JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Polen. Dersom det er sandt, hvad mange Mænd have paastaaet, at ingen Fremgang at gjøre er moxen værre end Tilbagegang," saa staaer det sig for Øieblikket galt baade med Russer og Polakker, thi efter de nyeste Tidender har ingen af Partierne gjort nogen Fremgang, og imedens deres Forraad af alleslags Nødvendigheder fortæres, finde de Vanskelighed i at forsyne sig paa ny, og at Meget ødelægges i et Land, hvor Fienderne ere saa grumme imod hverandre, som i Poen, er unægteligt. Det kan maaskee være føleligt for Russerne, at en betydelig Deel Hestefoder i forskellige Førsler er deels taget, deels ogsaa tilintetgjort af Polakkerne, thi just denne Artikkel er yderst vigtig i Krigen. Mennesker kunne vel bjerge sig Noget til Føden, men Hesten ikke ved Fastelavns Tiden og indtil Græsset kommer frem. Ogsaa Polakkerne begynde haardt at trænge til Fødemidler og to af de vigtigste blandt disse: Brød og Kjød, ere til opskruede Priser knapat faae i Varskov, hvorfor mange Mennesker sammesteds ønske Krigen snarligst endt, ligemeget paa hvilken Maade, hvorimod dog Nationens kraftigste Deel ikke lader det komme til nogen mindelig Afgjørelse, men vil at Alt skal være ganske afgjørende sluttet, inden der høres op. At Polakkernes Patriotisme gaaer til det hartad Utrolige, kan skjønnes iblandt Andet af følgende Exlempel, hvorom Mange vel ville sige, at de næppe vilde have troet Sligt, havde de ikke paa Prent læst det i paalidelige Aviser: J Varskov fandtes to Polakker mistænkte som Speidere for Russerne, anholdtes, forhørtes, fandtes skyldige, dømtes til Galgen og skulde efter Krigsbrug strax henrettes; men nu havde man ingen Galge, der dog ved Hængning er et temmelig nødvendigt Requisit, naar Tingen skal gaae til paa Hædersviis. Strax fremstod en Tømmermester og tilbød at opføre en Galge aldeles gratis, hvilket Tilbud antoges og fuldbyrdedes. Rebslageren vilde ikke staae tilbage i Patriotisme for ham, som saaledes offrede en "Trofæe for Retfærdighed" paa Fædrenelandets Alter, men leverede ogsaa uden mindste Vederlag hint ubetalelige Halsbaand af Hamp, som borttager alle jordiske Sorger og Bekymringer. Bødlen hængte Spionerne gratis, og, hvad der er det synderligste af Alt, Rakkeren, som i sin Æresfølelse ikke stod tilbage for disse Hædersmænd, renuncerede ogsaa højmodigen paa sine lovbestemte Embedsportler. - Det kan man dog kalde sand Patriotisme!
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
En total Forandring i Ministeriet har fundet Sted. Førsteministeren Lafitte er gaaet af, og Casimir Perrier er kommen i hans Sted. Denne skal udnævne et nyt Ministerium, men dettes Medlemmer kan man endnu ikke vide, kuns veed man dette, at de forrige gaae af tilhobe, uden allene Soult, der vel er den uundværligste Mand i Ministeriet; men man mener, efter hvad Folk bedste kunne vide, at Jndenlandsministeriet vel kunne tilfalde den nuværende Marineminister Grev d'Argout, eller maaske de Schonen; Udenlandsfaget, Grev Mole, som var Sebastianis Forgænger; for Justitsen Hr. Barthe (nu Minister for Underviisningsfaget); for Finantserne Hr. Human, (eller som Andre mene de St. Crica); for Pædagogiken enten Berenger eller Ber tin de Vaux, for Søvæsnet, Admiral de Rigny.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Ved Krigsministeriet kan man ingen Omskiftning gjøre og maa altsaa beholde Soult. (Det nærmere herom kan først haves med næste Post.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
