JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Jmidlertid bliver den lutherske Katechismus ifølge sin Bestemmelse dog kun Grundlaget for Underviisningen, og skal aldeles ikke indskrænke Lærerens Frihed, naar han overeensstemmende med forandrede Tidsforhold eller vunden bedre Jndsigt vil skride ud over Ordenes bogstavelige Betydning, eller i dette Øiemed betjene sig af en passende Ledetraad. Katechismen byder den Geistlige kun de Punkter, hvortil han kan hæfte sin Underviisning, og der ventes ifølge den aflagte Forpligtelse med Grund og Ret, at han Jntet vil lære, som er uforeneligt med Protestantismens Aand, følgeligen ubibelsk og uchristeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Samme russiske Læge paastaaer ogsaa, at om Smitten end skulde kunne forplantes ved den atmosphæriske Luft, saa er dette dog ikke nær saaafgjort, som at den bringes fra Mand til Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Indenlandske Efterretninger. Ædlingen Carl de Neergaard, forhenværende Eier af Nørlund, Torstedlund og Albek Hovedgaarde og underliggende Godser, nu Eier af Gundersløvholm og Castrup Hovedgaarde og Godser i Sjælland, sætter Sandhed, Agtelse, og Taknemlighed efterstaaende Minde ved hans Bortreise. Da han i Aaret 1826 kjøbte fornævnte Godser, vare de i en yderst daarlig Forfatning; Bønderne vare i høi Grad forarmede, mange Gaarde øde og nedfaldne, andre meget forfaldne paa Bygninger, og næsten uden Besætning. et kort Tidsrum bleve Godserne meget forbedrede, de øde Gaarde fik Fæstere, der fritoges i de første Aar for Skatter og Afgifter, de nedfaldne Gaarde bleve opbyggede, de overordentlig store gamle Restancer, som udestode hos Fæsterne eftergav han dem, og desuden bleve Besætningsdele, Bygningsmaterialier m.v. uden Vederlag uddeelte. Flere Byer bleve i de fire Aar, han eiede Godserne, udskiftede, og saavel Udgifterne herved, som ved Materialier, Arbeidsløn m.v. til de Gaarde, som bleve udflyttede, betalte af ham. Enhver Bonde, der fortjente det, blev hjulpet. Jntet Under da, at Alle, for hvem han med saa megen Godhed, Selvopofrelse, ja Selvfornægtelse drog Omsorg, sørge ved hans Bortreise; men ogsaa tillige reise ham et taknemligt Minde i deres Hjerter, der vil gaae i Arv til den sildigste Slægt. Hvad han var for Godsernes Bønder, var han for alle dem, der stode i hans Tjeneste. Ved den blideste Humanitet i Omgang, og det Ønske at see Lykkelige omkring sig, vandt han dem, og derfor knytter dem til ham den trofaste og inderlige Hengivenhed og Taknemlighed, der vil blive uforandret, selv under de afvexlende forskjellige Forhold af deres Fremtid. Ædel Daad uden Bram vinder ved Tilbagesyn, i sig selv en lønnende Tilfredshed gid den Ædle længe maa nyde den. IX.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Om bemeldte tre Gaarde læser man i Jensen's nyelig udkomne Provindsial-Lexikon over Danmark følgende: 1. Nørlund Hovedgaard Ravnkilde Sogn, Aars Herred, Aalborg Amt, har 33 Td. 4 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. Hovedgaardstaxt, med et Areal af 705 Td. Land; 5 Td. 7 Skp. 2 Alb. Skovsk. og 3 Td. 1 Skp. 2 Fkr. Mølleskyld; 370 Td. 1 Skp. 3 Fkr. 1 7/5 Alb. Bøndergods. Borgegaarden er af 3 Længder, 2 Etager høie, med tre Taarne og hvælvede Kiel ere, bygt 1581 til 1597 af Ludvig Munk. Paa denne Gaard er den bekiendte Kirstine Munk fød 1598. Gaardene Albek, Nørlund og Thorstedlund bleve i 1826 solgte for 60000 Rbd. 2. Thorsted lund Hovedgaard i Aarestrup Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt har 45 Td. 2 Skp. 2 Fk. fri Hovedgaardstaxt, og et Areal af 585 Td. Land; 5 Td. 7 Fkr. 2 Alb. Skovsk. og 370 Td. 1 Skp. 3 Fkr. 1 7/5 Alb. Bøndergods. Borgegaarden, bestaaende af tre Fløie, er omgiven med Grave. Til Gaarden hører en smuk Skov, skjønne Haver, Fiskedamme, og Søer. Den er meget gammel, og hørte tilforn til Stamhuset Restrup; men blev 1826 med Albek og Nørlund solgt. 