Berlingske Tidende, 1778-09-28
Fra den herværende Kongelige Stor Brittanniske Minister er og meddeelt følgende Efterretning: Det er urigtigt, at en fra de Jrlandske Havne til Nyevorafgaaet Fløde er faldet i Grev d'Estnings Hænder. Det er ey heller sandt, at Græv d'Estning har angrebet Long-Jsland eller nogen anden Havn paa Nyepork, eller Sandphook; men følgende er en kort Jndhold af de Depecher fra Mylord Howe, som ere ankomme med det armerte Skib Hannah, og bekiendtgjorte udi en Hof=Tidende af 15de Sept. - Den 18de Julii. Mylord Howe beretter, at Fienden forbier i den stilling, som han den 11te huj. havde taget, desaarsag 9 eller 10 smaae Kiøbmands=Skibe, Chalouppen Port og nogle Bombardeer Galiother vare blevne optagne; han føyer til, at Paqvetbaaden, som var afgaaet fra Engelland i Mai Maaned, var bleven taget af en fiendtlig Brigantin, og opbragt til Nye=London. - Den 26de Julii. Hove beretter, at den 22de om Morgenen havde d'Estning lettet Anker, og seylet bort Sønden paa med Østenvind, den 23de vare de Franske blevne sette paa Høyden af Delaware omtrent 30 Milles Brede, med Ostenvind. Da Vinden i 3 Dage havde været god til at forsøge en Attaque, og den Toulønske Flode dog var seylet bort, uden at have foretaget noget, meente man, at d'Estning havde forandret sit Forsæt. Den 25de kom Corvetten Disparch tilbage fra Hallifax med Breve af 19de, hvorudi Capitain Fielding berettede, at saasnart han havde erfaret, at de Franske vare komne tilsyne, havde han, til at forstærke Howes Escadre, ladet afgaae Raisonable paa 64, Centurion paa 50 Kanoner, Renommee paa 50 Kanoner, var og ankommen fra Antigua. - Den 31te Julii Mylord Howe skriver, at Ratsonable var kommer til ham den 28de og Centution den 30te, tilligemed Cornwall paa 74 Kanoner, hvis Capitain berettede, at han ved en heftig Storm var den 3die Julii bleven skildt fra Byrons Escadre paa Høyden af 48, 53 Længde 318 167. Howe melder og, at endskiønt han ingen Efterretning havde om Boron, gjorde han sig dog færdig til, ufortøvet at gaae til Seyls med den Magt han havde, for at opsøge den Franske Fløde, hvilken man meente at være gaaet til Rheder Jn land. Med samme Skibe ere ankomne Breve fra Ridder, Clinton af 11te og 27de Julii. Han melder, at der i nogle Dage havde været Formodning til en General Attaque, for at agere tilligemed den Franske Flode, men da denne sidste var seylet bort fra Sandyhook, og Washington havde forstærket Sullivan, var det da meere rimeligt, at Rhode-Jsland var blevet Fiendens Formaal. Men saasom han havde sendt derhen General Major Prescot med 5 Batailloner og General=Major Pigot, understøttet af Søemagten, havde kundet sætte Kysterne i god Forsvars=Stand, tvivlede han ikke paa, at de jo vare i Stand til at forsvare sig i det mindste paa nogen Tid. Desuden sender Clinton Copie af 2 Breve fra General Major Pigot, hvorudi meldes om tvende Expeditioner, som Tropperne, understøttede af smaae Skibe fra Escadren, havde efter hans Ordre udført i Mai Maaned mod de Stæder Warren og Bristol og andre fiendtlige Stader, hvorudi man ødelagte ved Jld 125 Skibe, af hvilke den største Deel vare 50 Foeds Længde 1 Galeer paa 6 Kanoner, mange Materialier, Magasiner, endeel Kanoner, Møller, og store Stabler Brænde.