J den Tale, hvormed Lord John understøttede ovenanførte Plan, erklærede han samme for at være en at Kabinettet enstemmigen antagen Forholdsregel, og nærmest som et Foster af denne i sammes Spidse staaende ædle Lords Anskuelser. Talemanden søgte at bevise, at de gamle Misbruges videre Bestand ingenlunde var en nødvendig Betingelse af Statsforfatningen, men han troede tværtimod, at den nærværende Forandring er nødvendig for allenfalds at opretholde Statsforfatningen, og han haabede, at den foreslagne Forholdsregel vel har truffet den rigtige Middelrei. Reformens Lovmæssighed søgte han at godtgiøre af historiske Grunde og dens Nødvendighed af den totale Mangel paa Tiltro, der nu gjorde Folket og Parliamentet i dets nuværende Forfatning fremmede for hinanden. - Spørgsmaalet om Parliamentets Varighed forekommer ikke i nærværende Plan, saasom Kabinettet har besluttet, enten i Fremtiden at optage dette ganske afsondrede Spørgsmaal, eller at overlade det til enkelte Medlemmer. Han udtrykte sin personlige Mening for dets nuværende Varigheds Forkortelse. Mindre gunstigt yttrede han sig om det ligeledes endnu forbigangne Spørgsmaal om Ballotterings-Systemmet eller den hemmelige Opstemning. Til Slutning sagde han, omfattende maatte Reformen være, thi paa ingen anden Maade lode Landets Anliggender sig længere føre. Om denne Plan eller hin monne være den rigtige kunde vel være Tvivl underkastet, men saameget er en afgjort Sag, at en Reform er uundgaaelig nødvendig, dersom ikke den hele bestaaende Statsforfatning skal i Et og Alt gaae til Grunde. Han holdt det for umuligt, at Huset kunde lade Kongens og Millioner Englænderes Stemmer være ganske uændsede. Han opfordrede det Engelske Aristokrati, der til enhver Tid har viist sig saa patriotisk, at bringe et Offer, slutte sig til Folket og derved forskaffe Thronen Fasthed, Parliamentet Styrke og Landet No. - Han fik udmærket bifald. bert Jnglis og Hr. Horace Twils, men for samme Rentekammerkantsler Lord Alttorp.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Næste Aften fortsattes Debatterne og vedvarede til en halv Time over Midnat. Hr. Hume erklærede sig fuldkomment tilfreds med ommeldte ministerielle Forholdsregler. Den 3die Marts fremstode atter mange veltalende Mænd og indgave deres Ord i dette Emne, og man lagde Mærke til at en Hr. Baring erklærede, at Parliamentet ved Antagelsen af Reform Forslaget vilde begaae et Selvmord og udviklede derved med megen Salvelse Vederstyggeligheden af Selvmorderens Forbrydelse, som dog ethvert Menneske uden Parliamentstaler eller saadanne Bøger, som Jngen læser, vil kunne kjende efter det medfødte SelvopholdelsesPrincip. Af de nuværende Ministre talede Lord Palmerston (Udenlandsminister) kraftigen for den foreslagne Forandring, men imod den talede Sir Robert Peel (forhen Jndenlandsminister), meget eftertrykkeligt. Han grundede dog sit Foredag ikke blot paa det nubestaaende Systems Fuldkommenhed, som denne Wellingtonianer kaldte det; men tværtimod paa den nye Plans foregivne Farlighed. Først da Klokken om Morgenen var halvgaaen tre skiltes Huses Medlemmer fra hverandre og da de den 4de atter fortsatte Debatterne, saa vil man faae mere Fortsættelse om dette Anliggende, hvis Vigtighed kræver en temmelig Gradaf Udførlighed. Uagtet den hæftige Modsigen, som denne store Forholdsregel mødte paa, og dens Modstanderes svare Anstrængelser, nærer man dog det Haab, at den vil gaae igjennem, da mange af de indflydelsesrigeste Mænd, saasom blandt Andre Hertugen af Devonshire og Bedford (Lord John Russels Fader) have erklæret sig for den. - Kongen skal have erklæret sig for dette Lovforslag, saavel i det Hele, som i alle dets enkelte Deele og Punkter. Flere store Besiddere af valgberettigede Byer have allerede tilkjendegivet de at dem udnævnte Medlemmer deres Ønske (befaling), at de skulle understøtte dette Lovforeslag. Paa alle Steder holdes Forsamlinger til Fordeel for Ændringen, men navnligen i alle Londons Kirk sogne, hvor Lovforslaget har fremavlet en saa stor Jubel, at der blev tinget med alle Stadens Klokker.