JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Spanien. Det ene af Dronning-Regentindens tvende, af samtlige Ministre underskrevne Decreter er overdraget Finantsministren, la Quadra til Udførelse; det paabyder, som allerede berørt, en almindelig Mobilisering af Nationalgarden, af hvilken Reserve-Armeer skulle dannes, og samtlige Garnisoner eller andre Detaschementer og Corpser, henhørende til det regulaire Militair, afløses fra deres hidtil havte Poster, for at disse, uden nogen Undtagelse, kunne støde til Operations-Hæren ved den nordlige Grændse. J dette Øjemeed skulle alle ugifte Nationalgardister, eller saadanne, der ere Enkemænd og ingen Børn have, fra det 18de til det 40de Aar, den 10de September d. A. forsamle sig i deres respective Districts Hovedstæder, og derfra, indtil den 28de f. M., sættes i Marsch til de respective Provindsial-Hovedstæder, hvor de skulle mønstres af Provindsernes General-Commandanter. Disse skulle derpaa i Forening med General-Capitainerne besørge deres Jnd deling i Compagnier (paa 104 Gardister hvert foruden Officerer og Bipersonale) og Batailloner. Officererne udnævnes af Provindsial-Deputationerne, efter foregaaende Beraadslagning med General-Capitainen eller Provindsial-Commandanten. Samtlige Officerer skulle, saalænge Mobiliseringen staaer ved Magt, trække to Trediedele af de Officerers Sold, der have samme Grad i den active Hær. Underofficererne og Soldaterne faae en Nation Kjød og Brød og desuden to Realer daglig. Mobiliseringen, kan ikke vedvare længer end sex Maaneder, med mindre Garnisonen frivillig vil vedblive Tjenesten, naar maaskee Regjeringen endnu skulde trænge dertil. Den 10de October skal den hele Orginasation være fuldendt. De Personer, der ved Jndtrædelsen, i den saaledes mobiliserede Milits vilde altfor meget blive satte tilbage i deres øvrige Forhold, kunne kjøbe sig frie mod Erlæggelsen af 1,500 Realer, naar de høre til Jnfanteriet, og 20000 Realer naar de ere Cavallerister. – Det andet Decret, der er overgivet Krigsministren, Rodil, til Udførelse, kalder (i Overeenstemmelse med Decretet af 24de October 1835, om et Opbud af 100,000 Mand) 50,000 Mand til activ Tjeneste. Jndtil den 1ste October kan man kjøbe sig frie for 2,200 Realer; fra den Tid af indtil den 15de November for 3000 Realer; senere kan ingen Løskjøbning længer tilstedes, idet man da skal trække Lod, og den, hvem Lodet treffer, maa uvægerlig marschere. – Ved disse tvende Decreter vil ikke alene en imponerende Magt komme paa Benene, men man vil derved ogsaa opnaae en betydelig Jndtægt for Skatkamret, der da skal anvendes til Krigsfornødenhedernes Bestridelse.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Jtalien. Ved et Decret af 25de f. M. forkyndes der alle dem i Kongeriget Lombardiet, der paa Grund af politiske Forseelser ere blevne landflygtige, Amnesti og det under følgende Betingelser: 1) Skal en Flygtning, der vil benytte sig aff denne Naade, ansøge om samme i et Bønskrivt til Lombardiets Gouverneur, der er beklædt med særdeles Fuldmagt til denne Befalings Fuldbyrdelse. 2) den Flygtning, der vil beraabe sig paa den meddeelte Amnesti, modtager, den Forsikkring, at han – saalænge han ikke anklages for Forbrydelser, begaaede efter Hjemkomsten til sit Fædreland – ikke har at befrygte nogen Undersøgelse om Højforræderi for tidligere begaaede Handlinger. J den skrivtlige Act, hvorved disse Erklæringer tilstilles Flygtningenes Familier, opfordres disse til at meddele al mulig Oplysning om de sidstes nuværende Opholdsted, da det nemlig er Regjeringen vigtigt, gjennem de K. K. østerrigske Gesandtskaber selv umiddelbart at forkynde dem den tilbudte Naade.