JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Viceadmiral Collingwood har udstadt befaling af ødelægge alt hvad ikke kan reddes. To Skibe, fra hvilke Fangerne ikke kunne tages, ere flygtede til Cadix. Sanctissima Trindad er slunken og to andre Linieskibe ere tilintetgjorte. Admiral Billeneuve og forskiellige Officerer af Rang ere iblandt Krigslangerne. Vort Skib Belleise har mistet dets Master, Temeraire og Royal=Souverrig have ogsaa lidt meget, dog er ikke et eneste af Hans Majestæts Skibe i dette giorrige Slag gaaet forloren. Efter et holdt Cabinetsraad blev igaar anordnet en almindelig Taksigelsesfest angaaende foranførste afgiørende Seier den 21de October. Samme skal høitideligholdes den 4de Decbr. et alle Kirker i hele Riget. Regieringen har ogsaa sendt 2 til 3000 Exemplarer af den overordentlige Hostidende til det faste Land, for at uddeles i Tydskland og Jtalien. Da Kongen aabnede Seleredepeschen og strax fandt Lord Nelsons Død tilkiendegivet, blev han overvældet af den smerteligste Følelse, Taarerne styrtede ham af Øinene og han kunde i lang Tid ikke tilbageholde samme. Det var ikke et Skud, men en Kugelregn, hvilken nedfaldt fra Mastene paa Sanctissima Trinidad paa Lord Nelsons Skth. Det var et Corps Skarpskyttere, hvilke fra den spanske Hovedmast fyrede paa Lord Nelsons Flagsskib og sigtede paa Officererne. Kapitain Hardy bad Lord Nelson gientagende, at omvexle hans med Ordensstierner prydede Uniform, eller i det mindste drage en Overkiole derover: Han svarede: dertil har jeg ingen Tid. Strax derpaa fik hans hos ham staaende Secretair Scott en Flindkugle gjennem Hovedet og faldt død ned. Faae Secunder derefter fik Lord Nelson den dødelige Kugle, faldt paa en hos ham staaende Officeer og blev bortbragt. Da Saarlægen undersøgte hans Saar, saae Lorden ham fiint i Ansigtet. Da Lægen blegnede, sagde Lorden: Saaret er dødelig. Lægen kunde ikke svare. Lord Nelson lod sig sætte paa en Stoel, talede ikke mere om hans Saar, men dicterte befalinger Slaget betræffende og modtog Rapporter og Slagets Gang. Da den stendtlig Flaade strax i Begyndelsen var bragt i Liget, at den ikke mere kunne indvige Fægtningen, var han udladende i hans Glæd og sagde til de omkring staaende Officerer: de Na kan de ikke meere undgaae os; jeg tænket 20 af deres Skibe ere og sikre. Sandsynlig vil jeg tade en Fod derhos, men dermed vil Stiren være godt kiøbt. Jndtil hans Live sidste Øieblik, commanderede har med den yderste Tidelighed. Fra Øieblik til Øieblik erfarede han at et nye fiendtlig Skib havde strøgen. Han havde hvet 15. Faae Minuter førend han opgav Aanden erfarede han, at Sanctissima Trinidad havde strøgen og smilede endnu i Døden det han lagde sit Hoved op til Kapitain HardysSkulder.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Hamborg, den 18 November. J Forgaard blev paa den herværende Byes ved en engelsk Kapitain, der strax er reist videre til Berlin, udspredt denSterretning, at Sir Sidney Smith havde opbrændt Boulognerslaaden. Dette anføres blot som et utilforladeligt Rygte.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Paris, den 11 Nov. Monitøren leverer sol gende fra Jtalien af 2 Nov. Efter Blaget den 3. Oct. blev en fiendtlig Kolonne paa 5000 Mand formedelst vor Position foran Caldiero og formedelst Serras Divisions Bevægelser, General Rosenberg. Korps fraskildt og befandt sig saaledes afskaaren, at samme hverken kunne gaae Dalene eller igien støde til dets Armee. Samme drog sig den 1 Nov. til Holden ved St. Levnard, hvor Marskalk Massen ved en Adjutant lod samme opfordre til at strække Gevæhr. General Hillinger, der anførte dette Korps, erklærede, at han ville slaaes. MalsigiMassena tod herpaa 4 Grenaderbatailloner under Generalerne Charpender og Solignau ganske om ringe det jendtlige Korps og opfordrede Fienden paa nye, der ogsaa følle at han maatte beslutte sig til at strække Gevahr. En Kapitulation blev oplat, og denne overleverede os 5000 Fanger med Vaaber, og Bagage, 70 Officerer, 1 Brigadeer, 1 Oberst, 1 Major, 80 Heste o. s. v. Erlangen, den 12 Nov. Efter de Franskes Jndtog i Linz var Keiser Napoleons Hovedqvarteer, den 3die dennes i Jps ved Donauen og den franske Avantgarde stod ved St. Polten, hvorhen den fraa ske Keiser selv den 6 dennes ville begive sig med Hovedqvarteret. Den 4de og Aftenen var en Deputation fra den Wiener Magistrat ankommen til JpsKeiseren lod den komme frem. Den bad ham, i Tilfælde han skulle fremrykke til Wien, da skaanende at behandle Staden, fordi sammes ulykkelige Jndvaanere ikke havde nogen Skyld i det Lod, der til er og det østenske Monarchle Krigen. Efter Forlydende gav Leiseren Deputationen det Svar, at ha naar man ved hans Ankomst frivillig ville aabne har Portene, ogsaa ville behandle Staden Wien sto modig.