JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Pohlen har ellers for meget lang Tid siden været et Tilflugts Sted for Jøderne, da de i nogle hundrede Aar har sammesteds havt store Privilegier og Friheder, som de ikke har faaet paa andre Stæder. Disse store Friheder fik de af den Pohlske Konge Casimiro Magno, fordi han, som Crommerus lib. 12. Hist. Pol. fortæller, havde en smuk Jødinde, ved Navn Esther, til Concubine, som tilveyebragte Jøderne store Fordeele, hvilke Hertug Bølerlaus siden stadfæstede; men det er neppe troligt at en saa god Konge skulde have havt saadan bislopperske. Det maae ellers være hvorledes det vil, saa er det dog vist, at Jøderne i Pohlen har endogsaa nu omstunder store Friheder, omendskiønt de temmelig ere blevne klippede for dem. Dog ere de i Cracan i stor Fare paa Christi Himmelfarts Fest, efterdi en Jøde da af Studenterne ustraffet skal torde henrettes, som for nogle Aar siden skal være skeet. Man beraaber sig paa et gammelt Privilegium, hvorefter sligt skal være tilladt. Men man kand ikke see, hvorledes saadant et Privilegium kunde have Sted. Thi om man endskiønt ikke kand nægte, at Jøderne ere de Christnes afsagde Fiender og Blodigler, og mange holder for, at det var best, om man aldeles ikke tolererede dem, saa kand man dog ikke bifalde, at der handles saa ilde med dem paa de Stæder, hvor de nyder Beskyttelse; man er meget meere forbunden, til at tolerere dem, hvor man engang har antaget dem, og lade dem vederfares den belovede Beskyttelse og Sikkerhed. Derover blev ogsaa 1712 i Februar. publiceret et Patent i Rom, hvorudi det under stor Straf blev forbudet, at begegne Jøderne ilde, som hidindtil havde maattet lide meget af den gemeene Mand. Sligt skede ogsaa for nogle Aar siden i Wien, hvor de ikke vare sikre for Studenterne og andre, i det man søgte at plyndre dem. Dette Argument er ellers ikke meget vægtigt: Denne er en Jøde, derfor maae man plyndre ham, eller slaae ham ihiel. Dog alligevel siger man, at Studenterne i Cracan maae giøre det paa Christi Himmelfarts Fest. Nogen maatte sige, Hvi fordriver man dem ikke heller reent, af Kongeriget? Men det kand ikke vel skee, efterdi Jndvaanernes Antal ellers merkelig maatte formindskes. Derhos vilde de, ifald man for og dem, slæbe megen Rigdom med sig fra Pohlen, og giøre de Pohlske Jndvaanere og Christne Kiøbmænd megen Skade, i det de fleste handler med de Christnes Penge og Vahre.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Jmidlertid er det vist, at Jøderne ere Polakkerne til Skade i mange Stykker, ligesom det iblant andet er en Sag af onde Følger, at Tolden i Pohlen bliver forpagtet til Jøderne, hvoraf de har rige Jndkomster, og Leylighed, til, at drage de Christnes Gods og Eiendom til sig ved uretfærdig Aager og Bedragerie. Kofakkerne ere for nogle Aar siden heller ikke af nogen anden Aarsag blevne oprørske, end fordi de vare blevne undertrykte af Jødernes Voldsomheder og overmaade store Gierrighed; og de ere end- ogsaa forhen blevne oprørske over det samme, hvilket blev tilkiendegivet Kong Uladislaum 4, i et Brev, at nemlig Kofakkerne ikke længer havde kundet taale Jødernes Plagerier. - Derover ere ogsaa de Pohlske Jøder ikke allene belagte med store Contributioner, men de maae end- ogsaa desuden aarlig betale en stor Kopskat, som paa Rigsdagen Anno 1683, blev sat paa 105000 Gylden, og i Lithauen ofte beløber sig til 24000 Gylden. Denne Summa bliver undertiden forhøyet, som det er ikke mange Aar. siden, at det ved Forordninger blev Jøderne paalagt, end da at betale 5000 Preussiske Gylden, foruden deres opdentlige Kopskat.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
