JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Dublin, den 14de December. Doctor Franklin har i forrige Maaned i Paris gjort en anseelig Jrlandsk Herre den Erklæring: Congressen har besluttet, strax efter Fredens Oprettelse imellem Amerika og Engeland at beskikke Consuler i Dublin, Cork, Liverpool, og de øvrige Søe- og Handelstæder i Jrland, for at føre Directionen over samtlige Handels Anliggender imellem de forenede Staters Undersaattere og det Jrlandske Folk.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Nyeyork, den 18de November. Den 16de hujus kommet Parlementarskib hertil fra Boston. Med samme har man faaet Bekræftelse paa den Efterretning, at Hr. von Rochambeans Armee er ankommen i Egnen ved Boston, og at samme skal indskibes paa Hr. Marquis de Vandreuils Estadre. Denne Escadre skal, efter at den er bleven repareret i Boston, med det første gaae i Søen; men bliver ikke forstærket med det nye Skib Amerika paa 64 Kanoner, hvorpaa det i 5 Aar er bleven bygget i Portsmouth i Newhampshire, og som de Amerikanske Stater har forræret Kongen af Frankrig. Dette Skib er ved et Tilfælde bleven beskadiget, og derved for en Tiid gjort uduelig til Tieneste.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Armeen under Washington har forflyttet sit Qvarteer til Egnen ved Little Britain i Miil herfra, for der at overvintre. - Da den Tiid er forløbet, som er fastsat til at være Congrespræsident i, saa er Hr. Hanson bleven afløst fra denne Værdighed af Hr. Elie Bandinet, som dertil er bleven udvalgt.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Paris, den 23de December. Siden den Spanske Secretairs Afreyse til London lader det, som at alle Underhandlingerne her ere blevne udsatte, i det mindste have de krigførende Magters Ministre ikke været forsamlede, endskiønt samme have faaet 2 til 3 Courerer fra London. Dersom det er sandt, at det Spanske Cabinet har, som man i Dag forsikrer, afstaaet fra sin Fordring paa Gibraltar, saa maae Underhandlingerne nødvendig tage en anden Vending, og derfor kan man ikke see forud, hvad Følgerne ville blive heraf. - Fra Brest ere Krigskibene, le Protecteur og Marseillois, hvert paa 74, og le Sagittaire paa 50 Kanoner afseilede til Ostindien, hvorhen de bringe 1800 Mand Frivillige, som ere udtagne af forskiellige Regimenter. Endnu 2 andre Krigskibe, med hvis Udrustning man af alMagt iler maae inden denne Maaneds Udgang være færdige.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
J Efterretningerne fra Spanien tales der om vigtige Reformationer, som skulle gaae for sig i Hs. Katholske Majests. Staler. - Et Fartøy, som kun en kort Tiid har været under veys, er ankommen fra Martinique til Nantes, og har medbragt den Efterretning, at Engelænderne have havt samlet paa Antiqua et Corpe af 8 til 10000 Mand Tropper, og at man paa Guadeloupe har været meget bekymrede, i Henseende til denne fiendtlige Magt; men at Engelænderne, da de bleve underrettede om den Forstærkning, som Marquis von Bonine har ført til Martinique, og af hvilken han har fat 1500 i Land paa Guadeloupe, have beordret deres Tropper tilbage igien til deres sædvanlige Qvarterer. - Hr. von Guichen og de la Motte Piquet have med Skibet, te Palmier, der er forliist, mistet Vahre for 280000 Livres, som dette fra Capkommende Skib havde inde. Cleve, den 25de Decbr.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Følgende er et Udtog af et Brev fra London, angaaende den fra det Franske Hoffes Side af til Engeland ved nu værende Fredsunderhandlinger blandt andet gjorte Fordring i nemlig, at de nordlige Circarser eller Provindser af Kysten Corommandel skulle gives tilbage. - Disse Provindser, heder det i bemeldte Brev, have aldrig tilhørt Frankrige, og tilhøre ikke heller Engeland. De ere en Deel af det Megulske Rig under Nizamalis, Vice=Kongens Gouvernement i Decan, som er et Kongerige paa Halv Øen af Jndien paa denne Side Ganges, hvis Konge er en Vasal