JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-05-31
da Mathias Lorenzen Rosenbom, under Schackenborger Jurisdictien, boende i Thieset, haver org vet sin paa Gramm Gods Aertighed liggende Kroestre og Besid til lovlig Contursbehandling; saa varder paa Rettens Vegne alle og enhver, som formene at have nogen løvlig Tiltale desangaaende, sub poena præciaar & peremtorie stævnet, deres Priere, noner af hvad Ravn nævnes kan, saafremt de ere uden for Gramm og NüppelGodser inden 12, sen eller inden 6 liger ab ultima publicatione hujus proclamatis af at regne, lovformelig her hos mig at bryster, af de ihøndehavende Documenter og Beviser reliets copiis sidmatis Originalterne ved Protocollen at tilbageløde, og saafremt de ere extranei, procuratorer 24 a saa vedbørlig at bestille. Hvorefter & Haderslef udi Gramme og Nüdsel-Justitiariat, den 22de Mai 1813. G. D. Langslutte. (1721812 & 13 Ved Proclama, som Dags Dato er næst ved Red ten, ere alle de, som formene sig at har nogen Fordring i afgangne Cathrine Marie, følt Beer, Enke efter forhen afdøde Mand, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, Jørgen Frederik Beer, hendes Stervboe med 12 Ugers Varsel indkaldede med deres havende Krav at fremkomme og inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre; ligeledes ere de Afdødes Arvinger med med lovligt Varsel indkaldte, at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 24de Maji 1813. Jacobsen Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te April dette Aar, som a) er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kir benhavn den 9de denne Maane, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre i afdøde Hans regers og ligeledes afgangne Hustrue Marie Catrine Jøgers Stervboe paa St. Croix, de vestindiske Creditorer allene undtagne, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Etatsraad og Postdirecteur David Mograd i Kiøbenhavn, som befuldmægtiget for Slitteforvalteren i Chrilliaatæds Jurisdiction paa St. Croix, Kammerraad Claus Langhaar Smidt, at anmelde og beviisliggiøre Kiøbenhavn, den 15de Mai 1813. David Monrad.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
med Proclama, læst ved Weile Byeting Torsdagen den 20de dernes og som nærmere bliver læst ved den Kongl. Lands Overret i Wiborg ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afdøde Enke Mette Marie Bang, fød Meden, og forhen afgangne Mand Organist og Kiøbmand Mathias Bang, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Weile, den 21de Mai 1813. Dad Byefoged.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
med Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof Bog Stadsret Mandagen den 24de Maj, ere alle de som formener sig at have noget at fordre, i afdøde forrige Brændeviinsbrænder Ole Terkildsen Sundahls Boe her i Staden, indkaldede med 12 Ugers Varsel for inden saadan Tids Forløb for os som allernaadigst beskikkede SkifteCommissarier at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel for at iagttage deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 26de Mai 1819. L. Bchum, N. Baaae, saa boende i Skidenstræde Nr. 53. koende i store Larsbjørnsstræde No. 172.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
med udstædt Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle saavel Dede som Creditorerne i afgangne Anne Madsdatter og efterlevende Mand Vognmand Jacob Jensens fælleds Boe, med 6 og 12 Ugers Varsel, fra dette Proclamaes sidste Bekiendtgiørelse, indkaldede til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og indbetale det de maatte skylde til Boet til hvilken Ende en Skiftesamling er berammet at afholdes hos mig der 13de August førstkommende; det bliver herved endvidere bekiendtgjort. Ringsted, den 18de Maj 1813. P. C. Petersen, Bye- og Herredsfoged. (2 1/2 12 & 13) Ved Proclama af 22de Maj sidstiden, som er sæl i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 24de næstefter, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afdøde forrige Skrædermester Wilhelm Holm Sannes og hans forhen afdøde Hustrues Olivia Sophie Rasmusens fælles Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at møde i ovenmeldte Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Krav. