JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Dito Dato, Nr. 253. Mødte - Høiesterets Advocat hans Bilsted, efter Kongelig Befaling. contra Schack - Arrestantinden Juliane Sophie Bull. I den af Actor under 10de September 1810, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 21de f. M. afsagt Dom, udi en agaalagt paa Justitiens Vegne mod Jndstevnte, der tiltales for igientaget Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestant inderne Juliane Sophie Bill og Catalene Cathrine Sintler, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den første 13 Aar og en anden i 4 Maaneder. Saa borde og hver for sig betale alle af Actionen forlig flydende Omkostninger skadesløe. Endelig reserveres Justitier 3 Ret mod Hans Jersens Enke Anne Jensdatter, ere saavidt kun har gjort sig skyldig movlig Handet. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Hom. Lands Over, samt Hof og Stadsretters Dom bør ved Magt at standt.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Dito Dato. No. 256. Medi. - Over Auditeur og Høiesterets Advocat, Søekrigs-PretærenGregorius Schack, efter Kongelig Befaling, contra Wiret - Giertrud Marie Sepertusdatter.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 1ste October 1810 paaanker og og tor til Stadsættelse og nydeligere paakiendelse en inden lands Over, samt de- og Stadsretten under 1ste September 1810 afsagt Dom udi en Sa anlagt af Justition mod Indstevnte, der tiltales for Tyverie og bedragen Forhold. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: ArrestantindGiertrud Marie Geverinsdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavkerbedringshuus 14 Aar, samt betale : Erstatning til Øllapper Jens Christ Mark 80 Rd., til Høker Søren Madsen 18 Rd., til Jørgen Hans a 4 R. til Høker Peder Hangensen Østergaard 13 Rd., og til Livsfange i TugthuusLøren Rasmusdatter 10 Rd. 2 Mk. Saa betaler hun og alle af Actionelovlig flydende Omkostninger Gaardskarlene Peder Willumsen og Pe Hansen ber bøde til Politiekassen hver 1 Rd. Det Jdømte udredes inden Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes undAdærd efter Loven. Dom: lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magte stande.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Dito Dato. No. 255.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Tdvocat Peter Boll Wivet, et Kongelig befaling, contra Klingberg Kirstine Nielsdatter. Actor har ved udtagen høiesterets Stæpping af 10de September 181, paaanket til Confirmation en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretteunder 7de August 1810 afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitien Vegne mod Jndstevnte, der tiltales for at have aflagt falsk Vidnesbyrd. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Herredsting Dommen før ved Magt at Lande. Ved den inden Tyver Herredstings Ret af Herredsforden Lands Over samt Hof= og Stadsrets Asse for Morten Steh Schønheyder under 3de Mai 1810 aflagte Dom, er kjendt for Ret : Tiltalte Kirzine Nielsdatter be straffes paa fine to Fingere og hendes Boeslod være for alden til hendes Huusbonde saa bør hun og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninat hvoridant i Salg jo til Actor Forvalter Baastrup 8 Rd., og til Deenfor Procurator Druun ligeledes 8 Rd. At efterkommes under Adsærefter Loven. Dom: Lands Over samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Mag at stande.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Dito Dato. No. 27. Nødte Høiesterets Advocat Hans Haagen, efter Korgelig Befaling. cant a Klingberg Arrestanten Svent I husen. I den af Actor under 21de September 1810 udtagne Høiesterets Stevning, paaanke til Const met onen inden Aggershuus Stifts Overet under 21de Julii 1810 halsag Dem udi en Sag, an alt paa Justitiens Vegne. mod Jndstævnte, der tilraes for begaae Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Underrettens Dom bør Sto Magt at Lande.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Ved Underrets Dommen, afsagt af Sorenskriveren over nedre Rom merce, Justitsraad Niels Kilson og Meddomsmænd den 21d Maji 1810, er kiendt for Ret: action de Svend Johnsen bør, at stryges til Kagen, og derefter at arbeide i Aggershuus Fænnen, hans Live, saa bør og be meldt, Svend Jensen erstatte Værdien af den stiaarne, men et tilbages. komne Tof Hest, efter den de paa satte og imodsande Taxt med 44 Rdlr., samt endelig betale alle af denne Liction lovlig flydende Omkostninger prorunder til Actor Procurator Hoff, efter Regning for Skyds og Diæt samt Salarium 49 Rdlr., og til Defenso, Procurator Smieb efter lige Regning 58 Rdlr. 24 s. At udredes og fuldbydes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1811-06-07