J alle saadanne Trængsler har dog Jøderne saaledes tiltaget i Verden, at nogle tør paastaae, at der endnu i vore Tider skulde findes ligesaa mange Jøder i Verden, som der i forrige Tider har været i Canaan, hvorover man billig maae forundre sig, naar man betænker, hvilke forskrekkelige Nederlage, Forfølgelser og Ødeleggelser de har maattet lide under nogle Romerske Keysere. Thi man seer af Historien, at nogle hundrede tusinde Jøder ere omkomne i en eneste Krig, uden at regne de Ødeleggelser og Forfølgelser, som de har maattet udstaae i Tyrkiet, og næsten i alle Christne Lande. Rabbinerne giøre efter deres Sædvane temmelig meget heraf, naar de siger, at af deres saa kaldede hellige Nations Blod kunde blive et heelt Hav, som strakte sig nogle Saa forunderlig nu Jødernes MængMile langt. de er, saa merkværdig er ogsaa deres Adspredelse, i det de overalt har udbredet sig i Østerlandene, China, Jndien, Europa, Africa og America. Man maae ogsaa ikke falde i mindre Forundring, naar man betænker, hvor fast de holder ved deres Lov, uagtet de allevegne bliver om ikke forfulgte, saa dog i det mindste foragtede, eller trykte paa andre Maader, og da, som meest er at falde i Forundring, over, mange af dem faldt fra deres Religion, da de levede i Canaan under deres egne Konger. - Men naar vi undersøger Aarsagen til deres Mængde, saa holder jeg for, at det kand giøre meget dertil, at de ikke maae bære Vaaden, eller tiene i Krigen, hvor i saa mange tusinde Mennesker omkommer, som og fordi de allesammen har en stor Begierlighed efter at giftes, hvorover ogsaa Mandspersonerne ofte gifter sig, førend de har fyldt deres tyvende Aar, i det enhver af dem lever i det bedrøvelige Haab, at Messias kunde udspire af hans Lænder. Derfor holder de og saa den ugifte Stand for en af Gud forbandet og forhadt Stand.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Foruden den Guddommelige Doms Opfyldelse maae Aarsagen til deres Adspredelse vel være, efterdi de allerede fra ældgamle Tider ere vante til at forfølges og flakke omkring, siden de allerede den Gang, da deres Tempel stod endnu, bleve ofte uddrevne af deres Land, og overalt adspredde, for at redde deres Liv. Desuden driver deres Handel dem nu til, at reyse allevegne omkring til Lands og Vands, og da sielden nogen af dem er i Stand til at forestaae noget Embede iblant de Christne, saa har heller ingen af dem nødig at blive stedse paa et Sted. Denne Adspredelse havde meget ofte kundet give deres vildfarende Religion et meget stort Stød, dersom de ikke holdt saa meget fast ved deres Lov, hvor haard og streng endogsaa sam meder. Og hertil contribuerer meget, at de allesammen maae leve under en Forsamling og Meenighed, og ikke maae gifte sig, undtagen imellem hinanden indbyrdes og med deres egne. Hertil kommer endda, at deres Lov ikke tillader dem, at spise eller drikke alle Ting uden Forskiel, hvilket foraarsager, at de ved andre Religioner ikke søger nogen bedre Levemaade, og hvorved de følgelig bliver forhindrede, at gaae over til Christendommen. Men de Jøder, som opholder sig i Litthauen, Constantinopel, Algier, og paa forskiellige andre Steder i Østerlandene, ere hvad deres Religions Artikler angaaer, for nærværende Tid deelte i to Dele eller Secter. De, som man kalder Rabbiner, holder sig meget fast til de Traditioner, som de har samlet, og af hvilke Gud selv, efter deres vildfarende Meening er Forfatter, og har lige saavel givet Moses dem paa Bierget Sinai, som Lovens Tavler. De føyer videre til, at denne skrevne Lov ligner et Legeme uden Siel, og samme maatte først oplives af Traditionen, at forbigaae andre deslige Lærdomme med Tavshed.