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Tyrkiet. "Malta-Gazette, meddeler Breve fra Tripolis af 3die forrige Maaned, ifølge hvilke Krigen mellem den paa Kysten landede tyrkiske Expedition under Kapudan Pascha og dennes Modstander, Osman Aga, med hver Dag blev meer og meer levende. Alle Araberne ere beredvillige til at bekæmpe Kapudan Pascha, som saae sig ude af Stand til at trænge et Par hundrede Skridt udenfor Mesurata, der ligger nær ved Kysten og hvori han holder sig forskandset. Man anslaaer Arabernes Styrke til 30,000 Mand Jnfanteri og 15,000 Heste. Ved en Circulaire til de europæiske Consuler, dateret den 29de Juli, har Kapudan Pascha erklæret Kysten fra Tripolis til Mesurata i streng Blokadetilstand, en Forholdsregel, mod hvilken den brittiske Consul havde protesteret; det var ogsaa lykkedes denne, at bevirke Tilbagegivelsen af et Maltheser-Skib, der var blevet opbragt af de tyrkiske Krydsere. Høvdingerne for de ved Mesurata liggende Arabere havde henvendt sig til den brittiske General-Consul i Tripolis, Oberst Warrington, med den Bøn, at mægle Fjendtlighedernes Ophør mellem dem og Kapudan Pascha. De lovede at udbetale en betydelig Sum Penge, hvis den tyrkiske Expedition vilde forlade Regentskabet. Det kunde formodes, at Kapudan Pascha vilde see sig nødt til, inden kort Tids Forløb at indlade sig paa disse Betingelser, da han syntes at have mistet al Udsigt til et heldigt Udfald af denne Kamp.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Norge. Fra Trondhjem fortælles i den Constitutionelle, at en Skipper, der uden tilbørlig Ballast vilde gaae ud af Elven, kuldseilede saa at Fartøiet aldeles kantrede. Skipperen, der stod til Roers, kastedes med i Kahytten, men den Hurtighed, hvormed Kantringen foregik, bevirkede, at der i Kahytten blev et Rum tilovers, hvorhen Vandet, formedelst Luftens Modstand ei kunde trænge frem, og paa denne Maade, reddedes Manden, som i dette Fængsel havde opholdt sig 2 til 3 Timer. Recrolog. At have udøvet sin Gierning i Verden med meer end almindelig Duelighed, og derhos at have ført en ægte christelig Vandel, efterlader en saa velgjørende Jndflydelse paa Samfundet, at det med taknemlig Erindring skylder at udbrede den Mands Eftermæle blandt Medborgere, som eenstemmig var en saadan Lov værdig. Nathaniel Laybourn, Gaardeier i RødounBy og Sogn, Kjøbenhavns Amt, var født af uformuende engelske Forældre, som dreve et Landbrug i Nærheden af Helsingøer. Efterat han her, og siden i en lille Forpagtning, havde gjort sig duelig i sit Fag, kjøbte han en Gaard paa Rødoure Byes Jorder, hvor han nu over i fjerde Parten af et Seculum har virket fordringsløs og beskeden, som sjelden driftig og ædel Mand. Spurgtes om den dueligste Jordbruger, lød Svaret eenstemmig: Laybourn, og trængte Næsten til Hjelp eller Raad, eller den Fattige til Understøttelse, var Laybourn altid efter Evne beredvillig. Skjøndt uden Formue, og kun sparsomt understøttet i sit Liv af Lykkens Goder, svingede han sig, allene ved Flid, Duelighed og god Oeconomie, op til en selvstændig Stilling, i hvilken han med nidkjær Omforg har sørget for sine mange deriblandt fremmede – Børns Opdragelse og Underviisning. Et varigt Minde har han efterladt sig i sin Landeiendom ved vestre Landevei, og hvilken fremmed Landmand eller kyndig Reisende har i Række af Aar kunnet passere her forbi paa sin Vej til Hovedstaden, uden med Glæde og nysgjerrig Deeltagelse at maatte erkyndige sig om denne Eiendoms Dyrker,
