JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Hovedoplagene for Jnteressentskabets Varer skulle være i Rendsborg, Tønning og Kiel. Efter Omstændighederne kunne Varerne ogsaa forblive paa de Steder, hvor de ved Angivelsen befindes at være oplagte, men de sættes i saa Fald under Toldopsigt. For de afleverede Varer erholdes et Modtagelsesbeviis. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos RascaraOttende Aargang. No. 47. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solden. Tirsdagen den 11 Junii 1811. Om Tyvshælere. Ordsproget: "Hæleren er lige saa god som Stjrleren indeholder en Sandhed, som Lovene i de fleste Lande ikke noksom synes at have taget Hensyn til. Der vilde sikkerligen ikke begaaes saa mange Tyverier, dersom Hælernes Tal var mindre og deres Brøde blev behandlet alvorligere. Tyven Handling kan ofte være Virkningen af et Øiebliks Fristelse, som han ikke kan modstaae, og af en ulovlig Begjerlighed efter at tilegne sig Næsten Gods, som virkelig Trang stundom forleder ham til Men Hælerie forudsætter altid Overlæg. Hæleren, befinder sig altid i en koldere Sindsstemning end Stjæleren, thi hans Handling bestaar mere i Hjel og Samtykken, og derfor kan man ogsaa med største Føie paastaae, at han er ligesaa god som Stjæleren. Naar Hæleren dølger det Gods, Tyven bringer ham, saa synes han at være dobbelt strafværdig, thi da det er hans Hensigt at drage Fordeel af Tyveriet ved at dølge det, saa er det egentligen ham, der fuldender Forbrydelsen. Saalænge Tyven ikke har fundet en Hæler, er det i det mindste endnu mueligt, at han kan lægge Kosterne igjen hen paa det Sted, han har taget dem, af Frygt for at blive røbet og straffet. Men i det Øieblik, han har truffet en Hæler, føler han sig tryg, og opmuntres endog derved til at gaae frem paa den begyndte Bane med end større Dristighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Efter Videnskabernes Selskabets Ordbog forstaaer, man ved en Hæler en, som fordølger en Person eller Ting, der er strafværdig, især i Henseende til Tyverie. Vore Jurister synes ikke at være saa ganske enige i Henseende til Bestemmelsen af Begrebet om Hælerie. Assessor Ørsted siger i sin Systematisk Udvikling af Begrebet om Tyverie &c. (Side 76) at Udtrykket Hæler og Medvider bruges i Fleng ligesom og Adskillelsen er uden Virkning, da Lovene sætte begge Slags Personer i een Classe. Det sidste kan vist nok kun gielde i Henseende til Handlingens Strafværdighed, thi vist er det, at een gjerne kan være Hæler, uden derfor just at være Medvider, da Medvideren har især kun med Personen at gjøre, Hæleren derimod kun med Kosterne. Medvideren hielper og raader til at udøve Handlingen, Hæleren søger kun at sikkre Resultatet deraf, naar den allerede er udøvet. Meget rigtigen siger Assessor Ørsted i sin nysnævnte Bog: "Den, som understøtter et allerede begaaet Tyverie kaldes Hæler (fautorreceptator). Hertil hører den, som enten kjøber eller paa anden Maade tilforhandler sig stiaalne Koster, eller forhandler saadanne for Tyve, modtager dem til Pant eller i Forvaring m.v., saafremt han ellers vidste, at de vare stiaalne." Det Slags Hælerie, at tilforhandle sig Koster til en Priis og af Personer, som tydeligen udvise, at de ere stiaalne, er i de senere Tider blevet saa almindeligt her i Landet, at man sjelden kan vente at faae det, man har mistet, mere igjen. fordums Dage kunde man dog imellemstunder, endog mange Aar