JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1841-12-31
J Landet Nathumark (bekjendt bl. A. fra "Corsaren" Nr. 39) var der en bøi Arving, som, hver Gang han begik en Fadaise, blev sendt paa Reiser. Følgen deraf var, at den haabefulde Arving altid var paa Reiser.
Corsaren, 1841-12-31
Til Indtægt for-Foreningen af 1837 for forsømte Børns Frelses har man nu endelig udgivet det omtalte særskildte Aftryk af "Tidsskrift for Literatur og Criti", 10de Hefte. - "Hensigten helliger Midlet," sige nemlig de hellige Mænd.
Corsaren, 1841-12-31
En vis philosophisk Professor ved et vist Unversitet blev for nogen Tid siden bidt af en Hund, hvilket dog til al Lykke ikke havde nogen forværrende Jndflydelse paa Professorens mentale Tilstand. Derimod have vi nu med megen Medfølelse erfaret, at den stakkels Hund skal have faaet Vandskræk.
Corsaren, 1841-12-31
J Søndags hørte man for første Gang Magister Monrad velsigne den oldenborgske Stamme og hele Kongehuset.
Corsaren, 1840-10-08
Hertugen af Broglio bestræbte sig i Aaret 1716 for at faae Prindsregenten af Frankrig, Hertugen af Orleans til at gjøre ham til Marschal. Hertugen af Lauzun vilde forhindre dette til Gunst for sin Søstersøn og holdt i dette Øiemed følgende Tale til Prindsregenten i hele Hoffets Paahør: "Valget af en Feldtmarschal beroer paa et dybt gjennemtænkt og aandrigt System, som Deres Kongelige Høihed følger. De har indseet, at der maatte sættes ganske usædvanlige betingelser for Opnaaelsen af en saadan Hæderspost, hvis man ikke skulde see den første den bedste Lykkeridder, der en halv Snees Gange slog Fjenden, opsvinge sig dertil. De har indseet, at det, for at føre Overcommandgen over en stor Armee, ikke er nok at have opnaaet en høi Alder, men at der nødvendigviis maa tilføies nogle Legemsfeil, nogle lamme Ledemod, Døvhed, Tunghørighed eller deslige. En almindelig Lamhed i Legemet vilde være fortræffelig, og havde man den Lykke, dertil at kunne føie svækkede Forstandskræfter, saa blev Jntet tilbage at ønske. Deres Kongelige Høihed beviser i denne Henseende min Familie stor Ære, idet De nemlig følger et Raad, min salig Fader ansaae for probat. Han sagde ofte til mig: "Min Søn! mærk mine Ord: Kongedømmet skader sig selv derved, at det ikke noksom støtter sig paa Folk, der ikke kunne staae paa deres egne Been." - Jfølge Alt dette vil der for Deres Kongelige Høihed ikke være ringeste Tvivl om, hvo der bør have Marschalsstaven, Hertugen af Broglio eller jeg. Han er nemlig kun 76 Aar gammel, jeg gaaer i mit 88de. Naar han paastaaer, at han er en gammel General, saa svarer jeg, at jeg allerede i 48 Aar har havt denne Rang. Naar han siger, at han siden 1675, ikke har seet nogen Krig, saa svarer jeg seierrig, at jeg ikke har draget min Kaarde siden 1670. Det er rigtignok saa, at han kan anføre den Fortjeneste, at han er bleven slaaet tilligemed Crequi; men saa kan jeg igjen rose mig af, at mit Regiment blev hugget ned ved Douai, og at jeg og min Trompeter vare de eneste, der undkom, fordi jeg nemlig som vordende Feldtmarschal var saa forsigtig at trække mig tilbage itide. Hertugen af Broglio har rigtignok den uhyre Fordeel at være blind paa det ene Øie og skele paa det andet; men saa er jeg igjen lam i begge Armene og i det ene Been, min Ryg er krum, og mit Syn er da heller ikke det bedste. Kort sagt: Jeg besidder alle saadanne Egenskaber, at, dersom Nogen af os skal vælges, bør det være mig. - Jeg har nu gjort Deres Kongelige Høihed opmærksom herpaa, og jeg haaber, at De ikke vil udsætte Frankrig for alle de Ulykker, som en Tilsidesættelse af Ancienniteten i min Person kunde medføre. En heel Revolution kunde fremgaae deraf; den kunde gaae saavidt, at min Søstersøn, der er en ung, rask og stridbar General kunde blive mig foretrukken. Den almægtige Gud bevare os fra en saadan Ulykke." - Hvis vi blot kunde være sikkre paa, at Jngen vilde lade sig forlede til at holde en lignende Tale her, saa vilde vi fortælle, at den arglistige Lauzun ved denne Tale naaede sin Hensigt.
