Norske Intelligenssedler, 1770-05-09
Sorter. Norske JntelligensNo. 19. Onsdagen den 9 Maji 1770. No Slutningen af Brev af Hr. Voltaire om nogle Ulejligheder, som følger med Studeringer. Jmidlertid er det vist, at det Franske Academie kunde tiene meget til at forbedre Nationens Smag; Man har kuns nødig at læse dets Anmerninger over Cid; Cardinal Richelieus Misundelse havde i det mindste den gode Virkning. Nogle fleere Arbeider af dette Slags vilde have en kiendelig Nytte, Man har nu i HundredeAar ventet dem fra det eneste Selskab, som er i Stand til at giøre det med Nytte og paa en anstændig Maade. Man beklager at Halvparten af Lemmerne bestaae af Herrer, som sielden bivaane Forsamlingerne, og at der i den anden halve Deel neppe er 8 eller 9. lærde Folk som er flittige. Academiet bliver ofte forladt af sine egne Lemmer. Jkke desmindre er aldrig saasnart en af de Fyrretive død; at der jo er Ti Medbejlere til den ledige Plads; En Bispe-Stoel søges ikke med saa stor Hæftighed; Man reiser med den første Post til Versailles; Man faaer alle Damerne til at tale for sig; Man betiener sig af alle sine Venners List, sætter alle Hiul i Gang; Had og Misundelse er ofte Virkningen af disse Foretagender; Den fornemmeste Anledning til den vederstyggelige Skiemte-Digt, som har skilt os ved den berømte og ulyksage Rousseau, kom deraf at han ikke fik den Plads, som han søgte ved Academiet. Opnaar J endelig dette Fortrin for Eders Meibejlere, finder J strax derefter, at Eders Lykke bestaaer allene i Jndbildningen; Men faaer J derimod Afslag, er Eders Fortrydelse virkelig. Man kunde gierne give de fleeste lærde Folk den Grav=Skrift: Her hviler nu ved Hippocrene En fattig og foragtet Mand, Som ved sin Møje vant alene At leve i en usel Stand. Men hvortil sigter denne lange Tale, som jeg holder til Eder, Skeer det for at afskrække Eder fra Studeringer, Nei, Jeg vil ikke saaledes sætte mig imod Skiæbnen, jeg vil allene raade Eder til Taalmodighed. Noget om Tobak. Denne Dronning for alle Planter, er ikke allerne en kraftig Præservativ for Pest og allehaande smitsomme Sygdomme, men endogsaa derhos en uforlignelig og ganske tilforladelig Lægedom, bedre og sikrere end noget af alt det, som enten Hypocrates eller Galenus endnu har vedst at foreskrive os, hvilket Jndianerne ved deres overmaade sunde og stærke Constitution, som allerne den idelige Brug af Tobak er at tilskrive, noksom beviser og bekræfter. Tobak stiller Hunger, lindrer Smerte, heeler Saar, renser Hiernen, hindrer Flod, fordriver og aftørrer al Sliim og usunde Vædsker, giør Luften reen og balsomerer Legemet, og er overalt dette en uforlignelig Tidsfordriv i Eensomhed, dens Røg giver os Anledning til mangen skiøn Eftertanke, og erindrer os med stor Nytte, at betragte Verdens Forfængeligheder og vores eget Livs Korthed og Forgiængelighed. Det er Tobak, som har givet Anledning til følgende Vers: Du søde Trøst, som i min Eenlighed mig lædsker, Du Pibe fuld af Røg, du heede Fyrestæd, Som renser Hiernen fra en Hob usunde Vædsker, Og Sindet ligesaa fra sin Urolighed. Tobak, ved dig mit Sind er meget vel fornøjet, Naar udi Luften du gaaer uformærkt forbie, Dog jeg som Lynet seer dig svinde bort for Øjet, J dig jeg seer da ret mit Lives Skilderie. Jeg mig erindrer det, som jeg engang skal blive, Da jeg kun Aske er, hvor Siælen hviler sig, Og efter Røgen, naar at jeg mig maae begive, Jeg svinder bort, og er dig der ganske lig Den første, som fra Jndien har bragt Tobak herover til Europa, var den Engelske Ridder Raghliff, hvilken under Jacob den Førstes Regiering allerførst lærte sine Landsmænd at føre sig dette umistelige Universale til Nytte; men det da værende Parlement, som bestod af lutter Fiender af denne Ridder Raghliff, fandt, under Prætert af adskillige falske Beskyldninger, Leilighed at dømme ham fra Livet, hvoriblant var ogsaa denne: "At han havde indført Tobak, hvorudi den gemeene Mand fandt saadan skadelig Fornøielse, at de derover forsømte alt hvad de ellers havde at giøre, og skulde fortiene sit Brød med. Saaledes maatte da nu denne gode Gentleman lade sig opofre og blive til et Rov for sine Fienders Had, fordi han havde forskaffet sit Fæderneland saa stoer en Fordeel, som enhver er bekiendt, at Engeland trækker af Tobak, hvorved der aarlig utroelige Summer fortienes.