3. Albek Hovedgaard i Suldrup Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt, 2 1/2 Mil S. for Nibe, har 17 Td. 5 Skp. 3 Fkr. Hovedgaardstaxt, med et Areal af 292 Td. Land, underliggende Bøndergods, 277 Td. 3 Skp. 2 Fkr. 1 Alb., og 4 Td. 2 Skp. Mølleskyld. Tiender 45 Td. Godset er meget gammelt. Dets første Eier, som vides, er Folmarus Jacobi de Albek (Alabæk) 1406. Det har hørt til Stamhuset Restrup, Gaarden er udentvivl den af Skipper Clemens's Tropper afbrændte Aabethield; – efter Wolf (Encon. Regn. DanS. 76) Albekrialdt. Til forestaaende bemærkninger kunde have været føjet hvad i det for kort Tid siden udkomne, her i Bladet anmeldte lidet Skrift: Om de gamle Borge i Danmark etc. S. 159151 er anført, Nørlunds Historie vedkommende. Hr. C. L. Walther paa Haraldslund, har i Apenrader Ugeblad gjort opmærksom paa det Skuffende ved Afgivternes Sammenligning for Aarhundreder siden med nærværende Tider, som en Følge af den større Mængde ædle Metaller og Pengenes atter derpaa grundede lavere Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Naar Luxusartikler undtages, kunde man for Aarhundreder siden kjøbe lige saa meget for een Daler, som nu for fem; ikke at tale om, at tilfældige Ulykker, som Krig, aftagen Handel o. s. v. kunne kunne hjemsøge Staterne og gjøre overordentlige Byrder nødvendige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Blandede Efterretninger. Der fortælles om Hertuginden af Angouleme, at hun uagtet al sin Aandstyrke og mandige Characteer skal være meget overtroisk. Ludvig XVIII roste hende engang for hendes Frygt løshed, og spurgte hende, om hun ikke havde været bange, da hendes Liv dog saa ofte havde været i Fare, hvorpaa hun svarte: "Frygt, Sire, kjender jeg ikke noget til, og Eders Majestæt ville erindre, at jeg kun kan døe i Januar!" Dette mærkværdige Svar havde en ligesaa mærkværdig Anledning. En svensk Astrolog skal nemlig engang i Engelland, paa bendes Forlangende om at vide sin Fremtidsskjebne, have givet hende følgende Spaadom, hvortil hun synes at fæste megen Lid; "De vil blive en Bold for Skjebnen. De bliver Kone men aldrig Moder, altid nærved Thronen, men aldrig paa den. Lykke og Ulykke vil afvexlende blive Deres Lod. Endnu to Gange vil det kongelige Banner svæve over Deres Hoved, De vil komme endnu et Skridt nærmere Thronen, derpaa vil følge Flugt og Forviisning; en Tidlang vil De komme til at leve allene, men endelig beslutte at gaae i Kloster, som forhindres af Døden. August vil blive dem en Maaned fuld af uven Krænkelse og Skjebneafvexling. Januar vil derimod, skjøndt med voldsom Haand, bringe Dem Hvile og Roe. (A. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 December 1838. Hamburg 2 M. - a vista 212. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. S. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1841, 55 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 46 3/4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 86 Rbd. Sedl. Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 81 i Banco. Dito Dito. . . ....... Nationalbank-Obligationer. 