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldede at møde sammesteds inden den i Loven foreskrevne Tid, for at godtgiøre deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet, Dette bekiendtgiøres ydermeere herved til fornøden Efterretning. ved Proclama, læst inden Horns Venneberg Herreders Ting Mandagen B den 29de Marts d. A., og inden den Kongelige Lands Overret i Viborg den 3die d. M., ere alle og enhver, som maatte formene sig noget Krav at have i Boet efter afdøde Sognepræst til Thornbye og Widstrup Sogne i Horns Herred Hiørring Amt, Carl August Damkier, indkaldte inden 12 Uger for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise saadant; hvilket herved envidere bekiendtgiøres. Hiørring, den 18de Maj 1813. Hansen.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
ved udstædt Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt B. Hof= og Stadsret, ere alle saavel Credi som Debitorerne i afgangne Sognedegn og Skolelærer Jens Hansen i Beenløse under Ringsted, Herred, Sorøe Amt, hans Boe, med 6 og 12 Ugers Varsel fra dette Proclamaes sidste Bekiendtgjørelse, indkaldede til, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og indbetale det de maatte skylde til Boet; ligesom og den Afdødes Arvinger til samme Tid ere indkaldede at møde og legitimere deres Arveret; til hvilken Ende en Skiftesamling er berammet at afholdes hos mig Fredagen den 9de Julii førstkommende; det bliver herved endvidere bekiendtgjort. Ringsted, den 18de Mai 1813. P. C. Petersen, Bye- og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
J forrige Aar er ved Døden afgaaet i Ræhr Degneboelig, under Hillere. lev Herred, Margaretha Etillie Myrman, Enke efter Degnen Peder Hald sammested, og Boet strax af mig taget under Skiftebehandling. Benævnte Afdødes Arvinger, hvorom hidtil ingen tilstrækkelig Oplysning har været at erholde, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel behagelig at melde sig for undertegnede Skifteforvalter og iagttage deres Tarv under Skiftet. Med samme Varsel indkaldes Boets Kredi og Debitorer, de første for at anmelde og bevise deres Fordringer, og de sidste (at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Hillerslev Hundborg Herreders Contoir i Thisted, den 16de April 1817. Luphøft. (3 1812, 13 I Ved Proclama af Dato 15de demes, som dag an læst i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret her i Staden, ere alle de som formene sig at have noget at fordi i afgangne Snedkermester Christoder Willings og senere afdøde Hustrue Catharine Marie Holsts fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for med deres Paastand at fremkomme, og deres Krav inden bemeldte Tids Forløb for Os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes er med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger indkaldte, for at anmelde og beviis deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftekommissioi Kiøbenhavn, den 17de Mai 1813. Jacobsen. Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