efter at Tyveriet var begaaet, faae de stiaalne Koster igjen. Nu forsvinde de derimod ganske. Guld og Sølv smeltes, Klædebon, Lintøi bringes ud paa Landet o. s. v. Denne Kosternes hurtige og lette Forsvinden gjør det saameget vanskeligere at faae noget Tyverie opdaget, og bidrager meget til at forøge Tyvenes Dristighed og med denne deres Tal. Dertil kommer endnu, at Hælerne sædvanligen under rette Tyvene om, hvorledes de skulle bære sig ad for Retten, hvorledes de skulle vedblive at nægte, om man end kaster dem i Tyvehullet og lader dem sidde der i hele Uger. Jmidlertid er maaskee intet vanskeligere at standse og forebygge, end netop Hælerie, i en Tidspunct, da det er blevet til en saa udstuderet Konst og Hælerne have lært saa mange Konstgreb til at undgaae selv det aarvaag. neste Polities Hænder. Man har havt Exempler paa Tyvshælere, der, hver Gang de kom for Retten, nægtede Sigtelsen og som man ligesaa ofte maatte lade gaae fri, uagtet man havde den største moralske Vished om, at de havde kjøbt Kosterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Indenlandske Efterretninger. Den 5te i denne Maaned havde den Ameritanske Minister Hr. Erving, som Præsidenten for de forenede nordamericanske Stater har overdraget en overordentlig Sendelse til det Danske Hof, sin Tiltrædelses=Audients hos Hs. Majestæt Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Ved Parolen har det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at befale saaledes: Det skal i Fremtiden være Feldtpræsten, som kaldes til en Barnedaab, Copulation eller Begravelse, formeent til saadan Reise at reqvirere fri Befordring, men derimod skulle Vedkommende, som kalde ham til saadan Forretning, være pligtige til, enten at indrette det saaledes, at han ved sin Nærværelse paa Stedet til Gudstjenestens Holdelse, tillige kan besørge Forretningen, eller, i Fald Forretningen ønskes foretaget til en anden Tid, og Feldtpræsten derfor betales, da med ham at komme overeens om Befordringen eller Godtgjørelse derfor,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Paa Torsdag holder Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter Visitats i Frederiksberg Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Vi kunne i Aar vente os megen Frugt, især Æbler og Pærer, da Træerne i lang Tid ikke synes at have baaret saa meget som denne Sommer. Men af søde Kirsebær bliver der ikke mange. Søndagsskolernes Stiftelsesdag høitideligholdtes som bekiendt ved en Konsert i Frideriks Kirke paa Christianshavn Søndagen d. 19 Maji. Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og øvrige Kongel. Herskaber beærede Høitideligheden med Deres allerhøieste og høieste Nærværelse. Det kongel. Capel, de kongel. Sanger og Sangerinder, samt Koristerne og Koristinderne udførte Konserten. Efter den uddeeltes Præmier og Roes til de flittigste Lærlinger, og pandt da 1) af Christianshavns skolen to Lærlinger Præmier, 1 udmærket Roes, og 1 nævnedes med Røes, 2) Af Nicolai Skol fik 9 Præmier, 7 udmærket Roes og 13 nævnedes med Roes. 3) Af Holmens Skole vandt 7 Præmier, 7 udmærket Roes, 9 nævnedes med Roes. 4) Af Trinitatis Skole i Aabenraa tilkiendtes 8 Præmier, udmærket Roes 10, Roes all ne 11.5) J Tegneskolen vandt 3 Præmier, 5 udmærket Roes, 6 rostes. – J Skolen for Underviisning i Fædrelandets Historie og Grographie erholdt 3 Præmier i Bøger. Desuden modtoge alle de Elever, der bleve udmærket roste, hver især et