Corsaren, 1840-12-18
Jllusioner. J, som læse "Corsaren" for de smaae, let henkastede og vel undertiden muntre CharivariArtiklers Skyld, den især indeholder, begribe ved ikke, hvorledes vi komme til de alvorlige, i høitidelig Tone affattede Stykker, som findes deri; maaskee ere J ikke engang fornøiede dermed, fordi I mene, at Alt bør være Spøg, hvad "Corsaren" taler. - Og gid det var saa vel, at I havde Ret til denne Forventning, gid vi altid kunde spotte og glæde os ved Andres Daarlighed! Men det er ikke saa. Eller troe J det nuligt, at man letfærdigt kan betragte et heelt Folks Stræben og Tragten, at man spøgende kan tale om de skuffede Haab, som Hundredetusinder havde næret, at man altid med Skjæmt og Smiil kan tale om Enkeltes Pragt i herlige Palladser, mens Tusinder krympe sig for det bare Brøds Skyld, mens Hjertet bløder i saa mangen brav Mands Bryst, fordi han maa see dem, han har kjærest i Verden, lide Nød og Sorg? Rei, Livets Alvor træder ogsaa tidt mægtigt frem for den Siæl, der gjerne vil spøge, og ovenpaa den muntre Latter følger tidt et tungt og ængsteligt Suk. Dog - troer ikke, at vi sige Alt dette for at retfærdiggjøre en Fremstilling af Tidens Sorger og Tidens Tryk, for at nedslaae Eders Sind, for at berøve Eder de Drømme og Jllusioner, I endnu have tilbage, og hvoraf J øse Haab, Mod og Tillid. O, neil beholder disse Jllusioner, nærer og pleier dem - maaskee blive de just derved engang i Tiden virkeliggjorte. Jeg for min Deel vil istedetfor at berøve Eder dem, søge at bestyrke Eder i dem ved at vise Eder, hvorledes andre Folkeslag lide, haabe og drømme. (Her skulde nu følge nogle Ord om Frankrig og om Napoleons Lig; men saa vilde naturligviis Bladet blive lagt under Beslag paa Grund af, at det var Politik; derfor maa vi bede Læseren selv supplere, hvad derom er at sige. – Slutningen tør vi derimod selv tilføie.) Og naar nu 3) Millioner Mennesker kunne øse Glæde, Begeistring og Kraft af forgangne Tiders Storhed, naar de skabe sig en Lykke i Tanken og Fortidens glimrende Dage, hvorfor skulde J da ikke turde glæde Eder ved Jllusioner og Drømme om Fremtiden? Ja, drømmer Eder en herlig Fremtid, drømmer om Lykke, og om Storhed og om et Folks største Velsignelse; drømmer! siger jeg; maaskee drømme J sandt; thi hvo veed, hvad den dunkle Skjæbne vil sende os fraoven?
Corsaren, 1841-12-31
"Dagen" har som Erstatning for, at den ikke kan blive udbredt, besluttet fra 1ste Januar af at udvide sig og udgaaer med 4 Spalter paa Siden. "Vidde og Bredde," mener "Dagen", "komme dog i Grunden ud paa Et."
Corsaren, 1841-12-31
Ved Patolen i Mandags tilkjendegav Hs. M. Kongen, at Militairreductionen, som Landet har imødeseet med saa megen Længsel, ikke vil finde Sted til Nytaar. Til Erstatning for Landet har Hs. igl. Høibed Kronprindsen fra Nytaar af faaet Sæde og Stemme i Admiralitetet.
Corsaren, 1841-12-31
Hs. M. Kong Bournonville. Det har behaget Hans Majestæt at lade sig portraitere og til Forskjellige uddeele lithographerede Exemplarer som Beviser paa hans allernaadigste Gunst og Bevaagenhed. Det bemærkes, at det ikke er Allerhøistsammes Been, men hans Ansigt, som er blevet portraiteret.