Dito Dato, No. 58. Rette. - Høiesterets Advocat hans Haagen, efter Kongelig Besærling, contra Rottbøll. - Arrestanten Mads Erichsen. Ved udtagen Høiesterets Stævn og at 25de September 1810, paaanter Actor til Confirmation og Skærpelse, en inden Lande Over, samt Hof og Stadsretten under 30te Julii 180, a sult Dom udi en Sag anlagt af Justition mod Jndstævnte for begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saa det kiendt for Rit: Arrekanten Møde Ersen har hensatte til Arbeide i Moens Turt, og Forbedringshuus i 4 Maaneder, samt betale de af Actionen ovlig flyvende Omkostninger, og deriblandt i Galarium til Anditeur Wisleff 10 Rdlr., og til Procurator Aruckow gesaa meget. Saa forbeholdes og Vedkommendes Ret til Erstatning for de er tilkædekomne Stykker at det stiaalne Leed. Tiltalte Anne Jørgensdatter, fornævnte Artesants Hustrue, bør for videre Tiltale i denne Sag frie at vare; hvorimod Justitient Ret forbeholdes med hende for det forklæde hun under Sagen er sigtet for at have stiaalet. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Fugelse Herreds extra Ret af Herredsfogden, Cancellieraad og kansvæsene-Comm sair Franz Wogelius Klin og Meddoms mænd, un er 28de Juni 1810 afsagte Dom er kiendt for Rel: Mads Erichsen og Hustrue bør hensættes til Arde de i Søens Tugt og Fordedringshuus, den første i 2 Aar og den sidste 16 Maaneder betale Jgield for Lreder til Eieren med 3 Mk. 8 s., og for 5 Stkr. Plaater 1 Rdr. 3 Mk., og at fælleds Boe betale alle af Actionen konlig flydende Omkostninger, hvorunder Actor o. Defensor Salarium beer med 20 Rdlr. indbefattes. I Kangel af Formue udredes samme at ret Offentlig, efter Øvrighedens Foranstaltning: uforsvarlig Opholdt skiønne ikke Actor og Desenlor har gjordt sig skyldig udi. Det dømte efterkommes efter Justititiens nærmere Foranstaltning. Dom, lands Over= samt Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at staave.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Udenlandske Efterretning Paris, den 30te Maji. Et Rygte udbreder sig, at Marschallen, Prindsen af Eftlingen, endelig har bragt Engellænderne til en almindelig Træfning og at de ere slagne ;man siger, at deres Tad skal være betydeligt. Med Utaalmodighed ven ser man udførlige Beretninger over denne Seier. Man taler ogsaa omen meget glimrende Fægtning af Garnisonen i AlmeldaGaronne er traadt over fine Bredder og har, ved Oversvømmelser, foraarsaget mange Ødelæggelser. Canopa i Rom arbeider udfindelig paa Hs. Majestæt Keiserindens Statue. Hs. Majestæt forestilles siddende i en antik Lænestoel, med Endrægtigheds-Gudindens Attributer.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Om Deres Majestæters Reise indeholde vore Tidender følgende Efterretninger : Carn, den 26de Maji.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Jgaar Aftes Kl. 9 beærede Deres Majestæter det Bal med Deres Nærværelse, som De havde tilladt Staden at give dem. Unge Pige, havde den Ære, at overrække Hs. Majestæt en Blomsterkurv, ved Hs. Ankomst til Stadshuset. Ballet aabnedes med en Cantate, der havde Hensyn paa Omstændighederne. Deres Majestæter opholdt sig en Time og syntes at være tilfredse. I Deres Overværelse blev et skiønt Fyrbærkerie afbrændt. I Borges Kl. 5 afreiste Deres Majestæter til Cherbourg.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Vey, den 26de Maji. Her indtraf Deres Keiserlige Majestæter i Dag Kl. 9 om Morgenen. Den opbyggede Broe stod i Fare for at oversvømmes af den alt meget høie Flod. Keiseren lod alle Eqvipager passere faran, og gik med Hs. Majestæt Keiserinden samt hele Hoffet over det Stillads der var opbygget 20 Fod høiere end Broen. Et Øieblik efter blev dette Stillads bort levet af Strømme.