J Continuation af min Bekiendtgiørelse af 22de October 1812, som en I indrykket i Statstidenden den 26de October, 2den og 6te Novemef. A., angaaende at enhver som har Fordringer paa den for umyndig grilrede Jens Johansen, forhen Arvefæster af en Gaard i Suuserup, havde af henvende sig til hans beskikkede Værge eller til Undertegnede, bliver endvidere de som maatte have nogen Fordring paa ham, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de August 1785 og 26de October 1792 ved dette Proclama indkaldet med 12 Ugers Varsel, forinden den Tid at melde sig og beviisliggjøre deres havende Krav. Sorøe, den 5te Maji 1813. Hoyer, Forvalter ved Sorøe Academies sønde District, under Hillerslev Hundborg Herreders Skiftejurisdiction er ved Døden af 1 gaaet :a) Huusmand Jens Olsen i Hansted, der blandt andre Børn skal have efterladt sig en Søn ved Navn Lars Christian Jensen, hvis Opholdsted, eller om han endnu lever, ikke vides. b) Dagleier Anders Christensen Arup i Hinding, om hvis Arvinger aldeles ingen Oplysning har været at erholde. Disse Afdødes fraværende Arvinger indkaldes herved at melde sig for underskrevne Skifteforvalter. Ligesaa indkaldes benævnte Boers Kredi= og Debitorer for at bevise deres Til behavende og betale deres Gield Hillerslev Hundborg Herreders Contoir i Thisted, den 16de April 1817. Luphøft. Da Simon Andersen i Dalbye, ad indagandum statum bonorun haver forSlangt etil vligt Proclams Udstædelse; saa vorder paa Rettens Vegne alle og enhver som formener at have nogen lovlig Tiltale til hans iboende Gaar eller øvrige Formue, herved stævnet, sub poena præclusi & peremtorie deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, saafremt de ere uden for Herredet forinden 12, men ellers forinden 6 Uger ab ultima prolicatione hujus proclamatis af at regne, hos Hr Tingsskriver Schmidt her i Byen lævformelig at profitere, af de ihændehavende Documenter og Beviser relietis copisidimatis, Originalierne ved Protocollen at producere, og saafremt de ere extrane, procuratores ad acta vedbørlig at bestille ; ligesom ogsaa alle de bitores Massae og Panthaver, sub poena juris stævnet vorder, deres Dedite- og Pante inden samme Frist til Retten at indlevere. Hvorefter &c. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 12te Mai 1813. G. D. Langreuter. alle og enhver, som i nogen Henseende, maatte formene, at have noget Al at fordre efter Mardemoiselle Cornelia Helene Bentzen som der paa Hirschholm ved Døden er afgaaet, indkaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, herved inden 12 Uger, for mig som Stifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringe. Hirschholms Amtstue, den 12te Maj 1818. Selmer.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
Auctioner. Served bekiendtgiøres at offentlig Auction foretages over afdøde Organist Mathias Bang og ligel des afdøde Enke Mette Marie Bang, tro Meden, deres fælleds Boes Gaard No. 169 i denne Byes Grønnegade, 1ste Gang den 1ste Junii anden Gang den 3de Junii 3die og sidste Gan til absolut Bortsælgelse den 24de Juni dette Aar, om Formiddagen Kl. 11 den sælgende Gaard, som bestaae af: a) et Forhuus paa 10 Fag en Etapaa 3 Fag. Gaarden, som Kiøberen strax efter Auktionen kan anttad høi; b) et Halvtag paa 3 Fag; c) et dito paa 2 Fag, og d) et og- og afbenytte er i Brandkassen assureret for 60 Rlasvankdaler; de øvil, Conditioner skulle ved Auctionen blive bekjendtgjorte. Weile, den 17de Maji 1813. . Dahl, Auktions Directeur. Vedbeck og staaende for Hartkorn noget over 11 Td., tilligemed syst- og Avlsgaarden Agershvile, beliggende for Enden af Dørehau, udTørbelod af omtrent 6 Tdr. Landser, formedelst den ene Eiers, Or krigskommissair C. Komps, Død. 2den og sidste Auktion, der afholde paa Stedet, Onsdagen den 2de førstkommende, om Eftermiddag Kl. 3 Slet, at solut bortsolgt ud Auktioner tilholdelse. Gaard saavelsom Besætningen, Avlingsredskaberne, samt hele Faaregalen, Jorder ere vedbørlig besaaede: det paa Gaarden værende Korn af alle Stal staaende af spansk og foræget Race, følge med i Kiøbet ; Stedet naa samt Jnventarieristen og Fortegnelse over den nedlagte Sæd, er forindeTilhørende, forevisende Lysthavende forinden Auctionen, og Conditionerne at erfare i Kiøbenhavn hos Junitsraad Smith boende paa Kongens Nytorv Nr. 289, hos Kammerrago Emarck ydende paa Nørregade No. 2. og hos Over Auditeur Schack, boende i Dronningens Tvergade Nr. 273. & stædet heri Staden ved Auction solgt et complet Brændeviinsværk Torsdagen den 3die Juni Kl. 3, bliver i Gaarden No. 137 i St. Pederbestaaend af : En Kobber Kiedel med Hat, Liver, Rist og Dør, i Svaletønde med Piber, 2 Mæskekar, 6 Aukere, 2 Kobber=Tragter, 1 Dran mod Betaling til Fuldmægtig Gallid. Det anførte er paa Auctionsstede, houg med Opstander og Jern Pomperedskab m.m. til Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1813-05-31