Corsaren, 1841-12-31
Frem og tilbage er ikke lige langt. Af den Betaling, som ifølge Generalpostdirectionens Ordre erlægges for Befordringen imellem Rønnede og Kallehauge, erfares, at der fra Nønnede til Kallehauge, er 4 3/4 Miil, men fra Kallehange til Rønnede 51 Miil. "Wie konnen Jhre Gnaden das begreifen?"
Corsaren, 1841-12-31
Nytaarsdags-Skizzer. I. Nytaarsregning. (Hr. Folket og hans Debitor). Jeg har saagu ikke Tid at tale med Dem idag, Mester. De maa komme igjen en anden Dag. II. Her see J dem en Mand at arrestere; Sligt J dog ei maae reflectere: Thi kun Folk med Stok og Skildte Tilladt er at - gratulere. III. Tre Plok-Tørenske Jamber, som formodentlig imorgen skulle gratulere Nytaar i Adresseavisen. IV. Striden (vide "Corsaren" forrige Ur.) bilægges af en Comitee.
Corsaren, 1841-12-31
Literaire Anmeldelser. I. "Eventyr for Børn." af H. C. Andersen. (Tredie Hefte). Reitzels Forlag. Vi tor næsten bande paa, at Hr. Andersen i denne Bog (Pg. 11) har villet tage Revanche for den Maade, hvorpaa flere af hans nyere Værker ere blevne behandlede. – En Stork var saa uheldig at komme til Ænder og andet saadant Fjerkræ, til hvilke den taler om Africa og Pyramiderne (Africa? Er det ikke "Maurerpigens" og "Mulattens" Hjem?). "Men Ændemne forstode ikke, hvad han sagde, og saa puffede de til hinanden: "Skal vi være enige om, at han er dum?" (Gik det ikke saaledes til med "Maurerpigen" og Mulatten"?. - Nu vare de endvidere vittige over den stakkels Stork og kom saagar med Personligheder ("det er nogle deilige tynde Been, J har," sagde en Kalkun "hvad koster Alen?"); men Storken saae og hørte dem med taus Foragt. Og tilsidst kom da ogsaa En, der forstod den (en høi Person?), og lukkede op for den og lod den flyve til Syden (ligger Constantinopel ikke mod Syd?), hvorover da Ænderne bleve meget misundelige. - Den stakkels Stork! At den ogsaa skulde komme til at tale for Ænder! Børnene ville vist føle megen Medlidenhed, naar de læse denne Historie.
Corsaren, 1841-12-31
II. "Poetiskeprosaisk Nytaarsgave" af J. H. Hansen. Denne prosaiskepoetiske (eller, som Hr. Hansen vil: poctisk-prosaiske) Nytaarsgave, der foruden Bidrag fra andre berømte Digiere indeholder Poesier af Hans Orm, Fohrmann, Jørgensen og Hr. J. H. Hansen selv, er ogsaa udstyret med en Novelle af S. S. Blicher. Denne har formodentlig faaet Navn af "Novelle" paa Grund af de Nyheder, hvormed Hr. Bliher heri har beriget i Skiftsproget, og af hville vi til Exempel navne: "Trad", "Smaatterier", "lirke", "struppe af" (i Bet.: "gaae"), "mellemspækkede og undersmækkede" etc. etc. En Yttring er der i denne "Novelle," som vi have fundet megen Opmærksomhed værd, det er nemlig Pg. 53, hvor denne tilforn saa elskelige Digter omtaler en Gjenstand, hvoraf nu kun er Ruiner tilbage, og hvor han ordentlig stemmer En vemodig, ved at udbryde: "Ak! hvor forandret!"
Corsaren, 1840-12-18
Grunden til, at de Liberale foreslaae David og Sager til Stænderdeputerede, siges at være den, at disse to Mænd i den sidste Tid have gjort Mine til at ville forlade de Conservative. Hvad David angaaer, da har man lagt Mærke til, at han i den senere Tid har havt et meget borgerligt Væsen og Ydre, hvilket formodentlig vil vare ved, indtil Valgene ere tilende.
