Berlingske Tidende, 1794-07-18
Torsdagen den 3die forelagde Barrere følgende Officialberetninger: 1) Fra Conventens Deputerre i Yøern, af 27de Junii: "Ved vore Opecationer i Veststanden, havde vi kun en Diversen til Hensigt, for at formhiels Operationer ne ved Sambre. Men Slaget ved Fleurus har bragt og til at agere offensive. General Vandamme har uden Modstand besat Brügge. Vi here i Forhold til det, som Fienden her taget med sig, endnu funden anseelige Forraad tilvere Troppers Underholdning. Fienden har forladt Orchies, Catian, St. Amand og alle fine Verker for Brancham. - 2) En Skrivelse fra den Deputerte Laurent i Mons, af 1ste Julii: "J Dag Kiøkken halv 9 om Afemmere virykte indi Mons. Forrand og Faveroles have borttaget dette Sted. Vi bleve modtagne af en stor Mængde Mennesker, som raabte: Republiken leve! Fienden trak sig mod Montrarikset, men den brave Kleber her ogsaa fordrenet ham derfra, og Generalen ved Mosel=Armien har med Fordeel frataget ham Leiren ved Roeur. 3) En Skrivelse fra General Jn ces: "Jeg har indsluttet Landre rundt omkring, staaer i Mormalersteren, og skal snart melde Fiendens tilbagetag. Man har i Tønde, Valeneimes og Qvesnen ført Kien den fra Slaget ved Fleur." - Da disse Beretninger var forelæste, sagde Barrere: "Just da Commissionen var de skieftiget med, at anstille en Beregning over Fiendens Forlis i alle hidtil forefaldne Actioner paa de nordre Grændse(han angav det for 40000 Mand), kom 2 Courerer fraSembre med Efterretning om de Keiserliges Tilbagerg. - Departementet Genappe er igien indtaget for Repubikken." Han gav endnu den Beretning, at allerede 1500 Lærlinger af den nye Krigskole camperte under Tilte, og at mange unge Mennesker, som endnu manglede nogle Maaneder den udforderlige Alder af 16 Aar, vare misfornøyede derager. Conventen decreterte, at Cavalleristen Jernaar Raan, som i Slaget ved Fleurus, da han havde mistet den nenstre Arm med Tømmen i Munden stortede sig indblaat Fienderne, og døde under mange Hug, skal skrives paa Setten i Pantheon. Jean Bon St. Andre, som bivaanede det store Søestaaden 1ste Junii, mødte den 29de i Jacobiner=Klubben, og Nette en lang Beretning Vi have, faade han blant er der, reddet Commeyen. Lad det ikke falde eder forunderligt, naar jeg sigereder, at Piers Agenter over svømme Republiten; til han var saa gar underettet og Alt, at han forekom os paa Canvoyens Vei. Histeren har maaskee ikke saa hidsig en Søetrefning at anvise. Efter 2 Timers Fegreneophørte Engefændernes Jld først, og havde alle vore Capiminer holdt sig sine ger, saa kunde Britterne ikke reest sig af, at have tager et af vore Skibe. Voe Hensigt var, at redde Conneyen, og den blev fuldkommen opnaaet. Af 117 Skibe, som bleveladede i America, er ikkun i ved Uforsigtighed mister paa Veien. Efter Slaget holdt vi endnu ikke Hannedes sikkendk. Fienden havde sendt 12 store Linieskibe med sine erfarneste Officere imod dem. Vigat imod dem, da trak si strax bort, og anførte i Londenen til Brest. Jeg har erterladt en frygteng Flaade i Brest, som paa første Vink kan løde 2d. strade vediske Exensser, den 5te Julii. Kiermeds er efter Rygtet allerede rykket ind i MarskauMan troer don, at Marskal skal overgive sig til Preusserne, forring Russemetrange frem fra den anden Side. Fra Co sel og Brieg bliver meget Deel, og fra Beeslan Haveværte, transparteret en den preussiske Armee i Polen. Østerrigerne tesætte Cracan, og den derværende preussiske Garnison skal steer et Armeen. J en Tid af 4 til 6 Uger haaber man at ste Roligheden igien tilveiebragt i Polen.