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Om Porcellains Opfindelse. Det første Porcellain har ikke været andet end af en - grov Materie, og saadant som man nu kalder Pottemager Arbeyde, men det har allerede i mange Aar været bekiendt for Østerlændigene, hvilket man endog kand bevise af adskillige Steder i Skriften. Der tales endog om en Pottemager Familie i Jnda Stamme. Etrurierne gjorde i Porcennæ Tid Leerkar, hvis Værdie i Augusti Tid streed om Fortrinnet med Guld og Sølvkaar. Dog har disse Kar sluttelig ikke været at sette i Ligning med Chinesernes Porcelain Man veed ikke Tiden, naar Chineserne først har opfunden denne Kunst. Men i det hele store Chinesiske Rige skal der ikkun være en Bye, ved Navn Ring, hvor man arbeyder dette Porcelain, og hvorudi der skal findes meere end en Million Siele. Kunsterne har deres Hovedforandring. Nogle ville sige, at Porcellainet i de første Tider skal have været bedre end det man nu giør, men det kand ikke nægtes, at jo Tegningerne ere smukkere og Glassuren ligesaa god, som i forrige Tider. Man har i lang Tid troet, at Japanerne hentede deres Porcellain fra China; men nu er det kundbart, at de giøre det selv og det er i ingen Maade slettere end deres Naboers. I Henseende til Porcellainets besynderlige Egenskaber have de man ikke skuldet tænke, at det kunde blive eftergiort i Europa. Man gjorde først noget uægte Porcellain, som lignede det Chinesiske; men siden har Kunst og Fliid viist, kand at det giøres ligesaa got i Europa, som hisset i Asien. Kongelige Forordninger.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
J Løverdags den 4de September har Hans Kongelige Majestet underskrevet en Forordning, hvorved 1 Rdlr. Banco=Sedler bevilges Banqven at maae indrette, og med samme og 1 Rdlr. klingende Myndt de forhen anordnede Banco=Sedler at omvexle, for derved at hemme den usædvanligestore Udvexling og Jndenlandske Mynters Udførsel.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Placat. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn; haver under 6 Sept. a. h. i en Placat under Stadens Jndsegl bekiendtgjort: At Hans Kongelige Majestet vor allernaadigste Arve=Konge og Herre, ved Rescript til dem af 3 hujus allernaadigst haver befalet og anordnet: 1) At Huus=Værterne her i Staden, der Herberger Reysende, saa vel som alle Borgere, hos hvilke der findes Reysende i Logemente, paa nye alvorligen skal tilkiendegives, at de, saasnart nogen Reysende, tager ind hos dennem, strax til Hoved=Vagten skal anmelde Skriftlig, hvad han heder, hvad han betiener og hvor han er fra. 2.) At samtlige Stadens Jndbyggere skal bekiendtgiøres, det enhver tilbørligen skal respectere Skildvagterne, adlyde hvad, samme dem betyder, uden derover at raisonere, og ikke indlade sig i nogen Contestationer med dem, men, i fald de formene, at Skildvagterne maatte have Uret, da melde det for den Vagthavende Ober= eller Under=Officeer eller paa andre vedkommende Steder, og derfor vente al billig Justice, da de derimod, i fald de enten med Ord eller Gierninger forgribe sig paa Skildvagterne, kunde være visse paa at blive haardeligen anseete, ommendskiønt de ellers i Sagen selv maatte have Ret.