Corsaren, 1841-12-31
III. "August Hafting". Fortælling af Chr. Comet. 1ste Deel. A. F. Høsts Forlag. Under Læsningen af denne Fortælling noterede jeg - Anmelderen heraf - paa særskildte Stykker Papiir de Urigtigheder, Flauheder, Usømmeligheder o. s. v.) som jeg opdagede. Da jeg kom til Enden (Pg. 253), saae jeg, at mine Optegnelser udgjorde - 254 Pg. Det er altsaa tillige en frugtbar Forfatter, denne Hr. Chr. Comct.
Corsaren, 1841-12-31
Officielle Bekjendtgjørelser. No. 1. Corsarense overordentlige Lykke ved i de sidste 8 Maaneder ikkun at have een Beslaglæggelse, som ogsaa af Cancelliet blev erklæret for ugyldig, har givet Anledning til den (forresten for enhver Sagkyndig urimelige) Tro omkring i Byen, at "Corsaren" skulde have "Accord med Censor." Denne for os saa fornærmelige Mening har vundet ny Bestyrkelse ved det Rygte, der i sidste Uge er blevet udbredt (fra Trykkeriet): at en Artikel er bleven udtagen af Nr. 60. Vi troe derfor at burde bekjendtgjøre, at hele Sandbeden herved er, at nogle faa Linier fra "Corsarens" forrige Redacteur Hr. Buch, bleve udtagne, fordi de ikke kunde udkomme uden at have et "maa trykkes" paa sig, hvilket Hr. Buch ikke vilde underkaste sig, da han ikke vil stilles i Klasse med Adresseavisen. No. 2. Jfølge Forespørgsel fra nogle Abonnenter i Jylland, skal Redactionen herved gjentagent gjøre opmærksom paa, at Betalingen for "Corsaren" ikke er mere end 5 A quartaliter for indenbyes Abonnenter (o: dem, som boe i Kjøbstæderne), eftersom Dhrr. Provindsboghandlere i Almindelighed faae Bladet portofrit. At de udenbyes Abonnenter derimod betale Commissionairerne en Ubetydelighed meere hvert Quartal for Tilsendelsen (hvis de ikke selv lade Bladet hente), finde vi overeensstemmende med al Billighed.
Corsaren, 1842-01-07
"Corfarens" Abonnenter nære naturliqvis det billige Ønske, i Begyndelsen af dn nye Aar og det nye Qvartal at erholde et Nr. af Bladet. Redactionen veed, at, og hvorledes, man bor opfylde de billige Ønsker, og undlader derfor ikke pligtstyldigst at lade nærværende Nr. udgaae.
Corsaren, 1842-01-08
Tillæg til "Corsaren" No 62, bestemt til først at læses Løverdagen den 8de Januar 1842. Det er blevet os berettet, at adstillige Skraalere ikke ansee det igaar udkomne Nr. for at være noget rigtigt Nr., og derfor bebreide os, at vi ikke have opfyldt Abonnenternes billige Ønske. Vi haabe imidlertid, at Abonnenternes sunde Sands vil bringe dem til, rettelig at vurdere disse Skraaleres Misfornøielse og Skrig.
Corsaren, 1842-01-14
J det nys publicerede Finantsregnskab for 1840, findes blandt uforudselige Udgifter opført circa 85,000 Rbd. som udbetalte til at dækte Hs. Majestæts ældre Gjæld. Det synes os dog underligt, at man har kunnet henregne disse til "uforudselige Udgifter". - Nævnte Finantsregnskab giver ellers Oppositionsbladene Anledning til mange bittre Bemærkninger, navnlig med Hensyn til, at Udgifterne have oversteget det foregaaende Aars med over 1 1/2 Million Rbd. Det forekommer os imidlertid noget ubilligt, blot at udhæve et saadant Regnskabs Skyggesider, og vi skulle derfor gjøre opmærksom paa, at der ogsaa har fundet Besparelse Sted, og det Besparelse ved en Indretning, som angaaer Kongehuset, ja! dets Medlemmers personlige Betvemmelighed, deres egen Mund - hvad sige vi: deres hele Legeme. Med Udgifterne til Kongeboligen, Christiansborg Slot, er der nemlig sparet - 53 Rbd.