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Keiserin har overvældet Departementet med Velgierninger.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Cherbourg, den 27de Maji. Jgaar Eftermiddag Kl. 3 ankom Deres Majestæter til vor Sted, Strax efter Deres Ankomst begave de sig ombord paa et dertil ind te Fartøi og besaae Forterne paa Rheden, samt Dæmningerne og Arveiderne i Napoleonshavnen. J Morges reed Hs. Majestæt ud og besaa Fortificationerne, Coffardi=Havnen og Verfterne.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Den 31te Maji. Som Frugt af Keiserens Relse kan allerede anføres at Orne Floden strax skal giøres seilbar, og at Hs. Majestæt dertil har anviist 600,000 Franker. Mademolselle de Mansson, som complimenterede Hs. Majester, Keiserinden ved hendes Ankomst til Caer, erholdt til Foræring et Halssmykke af Rubiner, besat med fine Perler. Fire andre Demoiseller have hver faaet et Repeteeruhr besat med Perler.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Henimod 40 Biskopper og Erkebiskopper ere allerede ankomme hertil til Kirkemødet.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Ved Dikret af 17de d. M. er Pestoden og alle i samme kaldende Floder erklærede for en af Hovedveiene for den indenrigske Skibsfart. En Statsraads Kiendelse af samme Datum giver Tilladelse at bære Vaaben paa Reiser til Selvforsvar.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Landen, den 17de Maji. Handelens Tilstand bliver Dag for Dag meere forudeligende. De i Londoner Kiøbmænd høre et og at beleire Ministrene, som forgieves udste med Løvter. Det som har tromget ste er lidet skikket til at gien oprette Tilerøe mellem Regieringen og de Regierede. Ministeriet har erklæret 32 Rummerrækker af den engelske Banks Sedler for falske, hvorved Jhundehaverne lide et betydeligt Tob. Almeen er den Frygt, at Ministeriet ei vil lade det blive ved disse 32 Rækker. Den Rød hvori Regieringen befinder sig, viser sig paa enhver Maade. Ved den klingende Mynes Sieldenhed er den sat i den Nødvendighed, at forhøie de Pengestykker til 5 1/2 Shilling, som, da de giuldt 5 Shilling, alt stode høit over deres sande Værd. Forgieves har det villet overtale til at troe, at Bevæggrunden til denne Forhøielse var at forhindre, at denne Rigsmynt et skulde gaae ud af Landet. Hvem skulde i vel komme i den Fristelse, at giøre dette, Vied man maaskee ikke at de bestaae af Piastre, som i Vera Cruz ere slagne til en ringere Værdie end de gamle, og siden have faaet Kong Georgs Billede til Præg? Jfølge denne Forholdsregel er Guineernes Priis stegen til 26 Shilling, og man kan ikke engang faae dem til den Priis. De maat endnu stige mere, da Regieringen nødvendig maae kiøbe Guld til Troppernes Befoldning i Portugal.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Krigen i Spanien har i nogen Tid tient Ministeriet til, at bortvende Folkets Opmærksomhed fra dets egen dybe Elendighed; men det falske Haab er nu tilintetgjort. Man er nødt til endog at føre Fourage herfra til Portugal.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
J London og nogle andre Stæder fabrikeres en Mængde Portviin af Campeschetræe og Brændeviin. Den er bestemt til Portugal og en berydelig Qvantitet er alt afsendt.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Oprøret i Birmingham, som var bleven stillet, er nu igien udbrudt med stort Raserie i Egnen af denne Stad. Regieringen har sendt Tropper, Artillerie og Krigsmunition derhen.