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Efter et halvt Aars tiltagende Svagelighed, der forøgedes ved hans næstældste Søns i ligesaa lang Tid farlige og smertelige Sygdom, bortkaldtes Laybourn i en Alder af 63 Aar til en høiere Virksomhed ved en stille og rolig Død den 14de d. M., begrædt af sin efterlevende Enke og sex Børn, og savnet af sine Venner. Held os, om vi eje mange saa flittige og troe Agerdyrkere som Laybourn.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Jndenlandske Efterretninger. Den 16de August afbrændte Hagesteds Præstegaard og Skole ved Holbek. Jlden opkom i Skolen, som laae tæt ved Præstegaarden, Kl. 5 Eftermiddag, da Jngen var hjemme undtagen Skolelæreren, Præsten Hr. Huulegaard var flyttet til sit nye Embede i Maglebye, hans Kone var i Kjøbenhavn og Eftermanden Hr. Petri var gaaen til Nabobyen. Jntet blev reddet, undtagen Kreaturerne paa Marken og nogle faa Sengeklæder. Den indhøstede Rug og Høet bleve fortærede af Jlden. Til Lykke kom intet Menneske til Skade.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Om to d. 8de de paa Haurvig Odde, Ringkjøbing Tolddistrict, skeete Stranddinger meddeles foreløbig følgende: Fire Skibe, bestemte med Stykgods fra Ringkjøbing til Hamborg, seilede d. 8de fra Nymindegab. Strax efter de vare komne i Søen bleve de overfaldne af en heftig Storm; det lykkedes de tvende Skibe at komme tilbage til Gabet; men de tvende andre, hvoraf det ene er hjemmehørende i Ringkjøbing, det anden paa Fanøe, strandede paa Haurvig Odde. – Den 31te August er paa samme Strand inddrevet en Flaske, med en Seddel i, hvorpaa staaer Mademoiselle Robine Jordening & Bern haard Rieder 1836. 8. 6.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 74 af den Vest-Sjællandske Avis indeholder følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for August 1836. Denne Maaned skulde have været en Sommermaaned, men den var det ikke. En koldere August har vel ingen oplevet; der var kun tre nogenlunde varme Dage, forresten var Luften ikke alene kjølig, men ofte ret gjennemtrængende kold, saa kold, at naar man ikke bevægede sig, saa frøs man i Stuerne og længtes efter Kakkelovnstiden. Men der var ogsaa Lejlighed nok til at røre sig; thi Høsten begyndte med Maaneden og blev fortsat hele Maaneden igjennem. Da Veiret var ligesaa tørt som koldt saa lykkedes det at faae det meste af Sæden bragt godt i Huus. Rughøsten gik godt fra Haanden og var god, om maaskee ikke fuld saa rig og fyldig som i Fjor. J Henseende til de øvrige Sædarter udkrævedes hele Maaneden for at faae dem høstede; thi Kulde voldte, at de havde ondt ved at modnes, især de sildige Ærter, hvis Skjæbne er tvivlsom. Høsten var endnu temmelig langt tilbage ved Maanedens Udgang. Vaarsæden havde den slemme Feil, at den modnedes i Plettetal, hvorfor den maatte afmeies i Smaaehold, hvilket Landbeboerne kaldte en Klathøst. Vaarsæden var vel ikke slet; men naar den ene Egn sammenholdes med den anden, saa fortjener dette Aars Høst kun Navnet af middelmaadig; den er kjendelig slettere i det sydvestlige Sielland end i det nordøstlige. – Der blev kun lidt Hø, er kun lidt Græs paa Markerne, Straaet