Corsaren, 1840-12-18
Bekjendtgjørelse. En skikkelig og paapassende Theaterdirection med nogle Kundskaber og lidt Driftighed kan faae en fordeelagtig Ansættelse. Lønnen er 400 Rbd. om Aaret foruden ovrige Emolumenter, der især bestaae i Smaaredsel, men ikke altid ere lige store. Man henvender sig desangaaende med de fornødne Attester i Brogade Nr. 3, 1ste Sal, paa Christianshavn.
Corsaren, 1842-01-14
Reductionen. Det skal i Anledning af Liberalisternes Beeraab over Reductionens Udsættelse være blevet foreslaaet at lade en Deel af samme indtræde strax og det ved Garden. Nævnte Reductiondeel skulde da bestaae deri, at Garden til Hest forøgedes med to Esquadroner, hvorimod en Deel Heste bleve at bespare derved, at for Fremtiden to Gardere skulde ride paa een Hest. Bekjendtgjørelse. Fri Proces imod Liberalisterne kan gratis afhentes hos Undertegnede, boende i Badskjærstræde Nr. 200, 1ste Sal. Ærbødigst Steenmann.
Corsaren, 1842-01-14
Assessor Rostocks Monolog over det AvisPrivilegium, som han har erholdt for Afstaaelsen af "Dagen" til Fribert. Ja, nu har jeg da et nyt Blad, Gud skee Lov! Men - hvor faaer jeg nu Abonnenter?
Corsaren, 1842-01-14
Hvorledes "Legatet i Anledning af Kronprindsens og Kronprindsessens Formæling" blev stiftet. Normann (til Beboerne af Lyngby, Søllerød og Gjentofte): Hør, sktulle vi itte stifte et Legat, hvad? det er saa rart, det er saadant et smukt Tegn paa undersaatlig Hengivenhed, hvad? Beboerne: Ja, vi ville stifte et Legat. Normann: Saa giver nu Alle 2,000 Eders Skjærv her i Hatten. (Efter at de have kastet deres Skjærv i Hatten, scer Normann efter og finder, at der er saare lidet). Normann. Men Legatet bør ikke være for lidet, det bør idet mindste være paa 1,250 Rbd., for at give 50 Rbd. aarlig Rente. Beboerne: Ja, det bør være paa 1,250 Rbd. Normann: Men saa maa der gives Mere. Hvo vil spendere Mere? (Alle tie.) Normann (til en Mand fra Kjøbenhavn): Hør, havde De ikke Lyst til at give for Ex. 500 Rbd.? Det er rigtignok ikke saa lidet; men husk paa, hvad der staaer i Skriften: Saadanne Offere behage Herren vel; Manden. Aa, jol Naar De troer det, saa giver jeg dem med Fornøielse. Normann: See, saa! Nu mangle vi kun 200 Rbd. Hvo giver den? (Alle tie.) Normann (til Manden): Aa, vil De ikke ogsaa give de 200 Rbd.? Husk: "Saadanne Gaver behage Herren vel." Manden. Aa, jo! Aaar De kan avere for dei saa giver jeg dem med Fornøielse. Normann (pustende): Saa l Nu have vi da Legatet! Beboerne: Hurrah! Normann: Og det kalde vi naturligviis Legat fra Beboerne af Lyngby, Gjentofte og Søllerød, for at de liberalistiske Slyngler kunne see, at der herude gives ægte Loyalitet. Beboerne: Hurrah!
Corsaren, 1842-01-14
Da "Figaro" har gaaet og rost sig af, at det ene af de to Dyr, som findes aftegnede i "Corsaren" No. 60 og 61 ("Figaro's" og "Feuilleton'ens Kamp, og Forsoningen), skulde være en Løve, troe vi at burde erklære, at de begge ere Hunde. Den ene en Hønsehund, den anden (den meest pyntede) en Vandhund.
Corsaren, 1842-01-14
Uagtet de skarpe Recensioner, hvormed det italienske Operaselskab er blevet tilmaalt (især i "Dagen" af Hr. rg, en dygtig Karl, der kan høre, at Paltrinieri synger b istedetfor d), har dog den kongelige Theaterdirection, der af sit Exempel veed, at det bedste Theatervæsen er det, som bliver meest nedrevet, og vil vise, hvorledes man skal behandle et saadant, abonneret 6 Pladse til hver af Forestillingerne paa Hoftheatret. Disse Pladse har Chefen efter bedste Skjønnende tildeelt de ældste Sangerinder og Sangere saasom Jfr. Zrza, Dhrr. Sablertz og Schwartzen, for at de kunne høre, hvorledes de skulde have sjunget i deres Ungdom. Theatrets Elever derimod - "sie können sich selbst was P'lären."