1015. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 107 1/2 i Sedler. Dito Dito. ......... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 ½ r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 10 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 59 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Nyeste Skilderica Kjøbenhavn. naane nammandanSyvogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 December 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Overpræstinden Vancathai og Doctor Richardson. bagogsaa Den nyseelandske Overpræstinde Vancathaaflagde et Besøg hos os. Hun havde et paafaldende Udseende og syntes at være omtrent 30 Aar gammel, hendes Ansigtsfarve var mørkebrun, hendes straalende Øine begjorte, hendes meget lange sorte Haar slyngede sig i pyntelige Fletninger om hendes Skuldre; hun har det seelandske kongelige Gevandt og hendes hele Væsen aandede vild Majestæt. Næppe havde hun sat sig, før hun gjorde den bemærkning, at Luften var ret frisk, og spurgte om vi havde Rom om Bord, og om vi ikke vilde lade hende smaae den. Jeg lod hende række en Flaske Brændevin; hun saae opmærksomt derpaa, men Farven behagede hende ikke, og hun sagde:Det er ikke Rom, af den Slags har jeg endnu aldrig seet; giv mig den, som Hvalfangerne pleie at bringe med sig." Nu lod jeg hende give en Flaske Rom; hun fyldte et Glas og tømte det i eet Drag. Derpaa udbad hun sig en Cigar, og efterat hun havde blæst et Par Røgskyer fra sig, blev hun ganske snakkesalig. Mest paafaldende var hende en gammel Skibschirurg ved Navn Richardson. Hun spurgte, hvo han var, jeg svarede, at han var vor Præst og Læge i een Person. Dette behagede hende meget; hun forsikrede, at ogsaa hun var Præstinde og tillige gav sig af med Lægekunsten, og vedblev. Vil min Broder fra Europa ikke hilse mig efter Landets Skik og Brug." Denne Hilsen bestaaer deri, at man nærmer sig til hinanden og sætter Næsetip perne sammen. Den galante Doctor var strax ved Haanden, men ulykkeligviis gik, idet han bukkede sig, hans Paryk løs, og en dygtig Skaldenakke kom til Syne. Let og bedre, end jeg beskriver det, kan man tænke sig, hvor gyseligt Præstinden, forfærdedes ved denne overnaturlige Hilser. Hun troede ikke andet, end at Doktoren ved Trolddom havde skalperet Hovedhuden; hun udstødte et frygteligt Skrig, thi for første Gang vig, hun nu Vidne til Virkningerne af en Kunst, hvori hun selv vilde være indviet. Alle hendes Leedsagerinder hylede ved Synet af sligt Phæn men og styrtede i forvirret Tummel til den anden Ende af Dækket, under Skriget: "Det er en Troldmand, en Hexemester."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
J denne Allarm fik Doktor Richardson Tid til at faae fat paa sin Paryk og sætte den paa igjen, til stor Forundring for nogle unge Vilde som havde havt Mod til at kaste et stiaalet Blik efter ham. Ved mine Forestillinger beroligede jeg endelig Vancathai og hendes følge for en Deel hun lod sig igjen føre til sit Sæde, men kastede stedse fra Tid til anden et tvetydigt Blik paa den stakkels Doctor, af hvem hun ikke anden Gang begierede at komplimenteres. Hun spurgte mig om han ikke ved Hexerie saaledes havde skilt sig ved Haaret, og om det ikke stod i hans Magt, ligeledes at tage sig Hovedet fra Skuldrene. Jeg frakiendte ham dette ikke aldeles, og mit Svar stillede Doctoren meget højt i hendes Øine. Hun vilde have at vide af mig, over hvor mange Aander han kunde byde, og om han kunde aftage sit