Soldater, Børsen er fuld af samme, og seer nu en Hestestald og en Baraque ligere, end en Forsamlings=Plads for Kiøbmænd. J Lincolus Jnn, Gravs Jnn, i Tempelen- og i alle de Lovkyndiges Collegier ligge Soldater, eftersom Oprørerne, da de havde opbrændt Fængslerne og de fornemmeste Dommeres Bopæle, vilde giøre en Ende paa Lovene og Rettens Handthævelse ved at legge disse Collegier i Aske. - Mange Oprørere og adskillige af de Fornemmeste blant samme ere blevne opsøgte af deres Smuthuller, og bragte til adskillige Fængsler, for at afstraffes efter Lovene. - Fra Bristol meldes, at man der har villet aabne lige saadanne Optrin, som i London, men formedelst Hertugens af Beaufort vise Anstalter, er dette forehavende bleven gjort til intet. - Generallieutenanten i Tower, General Vernon, har og i disse Dage faaet Ordre, ey at begive sig ud af denne Fæstning, indtil nærmere befaling. Dette er ey skeedt siden Rebellionen 1745, Herpaa blev Garde-Regimentet Coldstream sendt til Tower, for at forstærke Garnisonen, og med det samme blev Alting sat i behørig Forsvars=Stand. Garderne sik ogsaa Patroner med Kugler til 21 Skud, for at betiene sig af samme til at beskytte Lemmerne i begge Parlements Husene. Ligeledes bleve Vagterne ved Palladset i Kew og Windsor, hvor Kongen og den Kongel. Familie nu opholder sig, fordoblede.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
London, den 16de Junii. I Gaar ankom General Clintons Adjutant, Lord Lincoln, og en Søe-Officeer, som var kommen med Fregatten Perseus til Spithead med bemeldte Generals Depecher til Hoffet, hvilke indeholde den vigtige Efterretning, at Staden Charlestown i Syd Carolina har den 12te Mai, efterat Løbegraverne i en Maaned havde været aabnede, overgivet sig ved Capitulation til de Kongel. Tropper; at Besætningen, som bestod af 6 til 7000 Mand, hvoriblant vare 7 Generaler, 1 Commodore, 10 Continental-Regimenter, 3 Batailloner Artillister, og et Antal Franske Matroser, er gjort til Fanger tillige med Gouverneuren, Raadet og Borger=Officererne. Fire Fregatter og et betydeligt Antal Baade, hvorpaa vare 21 Metal=Kanoner og 19 af samme Sort Mørsere, ere faldne Admiral Arbuthuot i Hænderne, og adskillige bevæbnede Fartøier ere blevne opbrændte. Desuden have vi bekommet til Bytte: 280 Jern-Kanoner af adskillig Calibre, meer end 120000 Kugler, 2059 fyldte Cartauser til Kanoner, og over33000 fyldte Patroner med Musquet og Karabiner Kugler, 376 Fade Krudt, 847 Franske Flinte, og 4569 af samme, hvilke bleve overleverte ved Forskandsningen; 15 Standar ter og endnu 80 til 90 Kanoner, som ere blevne fundne paa Fortet Moultre, Lampries og Mount=Pleasant, samt om Bord paa Skibene. Den Kongel. Armees Forliis, siden den ankom til Charlstown, hvilket skeede den 11te Febr. h. a. indtil Capitulations=Dagen, bestaaer i 76 Døde og 189 Saa rede; og Flodens under Admiral Arbuthnot i 23 Døde og 28 Saarede. Fregatterne Jris og Galathea have og renset Søen, fra Amerikanske Kapere, og i 2 Dage ere 9 Skibe paa 16 til 20 Kanoner blevne erobrede. - Admiral Clinton skal efter denne Erobring være gaaet tilbage igien til Nye=Vork, for den at bringe alting i Bevægelse, og at Lord Cornmallis imidlertid skal begive sig med 5000 Mand til de biergige Egne i Syd Carolina, hvor han efter al Formodning skal blive forstærket med mange kongelig sindede Amerikaner. - Foruden disse vigtige Efterretninger siges der, at 3000 Spanier, som vare afseilede fra Havanna til Nye=Orleans, for at udføre et foretagende imod Vest-Florida; ere blevne overfaldte af en stærk Storm, og at 7000 Mand ere omkomne i samme; men at de øvrige ere ved deres Angreb paa Fortet Mobile blevne slagne og drevne tilbage af den commanderende General Campbel. - Hoffet har og faaet Depecher fra sine Ministre i Petersborg, Berlin, Haag og Bryssel. De sidste skulle melde om nok en Trefning imellem Rodney og Guichen, hvorom vi vente nærmere Efterretning. Saa meget vide vi, at vore Skibe ikke ere blevne saa meget beskadigede, at de have havt nødig at løbe ind i nogen Havn, for at repareres, og at vores commanderende Admiral ikke skal lade nogen Leylighed til at bringe Fienden til en nye Trefning, gaae forbie.