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Vien, den 8 Nov. Keiseren, den keiserlig Familie, Kabinetsministeren, Greve Collorodo og Virekanteren, Greve Cohenal, ere afgaaede Ottmütz, hvorhen det dipiomatiske Korps er ful Den østrigske, russiske Armee ved Donau ha befaling, indtil videre at drage sig langsom tilbage Russerne under General Kulusow kommanderer Cotrummet, General Kienmayer den venstre og GrevMeerfeld den høire Fløi af denne Armee, hvilke, snart vil være over 100,000 Mand stærk.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Blandede Efterretninger. J Fægtningen ved Flækken Haag i det Østerrigske fik en Qvarteermester sin ene Haand afhugge, og lagde derpaa til Prinds Murat, da denne re forbi, da deg beklager Tabet at min Haand, som nu ikke kan giøre vor brave Keiser nogen Tiene meer. Da Keiseren erfarede dette Trak, befalde han strax, at denne Qvarteermester skulde have et fordeelagtig Betiening ved Slottet i Marseilles.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Pariser Blade omtale et skiønt Træk af General Bonaparte i forrige Krig i Jtalien, hvilket en Østerrigsk Fange har fortalt. Da nemlig nogle tydste Fanger bleve førte ham forbi, tog han Harten af Hovedet for de Saarede og sagde: Ære det ulykkelige Mod
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Indenlandske Efterretninger. 6 Foldtpræster ere udnævnte, nemlig Skibspræsten Junge, Personelkapellan Leenbech, Prasten Schou, Præsten Pontopidan. KandidaJansen og Kandidat Wulff. De have alt faaet et Forskud til Reisens Omkostning fra Generallitetet, hver 50 Rd.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Løverdagen den 16 Novbr. om Aftenen bragte det danske Politie til Kiøbenhavn en i Sverrig anholdt Person, navnlig Niels Jensen, svensk af Fødsel, der havde myrdet Wibrandt Jansens Hustrue i store Magleby og derefter stiaalet endeel Bankosedler, Guld- og Sølvmynter, samt Sølvtøi, hvilke Sager bleve udleverede tilligemed Forbryderen fra Malmøe, hvor han sad arresteret. Han begik Mordet og Tyveriet Onsdagen den 6te d. M. og kom over til Helsingborg Dagen efter, hvor han som Parløs blev anholdt, og da de stiaalne Sager fandtes hos ham, tilstod han Forbrydelsen. Han sidder nu i Politiearresten.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Chiarini har saaet Tilladelse hver Dag i en af Kiøbenhavns Forstæder at vise Ridekunster, for Penge, samt at indrette et Vauxhatl. Et Baurhall er en illumineret Hauge, hvor der tillige nydes Musik, bestues Pantominer, Liniedands, Kunstspring, Farværkerie m.v., og opvartes med Forfriskninger, altsammen for Penge og naturligviis som Natien.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitals Kirken Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Tallotteriet. Udi 903die Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Gevinst No., nemlig: Til den 904de Kiøbenhavns Trækning kan faaes Lotterie=Sædler inden den foregaaende 2den Decbr. 1505, hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Avertissements. Kiøbmand Hr. Johan Arsmann lader formedelst Forandring af Boepæl Tirsdagen den 3die, Løverdag den 7de og Tirsdagen den 10 Dec. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, holde 1ste, 2den og 3die Auction udi og over hans eiende og iboende Gaard med tilliggende store Frugt- og Kiøkkenhauge, samt en Leievaaning paa søndre En te af Gravens Gades østre Side, hvori er Qvarteer, for en gift Underofficeer og 10 ugifte Musqvetteret. Gaarden er som bekiendt vel indrettet til Kiøbmandshandel, Brænderie og Brygning, samt Maltgiørring. Naar 3die Auction over Gaarden er forbie fortfares med Auction over Kiøbmandsvarer, bestaaende i diverse Sorter Stoffer, Taburetter, uldne Damaster, Tamiser, Kattuner, Sirtses ostindiske og Silke Tørklæder, Bomulds og andre uldne Huer, Silke, harattes og uldne Baand, 36 Stk. sidste Sommer bleligede Hør= og Blaarlærreder m. m., endeel Jerngryder, Stangjern og andre grove Vare, en holstensk Postvogn saa god som nye, Arbeidsvogne, Heste tøier, Harver, Plov med mere Arbeidsredskab, et Støbekar paa 40 Tønder Rum, en Kobber 1/4 Kir del med Hat, Laag og Piber, og adstilligt mere. Aalborg den 25 Nov. 1865. Bøggild. N. B. Undertegnede antager til næste Paaske i Kost og Logie, for billig Betaling, 2de velopdragne, unge Øigebørn, som ønske at perlectionere sig i Tegning, Brodering og andre Fruentimmer Haandarbeider. Mit Logier er hos Madame Helverschou paa Algaden i Aalborg. Bull. Mueligt Jerslev Præstegaard dens Jorder og Sognernes Præste=Tiender, kan nu til Maj erholdes i Forpagtning; Liebhabere vilde med første henvende dem til underieTognepræst i Jerslev, Biørn.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Sidste Mandag den 18 Revember er til undertegnede kommet 2de Væster nemlig en hvid Hest og en sort Mæhrplag; Eieren til ovenmelte 2de Væster bedes snarest muligt at lade samme afhente imod at betale de paagaaende Omkostninger. Hæsum i Hornum Sogn, den 23 November 1805. Jens Kragelund.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling saaledes lydende: i Christian den 7de af Cuds Naade Konge til Danmarr og Norge de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giør vitterlig: at vi efter os elsker lig ørne Brigadeerinde de Halling til Dronning: lund og Dronninggaard, som Stifteforvalter i Stervboet efter afgangne Stoprider og Fæster af Stedet Schillet under bemelte Dronninglunde Gods Friderich Pentz, hendes herom allerunderdanien giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at bemelte Frue Brigaderrinde de Halling ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentsmed Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser den Altonaiske Mettur samt den Aalborgske Jydske Efterretning 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i berørte Stervboe med den res havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for hende som Stifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre hos skal saadan Jndkaldelse i Avtierne ansees og være ligesaa gyldigtsom om den var stort ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting samt den Overret hvorunder som no hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn den 13 Julii 1805. Under vort Kongelige Signet. (L. S.) Efter hans Kongl. Majestæts allernaadieste Befaling. Kaas. Cold. Knudsen. Bylow Monrad. Berner. Lassen. Sal. Bevilling for Frue Brigaderinde de Haning til ved Proclama i Aviserne at indkalde Frederich Pentzes Chreditorer og Arvinger. Læst for Lands Overretten paa Domhuset i Wiborg, Mandagen den 29de Julii 1805. Laurup. Gerult. Jürgensen. og protocolleret af Dinesen, Cout. i Justitsraad Leths Forfald. Læst og Protocolleret i Dronninglunds og Hals Kirtetingsret den 10 August 1805, og derfor til men Dommer og Skriver betalt 1 Rd. siger en Rixdaterforuden Forhøielse 12 Sk. Borup. Jndkaldes herved sub poena preclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem som formene sig at have noget at fordre udi afg. Staprider og Gaardfæster Friderich Penzes og efterlevende Hustrues Stervboe, med deres Paastand at fremkomme og saadan derres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Fremdeles indkaldes der afdødes Arvinger med lige Varsel for at bevise deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftets Behandling; det anmerkes i øvrigt til Arvingernes Efterretning at Arven vil blive ubetydelig. Dronninglund den 16 August 1805.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Paa Skifte=Forvalterindens Høivelbaarne, Frue Brigadeerinde de Hallings Vegne, M. A. Ordrup, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
