Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-16
Jndenlandske Efterretninger. Ligesom det altid er interessant at see, hvorledes Begivenhederne i vort lille Danmark blive fremstillede for de andre Landes Beboere, saaledes har det især noget behageligt Tilfredsstillende, i fremmede Blade at see sunde og rigtige Domme om vore Forhold. Vi meddele derfor atter i Dag følgende Artikel af Neue Zeitung, skjøndt det Meste af det, den indeholder, vil være vore Læsere bekjendt: Valgkampen, som denne Gang var særdeles stærk paa Øerne, er nu endt og Resultatet bekjendt. Bevægelsespartiet har aabenbar Fordelen paa sin Side, om man og endnu maa være i Tvivl om enkelte Characterer, og begge Partier regne paa deres Stemmer. Seer man hen til de fire Valgelasser i Østifterne, saa fremstiller Forholdet sig saaledes: 1) De større Landeiendomsbesidderes Valg er overveiende conservativt, en liden Deel dog for en Forfatning med 2 Kamre. J Spidsen for hiin Retning staaer Kammerherre Castenschjold, i Spidsen for denne Proprietair Tutein. 2) De mindre Landeiendomsbesidderes Valg overveiende for en Constitution lig den norske, en liden Deel for Udvidelse af de raadgivende Provindsialstænder. J Spidsen for hine staae Procurator Christensen, Kammerraad Drewsen og Professor Clausen, for disse Bankdirecteur Bang. 3) Kjøbstæderne ligesaa, og i Spidsen for de Constitutionelle Orla Lehmann, for Forvaltningsreformen maaskee Generalkrigscommissair von Abrahamson. 3) Hovedstaden afgjort liberal; Algreen-Ussing er her uden Spørgsmaal den meest udmærkede Ordfører, men see vi hen til hans Virksomhed i den sidste Stænderforsamling, saa vil han i Forfatningsanliggendet staae meget tilbage for Professor David og Bankdirecteur Hvidt. De liberale Ordførere af den forrige Forsamling ere alle valgte igjen, som Ussing, Hvidt, Herforth, Clausen, Drewsen (endog valgt i tre Districter) og Tutein; dertil ere nu flere Mænd komne af udmærket politisk Dannelse, Talent og Frisind, som David, Lehmann, Christensen &c. De Conservative turde derimod neppe have et eneste nyt Medlem at opvise, som kunde være dem af virkelig Nytte. Derfor er Overvægten, saavel i aandig Kraft som i Navnetal unægtelig paa de Liberales Side. Det er i Særdeleshed at bemærke, at vælgerne have været yderst forsigtige med Hensyn til Embedsmændene, og egentlig kun valgt saadanne, om hvis Kjekhed og Characteerfasthed de kunde være overbeviiste, hvilket vel hidrører fra det bekjendte Rescript mod de Embedsmænd der havde underskrevet Petitionerne og Skattebevillingsret. De liberale Jndvirkninger paa Valgene udgik fra de liberale Ordførere og deres Organer, fornemmelig Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten, de Conservatives især fra et orthodor absolutistisk Parti, i hvis Spidse stillede sig Pastor Grundtvig og Magister Lindberg, som paa en Maade dannede en Generalcomitee, ikke alene for Øerne, men endog for Jylland. Dette Parti har havt den Sorg at lide et fuldkomment Nederlag og har derved tillige tabt meget i religiens kirkelig Henseende. Det vilde være at beklage, om den hvit agtede Professor Schouw, som under den tidligere Periode saavel i Roeskilde som i Viborg næsten efter eenstemmigt Valg fungerede som Præsident, ikke igjen skulde blive udvalgt til Medlem for Universitetet, eller skulde afslaae et saadant Valg. Som et slaaende Beviis paa, til hvilke Yderligheder den uchristelige Sectaand kan gaae, meddeles følgende aldeles paalidelige Historie: En Tjenestepige blev af Madmoderen irettesat, fordi hun 3 Gange om Ugen begav sig i de saakaldte gudelige Forsamlinger, og blev det hende derhos betydet, at dersom hun ikke fremtidigen vilde entholde sig fra denne vistnok ubetimelige Gudelighed, maatte hun skifte. Endskjøndt det var en god Condition, og endskjøndt det vilde blive hende vanskeligt at erholde en anden, erklærede dog den fromme Sjæl, at naar hun ikke maatte bivaane hine Forsamlinger, vilde hun gjerne fortrække, og tilføiede hun, at om hun ingen Condition fik, saa var det ogsaa det samme, da hun var kjøn nok til paa anden Maade at soutinere sig - det var kun en Bitting, meente hun, naar hun blot uhindret maatte tage Deel i An(Den Fris.) dagtsøvelserne.