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Blandinger. En provisorisk Anordning af 1ste Dennes ophæver den ved Lov af 25de Juni 1830 bestemte Told for Kartoffler, som til Norge indføres inden Udgangen af Juni Maaned 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Hr. J. J. Busch i Curhavn er antagen til dansk Bice-Consul sammesteds, under det Kongl. General consulat i Hamburg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Som det fjerde Nummer af det ved Hr. Chr. Bruun, dgivne dramatiske Gallerie, er nu udkommet: Jom fine Parges som Fenella i Overgen Den Summe i Portici. Det næste Nummer vil blive Hr. Jnstructeur Nielsen som Hans Sachs. De udkomne Nummere faaes hos Hr. Kunsthandler Hois paa Østergade, hvor ogsaa Subscription paa Samlingen modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Den 17de Marts laae endnu fra den yderste Pæl indtil Bommen Driviis, som var kommen fra Kaltbrænderibugten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byefoged-Embedet i Nibe og Herredsfoged-Embedet i Hornum og Fleskum Herreder under Aalborg Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de Marts er Garnisons Auditeur paa Christiansee, C. C. Sylow, beskikket til Byefoged samt Bye- og Raadstueskriver i Slagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 12te Februar er Legationsraad A. C. Gjerlew, Ridder af Dannebrogen, beskikket til General-Consul i Norge; den 15de, forhenværende Maanedslieutenant J. H. Rosing, til Patrouillebetjent ved Toldskjellet imellem Jylland og Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Under Generalpostdirectionen. Den 18de Januar er Postmester i Vordingborg, Justitsraad H. J. Krebs, beskikket til fra 1ste April næstkommende at være Postmester i Slagelse, og den 15de Februar, Secondlieutenant ved Artilleriecorpset, H.J. C. Høegh-Guldberg, igjen i hans Sted udnævnt til Postmester i Vordingborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de Marts, Rug Td............. 6 Rbd. 3 Mk. s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. 3 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Byg bradet, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Td...... 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Ærter Td........ 7 Rbd. 5 Mk. - s. - 9 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Pd....... . Rbd. 1 Mk. 10 s. - Rbd. 1 Mk. 12 s. Æg, Snesen. Rbd. 1 Mk. 6 s. - Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Verel-Cours. Hamb. 2 M. - : v. 213. Kjøbenhavn, den 18de Marts. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species - Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 a 47 1/2 Rbs. T.) 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 83 1284 Rbd. Sedler. Dito over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 78 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 102 i Banco. 4 pC. Dito Dito 97 1/298 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 98 i r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 56 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Hamborg, den 18de Marts. Bourdeaux 186 3/2. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 3/4, k. S. 13 Mk. 9 1/4. Cadix 46. Lissabon 45 3/4. Amsterdam k. S. 35, 10 2 M. 35. 40. Madrid 46. Kjøbenhavn 211. Spe. i Dan no. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Blandinger. Den 6te April lader det dansk asiatiske Compagnie i Kjøbenhavn afholde dets tidligere annoncerede Auction, over chinesiske og ostindiske Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
J Begyndelsen af Mai vil Grevinde Moltke, formedelst Forandring af Bopæl, paa Rønnebeksholm ved Nestved, lade afholde en betydelig Løsøre Auction hvorved tillige et Par holsteenske Vogne og en stor Bogsamling bortsælges.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Tillæget til sidste Statstidende indeholder 15 Høiesteretsdomme hvoraf de 13 ere overgaaet Arrestanter for Thveri, Hæleri og Løsgjængeri. Een Dom lyder: at Gunild Hansdatter bør (for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fostermord) miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage. En anden, at Knud Qvist og Maren Eriksdatter bør (for begaaet Blodskam, have deres Liv forbrudt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Døde. Enken K. Grønberg, f. Cappeln, 34 Aar. Enken A. Striing, født Jensen, 82 Aar; A. C. Marcussen, f. Kragh, forhenværende Komd. i Grønland, C. C. Ernst, 