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Befordringer. Den 27 Aug, haver Hans Kongelige Majestet allernaadigst beskikket den hidindtil værende Fyrstelige Pløenske Justitz=Raad Hr. Wolff Friderich Schrøder til at være vireelig Kongelig Justitz=Raad; Ligeledes den hidindtil værende Fyrstelig Pløenske Cancellie=Raad Hr. Henrich Christian Jahncke til at være virkelig Kongelig Cancellie=Raad Samme Dag haver Hans Kongel. Majestet allernaadigst beskikket den hidindtil værende Fyrstelige Pløenske Justit Raad Leopold August Cirsovius; Ligeledes den Fyrstelige Pløenske Justitz=Raad og Liv=Medicus Johann GottliebLesser til at være virkelige Kongelige Justits=Raader, Samme Dag er Studios. Henrich Munch allernaadigste confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Bælum og Soelberg Meenigheder i Viborg Stift. Hans Nielsen allernaadigst beskikket at være Raadmand udi Nyborg. Den 3 September er Andreas Madsen Møller allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Vester Hæsinge og Sandholts Lyndelse Meenighed i Fyen. Studios. Clemend Kiærulf Pedersen Spliid ligesaa at være Capellan pro Persona til Albech og Woer Meenigheder i Aalborg Stift. Studios. Alexander Leopold Carlheimligesaa at være Capellan pro Persona til Holden Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Niels Bygum Krarup, ligesaa at være Sognepræst til Winchel og Rinds Sogner i Wiborg Stift. Hr. Niels Biørn Tødsleuf ligesaa beskikket at være Sognepræst til St. Michels Kirke i Slagelse. Studios. Matthias Bech ligesaa til Snodstrup Menighed i Sielland. Hr. Morten Reenberg Dam ligesaa udi Ringkiøbing og til Annexet Rindum. Hans Jacob Buch ligesaa udi Lemvig og til Anneret Lem. Studios. Peder Steenum ligesaa paa Hirtzholmen udi Aalborg Stift. Studios. Morten Schott ligesaa til Rygge Præstegield og Mos i Aggershuus Stift. Carolus Gustavns Schiøtt ligesaa erholdet Bevilling at være Procurator ved Ober= og Under=Retterne i Fyen.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Grossererne de Herrer Søren Jensen Cramer og Hans Christian Beck ere optagne i Stadens 32 Mænds Antal i Steden for de 2de ved Døden afgangne, neml. Hr. Joh. Matthias Bruuns og Hr. Oluf Beck.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Vacancer. Gundslev Sognekald paa Falster 3 a 4000 Rdlr. Frederichstads Residerende Capellanie 200 Rdlr. Stadager og Nørre Kirkebye Sognekald paa Falster 300 Rdlr. Faaborg og Diernesse Sognekald i Fyhn. Melhuus Residerende Capellanie i Trundhiems Stift. Byefoged=Tienesten paa Mos Det øverste Capellanie til Dom=Kirken i Bergen. Byefoged Tienesten i Christiansand. Sørenskriver Tienesten over Lister. Maaler Tienesten i Bergen.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Fjortende Sønd, efter Trinitat. prædiker formodentlig: Aftensang.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Høymesse. Hr. Hvistendahl. Frue K., Mr. Faber. Holm. K., Dr. Bildføe. Monsr. Falck. Nicolai K., Catech. Mr. Lumholt. Hr. Østrup. Cant. Lund. H. G. K., Hr. Hegelund. Mag. Olrog. Trinit. K., Hr. Juel. Dr. Haubert. Petri K., C. R. Rohn. Mr. Sann. Chr. H. K., C. R. Brorson. Frider. K., Pastor Lorck. Hr. Manthey. Garnis. K., Hr. Priebst. Mr. Boesen. Weys. K., Provst Lindegaard. Ref. K., Tydsk. Paster Stubenrauch. Pastor Wilhelmi Fransk, Pastor Eyrand.