Skæg paa samme Maade som Haaret. Jeg svarede, at Aandernes Tal kunde jeg ikke nøie angive, men at saa meget var vist, at Doctoren med største Lethed kunde skille sig ad Stykke for Stykke, fra Hovedet indtil Fødderne. Medens vi saaledes samtalede, vilde en ung Nyseelænderinde paa omtrent fjorten Aar overbevise sig, om den Ævne, at gaae løs, sad i Haarene selv, eller om det virkeligen var et Kunststykke; hun listede sig derfor ganske sagte til, grel en Busk Haar, men hvor naturlige og Paryk Haar vare blandede mellem hverandre, og rykkede deri; da nu Haarene ikke gave efter, tog hun Flugten i største Hast, for ikke af den frygtelige Heremester at forvandles til et Svin, thi disse Folk troe paa Metempsychosis. Denne Begivenhed bidrog ikke lidet til at bestyrke dem i deres Tro paa vor Læges overnaturlige Kræfter, og gav os meget Stof til Latter paa den qvindelige Kasuists Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Ved et andet Besøg forskrækkedes Præstinden endnu værre end første Gang, og det ved en Skibsv ittighed. Tegneren og Officererne om Bord formaae de Doctor Richardson til at overlade sit Bagho veds skaldede Deel til et Malerie. Det varede ikke længe, førend der bag paa prangede et frygteligt Fjæs, og Doctoren var en complet Jani 18. Dagen derpaa kom Vancathai igjen om Bejord, og bad mig paa det indstændigste, at lade Heremesteren komme og formaae ham til, igjen at aftage sit Haar, ligesom forrige Gang, hun havde fortalt Underet i Land, og der havde man ikke villet troe, at et dødeligt Menneske var i Besiddelse af en saa overnaturlig Kunst, hun havde medbragt de mest Vaatroe, for at de med deres egne Øine kunde overbevise sig om Underet. Richardson var strax villig til at give en ny Forestilling; han traadte frem for Præstinden, bøiede sig dybt for hende, rev paa een Gang Parykken af sig, og nu kom, ikke en skaldet Jsse, som Dagen iforveien, men et sandt Medusahoved til Syne. Denne magiske Begivenhed fyldte Overpræst inden og hendes Følge med Rædsel, i et Øjeblik var Skibets Agterkastel tomt Hermesteren blev staaende ene tilbage, og de mest vantroe Seelændere vare nu fuldkomment overbeviste om hans Trolddomskraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Adskilligt fra Amerika. Fra Columbus for Nov.) I. Qvindelig Dannelses-Anstalt i Brocklyn ved Ny-York. For nogen Tid siden forenede sig endeel dannede Borgere i Ny-York, om at stifte en høiere Dannelses Anstalt for deres Døttre i den skjønne By Brocklyn, som ligger paa Vestsiden af Long Island, lige over for Ny-York. De kjøbte derfor en Grund paa en Høide ved Brocklyn, og lod der en beqvem, rummelig, og i det Hele hensigtsmæssig Bygning opføre. En Geistlig af den hollandsk reformerte Kirke, van Doran, og hans Søn bleve Forstandere for Jnstitutet, hvorved 5 Lærere, og 6 meget duelige Lærerinder antoges. Den 5 Aug. 1830 festligholdtes dets første Aarsfest. Festen begyndte med en Bøn, som en Geistlig, Evan Johnson, holdt; derpaa gav Fanning C. Tucker, Esque, som Præsident i Bestyrelses-Commissionen, en Beretning om Stiftelsen og dens gunstige Fremskridt i økonomisk Henseende. Elevernes Antal var steget til over 100. Hr. Livingston, van Do ran, Magister Artium og Medbestyrer, holdt nu en Tale, hvori han meget strængt dadlede den strafbare Forsømmelse af den qvindelige Opdragelse, selv hos Oldtidens mest oplyste Folk. *) Qvinderne vare hos dem betragtede som Væsener paa et ringere Trin af Menneskeheden. Saadan Ringeagtelse af det qvindelige Kjøn