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Amsterdam, den 20de Junii. Det Danske Skib, Juliane Marie, ført af Capit. Hast, er ankommen til Canton fra Tranquebar, og fra samme Sted, ere de Danske Skibe Prinds Frederich og Kronprindsen afseylede til Europa.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Holland, den 16de Junii. Nogle Breve fra Spanien melde, at Escadren fra Ferrol 8 Krigskibe og 2 Fregatter stærk, er gaaet i Søen, for at forene sig med de 5 Franske Skibe under Hr. von Beausset, som ere afgaaet fra Cadix, og at 3 Franske Skibe og 2 Fregatter fra Toulon have, med 30 til Vestindien bestemte Koffardieskibe passert Strædet. Man føyer til, at der af den Toulonske Bedækning allene gaae 2 Fregatter og Krigskibet Experiment til Amerika, men de 2 andre Krigskibe, Zele og Marseillois skulle støde til Hr. von Beausset. De andre Skibe, som ere blevne udrustede i Toulon vare, sidst i May Maaned endnu ey afseylte derfra. - Den store Engelske Fløde krydse nu formodentlig for Brest, hvor der kun vare 12 Franske Skibe samlede, som sidst i denne Maaned kunde formere en Escadre. Man synes ey heller nu meere at tale noget om en combinert Fløde i dette Aar. - Til vores St. Eustach ere den 27de April ankomne 8 til 10 Fahrtøyer, gandske fulde af Mænd, Koner og Børn fra St. Christopher, hvorfra de havde flygtet af Frygt for et Angreb af Franzoserne der paa Øen.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Cadix, den 23de Mai. Fra Gibralter ere adskillige Overløbere ankommen til St. Roch, som sige, at Levnetsmidler ere sammesteds overmaade dyre, og mange af Besætningen døe af Skiørbug og andre Sygdomme. Brødet skal der koste 19 Sous Pundet. - Nu ere alle vores Batterier fuldkommen færdige for Gibraltar, og med første skulle de begynde at spille mod Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Cadix, den 24de Mai. Escadren fra Fertol, 8 Skibe stærk, har ey foreenet sig med Hr. von Beaussets Escadre, som man havde formodet men er kommen lige hertil. Den har i Forgaars kastet Anke i vores Bay. Naar den Franske Escadre er kommen hertil, og de Toulonske Skibe ogsaa ere ankomne, saa venter man, at en anseelig foreenet Flode igien skal løbe ud.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Stockholm, den 19de Junii. Forleden Torsdag Kl. 2 om Eftermiddagen antraade Hs. Kongel. Majestæt, vor allernaadigste Konge, ledsaget at Undersaatternes Velsignelser og Lykønskninger, en Reyse for paa kort Tid og incognito at bruge udenrigske Sundheds Bryn, de. Hs. Majestæt har med sig Ober=Hof=Staldmesteren, Ridderen og Commandeuren af Kongel. Majests. Orden, Græv A. Lewenhaupt; Generallieutenanten og Commandeuren af den Kongel. Sværd=Orden, Baron H. S. Mør ner, den Kongel. Secretair Franck, og de nødvendige Betientere.