af den store Mogul. Denne Nizamalis Formand Salabetzing, havde pantsat dem til Hr. von Bussy, for at kunne bestride Omkostningerne, som de Hielpe=Tropper, hvilke han commanderede hos Mogul, der paa den Tiid var Frankriges Allierede, foraarsagede ham. Men da General Lally i Krigen 1757 kaldte Hr. von Bussimed sine Tropper tilbage fra disse Egne, saa pantsatte Sala beting disse Provindser til os med selvsamme Betingelser, som vi ganske nøye have opfyldt indtil det imellem Nizamali, hans Eftermand, og os 1767 paafulgte Fredsbrud. Ved Freden, som blev sluttet med denne Fyrste i Aaret 1768, beholdte vi Nytten og Brugen af hine Lande. Vi besadde dem nu ikke meere som et Underpant, men toge dem i Forpagtning for 15 Lacs Rupier aarligen. - Hvorledes kunne vi altsaa, da ovenstaaende er en bekiendt Sag, disponere over disse Landstrækninger til Frankriges Fordeel, Skulde vel Nizamali, hvis Forpagtere vi ere, ville lade sig saadant gefalde: Den eneste fyldestgiørelse, som vi med Ret kunde give Frankrige, skulde være, at ophave denne Forpagtning og tilbagegive Vice-Kongen hine Lande, hvis Afstaaelse det forlanger af os.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Triest, den 13de December. Det nye Skib, som Hr. von Verpoorten havde ladet bygge i Fimne, og var forventendes hertil med en anseelig Ladning, er nyeligen løbet paa Grund ved Cao, paa den Venctianske Kyst. Den Forfatning, i hvilken samme befandt sig, var, eftersom der blev foregivet, saa slet, at Skibsfolkene allerede vare betænkte paa, at forlade det. Men den 9de kom det igien af Grunden. Man har nu faaet at vide at Venetianerne forlange den tredie Deel af dette Skibe heele Værdie, formodentligen paa Grund af, at de ligeledes har hiulpet til, at det er bleven reddet. En Skik, som er vedblevet fra de raa Tider af, og her og der endnu bliver iagttaget, i det, naar et Skib geraadede paa Stranden, eller paa andre Maader er ulykkelig, den tredie Deel af samme da skal tilhøre Landsherren. Saaledes er det ikke paa Keiserl. Kongelig Side; thi foruden at man lader detslige Skibe ubehindrede fortsætte deres Reyse, uden at der bliver gjort nogen Fordring paa dem, saa bevises dem og af alle Kræfter at muelig Hielp og Tieneste, uden i ringeste Maader at besvære Eierne af samme.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Amsterdam, den 28de Decbr. Breve fra en sikker Haand i Paris, daterede den 23de denne Maaned, forsikre os om Tilforladeligheden af den givne Efterretning, at Spanien vil afstaae Gibraltar. Denne Efterretning finder her megen Troeværdighed, saasom samme er kommet fra en god Kilde i Madrit til Paris.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Wien, den 22de December. Alle fraværende Officerer og Gemene maae, i Følge udstædt Ordre, indfinde sig midt i Januarii Maaned ved deres Regimenter.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Fra Østerrig, den 22de December. Da Cavallerie-Regimenterne fra Bøhmen og Mæhren ere marcherede til Ungarn, og de andre, som laae sammesteds, have gjort Plads for dem og begivet sig til Siebenburg, er Huset Østerrig, i Fald der skulde opkomme Krig imellem Rusland og Porten, i Stand til i en Gesvindighed at trække en Cordon af sine Tropper paa de Wallachiske Grændser, og i behøvende Fald til at agere. Nogle Transporter Kanoner, ere og afsendte til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Fra de Østerrigske Nederlande, den 29de Decbr.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
