JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Et Huus i Nærheden af Odense er underhaanden at faae tilkjøbs, som for Tiden er bortleiet for 32 Rbd. aarlig. De Lysthavende behage at henvende dem til Hansen i Eibye Mølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
En Gaard i en af Byens reelle Gader, med et komplet Brændeviinstøi paa 7 Tdr., er at faae til Leie og kan tiltrædes strax eller til Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser. En Gaard i Strandbye, Haarbye Sogn, der staaer for Ager, og Engs Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/2 Alb. og Skovskyld, 1 1/4 Alb., er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man snarest henvender sig til undertegnede Eier. Gaardens Bygninger ere gode; den har et Areal af 36 Tdr. Agerland og 6 Tdr. Skov= og Mosegrund. Fornøden Gjerdsel, Tørv= og Engbund, haves til Gaarden, i hvilken en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Espen Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
De, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Fæstegaardmand Christen Pedersen af Jørgensøe under Grevskabet Røepstorff, indkaldes herved til, med 4 Ugers Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Einsidelsborg den 24 Novbr. 1850. Kjølsing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Samtlige Vedkommende, der som Tjenestefolk, Haandværkere eller Dagleiere have anmeldte Fordringer paa forrige Forpagter, ved Bernstorffsminde, Th. H. Denckers under nye Behandling, ved undertegnede konstituerede Skifteforvalter værende Fallitboe, indvarsles herved til at møde paa Brahetrolleborg Kontoir Onsdagen den 29 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at modtage udbetalt, hvad dem enhver især efter nye Repartition maatte kunne tilfalde. Hvorefter Skiftet forventes sluttet. Holsteenshuus den 25 Novbr. 1850. J. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-26
Løverdagen den 11 Decbr. d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Svendborg Raadhuus afholdt en Skiftesamling i Frue Oberstlieutenantinde Vibeke Marie Sehesteds Boe, hvor der blandt andet vil blive truffet Bestemmelse angaaende Boets Tilgodehavende i afgangne Overkrigskommissair Tommerups Boe. Dersom samtlige Arvinger kunne blive enige om denne Fordring, forventes Boet at kunne optages til Slutning, hvorfor samtlige Vedkommende anmodes om at møde eller lade møde ved denne Skiftesamling. Sunds Gudme Herredskontoir den 23 Novbr. 1850. Bruun. Jndhold af medfølgende. Bidrag til Tidshistorien. No. 42. Nogle Ord om Hertugen af Enghiens Død, og Napoleons Forhold til Chatteaubriand. - Den saliske Lov. - Blücher og Bourienne. - En fransk Krigers forunderlige Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
vens 59 Aargang. geistmettemaal. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse - Avis og s. 29 November 1826. Mandagen. ag overalt i de danske Stater, Forsendes med Brevposten Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold. Nederlandene (Belgiens Uafhængighed erklæret af Nationalkongressen. Debatter og Regjeringsformen. Krigsbegivenheder. Forhandlinger ved Generalstaternes Møde i Haag. v. Halens Befrielse). Frankerig (Ministervexling).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Tydskland (Hertug Carls Ankomst til Fulda. Det brunsvigske Storbrittannien (Om det nye Ministeriums Medlemmer), Borgerskabs Erklæring i denne Anledning). Jtalien (Kong Frantzl Død i Neapel. Ferdinand IIs Tronbestigelse og Proklamation, Nederlandene. sin J Nationalkongressens Møde den 18 Novbr. er de belgiske Folks Uafhængighed eenstemmigen erklæret med Forbeholdelse af Hertugdømmet Luxembergs Forhold til det tydske Forbund, og et Manifest skal herom udstædes J de Forhandlinger som angik denne Gjenstand, erklærede Hr. Ciekein sig imod Forslaget, da det forekom ham, som om Man i klart Veir vilde erklære, at Solen skinnede paa Himmelen. Et Forslag om Forening med Frankerig blev betegnet af Hr. de Brouckere som uforeneligt med Engel lands Politik og Jnteresse, hvorfor han erklærede, at de burde forkastes. "Skulde ikke