JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-03-31
P.M. K. ved Boeden værende Pakkammer, i den Gaard, Dramborden med Disk, Skuffen og Reoler, samt en som ligger imellem de Hr. Thygesens og Sommerfeldts Gaarder ved Østeraae, kan faaes til Leie og strax tiltrædes. Samme i Særdeleshed til Handling, og ellers til Brygning og Brænd ning vel indrettede Gaard tilligemed et til denne Gaard indbygte og i Bispegaden beliggende Huus med Gaardsrum, der nu beboes af sal. Controlleur Lassen Bruuns Enke, er at faae til Kiøbs paa fordeelagtige Conditioner. De dertil Lysthavende behage at adressere sig til Land-Jnspecteur Seip, som hver ved Østeraae.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
En Hanoversk Officeers Skrivelse i Gibraltar, den 27. Januar. Efterat vi fra den 21. Juni f. Aar til den 15. Januar. dette Aar 1780, paa det allernøieste havde været bloqueret baade til Lands og Vands, saa var det naturligt, at vor Provision ved en saa talrig Garnison maatte noget formindskes, og omendskiønt vi alligevel endnu vel havde Brød paa 5 til 6 Maaneder, saa vare dog nogle andre Artikle forsvundne. Smør fik Soldaten intet meere af, der blev ham ugentlig afkortet et halvt Pund saltet Kiød, og et Fierdingpund Flesk. Af Havregryn fik han slet intet meere, og af Ærter fik han kun Halvparten, derimod fik han 2 Maaltider Riis om Ugen. Uformodentlig ankom den 15. Januar. et lidet Engelsk Skib. Hvor stor blev ikke vor Glæde, da vi hørte, at dette Skib havde Artillerie og Munition om Borde, og at det i ondt Veier var blevet skilt fra en anseelig Convoy hertil.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Den 16. ankom et andet Skib med den Efterretning, at en Spansk Convoy, bestemt fra Bilbao til Cadix, var falden den Engelske Flode i Hænderne. - Den 18 an som atter et Skib med den Efterretning, at den Engelske Flode havde havt en Fegtning med en Spansk. - Endeligen kom om Natten imellem den 19 og 20 Fregatten Apollo med Efterretning om Seieren over Don J. v. Langara. - Dagen derefter kom den heele Flode og Convoyen hertil. Admiral Digby, paa hvis Skib Prints William Henry var om Borde, løb strax herind med sin røde Division; men Admiralerne Rodney og Sir LokartRos gik med deres Divisioner ind i Middelhavet, og nogle Dage derefter til Tetuan, for, som det hedder, at nego tere med Keiseren af Marocco; men nu ere de alle her. -
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
7. April.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Vi have i Morges faaet den Efterretning fra Tetuan at Hs. Barbariske Majestæt og det heele Moriske Folk ere overmaade fornøiede over den Engelske Seiervinding, og ere redebonne til at sende alt mueligt levende Qvæg, som de kan faae sammen, hertil.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
London den 21. Mart. J Fredags blev i Underhuuset Lord Norths Anklage, angaaende et utilladeligt Middel, som han har brugt, for at lade vælge et Parlementslem for Milbourne Port, videre undersøgt, og saaledes bragt til Ende, at Ministeren. blev frikiendt for beskyldingen. Lord North, som ikke vilde vortere i sin egen Sag, opholdt sig, imedens Undersøgelsen varede, i Huusets Gallerie, og kom, da Sagen var afgjort, ned, for at aflægge sin Taksigelse til Huuset. for den ham beviiste Understyttelse, hvilken han gjorde i de høfligste Udtrykke.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Hoffet har i den Londonske Tidende for i Løverdags ladet bekiendtgiøre følgende: Admiralitetskammeret den 18. Mart.