J Brüssel, Mecheln, og andre Stæder i vor Stat, er Rekrythvervingen den 16de hujus bleven aabnet ved offentlig Trommeslag. J Følge Ordre blive alle unge Mandspersoner, som frievilligen ville tiene, antagne, om de endog ere toe Tommer under det sædvanlige Maal. Ved ArtillerieCorpset i Mecheln blive endog Fremmede og Udlændinger hvervede som Rekryter.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Warschau, den 21de December. J Kaminieck giør man alle Slags Forsvars Anstalter, siden man har erfaret, at Hs. Russisk Keiserlige Majestæt har ladet Republiken erklære, at samme maatte tilstrækkeligen beskytte og satte sine Grændser i Sikkerhed, i Anledning at den Krig, som befrygtes mod Tyrkerne. - Efterat den Kongelige Geheimeraad, Baron von Beust, havde aflagt Beretning til Hs. Majestæt Kongen, om sin anstillede mineralogiske Reyse i vore Lande, og overleveret en ganske nye Plan, angaaende Benyttelsen af de indenlandske Bergværker, hvor man lover sig den bedste Følge, saa behagede det Høystsamme, at beholde bemeldte Hr. Baron ved Middags=Tafelet, og i de naadigste Udtrykke egenhændigen at overlevere ham, ved den ham strax efter Tafelet meddeelte Afskeeds=Andience, en kostbar Ring med sit Portrait og rigeligen garneret med Brillanter, hvilke skatteres for 1500 Ducater, til Tegn paa sin høyeste Fornøyelse med de ham overdragne Forretninger.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Aalborg, den 26de December. Fra Schagen berettes under 20de hujus, at Skibet, Haa det kaldet, ført af Capit. Lorenz Neumand, kommet fra Kiøbenhavn, og bestemt til Tranqvebar i Ostindien for parsinair Regning, var den 18de ejusd. stødt paa Schagens Riff. Eqvipagen er bierget, hvoraf en Deel er passeret herigiennem Aalborg til Kiøbenhavn. Af Ladningen var den Gang endnu intet bierget; om Skibet meldes intet, hvad en ten det er i Stykker eller ey. Galeasen, Susanne Marie, ført af Skipper Chr. Watneboe fra Arendahl, ladet med Rug og fede Vahre, destineret til bemeldte Arendahl, gik under Seil herfra med Lots om Borde tilligemed en Deel andre Skide i Torsdags den 19de hujus om Formiddagen; men havde den Malheur her i Fiorden omtrent 2 Mile herfra Byen at blive beskadiget af Driviis og blev i en Hast saa læk, at Skibet i mindre end 5 Minuter, efterat Skipperen fornam Lecagen, sant paa 3 Favne Vand midt i Fiorden, saa det var neppe, at Folkene saa hastig kunde springe i Baaden, for at bierge Livet, for Skibet sank, og ikke meere deraf er endnu at see end Toppen af Stormasten.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Helsingøer, den 10de Januarii. Den 7de hujus ankom fra Østersøen i Skib af og fra Lybek til Bourdeaux. Den 8de ankom fra Kiøbenhavn Capit. John Andersen Woxholt af Trundhiem, destineret til St. Croix. Den 9de ankom 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn til Ostindien for particulair Regning. J Sundet ligge for contrair Vind ovenmeldte 3 Skibe og i Galease, af og fra Kiøbenhavn til Ostindien, som i 3 Uger have ligget her. - J afvigte Aar 1782 ere passerede og clarerede i Øresund, til og fra Østersøen destinerede, 8330 Skibe af adskillige Nationer, Danske med iberegnet; af samme have været 2117 Svenske og 1262 Engelske Skide. - Paa Torvet gielder nu i Tønde Rug 23 Mk., 1 Tønde Byg 16 a 17 Mark 1 Tønde Havre 9 a 10 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januarii. Den 6te Nov. 1782 er Capellan Hr. Henrich Christian Borchgrewinck beskikket at være Sognepræst til Totens Præstegield i Aggershuus Stift. Den 7de December er Kammerjunker Ditlew von Beringschiold allernaadigst beskikket at være Conferents Raad og have Rang med Kammerherrer, Den 18de Decbr. er Premier Majoren ved det første Trundhiemske Jnfanterie Regiment Andreas Christian von Bul benaadet med Character som Oberstlieutenant af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Den 7de hujus blev paa Børsen bortsolgt: Chaluppen Jomfrue Catharina kaldet, drægtig 20 Commerce=Læster, for 1900 Rdlr. J Dag 2 Actier i det Kongel. octroyerede Søe Asseurance Compagnie, pr. Actie 680 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Den 4de Jan. udgik det Asiatiske Compagnies Skib, KronPrindsen, som føres af Capit. Schifter, til Tranqvebar i Ostindien og Canton i China med en Ladning Cargaisonsvahre, og Briggen Klippen, som føres af Capit. Eliasen til Madera med Cargaison. Den 6te hujus indkom Capit. Maa af Eckernførde fra Mallaga med Frugter. Vagtskibet fra Beltet, Snoven Ecko, som føres af Capit. Kolmer, er tilsat i Møens Bugt.