ogsaa - sagde Taleren det frugtbareste Land i Europæikunne bestaae ved sig selv Den følgende Dag foretoges Spørgsmaalet om Regjeringsformen. Den allerstørste Deel af de Deputerede erklærede sig for et konstitutionelt og repræsentativt Monarkie, og le Elere meente, at en Republik først var mulig under en vis politisk Fuldkommenhedstilstand, hvortil ham betragtede det konstitutionelle Monarkie som en Overgang. "Belgierne - sagde han - fore Krig imod Hollænderne og ikke imod Monarkiet." Flere Talere erklærede sig for en Republik, men uden synderligt bifald. Grev Vilain Klatalede til Gunst for Adelen. Forhandlingerne fortsattes den 20de med saadan Heftighed, at en Taler maatte kaldes til Orden, fordi han sagde, at hvis Republikanerne nogentil skulde seire, vilde Forsamlingen kun høste Skam og Skjændsel af sin Beslutning. Med Hensyn til det nassanske Huses Udelukkelse foreslog Central-Sektionen, at der, over stemmende med de fleste Medlemmers Mening, skulde affattes den Erklæring: "Nationalkongressen erklærer alle Medlemmer af Familien Oranien Nassau forlevig Tid udelukte fra al Magt i Belgien." Et offentligt Blad henler der Opmærksomheden paa Erkehertug Carl af Østerrig, og siger, at hvis Belgierne tilbøde ham Kronen som Ætling, af Maria af Burgund og Landets gamle Fyrster, da vilde han vist af Hengivenhed for Folket modtage den. En Antmerpener foreslaaer at overdrage Regjeringen til Kongen af Rom (den unge Napoleon), som han da vil have formælet med den unge Dronning af Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Fra Brussel klages over, at alle Valgene i National kongressen ere faldne paa Adelige, Advokater og Geistlige, og at den egentlige Handels- og Fabrikstand slet ikke er repræsenteret. Den 17de fandtes følgende trykte Seddel opslaaet: "Folk, Kongressen har forglemt Hensigten af sin Sammenkomst. Forsamler Eder under det Raab: Nassauerne døe! J Lowener-Journalen forsikres ogsaa, at skjøndt Folket havde udført Revolutionen, vilde det dog ingen Nytte have deraf. Med Hensyn til v. de Weyers Beretning til Nationalkongressen kan endnu bemærkes, at da han i sin Sammenkomst med Hertugen af Wellington, erklærede, at Belgierne i Tilfælde af andre Magters Mellemkomst vilde søge Frelse i Forening med Frankerig, svarede Hertugen: "Dette vil, istedetfor at bringe Belgierne Frelse, kun blive Signalet til Krig; thi De indseer vel, at Engelland og Europas øvrige store Magter bestandig maae modsætte sig denne Forening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
General v. Geen har med de frivillige Jægere, de Lei dener Studenter og et Korps Kuirasserer omringet Byen, Etten, nedsablet eller forjaget en Deel her forsamlede Jnsurgenter, og ført 4 af de meest anseete Borgere med sig som Gidsler. Efter at have renset flere Byer i Nordbrabant fra belgiske Urostiftere, ventedes Generalen atter tilbage til Hovedqvarteret, hvorfra iøvrigt skrives, at de belgiske Tropper have trukket sig tilbage fra Vestwezel, og at der syntes at være forkyndt dem en Vaabenstilstand, som Man i den hollandske Armee slet intet havde hørt om Prinds Frederik har uddeelt Ordener til de Officerer og Soldater, som have udmærket sig, og er derefter vendt tilbage til Haag. Rygtet om den forestaaende Overgivelse af Citadellet i Antverpen modsiges; heller ikke formodes det, at Hollænderne ville inddrømme Mastrichts Aftrædelse, hvilken Fæstning de have eiet siden 1648. Jfølge hollandske Efterretninger er General Daine draget mod denne Plads, iført ligesom hans Folk en blaa Kittel og en Jakobinerhue; han er efter Kongen af Nederlandenes Befaling proklameret som Deserteur, og hans Navn udslettet af Armeelisten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