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Kirke=Musiqven opføres i Trinitatis Kirke til Høymesse for og efter Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Jndpasserede. Major West fra Nestved. Capitain Mauritzen fra Falster. Capitain Fischer. Lieutenant Jonge. Capitain Hermann. Hr. General=Adjutant Schrøder. De Herrer=Capitainer von Heiliger, Bülow, Mouritek og Kragenskjold, fra Holsteen. Lieutenanterne von Seyern og von Prinzen fra ib. Capitain Gottberg fra den Franske Armee. Conditor Bauchling fra Jtzehoe. Kiøbmand Vaaben fra Riga. Studios. Monsr. Kiøbye, og Monsr. Meelbye fra Odense. Major Kylle og Kiøbmand Reimer fra Holsteen. Lieutenanterne de Herrer Ruten og Berg fra Rusland. Lieutenant Schinkel af Preussisk Tieneste, fra Holsteen. Commerce=Raad Trap fra Aalborg.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Udpasserede. Hr. Cammer=Junker von Adeler. Lieutenant Wederking. Oberst Lowtzow til Helsingøer. Lieutenant Kaas til Flensborg. Lieutenant Høstmark til Lybek.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Copulerede. Hr. Krigs=Raad Wilhelm Bornemann og Jomfrue, Talke Storm. Hr. Skov=Rider Henrich Hansen og Jomfrue Karen Assers. Sr. Henrich Wallow, Viinhandler, og Jomfrue Mylius. Sr. Gottlied Knupher, Giørtler, og Madame Freloe. Alle her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Dødsfald. Hr. Justitz=Raad Hans Jørgen Fæit, Kammererer ved Øresund, omvexlede Tiden med Ævigheden i Helsingøer, sidstleden 8 hujus i hans Alders 80 Aar. Han blev 172. den 17 September Told=Kammererer ved Øresunds ToldKammer. 1738 den 2 April virkelig Kammer=Raad og 1749 den 28 October Justitz=Raad. Ligeledes forlod Frue Agnete Birgitte Henderichsen, fød Finkenhagen, det Timelige den 8 hujus her i Staden i en Alder af 69 Aar. Mad. Margarethe Kølmer, fød Birk, Præste=Enke her ibid. 50 Aar. Hr. Lieutenant Andr. Schøtte af Artillerie=Corpset her ibid. 32 Aar. Studios. Theol. Monsr. Bartholmæns Runge her ibid. 24 Aar. Hr. Conferentz=Raad de Basballes Æres=Trappe har været saaledes: 1721d. 14 Jul. Kammer=Secretair. 1722d. 16 Januar, virkelig Kammer=Raad. 1725 den 17 April Committered i Kammer=Collegio. 1726 den 14 Octob. Justitz=Raad. 1741 den 6 Octob. v. Etats=Raad. 1746 den 30 Sept. 3die Deputered i Kammer=Collegio. 1749. Assessor i Høyeste Ret. 1757 den 20 Mai nobiliteret med Tilhavn de Basballe. Første Gang gift med Frue Margaretha Klog, og anden Gang med Frue Lovisa Roderiquetz, fød 1699 den 11 Febr. af Buchwaldt som døde 1756 den 18 Jul.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Gravskrifter: Her under hviler. Høyædle og Velbaarne Nu hos Gud Salige Hr. Michael Hieronimus von Basballe, Hans Kongelige Majestets Conferenz=Raad og Deputerede for Finantzerne, Anno 1687 den 10 September er født til Verden. Han har levet i 2de kierlige og fornøyelige Ægteskabe, nemlig det første med Salig Frue Margaretha Klog, udi hvilket Ægteskab han blev velsignet med en Søn, som ved Fødselen døde.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Det andet med Sal. Frue Lovise von Buchwaldt, udi hvilket Ægteskab han blev velsignet med 1 Søn og 3 Døttre, hvoraf de 2de Døttre ere døde. Efter 75 Aar mindre 6 Dage, er han salig i Herren hensovet 1762 den 4 September, for med fine forhen her salige Fruer igien at samles i de ævige Boliger. Joh. 10, 9. Kiere kom hu, at du gjorde mig som Ler og at du vil giøre mig til Støv igien. Jobs Tanker var Hendes som her hviler. Madame Anne Margrethe Birer, der først saae denne Verdens Lys den 21 Julii Anno 1712. Hun blev i Hendes Forældres Huus oplært i Christendommens og Velanstændigheds Dyder, og agted værdig at udvælges til Ægtefælle af Hr. Andreas Kølmer, øverst Cappellan til Holmens Kirke. Baandet imellem disse gudelige Ægte=Hierter, blev