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Landhuusholdings Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlemmer ere nyeligen valte: Hr. Cancellieraad Hieronimus Bassøe, Sorenskriver over Rachestad i Aggershuus Stift; Hr. Hans Haagen, Adpokat i Høyeste Ret, og Hr. Nicolay Døiner, Fuldmægtig i Revisions=Kontoret for den Jslandske og Finmarkske Handel.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1783. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Nørre-Jyllands Landstinge for Aaret 1783 holdes den 22de Januarii, 19de Februarii, 19de Martii, 23de April, 21de Mai, 18de Junii, 16de Julii, 13de Augustii, 17de September, 15de October, 12te November, 10de December. Udi Aggershuus Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar 1782. copulerede 2208 Par, fødte af Mandkiøn 5478, af Qvindekiøn 5361, tilsammen 10839, deriblant 696 Uægte; døde af Mandkiøn 4064, af Qvindekiøn 4032, tilsammen 8096; ere altsaa 2743 flere fødte end døde. Af de Døde have levet 3188 fra 9 til 10 Aar, 340 fra 10 til 20 Aar, 469 fra 20 til 30 Aar, 506 fra 30 til 40 Aar, 508 fra 40 til 50 Aar, 632 fra 50 til 60 Aar, 870 fra 60 til 70 Aar, 847 fra 70 til 80 Aar, 534 fra 80 til 90 Aar, 98 fra 90 til 100 Aar, 4 fra 100 Aar og derover. - Mærkværdig, heder ved de Døde: J Lefsøe tvende ihielfrosne paa Fieldet og 1 falden til døde i en Grube ved Foldalens Værk. J Bamle og Nedre Tellemarken 3 druknede. Paa Hedemarken levede tvende gudfrygtige Gaardmænd, af et Navn Erie, som oplevede begge over 80 Aars Alder og over 50 Aar sengeliggende, døde paa een Dag og samme Time paa Dagen, og blev paa 1 Dag begravne. J Laurvigen har en Ungkarl, navnlig Dyre Olsen, oplevet 95 Aar, og tient paa eet Sted, i 60 Aar, hvorfore han af et patriotisk Selskab i Christiamablev belønnet med 15 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Udi Frederichs Hospital ere i det afvigte Aar 1782 af Patienter indkomne 2184, udgangne 1924, døde 280. UdAccouchement=Stiftelsen af Barsel=Qvinder indkomne 556, udgangne 544, døde 6, af Børn fødde 566.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Døde. J Odense den 2den Januari d. A. Hr. Raadmand og Apotheker Folchmann Holm, 73 Aar.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
AVElt I SEd'ENTS. Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - 2) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofsogtrykker Møller, boende i Friderichsberggaden Nr. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Plauen til bilder, prællig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir, 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, anseefor Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis, men naar begge Deele ere færdige, bliver Prisen, for hver Deel 2 Mk. høiere. Den sterde og sidste Deel af originale moralske Fortællinger, ved Charl. Dor. Biehl, er nu færdig fra Pressen, og sælges tillige med de foregaaende Deele i alt for 3 Rdlr. hos Gyldendal i Silkegaden No. 66.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Af Abbed Millots Verdens=Historie er nu den 5te og 6te Deel udkommen, og leveres til Prænumeranterne for den bestemte Priis, med nye Prænumeration paa 7de Deel. Andre Kiøbere betale 4 Mk. for hver Deel paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapur, hos Gyldendal i Silkegaden No. 66.