er kort og hvad Foderet angaaer staaer alene Haabet til Kartoflerne og en mild Vinter. Angaaende denne saa er det tvivlsomt hvorledes den vil blive; de hyppige Nordenvinde i Sommer kunne vel lade forvente megen Søndenvind til Vinter; men vi have tillige havt meget lidt Østenvind, og det kunne behage denne at bringe os til Vinter en Hilsen fra Siberien. Denne Maaneds usædvanlige Kulde og Tørke lader sig for endeel forklare af de herskende Nordvestvinde; thi Vinden blæste kun fire Gange af Østen, elleve af Sønden, derimod 25 Gange af Norden og 29 af Vesten. Disse Vinde vare heftige og udtørrende; endog to Gange, den 1ste og 20de, en Nordveststorm. Uagtet det tørre Vejr var dog Luften bedækket i 24 Dage, hvorved dens Kulde blev forøget. Solen saaes vel næsten hver Dag; men om Morgenen trak tykke Dunster op fra Havet over Landjorden, hvilke Solen sildigt adspredte. J de første 16 Dage herskede en uafbrudt Tørke, siden faldt vel otte Gange meere eller mindre Regn, men kunde fire Gange noget af Betydenhed, og Luftens Kulde betog dens gavnlige Virkning paa Græsset. Barometret stod for det meste lavt og naaede aldrig til smukt Vejr.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
J August i Fjor indtraf den frygtelige Nordvest storm, som afblæste saameget af den modne Sæd, og fornemmelig gjorde saamegen Skade paa Vaarsæden: denne er mindre rig i Aar end i Fjor, men den er bragt bedre i Huus. August i Fjor var tør som i Aar, men mere afvexlende varm og kold; Luften var ogsaa meere klar. Hvorledes mon Høsten er falden ud i de nordlige Lande, den synes at være rig i de østlige; men slet paa Jordens vestlige Halvkugle.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Helsingøer, den 12te Septbr. – Den 5te have 50, den 6te 41, den 7de 35, den 8de 68, den 9de 67, den 10de 27 og den 11te 29 Skibe clareret Øresunds Told. J 1832 clarerede ialt 9,017, i 18337,216, i 18347,208 og i 18356,947 Skibe Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
J Ugen fra den 3die til den 10de Septbr. er Øresundstold bleven clareret af 356 Skibe, 152 kommende fra Nordsøen og 204 fra Østersøen. J Ballast gik af hiint Antal 83 Skibe – deraf blot 2 sydfra - og lastede vare 273, nemlig 48 med Sæde vare, 53 med Tømmer og Trælast, 10 med Kul, 12. med Sild, 9 med Salt, 25 med Hør, 24 med Hamp, 10 med Hørfrø, 7 med Jern, 8 med Talg, 4 med Potaske, 4 med Been, 8 med Pibestaver o. s. v. J samme Uge passerede 4 Sukkerladninger, 2 til Kjøbenhavn, 1 til Petersborg og 1 til Kønigsberg. Til Kjøbenhavn hjemkom 2 Vestfarere, 1 Jslandsfarer, og 1 Grønlandsfarer, og der udgik atter 1 Skib til Kysten Guinea, 1 til Vestindien og 1 til Færøerne.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Jblandt de fra Danzig kommende Skibe var 1 bestemt til Newfoundland med Provision.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Kjøbenhavn, den 17de September. Under 31te August er det meddeelt den nuværende Eier af Stedet Rybroe i Qvols Sogn i Viborg Amt Bevilling til for Passagen over den sammesteds værende Bro og Vase, hvilke han er forpligtet til at holde i forsvarlig Stand, at oppebære visse Bropenge.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Under 13de September er Kjøbmand P. Wil broe i Aalborg anerkjendt som Kongelig preusisk Viceconsul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Forhandlingerne i Nørre-Jyllands Stænderforsamlinger. (Forsættelse, see Nummer 215.)