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Paris, den 12te Junii. Vores Ministerium har vel erholdt adskillige Depecher fra Westindien, angaaende Trefningen imellem Græven af Gui chen og Admiral Rodney; men Hoved=Paketen fra Græven selv skal være bleven forglemt enten i Guadeloupe eller Orient. - Man forsikkrer, at der den 3die hujus er undertegnet en Tractat imellem Rusland og adskillige andre Magter, for at vedligeholde de neutrale Magters Handel og Skibsfart men hvis den ene eller anden af de contraherende Magter skulde blive indviklet i Krig, saa er samme befriet for Tractatens Opfyldelse. - Brester=Floden bliver først seylfærdig sidst i Julio; og Franzoserne troe nu at den Engelske forinden gaaer i Søen. - J den Spanske Leyr ved Gibraltar skal være ankommen 24 Deserteurer fra Gibraltar, som eenstemmig forsikkre, at hvis Fæstningen ikke inden en Maaned faaer Hielp, saa maa de fleeste Soldater omkomme af Sygdomme, eftersom de ey ere vante til saltede Føde=Vahre. - Den Russiske Keiserinde skal førend hendes Afreise fra Peters borg have befalet at inddeele hendes Escadre i 3 Divisioner, hvoraf den ene skal gaae til den Middellandske, den anden til Nord= og den 3die til Øster=Søen.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
J Følge Privatbreve skal Græven af Guichen virkelig hav villet prøve et Angreb paa St. Christopher, ja man forsikkret i Dag, at han allerede har erobret denne Øe. Bemeldte Privatbreve fra Guadeloupe og Martinique melde endnu Følgende om Trefningen: Admiral Rodney kan takke den gode Vind for, at han ey har lidt meere. Adskillige af vore Skibe kunde formedelst Modvind ey komme til Trefningen. Det Skib, som meest har udmærket sig, er efter hele Flodens Vidnesbyrd, Artemisse paa 64 Kanoner, som Hr. von Peynier commanderer. Han sloges med et Engelske Skib den Kongel. Prindsesse, paa 90 Kanoner, som AdmiraParker commanderede, og tilredte det saaledes, at man maatte bringe det ud af Linien. Vengeur paa 64 Kanoner, som Capitain Hr. von Betz anførte, har og holdt sig meget tapper, og givet Admral Parkers Skib sin Rest. Den Capitain, som har mistet en Arm, commanderede St. Michel, og heder Hr. von Anmar. J alt ere 10 Officerer, saarede. Hr. von Guichen har forfulgt Fienden nogle Dage og da han var vis paa, at han ey meere kunde foruroeliges ved sin forehavende Expedition, saa satte han sine Syge og Saarede, 7 til 800 i Tallet, i Land, og seylede derpaa Nor til St. Christopher. Skibet Jphigenie er af heele Floden, allene bleven liggende til Ankers ved Basseterre, og de Herrer Grasse og Bouille have besøgt Hospitalerne, men ere kun blevne et Par Timer i Land. St. Christopher skal neppe kunde have forsvart sig imod 23 Linieskibe og 4000 Mand Trop Warschau, den 7de Junii.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Hs. Majest. den Rommerske Keiser er allerede ankommen til Mohilow.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Warde, den 20de Junii. En Mand udi Lunde Sogn i Riberhuus=Amt fik under sig Tømmer=Arbeyde et Slag af en Hammer paa sin Tommelfinger, hvoraf Tid efter anden blev en saa smertelig og stor Ge vext, at han saae sig nødt til at lade Fingeren afhugge, som skeede den 8de Mai sidstleden, da Fingeren og Gevexten besandtes at veye 2 1/4 Pund.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Helsingøer, den 26de Junii. Den 23de huj. indkom fra Nordsøen 16 Hollandske Skibe fra Amsterdam til adskillige Stæder i Østersøen, Skipper Lorentzen, fra Bajonne med Viin og Brændeviin, hvoraf største Deelen udlosses her, og Resten til Kiøbenhavn. Samme Dag afseylede til Nordsøen 80 til 90 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 12 Engelske, Resten meest Hollandske. Den 24de indkom fra Nordsøen i Kongel. Dansk Fregat, Perlen kaldet, ført af Capit. Tønder til Kiøbenhavn, 3 Danske fra Norge med Salt, Jern og Bræder til Kiøbenhavn. Samme Dag retournerede de fleste Skibe, som den 23de afseylede til Nordsøen, og ankom fra Østersøen 9 Hollandske fra Narva, Kongsberg og Dantzig, 6 Engelske fra Riga, Memel og Kønigsberg, i stor Svensk Fregatte af og fra Stokholm til Middelhavet. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen 1 Portugisisk Skebekke fra Port af Port med Viin og Frugt til Riga, i stor Fregatte af og til Kiøbenhavn, ført af Capitain Birk fra St. Croix. Den 26de huj. ankom Capit. Boysen, fra Cette til Kiøbenhavn. J Sundet ligger 25 Skibe, destinere, de til Nordsøen, deriblant i Kongel. Engelsk Fregatte, 39 Engelske Koffardieskibe og i Svensk Fregatte, Resten meest Holland, se. Den 23de huj. indkom i Havnen 3 Hornbecher Fahrtøyer fra Dylland og Holsteen med Smør, Flesk, Erter og Gryn. Den 16de huj. udgik Skipper E. Brandt med Muursteen til Kiøbenhavn, Skipperne P. Jensen, Scade og G. Rasmussen, alle : Par og hiem til Æreeskiøbing.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Kiøbenhavn, den 26de Junii. Hs. Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget til Flammerherrer at udnævne: Etats=Raad Lindencrone fra 1ste May 1780; og Kammerjunker Løvenskjold fra 29de Januarii 1779.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Den 24de Junii kom Fregatten Perlen, som commanderes af Capitain Tønder, og Fregatten Alsen, som commanderes af Græv Revention, begge fra Norge med Søefolk til Floden; med samme kom Vice=Admiral Fischer med Familie fra Frederichswærn. Samme Dag gik Fregatten Cronborg, som commanderes af Capit. Ziervogel, under Seyls til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Den 24de huj. ere Capitainerne Laalle, Schreiber og Eiler Madsen kommen fra Vestindien med Sukker, Rom, Caffe og Tobak, og den 26de huj. Capitain Birck. Med Breve over Sverrig er til det Danske Asiatiske Compagnie indløben den behagelige Efterretning fra China, at Capitain Haste, førende Skibet Dronning Juliane Maria, er arriveret dertil den 10de Julii a. p.; Capitain Salve Hansen, førende Skibet Prinds Frederich, ankommen der den 12te Septbr. a. p., og Capitain Henrich Matthias Foss, førende Skibet Kronprindsen, arriveret der den 25de Septbr. a. p., samt at de tvende første Skibe skulle expederes medi December a. p., og det sidste i Januarii h. a.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Ved Tal=Lotteriets 217 Trækning i Altona udkom: No. 4, 7, 35, 26, 48.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Vacancer: Sognekaldet til Quichne Præstegield i Aggershuus Stift 350 Rdlr. Sognekaldet til Hasle og Ruth paa Bornholm 290 Rdlr. Rectoratet ved Nyekiøbings Latinske Skole paa Falster. Sognekaldet i Hiøring i Aalborg Stift 480 Rdlr. Det residerende Capellanie til Lier Præstegield i Aggershuus Stift 150 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Fra den 17de til den 24de Junii ere her i Staden copulerede 17 Par, fødte Drenge 29, Piger 15, tilsammen 44; døde Mænd 18, Qvinder 12, Drenge 9, Piger 7, tilsammen 46. Ere altsaa 2 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 6. Barselseng 1. Brystsyge 4. Dødfød 1. Druknet 1. Forraadnelses=Feber 1. Hastig Død 2. Hidsig Feber 2. Hæng sig 1. Guulsoet 1. Jnflamation 2. Falden til døde 1. Skarlagens=Feber 1. Slag 10. Svindsoet 3. Tærende Syge 3 Uangivne Svagheder 4. Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Copulerede. J Kiøbenhavn den 21de Junii Hr. Johan AnthorRammelhof, Lieutenant ved det Danske Liv-Regiment, og Jomfrue Birgitte Oxholm.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Døde. J Wardsehuus Commandanten Hr. Oberst ConraHenrich von Eckleff. J Altona den 8de Jun. Frue Kammerherreinde Leyonstierne, fød Schøell. J Kiøbenhavn den 22de huj. Brændeviinsbrænder Søren Madsen Wilstrup. 59 Aar; den 25de huj. Hr. Christian Brandt, Under=Bidliothecarius og Formand, 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