39 Aar; Enken M. C. Lehmann, f. Arvesen, 75 Aar; afdøde Oberst Casioniers Søn Carl Adolf, alle i Kjøbenhavn. S. M. Bjørnsen, f. Svendsen, 63 Aar, i Nestved. W. C. Struer, f. Rørbye, 64 Aar, til Store Fuglede Præstegaard. Smedemester J. Hubert, 42 Aar, i Rudkjøbing. Skibsbygmester N. C. Lottrup, 73 Aar, i Horsens. J. Chr. Schmidt, 25 Aar, i Aarhuus. - Frøken C. A. v. Brockdorff, 16 Aar, i Glükstadt. A. S. Oertling, f. von Buhr, til Bornhoved. Møller M. W. Bjørn ved Tøndern. Forhenværende Skibsbygmester J. H. C. Wortmann, Glarmester G. J. Asmussen; begge i Altona. (Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Skyldigst Salutem. Bu lille Mand med Dværge=Aand. Tag Riset i Din høire Haand, Dit Skolebarn Du excercere! Men skriv ei saadant Sludder mere. Er Du den Pegasus, som jeg skal ride, saa hugger jeg min Spore i Din Side. Du skank- og hovlam med mig kneiser, og Ryggen høit i Veiret reiser! Vaas ei om Tæring, ei om Næring, Du er og bliver dog en Træring! Jeg raader Dig, Du Klerkehale: ei oftere mod mig at gale. Tro mig, jeg skal Dig saadan børste, at for Essents Du ei skal tørste Thi, hvis Du kommer meer tilstede, skal Fluesmækken være rede. Anledning til at tilkjendegive Vedkommende, at saavel enhver hidtil deraf skeet Overtrædelse som de, der herefter muligen kunne finde Sted, anmeldes til Afstraffelse eller Paagjoldelse efter Loven. Fragtslutninger, Vareomsætninger, og hvad Andet Mæglerforretningerne angaaer, paatales, naar det skeer ved Uberettigede. Peter N. Skovgaard. Ball. i Hiørring, anden Paaskedag hos R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
2 moderne Sængesteder af poleret Birketræ, med Mahogni Himmel, anvises til Salg fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
For nogen Tid siden er imellem Aalborg og Scheelsminde, tabt af en Vogn 6 Stkr. Korn-Sække, mrk. L. L. S. N. - For Sammes Tilveiebringelse udbetales en passende Douceur, Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Tirsdagen den 12te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Contoiret afholdt en Skiftesamling i afgangne Sognepræst for Tolstrup og Steenum Menigheder Hr. Johannes Cramers og efterlevende Hustrues fælleds Boe, hvorved de for Skifteforvalteren, efter det udstedte Proclama, bemeldte Fordringer ville blive Boets Vedkommende forelagte, og Bestemmelse blive tagen, om hvorvidt Boet, Løsøre strax skal bortsælges m.m. De Udeblivende ansees af samtykke, hvad de Mødende og Skifteforvalteren beslutter Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 19de Marts 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Auctioner. Fredagen den 25de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver, ved Auction paa Aalborg Byetingsstue, bortsolgt en Ku fert, en Tobakscasse, en Sølv-Spiseskee, endeel Blyants penne, 2 Lysestager, 2 Dito Saxe, 2 1/2 Par Lagener, nogle Skilderier m.v. Aalborg, den 21de Marts 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Auctionsplacat. Torsdagen den 7de næste Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Aarupgaard, ifølge Amtets Ordre, holdt Auction, fo ubetalt Afdrag af ældre Restancer paa Kammerjunker Mylus's Eiendomme her i Jurisdictionen, over en Deel udlagCreature, bestaaende af 70 Stkr. gode Faar, 2 Par 7 a Aars gamle Stude, og 2 fire Aars gamle Dito. Conditionerne blive blandt meer, at Varerne betales stra contant med 6 s. Tillæg i Auctions- og Jnkassations=SalaiAars Slet Herreders Contoir i Vildsted pr. Løgstøer, den 17de Marts 1831. Kragh, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-23
