Viborger Samler, 1840-03-03
Redacteuren af Rand. Avis har fra Hr. Pastor Steenstrup i Holbek Pstad. modtaget følgende omstændelige Beretning med Hensyn til Reebslagerdrengen der forleden ved en Vogns Væltning blev gjennemstukken af en Pigkjep"Søndagen den 2den Februar og Eftermiddagen, kjørte Gaardmand Thomas Jensen og Huusmand Niels Pedersen af Holbek, der, tilligemed Sognets øvrige Hartkornsbrugere. vare beordrede til at aflevere deres Kongetiende paa Handelshuset Ree & Comps. Pakhuus ved Voer Færgested, efter endt Aflevering hjem. J Voer, hvor de havde gjort Holdt hos en Slægtning, kom en Reebslagerdreng fra Randers der havde erfaret, at de vare fra Holbek, og at Veien derigjennem gaaer til Jngerslef, hvorhen hans Mester havde sendt ham, til dem, og udbad sig Tilladelse til lat maatte kjøre med dem. Dette indrømmedes strax, og snart efter fortsattes Reisen. Jmidlertid faldt Aftenen mere og meere paa; en nogle Timer iforveien falden Snee gjort Alt vildsomt, og da de vare passerede Kahre, kunde de ikke meere see Veien, hvis Aarsag de blot søgte at beholde et Spor, som nogle forud kjørte Vogne havde efterladt. Men disse havde ogsaa forfeilet Veien og Nogle af dem vare væltede. Samme Skjæbne forestod vore Kjørende. Neppe 300 Skridt fra Kahre, styrtede Vognen i et Nu fra Skraaningen af en Bakke ned i en Grøft; ved det voldsomme, og dybe Fald og Drengen sin Pigkjep, som han havde hos sig i Vognen, igjennem Klæder og Skind, og da de forfærdede Mænd ikke kunde befrie ham fra Samme, ilede Thomas Jensen tilbage med ham til Kahre, hvor de søgte det nærmeste Huus. Strax tændtes Lys, men hvilket Syn frembød sig for de Tilstedeværende, Pigkjeppen var gaaet ind i venstre Side, og ud ved høire Skulder. At trække Kjeppen ud lod sig ikke gjøre, fordi en om dens Ende værende tyk Jernring sandsynligviis vilde have spoleret Drengen. Man besluttede sig derfor til efter hans Opfordring, at afskære den øverste Ende af Kjeppen. Jmedens dette Arbeide, som Huusmand Ole Jensen af Kahre paatog sig, stod paa, kom Niels Pedersen, dermed tilkommende Hjelp havde faaet Vognen op, tilbage til Huset, og fik, da han saae Drengens Forfatning, Ondt, Da Stumpen var afskaaren, trak Drengen selv Kjeppen ud og fulgte derefter med Thomas Jensen til dennes Hjem. Her nød han omhyggelig og kjærlig Pleie, og blev - da jeg næste Formiddag vendte tilbage fra et Besøg hos en af mine Naboer, hos hvem jeg havde overnattet, for ikke at udsætte mig for at brække Halsen paa Veien, der over hele Rougss Herred er nærbeslægtet med de Gadske paa Bornholm, og jeg havde undersøgt hans Tilstand ved min Foranstaltning strax kjørt til Randers, hvor han rimeligviis endnu samme Aften kom under Lægebehandling. At den, der sigtes for at være Fader til et uægte Barn, fragaaer Paterniteten, forekommer jevnligen; men at et Fruentimmer sigtes for at være Moder til et Barn, og søges til at vedkjende sig det, er saa sjeldent, at det antages endog blot derved at kunne have Jnteresse. En Retssag om dette Spørgsmaal existerer fortiden i Jylland. En Mand, som har efterladt flere Børn, reiste for en Deel Aar siden til Egnen af Horsens, hvorfra han medbragte en voxen Pige, som han og hans Kone beholdt hos sig. og behandlede med forældrelig Kjærlighed og Omhu, ligesom ogsaa Pigen kaldte Konen Moder. Efter Mandens Død bliver denne Pige gift med en Huusmand i Sognet, som paastaaer at Enken er Moder til dennes Kone, og af den ubekiendte Fader er givet 1500 Rbd. i Hænde for hende. Efter forgiæves forsøgt Forlig søger han nu Enken ved Dom tilpligtet at vedkjende sig som Moder til hans Kone, og til ham at udbetale den fornævnte Sum m. m. Da Enken fragaaer at være Moder til Citantens Kone, og ligeledes at have modtaget nogen Sum for hende, søger Citanten nu ved Thingsvidner at oplyse den første Sagens Post; hvoriblandt er erhvervet eet, hvorunder en Huusmand har afgivet følgende Forklaring: "Vidnet kjender ikke noget Fruentimmer af det omspurgte Navn (9. Moderen) men veed kun, at for omtrent 20 Aar siden, nøiere kan han ikke bestemme Tiden, blev Natten imellem Fastelavns Søndag og Mandag hans Dør med Gevalt reven op, og et svædt Pigebarn lagt paa hans Bord af en Mandsperson, som han ikke kjendte, og som med Trudsler befalede ham at lade Barnet døbe Dagen efter og kalde Alexandrine. Vidnet lod det saa døbe hos Stedets Præst, og kalde saaledes, som opgivet, og blev det 8 Dage efter afhentet hos Vidnet af en Kone, navnlig Kro-Marie, som nu er ded. Dette Thingsvidne er ledsaget af følgende Daabattest fra vedkommende Præst: "Anno 1815 den 8de Febr. inddøbte jeg et uden for Ægteskab avlet Pigebarn, som Natten imellem den 7de og 8de Febr. er indlagt hos Huusmand N. N. i N. N. Skovhuus, som ved Daaben blev kaldet Alexandeine. 4de Søndag i Fasten samme Aar blev Barnets Daab publiceret præsente ecclesia, og derefter leveret til en Mand i T., efter Herredsfogdens Ordre. Rigtig efter Ministerialbogen test." Man mener, at derom Materniteten vil vorde tilveiebragt fuldt Beviis, hvorved da Huusmandskonen bliver arveberettiget efter Enken lige med hendes andre Børn, hvilket i pecuniair Henseende ikke skal være uvigtigt for en Familie i den Stilling, da Enken skal være velhavende. (Touristen.)(Børs-Coursen, af 28de Februar, er uforandret.)