bundet den 19 Octobr. Anno 1731. Men Herren opløste det, da han kaldede sin Tiener hiem den 28 Mai Anno 1747. Hun saae sit Ægteskab velsignet med 9 Børn 7 Sønner og 2 Døttre. De begrædde alle den beste Faders Tab. Men to Sønner og en Datter mødte Moderen i Guds salige Evighed. Hendes Navn er her ihukommet og velsignet for Hendes Troes Gierninger for Hendes Gierningers Reenhed. og Hendes mønsterske Vandel. Troen til Forsoneren var Hendes Ære og Glæde, i den døde Hun til de Salliges Opstandelse den 7 Septembr. Anno 1762. Kort Livet er, men langt nok dog for dem, Der lever, som vor Sallige i Livet. Der ikke her, men hisset søger Hiem; Det Hiem, som Gud af Naade har os givet. Ulykkelige Hendelser. Sidst i forrige Maaned ere tre Bøndergaarde uden for Helsingøer ved Sunbrønden afbrændte. Der blev ikke det ringeste bierget, og ingen veed, hvor Jlden kom fra.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Adskilligt Nyt. J Onsdags Eftermiddag bærede Hans Kongelige Majestet Helsingøer med Sin Allerhøyeste Nærværelse paa en Times Tid ved en Lyst=Prommenade.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Efter Forlydende er paa det Kongelige Slot Fredensborg i Gaar offentlig declareret Mariage imellem den Kongelige Prinzesse Wilhelmina Carolina, og Hans Durchlauchtighed Prinz Wilhelm af Hessen=Cassel.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
J Dag er Deres Kongelige Majesteter Kongen og Dronningen reyste fra Fredensborg til Jægerspriis, hvorfra Allerhøystsamme igien forventes paa Onsdag.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Paa Mandag Morgen bliver Hans Excellences Grev Laurvigs Liig med stor Pompe nedsat i sin arvelige Begravelse i Frue Kirke.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Den Kongel. privilegerede Paquet=Baad, førendes af Skipper, Sandby, seyler herfra paa Løverdag Middag den 18 Sept. hvem som Passageer behager at reyse med, eller noget Gods at forsende, behager at melde sig hos Skipperen ved nye Børs beliggende.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Søeskade.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Skipper Joh. Hammer fra Hernøsand, destineret med Bredter og Spiger=Kister til Stokholm, strandede først i August Maaned ved Jomfrue=Klipperne udi det Nordbotnske Hav, og i det han stødte mistede Roeret og et Stykke af Agter=Speylet, hvorpaa Folkene, som holdt Skibet forloret, biergede sig om Bord paa et andet Skib. Jmidlertid er forbemeldte stødte Skib siden fundet at kommeldrivendes, og bragt ind i Øregrunds Havn, hvor en Deel af Ladningen er allerede bleven oplosset.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Den 28 Julii strandede Skipper Østrøm med sin Kreyer. paa Græsøen ved Dyrsteens Odden. Fartøyet sloges i Stykker; men Ladningen er allerede mestendeels opbierget.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Bortsolgt ved Auctioner. Den 27 Aug, blev paa Børsen bortsolgt 330 Fade, bruun Puddersukker, a Pd. henimod 9 Sk. 9 Baller Bomuld, a 2 Mk. 7 Stk. Elephant=Tænder, a Pd. 3 Mk. 1 Sk. a 3 Mk. 9 Sk. Den 10 Sept. 4000 Pund Westindiske Caffebønner, som steeg over 2 Mk. 6 Sk. med 5 Proc. Lagie.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Seylfærdige Skippere. W. Jork til Stettin. H. Rigels, C. Arenth og C. Møller, til Flensborg. 17 til Pommern. 6 til Ribnitz. 2 til Rørvig. 