Tirsdagen den 12te April førstkommende, Kl. 10 Formiddabliver ved Auction opbuden til Salg :et Huus i Gistrup Bye, Nøvling Sogn, FleskuHerred, med Jorder, af Hartkorn 2 Skpr., tilhørenafgangne Kjeld Nielsens og hans senere afdø Enkes Boe. Auctionen afholdes i selve Huset. Nibe, den 21de Marts 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Jtalien. Hvorlunde det egentligen staaer til i Neder-Jtalien, er ikke let at sige, da Efterretningerne ere hinanden laldeles modsatte, og medens Nogle paastaae, at der rase de voldsomste Uroligheder, læser man igjen andenstedsfra at der overalt i Neapel hersker den dybeste Rolighed, og man maa vel troe, at Neapolitanerne nu maa være tilfreds, da Regeringen under den ny Konge ler langt liberalere end den nogensinde før har været, eller end den for Tiden er i noget andet Jtaliensk Land. Rom befinder sig derimod i en yderst slem Tilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Statsekretæren Kardinal Bernetti er En af de Faa, som tvivle om den undergravede Statsbygnings totale Sammenstyrtning. Han søger at dæmpe Stormen ved vende af sin Husbondes eller meget kraftige Vaaben, nemlig Bibelsprog, der i forrige Tider i Kirkestaten, anvendte paa rette Maade og til rette Tid, havde en heel vidunderlig magisk Kraft, og for det Andet Me staller, vel at forstaae, ikke Jern og Kanongods, men sammengjemte Offerpenge. Han truer med Excommunication, det er at forvises fra Herrens Bord, hvilket dog kun lidet frugter paa de forstokkede Syndere, som dog ikke overløbe de hellige Steder; han lover Afllad og Syndernes Tilgivelse, som jo er en delig Sag for hver den, som er svag nok til at troe sig i Trangfor Saadant; han betaler godt for sig, og han væbner alle dem, som han kan tilveiebringe Vaaben til. Nogle faa Sveitser-Tropper, der ere troe og redelige nok, nogle Linietropper under Lazarrini, Carabinieri under Kardinal Bentivoglio, samt nogle faa Andre, hvis Troskab varer saalænge de faae prompt Betaling, udgjøre den hele pavelige Hovedstyrke i Campagna; men Avant haarden bestaaer af Munkeprækener, Opraab og gudelige Formaninger og skulde anføres af Kardinal Benvenuti, der dog desværre altfor snart blev tagen af Oprørerne log sat i sikker Forvaring. Rebellionen er trængt lige til Otricoli, hvor Oprørerne og Pavens udkaarne troe Mænd bekæmpe hinanden drabeligen med bistre Øjekast, men andre skarpe Skud bruges ikke nuomstunder paa hiin saakaldte klassiske Jordbund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Kardinal Benvenuti blev tagen til Fange af Oberst Giuseppe Sercognani, som commanderer Nationalhærens Avantgarde, og som hos Avisskriverne i Bologna gjorde sig udødelig ved Jndtagelsen af Ancona. Allevegne gik foran den nu fangne Kardinal de Rygter, at han af Statssekretæren havde Jnstrux at gaae frem mod Rebellerne med al den Snuhed, Strenghed og Koldblodighed, hvorved det i sin Tid lykkedes ham at udrødde Røverne i Frosignane; han havde derfor sat sig i Forbindelse med Præster, Munke og Jesuiter, for at lade usynlige Vaaben spille i deres Hænder; han havde lovet hver den, som ihjelslog en liberal (skikkelig) Mand Aflad for alle de Synder han skulde begaae i fyrretyve Aar. Desuden havde han ladet forgifte 100000 Sigarer, og der var hos mange Jesuiter allerede fundet forgiftet Chokolade og Knas, og en Person i Bologna havde faaet skriftlig Commission enten at vinde Præsidenten Vicini, eller sende ham bort til de himmelske Boliger. Skjønt dette just ikke, Alt stemmede med den rene skære Sandhed, god dog slige Rygter Olie i Jlden og Folk bleve, som om de havde været gale og hand satte, og Benvenuti skulde næppe være sluppen med Livet fra den opbragte Mængde, dersom ikke en Mand, SignorRiva, havde taget sig af ham, skjønt Riva under Benvenutis Herredømme var paa blot Mistanke om Karbonarisme bleven dømt til tolvaarigt Fængsel, hvorfra han dog ved Pave Leos Bistand befriedes. Han vovede flere Gange sit eget Liv for at redde Kardinalens. Kardinalen var ved Ankomsten til Bologna i en saadan Tilstand, at han strax maatte aarelades, og dette er ikke saa underligt, thi mange Dolkestik vare ham tiltænkte og bleve kuns ved særdeles Opmærksomhed af retskafne Mænd afværgede, Et endogsaa af Generalissimus selv, GeneralGrabinski, en Polak, som afparerede samme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Fra Over-Jtalien haves Jntet af Vigtighed. Hertugen af Modena, som fra Østerrig er kommen til Mantna, protesterer sammesteds mod alle Oprørernes Foretagender i hans Land, men de ville slet ikke ændse det. - Kongen af Sardinien er meget syg, og han har da og havt Græmmelse nok nu paa den sidste Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Hertuginden af Parma har ogsaa protesteret imod gender af Oprørerne i hendes Land.