J Følge Dom og Execution bliver Fredagen den 4de Juni førstkommenunder No. 17 og 10, med dens tilliggende Haugeplads og tilhørende Jo mand Martin Stennikes Gaard beliggende paa Nestved Byes Ringstedaadat om Formiddagen Kl. 10 Slet, afholdt offentlig Auktion over Kiø. der i Byens Marker. Nestved, den 22de Maji 183. M. Schørbeyder. hørende afdøde Organist Mathias Gang og ligeledes afdøde Enke Me Vi i Byen foretaget offentlig Auktion over endeel Gods og Løsøre, Mandagen den 14de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Marie Bang, fød Meden, deres fælleds Boe, som bestaaer af Guld, en Linned, Gang= og Sengeklæder med videre efter de ved Anetidnen som Tin, Kobber, Messing, Jern. Steentøi, Glas, Meubler og Trævare, fades i Boets Gaard, bekiendtgiørende Conditioner. Weile, den 17de Maji 1813. Dahl, Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 9de Mai. Munitøren for 5te Mai indeholder Følgende: Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinden har faaet følgende Efterretninger og Armeernes Stilling den 30te April"Den 25de havde Keiseren forlagt sit Hovedqvarteer til Naumburg. K Fyrsten af Moskwa, Marskal Ney, var rykket frem af Weissen, sels. Hans Fortogt, under General Souhams Kommando, ankom Kl. 2 om Eftermiddagen ved denne Stad, hvor den forefandt den russiske Gemeral Lanskoi, der kommanderede en Division af sex syvtusende Manl- Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie. General Sønham havde intet Kavallerie; men uden at bie efter det rykkede han imod Fienden og fordrev ham fra hans forskiellige Stillinger. Fienden demaskerede 12 Kanoner; General Souham lod ligesaamange kiøre 3 op. Kanonaden blev hæftig og anrettede Ødelæggelser i de russiske Rækker, hvilke vare til Hest og udækkede, imedens vor Skyds blev understyttet ved Tiraillører i Kløfter og Landsbyer. BrigadegeneralChemineau udmærkede sig. Fienden forsøgte adskillige Kavallerie angred; vort Jnfanterie modtog ham i Quarree og med en Løbeild, i som bedækkede Valpladsen med russiske Lig eller Heste.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Fyrsten af Moskma siger, han endnu aldrig hos Jnfanteriet har seet saamegen Jldiver og Koldsindighed paa engang. Vi rykkede indi Weisensels; men da man saae, at Fienden vilde holde sig ved Staden, rykkede Jnfanteriet med Tschakoer paa Bajonetterne og under det Skrig, Keiseren leve! i Stormskridt imod ham. Den fiendtlige Division trak sig tilbage. Vort Tab i Døde og Saarede belød sig til i 100 Mand.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Den 27de var Grev Lauriston brudt op imod Wettin, hvor Fienden havde en Bro over Saale. General Maison lod et Batterie opkaste, hvilket nødte Fienden til at afbrænde Broen, og han bemægtigede sig det Brohoved, Fienden havde anlagt.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Den 28de marscherede Grev Lauriston imod Halle, hvor et preussisk Korps holdt et Brohoved besat, slog Fienden og nødte ham til at rømmes dette Brohoved og afbrække Broen. Derefter blev levende kanoneres fra den ene Bred imod den anden. Vort Tab bestod i 67 Mand; Fiendens var langt betydeligere. Vicekongen havde paalagt Marskalken Hertugen af Tarent at rykkefrem imod Merseburg. Den 29de om Eftermiddagen Kl. 4 ankom denne Marskal der ved Staden; han forefandt 2000 Preussere, hvilke i den vilde forsvare sig; disse Preussere vare af det Yorkske Korps, af de Samme, som stode under denne Marskalks Overbefaling og ved Niemen forlode ham. Marskalken trængte med Magt ind i Staden, dræbte Nogle, gjorde 200 Fanger, iblandt hvilke der er en Major, og bemægtigede sig Staden og Broen.