For Antwerpen ligger Fregatten Eurydice, Korvetterne Komet og Proferpina, Briggen Gier og 4 Kanonbaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Blokaden af den belgiske Kyst bliver i det Hele strængt iagttaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Generalstaternes andet Kammer i Haag har af Regjeringen modtaget tvende Lovforslag: det ene om en ny Jndretning af Nationalmilitsen, og det andet om, at der ifølge de bemærkninger, som det andet Kammer havde gjort til Loven mod oprørske Forsøg, skulde tilføies denne det Tillæg, at de dømte inden en vis Tid kunde appellere den mod dem afsagte Kiendelse. Finantsministeren har fordret, at de 1,750,000 Gylden, som engang ere bestemte til aarligt Afdrag paa Nationalgielden, for at opretholde den offentlige Kredit, ogsaa maatte udredes iaar. Loven om Tilstaaelse af en overordentlig Pengehielp til Rigets Frelse er antaget af det andet Kammer med 47 mod 3 Stemmer. J samme Kammer er foreslaaet at overrække Hs. Majestæt en Adresse omtrent af følgende Jndhold: "Det er Generalstaternes Pligt, i Forening med Deres Majestæt af vaage over, at de gamle Provindsers Uafhængighed i ingen Henseende bliver krænket, og kun med Ængstelighed forestille de sig, at Europas Magter maaskee atter kunde tænke paa at knytte en Forening mellem de voldsomt adskilte Rigets Deele. Nederlandene ønske intet mere end at leve frit og enigt under Deres Majestæts Regjering og det oraniske Huses Scepter. En Konges Lykke bestaaer ikke i Undersaatternes Antal, men i deres Troskab, og Folkets Lykke bestaaer ikke i et udstrakt Gebeet, men i Broderkjærlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
J Forhandlingerne herom sagde Hr. v. Alphen: "Holland, kan vistnok med Rette fordre, at Jngen tiltager sig Ret til vilkaarlig at raade over dets Nationalitet, og en Forsikring herom vilde være den største Velgierning. Den Fordring, at maatte være indskrænket indenfor Rigets gamle Grændser, er billig for Gud og Mennesker."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Den russiske Gesandt, Fyrst Liewen, ventes nu tilbag til London, hvor hans Nærværelse vil have en vigtig Jndflydelse paa Forhandlingerne. Hans Forskrifter skulle ikke være ganske overeensstemmende med Engellands og Frankerigs Anskuelser. Hr. Cartwright og Bresson ventes tilbage til Brussel, da den provisoriske Regjerings Svar ikke skal være befundet tilfredsstillende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Efter den Skildring, som i Haag vedvarende gjøres af Tilstanden i Belgien, er det Adelen og Præsterne, som her tilsidst blive det seirende Partie, efterat Pøbelen var bleven ophidset til Uroligheder ved Hines Penge og Disses fanatiske Tilskyndelse. Demokraterne ville kun for et Øieblik nyde deres Triumph, og det franske Partie er det eneste som endnu har nogen Jndflydelse. Grev Vilain IV som allerede tog virksom Deel i Opstandan mod Keiser Josepl. 11, har erklæret sig for ultramontan Katholik, og at han hellere vil have Deien af Algier til Konge end et Medlem af det nassauske Huus. Ved den preussiske Armee skal ifølge den Nimmeger Kourant herske stor Begeistring for Hollænderne, og da der nylig ved Midnat blev slaaet Generalmarsch, var hele Armekorpset inden 5 Minutter i fuld Slagorden. - General v. Halen og begge hans Adjutantere ere nu igjen satte paa frie Fod i Mons, og have strax begivet sig til Brussel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Nationalkongressen i Briissel og de Potter omtales og fra Amsterdam med den største Foragt. Den Sidste - hedder det har ikke naaet at blive udvalgt til Medlem af Kongressen, men i dets Sted havt den Fornøielse at aabne den med en Tale. Han yttrede engang det opbyggelige Ønske, at Gud vilde bevare Oprørets og Vantroens Aand! Det første kan han finde i Kongressen hos Præsterne og det sidste hos Advokatterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Ministeriet er atter undergaaet en Forandring, der i en vis Henseende mishager alle Partier, idet den vidner om en Vaklen i Bestyrelsen, Grev Sebastiani er nemlig bleven Minister for de udenlandske Anliggender, Grev d'Argout Kolonial- og Søeminister, og Hertugen af Dalmatien (Marskal Soult) Krigsminister. En Øiensvaghed angives som Aarsagen til, at Marskal Gerard har trukket sig tilbage; ogsaa mennes der, at Grev Sebastiani nu er mere paa sin rette Plads end forhen, og Marskal Soults Duelighed som Feldtherre og Bestyrer er bekjendt. Han har strax udstædt et meget kraftigt Cirkulaire til Cheferne for de militaire Divisioner, hvori han lover Revision af den militaire Lovgivning og flere nyttige Indretninger for Soldaterne. Den afgaaede Udenrigsminister Marskal Maison tiltræder nu sin Gesandtskabspost ved Hoffet i Wien; hvorimod Hr. Bertin de Vaux har forlangt sin Afske som Gesandt i Haag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