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Subscriptions Plan. Korsog til Underviisning i Naturvidenskaben og Historien, for en fattet i en sammenhængende fortællende Stul, og oplyst ved Exempler af de fleste bekiendte Landes Beskrivelser og Historie. Forfatterens Hensigt er fornemmelig derved at udbrede Guds Ære, og bibringe sine Medmennesker værdige Begreber om hans uendelige store Magt, Viisdom og Godhed i Naturen; tillige og at veilede ved Anvendelse af Naturens Kundskab til en og anden nyt tigere Behandling i Ting, som angaae Livets Fornødenheder, især i Land, Skov= og Haugevæsenet. De nyeste Jagttagelser som findes i de beste og tildeels sær kostbare Skrivter i dette Fag skal for en stor Deel behørig blive anbragte, og ved hver Materivil man nævne nogle af Hovedskribenterne, som udførlig har behandlet samme. Verkets Størrelse kan endnu ikke bestemmes ei heller Tiden til dets Udgave, men man vil sorge for, at hver Deel skal faae sin egen Titel, saaledes, at, om enten Forfatterens Død eller andre Aarsager skulde hindre dets fuldkomne Tilende bringelse, enhver da ved den Deel, han har faaet, skal kunne cie et komplet Skrivt efter dets Titel. Udi den første Deel bliver saaledes, næst en Jndledning om Verdens Skabelse og dens Ælde, afhandlet: 1) Himmelens Naturhistorie, eller den saa kaldte historiske Astronomie, og 2) De flydende Legemers Historie, som Æther (Himmelluften) Lyset, Jlden, den grovere Luft med sine Dele, den faste og den flydende, hvoruder om Lufsyn, Nordlys Stierneskud, Regnbuen a., om Vulkaner, Jordskielv, Torden, og Lynild, om Vandet, med hvad dertil henhører. Skyer, Dug Taage, Regn, Snee, Frost, Hagel, Havet, Søer, Floder, varme, kolde, mineraliske og andre Kilder, Brønde o. s. v. med hvad Anmerkninger enhver af disse Deeles Betragtning kan give Anledning til. Skrivtet trykkes i stor Ottav og leveres Subskribenterne for 3 Skill. Arket paa Tryk= og 4 Skill. paa Skrivpapiir, Subskription modtages i Kiøbenhavn hes Boghandler Gyldendal, i Silkegaden No. 66. J Norge og i Provindserne hos dem, som forhen have været mig dermed til Tieneste, saa og paa Amistontoiret i Slagelse. Slagelse, den 16de December 1782. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Subscriptions=Plan, Da den 3die Deel af de i Rappede trykte Kongelige Forordninger for Jsland, som indeholder K. Frid. den 3dies, Christian den 5tes og Frid. den 4des Forordninger for bemeldte Land, nu haves samlet og forfærdiget til Trykken ved Sysselmand Ketilsen, saa indbydes tienstligt saavel alle de Velyndere, hvilke tilforn have ladet sig tegne for de forrige Dele af samme, som andre Lysthavende, behagelig at ville inden næstkommende Martii Maaneds Udgang lade antegne deres Navne hos mig, paa det jeg kan vide derefter at rette Oplagets Størrelse, saavel paa Tryk, som Skrivpapiir, da Værket ufortøvet, naar det finder Liebhabere, kan ventes at blive givet under Pressen. Den første og anden Deel af dette Værk kan faaes hos mig for 2 Rd. 3 Mk., som er 2 Sk. for Arket til hvilken Priis Arket ogsaa af denne Tomme overlades dem, som vilde inden ovenmeldte Tid lade sig tegne hos mig. Kiøbe havn, den 2den Januarii 1783. Gyldendal.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Subscriptions Plan, For at underholde Læselysten, og for at give Anledning til sei skabelige Samtaler over enkelte ugentlig afhandlede intere, sante Materier, har jeg formaaet nogle Venner, i er sluttet Se skab, at forfatte Ugeblade efter den fore engelske Tænkemaade, under Titel: Den danske Tilskuer. J Følge Kielderes Dom ere de allerede udkomne Stykker meget interessante i adskillig Henseender; og jeg er forsynet med en Fortsættelse, som, lang fra at blive mat, tiltager i Godhed, og efter Formodning kan fornøye mine Medborgere (om Gud vil nogle Aar. Men for at bestemme mit Oplag, anmoder jeg disse Ugeblades Velynder, ydmygst, at de gunstigst ville tegne deres Navne, som Subskibentere, paa de til den Ende udfærdigede Subskriptions=Lister, eller og hos mig selv. Det første Stykke paa et halvt Ark udgajeg den sidstafvigte 26de October, og saaledes vedblives hvi Løverdag efter Nummernes Orden. - Enhver halv Aargang udgiør 26 Stykker, og betales med 48 s. - De Velyndere, som hver Løverdag ville lade Stykkerne afhente, kunne faae dem strax mende, som begiere, at jeg skal sende dem Bladene i Huset, faa 6 eller 7 Stkr. paa engang heftede. Paa det Nationen kan lær at kiende de Velyndere, som ved Subskription bidrage