JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
J den Berlingske Tidendes No 286 har en Hr. 4. 5. under Overskrift Et Par Ord og Røret i Anledning af de stænderske Comiteer, forarget sig over at 46 Sogneforstandere her i Lollands Nørre- og Søndre-Herreder i en Adresse til deres Deputerede have udtalt sig imod disse stænderske Comiteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Vi ville haabe, at de 46 Sogneforstandere ere for fornuftige til at svare paa denne Hr. 4. Hs overspændte Snak; thi det synes tydeligt af hans Artikkel, at han ved at tale om Bønder i Almindelighed, kun har Kjendskab til og tænkt sig Bønder, der endnu staae underdanigst med Hatten i Haanden for Forvalter og Ridefoged; men deri tager Hr. 45. meget feil. Mænd, der ved Selveiendom, nogen Læsning og hyppig gjensidig Udvexling af hinandens Jdeer, have erholdt en større aandelig Udvikling end mange Andre af den Classe, kunne meget godt, ved at tænke over de stænderske Comiteer, være kommen til det Resultat, at der ved disse Comiteers fremtidige Sammensætning af Personligheder kunde være Fare for, at den mindre skatte ydende Mands Tarv blev mindre godt conserveret, og at den Formodning vel ogsaa kunde opstaae, at der iblandt disse Personligheder kunde gives dem, om hvem det ei med Sikkerhed vides, om de, som man siger, ere kjøbte eller solgte, eller om de udgjøre en Heelhed eller en Halvhed af en virkelig sand Folkerepræsentant. Og nu den Deel af Stænderforsamlingens Medlemmer, der blive siddende tilbage paa Stændersalens Bænke, disse, den sidste Rest af Frederik den Sjettes Jnstitution, mon disse Deputerede ville vedblivende føle Høiagtelse for deres Kald, vedblivende anspores af Jver og Lyst til at varetage dette, naar Stændercomiteerne, under allerhøieste Tilsyn i Kjøbenhavn, vorde forelagte til Behandling og Afgjørelse de allervigtigste Sager, saasom Statens Skatte- og Finantsvæsen, imedens de ved deres tarveligt besatte Bord i Roeskilde maae tage tiltakke med skabede Faar, Tuer paa Island, osv. I denne Retning har vistnok de Sexogfyrgetyves, Tankegang bevæget sig, da de udtalte deres Mening om denne Sag, at de ville indgaae paa en yderligere Forklaring af deres Handlemaade, troe vi ikke, og at 4. 5. Artikkel i "Berlingske Tidende" ikke fortjener at være nogen Opfordring dertil, er ganske vist. Lollands Nørre-Herred den 3die November. X.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Jndenlandske Efterretninger. Fregaten Thetis, Capitain Zartmann, ankom i Tirsdags til Kjøbenhavn, kommende fra Livorno, hvor den har indtaget henved 100 Kasser, med Thorvaldsenske Konstsager. Ombord paa Fregatten befandt sig Konstneren Bravo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Thorvaldsen vedbliver stedse at forherlige sit Navn, ligesom han allerede har foreviget det. Det var Thorvaldsens Gave, der foranledigede hans Museums Anlæggelse, og han skjænkede strax en Sum af 27,000 Rbd. dertil. Det er os en sand Glæde at kunne meddele, at han nu i disse Dage endvidere har forøget denne betydelige Gave med 30,000 Rbd., som skulle anvendes til at udføre hans Arbeider i Marmor og til at fuldføre dem, der allerede ere paabegyndte, til at anskaffe Piedestaler o. s. v. – Man har saaledes heri et nyt Beviis for Thorvaldsens Tilfredshed med Pla(Berl. Tid.) nens Realisation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Etatsraad, forhenværende Deputeret i Rentekammeret, Lauriz Esmark, R. af D. og Domd.,er i Tirsdags Morges pludselig afgaaet ved Døden i den høie Alder af henved 75 Aar. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Fra Madrid skrives under 19de f. M. at vor Landsmand Dr. Kalkar var ankommen sammesteds, for i de spanske Archiver og Bibliotheker at anstille Efterforskninger og de i Middelalderen mellem Danmark og Spanien bestaaende Forbindelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Hos en Mand paa Landet – beretter Fædrelandet – skeete et temmeligt dristigt Jndbrudstyverie. Manden skrev strax en Anmeldelse derom til Stedets Birkedommer som Politimester, og til sin Søn i den nærliggende Stad skrev han tillige et Brev om det Passerede med Anmodning, at denne uopholdelig vilde underrette Stadens Politie derom, for muligt af denne Vei at komme paa Spor efter Kosterne. Begge disse Breve gav han til sin Karl, med Paalæg først at afgive til Stedets Politimester det til denne adresserede, og derefter at bringe det andet til hans Søn. Stedets Politimester saae imidlertid ved Modtagelsen af sit Brev, at Karlen havde det andet i Haanden, og han spurgte da, til hvem dette skulde bringes. Paa Svaret, at det skulde til hans Husbonds Søn i Staden, befalede han det imidlertid udleveret til sig selv, og derefter lod han en af sine Betjente bringe det tilbage til Faderen, med den Ordre, at det skulde brækkes og læses i Betjentens Overværelse. J sin Overraskelse og Skræk lod den Bestiaalne, en aldrende Mand, dette ogsaa virkelig skee, og Brevet tog Betjenten derpaa med sig til sin Politimester, og det kom ikke Sønnen tilhænde. Vi antage – tilføier Fædrelandet. – at denne Fortælling er – en Fortælling. Skulde den imidlertid vise sig at være noget mere, forbeholde vi os at komme tilbage til den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Aalb. Av., beretter, at en Glarmester Nielsen i Nibe, skjøndt kun oplært i sin Profession og i Snedkerhaandværket, og berøvet Adgangen til at forskaffe sig Jndsigt saavel i Mechanikens Theori som i Tidens mange Opfindelser i denne Retning, har dog, ved Talent og ved stadig Eftertænksomhed, over Alt, hvormed han syslede, i flere mechaniske Retninger, saavel ved Benyttelsen og Forbedringen af Andres som ved egne Jnventioner, bragt det til megen Fuldkommenhed. Han forfærdiger saaledes iblandt andre Gjenstande Sigter og Solde af Staal- og Messingtraad, som han selv trækker, og der i Soliditet og Accuratesse kunne stilles ved Siden af Udlandets bedste Fabrikater; ligesaa har han selv dertil indrettet en sindrig Staaltraadsvæv, ligesom ogsaa en Sømmaskine, der viser sig i høi Grad hensigtsmæssig til denne Anvendelse. J en anden temmelig vigtig mechanisk Jndustrigreen har han ligeledes lagt megen Sindrighed for Dagen, nemlig i Forfærdigelse af Kornrensemaskiner, som han nu efter flere Prøver og derefter foretagne nye Forbedringer har bragt til megen Fuldkommenhed. Maatte man føle sig i høi Grad kjedet og trættet ved flere af de roeskildske Deputeredes Snakkesalighed under Adressediscussionen, saa er det derimod en sand Opmuntring for Sindet, at dvæle ved de jydske Folkemænds korte og kjernefulde Vota i samme Sag. Og viste det sig hist strax in limine, at Mænd, der engang vare Liberalismens Forkæmpere, ikke ere det mere, saa har det i Viborg viist sig, at Folkefrihedens Venner ere forblevne den og sig selv troe. Er Algreen-Ussing bleven en Anden, saa er Roulund den Samme. Er David bleven en Anden, saa er With den Samme. Ved denne Leilighed er det nødvendigt, siger han: at Enhver toner sit Flag. Er Bang bleven en Anden, saa er Fleischer den Samme; uden Tilbageholdenhed siger han den kgl. Commissarius, at Jyderne ikke have seet mildt til, at Østifternes Forsamling denne Gang er bleven sammenkaldt først: Jngerslev bestyrker dette. Jyderne have betragtet dette som en Art Tilsidesættelse, siger han, J Roeskilde stemte 38 af 67 mod en Adresses Jndgivelse; i Viborg stemte 36 af 51 for den. Blandt de Faa, som vare enige med Pluraliteten af de roeskildske Deputerede i at fraraade den, kunne vi nævne: Biskop Tage Müller, Kammerherre, Benzon og Stiftamtmand Rosenørn, der Alle ere udnævnte af Hs. M. Kongen. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