J de Deputeredes Kammer er Personskatten fastsat at skulle hæves efter en bestemt Tarif; ogsaa Vaaningsskatten er reguleret efter en ny Maalestok. En Understøttelse af 500,000 Fr. er næsten eenstemmigen bleven bevilget Grækerne. Paa flere Deputeredes Fordring lovede Hr. Lafitte først at forelægge Kammeret den Traktat, som de 3 store Magter, der paatoge sig at ordne Grækenlands Anliggender, sluttede om at garantere et Laan paa 60 Mill. Fr. for den græske Regjering; men erklærede det siden for unødvendigt, da denne Traktat blev sluttet i Anledning af Prinds Leopolds Udnævnelse til den græske Trone, og der ikke senere har været Tale om dens Opfyldelse. Hr. v. Vatismenil har aflagt Kommissionsberetning om Hr. Cameths Vægring ved at møde for Domstolene, hvilken Vægring Kommissionen bifaldt, idet den dog undskyldte Dommeren med, at han ikke havde havt til Hensigt at antaste Kammerets Rettigheder. Pairskammeret bestaaer, med Udelukkelse af de af Carl X udnævnte Pairer, af 240 Medlemmer. Af disse have kun 190 aflagt den foreskrevne Eed. Af de øvrige 50 have 20 formelig nægtet at ville aflægge Eden, 25 have ladet den fastsatte Termin gaae forbi, 2 ere fraværende, og 5, nemlig Hertugen af Blacat, Laval-Montmoreney og Grev Chatellut, have protesteret. I Afrika bliver der kun 10,500 Mk. tilbage; de øvrige skulle lidt efter lidt vende tilbage, ifølge Fyrst CalleyrandsUnderhandlinger med Engelland. Den parisiske National gardes Artillerie har nu og modtaget sin Fane af Hs. Majestæt, der overrakte samme ved en stor Mønstring til General Lafapette. De juridiske Studerende i Paris have endnu nylig udpebet en Professor med det Raab: "Ned med Jesuiten!" og vilde den følgende Dag heller ikke lade ham komme til Orde. Ministeren for det Jndre har strax bekjendtgjort Ministerskiftet i Engelland paa Børsen med denne Forhaabning: i den følgende Bestyrelse ville Viser. holde en ny Borgen for Fredens Vedligeholdelse. Jeg troer for Handelens Skyld at burde meddele Dem dette. Man seer heraf, hvor behageligt det Wellingtonske Ministeriums Fratrædelse maa være for de franske Statsmænd. Øvrigheden er ifærd med at efterforske en carlistisk Sammensværgelse i de sydlige Provindser. J Egnen af Coulon er opstaaet hemmelige Selskaber, og Geistligheden i Øvre. og Nedrealpernes Departement har endnu ikke villet fremsige Kirkebønner for den franske Konge. Det vil rimelig viis hjelpe, naar Ludvig Philip igjen forbyder at udbetale deres Lønninger. Nye Brandstiftelser have i Normandiet, udbredt almindelig Bestyrtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Storbrittannien. Jfølge Londonner Blades Beretning, om hvis Paalidelighed Man ikke tvivlede, kommer det nye Ministerium til at bestaae af følgende Medlemmer: Grev Grev Premierminister, Marquis af Lansdawne Præsident i Konseilet, Hr. Brougham Lordkantsler, Lord Althorpe (Søn af Grev Spencer) Skatkammerkantsler, Lord Dangannon Krigsminister, Hr. Denman Generaladvokat, Lord Palmerston Minister for de udenlandske Anliggender, Lord Holland Kantsler for Lancaster, Sir James Graham første Admiralitets Lord, Lord Melburn Minister for det Jndre, Hr. CharlenGrant Præsident for de ostindiske Anliggender, Lord Durham Storseglbevarer, Lord Goderich Minister for Kolonierne, Marquis af Anglesea Lord=Lieutenant i Jrland, Hr. Stanler Sekretair for Jrland, Hertugen af Richmand, Feldttøimester, Hr. R. Grant Kongens Overprokureur, og Lord Hill Kommandeur for Landmagten. De fratrædende Ministre vare: Hertugen af Wellington, Hr. Copley, LordLyndhurst, Sir Robert Peel, Grev Aberdeen, Sir Georg, Murray, Grev Bathurst, Grev Rosslyn, Lord Ellenbordugh, Hr. Goulburn, Hr. Herries og Viscount Melville. Sit