AVERTISSk. Undersøgelse om en Forbedring i det Norske Skovvæsen, af Andreas Bull, kongelig Majestæts Cancellie=Raad, er nundkommen fra Pressen og til Kiøbs hos Boghandler Gyldendal, Silkegaden Nr. 66, for 3 paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapir.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 9de hujus, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Wi med bevilge og tillade, at de udi den Altonaiske Mercur, de giering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herborg, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Be Berlingske Aviser og Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden maa indkalde Creditorerne i afg. Kiøbmand Søren Haaslunds og Efterleverskes Christine Frissenbergs OpbudsBoe, dermed at fremkomme og samme, inden den i Lover foreskrevne Tid, for bemelte Magistrat at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værne=Ting, og den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer, forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen "Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Re" sidence=Stad Kiøbenhavn, den 9de Junii 1780. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Magistraten i Wiborg Bevilling udi Aviserne at indkalde Creditorerne i afg. Kiøbmand Søren Haaslunds og Efterlever, skes Christine Frissenbergs Opbudsboe. vorder herved indkaldet Credi= og Debitorerne udi afg. Kiøbmand Søren Haaslunds Enke Mad. Kierstine Frissenbergs Opbudsboe, for os, som sammes ordentlige Skifte=Forvaltere, at møde til de Tider Loven befaler; de første deres anmeldende Krav lopmæssig at bevise, og de sidste deres Gield til Boets Casserer mod Qvittering at betale, i hvilket ingen Forsømmelse formodes taget, da disse Boets Credi= og Debitorer ellers deraf Skade og Uleilighed vil paadrage. Wiborg, den 15de Junii 1780. N. Høeg. N. C. Gierup. N. Laffen.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
J Anledning af at Eieren af Wippebroegaard, Niels Møller, er ved Døden afgaaet, bliver paa samme Gaard Mandagen den 7de August. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt fornævnte Wibbebroe, gaard, beliggende udi Aalborghuus Amt, Hinsted Herred, Wil ve Sogn, hvis tilhørende Hartkorn bestaaer af Ager og Eng 3 Tdr. 1 Fdr. og Skovskyld 1 Skp. 1 Alb., saa og det under Gaarden henhørende Bøndergods, som er Ager og Engs Hartkorn 25 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 og en halv Alb. og Skovskyld 2 Tdr. Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., samt den Gaarden tilhørende Midde Sogne Konge=Korn-Tiende, matriculeret for Hartkorn 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 og fire syvendedeel Alb. Samme Gaards Bygninger bestaaer af 29 Fag nye Huus af Eege=Tømmer og Teglhængt hvori ere vel indrettede og smukt malede Værelser til Beboelse, samt Kiøkken og Brøggers, 16 Fag nye Huus af Ege=Tømmer, til Heste-Stald og Vogn Remisse, 21 Fag Huus til Kornlade, 21 Fag Huus til Koe=Stald og Faare=Stie, og 10 Fag Huus til Tørve= og Vogn=Huus, samt ved Broen et stort Fielhuus, ved Gaarden er en smuk Hauge, hvori er et Lysthuus af Muur og Bindingsværk med Tegl belagt, tet ved Gaarden ligger en samme tilhørende god Underskov, Fiskerie haves i Mariagers Fjord, hvor Gaarden tet ved er beliggende, af Flyndre, Sild og Aal med flere Slags Fiske; Jldebrændsel af Torv haves til Fornødenhed, ikke allene i Gaardens Strandkiær og Hede, men og i en fra Daisgaard reserveret Tørve=Moese. Gaardens Mark Jorder af Ager, Eng og Hede er Enemærke; Udsæden er aarlig 33 a 34 Tdr. Vinter=Rug, 14 a 16 Tdr. Byg, 36 til 40 Tdr. Havre, og 1 a 2 Tdr. Boghvede, Høe=Avlingen er 40 til 50 Læs, der kan fødes og græsses 10 a 12 Bæster, 40 