J Thisted Avis læses under Jndsendt: At Herredsfogden ingenlunde forsømmer Landboernes Tarv, fordi han boer i Kjøbstaden, derpaa haves flere Beviser. J Særdeleshed kunne vi Morsing, boere paa en Tid, da der i Almindelighed klages over Brud paa Eiendomssikkerheden, ikke andet end glæde os ved den rastløse Jver og Aarvaagenhed hvormed Øens Politimester eftersporer og opdager Forbryderne. Hvor hurtigt det derfor i Almindelighed lykkes Justitsraad Rummelhoff at opdage Gierningsmanden og bringe ham til Bekjendelse, er for bekjendt til at videre Omtale var fornøden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Mandags Morges skete Anmeldelse om at den foregaaende Nat var øvet Jndbrud i Flade. Samme Dag blev Tyven arresteret og det Bortstiaalne gjenfundet. Nu er det bleven oplyst, at Tyven sidste Søndag, førend han gik til Herrens Bord, laante hos den Bestiaalne en Frakke, gik derpaa i Kirke- og deeltog i det hellige Naademaaltid, iler fra Kirken til den Bestiaalne, hvor han tager Krogene af et Vindue for at finde Adgangen lettet om Natten, da han over det Jndbrud, han under Søndagen har forberedet. Langeland, den 27de Octbr. 1842. - Det myrdede Fruentimmer i Lindelse, og den for dette Mord mistænkte Mand, Eieren af Lindelse Mølle, der endnu sidder i Arresten i Rudkjøbing, er i disse Dage en Gjenstand for den almindelige Omtale paa Langeland. Den Mistænkte har, indtil idag været i Forhør kun en eneste Gang, fordi han, efter vedkommende Læges Attest, skulde være saa syg, at han ikke, uden Skade for sit Helbred, kunde taale at inqvireres. Denne Sygdom paakom ham den samme Dag, da der blev holdt Synsforretning overden Myrdede, idet han - frivillig eller ufrivillig? – faldt ned fra det Øverste i sin Mølle, men slog sig ikke anderledes, end at han derpaa gik ud til Møllevingen og stod – frivillig eller ufrivillig? – saa nær ved denne, at han blev slaaet af den paa Hovedet, og anseet næsten for død. - Det skal være oplyst at han, skjøndt Ægtemand til en tækkelig og anstændig Kone, har levet i utugtig Omgang med den Myrdede, som har født 3 Børn ved en ældre Kjæreste, og at han har budet dem 100 Rbd. i Brudegave, men at de ikke vilde ægte hverandre, uden at han betalte dem 200 Rbd.; en Syndebod, der syntes ham baade for tung og forhaard. Et Par Dage for Mordet skal have staaet en ladet Bøsse i Huggehuset, og Dagen efter Misgierningen skal den samme Bøsse have staaet uden Ladning i Møllen. Dette og andet Mere lader nu den letsindige og lettroende Fru Fama gjælde som Beviis nok for Møllerens Strafskyldighed; men alligevel kan denne ulykkelige og ynkværdige Mand, arresteret allerede i flere Uger, gjerne være uskyldig. Hvo kan vide det, saalænge han ikke har tilstaaet? J det eneste Forhør, som hidtil har været afholdt, skal han have benægtet Alt, – ja endog - formodentlig i Vildelse – at han kjendte den Myrdede, som han dog senere fragik. Dersom han bliver frifunden, maatte man ret inderlig ønske og bede, at de over ham afholdende Forhører, og de ved denne Mordhistorie nærmere oplyste Omstændigheder maatte
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
offentliggjøres i vore Provindsblade, paa det at den offentlige Mening kan komme ud af den Vildfarelse, som den er kun alt for villig at hengive sig til, navnlig, at en rig Familie, som veed at brugede Midler, der staae den til Tjeneste, kan, naar den vil, unddrage sin strafskyldige Slægtning fra de borgerlige Loves Straf. Men at her hverken er, eller har været, nogen rimelig Grund til at antage sligt, derom er kun een Mening hos forstandige Folk paa Langeland. Det er en herlig Sag med den nærværende Tids Offentlighed, hvorfor man dog ene har den frisindede Presse og Folkets funde Sands at takke. Ved Hjælp af denne kan den retsindige og skyldfrie Borger stille sig frem i Sandhedens Lys, for hvis Dagskjer de Skygger flux maae svinde, som Løgnen og de onde Tanker i Hjertet uddampe fra deres eget Mørke. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Nykjøbing den 5te November. Efter hvad her igaar blev berettet, skal den ulykkelige Hændelse være indtruffen, at en Jagt fra Nysted, paa Hjemreisen fra Kjøbenhavn, i disse Dage er sunken ved Grønsund. Et forbiseilende Fartøi skal have bjerget Jagtens Mandskab. Det forulykkede Fartøi var, efter Sigende, ikke assureret. – Vi haabe at kunne meddele nærmere Oplysning herom i næste N af Avisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