En tyk bruun Hest, med en liden Knop paa den venstre Side, og en liden hvid Streg bag det venstre Øre; er for 3 Uger siden bortkommet fra SeiglflydMark; Hesten var kiøbt fra Vensyssel Hvem om samme kan give nogen Oplysning bedes at melde det til Eieren Rasmus Jensen, Den 22 November 1805. i Seiglflod.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Formedelst Dødsfald forlanges til Laans til førstkommende Snapsting 1806, 1400 Rd. udi en god vel vedligeholt Gaard paa en reel Gade i Aalborg, at Tredobbelt Værdie; hvem samme haver at udlaane vilde behagentlig henvende dem til Bogtrykkeriet, som giver Underretning om den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Til behagelig Efterretning for mine Venner og Velyndere, er jeg nu fløttet op paa Graven i mit nye opbygte Sted; hvor enhver kan blive forsyned med Bøger af alle Videnskaber, i alle Sprog forskrives og leveres her for Boglade Prisen, hvortil jeg vil have mig recommenderet Aalborg den 27 Oct. Rottbøll Sadolin. Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Credie og Debitorer i Stervboet efter ved Døden afgangne Gaardfæster Niels Nielsen Hald af Wester hassing Bye og Sogn paa Langholdt Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel ifølge Placaten af 26de October 1792, de første deres lovlige Fordringer for mig at anmelde og beviisliggiøre og de sidste ligeledes til mig at betale hvad de til Boet ere skyldige. Langholt den 11te November 1805.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Proprietair Lanngs Vegne. C. Stokholm.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Fredagen den 29de November førstkommende holdes Klupbal paa Compagnihuuset, hvorudi samtlige inden og udenbyes Medlemmer af Kluppen herved indbydes at tage Deel. For en Billet betales 1 Rdlr. 16 s. og derfor haves alt frit. Jngen Børn kan komme paa disse Baller. Da Directionen har sastsat et bestemt Antal som til disse Baller kan modtages, saa er det nødvendig, at enhver af Delskabets Medlemmer som agter at komme der, forinden, og det seneste til samme Dags Formiddag Klokken 10, lader afhente billetter for sig og de Fremmede han agter at medbringe, hvorfor Sriskebet herved anmodes om, nøie at rette sig efter denne Bestemmelse da ingen uden Indgangs Billet indlades i Dandlesahlen, og de billetter som ikke aff Selskabets Medlemmer er afhentet til benævnte Klokkesler, overlades til de som maatte attraae samme uden for Selskabet. J Følge heraf kan altsaa de af Byens Jndvaanere, og udenbyes Fremmede, der passer sig for Selskabet, og ikke er Medlem at Selskabet, eller indføres i Selskabet af en Medlem, faae Indgangs Billetter til disse Kluphaller, nag de derom vil melde dem hos den bestyrende Directør, O- og der er billetter tilovers efter Kl. 10 om Formiddagen. Billetterne afhentes fra Torsdag Morgen den 28de November til Fredag Formiddag Kl. 10 i Selskabets Værelser, og betales ved Modtagelsen. Ballet begynder Klokken 6 om Aftenen og vedvarer, saa længe ud paa Natten som Selskabet deri finde Behag. Aalborg den 22de November 1805. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Da en Skiftesamling er berammet at holdes efter Peder Christensen og Hustrue i Bisrum førstkommende 7de December og Formiddagen Kl. 10, hos Christian Ertmansen i Nørre Sundbye, saa indfald. Arvingerne, samt Chredi= og Debitorerne for saade ikke allerede forhen have meldt sig, at møde ved Skiftesamlingen berørte Dag, Tid og Sted, Arvingerne eller deres Comitterede for at bropagte deres Ret, Chreditorerne at fremkomme og legitimere den res Fordringer og Debitorerne at tilsvare og betalede hvad de til dette Boe er skyldig for saavidt saadantsikke allerede er berigtiget. Wraae den 8 November 1809. N. Rostrup.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Formedelst Forandring af Bopæl agter jeg Løverdagen den 30 November Formiddag Kl. 10 ved en ef neste Auction, om nogenlunde antagelig Bud skeer af bortsælge min iboende Gaard ved Vesterport, der er for faae Aar siden fra Grunden af opbygget af stæt Ege Tømmer ligger for Passagens Skyld, paa et fordeelagtig Sted, og er i det hele indrettet forhen Embedsmand eller Standsperson, kan og med liden Forandring indrettes for en Handelsmand, Condition nerne vorder paa Auctionsstedet bekiendtgjorte hvor Libhavere indviteres. Aalborg den 18 Novbr. 1805. Gotfrid Muller.