første Stød fik denne Bestyrelse ved Begivenhederne i Frankerig, da Man, ifølge Grev Aberdeens bekjendte Karakteer, umulig kunde troe den nye Tingenes Orden yndet af ham; hertil kom Hertugen af Wellingtons bestemte Erklæring imod enhver Parlamentsreform. Grev Grey, paa hvem hele Engelland nu har fæstet sin Opmærksomhed, har toGange under den forrige Konge afslaaet den første Minister Værdighed. Han er den største Frihedsven og fortrinligste Taler i Overhuset, og nyder, som Hovedmand for Whigvartiet, almindelig Agtelse i begge Huse. I Kent, Susser og Surrep brændes og plundres overalt, hvorfor betydelige Troppeafdelinger ere paa Marschen dertil Aarsagen til den Bevægelse, som Efty kom i ved Udsættelsen af den bevidste Fest, var fornemmelig den, at Huuseierne derved gik Glip af de Penge, som de havde gjort Regning paa at fortjene ved at udleie deres Vinduer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
J Carlisle har Man brændt Hertugen af Wellington og Hr. Peel in essigie, og Hertugen selv har i den senere Tid modtaget flere Advarsler om, at hans egen Bopæl og Besiddelser vilde blive stukne i Brand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Tydskland. Hertug Carl af Brunsvig har over Calais begivet sig til Frankfurt ved Main, og da han herfra var indtruffet til Fulda, opstod i Brunsvig en almindelig Frygt, som bevægede Kommandeuren for denne Byes Borgergarde, Hr. Lobbeck, til, under 22 Novbr. at udstæde en Skrivelse til Borgergarderne i de forskjellige Distrikter, hvori han melder, at Rygtet om at Hertug Carl skulde være indtruffet til Brunsvig vel var gjendrevet som ugrundet; men at han opholdt sig i Fulda, og ifølge sikkre Efterretninger havde til Hensigt at forstyrre Roligheden, til hvilken Ende han havde forsynet sig med Penge." Han opfordrer dem derfor til Aarvaagenhed, og ved en Expres at meddele ham enhver vigtig Efterretning, samt i Nødsfald at komme ham til Hjelp. Samme Dag undertegnede hele Borgerskabet en Erklæring, af følgende Jndhold: "Vi erklære herved paa det høitideligste, at vi aldrig og under ingen betingelse hverken ville erkjende Hertug Carl for vox Landsherre eller lyde hans befalinger; men at vi derimod stedse ville bevise Hertug, Wilhelm, som vi ene holde for vor retmæssige Landsherre, den skyldige Lydighed, som det egner og anstaaer troe Undersaatter, og ere beredte til herfor at offre Liv og Gods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Politiet har i denne Anledning indskjærpet Bestemmelserne med Hensyn til Anmeldelsen af ankomne Fremmede, og Magistraten har bekjendtgjort, at en Estafette fra Frankfurt har medbragt Efterretning om, at de brunsvigske Anliggender meget snart vilde blive endeligen afgjorte ved Forbundsforsamlingen. Denne har nemlig under 19 Novbr. afgivet den beroligende Kiendelse: "at den fornyede Landskabsforfatning fra 1820, som nu er traadt i Virksomhed, ikke kan ophæves af Hertugen af Brunsvig, uden paa forfatningsmæssig Vei og Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Kurfyrsten af Hessen Cassel har af egen Tilskyndelse ladet Stændeforsamlingen forelægge en Oversigt over Statens og hans egne Finantsers Tilstand, og herfor ved en Deputation modtaget Forsamlingens Tak. Kurfyrsten svarede Deputationen, at han med Glæde modtog dette nye Beviis paa Landstændernes troe Sindelag, og ventede den virksomste Bistand af dem i at sørge for Statens VelArvemarskallen bad ham derefter at være fuldkommen overbeviist om Stændernes lovale Sindelag, idet Tronens Rettigheder vare dem ligge saa hellige som Folkets.