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 22. Sagen angaaende Kammerjunker Lüttichans Forslag, betreffende den almindelige Enkekasse, sluttet.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Med Hensyn til denne Sag indstillede Forsamlingen allerunderdanigst: At der maatte gjøres Prøve og Ballance med den almindelige Enkekasse, og at sammes Resultat maatte vorde bekjendtgjort, at der siden aarlig paa samme Maade bekjendtgjøres Kassens beholdne Fond, de i Aarets Løb indtraadte Jnteressenter og en Beregning over Kassens forøgede eller formindskede actuelle og eventuelle Besværing, saavelsom Opgivelsen af Administrations-Omkostninger og tilfældige Udgivter og Tab; at Enhver, der ønsker Laan af Kassen, i Almindelighed maa indsende den, som han troer tilstrækkelige Sikkerhed, han kan stille, inden fem Maaneder for den Termin, i hvilken Laanet ønskes, samt at Supplicanten derpaa i collegial Form maa vorde meddeelt Directionens Resolution, om muligt to Maaneder for hiin Termin; at det ved Lov maa bestemmes, at der kun skal tages Hensyn til Ansøgninger om Laan, der ad den officielle Vei indleveres til Directionen. "Sagen angaaende nogle nøiere Bestemmelser i Henseende til Tiendernes Ydelse.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 23. Slutningen af sidstnævnte Sag. Forsamlingen besluttede, at ingen Petition skulde indgives i denne Sag. "Sagen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selvejerbønder ved Freg. 13de Mai 1719 hjemlede Testationsfrihed.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 24 og 25. Fortsættelse og Slutning af sidstnævnte Sag. Forsamlingen indstillede allerunderdanigst: Til §§ 2 og 4. At der i 62 maatte skee en saadan Forandring, at det i Testamentet kan bestemmes hvor stor en Deel i Gaarden med Tilbehør den Længstlevendes Boeslod skal udgjøre; at det enten ved Ordet "myndig" i Lovudkastets § 4, eller paa et andet passende Sted i den forventede Anordning, maatte bemærkes udtrykkeligt, at derved forstaaes en Mandsperson, der har fyldt sit attende Aar; til § 6: at denne § maatte forandres saaledes: Forsaavidt en Selveierbonde og hans Hustru ingen Livsarvinger have, skulle de, uden at bestemme noget Vederlag til deres Slægtninge, ved Testamente kunne disponere over Gaarden med Tilbehør, altsaa ogsaa til Bedste for hinanden indbyrdes; til 98, at det udtrykkeligt maa nævnes, at Testationsretten kunde udøves uden Hensyn til Gaardens upriviligerede Hartkorns Størrelse, naar dette Hartkorn blot oversteeg en Tønde; til § 9: at der af denne kun maa optages: Dersom Nogen besidder flere Selveiergaarde, saa kan man dog ikke ved Testamente tillægge et Barn flere af disse, og at Sætningen "med mindre ogsaa hvert af de øvrige Børn erholder en saadan Gaard maatte bortfalde. "Sagen angaaende Ole Birks Forslag til nogle Forandringer i Skiftelovgivningen for Almuen paa Landet. Nr. 26. Slutning af sidstnævnte Sag. Spørgsmaalet, om der i denne Sag skulde indgives nogen Petition, blev af Forsamlingen besvaret benægtende.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Sagen angaaende Proprietair Splids Petition om Oprettelsen af Uldmarkeder i Jylland.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 27. Slutningen af denne Sag. Forsamlingen indstillede allerunderdanigst: At tvende Uldmarkeder maae oprettes, og gjennem Almanakkerne saavelsom Aviserne bekjendtgjøres at skulle holdes i Holstebro, Viborg, Aalborg, Randers, Aarhuus og Horsens; at det gjennem Almanakken og Aviserne maa bekjendtgjøres, at der ved de almindelige Markeder ogsaa maa falholdes Uld; at det ved Thisted, ansatte Efteraarsmarked maa afholdes anden eller tredie Onsdag i October Maaned.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