Exmplar af: Sangbog for Haandværkstanden til Brug i Søndagsskolerne, og fik deres Exemplarer derpaa Stedet. – J det ellevte Skoleaar ere i samtlige Søndagsskoler underviste 4 Mestere, 43 Svende, 368 Haandværksdrenge og 27 som ikke høre til Haandværkstanden. Siden disse Skolers Oprettelse ere deri underviste 35 Mestere, 414 Svende, 2096 Haandværksdrenge og 140 Jkkehaandværkere, i alt Odense, d. 1 Junii. Paa Auctionen i Stubbekjøbing den 27 f. M. kostede iblant andet 100 Pd. Rødkridt 35 Rdlr., Krap 1 Rdlr. 2 Mk., og Fernambuk 3 Rdlr. 4 Mk. 12 s. Pd., 100 Pd. Bruunspaan 40 Rdlr. 2 Mk., 100 Pd. Guulspaan, 39 Rdlr. 2 s., 1 Pd. Saalelæder 8 Rdlr., hvid Champagne 5 Rdlr. 4 Mk. 8 s., rød dito 6 Rdlr. 1 Mk. 8 s., og Bourgogne 10 Rdlr. Flasken, en Krukke Selvervand 4 Rdlr. 3. Mk. 4 s., Rojalpapir 113 Rdlr., stor Median 61 Rdlr., Postpapir 31 Rdlr. 1 Mk. til 35 Rdlr. 4 Mk., Biekube 35 Rdlr. 1 Mk. 8 s., og Pro patria 31 Rdlr. 5 Mk. til 33 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Riset, 1 Pakke kiprede Bendler 7 Rdlr. 4 Mk., fine Meerskums Pibehoveder fra 41 til 100 Rdlr. Stk., desuden betales 10 s. i Omkostninger, og af Pibehovederne 25 Rdlr. i Told. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Viborg, d. 6te Junii. Ulven fortsætter sin Vandring nærmere mod os. Den har i Gaar Nat revet et rødblisset Fol ihiel for Hr. Jisagger paa Bøggild, 2 Mile herfra Viborg. Skade, at Proprietærer nu ikke kunne give Klapagter; thi derved ville da denne Røver snart opdages og nyde sin Løn. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Viborg, d. 3 Junii. Den 9 Maji have 2 engelske Brigger viist sig for Agger Kyst under Thisted Amt, efterat deres udsatte 2 Barcasser, havde mærket nogle Kystmilicer, samles, søgte de ud igjen, men Briggerne lagde saa nær Revet mueligt og fyrede i 2 Timer uophørlig mod Byen. Skudden have ikke dræbt Nogen; men beskadiget et Par Huse i Vesteragger, hvoraf en Kugle slog 3 Spændtræer itu og rev en Dør med Stolpe ned. Et Plankeværk om en Brønd i Aalum blev og ned skudt. Mange Canonkugler ere fundne imellem Agger og Taabel. Endeel gik i Ørum Søe Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
(Af Hemb. Corresp.) London d. 21 Maji. J Søndags faaes Kongen om Middagen igjen til Hest. Han begav sig fra den store til den lille Park og red i 1 1/2 Timer. En Mængde Folk var nærværende. Saasnart H. M. var reden ud gaves et Løsen, og Kirkeklokkerne bebudede, at H. M. første Gang igjen vilde lade sig see offentligen. Paa samme Tid defilerede Regimentet Stafford og de Frivillige fra Windsor og gav en Glædessalve. Jmidlertid troer man ikke, at Kongen nogensinde vil paatage sig Regjeringen igien; H. M. er næsten blind og aldeles død. - Vor Flaade i Østersøen bestaaer af 17 Linieskibe, 7 Fregatter, 12 Sloops og 3 Cuttere. Admiral Saumare, befandt sig ombord paa Victory paa 100 Canoner. - MungPark er virkelig død af en Feber, som var en Følge af de mange Strabadser, han har udstaaet. Hans Papirer har man desværre ikke fundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Fra Anholt berettes, at man venter en almindelig Embargo paa alle svenske Skibe, saasnart vor Flaade har passeret Sundet. - En Division af den engelske Flottille er afseilet fra Siciliens Havne, for at bombardere Staden Givvanni i Calabrien; men dette Tog har intet held havt, og vi vare nødsagede til at trække os tilbage med et betydeligt Forlis. - Admiral Pellew gaaer