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Udtog af et Brev fra Lord Longford, Capitain paa Krigskibet Alexander, dateret Spithead den 16. Mart. Den 12 hujus, da jeg krydsede fra Øen Stilly mod Vesten, gjorde vi Jagt efter en stor Fregatte, som vi bleve vaer i Sydost, og efterat vi i 18 Timer havde forfulgt den, vare vi den paa 2 Kanonskud nær. Den 13. ved Dagens Frembrydelse lod den Fransk Flag vaye, og vi fyrede Jagd Kanoner paa hinanden næsten i 2 Timer. Da vi vare komne den saa nær, at vi vilde lægge os den paa Siden, saa faldt vor Formast over Borde, uden at den var bleven afskudt, eller Tougverket var beskadiget. Jeg befandt derefter, at den har været ganske forraadnet Krigskibet Courageur fortsatte Jagden, indhentede Fregatten ved Middagstiden, efterat der fra begge Sider vare vexelviis skeedte mange Skud, og tog den. Man saae da, at Skibet var Kaperen, le Monsteur, fra Granville. Den førte 40 12- og pundige Kanoner, tilligemed 362, Mand, og blev commanderet af Jean de Bochet. Kaperen var for 8 Dage siden løben ud fra Orient, men den havde endnu ingen Priser gjort. Dette Skib er en meget skiøn Fregatte, næsten ganske nye, og Kanondækket er 134 Fod langt. Jeg haaber, at det vil være got skikket til Hs. Majestæts Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
J Følge andre Efterretninger skal Amerikanernes Omstændigheder være saa slette, at de under billige Vilkaar ville underkaste sig os, og for kort siden skal 2 Franske Fregatter, ladte med Krigsredskaber, være blevne jagne paa Stranden paa Kysterne af Virginien, hvilke de Kongel. Sindede have bemægtiget sig, og vil nu give Sagerne i Virginien en ganske anden Vending. Tiden allene vil lære, hvilken af anførste Efterretninger der er best grundet.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Haag den 25. Mart. Det skal være vist, som Breve fra Petersborg mælde, at i Cronstad blive udrustede 15 Russisk Keiserl. Krigsskibe og 5 Fregatter. Saa skal der og, i Følge troeværdige Efterretninger, være en Alliance paa Tapetet imellem de Nordiske Søemagter og Holland, hvilke skal sigte til at beskytte bemældte Søemagters Undersaatteres Handel.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Man seer nu en Copie af den Resolution, som Staterne af Friesland den 29. Febr. have taget. De stemme paa en uindskrænked Convoy med alle Hollandske Skibe. som ingen aabenbar Contrebande have inden Borde. Staterne i en anden Provints skal allerede have taget samme Beslutning, og have givet deres Villie til den af Statsraadet foreslagne Udrustning af 52 Krigskibe.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Brunsvig den 25. Mart. J Goslar har Natten imellem den 22 og 23, hujus været en saa hæftig Jldebrand, at henved 250 Huuse deraf ligge i Aske. Det Hanoverske Factorie, Raadhuuset, og 3 af vore Kornmagaziner skal ligeledes være blevne et Rov for Luen. Den 27. J Gaar Middag Klokken halvgaaen 1, da Hs. Høifyrstl. Durchlauchtighed, den regierende Hertug, kom tilbage fra Hs. Kongel. Høihed i sit Gemak, blev Høistsamme angreben af et Slag, af hvilket denne elskelige Fyrste og Landets Fader i denne Nat Klokken 11 opgav sin Aand. Hs. Høifyrstl. Durchlauchtighed var fød den 1. August. 1713 og succederede i Regieringen den 3. Septembr. 1735. Hoffets og det heele Lands Sorg over denne Forliis er ubeskrivelig.