Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-10-23
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Trettende Møde, den 12 October. Justitsraad Skibsted foredrog et Forslag til en Lov om Vandsteders Udtørring og Afdæmning, i hvilken Anledning Proponenten meddeelte adskillige interessante Erfaringer han havde gjort paa en Reise, som han ifølge kongelig Resolution nyligen havde foretaget, for at undersøge de jydske Sandstrækningers Tilstand, hvor han havde havt Leilighed til paa Jyllands Kyster at blive opmærksom paa betydelige Engstrækninger, som Natur og Kunst havde ladet fremvoxe i forskjellige Fjorde, men ved nærmere at udforske Aarsagerne til, at Naturens Bistand ikke endnu mere var benyttet, erfoer han, hvorlunde Ukyndighed, Ligegyldighed Misundelse og Stridighed havde lagt de væsentligste Hindringer iveien herfor (som modsatte Exempler anførte Proponenten blandt Andet, en saaledes tilvundet frugtbar Marskeng paa henved 1000 Tdr. Land langt ude i Ringkjøbing Fjord, lignende Foretagender i Nakskov Fjord og paa Falster, samt de meget betydelige Jnd dæmninger, der med Held ere foretagne i Odense Fjord), Kammerjunker Benzon fandt sig, som den, der har Eiendomme netop paa den Kant af Jylland, hvorfra Proponenten har hentet Exempler for Gavnligheden af sit Forslag, foranlediget til at bemærke, at Proponenten maaskee snarere for lavt end for høit har angivet Jndtægterne af de inddæmmede Enge, der formeentlig udgjøre ligesaa mange Rdlr. Slesvig-Holsteensk Courant, som han har anført Rbd. Ogsaa i Fyen og navnligen paa Baroniet Schelenborg og Grevskabet Røepstorff ere flere hundrede Tønder Land blevne indvundne for Agerbruget, og det vilde sikkert være høist gavnligt, om Hielp med Opmuddring og paa anden Maade kunde ydes Entrepreneurerne. Taleren anbefalede derfor Andragendet til Behandling af en Committee. Kammerjunker Scavenius vilde ikke modsætte De sig en Committees Nedsættelse, men formeente dog, at Proponenten havde undervurderet de Uleiligheder, der for Grundeierne kunde flyde af Forslagets Jværksættelse. Proprietair Luders bemærkede, at paa Vestkysten af Danmark, hvor Ebbe og Flod af og til tilflikke smaae fede Jordstrimler, havde disse Værdi. Om slig tilflikket Jord heri Danmark tilhørte Kronen, var ham ubekjendt, men han kjendte intet Lovbud, som bestemte det; derimod var det Tilfældet i Hertugdommene, at det tilhørte Kronen. Paa Østkysten af Riget derimod, hvor ingen Ebbe og Flod var, havde Grunden, med faa Undtagelser, næsten ingen Værdi, da Bunden i Vigene og Fjordene for det Meste bestaaer af Sand, hvorfor Mange, som have inddæmmet, vist bagefter hellere ønskede, at de aldrig havde begyndt derpaa, da de ei have faaet det Udbytte, som de havde ventet, Forøvrigt troede han, at et Lovbud som det foreslaaede neppe var tilraadeligt, da samme let kunde indgribe i Eiendomsretten, hvorfor det var bedst at overlade til vedkommende tilgrændsende Lodseiere, hvor Jnddæmning kunde finde Sted, at forenes om, hvorledes denne skulde skee. Almindelige Regler kunde ei gives, da enhver Localitet forandrede Omstændighederne; Taleren maatte derfor stemme imod en Committees Nedsættelse. Tutein, Amtmand Neergaard, Hoppe, Castenschjold, Madsen. Friis, Thomsen, Langkilde stemte for en Committee, hvilket ogsaa blev antaget med 65 St. mod 1, og til dens Medlemmer valgtes: Langkilde, Skibsted, Amtmand, Neergaard Scavenius og Benzon. - Gaardmand Hans Christensen foredrog derpaa et Forslag om, at den en 60. aarig Gaardmand tilstaaede Ret, til at faae en Søn fra for Krigstjeneste, maa udvides til de Gaardmænd, der ere 50 Aar gamle, idet han yttrede, at han havde grundet dette Forslag paa egen Erfaring, da han i sit 50de Aar ikke længe havde fundet sig istand til selv at følge sin Plov. Cancellieraad Haastrup fandt, at Forslaget fortjente Opmærksomhed, men meente, at Alderen vel bedst kunde ansættes til 55 Aar. Tillisch, Luders og Amtmand Neergaard erklærede sig imod, Thomsen og Bang for en Committee, hvilken ogsaa besluttedes med 39 St. mod 26. Efterat derpaa Cancellieraad Haastrup havde foredraget et Forslag fra Gaardmand Niels Knudsen af Drigstrup om, at en 60aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleieson har, maa faae en Karl fri for militair Tjeneste, naar han vil indsætte ham til Universalarving, besluttedes med 53 St. mod 12, at ogsaa dette Forslag skulde prøves af en Committee; til dennes Medlemmer, der tillige skulde prøve det foregaaende Forslag, valgtes: Tillisch, Haastrup, Drewien. Fjortende Møde den 13 October. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget 1) et Andragende fra Skolelærer Holm i Verninge om Forbedring af Skolelærernes Kaar, hvilket vilde blive afgivet til den i Anledning af Lovudkastet om samme Gjenstand nedsatte Committee; 2) ved Cancellieraad Hempel et Andragende fra Skomagerlanger i Odense angaaende Armeens Forsyning med Skoe, hvilket, da den i Anledning af Etatsraad Steenfeldts Forslag om samme Gjenstand nedsatte Committee havde indgivet sin Betænkning, var henlagt i Forsamlingens Læseværelse.