ombord paa Caledonia paa 120 Canoner til Middelhavet, hvor han tager Overcommandoen over vor Sømagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Paris d. 29 Maji. Der udbreder sig det Rygte, at det endelig er lykket Prindsen af Eslingen, at bringe Engellænderne til et almindelig Slag, og at de ere slagne. Deres Tab skal være betydeligt og man venter med Længsel omstændighederne ved denne Seier. Ogsaa taler man om en meget glimrende Fægtning, Besætningen af Almeida har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Fra Tyrkiet den 25 April. Statholderen, i Ægypten har med eet Slag befriet Porten fra Mammelukkerne. Mahomed Aly Pascha lod i Begyndelsen af Martii, under Paaskud af, at han giver en glad Familiefest, alle i Cayro værende Beyer indbyde til sig paa Slottet. Neppe vare de indbudne Gjæster der forsamlede, førend Portene bleve hemmeligen lukkede, og Gjæsterne venskabeligen opfordrede til at ledsage Paschaen til Moscheen for at holde en Takkebøn. Beyerne saavelsom de, der hørte til deres Selskab, fulgte troskyldigen og ubevæbnede i Procession foran Paschaens Hofetat. Paa Veien paraderede, efter Landets Skik, den albaniske Livvagt i dobbelte Geleder. Da Toget havde naaet en snever Gade blev der, paa et aftalt Tegn, fyret paa Mamelukkerne. Den største Deel styrtede strax, og de, der i den første Forvirring undløb, bleve snart indhentede og uden Naade nedsablede. De øvrige, som ikke havde overværet Festen, opsøgte man allevegne, nedsablede dem, som de andre, og solgte deres Qvinder og Børn som Slaver, plyndrede deres Huse o. s. v. Disse blodige Optrin varede fulde 6 Dage; de skulle have kostet 1200 Mamelukker Livet. Kun nogle af de meest rasende albaniske Soldaters Henrettelse gjorde endelig Ende paa Uorden og Plyndringssygen. De saa øvrige i Overægypten tilbageblevne eller i Ørkenen omstreifende Beyers og Mamelukers Skjebne lader sig, efter hine Optrin, forudsee. Man saae dagligen mere bestemte Efterretninger om denne vigtige Begivenhed i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Stockholm d. 28 Maji. Kongen har stiftet en Ridderorden under Navn af Carl den 13des Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Den Svenske Hoftidende indeholder en Skrivelse fra Kongen til Directionen for Ridderhuset, hvori erklæres, at Friherre Gustav Moritz Armfeldt, som uden Hs. Majestæts særdeles Tilladelse har aflagt Keiseren af Rusland Troskabseden, ikke mere har Rang som Svensk Rigsherre, da han ikke mere er Svensk Borger og Undersaat, og at hans Kone, i Følge de Svenske Love, følger sin Mand i Stand og Værdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Ranzau d. 3 Junii. Vi have her oplevet i Gaar et Hagelveir, til hvis Lige man i vor Egn ikke i Mandsminde har været Vidne. Jkke allene næsten alle Vinduer paa Slottet og i Husene i Nabostekken Barmstedt gik itu, men alle Marker deromkring bleve i nogle Minuter forhøit bedækkede med Hagel, hvoraf mangt et vriede 4 Lod. Sæden og Haugeværterne ere i lang Omkreds knækkede og Frugterne slagne ned af Træerne. J Dag seer man en Ødelæggelse i denne Egn, som om den havde været hjemsøgt af en Orcan. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Blandede Efterretninger. Efter en Anmeldelse i det Mailandske officielle Blad, har Professoren i Geometrien Amict, forfærdiget to Telescoper, der, efter de astronomiske Professorer Orianis og Crsatis samt andre Konst kjenderes Vidnesbyrd i Mailand, ere den af den berømte Herschel i Engelland forfærdigede Telescop fuldkommen liig. De ere de største, der nu findes i Jtalien. Objectivspeilenes Focus holder 7 1/2 Fod, og deres Diameter er 6 1/2 Tommer. Man observerer med samme Maanepletterne, Jupiter, Saturn med sin dobbelte Ring, Taagestjernerne ved Orion, og gjør endnu andre Forsøg dermed. Saaledes blev f. Ex. i en Afstand af 700 Fod et Folivark med smaa Cursivskrift opstillet, og man kunde læse samme lige saa tydeligen som med Herscheels Telescop. Da Prof. Amici forærede Observatoriet i Brera den ene af sine Telescoper, saa lod Vicekongen ham til Gjengield tilstille ved sin Minister for de indere Anliggender en kostbar Daase, og befalede, at gjøre denne Konstner at fornøden Forskud, paa det Jtalien ikke heller i Henseende til astronomiske Jnstrumenter skal være afhængigt af Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Det ny Storhertugdømme Warschau indbefatter, den ved Wiener Fredsslutning tilkomne Tilvext af Vestgalizien (877 Mile), Krakauer og Zasmoscer Kredsen (60 Mile) iberegnede, ialt et Fladerum af 2778 Mile. Det leverer næsten alle Kornsorter, især Rug og Hvede, i Overflødighed; Skovene bestaae for det meste af Eege, Bøge=, Erter, Fyrretræer &c. Jordens Skiød leverer Sølv, Kobber, Bly, Jern, Galmei, Marmor, Tørv, Steenkul, Svovl, Salpeter og Steensalt i Overflødighed. Qvægavlen er blomstrende, blandt de vilde Dyr findes bestandig endnu især en Mængde Ulve. Efter nyere Beregninger er Befolkningen 3,774,462 Siele. De nyerhvervede Provindser ere forholdsmæssig stærkere befolkede end det forrige Hertugdømme Warschau. Den nu opløste Livegenskab har hidtil havt en saare skadelig Jndflydelse paa Bonden. Endnu finder man derfor ogsaa Ager- og Haugedyrkningen, Humle og Frugtavlen, samt Forstvidenskaben, meget forsømte, selv Fædrivten er endnu langt fra ikke hvad den her kunde være. Ligesaa mangler Landet endnu et tilstrækkeligt Antal uundværlige Professionister. Mere Jndustrie hersker i de nye Provindser, hvor der i Aaret 1803 i Vestgalizien fandtes 62 Jernhamre og 3 Jernfabriker. Derfor bestaae de vigtigste Udførselsartikler endnu bestandig af Landets raa Producter og Jndførslen af Fabricater fra mere cultiverede Lande. Ved en bedre indrettet Opdragelse kan dette Folk i de tilkommende Slægter faae en større Cultur. Vel har der ikke manglet i Krakau et Universitet og Gymnaster til Præsters og Adelsmænds Dannelse, men Almueskoler fandtes saa godt som aldeles ikke. En nu nedsat Opdragelsescommission har, for at indføre en bedre offentlig Underviisning, begyndt med at anlægge Skoleseminarier. - Storhertugdømmets Jndtægter ere nu 30 Mill. Gylden; Kongens 9 Mill. - Krigsmagten bestaaer af 50,000 Mand. (Le Moniteur Westphalien.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Et offentlig Blad fortæller følgende Anecdote: For nogen Tid siden red en Herremand, hvis Godser ligge ikke langt fra Staden Lublin, i Hertugdømmet Warschau, til et Hestemarked i Nabolavet. Da han red hjem igjen, tabte han underveis en Pung med 50 Ducater. Han tilvinkede sin Pudel at løbe tilbage og hente den. Pudelen finder Pungen og iler efter sin Herre. Men han møder snart en Herremand, der nyligen var gaaet paa Jagt med nogle Jægere og Hunde. Denne anholder Pudelen og tager ham tillige med Pengene hjem med sig. Pudelen er fornøiet med sin ny Herre. Efter 9 Maaneders Forløb laver denne sig til at ride til et