havde udbredt sig fra det vellystige (voluptuous) Asien ogsaa til Skandinaviens udstrakte Regioner *). Disse Folk, *) Saavidt vi vide vare Grækerinder, som Diotima, Aspasia o. fl. aldeles ikke udannede, efter deres Slags; ogsaa sørgede Romerne for gode Huusmødre, og ingen af vore Damer behøver at skamme sig ved at sættes i Klasse med Grachernes Moder, eller Ciceros Tullia. Vi skulle glæde os ved at lære at kjende dem i de elysæiske Marker. N. Den geistlige Herre har vist ikke hørt noget om de der værende Skjoldmøer. See "Die Heerfarten, der Normanner von F. Jsmar. 1 B. Hamburg. sagde denne Geistlige vare lige saa uvidende om Qvindens sande Natur, Værdighed, og Indflydelse paa Forædlingen, som om den almægtige Guds Tilværelse og Egenskaber, saa at de endog tilbade en ubekiendt Gud. *) Fra saadan vanartet Tilstand, vedblev Taleren, er det qvindelige Kjøn befriet ved velgjørende Jndflydelse af den hellige Religion, som bragte Liv og Udødelighed for Lyset, og hvorved allene det qvindelige Kjøn blev hævet til den eiendomlige Værdighed og Standpunkt, der oprindeligen var anvist det af den almægtige Skaber. Efter Talen blev det nærværende Selskab indbudet til at besee Stiftelsens Lokale. Bygningen er meget rummelig, herligen prydet, og renlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
J Kielder-Etagen ere Værelser til Vask, Kogning, Badning. I første Etage rummelige Værelser, for Underviisningen, Øvelser, en udvalgt stor Bogsamling, et temmeligen betydeligt Mineralkabinet, et meget brugbart physikalsk Apparat, og endeligen en lys venlig Spisesal, med Udsigt til den fortreffeligen anlagte blomsterrige Have. J anden Etage ere Sovekamre for de unge Damer og Sygeværelser; rummelige, luftige, sunde. Ved en Vindeltrappe kommer man fra anden Etage op i en høi Kuppel, som kroner Huset, og hvorfra er en vel mageløs Udsigt, som omfatter en meget viid Horizont, og hvor man med blot Øie kan overskue syv til otte Kantoner; den prægtige Bugt ved Ny-York, med sin tykke Masteskov, sine Krigs- og Handelskibe, sine Dampbaade, der gaae til alle Verdens Hjørner, de forenede Staters Skibsværfter, adskillige Øer, og bag dem Nye-Jersey's og Staten Eilands Strækningerne, og i det blaa Fjerne Høiderne af Neversurk; Nord Enden af Ny-York Øen, dens yndige Landsbyer med Villaer, paa Syd Enden den store pragtfulde Stad Nye York, med dens talrige Kirker, Palladser, offentlige Bygninger; kort et Panorama af overordentDisse vare ikke at foragte. Ogsaa Edda er fuld af Hyldinger mod det smukke Kiøn. N. *) Hvorledes kunde de andet, De havde jo ikke lært Katechismen hos Hs. Velærværdighed Hr. van Do ran, ikke engang den dumme Plato. - R. lig Skjønhed, som Jorden vel sjelden har Mage til. Her fra denne Kuppel nyde de unge Damer ofte den frie Udskuelse over Verden. Da vi vendte tilbage til de store Læresale, vare Prøverne forbi, og til Slutningen blev givet en Jnstrumental og Vokal-Concert, hvor Eleverne gave bifalds værdige Beviser paa deres Fremskridt i Sang, og paa Harpe, Guitar og Pianoforte. Flere høitagtede Lærere ved andre Underviisnings-Jnstituter, i Ny-York havde bivaanet Prøverne i Videnskaberne, Sprogene etc., og bevidnede deres Vifald. Ogsaa i det Tydske undervises. Den hele Skare af de unge yndige Væsener viste i skyldfrie Livlighed, at de følede den Lykke, der var bleven deres Lod. Enhver Ven af virkelig Forædling maa ønske denne Lære-Anstalt det bedste Held! 2. Om Falklands-Øerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Den