Jyske Efterretninger, 1805-11-26
Fra Pressen er udkommet: Morgen og Aftenbønner, et Bidrag til at fremme huuslig Andagt af V. K. Veillodter, oversat ved Pastor Meden, og sælges hos undertegnede Forlægger indb. for 2 Mk. 8 s. Disse Bønner indeholde rene og værdige Religions=Forre stillinger, ere fremsatte i et hierteligt Foredrag og vil sikkert finde Læsernes bifald: Originalen er modtaget med meget Berømmelse og i udenlandske Journaler omtalt med megen Hæder. Aalborg, den 8 November 1805. P. F. Wandall,
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
som forsendes. Trykkes og udgives 2 Gange ugentlig Tirød¬
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Udenlandske Efterretninger. Prag, den 15 November. J Følge Efterreter fra flere gode Kilder, ere Russerne den 11te sennes blevne angrebne af de Franske ved Krems, og have ved denne Leilighed til ægtet sig den berømmeligste Seier. De Franske bleve slagne og skal le have lidt et Tab med Dræbte og Fanger af omtremtha og Mand. Jsar berettes, at næstendet hele 4de af Dragonregiment blev sangen. Russerne stimtrængte med ubeskrivelig Tapperhed gientagende Gange med fældet Bajonet mod Fienden og anrettede paa denne Naade det gyseligste Blodbad. Formedelst en saa herlig ved det udholdenste Mod og sieldne Tapperhed lægtet Seier, kan Russernes Tab paa Drabte og Haarede ikke være ubetydelig. - Samme angives med den Tilsatning af 2000 Mand, at ogsaa deti blandt ere 80 Officerer og en General med iberegnet. en tilmindelig beklages herhos Tabet af den østrigste meldtmarskal=Lieutenant Schmidt, hvilken forrettede Generalqvarteermesters Tieneste hos den russiske Armee. Han faldt, nuffen af 5 Kugler, som Heldt for den beste Monark og Fadringland, efterat han havde tourneret Fienden ved Weisenkinchen og derhos væsentlig havde bidraget til Udfaldet af dette giorrige Slag.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Haarburg, den 22 November. Jdag er en General Don, Commandeur en Chef over den han og overske Legion og de i det Hannoverske ankomne er engelske Tropper, der var indtruffen hertil, afreist fra Haarburg til Lüneborg, hvor sammesteds GrevTolstoys Hovedqvarteer befinder sig. Vi have rø her henimod 2000 Mand russiske Tropper, hvilke afmarscherer videre herfra. revposter. m P. F. Wandal. December.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Franken, den 19 November. Den tapre østrigste General Woliskehl sandt sig, ved det af de Franske besatte Jnspruk i sin Stilling afskaaren, men sattede den store mandlige Beslutning, at fremtrænge med hans Corps igiennem Svaben mod Døenauen, og saaledes igiennem Oberpsalt at gaae til Bøhmen. Paa hans Marsch stødte han paa det stærkere angercauske Corps. Han slog sig brav. hans Onfanterie leed meest, men hans Kavallerie var allerede den 16de ankommen i Egnen af Ulm, 1500 Mand stærk, ved Dünkelskhl paa den venstre Donau-Strandbred og drog mod Oberpsalt. Den fra Wützburg til Mürchen reisende Prindsesse af Bayern blev herved forstyrret i hendes Relse.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Reisende have paa Veien fra Braunau til Lin sundet flere end 50 Byer, af hvilke alle Jndvaanere vare flygtede, og i hvilke intet levende Menneske var, at see, Døde Soldater Liig laae hyppig ved Hus sene.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Sachsiske Grandser, den 20 November. Den 11te dennes ere 12 til 13000 Franske uden Modstand indrykket 1 Pilsen. Erkehertug Ferdinand havde tilbagedraget sig til Berann. En Colonne Franskmand er taaet over Donaufioden ved Linz og fremtrænget mod Butwels.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Brünn, den 14 November. General Kutur, sow, som efter 2 ffairen ved St. Pølten, havde passeket Donauen ved Krems, fandt paa den venstre, Strandbred en fransk Colonne af 10,000 Mand, under General Mortier, der modsatte sig ham, Russerne omringe de strax den stendtlige Avantgarde, men bleve tilbageslagne. Strax derpaa vandt de i giin Overhaand. Henimod 6000 Franskmænd bleve paa Valgpladsen, og de øvrige kastede sig i det (ved Richard Løvenhierte saa bekiendt blevne, Slot Darrenstein, hvor de overgave sig ved Capitulation. Kanoner, 6 Fagner og 36 Officerer blev Byttet for de seirende Russer. General Mortier befinder sig iblandt de Dræbte.