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Den 21de Maj. J Søndags lod Hs. Majestæt Kongen sig atter see til Hest; hen begav sig fra den lille til den store Park, og reed i halvanden Time. Det tilstimlede Folks Mængde var overordentlig stor. J det samme Øieblik Hs. Majestæt reed ud, blev givet Signal, og Kirkernes Klokker forkyndte at Høistsamme første Gang igjen lod sig see offentlig. Paa samme Tid desilerede Regimentet Stafford og Volontairerne fra Windsor og gjorde en Glædesild. Man troer imidlertid ikke at Kongen nogensinde meere overtager Regieringen igien. Hs. Majestæt er næsten gandske blind og døvDreannought, Hannibal, Orion og Mars ere den 20de dennes af seilede fra Portsmouth, for at støde til Admiral Saumarez i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Vor Flaade der bestaaer af 17 Linieskibe, 7 Fregatter, 12 Sloops og 3 Cuttere. Admiral Saumare, befandt sig ombord paa Victory paa 100 Kanoner. Vid et fra de africanske Kyster til Plymouth ankommen Fartøi har man erholdet den sørgelige Efterretning, at den berømte Reisende, Munco Park, virkelig er død af en Feber, der var en følge af hans mange udstandne Strabadser. Man har desværre ikke kunne finde hans Papirer. mindelig Embargo paa alle svenske Skibe, saasnart den engelske Flaade Jgaar Morges indtraf en Postsæk fra Anholt. Man ventede en al er passeret Sundet. J Sverrig herskede de største Udrustninger. Den nye af Rigsdagen udskrevne Recrutering maae være bragt istand før den 1ste Julii. Den skal bestaae af 15 til 20000 Mand og den re slære svenske Armee derved bringes til at udgjøre over 40000 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Da man befrygter et forsøg af os imod Krigskibene i Carlstrona, saa har man meget forøget denne Havns Forsvarsmidler.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
En Afdeling af den engelske Flotille er afseilet fra Havnene i Siel lien, for at bombardere Staben St. Giovanni i Calabrien; men den ne Expedition blev frugtesløs og vi nødte til at trække os tilbage med et betydeligt Tab. Det 77de Regiment og 2 Batailloner, som befandt sig paa Jersen og Guernsen, have faaet Ordre til at holde sig færdige til Tieneste uden for disse Øer. De skulle ufortøvet transporteres til Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Efter Breve af 14de dennes, som ankom med Postsækken fra Anholigaar, har Efterretningen om en engelsk Flaades Ankomst i Østersøen, sat Alting i Bevægelse. De preussiske Østersøes Kyster faae et frygteligt Udseende. Kirken i Hagelburg er forvandlet til et Hospital, Paa den anden Side har Sverrig aldrig erklæret sig eftertrykkeligere. En af Regieringens sidste Acter indeholder den befaling at det ikke maae være noget engelsk Skib, om det endog blot var baglastet, tilladt at indløbe i de svenske Havne, samt at al Contrebande og al utilladelig Handel skal være forbuden og enhver Forbindelse med Engelland ophøre, som det der hidtil har styrtet Fastlandsmagterne i største Eien dighed.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Admiral Pellew gaaer ombord paa Caledonia paa 120 Kanoner til Middelhavet, hvor han overtager Overcommanden over vor Søemagt Jgaar forelagde Skatkammerkantsleren Finantsregnskabet for indeværende Aar. De for Aaret 1811 bevilgede Subsidier udgjøre tilsammen, med Undtagelse af Jrland, 49 Millioner 452869 P. St. Dertil kommer endnu for Jrland 6 Millioner 569000 P. St.; altsaa ialt 56 Millioner 210869 P. St. Af disse ere bevilgede: for Marinen 20 Millioner 276144 P. St.; for Armeen i det Hele 21 Millioner 269941 P. St.; for Artilleriet 5 Millioner 12378 P. St.; for Sicilken 400,000 P. St.; for Portugal 2 Millioner 100,000 P. St.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Angaaende Subsidierne for Sicilien sagde Skatkammer=Cantsleren at han vilde have den Ære at forelægge den sidste med Steilien afsluttede Tractat. Midlerne og Veiene til Jndtægterne for Aaret 1811 ere følgende: Den stedsevarende Taxe 3 Millioner P. St. Det consoliderte Fonds Overskud fra 1810 og 1811 : 6 Mill. 353715 P. St. Krigsskatten 20 Millioner P. St. Lotterie 300,000 D. St. Skatkammerbeviser 4 Millioner P. St. Credit Noter 3 Millioner P. St. Laan 12 Millioner 481300 P. St. Nave=Provisters 420364 P. St., til 49 Millioner 555379 P. St. Jndtægtsmidlerne overstige altsaa Subsidierne med 102510 P. St.