Hestemarked i Nærheden og lægger til den Ende en Pung med 150 Ducater paa Bordet. Pudelen belurer Herremanden, og medens denne gaaer ind i et andet Værelse, snapper han Pungen, løber flux sin Vei og iler til sin gamle Herre, som han under mange Kier tegn lægger Pungen for Fødderne. Efter nogle Dages Forløb kommer denne paa et tredie Sted sammen med den anden Herremand, og fortæller den hele Hændelse. Denne fordrer sine 150 Du enter tilbage, men hiin indklager Sagen for Retten, som dømmer den anden til at betale en Mulct af nogle 100 Ducater, fordi han et Aar i Forveien paa en ubeføiet Maade har anholdt Pudelen med Pengene. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Spekulations-Kjærlighed. Han Jeg elsker Dig, Dit længselfulde Øie Dit lystne Smil, Din Modenhed, Dit Guld. Min Juno giv mig Vin og Mad, jeg kan fordøie, Betal min hele Gield, og vær mig evig huld Hun. Ol føde Fryd, snart skal jeg kaldes Frue! Snart skal en Mages Favn henrykke mig! Da faaer jeg Rang og Stand. - Mit Guld, min rene Lue, Og mine Fremtids Børn, – Alt, Alt, tilhøre Dig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Ægtestand. Han. Bort fra min Seng, umættelige Drage! Jeg seer paa Dig med Gysen og med Gru Snart blev Din Vin til Øl, Din Steeg min Maves Plage, Dit Guld kun til Papir, og til en Dievel Du Hun. Din Stymper, tie, Hvor er min Flok af Glutter, Hvor er Din Heltedaad, Din Elskovsild, Mit Guld, min Ynde svandt: jeg kaldes, gamle Mutter, Thi gaae kun til Dit Hjem, gaae, gaae af Helved til Det hertil hørende Kobberstykke faaes i Kjøbenhavn, Gothersgaden No. 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-11
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. os hos Raske Ottende Aargang. No. 48. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 15 Junii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Om Embedsmænds occonomiske Stilling i nærværende Tidspunct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Forfatteren af disse Linier er ikke Embedsmand og staaer heller ikke i noget Forhold, hvor egen Fordeel kunde være nogen Drivefieder til hans Yttringer. Men som Menneske føler han Embedsmændenes tunge Kaar, og som offentlig Skribent anseer han det for sin Pligt at tale deres Sag, at henvende Regjeringens Opmærksomhed paa deres Stilling og vække Deeltagelse for deres Trang. Vist er det, at det vilde være ønskeligt og gavnligt, at i det mindste de Embedsmænd, der nu sidde med en talrig Familie og hvis Embedstilling er af den Natur, at de umuelig kunne leve paa en for denne værdig Maade af den Løn, de nyde, maatte faae et med Tiderne overeenstemmende Tillæg. Unægteligen vilde dette falde Staten tungt i et Øieblik, hvor Landets Forsvar desuden kræver saa mange Offere og saa store Anstrængelser. Men Statsudgivternes aarlige Forøgelse f. Ex. med 1 eller en heel Million kan dog virkelig, under Omstændigheder som de nærværende, ikke forøge det Onde saa særdeles meget. Det Gode, der vilde flyde af en saadan Forbedring i Embedsmændenes Stilling, er uberegnelig. Man vilde derved bringe en Ligevægt i Tingen, som nu mangler, og Embedmanden vilde under den almindelige Fordyrelse ikke være den eneste, hvis Arbeide betaltes efter Courant sedlernes Nominalværd, medens de fleste andre Stænder lade sig det betale efter dets Sølvværd. Strøtanker af Jean Paul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Den afsindige Dødelige bekjender sine Synder saa