Berlingske Tidende, 1832-10-30
London, den 23de October. The Courier paastaaer at vide fra en tilforladelig Kilde, at den Franske Flaade under Admiral Duerest de Villenenve Torsdagen den 25de d. M. skulde forene sig med den Engelske Flaade i Spithead. J Portsmouths Havn skee meget betydelige Rustninger. Contreadmiral Sir Edw. Owen var ankommen dertil med Krigskibet Southampton, og havde derfra begivet sig til London. Da denne Admiral er meget nøje bekjendt med den Hollandske Kyst, sagdes, at han skulde commandere en Afdeling af Admiral Malcolms Eskadre. Sidstnævnte har heiset sit Flag ombord paa Linieskibet Donegal. Linieskibet St. Vincent, paa 120 Kanoner, var beordret fra Middelhavet til Admiral Parkers Eskadre paa Tajo, til hvilken ogsaa Britannia paa 120 Kanoner, skal begive sig. Om disse to Krigskibes Bestemmelse ere forskjellige Meninger i Omløb, ifølge The Morning-Chronicle skull de, tilligemed Krigsbriggen Rover og et Bombeskib fra Gibral, tar, bruges til at tugte Don Miguel for hans folkeretsstridige Fornærmelser imod Britiske Undersaatters Person og Eiendom og tvinge ham til at betale vore endnu ikke afgjorte Fordringer, som under nærværende Omstændigheder maatte bringe ham i den største Forlegenhed, hvortil endnu kommer den Omstændighed, at de Portugisiske Batterier for kort Tid siden fyrede paa et Britiske Krigskib. Ganske anderledes lyder dog The Couriers Angivelse, hvorefter hine Krigskibe alene ere bestemte til at erstatte Linie skibene Talavera og Wellesley, der ere bortkaldte fra Stationen paa Tajo, for at støde til Admiral Malcolms Flaade og med den seile til Schelden. Alt tyder hen paa, at Tvangsforanstaltninger til Søes virkelig skulle finde Sted. Thee Courier melder nemlig, vel kun som Rygte, men dog som et troeværdigt Rygte, at det Preussiske Hofs Bestemmelse, som samme ved den Preussiske Legationssecretair i London, Grev Dønhoff, er bleven meddeelt det Nederlandske Hof, tilkjendegiver, at Hs. Majestæt Kongen af Preussen har givet sit Samtykke til de Hollandske Havnes Blokering ved Englands og Frankriges forenede Flaader, saavelsom dertil, at denne Expeditions Omkostninger bestrides ved Afdrag i den Belgiske Andeel af den Nederlandske Statsgield, men at Hs. Majestæt urokkeligen vedbliver sin Beslutning, ikke at tilstæde en Fransk Hærs Jndmarsch i Belgien. Den Preussiske Legationssecretair, Grev Dønhoff, er nemlig i Søndags ankommen hertil fra sin Mission, efterat have forladt Haag, uden at oppebie den Hollandske Regjerings Svar paa de af ham medbragte Depescher, hvilket først ventedes hertil Onsdagen den 24de d. M. Jmidlertid havde han om Fredagen havt en Samtale med den Hollandske Minister for de udenlandske Anliggender, Baron Verstolk van Zoelen. Medens man nu, efter Londonske Blades Angivelse, skulde troe, at det vilde blive ved Blokaden, forsikkrer det i Torsdags hidkomne franske Blad Messager i Mandags, at de Franske Tropper næste Mandag (formodentlig den 29de d. M.), skulle rykke ind i Belgien, enten de tre Magter give deres Samtykke dertil eller ikke c), med Tilføjende, at den Preussiske Gesandt i Paris har erklæret, i saa Fald at ville forlange sit Pas. Med Hensyn til de krigerske Efterretninger, som vare indløbne fra Paris, Brussel og Haag, gjor The Courier imidlertid den bemærkning, at den ikke kan overtyde sig om, at Fjendtlighederne imellem Holland og Belgien virkelig komme til Udbrud. Vel er Conferentsen forpligtet til at understytte Belgien; men vilde Belgien paa egen Haand angribe Antwerpens Citadel, saa kunde ei allene denne Stad derved gaae til Grunde, men ogsaa hele Tingenes Stilling antage en anden Skikkelse, og maaskee give Anledning til nye og betænkelige Forvirringer.