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Aalborg den 6 April, Hans Majestæt har under 29 Martii sidst afvigte ved allernaadigst Rescript befalet, at det korte Udtog af Religionen, som Etatsraad Sporon, Jnformator hos Hans Kongelige Høihed Kronprintsen, har ved Trykken ladet udgaae under Titel af: Den kristelige Religions HovedLærdomme skal i Overeensstemmelse med Skole=Forordningen af 11. Maji 1775 til den deri bestemte Brug, offentligen indføres i de Latinske Skoler.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Sidste Søndag blev her ved den hellige Confirmations Forretning i begge Byens Kirker i alt 78 bekræftede i deres Daabes Naade, deraf vare i Budolphi Kirke 34 Drenge og 23 Piger, og i Frue Kirke 15 Drenge og 6 Piger.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
J Løverdags afmarscherede herfra en Commando til Holsten, paa Arbeide ved Canalen i Corporal, 1 Tambour og 26 Gemeene af det Falsterske Regiment under Anførsel af Premierlieutenant Hr. von Penich. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Den 6, hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Herren være lovet, som har hørt mine Bønner Desuden i løse Penge. Er i 3 12 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Copulerede. Den 5, hujus her i Byen Skipper Lars Larsen Lind og Anne Cathrine Bruun.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Død. Den 2 April, her i Byen Jacob Jsachsen Barebants Hustrue, Helena Jørgensdotter i hendes 87 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Til Publici behagentlige Efterretning bliver herved be NB. S. kiendtgjort, at Mandagen den 24 April førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet præcise, vorder ved Sr. Christen Drasbæks eiende Pakhuus, beliggende udi Wixøe, Bye, norden Herregaarden Nortorv i Hillerslef Herred og Thye land, begyndt og holdt offentlig Auction over den af Skipper Balzar Kraftes førte, og for Fæbbersted=Strand udi afvigte Aar forulykkede, Galeatze, Brigita kaldet, biergede anseelige Andeel godt Svensk Stangjern, imellem 7 til 800 Skippund Dansk Vægt, der sammesteds skal bortsælges, og efter dertil erholdte høilovlig General-Toldkammers Tilladelse her i Landet og Riget, maae forblive imod simpel Tolds Erlæggelse af 1 Rdlr. pr. Skippundet; Og paa det saavel de Liebhabere, der ville have lidet, som og de, der ville kiøbe meget, destobedre kan vorde faciliteret, bliver samme Jern ved Auctionen opraabt og bortsolgt i smaa Partier fra 1 til 10 Skippund af Gangen; Hvorfor alle og enhver Lysthavende behagentlig paa forermældte Tid og Sted, betimelig vilde lade sig indfinde, da saavel Varene forinden Auctionens Begyndelse kan der tages i Øiesyn, som og AuctionsConditionerne sammesteds nærmere blive at erfare. Thisted, den 31. Martii 1780. R. Steensen.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Ja hans Høigrevelig Excellence (S. T.) Hr. Greve Wedel Friis har til fine Bønder i Galten Sogn og Bye i Schanderborg Amt solgt de under 28 Februar. h. a. i de publiqve Tidender til Auction proclamerede 28 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 og Trefierdendeel Album Jordskylds og 1 Skp. 2 Fdkr. 1 og syn Sextendeel Album Skovskylds Hartkorn Strøegods i bemældte Galten; Saa averteres sligt herved, med Tillæg, at Auctionen over det øvrige i bemældte Proclamation anførte Jordegods, som bestaaer i Christinendahl Gaard og Schoubye Bye med samme Sogns Tiender, ufeilbar den 26. April førstkommende nyder sin Fremme. Friisendahl den 3 April. 1780. Niels Hutfeldt Bagge.