J Tirsdags, den 1ste dennes, afbrændte ved høilys Dag, strax efter Middag, en Gaard i Lommelev, i Stadager Sogn her paa Falster, tilhørende. Selveier Mads Vest. Uagtet hurtig tillende Hjælp nedbrændte Gaarden aldeles, da man af Mangel paa Vand Jntet kunde udrette, og Jlden, som syntes at være opkommet paa eengang i to modsatte Fløie, udbredte sig saa hurtig, at det skjøndt alle Gaardens Beboere vare hjemme, kun lykkedes at redde 2 Dyner, hvorimod alt det øvrige Jnd- og Udbo, deriblandt Mandens bedste Heste og den indbjergede Sæd, blev et Rov for Luerne. Gaarden skal være meget lavt assureret, og Bohavet enten slet ikke eller kun for en ringe Deel, saa at Tabet for den Brandlidte er meget betydeligt. Der ankom kun een Sprøite, fra Alslev Kirke, til Brandstedet, men denne blev strax ubrugelig formedelst det muddrede Vand, og fra det nærliggende Vennerslund ankom besynderligt nok ingen Sprøite.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Udenlandske Efterretninger. Det vigtige engelske Blad "Morning Herald bringer den mærkelige Efterretning, som det forsikkrer at have fra en agtværdig Kilde, at de Franskes Konge har raadført sig med de Personer, til hvilke han har meest Tillid, om at nedlægge Regjeringen til Fordeel for sin ældste tilbageværende Søn, Hertugen af Nemours, hvoraf Meningen dog maa være, at denne, efter den nylig af Kamrene antagne Regentskabslov, skulde styre Riget som Formynder for sin fireaarige Brodersøn, Greven af Paris. Dersom det virkelig skulde være Ludvig Philips Hensigt at nedlægge den Magt, der synes at være bleven ham saa kjær, er det dog ikke rimeligt, at denne Beslutning meget snart skulde udføres, men man har formodentlig med Flid udspredt dette Rygte, for at høre den offentlige Mening og forberede det franske Folk paa en saadan Forandring. Dette Skridt vilde uden Tvivl være meget klogt af den gamle Konge, som med beundringsværdig Kraft og Snildhed har vidst at befæste den vaklende Throne og nu i over 12 Aar at beherske det uroligste af alle europæiske Folk. Thi det nye Dynasti har endnu i og udenfor Frankrig saa mange mægtige Fjender, at det sikkert vilde falde meget vanskeligt for Hertugen af Nemours, der ikke er meget elsket, at udholde de Storme, som ikke vilde udeblive ved Ludvig Philips Død; men naar denne endnu i nogle Aar, uden at være Konge af Navn, kunde understøtte sin Søn ved Raad og Daad, kan det maaskee lykkes ham at sikkre Thronfølgen i sin Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
J Frankrig har man i nogen Tid været i alvorlig Bekymring for General Bugeand, som med en stor Hær var draget ind i det Jndre af Algier, og fra hvem man i længere Tid aldeles ingen Efterretninger havde hørt. Han er nu lykkelig vendt tilbage til Staden Algier, efter fuldkommen at have opnaaet sin Hensigt at ødelægge Ben-Salem. J et stort Slag havde han slaaet og adspredt en forenet Skare af 6 Kabylerstammer. Det forhen omtalte Tab, som Kabylerne ved Landets vestlige Grændse havde tilføiet General Changarnier, har været langt betydeligere end de officielle Beretninger gave tilkiende, og alene af et Corps skulle 250 Mand være faldne. Generalen selv var i største Fare for at blive tagen til Fange, men blev reddet af en Trompeter, som i det afgjørende Øieblik nedlagde to af hans Angribere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
(Litteraire Anmeldelser.) Populair Lærebog i den almindelige Naturlære, af Chr. H. Biering, polytechnisk Candidat og Adjunct ved Aalborg Cathedralskole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Adjunct ved Aalborg Cathedralskole. Vor Tids Stræben kan med Sandhed siges at være demokratisk, under al den urolige Gjæring og Kamp, under de modstridende Jnteressers vexlende Seire og Nederlag skrider Tidsaanden ustandselig fremad efter en høiere Udviklingslov, tilintetgjør forældede Former, nedriver gamle Skranker og udjevner stedse meere Forskjellen mellem de saakaldte høiere og lavere Stænder, idet den aabner de Sidste Adgang til de Nydelser og Goder, som forhen ansaaes som de Førstes udelukkende Eiendom. Det