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Jtalien. Kongen af begge Sicilierne, Frantz 1, som blev født den 17 Aug. 1777 og besteeg Tronen den 4 Jan. 1825, er afgaaet ved Døden den 8 Novbr. Hans ældste Søn, Ferdinand Carl, Hertug af Calabrien, har strax under Folkets Jubel ladet sig udraabe som Konge under Navn af Ferdinand II. J denne Anledning er der udstædt tvende Protiamationer; den ene bekræfter alle Embedsmænd i deres Forretninger, og den anden tilkjendegiver de Grundsætninger, hvorefter den nye Regent vil styre Riget. Overbeviist om - hedder det - at vor hellige katholske Religion er Kilden til Folkets og Statens Lykke, skal det være vor første Omhu at bevare og opretholde den. Dernæst skal en god og upartisk Retspleie gjøre alle vore Undersaatter, lige for Loven. Finantserne ville vi hellige vor besynderlige Opmærksomhed. Og hvad Armeen angaaer, da skulle vi ikke ophøre at sørge for dens Vel, og vi vente af den ved alle Leiligheder Beviser paa den ubrødeligste Troskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Den unge Konge, som er født den 10 Januar 1810, siges at have opfattet Adskilligt af sin Slægtnings, den franske Konges Anskuelser, og sandsynligviis har Frankerig i ham en Ven i Jtalien. Den afdøde Konge leed i den sidste Tid af Krampe i Struben, og efterat have modtaget den sidste Salvelse, talede han med meget Rolighed med sine Ministre, og anbefalede dem sin Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Kjøbenhavns Børs=Kours den 26 Novbr. 1830. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Species 212, solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 a 155 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 47 1/2 a 43 Rbs. Tegn. 1 PCt. Kongel. Oblig. (U. R.) 86 a 86 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito dito 81481 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig af Laan 4 Febr. 1820. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Dito dito ............................. 107 1/2 Rbd. Sedl. 4 PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 100 Rbd. r. S. 6 PC. norske Laan ved Hambro & Søn 101 i Bco. 4 PCt. Dito Nyd................ - i Bco. 1 PCt. nye norske Oblig, lydende paa rede Sølv - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Statsoblig. - Rd. Bco. 3 PEt, nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 60 a 60 1/2 L. Sterl. Asiatiske Actier 88 1/2 a 89 i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
AVERTISSEMEn S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Theatret i Odense. Onsdagen den 1 December opføres: Sonffleuren i Knibe, Lystspil i 3 Afdelinger af Th. Hel Derefter: Discipel=Streger eller De smaae Vildttyve, Vaudeville i 1 Alt af Augely. C. Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Da det efter Omstændighederne ei bliver muligt, efter den i Januar 1851 at konservere Hovedgaardens bekjendte skjønne Vildbane, og den, som følge deraf, aldeles nedlægges, saa bekjendtgjøres herved, at saavel Der som Harer kan erholdes tilkjøbs i forestaaende Decbr. og Januar Maaneder, naar Man derom henvender sig til Skovfoged Mogens Madsen, boende i Skyttehuset. Hindsgaul ved Middelfart, den 27 Novbr. 1850. Adressekontoiret anviser tilkjøbs en extra god Davidsharve, en Guitarre, et 8 Dags Stueuhr, et Flaskefoer, en DoktorAgestoel og 2 Kanarie Hanner med Buur. En 2 Etages Kakkelovn er til Leie. Adressekomtoiret anviser. Huset No. 588 i Klingebergstrædet er underhaanden at faae tilkjøbs eller til Leie, og kan tiltrædes strax. Liebhavere henvende sig til H. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Til Leie. Den Leilighed, som nu beboes af Hs. Høiærværdighed Biskop J. Paludan Müller, kan faaes til Leie til næste Paaske Flyttedag, naar Man desangaaende behager at henvende sig til Abr. Joseph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-29
Huset No. 29 paa Overgade kan faaes til Leie til Paaske Flyttetid. Man akkorderer med Enke Madame Schneider. Huset No. 705 i Nedergade er underhaanden at faae tilkjøbs. Om Kjøbesummen akkorderes med Eierinden, Mad. Bruun. Da de ved 3die Auction over Elleschouslund i Vissenberg. Sogn, med øvrige Parceller, afdøde Møller Jørgen Mortensens Stervboe tilhørende, den 12 Novbr. sidstleden gjorte høieste Bud, ikke ere blevne approbeerte, saa foretages 4de Auction over samme Tirsdagen den 7 Decbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 paa Stedet selv, hvorhos tillige bekjendtgjøres, at der samme Dag sælges ved Teglværket 25,000 Stkr. Muursteen af forskjellige Slags. Odense Herredskontoir den 27 Novbr. 1830. . C. A. Falbe.