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Den General, som anfører Modeneserne, hedder, Zurchi, stod hidtil i Østerrigsk Tjeneste, men gik over, og maatte for at slippe over Grændsen bruge Forklædning som Kvinde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Den Østerrigske Ambassader i Paris Grev Apponyhar faaet Ordre strax at tage Pas til Hjemmet, ifald Frankrig modsætter sig Østerrigs Jndblanding i Jtaliens Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Blandinger. Fra Mariestad i Sverrig berettes, at Tidaelven har der foraarsaget en Oversvømmelse, som ikke allene afstedkom højst betydelig Skade, men ogsaa kostede adskillige Menneskers Liv. Vandet trængte ind i Husene paa Marieholm og Landshøvdingen med Familie maatte flytte til Staden. Paa Papirsbruget Carlfors vaag nede Folkene ikke, førend Vandet var steget op i Sengene. Med Børnene paa Ryggen reddede de sig op i det øverste Stokværk, hvormed man vedligeholdt Communicationen med Baade, indtil Strømmens Voldsomhed hindrede det. Den 16de Februar var Vandet sunket noget; men stod dog endnu dengang meget højt. Maadeholds-Selskaber oprettes fremdeles i adskillige af Sverrigs Kjøbstæder og Landskaber. Sognepræsten i Mo Menighed i Nørra-Angermanland har indberetret at i dette lille Kirkesogn, som ikkun bestaaer af 183 Mandfolk, findes 16 Bønder, 4 Huusmænd, 1 Baadsmand og 34 Ynglinger over 15 Aar, som ikke mage Brændeviin, og at desuden blot 8 af de opgivne 183 Mandfolk ere bekjendte for Tilbøielighed til Fylderie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
J Paris er atter opfundet et nyt Jnstrument: Chororgel, der forstærker Lyden af den menneskelige Stemme, og anvendes ved store Tonestykker, for at supplere Manglen paa Chorister. Det spilles af to Personer, som et Claveer. Rossini har givet det Navn af Menneskestemme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Ledige Embeder. Under det Kal Generaltoldkammer og Commerce=Collegium Told- og Consumtionssinspecteur-Embedet i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
Aalborg. De i saa mange Aviser saa hæderlig omtalte Sangere, de Herrer Her, og Huber fra Vien, ere nu ogsaa ankomne hertil, hvor man vel ogsaa i en Concert vil glæde sig ved Nydelsen af den skiønne Sang. Storvorde Flak ligger endnu og er stærkt nok til at passeres af Gaaende og det endog med belæssede Kelker, efter sig. Den nu tiltagende Frost gjør det saameget stærkere, som Vinden stedse holder sig østlig og der følgelig intet Høivand og ingen svær Strømgang kan finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-24
J Støvring Bye, ei langt herfra Aalborg, er i forrige Uge ved Døden afgaaet en Enke, som, uagtet hun var 94 1/2 Aar gammel, dog havde sine Sandsers fulde Brug. J næsten en almindelig Menneskealder havde hun været pensioneret af det Russiske Hof, da hendes Mand, Nielsen, havde været ansat som Kieldermester ved den da i Horsens etablerede Storfyrstelige Hofholdning, efterat han forud havde tjent som Heldukhos Dronning Juliane Marie. Han udmærkede sig i sin Tid ved ualmindelig høi Væxt, og ligesom hans efterladte Enke ved et anseeligt og smukt Udvortes. Denne besad desuden indtil det Sidste en særdeles tro Hukommelse, der satte hende istand til at fortælle med alle sine Omstændigheder mange ubekjendte og saare interessante Anekdoter om de mærkeligste Tildragelser fra de fire sidste Danske Kongers Regeringstid, og navnlig fra Kong Frederik den Femtes og Kong Christian den Syvendes de tidligere Dage, dem hun, som faae nu Tilværende, ikke allene havde gjennemlevet men og kjendt temmelig nær og nøie, i sammes forskjellige Forholde. Børn havde dette Kjæmpepar aldrig havt.