dristigen, blot fordi de skjule deres Følger for ham; han binder det i hans Bryst indspærrede glubende Dyr løs og lader det om Natten trænge ud blandt Menneskene, men han seer ikke hvilke Uskyldige det løsbundne Udyr angriber og dræber. - Letsindigen kaster det vilde Menneske sine Synders ulmende Gløder omkring sig, og først, naar han ligger i Graven, brænder bag ham Hytten af den ved ham nedlagde Gnist, og Røg støtten reiser sig som en Skamstøtte paa hans Grav og bliver staaende paa den. Mennesket høitideligholder for sin Elskede en skjønnere Dødsfest, naar han tørrer fremmede Taarer, end naar han udgyder sine egne, og den yndigste Blomster- og Copressekrands, som vi kunne hænge paa dyrebare Gravmæler, er en Frugttrands af gode Gjerninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Ved Hoffet vilde et Menneske med lige Lemmer og Aand blive udskudt som hof død ligesom Krebs med en lige Hale, som kun creperede Krebs have. Naar Eneberen ellers valgte lave Celler, for ikke at staae opreist, saa behøver Verdens manden det ikke; ham trykke de høie Spisesale, Lysttemplerne, Dansesalene desto dybere jo høiere de ere. – Naar Pharisæerne bare Bly i Huerne, for deslettere at kunne bukke sig, saa gjør det Blysom man fødes med og som ligger i Hovedet, maaskee endnu større Tjeneste. Derfor er det en skjøn Jndretning, at der af store Sjele, hvilke det, ligesom Folk af lang Statur, falder vanskeligt at bukke sig til Lykke (men til deres Straf) ikke bliver noget, medens de middelmaadige, der ikke bryde sig noget derom, trives og faae en skjøn Krone. - J alle borgerlige Forhold er der Opdragelses anstalter for Krumrygge, Luften hænger fuld af geistlige og verdslige Arme og af andre Hænder, der ordentligen indklemme. Den Lærde selv bukker sig ved Skriverpulten under Fødselen, af Dedicationer og Deductioner og Domme. Ved den blot graa Alder modnes saavel Legemet som Sielen til sammengroede Krumrygge. Og den lavere Geistlighed arbeider, fordi den altid seer ned i Graven, ind i den krogede Attitude. Jeg slutter med den Trøst: at Bukken, Opblæst hed ikke udelukker, men ind Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Indenlandske Efterretninger. Placat, betræffende hvilke Beviisligheder og Attester der skulle medfølge det Gods, som af vedkommende Afsendere udenfor Kjøbenhavn forsendes med Pakkeposterne m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-15
Ved allerhøieste Beslutning af 8de f. M. har Hans Majestæt paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling, til Forebyggelsen af utilladelige Forsendelser med Pakkeposten, allernaadigst fastsat: at det skal være Pligt for vedkommende Afsendere udenfor Kjøbenhavn, der med Pakkeposten forsende Gods under Emballage, at de til de ved ældre Forskrivter anordnede Attester om, at der i det forsendende emballerede Gods ikke indeholdes noget anordningsstridigt, hvilke Attester med Godset afgives til Postkontorerne, skulle vedføie en speciel Angivelse om Jndhold og Værdien af det Forsendende, tilligemed en nøiagtig Forklaring, om det enten er af egen Frembringelse, eller kjøbt af andre, hvor og af hvem, og saafremt det Forsendende bestaaer i indenlandske Fabrikvarer, da tillige at led saae disse med behørig Fabrik Attest, samt at Post kontorerne udenfor Kjøbenhavn skulle være pligtige til ikke at modtage noget Gods, der indleveres under Emballage, forinden bemeldte Attester og Beviisligheder ere tilveiebragte.