a 50 Fæeshøyder og 120 Faar. Tienden, som formeentlig aarlig kan indbringe i det mindste 900 Rdlr., kan oppebæres paa Kierven til Gaarden. Bøndergodset befindes alt udi skikkelig god Stand, ligger i Nærværelsen af Gaarden, og svarer dertil deels Landgilde, deels Hoverie, og kan ellers Jorde=Bogen over Gaard og Gods, saa vel som Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn 14 Dage for Auctionen saavel paa Aalborg Stifts=Contoir som hos Hr. Provst Rosenkilde udi Wivne. Saasnart foranførte er vorden bortsolgt, bliver ligeledes opraabt og bortsolgt en Stervbort tilhørende Halvgaard udi One Sogn og Bye, der bestaaer af Hartkorn 3 Tdr. 1 Fdkr. 2 og nitten en og tivendedeel Alb., som haves i Fæste at afg. Andreas Nielsens Enke, og hvilken Halvegaards Bygninger bestaar af 18 Bindinger Lade= og Fæe=Huus, og endelig naar foranførte Eiendomme ere bortsolgte, bliver videre continueret med Auction over Stervboets andre Eiendeele, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Glas og Steentøy, Speyle, Lampetter, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Dragkister, med videre, item Annet, Gang= og Sengeklæder, Senge=Steder, og andet Huusgeraad, saa og endeel Gaards- og Avlings=Redskab, samt Vogne og Heste Tøy, saavel som og de Boet tilhørende Kreature, bestaaende af Heste, Køer, Faar og Sviin, over hvilket alt trykte Fortegnelser kan forventes uddeelte.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Formedelst Fraliggenhed, lader undertegnede Eiere af Schaffegaard, eftermelte Jordegods i Calle Amt, Øster Lisberg Herred beliggende, stille til offentlig Auction den 4de August førstkommende, nemlig Krannestrup Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 1 Skor 1 Fdkr. 2 Alb., samt Bønder Gods, i Hørnstet Sogn, Krabberg Byes Gaarde, som staaer for Hartkorn Ager og Eng hver 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. og syv mendedeel Alb., og 3 Jordløse, Huse; J Todberg Sogn, Balle Bye 4 Gaarde tilsammen Ager og Engs Hartkorn 25 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb, saa og Meribye Sogns Kirke=Tiende 19 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, der in Natura kan oppebæres til Krannestrup, hvis Avling af ovenmelte Gaard=Beboere uden besværlig kan drives; og ved Krannestrue kan græsses til Fedmed Stkr. Stude og 6 Bæster, og forres af Gaardens egen Avl og Kirke=Tienden 60 Stkr. Stude og 6 Bæster; af Høe avles 60 til 70 Læs aarlig, saa haves og dertil fornøden Jldebrand af Træe, dens Mark Jorder ere for sig selv inddeelte og omkring Gaarden beliggende, i og en halv Miil fra Aarhuus og 3 og en halv Miil fra Randers, i en frugtbar og behagelig Egn; og tiener eller til Liebhabernes Efterretning, at bemelte Tiende, Gaard og Gods bliver først separatim og derefter conjunctim opraabt, og saafremt antagelig Bud skeer, da uden videre Auctions Holdelse derover samme Tid bortsolgt paa Schafføegaard, hvor Conditionerne vorder bekiendtgjort. P. Behr.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
Af Fungaards Gods i Calløe Amt er Tid efter anden i nogle saa Aar, uden Pass og Skudsmaal, ulovlig bortrømt efterskrevne Mandskab, nemlig: Lars Jensen af Hyllested, Niels Jensen af Rosmus, og Peder Nielsen af Stødou, som tiente paa Samsøe, samt Jørgen Jørgensen, der sidst tiente ved Calløe; thi er indres og tienstlig anmodes dennem, som disse Personer enten maatte opholde sig hos, eller om samme kan have nogen Videnskab, at de dennem lader anholde, og herom med Posten pr. Aar huus giver Underretning til Fogden Hans Møller ved Rungaard.
Berlingske Tidende, 1780-06-26
som da strax lader føye Anstalt til Afhentelsen og Paagribelsens Omkostningers Erstatning.