Corsaren, 1842-01-21
J det nys publicerede Finantsregnskab for 1841, findes blandt uforudselige Udgifter opført circa 85,000 Rbd. som udbetalte til at dække Hs. Majestæts ældre Gjæld. Det synes os dog underligt, at man har kunnet henregne disse til "uforudselige Udgifter".
Corsaren, 1840-12-18
Erklæring og Opfordring. Dersom Hr. Lobedantz ikke holder op med at gaae omkring i Byen og sige, at jeg endnu er Redacteur af "Corfaren", uagtet jeg aabenbart paa det tydeligste er bleven uenig med Redactionen, saa bliver jeg vred, og for det Øvrige forbeholder jeg mig min Ret. Sluttelig opfordrer jeg gjentagent bemeldte Sieur Lobedantz til at lade mig være i Fred, da i manglende Fald hans fulde Stand og Stilling bliver offentlig bekjendtgjort. Ærbødigst Lind.
Corsaren, 1842-01-21
Hs. Durchlauchtighed, Landgreve Wilhelm, Stadens Gouverneur, har til Collecten for Ribe Domkirke skjænket sin Velsignelse. En saadan Velsignelse er meget billig og dog upaatvivlelig meget gavnlig.
Corsaren, 1842-01-21
Bekjendtgjørelse. Fri Proces imod Liberalisterne kan gratis afhentes hos Undertegnede, boende i Badskjærstræde Nr. 200, 1ste Sal. Ærbødigst Steenmann. Reductionen. Det skal i Anledning af Liberalisternes Veeraab over Reductionens Udsættelse være blevet foreslaaet at lade en Deel af samme indtræde strax og det ved Garden. Nævnte Reductionsdeel skulde da bestaae deri, at Garden til Hest forøgedes med to Esquadroner, *) Til denne sidste Klasse hører "Corfarens" Bekjendtgjørelse til sine Læsere angaaende Aarsagen til, at det 1ste Nr. 1 Qvartalet var saa kort. Det er blot en Samtale mellem "Corsaren" og dens Abonnenter, Regjeringen er end ikke nævnet deri, og det er os derfor aldeles ubegribeligt, hvorfor den er beslaglagt. Vore Abonnenter maae nu forblive aldeles uden Oplysning om hiint Tilfælde: uskyldigere end Uskyldigheden selv kan en Artikel ikke være, følgelig kunne vi ikke i uskyldigere Ord bringe hiin Underretning. De øvrige Artikler indeholdt: 1) En Lovtale over Regjeringen formedelst det sidste Finantsregnskab. Denne Loviale var paa nogle faa Linier. Var den maaskee for kort? - 2) Fire smaae Tilbageblik paa 1841 sa la "Dagen", "Berlingske", "Adresseavisen" og "Kjøbenhavnsposten"). 3) En stor (Corpus-Artikel om Prof. Schouws Ikke-Valg. Forunderligt nok have vi i denne Artikel meent Noget for ramme Alvor, som Cancelliet bestemt har antaget for Jroni. hvorimod en Deel Heste bleve at besvare derved, at for Fremtiden to Gardere skulde ride paa een Hest.
Corsaren, 1842-01-21
Vi maae gjøre Læserne opmærksomme paa, at de efterfølgende to Artikler nu ere omtrent 14 Dage gamle, og navnlig maae vi bede dette erindret, hvad Theater-Artiklen angaaer, fordi den, hvis den skulde skrives nu, vilde fremkomme i en ganske anden Form end dengang, strax efter den første Opførselse.
Corsaren, 1842-01-21
Fyrsterne af Hohenzollern-Hechingen og Hohenjellern-Sigmaringen have, ifølge Beretning i vore politiske Blade, stiftet en Orden i 1 Classer. Vi tilføie den statistiske Notits, at Hohenzollern-Hechingen er næsten ligesaa stor som Amager, og at den fuldkommen, bensigtsmæssige Bestemmelse er indført i Ordenens Statuter, at ogsaa Jndvaanere af Stater udenfor Hehenzollern-Hechingen kunne blive deelagtige i den.