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Grev Bertrand havde den 29de sit Hovedqvarteer i Dornburg ved Saale; En af hans Divisioner holdt Jenabroen besat. Hertugen af Ragusa, Marskalk Marmont, havde sit Hovedqvarteer, i Køsen ved Saale; Hertugen af Regio Marskalk Ondmot sit i Saalfeld ved Saale.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Fægtningen ved Weissensels er mærkelig, fordi det var en Kamp imellem Jnfanterie og Kavallerie i lige Tal og paa jævn Mark, og Fordelen derved blev paa Infanteriets Side. Man saae nye Batailloner, hvilke forholdt sig ligesaa koldsindig og stormende som de gamle Tropper. Dette Felttog har saaledes begyndt med, at Fienden blev fordreven fra den hele venstre Bred af Saale, at vi ere Mestere af alle denne Flods Mundinger, at Eld= og Mayn=Armeernes Forening er ivertsat, og de betydelige Stæder Naumburg, Weissensels og Merseburg med Magt blevne besatte.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Den 24de Maj. Hendes Majestæt Keiserinde Dronning og Regentinden har faaet følgende Efterretninger og Armeernes Stilling den 18de Maj.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Keiseren var endnu bestandig i Dressen. Den 15de var Hertugen af Treviso rykket ud med Gentral Latour=Manboures Artillerie Korps og Jnfanteriedivisionen af General Dumontiers unge Garde, Den 16de rykkede den af General Barrois commanderede Division af den unge Garde ligeledes ud af Dresden. Hertugen af Regio, Hertugen af Larent, Hertugen af Ragusa og Grev Bertrand stode i Linien ligefor Bautzen. Prindsen af Moska og General Laurision ankom til Høiersmerda.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Hertugen af Bellund, General Sebastiani og General Reyniet rykkede imod Berlin. Hvad man havde forudseet, er indtruffet; ved Farens Nærmelse have Preusserne spottet med Landstormsforordningen; en Kundgiørelse har forkyndt Berlins Jndvaanere, at de vare dækkede ved det Bülowske Korps; i alt Fald, skulde man, naar de Franske kom, ikke gribe til Vaaben, men modtage dem efter Krigsgrundsætningerne.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Grev Bubna er den 16de kommen til Dresden. Han overbragte en Skrivelse fra Keiseren af Østerrige til Keiser Napoleon. Han er den 17de reist tilbage til Wien.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Keiser Napoleon har foreslaaet Forsamlingen af en Congres i Paris til Underhandling om en Almeenfred. Fra Frankriges Side skulde ved denne Kongres indfinde sig de befuldmægtigede Gesandter fra Frankrige, fra Amerikas forenede Stater, fra Danmark, fra Kongen af Spanien og alle allierede Fyrster; og fra den modsatte Side de fra England, fra Rusland, fra Preussen og fra de spanske Jnsurgenter og de andre Allierede af denne krigførende Masse. J denne Kongres skulde der lægges Grundvold til en lang Fred. Men det er tvivlsomt, om England vil underkaste sine egoistiske og uretfærdige Grundsætninger Verdens Bedømmelse og Meninger; thi der gives ingen, ihvor liden, Magt, som ikke først tilbagekræver de med dens Suverænitet forbundne og ved Artiklerne af den utrechtske Tractat angaaende Søfarten helligede Privilegier. Om England, af saadanne egoistiske Sindelag, som de, hvorpaa dens Politik er grundet, vægrer sig ved at arbeide med paa det store Værk, hele Verdens Fred, fordi det vil udelukke hele Verden fra det Element, der indtager tre Fierdedele af vor Jordklode, foreslaaer Keiseren dog en Sammenkomst af alle de krigførende Magters befuldmægtige Gesandter i Prag for at bestemme det faste Lands Fred. Haus Majestæt tilbyder endog, fra det Øieblik af at Congressen er bragt i Rigtighed, at slutte en Vaabenstilstand imellem de forskjellige Armeer for at standse Blodsudgydelsen. Disse Grundsætninger stemme overeens med Østerriges Hensigter. Det kommer altsaa nu paa, hvad Englands, Ruslands og Preussens, Hoffer vil giøre. De forenede amerikanske Staters Afstand kan ingen Aarsag være til at være til at udelukke dem; Kongressen kunde imidlertid aabnes og hine Staters Deputerede til Tid til at komme før Anliggendernes Slutning for at underhandle angaaende deres Rettigheder og Tarv Man har gjort den bemærkning, at Hs. Majestæt Keiseren ifjor befandt sig i Dresden omtrent paa samme Tid som i Aar.