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Førstkommende 24 April, bliver Auction holdet i Støvring d) Mølle over Jndboe, Bester, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Grebe, Spade, Høe=Lee, og Lyng=Lee med videre. En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at lære Guldsmed Profession, anvises en god Condition i Kiøbenhavn af L. Møller, Guldsmed i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Ja vi undertegnede Interessentere have tilforhandlet os det Farverie, som har tilhørt Hr. Tordenschou, og er beliggende paa Brobergs Gade i Aarhuus, og vi strax begynder med Farving sammesteds, saa ombedes alle og enhver her i Egnen, at indsende til os alt, hvad uldent og linnet Tøi og Garn, samt silke Tøier og Klæder, som de vilde have farvet, da vi forsikkre enhver om redelig Behandling, gode og bestandige Couleurer, snareste Expedition og billigste Priser. Aarhuus den 21. Mart. Degen. Striholdt.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Ja Trykker Søren Bang herfra Byen er for en 4 Maaneders Tid siden bortreist, uden enten at forsyne sig med Pas, eller tilmælde mig noget om hans Borteblivelse, hans Hustrue ligeledes derefter, saa haver jeg i den Henseende saavel efter den første prioriterede Panthavers Forlangende, som paa EmbedsVegne, antaget Boet under lovlig Behandling efter udtagende Proclamatis nærmere Formæld. Til den Ende er ved den holdte Registerings Forretning blevet vedtaget, at alt Boets Tilhørende vorder stillet til offentlig Auction førstkommende 24. April. Klokken 11 Slet Formiddag, hvoriblandt er i sær en god, beleilig, og med beqvemme Værelser forsynet Gaard, samt alle til et Trykkerie fornødne Redskabe i beste Stand; hvilket alt til Liebhaberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Holstebroe, den 18 Mart. 1780. E. Jacobi.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Saasnart det er vordet anmældet, at Jens Christensen Alle rup og Jnger Andersdotter i Ørum Bye paa Clausholms Gods uden Livs Arvinger ere bortdøde, bleve deres ringe Efterladenskaber strax tagne under lovlig Behandling, samt derefter ved Auction gjorte i Penge, og endskiønt der ellers intet i nogen Maade kan blive at arve efter dem, da Boets Formue ikke engang er tilstrækkelig til Begravelsets og Skiftets Bekostning, lader jeg dog herved trende Gange i Rad udi de Jydske Efterretninger indkalde alle dem, som formeene sig at være Arvinger efter bemældte Afdøde, at møde inden de i Loven befalede Terminer ved Skiftets Foretagelse her paa Gaarden, og medbringe lovlig Beviis om deres Arverettighed, da de kan vente at nyde Rettens Pleie. Clausholm den 28. Martii 1780. C. F. Hagstrøm.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Efter Staldkarlen Anders Laursen, som paa Woergaard i Børglum Amt, Jerslev Herred i Wensyssel afvigte Aar den 23. Februar. 1779. ved Døden afgik, er strax derpaa hans saa Efterladenskaber tagne under lovlig Skiftebehandling, og ved Auction bragte i Penge, udi de nærværende Arvingers Paasyn; men som bemældte Afdøde desuden har fraværende Arvinger, saasom: 1 Søster Gisel Marie Laursdotter, tilforn skal have været i Kiøbenhavn, men for en 6 a 7 Aar siden begivet sig derfra, uden at være her bekiendt, hvorhen; 1 dito Touge Laursdotter, skal være gift og boesat i Kiøbenhavn, hendes Mands Navn ubekiendt; 1 dito Anne Laursdotter sammesteds opholdende, gift med Gields=Commissions og Giesterets Skriver, Sr. Wiibe, og i dito Maren Laursdotter, som har skullet opholdt sig i Nørre Sundbye eller i Egnen derved, og endskiønt de i Kiøbenhavn ere vordene den Afdødes Dødsfald i sidstafvigte Foraar bekiendtgjort ved