4 til Grenaae. M. Brandt og C. Laurenz til Fehmern. F. Jarroe til Carlshavn. M. Milstrig til Neuwarp. C. Grønsund, og H. Kundsen til Sønderborg. O. Pedersen til Helsinborg, 5 til Eckernforde. C. Handrup til Nyested. E. Andersen og H. Jensen til Weyle, J. Kenner til Kønigsberg. S. Brandt til Bornholm. J. Nielsen til Ebbeltoft. L. Bergel til Westervig. Af Jargou til Neuenstad. A. Holmberg til Gulland. F. Alling til Hadsund. N. Møller til Weysenhaus. H. Kohlhoff til Sehlendorph. H. Kros og P. Tønnesen til Howagt. D. Rasmussen, J. Pedersen og C. Jørgensen til Nyekiøbing. J. Asmussen til Sleben. C. Bertelsen til Aarhuus, og H. Havenstein til Stralsund, hvilke alle ere liggende i Nyehavns Canal. A. Rasmussen, og T. Anthoni til Dantzig. T. Gerritz til Middelborg. S. Hansen til Livorne. S. Jansen til Amsterdam, og L. Andersen, til Helsingborg, ved Christianshavn. A. Aaborg til Norkiøbing, og C. Sandby til Lybek, ved nye Børs. V. Thue til Nyekiøbing paa Falster, ved Børsen. P. Erlandsen til Præstøe, ved Kalleboderne. P. Jørgensen til Faaborg, ved Slotspladsen. C. Wrangel og J. Tewes til Cappel. B. Knudsen og J. Drastru, til Aalborg, ved gammel Strand. Øresund. Til Kiøbenhavn, J. Asmussen. Østersøen, H. Fester, G. Hagelsteen, J. Torsen, A. Ocker. Kiøge, C. Fisker. Præstøe, J. Bork. Aalborg, C. Jakobsen, C. Wilson, M. Lange. Bergen, C. Wolff, J. Schrøder, J. Thomsen. Mos, P. Petersen. Drammen, J. Dyrhauge. Frederichshald, J. Thomsen. Amsterdam, H. Jørgensen; i alt passerede fra den J til den Sept. 17 Jndenrigs, saa og 44 Udenrigs, i alt 61, neml. med Rug, 5. Sild 8, Salt 1. Frøe 2. Sukker 1. Tobak 1. Hør og Hamp 9. Tiere 1. Jern 4. Marmor 1. Stykgods 2. Kramme rie 1. Glas 1. Tømmer 2. Master 2. Planker 1. Staver 1. Dehler 22 og 16 Baglastede.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Den 7de Sept. gik det Kongel. Engelske Convoyskib til Seyls fra Sundet til Nordsøen med 56 Engelske Conffardieskibe. Den 8de passerede en Kongel. Dansk Fregat herigiennem fra Elven til Kiøbenhavn. Skipper J. J. Borck, af og fra Christiania, passerede ligeledes igiennem Sundet den 8de til Præstøe, ladet med Tømmer; saa og Skipper Dyrhave til Drammen.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Vexel=Cours, Hr. d. 3 og Kbh. d. 10 Sept. Stokh. d. 30 Aug. Hb. Lond. 34 Sk. 5 Ps. Amst. Casse 1 fierd. slettere. Coph. 33. Kbh. Lond. 5 Rdl. 70. Amst. 32 tregt. Kiøbenh. 33. Stokh. Land. 96 D. Amst. 91 Mk. Hamb. B. 90 Mk.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Auctioner. Mandagen den 13 Sept. førstkommende, ved Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen bortsolgt endeel god, middel og slet Hamp ved offentlig Auction, som Fredagen og Løverdagen for Auctionen kand tages udi Øyesyn om Formiddagen fra 10 til 12, paa Stadens Veyerhuus Loft, og om Eftermiddagen fra 3 til 5. udi Sr. Peter Johansens Pakhuus udi Toldbodgaden.
Københavns Adresseavis, 1762-09-10
Udi det combinerede Admiralitets og General=Commissariats Collegio, bliver førstkommende Onsdag den 15 Sept. Kl. 10 Slet, til offentlig Auction opbuden et stort Qvantum Kongelig Magazin Byg af næstafvigte Aars Grøde, som til Gryn var destineret Thi ville de Herrer Liebhabere sig paa berørte Tiid og Sted behageligen indfinde, da Auctions Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte, og meldes til Efterretning, at samme Byg kand efter Materialskriver og Grynmøller Forpagter Lunds nærmere Anviisning tages udi Øyesyn de foregaaende 2 Dage Mandag og Tiirsdag, hver Formiddag fra 10 til 12, og Eftermiddag fra 2 til 5, paa det Kongel. Bryggerhuus, og et Stadmægler Carl Wilder paa Christianshavn tilhørende Loft, hvor Bygget er i beliggende.