forhen paa Spidsen af Berkley-Sundet bestaaende Kolonie, som ved revolutionaire Uroligheder igjen blev forladt, er atter for omtrent fire Aar siden ved Buenos Ayres Regjeringens Foranstaltning kommen istand. Don Louis Vernet blev udnævnt til Gouvernør over Statlandet, og tilgrændsende Kyster af Patagonien fra Rio Negro til Cap-Horn. Disse Øers gunstige Beliggenhed for de Skibe, der skulle passere Cap Horn, og som her kunne indtage Forfriskninger, giver dem en særdeles Jnteresse for Søfarende. Havnen, forhen kaldet Soledad, nu Port Louis, er meget let at anløbe, Ankergrunden for Skibe af enhver Størrelse og ved alle Vinde fuldkommen sikker, og Levnetsmidler, som og færskt fortræffeligt Vand, at faae for ringe Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Gouverneuren Don Louis Vernet, en fød Hamburger, levede forhen, for omtrent 20 Aar siden, som en Jnteressent i Handelsfirmaet: Buck& Vernet, i Philladelphia, og er der i hæderlig Erindring for sin Reistaffenhed, indtagende Sæder, og brave Forhold i det Hele. Regjeringen har givet ham til Eiendom en af hine Øer med alle dens Hjorder, men har dog forbeholdt sig Fiskerie-Privilegiet. Han indbyder driftige Landmænd etc. til der at bosætte sig. Climatet skildres som fuldkommen sundt, og ligt det i Pensylvanien, med den ringe Forskjel, at det er afvexlende noget hedere og koldere. Forskiellige Floder med herligt Vand gjennemstrømme Øen. Grunden er uudtømmelig rig, især paa Enge, hvor talrige Hjorde af vildt Hornqvæg, Svin, Heste, og andet Vildt gjennemstrøife. Hvalfiske og Robbefangst giver rigeligt Udbytte, faa og andet Fiskerie. For alle Landets Produkter giver Brasilien en god Markedsplads, og Skibe af 150 til 200 Tons Størrelse kunde finde Beskæftigelse paa fordeelagtig Maade, naar de vilde føre Tømmer fra Stat Landet og Magellanstrædet til Plata=Floden, hvor saadan Artikel er meget søgt. Salt og Staver ere fordeelagtige Jndførsels-Artikler. J Port Louis er et Kastel, og et Krigskib bliver stationeret der, for at sikre Fiskerierne. Jndianere findes ikke paa Øen. 3. Forliste Skibe ved Britternes Hvaliskefangst i Davisstrædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Det er først fra Aaret 1819 de brittiske Hvalfiskefangere besøge Farvandene i Davisstrædet vesten for Grønland, og fra den Tid af ere de Søskader, som træffe Hvalfiskefanger-Skibene, blevne langt hyppigere end før, da i det høieste to til tre Skide aarligen lede Havari. Antallet af forliste brittiske Skibe her har været. Aar. Skibe. Af hvilke ved Andre An Grønland. mærkninger. 8. . . . 1 med Mand. og Muus. 3. . . . 2. . . . brænde. Dette sidste Aar var altsaa især ret et Ulykkesaar, man frygter, at maaskee flere end de allerede opgivne kunne være forlorne. Der vare allerede 8 til 900 skibbrudne Søfolk herfra bragte paa andre Skibe til Storbritannien. 4. Handelsstaden S. Louis ved MississippiVor Stad, hedder det i en Skrivelse herfra af 6 Aug., gjør Fremskridt med stor Hurtighed. Mange nye Bygninger ere opførte i en Stil, der vilde gjøre en blomstrende Søstad Ære. Kunster og nyttige Haandteringer udbrede sig og forædles. Møller, Bryggerier, Værksteder gjøre heldige Fremskridt til Landets Bedste, og til stor Fordeel for foretagende driftige Medborgere. Handelen og Strømseladsen fra vor Havn bliver almindelig udbredt. Dagligen ankomme Dampskibe, og afseile til Nord, Syd, Øst og Vest. Da vor Havn har nogle afgjorte Fortrin for alle Havne ved Ohiofloden, saasom intetsteds Dampmaskiner, og