til dette almeennyttige Blads Udgave, agter jeg at sætte deres Navn efter enhver Aargangs Titelblad. Lauriz Simmelkiær, Bogtrykker, boende paa Adresse Contoiret. Fra Bogtrykkeriet i Aalborg og paa dets Forlag er nu i stor 8ve 6 udkommen den belovede Oversættelse af Hr. Grev Lynge Efterretning om Brødre Umtetete Oprindels og Fremgang, og fornemmelig om dets nu værende Forfatning efter den i Aare 1781 udkomne meget forbedrede Udgave med Hr. Doct. Busching, Fortale. Man har foruden en Forerindring til Læseren forøget dette Skrivt med et historisk Tillæg om Brødrenes nu værende Opholdstæder, deres Skiæbne i Danmark indtil Concessionen, Concessionen selv af 9de December 1771. Christians felds Beskrivelse, Missioner paa Danske Colonier m. v. O haaber man altsaa, at den med samme Begierlighed og Fornøielse vil blive læst af Danske, som Oversættelsen er læst af Tydske og Svenske. De der her have subscriberet paa dette Skrivt bekomme Exemplaret for 2 Mk., da det ellers ikke sælges ringere end 3 Mk. For nærværende Tid faaes det alene i Aalborg hos Hr. Wandal, residerende Capellan til Budolphi Kirke, men strax efter Nye=Aa bliver det og at faae til Kiøbs saavel i Kiøbenhavn hos Hr. Boghandler Gyldendal, som og i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, hvilket altsaa maatte tiene til Efterretning for dem, der kunde have i Sinde at ville udgive en anden Oversættelse og maatte være uvidende om, at dette Skrivt allerede herfra er udgivet. Hvo som tager 10 Exemplarer, faaer imod contanBetaling det 11te frit. Aalborg Bogtrykkerie den 30te Decbr. Trykte Extra Skats General Mandtalle Lister, til Brug for Præsterne paa Landet, ere at faae hos Mad. Lindgreen, i Sorøe for 6 s. Stykket; ligeledes de maanedlige Af= og Tilgangs-Lister, for 2 s. - Sammesteds ere og endnu ordinaiKingos Palmebøger at bekomme for den sædvanlige Priis, 10 Rd. for hundrede.
Berlingske Tidende, 1783-01-10
Geschichte der Herogthumer Schleswig und Holstein, unte dem Oldenburgischen Hause, und im nahern Verhaltnisse geget die Krone Dannemark, von Wilhelm Ernst Christiani, Justin Rath und Professor der Geschichte zu Kiel. 1ster Theil. Kiel 1782. er for 1 Rdlr. at bekomme i Rosenborg=Gaden No. 63 paa anden Etage. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Hr. Theodose Levenzau, Ridder, Vores Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, og Amtmand udi Aalborghuus, Aastrup, afg. Kammer=Raad Hagstrom paa Clausholm under bemelBørglum og Seiglstrup Amter, som Stifte=Forvalter efter te Borglum Amt, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Tidender, den Wiborger Samler og de Aalborgske Jydske Efterretninger, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle de Vedkommende, der maatte have Midler indestaaende i bemelte Kammer Raad Hagstrøms Boe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos fornævnte Stift Amtmand Levetzau, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 13de Decbr. 1782. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Stiftbefalingsmand Hr. Theodose Levetzau, som Skifte Forvalter efter afg. Kammer=Raad Hagstrem paa Clausholm, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde alle dem, som have Arve=Midler indestaaende i bemelte Hagstrøms Boe. J allerunderdanigst Følge forestaaende Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, blive herved 3de gange efter hinanden, indkaldede alle de Umyndige med Formyndere og Værger, som maatte formeene at have Arve=Midler indestaaende udi afg. Kammer Raad Hagstroms Boe, at melde sig hos mig undertegnede Skifte=Forvalter, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aalborg Slot, den 26de Decbr. 1782. Th Levetzau. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Ol" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, denborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Thomas Eichel Bartholin, Vores Justits=Raad, Vice, Byefoged i Vor Kiøbstæd Nyekiøbing i bemelte Sielland,