Corsaren, 1842-01-21
Som bekjendt fik "Dagen" til Nytaar en "ny og særdeles kostbar Hurtigpresse-Maskine", hvilket gav nasseer-Cancelliraaden Anledning til i mange "Dage" efter hinanden at forsikkre Puplicum, at nu skulde Alt blive saa deiligt. Men allerede den 12. Januar maatte ban bede Publicum om Undskyldning for, at det dog git slet. Af, tjære Læser: hvorfor have dog de kongelige Penge aldrig Held med sig, naar de anlægges i Fabrikker eller Maskiner!
Corsaren, 1842-01-21
Assessor Rostocks Monolog over det Avis- Privilegium, som han har erholdt for Afstaaelsen af "Dagen" til Fribert. Ja, nu har jeg da et nyt Blad, Gud skee Lov! Men - hvor faaer jeg nu Abonnenter?
Corsaren, 1842-01-21
Hvorledes "Legatet i Anledning af Kronprindsens og Kronprindsessens Formæling" blev stiftet. Normann (til Beboerne af Lyngby, Søllerød og Gjentofte): Hør, skulle vi ikke stifte et Legat, hvad? det er saa rart, det er saadant et smukt Tegn paa undersaatlig Hengivenhed, hvad? Beboerne: Ja, vi ville stifte et Legat. Normann: Saa giver nu Alle 2,000 Eders Skjærv her i Hatten. (Efter at de have kastet deres Skjærv i Hatten, seer Normann efter og finder, at der er saare lidet). Normann. Men Legatet bør ikke være for lidet det bør idetmindste være paa 1,250 Rbd., for at give 50 Rbd. aarlig Rente. Beboerne: Ja, det bør være paa 1,250 Rbd. Normann: Men saa maa der gives Mere. Hvo vil spendere Mere? (Alle tie.) Normann (til en Mand fra Kjøbenhavn): "Hør, havde De ikke Lyst til at give for Ex. 500 Rbd.? Det er rigtignok ikke saa lidet; men husk paa, hvad der staaer i Skriften: Saadanne Offere behage Herren vel. Manden. Aa, jol Naar De troer det, saa giver jeg dem med Fornøielse. Normann: Scc, saa! Nu mangle vi kun 200 Rbd. Hvo giver dem? (Alle tie.) Normann (til Manden): Aa, vil De ikte ogsaa give de 200 Rbd.? Husk. "Saadanne Gaver behage Herren vel." Manden. Aa, jol Naar De kan cavere for det, saa giver jeg dem med Fornøielse. Normann (pustende). Saa! Nu have vi da Legatet! Beboerne: Hurrah! Normann: Og det kalde vi naturligviis Legat fra Beboerne af Lyngby, Gjentofte og Søllerød, for at de liberalistiske Slyngler kunne see, at der herude gives ægte Loyalitet. Beboerne: Hurrah!
Corsaren, 1842-01-21
Da "Figaro" har gaaet og rost sig af, at det ene af de to Dyr, som findes aftegnede i "Corsaren" No. 60 og 61 ("Figaro's" og "Feuilleton'ens" Kamp, og Forsoning), skulde være en Love, troe vi at burde erklære, at de begge ere Hunde: Den ene en Hønsehune, den anden (den meest pyntede) en Vandhund.
Corsaren, 1842-01-21
Uagtet de skarpe Recensioner, hvormed det italienske Operaselskab er bleven tilmaalt (især i "Dagen" af Hr. rg, en dygtig Karl, der kan høre, at Paltrinicri synger b istedetfor d), har dog den kongelige Theaterdirection, der af sit Exempel veed, at det bedste Theatervæsen er det, som bliver meest nedrevet, og vil vise, hvorledes man skal behandle et saadant, abonneret 6 Pladse til hver af Forestillingerne paa Hoftheatret. Disse Pladse har Chefen efter bedste Skjønnende tildeelt de ældste Sangerinder og Sangere, saasom Jfr. Zrza, Dhrr. Sahlerts og Schwartzen, for at de kunne høre, hvorledes de skulde have sjunget i deres Ungdom. Theatrets Elever derimod -"sie tönnen sich selbst was p'læren."