Fartøier saa beqvemt kan bringes paa Verf terne og repareres, saa vil vist dette Slags Skibes Bygning inden faa Aar blive en af St. Louis's, vigtige Næringskilder. Vi have alle Materialier, Tømmer og Metal i Overflod og af bedste Beskaffenhed. Allerede er et Jernstøberi anlagt, der forhaabentlig vil kappes med de bedste i Cincinati- og Pitsburg, og vi besidde mange duelige foretagende Mechanikere. En frydelig Udsigt ligger for os, og med Forviisning see vi ikke langt fra os den Dag, da ingen Stad ved en Flod skal kunne lignes med vort S. Louis i Industrie, Velstand, og Foretagelses-Aand." 5. Om Jordskjelv i Guatemala m. M. herfra. J en Skrivelse af 31 Mai 1830 fra ErStatssekretairen Torre de Valle i Guatemala tilJeremy Bentham, Esqu. i London, gives derom denne Efterretning: J nogen Tid have vi oplevet en Række af Jordskjelv, som have tvunget os til at forlade Staden. Fra 21 Apr. Kl. 4 om Morgenen til 22 Apr. Kl. 5 om Eftermiddagen mærkede vi ikke færre end 50 stærkere eller svagere Jordstød. Den 23 Apr. om Aftenen Kl. 9 følede vi atter et Jordstød, der var stærkt nok til at kaste Tagene af mange Huse, at spalte Mure, ødelægge mange Kirketaarne. Den 3die d. M. føltes atter Jordstød af mere og mindre Styrke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
Det er sørgeligt, at mange Bygninger og et stort Antal Grundstykker derved vorde ødelagte. Ved Jordskjelvenes Begyndelse begav Regjeringen sig med mange Familier til den nærliggende liden indianske Stad Tocotenanho, og andre Familer leiede sig ind i Forstæderne. Mange andre begave sig til den forhen ved Jordskjelv ødelagte 30 Miles herfra liggende gamle Stad. At vi ikke strax ere vendte tilbage til vore Boliger, har sin Grund i den almindelige Frygt for, at flere Jordskjelv skulle komme, da man baade her og andensteds har gjort den Erfaring, at Jordskjelv som oftest ved Aarstidernes Fremrykken komme tilbage med fordoblet Styrke. Det frygtelige Jordskjelv, som forstyrrede det gamle Guatemala indtraf d. 9 Juli Dette og flere fra andre Lande ydede Exempler formaae dog ikke at give Menneskene den Erfaringslærdom, at det er farligt, at bygge Stæder og Landsbyer i Nærheden af Vulkaner; den sydlige Deel af denne Republik danner en eneste Række af Vulkaner, og er langt stærkere befolket end den østlige. Saaledes ere i den første Deel paa Bjergskraaningerne eller i sammes umiddelbare Naboskab Stæderne San Miguel, San Salvador, San Viciente, Gammel-Guatemala, Guezeltenango og flere anlagte. Et saadant Valg af et Folk, som besidder saa store Landstrækninger, at de kunde være tilstrækkelige for den hele Menne slægt, beviser hvor meget samme staaer tilbage i Kultur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-14
J November forrige Aar stiftede vi et konomisk Samfund af Venner for Staten Guatemala; jeg blev valgt til Præsident i samme, holdt en Tale ved sammes Aabning, og indprotokollerede Medlemmerne. Jeg haaber, at Selskabet skal blive gavnligt, da Hielpekilderne til Kundskabs Befordring ere her ligesaa knappe, som de i Europa ere rige. Jordskjelvene afbrød i nogen Tid vore Arbeider, men vi ere paa ny i Virksomhed. Vort Formaal er at befordre Agerbruget, og udfinde Midler til Handelens Udbredelse; men vi faae store Vanskeligheder at overvinde; dog hvorledes skulde vi vente at undgaae samme, eller troe, at i et Land, som i tre Aarhundrede var nedsunket i et mørkt Chaos, skulde Lovgivere, Stats- og Finantsmænd strax være at finde. 6. Staden Franklin.