Skrivelse til velbemældte Giesterets Skriver, Sr. Wibe, under Anmodning at give de øvrige Søstre, Kundskab herom, og tillige meddeele Svar derpaa, har dog saadant alligevel ved mundtlige igientagne Erindringer ikke fra ham været erholdelig, altsaa bliver disse Arvinger herved trende Sinde saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som Jydske Efterretninger, indkaldede at møde eller møde lade ved Skiftets endelige Slutning, som er berammet at foretages den 9. Maj. næstkommende om Formiddagen Klokken 10 her paa Skriverstuen ved Woergaard, de Ugifte med Formyndere, og de Gifte ved deres Mænd, for at observere deres Arveret, saafremt de derunder maatte have noget at erindre, eller siden selv tilskrive sig den Uleilighed, som af deres Udeblivelse i al Fald kunde flyde, da Skiftet uden videre Henstand agtes tilendebragt. Woergaard den 22. Mart. 1780. Paa Høi og Velbaarne Hr. Obriste Reedtzes Vegne Peder Langebech.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Vandagen den 17 April førstkommende og følgende H. B. Dage lader sal. Hr. Consistorialraad Tegders Arvinger stille en Deel Løsøre til Auction, nemlig Sølv, Kobber, Messing, Tin, Porcelain, Sengesteder og Klæder, Linnet, Kakkelovne, Kiøkken Bryggers= og Gaard=Redskaber, en Deel Bøger, et Partie Gibs og Stangblye, en Careth, Chaise, Cariol og en Postvogn, samt nogle levende Creature, med meget meere, som behøves i et Huus og en Gaard. Auctionen holdes paa Holbechgaard i Dronningborg Amt, Rougsæd Herred, og begyndes bemældte 17. April Klokken 9 til 10 Slet Formiddag. Hrumgaard, beliggende i Stiernholms Amt, Bierre NB. Herred, Ørum Sogn, (to Mille fra Kiøbstæderne Horsens og Weile) agter Vedkommende ved offentlig Auction, som holdes der paa Gaarden Fredagen den 28 April førstkommende at lade bortsælge. Gaardens Eiendomme ere følgende: Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 27 Tdr. - Skp. 1 Fdk. 1 Alb. Mølleskyld Skovskyld 2 .Er fri Hovedgaards Taxt 33 7 2 1 Prum Sogns Konge- og Kirke. Korn-Tiender, samt Daugaard Sogns Kirke dito Som til Gaarden in Natura kan oppebærges. Det contribuerende Hartkorn Bøn gods er Ager og Eng = 216 = = 2 Hvoraf 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. i lang Tid, og deels med. Kongelig allernaadigst Tilladelse, har været brugt under Hovedgaarden. Mølleskyld 19 Skovskyld 1 Er i alt Hartkorn 312 4 Gaard og Gods ligger i en af Jyllands frugtbareste Korn og Græs Egne, og dens vidtløftige gode ege og bøge Skove ligge kuns en halv Miil fra Stranden, hvor Træet beleilig kan udskibes. Til Gaarden kan saaes aarlig Rug 24 a 26 Tdr., Byg 24 a 26 Tdr., Boghvede 12 Tdr., og Havre 100 Tdr.; avles 450 a 500 Læs Høe; hvoraf det meeste er Baarehøe. Her kan græsses 110, staldes og forres 160 a 170 stkr. Stude, foruden fornødne Heste og Køer. Raadyr, Harer, Agerhøns, og andet Fuglevildt ere her i god Forraad. Ferske Fiske kan daglig haves fra Stranden og af Aaerne, som løbe tæt omkring Gaarden. Gaard, Gods, og Kirker ere vel byggede, og ved Borgergaarden er et rart Springvand. Godset er forsynet med got Mandskab, og svarer uden Restance de Kongelige Skatter, samt Landgilden, som aarlig er 519 Rdlr. 1 Mk. 4 s. Conditioner, hvorefter Gaard og Gods sælges, ere meget savorable, som tilligemed Jordebogen kan faaes til Eftersyn paa Krastrup. og Aggersbøll. Krastrup den 7. Mart. 1780.