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Tolden har indbragt 4 Millioner 987391 P. St., Accisen 17 Miil, lioner 399312 P. St. og Posterne 1 Million 276000 P. St. Renterne af og Omkostningerne ved Laanet deløde sig til 465403 P. St. Skatkammer Cantsleren lagde til at intet fordeelagtigere Laan havde kunnet giøres, og han havde desaarsag at melde at Laanet alt gar en Præmie af 1 P. St. 10 Pence for 100 P. St. (Hør, Hs 1), Renterne for Subscribenterne til 3 Procent udgjøre 4 P. 14 Sh. 11 P. og for dem til 5 Procent 5 P. 3 Sk. 8 1/2 P. Beløbet af de vor rede Taxer, sagde fremdeles Skatkammer=Cantsleren, overstiger Aarets Fornødenheder. Han foreslog derfore heller ingen nye Taxer; kuns meente han at nogle af de alt gieldende nok kunde forhøies, især de paa Liqveurer, Bomuld fra America, Potaske, Bygningstømmer a. J Aaret 1807 indbragde Accisen noget over 23, i Aaret 1811 over 24 Millioner. Accisen af Thee udgjorde i Aaret 1807 2 Millioner 844395 P. St. og i Aaret 1811 3 Millioner 23627 P. St. J Aaret 1785 beløb Viinconsumtionen sig til 14550 Tøns og i Aaret 1809 til 22331 Tons. Adskillige Medlemmer talede om de mageløse Udgivter, den uhyre, Misbrug af Laanesystemet og de ulykkelige Følger samme maatte have Herpaa blev Regnskabet for Jrland forelagt: Udgivterne for dette Rige beløbe sig i Aar til 13 Millioner 210000 P. St. Da Jrland blev forenet med Storbrittannien havde det 33 Millioners Gield. Nu er dets Gield 89 Millioner.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Constantinopel, den 25de April. Man har nylig erfaret at Paschaen af Caro, under Paaskud af en Høitid, har samlet Beyer, Caliser og Mammelukker, 500 i Tallet, paa Slottet der, og uventet ladet give en Salve Musketterie paa dem. Nogle af dem, der ikke vare blevne saarede, forsøgte at tage Flugten; men da Portene omhyggelig vare blevne lukkede, slap ikke een derfra Der skal nu ikke være uden et lidet Antal Mammelukker tilbage, som befinde sig i Overegypten; og da Porten paa nogle Aar giør sig meget Umage for at hindre dette Corps fra at recruteres, kan man ansee det som udryddet. Senere Efterretninger fra Egypten melde at de Mame ukker, som ikke indfandt sig for at bivaane den foregivne Fest, overalt bleve opsøgte og myrdet paa samme Maade som de andre. Deres Koner og Børn bleve solgte som Slaver, og deres Huse udplyndrede. Disse blodige Optrin vedvarede i 6 Dage, og skulle have kostet 1200 Mamelukker Livet. De albanesiske Soldater, som vare blevne brugte til dette Myrderie, vare saa hidsige paa at ombringe Mamelukkerne og røve deres Eiendele, at man ikke kunde faae dem standset igien, før man havde ladet adskillige af dem henrette. Man kan herfra slutte til hvad de Mamelukker have at vente som endnu ere tilbage i Overegypten eller flakke omkring i Ørkenen. Man seer daglig bestemte Efterretninger om denne vigtige Begivenhed imøde. 6 Fregatter have ankret uden for Bujukdere; man troer de ere bestemte til Georgien. Et Corps Artillerister er afgaaet til Grændserne af Grorgien. Wechaviterne have indtaget Stæderne Lottia og Hacida, og paa sidste Sted gjort et Bytte af 10 Millioner Plaster, da Kiøbmændene havde lad, deres Rigdomme bringe did, i den Formening at de der vare i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Hermannstadt, den 13de Maji. Nyligen indløbne Breve fra Bucharest melde følgende: Ifølge Beretningerne fra den hiinsides Donaubredde have 2 tyrkiske Troppeauførere og Partitgiængere, Gutschuck Aly og Giaur Hessan vovet sig fremad indtil Kadi Kiøy 3 Mile fra Ruscheschuck, begyndt en Skiermydsel med de derværende russiske Forposter, dræbt nogle Kosakker og bortført adskillige med sig som Fanger. Denne Begivenhed foranleigede, at Garnisonen i Rusch schuck har faaet Ordre at leire sig uden for Pladsen. Man taler ogsaa om en imellem Tyrkerne og Servierne forefalden Fægtning, hvori de sidste ere komne til kort. Den 8de Militairdivision, under General Essens Commando, har Ordre at holde sig marschfærdig.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Grev Kammenskol er den 5te dennes afreist herfra til Odessa, og befandt sig i de første Dage af hans Reise meget vel.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Wien, den 29de Maji. Vi erholdt igaar den sørgelige Tidende, at en frygtelig Jldløs var udbrudt i Presburg. Jlden begyndte i en af Salene paa Slottet og fortærede hastig en stor Deel af Staden. Endnu i Dag ere Stafettet ankomne med den Efterretning at Branden varer ved. Adskillige Batailloner Soldater ere i største Skynding afsendte herfra med Sprøiter, Erkehertug Palatinus er ogsaa selv afgaaet til Presburg.