"Sagen angaaende Procurator Jngerslevs Petition om Forandring af den lovbestemte Betalingstermin for Nørre-Jylland. Spørgsmaalet, om der skulde indgives nogen Petition i denne Sag, blev af Forsamlingen besvaret benægtende. Nr. 28. "Sagen betreffende Udkastet til en Anordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Nr. 29. Slutningen af sidstnævnte Sag. Forsamlingen indstillede denne Petition til allerhøieste Overveielse, samt: at Paragrapherne 4, 6, 7, 8 og 11 i samme maatte efter Ordet "Amtmanden, tilføjes efterat han, saavidt Omstændighederne tillade det, paa Strandingstedet har gjort sig bekjendt med det Passerede ved Bjergningen", og dernæst, hvorvidt det i Anordningen skal paalægges Amtmanden, at tilkalde tvende sagkyndige Mænd, og med disse afgive Resolution angaaende Bjergningslønnens Størrelse i de, i ovennævnte Paragrapher indeholdte Tilfælde; hvorvidt det endvidere ansees hensigtsmæssigt i Anordningen at optage den Bestemmelse, at Lehnsbesiddere ikke kunne udøve Øvrigheds Myndighed i de Strandingstilfælde, hvor Sagen vedkommer dem selv; om den Moderation, som i visse Tilfælde er bevilget i det almindelige Salarium for Vare-Auctioner, ikke maa komme til Anvendelse ved Auctioner over indstrandede Varer, om der til Veiledning og Legitimationen af strandet Gods maatte i Anordningen gives en saavidt muligt bestemt Regel for, hvilke Beviser der skulle tjene til at godtgjøre Eiendomsretten. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Ledige Embeder. Under Rentekammeret: Holzførstertjenesten, ved Almindingsskoven paa Bornholm; Gage 300 Rbd. Sølv, fri Bolig med Jord samt Deputater af 10 Favne Brænde og 4 Cubikfavne Tørv.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 16de August er Copiist i Landsoverrettens samt Hof- og Stadsrettens Justitscontoir, C. M. Crone, beskikket til Secretair ved Protocollerne i Høiesteret; den 3die September: Cand. Theol. C. F. Wraae til personel Capellan for Boge Menighed under Lollands-Falsters Stift, den 6te, surnummerair Assessor i Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten, Auditeur ved Søetatens combinerede Ret samt Actuarius ved Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset, F. U. A. C. Eberlin, til Herredsfoged i Fjends- og Nørling-Herreder under Viborg Amt, den 7de er udfærdiget allerhøieste Confirmation paa de Kaldsbreve, der af Stiftmanden over Jsland ere meddeelte efterfølgende Præster sammesteds, nemlig: for T. Bødvarsen som Præst til Holti Rangervalle Syssel; P. Gudmundsen til Borg og Alptanæs i Myre Syssel; T. Helgesen til Reikholt og Aas i Borgarfjords Syssel; S. Sivertsen, til Reinivellir i Kjøse Syssel; C. S. Einersen tilSetberg i Snefjeldsnæs Syssel; B. Wigfussen til Kirkebal i Rordermule Syssel; P. Paulsen til Kirkebaikloster i Skaptefjelds Syssel; G. Barnesen til Hohnar i Søndermule Syssel; C. Barnesen til Stadarbakke og Rup i Hunevands Syssel; E. Thorlacius til Saurbæ, og V. C. Reikdal til Modrevalle, begge i Øefjords Syssel; C. Gislesen til Selardal og Laugardal, F. Johnse til Stad og Neykholum, og T. Thordarsen til Guoudal, alle i Bardestrands Syssel; B. Sivertsen til Utskaulir og P. Johnsen til Kalvetjørns, begge i Guldbringe Syssel. Da Na Theater-Uyheder.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