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Paa Aastrup i Vensyssel bliver Torsdagen den 20. April, hos det offentlig Auction over omtrent 100 retskafne gode Mejerie=Køer, 5, 6 og i det høieste 7 Aar gamle, som alle, i Fald de Kiøbende saadant forlange, kan blive staaende paa frie Foder, der ved Gaarden til 1. Maji h. a. 2 Tyre i 2 og 3. Aar, 80 Stkr. unge Faar med ligesaa mange Lam, 9 Stkr. to Aars Galte, 12 a 16 unge Heste og Hopper i 3 og 4 Aar, samt enDeel Mejerie-Redskaber, i sær af Sie= eller Melkebøtter, Folke Sengesteder med videre, som Forpagteren, underskrevne Christen Aagaard til Fuglsig, der til forestaaende 1. Maji 1780, skal qvitere Aastrup og Omerklits=Forpagtning, lader bortsælge paa billige Conditioner for de den Tid mødende Liebhabere. Fuglig den 26. Mart. 1780. Christen Aagaard, Forpagter ved Aastrup. P.M. S.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
hvor en god Condition kan være at faae for en Skri) verkarl, som forstaaer, vil, og kan, forrette det, dertil udfordres, kan skaffe paalidelig Attest og sit gode Forhold, og stille Caution for Oppebørseler, om hannem saadant skulde vorde betroet, kan anvises her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Alle Sorter frisk og af beste Arter Haugefrøe er hos mig i i Randers at bekomme, som nyelig fra en berømt og paalidelig udenlands Gartner er ankommet, om hvis Rigtighed en bekiendt Mands Caution her paa Stedet kan anskaffes; thi recommanderer jeg mine Vahre, der desuden skal recommendere sig selv, og forsikrer enhver i sær om billige Priser og redelig Behandling, og da jeg haaber at continuere Frøe=Handelen i flere Aar, vil det blive mit eget Beste at behandle Folk saaledes, at de med mig kan finde sig vel tiente, hvorpaa min Debit beroer. Randers den 21. Mart. 1780. Johan Conrad Komps.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Jersom tvende skikkelige Personer, der vilde og kan paatage sig at være Consumptionsbetiente, og kan vel regne og skrive, kan de, imod at forevise gode Skudsmaale, mælde sig her i Bogtrykkeriet, da dem gives nærmere Anviisning. da den over Foussingøe Markers Græsning for tilstundende, Sommer sidstleden 1. Mart. holdte Auction ikke blev approberet, saa bliver samme Markers Græsning igien stillet til offentlig Auction paa Foussingøe førstkommende 20 April, om Formiddagen Klokken 10 Slet, til hvilken Tid Liebhaberne ville behage at møde, da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Foussinge den 20 Mart. 1680. N. Gierleff.
Jyske Efterretninger, 1780-04-07
Paa Sæbyegaards Gods udi Vensyssel er ved Døden afgaaenGaardfæsteren, Thomas Jensen i Holtet Wolstrup Sogn, hvis Efterladenskaber strax ere tagne under lovlig Forseigling, og 30te Dagen blevne registerede og vurderede til videre Skiftebehandling imellem den efterlevende Enke og Afdødes Udarvinger, som med Søskende og Søskendebørn ere henved i Tallet 40; Hvilke alle ved holdte Registering deels mældte dem, og ellers ingen af deres Medarvinger paa de Fraværendes Vegne, undtagen tvende Søskendebørn, navnlig : Søren Marqvorsen, og Christen Marqvorsen, som ikke vides med Vished, hvor det dem maatte opholde, derfore herved indkaldes trende Sinde at møde udi Stervboet tilligemed de allerede anmældte Arvinger, og om flere maatte findes, 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som bliver den 24 April og 17. Julii, Til samme Tid og Sted, indkaldes og Stervboets Credi= og Debitorer, de første for at bevise deres Fordring, og de sidste at betale, hvis de i saa Maade ere pligtige, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Sæbyegaard den 13. Martii. 1780. P. Morville, Foged ved Godset.