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Hos Majestæt Keiserinden er afreist til Ungarn og vil besøge Bierg staden Schemnitz.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Det er ikke i Ungarn men i Sidenburgen at de rige Guldaarer er blevne opdagede. De bearbeides allerede for Keiserlig Regning og nogle Hundrede større og mindre Ertsstuffer, som ere sendte hertil, give grundet Haab om et usædvenlig rigt Udbytte. Nogle af Stykkerne indeholde 2 gediegent Guld og 1/3 Steen.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Hr. Mancojeny, der i flere Aar har levet her elsket og agtet som Privarmand, er af Porten udnævnt til virkelig Gesandt ved vort Hof 1 og har den 17de dennes overrakt sit Creditiv.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Triest, den 21de Maji. Et K. K. Deret tillader Kiøbmændene her at optage levantinsk Bomuld i deres Magasiner, som et finger Entrepet. Ved et andet 3 Decret af 10de April ere Polacren la Malbroucla fra Tripolis, den i tyrkiske Polacre Medonna di Cimmi, Polacren la Vierne de Turlians1 og Polderen St. Spiridion, som vare indløbne hertil, tilligemed deres Ladninger blevne confiskerte.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Garne, den 18de Maji. 2 Keiserl. Fregatter Amelie, Capitain M. Lafarve, og Adrienne, i Capitain Kerriguin, ere indløbne hertil. De kom fra Algier, hvor hen de have overført den franske Consul. Efterat Deien havde bevilget i alt, hvad de i Hs. Majestæt Keiserens Navn forlangde af ham, gave de en Generalsalve og seilede igjen bort 3die Dagen efter deres Ankomst. 1 Paa Tilbagetouren skuffede de de engelske Streifskibes Aarvaagenhed. En fiendtlig Fregat, som i disse Dage har viist sig for Genuas Havn, 4 blev saa ilde tilrede af Strandbatterierne, at den i største Skynding maatte retirere.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Livorno, den 19de Maji. Fra 22de April til 5te Maji ere 53 Handelskibe indløbne i vor Havn. De kom fra Corsica, Calabrien, Marseille, Genua og andre i Søepladser med forskellige Slags Ladninger.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Cette, den 16de Maji. Den 13de ankom her en fransk Goelette fra Tunis, bestemt med Ud og Svampe til Marseille. Copitainen forsikkrede at de Franske, saavelsom alle andre Nationer, i nærværende Øieblik kunne drive frie Handel i Tunis.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Hs. Kongl. Maj stæt behagede derpaa i Naade at erklære : at Hs. Majestæt, paa H. K. H. Kronprindsens Forbøn, vilde glemme hvad der var passeret; men et Hs. Majestæt med Tillid ventede at denne hans nu beviste Skaansomhed ogsaa skulde vorde erkiendt med underdanig Taknemmelighed af Wermdøeboerne, samt at deres lydige Oløsse, i Fremtiden burde, i den Henseende, baade re færdiggiøre Hr. Kgl. Majestæts Naade og blive en Borgen for deres udviste Angers Oprigtighed. Deputationen havde derefter den Naade at kysse Kongens og Hs. K. H. Kronprindsens Haand, hvorefter den aftraadte.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Blandede Efterretninger. Staden Nereshim og dens Omegn ere blevne skrækkeligen medtagne den 21de, 22de og 23de f. M. Storm og Haael have ødelagt Marker og haver og Bygninger, og et frygteligt Skyebrud fuldendte Ødelæggelsen. Landsbyen Dossingen blev værst medtaget ved Skyebrudet. Steenmasser og Træer bleve bortrevne, Vaaningshuse og Lader undergravede, 160 Faar druknede. Sønderknuste Mødler og Redskaber, bleve liggende paa Engene 1 Miil fra Byen, og Agrene ere skiulte med Sand og Leerjord. Den Smule Jord, som gjorde det stenede Hertield beqvemt til at kunne dyrkes, blev gandske bortskyllet.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
St. Mariakirchen i Balern havde tilligemed Omegnen et frygteligt Hagelveir den 15de f. M. der sønderslog Vinduerne i Byen og ødelagde Markerne og Haverne.
Berlingske Tidende, 1811-06-10
Den 21de f. M. bleve Staden Culmbach og Landsbyen Tredgafskrækkeligen ødelagte ved Skyebrud Hagel. Deres Omegne frembyde et rædselfuldt Syn.