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Donauen, den 19 November. Den 12 dennes ere de Franske indrykkede i Forstæderne og Staden Wien med 25000 Mand, have gjort store Fordringer paa Viin og Klæde og citeret de boesiddende ungerske Magnatter under Consiscation af deres Gods. Armaturer og Munderinger ere for flere Millioner faldt dem i Hænderne, samt 25000 Geværer. Prinds Murat tog ved Ankomsten i Wien hans Hovedqvarteer i det Lichtensteinske Havepalais og Keiser Napoleon hans i Burkersdorf, 2 Mile, fra Wien. Prinds Murat og Marskalk Lannes ere siden den Tid dragne over Donauen og fremrykker mod Brünn, Keiser Napoleon selv skal allerede være i Presborg.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Det Keiserlige Hof vil begive sig fra Brünn til Cracau. General Kutusow har forenet sig med Fyrst Lichtensteins Reservearmee i Bøhmen, og derpaa den 18de med en anden russisk Armee under General Burhøiden, hvis Forposter allerede vare imellem Olmütz og Brünn. Denne Armee bestaaer af 46000 Mand, til hvilken Storfyrst Constantin støder, med 12000 Mand keiserlig Garde. General Meer veld er rettreret til Ungern med 12000 Mand. ved et mesterlig Tilbagetog, efter at han har indlagt Sammesteds hendrager ogsaa Erkehertug Karl sig en stærk Garnison i Venedig.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Jmellem Wien og Brünn vil det uden Tvivikomme til et Feldtslag.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Paris, den 18 Nov. Fra Armeerne ere ingen nye Beretninger bekiendtgjorte. Moniteuren siger: e Kelseren har midt i Leirene yttret den Hensigt, at forhedre Krigslangernes Skjæbne og tede Seirene til Agerdyrkningens og Handelens Fremme. Allerede ere 50000 Østrigere i Frankrige; man modtager dem overalt med Deeltagelse, der indskyder de Ulykkelige Mod, roser deres Disciplin, rækker den Lettelse og Trøst, og overalt erfarer de, at ved de Franske bliver en overvunden Fiende en Ven.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
For Fabrikantere og Agerbrugere, hvilke vil antage Fanger i Arbeide, er en Anviisning bleven bekiendtgjort. ta, General Verdier er i Padua, General Sarres Marskalt Massena er den 4de gaaet over Brenindrykket i Bassand. Fienden har kuns nu Stader, Venedig inde. Den 6te var Massenas Hovedqvarrer i Castelsranco.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Oberpsælg, den 12 Novender. Foruden de 10000 Franskmænd, hvilke den 6te drog igiennem Valdmünchen til Bøhmen, ere igjen 18000 Man eilsagde. J Trinitz hævede de af Greve Trautmannsdorf 85 Heste, indhentede sammesteds Østrigernes Bagtropper og fægtede med dem. Strax derpaa besatte de Pilsen. Den 13de saae man i Waldminchen en stor Jldebrand i Bøhmen, der formodentlig har været et af Østrigerne i Jld anstukken Magazin Den 16de har man i Waldmünchen hørt en stærk Kanonade.
Jyske Efterretninger, 1805-12-03
Indenlandske Efterretninger. Da Havebyrkningen endnu er saa langt tilbaghos os, fortiener Kiøbmand Bech at omtales med Ære, for sit Anlæg i Nyemarken ved Nyborg. Han begyndte dermed for 6 Aar siden. Denne Have er 84,095 Kvadratalen. Den er indhegnet med 710. len Plankværk og 525 Alen Enebær-Stakitværk, Gartnerhuset er overmaade hensigtmæssigt indrettet Der er 440 St. Abild af de stærkeste Æbletræer og nogle af de faldneste Pæresorter. Mod Nord og Vest er to Ræder Kirsebær af de sorte, som holde 300 St. Der er besuden andre Kirsebærtræer af forskrevne hidtil hos os ubekiendte Arter. J Planteskolen er over 3500 ympefærdige Kiærnestammer, Blot af Haveurter haves 572 Rdr. reen Fordeel. 55000 Kvadratalen er dyrket til Kommen, Humle, Asparges. Naar Frugttræerne komme videre blive Fordelen dobbelt saa stor.