J Aaret 1835 blev paa Theatret i St. Petersborg givet 304 Forestillinger; blandt de 48 nye Stykker, som i nævnte Aar bragtes paa den russiske Scene, findes til Original-Værker, nemlig : et Sørgespil (Tasso), eet Drama, een Opera, et Divertissement og sex Vaudeviller. Lystspillene vare alle Oversættelser fra det Franske.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Den 19de August blev paa den store Opera i Paris opført en ny Ballet af Hr. Taglioni, som han egentlig har componeret for sin Datter Marie, under Titlen: "Donaupigen (la sille du Danube)." Denne Ballet, udgjør nu Hovedgjenstanden for alle Dandselystnes Samtaler i Paris. Omendskjøndt det næsten kunde synes umuligt, at der med Hensyn til den ydre Udziring endnu kunde gives noget Underfuldere end "Jødinden" og Huquenotterne", saa skulle disse tvende Operaer i Henseende, til Decorationer og Dragter staae tilbage for denne nye Ballet.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
J Bourdeaux henrykke nu Søstrene Elsler det dandseelskende Publicum.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Det Kongelige Theater. J Aften Kl. 7 opføres: Jean, Skuespil; En Pas de deur, og Schweizerhytten, Operette.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Paa Mandag Aften Kl. 6 opføres: Lestoca eller StatsJntrignen, Opera i fire Acter af Scribe, med Musik af Auber. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Reisende. Med Dampskibet Prinds Carl ankom den 15de September fra Norge og Sverrig: Amtmand Schydz med Frue, Kjøbmændene Schmidt og Holter med Kone, Mr. Smith, J. Milani, Hr. Wübbe, Handskemager Hallin, Kjøbmand Boeck, Overkrigskommissair Gedde, Hr. Noodt, Skuespiller Orlamundt, Jfr. Larsen, N. Jæger, Capitainlieutenant Waleur, Amtmand Baron Wedel-Jarlsberg med Søn, Hr. Broccato, – Prof. Marchmann med Søn og Datter, Forstraad Bjørnsen med Frue og Søn til Helsingøer, – dHrr. Sontag og Schirtsf. Norge; dHrr. Gerchens og Luis, Mr. Haro, Greve Favogrossa med Grevinde, de Christophoris, – Mr. Wood, t. Helsingøer, – Friherre Munckhousen, Hr. Rosenberg f. Gothenborg; Jensen f. Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Med Dampskibet Frederik den Sjette afgik den 16de September om Morgenen Kl. 8 til Kiel og Øerne: Comtesse v. Brockdorf, engelsk Oberst Gorreques, Md. Aumont med Barn, Kammerjunker v. Barnekov med Frue, Lieutenant v. Neergaard, Dr. Theol. Alt, Aovocat Olshausen, Proprietair Madsen, dHrr. Parkinson, Bell med Søn, Schenck med Kone og 3 Børn, Gerckens, Jacobi, Boeck, Molett, Korning, Winkler, Delrien, Mathiesen, Sievers og Jaacks; til Falster: Jomfruerne E. og A. Sundorph, Kjøbmand Sidenius med Kone og Jfr. Mohr, Styrmand Sidenius, Cand. Pharm. Krafft.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 16de September 1836. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12. 17. Kongelige Obligationer uden Renter i Banco 90 1/2 a 91. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a 92. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2 a 103. Dito i Sedler 10 1/2 a 101.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Norske Speciesedler 180 1 a 1802. Svenske Sedler 49 a 49 1/2 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 a 74 1/2. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 1/2 a 101 3/4. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101 3/4 Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101 1 a 101 1/2 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 921 a 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbank=Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat. Renten pr. 6te Jan. 102 1/2 a 103.
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de September 1836. Rug, .... pr. Tde. 3 Rbd. 4 8 a 4 Rbd. 1 8, Hvede...... . Byg, 2 radet . . . Dito, Gradet 2 Havre........ Erter, . . . . . . . . Flæsk, røget .. pr. Lpd. 2 Dito, grønsaltet. Smør, ...... pr. Pd. - - 1, 6 - . . 1, 8 Æg, Snesen. Gjær, . . . . . . . pr. Pd. - Sjællands Smør, pr. Fdg. 12. (Alt i Sedler og Tegn.)
Berlingske Tidende, 1836-09-17
Private Avertissementer.