er derfor en naturlig Følge af denne Tidens Stræben og en af dens ædleste Frugter, at Læsebibliotheker og Læseforeninger oprettes, at Bekjendtskabet med Litteraturens fortrinligste Frembringelser lettes og udvides ved Udgaver til overordentlig billig Priis, og at nye populaire Skrifter over de forskjellige Grene af den menneskelige Viden forfattes. I denne Henseende er i den seneste Tid skeet Meget for os, fornemmelig ved Trykkefrihedsselskabets Bestræbelser; men naar man seer hen til Naturlærens Vigtighed for det practiske Liv, til det Værd og den Jnteresse, denne Videnskab i sig selv har, og til den Lethed, hvormed den udannede men naturlige og sunde Forstand kan opfatte dens vigtigste Resultater, er det paafaldende, at den danske Litteratur heri endnu staaer saa meget tilbage for de fleste andre, med hvilke den ellers ikke behøver at skamme sig ved en Sammenligning. Det i Overskriften nævnte Værk, hvorpaa Boghandler Klein i Kjøbenhavn har inbudt til Subskription, maa derfor erkjendes for at være i høi Grad tidsvarende, og dersom det bliver saa godt og hensigtsmæssigt udarbeidet, som det udgivne Prøvehefte giver Grund til at haabe, kan der neppe være Tvivl om, at det jo vil møde den Jnteresse, som behøves for at sikkre Udgivelsen, og at det vil udfylde et virkeligt Savn i vor Litteratur. Prøveheftet, som indeholder Begyndelsen af almindelig Ligevægtslære, viser nemlig, at Forfatteren besidder en ualmindelig Evne til at skrive populairt og gjøre sit Foredrag baade belærende og interessant for den mindre dannede Læser og tillige underholdende for dem, der i Forveien ikke ere ubekjendte med Naturvidenskaben. Ogsaa oplyses det Fremsatte ved passende og smukt udførte Afbildninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Efter Subskriptionsplanen vil Værket komme til at bestaae af 2 Bind og udgjøre henved 80 Ark, men Subskriptionen er kun bindende for første Bind, og dersom denne ikke bliver tilstrækkelig, vil kun første Afdeling udkomme som et selvstændigt Værk og foruden en mathematisk og physisk Jndledning indeholde Læren og faste Legemers Ligevægt (Mechanik) og afhandle. I. Almindelig Ligevægtslære og Maskiner. (1. Tyngde, Vægt og Vægtfylde. 2. Bevægelse og Hvile. 3. Ligegyldighed imod Bevægelsen (Inertil. 4. Hastigheden og Kræfternes Parallelogram. 5. Ligevægt. 6. Tyngdepunkt. 7. De enkelte Maskiner. (. Vægtstangen. b. Tridsen. c. Spillet. d. Skraaplanen. c. Kilen. f. Skruen. . Touge og Snore). S. Gidningsmodstand (Friction). 9. Sammensatte Maskiner. 10. Materiens Styrke. 11. Bevægende Kræfter.) II. Almindelig Bevægelseslære. (1. Jevnt voxende og jevnt aftagende Hastighed. 2. Den lodrette Faldhastighed. 3. Faldet paa Skraaplanen. 4. Faldet i krumme Linier. 5. Kastebevægelsen. 6. Centralkræfter. 7. Pendulet. S. Uelastiske Legemers Sammenstød. 9. Elastiske Legemers Sammenstød.) De øvrige Afdelinger af første Bind skulle indeholde draabeflydende Legemers Ligevægt, luftformige Legemers Ligevægt, Læren og Lyden og Læren og Lyset. Andet Bind vil indeholde Læren og Varmen, og Electricitet, Galvanisme og Magnetisme. Værket vil udgaae i Hefter paa omtrent 6 Ark, og Subskriptionen er kun 6 s. for Arket, uden nogen Forhøielse for Træsnitteene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
paa den Wahlske Boghandlings Forlag er nylig udkommen: "Kronnike-Riim til levende Skolebrug med Oplysninger af Nik. Fred. Sev. Grundtvig." Anden forøgede Udgave. Enhver Ynder af denne gamle, ægte danske Skjalds Musa vil vistnok med Glæde modtage dette Skrift, som i velklingende Vers, der især ville tiltale de Unge og prente sig i Hukommelsen, fortæller de vigtigste og meest underholdende Begivenheder af Verdenshistorien. Selv Grundtvigs Modstandere have til enhver Tid erkjendt hans Fortrinlighed som Historieskriver og som Digter, og han er især ret paa sin Hylde, naar han paa eengang kan være begge Deele, saaledes som i denne Bog, der maaskee meest vil være kjærkommen for Eierne af den første Udgave, da den nærværende næsten er forøget til det Dobbelte, og de nye tilkommende Digte, saavidt vi ved et flygtigt Gjennemsyn have kunne gjøre os bekjendte dermed langt fra at staae tilbage for de tidligere, snarere henhøre til de fortrinligste i Samlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Ved Tallotteriets 1413 Trækning i Altona udkom: Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