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
I Aaret 1812 reiste Keiseren den 9de Maj fra St. Cloud, kom den 15de til Maynz og den 16de til Dreeden. Han opholdt sig i denne Hovedstad til den 29de og reiste derpaa videre. Den 30te om Morgenen Kl. 2 kom han til Glogau og samme Dags Aften Kl. 8 til Posen.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
I Aar forlod Hs. Majestæt St. Cloud den 15de April, indtraf i Maynz den 17de, gik over Rhin den 24de og drog seierrig ind i Dresden den 8de Maj.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
London, den 14de Mai. Den 10de Mai overleverede General Ferguson i Underhuset en Begiering fra Jndvaanerne af Dysart i det skotlandske Grevskab Fif om at faae Freden tilbage. Hr. Whitbread erklærede, det nu ikke var Tidspunkten til, at falde Regieringen besværlig med Fredsbønner. Ansøgningen blev lagt paa Talerbordet.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
Staden Londons Alderman, Hr. Arkins overleverede en Begiering fra mange Kjøbmænd og Manufakturister i London om et Forbud imod Jndførselen af amerikansk Bomuld. Han erklærede at Bomuldens Dyrkelse i de vestindiske Kolonier derved meget vilde fremmes. Skatkammerkantsleren holdt det for bedre, at belægge amerikansk Bomuld med en Afgift, hvilken maatte vedvare noget efter Freden for at sikre imod alt for stor Overflødighed paa Bomuld for lave Priser ved Amerikanerne. Hr. Baring vilde have den amerikanske Bomulds Jndførsel hindret ved en Blokade. Begieringen gik igiennem, da adskillige Medlemmer havde viist Nødvendigheden af at opmuntre Bomuldens Dyrkelse i de vestindiske Kolonier.
Berlingske Tidende, 1813-06-04
I Underhuset gjorde Sir Hippisley den 11te Mai et Forslag til og Fornyelsen af en Kommittee der skulde anstille Undersøgelser over de imod Katholikerne gieldende Straffelove. Han paaslod, at af disse s. Loves Undersøgelse vilde sees, at Katholikerne allerede nøde alle de Fordele, man kunde indrømme dem, naar Constitution og Kirke skulde blive angrebne. Han anmærkede, at de irlandske Katholiker ingenlunde vare tilfreds med den Bill, Hr. Grattan havde udkastet. Hr. 6 Grattan svarede og paastod, at ved en slig Kommittees Udnævnelse de vilde saadan Forbaling af det vigtige Spørsmaal anlediges, at man før to Aars Forløb ikke kunde tænke paa en Afgiørelse. Han yttrede det Haab, at Huset vilde vedblive sin tidligere Beslutning, ved hvilken det bandt sig til endnu i denne Session at afgiøre Emanicipationsspørs maalet. Han lagde til at de katholske Deputeredes Forsamling i Dublin var fuldkommen tilfreds med Jndholdet af hans Bill. Hr. Ryder stemmede for Nedsættelse af en særlig Kommittee, fordi man ikke betænksomt nok kunde undersøge denne Sag. Hr. Canning lastede Forsøget, paa at forhale denne vigtige Sag. Lord Castlereagl var ligeledes imod Baronet Hippislens Forslag, hvilket efter en lang Debat med 235 Stemmer imod 187 blev forkastet. Den 13de Mai gjorde Skatkammerets Kantsler i Underhuset et Forslag til en Kommitte, som skulde anstille Undersøgelse over om man ikke burde tillade at raae Sukkere fra de erobrede Kolonier ligeledes maatte indføres i Storbrittanien. Han erindrede, at for at fremme Sukkerplantningerne i de engelsk vestindiske Kolonier, burde en høiere Afgift af 5 Skilling til 12 Skilling 6 Pence lægges paa Sukker fra de erobrede Kolonier.