Jyske Efterretninger, 1780-04-14
London den 24. Mart. Greven af Shelburne er i Onsdags bleven saaret i en Duell med Hr. Fullarton. Anledningen til denne Duell var denne: J Mandags loed Lord Shelburne i Overhuuset sig forlyde med blandt andet, at man omgik les partisk med at besætte Pladsene i Armeen, og at man gik adskillige fortiente Officerer forbi, for at vise sig gunstig imod ganske udygtige Folk. Han beraabte sig i sær derpaa, at man havde givet et Regiment en Oberst, der aldrig havde havt noget at gjøre med Soldatervæsen, havde ernæret sig ved Pennen, og havde været Clerk(Commis, sagde han, vilde han ikke kalde ham, hos en Gesandt. (Han meente Hr. Fullarton, Lord StormontsSekretær, da han var Gesandt i Paris.) Fullarton, der er en Medlem i Underhuuset, og en Schottlænder, yttrede i Tisdags i Lemmernes Forsamling en stor Klage, over dette Udtryk, i sær, at han havde kaldt ham en Clerk, men ham blev paalagt at tie stille, efterdi Sagen aldeles ikke hørte derhen. Han skrev derfore i Heeden og i fornærmende Udtrykke med Pennings Posten et Brev til Lord Shelburne, i hvilket han mældte ham det, som han i Underhuuset havde villet sige imod ham. Lord Shelburne fik Brevet Morgenen derpaa, og et par Timer derefter kom Fullartons Betient med en anden Billet, hvori han forlangte Svar paa det første Brev. Lord Shelburne svarede, at han næste Morgen (Onsdag) Klokken 5 vilde møde Hr. Fullarton i Hydepark. Mylord var den første, som mødte med sin Secundant, Lord Cawendisch, og strax derefter kom ogsaa Fullarton med sin Secundant, Lord Balcarras. Secundanterne afmaalede Plad sin med 12 Skridte, og Lord Shelburne forlangte, at Hr. Fullarton skulde skyde først, hvilket og, omendskiønt uden Virkning, skeede. Lord Shelburnes Pistol feilede ogsaa, men Hr. Fullartons anden Pistol saarede ham i det Bløde, af den høire Side. Fullarton, da han saae, at Lorden var saaret, gik til ham, og forlangte, at han nærmere skulde erklære sig over det, som han i Overhuuset havde sagt. Mylord svarede, at han var ikke kommen, for at give Erklæringer, hvorpaa Fullarton gik tilbage hen paa sin Plads, for at vente paa Jlden af den anden Pistol. Men Lord Shelburne sagde: Tænker De, at jeg vil fyre paa Dem, og skiød Pistolen i Luften, hvorpaa Secundanterne traade til, og bade, at man maatte lade Sagen blive derved, hvilket ogsaa skeede.
Jyske Efterretninger, 1780-04-14
Danzig den 27. Mart. Her i Danzig klager man stedse over Handelens Aftagelse. Den eneste, som endnu blomstrer, er Tømmer handelen, man sender ofte anseelige Ladninger deraf baade med egne og Engelske Skibe for det Engelske Admiralitet, saa og til Dublin og andre Jrlandske Havne, Kornhandelen, som forhen berigede vor Stad, ligger ganske, og har i 3 Aar, formedelst Prisernes Fald, tilbragt os meere Tab end Fordeel. En Mængde Korn, som i Foraaret ventes fra Polen, torde maaskee endnu meere forringe Priserne, allerhelst paa Rugen, hvoraf endnu en stor Mængde er i Forraad fra forrige Aar, og ingen Aftræk derpaa. Den meeste Aftræk paa Korn er nu i Libau og Riga.
Jyske Efterretninger, 1780-04-14
Paris den 31. Mart. J disse Dage indfandt sig hos Grev d'Estning en liden Skibsdreng, mueligt en af dem, som ere blevne udtagne iblandt Hittebørnene. Vice Admiralen loed ham, endskiønt han havde Fremmede hos sig, komme ind, og hørte med megen Mildhed paa hans Forebringende. Drengen fortalte ham sine ulykkelige Omstændigheder, hans lidte Skibbrud, hans Frygt for, ikke at faae sin Sold og sin Part af Priispengene, at han var forlegen, og endelig hans Forlangende efter at tiene under Admiralen. Hr. d'Estaing betog ham sin Frygt, sagde til ham, at han skulde begive sig til Brest, mælde sig der, og sige, at han kom fra ham, og ventede ham der. Greven tog strax sin Børs op, og gav ham Reisepenge, hvilket ogsaa alle de Tilstedeværende gjorde. Man slutter altsaa heraf, at Admiralen endnu tænker at commandere, omendskiønt han ikke tager imod nogen Compliment derfor.