AVERTISSEMENTS. Jfølge modtagne Jndberetninger er paa den sydlige Kyst af Lolland og Falster den 21de og 22de f.M. ilanddrevet og bjerget 24 Tylter og 11 Stykker sven ske 6 Alens Brædder uden Mærke, hvis Eiermand herved indkaldes til, under sit Kravs Fortabelse, inden Aar og Dags Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Eiendomsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 3die November 1842. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Maribo Amts landoeconomiske Selskab har besluttet at udsætte en Præmie af 300 Rbd. for den bedste Afhandling om det Spørgsmaal: Kan den gjeldende Lovgivning om skadeligt Vands Afledning ansees fuldkommen tilstrækkelig til Øiemedet, eller maa en Forandring ønskes, og da - hvilken?" og har overdraget til de Undertegnede at belønne de Afhandlinger, som maatte indkomme. Dersom hiin Præmie ikke skulde blive vunden af Nogen, men en at de indgivne Afhandlinger dog findes tilfredsstillende i adskillige Henseender, ere de Undertegnede bemyndigede til at belønne en saadan Afhandling med 100 Rbd. Det er en betingelse, at der i Afhandlingerne tages et specielt Hensyn til Forholdene i Lollands-Falsters Stift, samt at den Forfatter, der vinder en af de nævnte Præmier, lader sit Manuskript trykke i et tilstrækkeligt Antal Exemplarer. Afhandlingerne maae, for at komme Betragtning til Præmie, være sendte til en af de Undertegnede inden 1ste August 1843. J Henhold hertil tillade vi os at indbyde til Løsningen af foranstaaende Opgave. F. Knuth. Rosenørn-Lehn. Frederichsen. E. Tesdorpf. Classen. Naturen, Mennesket og Borgeren, eller O. S. Birchs Læsebog, 10de Udgave, bekommes for Eftertiden til Bogladeprisen, 5 Mk. pr. Expl. indbunden, hos Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Foruden alt forhen udgivet eller forlagt af Alvild Ty Høst, ere ved Samme adskillige nye Smaaskrifter udkomne fra 18 til 22 s. pr. Expl., saasom En Reise, Et Dogn, Omgangslivet, Hverdagsbegivenheder og Conversationsgjenstande i Samtaler paa Dansk og Fransk, Dans og Tydsk, især for Udenadslæren; ligeledes Dansk Søret 9 Mk., Dansk Huusret for Hvermand, 1 Rbd., og Nye Lov og Ret for Herremænd og Bønder, Mk. 8 s., alt heftet, som bestandig bekommes hos Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
De, som i denne Vinter ønske at forberedes til Confirmation af Undertegnede, anmodes om at møde hos mig næstkommende Onsdag den 9de November fra Kl. 9-12 og medtage deres Koppe samt Daabs-Attester, de sidste dog kun forsaavidt de ikke ere fødte her i Sognene. Fogh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
En duelig seminaristisk dannet Hjælpelærer, der tillige kan forestaae Kirkesangen, kan strax faae Ansættelse her i Provstiet, naar han henvender sig til Undertegnede. Lønnen er 50 Rbd. om Aaret, og Alt frit i den gamle Skolelærers Huus. Østofte den 29de October 1842. Kofod=Ancher, Districts Provst
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Et nyt Partie billige, smukke Kakkelovne med Kogeindretning, er med sidste Skipper arriveret. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Et Udvalg af smukke moderne Vinterhuer lyse og mørke Sælskinds Støvler, Muffer, Handsker a. er nylig arriveret. Ligeledes er jeg forsynet med en Deel færdige ægte Machintosh=Frakker, Slobrokke og Veste, Rasmager-Trøier, Bomulds og Bommesies-Beenklæder af diverse Størrelser, Dreiels Theduge fra 6 Mk. 8 s. til 11 Mk. Stk., foruden andre forskjellige hvide Dreiler m.m.M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-05
Bundtmagervarer. Et smukt Assortiment af Bundtmagervarer, er arriveret og sælges til billigste Priser hos Wilh. Jacobsen. Stubbekjöbing den 3die November 1842.