Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-10-20
Fædrelandet. Videnskabelighed. (Meddeelt.) Som Jndbydelsesskrift til Hoved-Examen i Horsens lærde Skole er af Hr. Rector Müler udgivet: "Til kjærligt Minde om Dannemarks uforglemmelige Konge, Frederik den Sjette, høilovlig Jhukommelse. Den ærede Forfatter har i dette særdeles interessante Skoleskrift samlet Endeel af hvad han ved forskjellige Leiligheder har yttret, ved at betragte den hedengangne Monarks herlige Kongedaad, som en lille Mindekrands, den han med dyb Følelse og sønlige Taarer lægger paa sin afdøde som en Fader elskede Konges og Herres Baare. Hertil hører bl. A. Betragtninger, i Anledning af den 28 Januar 1831, da Frederik den Sjette havde tilbagelagt sit 63de Aar (indført i denne Fyens Stifts Avis No. 16 for 1831), den 13 Marts 1833, da den høitelskede Konge for 25 Aar siden besteeg sine Fædres Trone (ligeledes indført i denne Avis No. 44 for 1833), den 20 Juni 18338, da et halvt Aarhundrede var forløbet siden Stavnsbaandet blev løst (ligel. indført i denne Avis No. 84 for 1838); fremdeles Tale, holdt i Horsens lærde Skole den 14 April 1834, da 50 Aar vare forløbne siden Kongen som Kronprinds to Sæde i Statsraadet og begyndte sin vigtige Deeltagelse Rigets Bestyrelse, Sange og Tale til Kongen ved hans Nærværelse i Horsens lærde Skole den 25 Juni 1834 og den 22 Juni 1836, en Sang, som var bestemt til Kongens Modtagelse af Skolens Disciple ved det paatænkte Besøg i Jylland i Sommeren 1838, og Sørge-Tale over Hs. Maj. Kong Frederik den Sjette, holdt af Rector Mülerz i Horsens lærde Skole den 7 Decbr. 1839. Samtlige disse Yttringer og Taler aande den varme Følelse for Religiøsitet, Oplysning, Videnskab og ægte Dannesind, som besjæler den agtværdige Forfatter. Endvidere er meddeelt Efterretninger om Horsens lærde Skole for sidste Skoleaar. Jfølge disse var Discipel-Antallet ved Skole aarets Slutning 29, hvoraf 3 skulde dimitteres til Universitetet. De i forrige Aar dimitterede 3 Disciple fik samtlig ved Examen artium i Kjøbenhavn Hovedcharacteren Laudabilis. Stipendierne have tre Grader, høieste, hvortil kun 4 Disciple kunne foreslaaes, udgjør for hver 50 Rbd. om Aaret; mellemste, som ligeledes kan tildeles 4 Disciple, udgjør 35 Rbd., og laveste Stipendium, som 6 kunne nyde, 20 Rbd. aarlig. En Deel deraf oplægges, for at komme Disciplen tilgode ved hans Dimission og under hans Ophold ved Universitetet i det første Aar. Da Skolen hører til dem, hvis Stipendiekasse har Overskud, eller kan udrede et større Stipendiebeløb, end Skoleforordningen fastsætter, bliver endeel af dette Overskud, efter Forordningens Bestemmelse, anvendt, til overordentlig Understøttelse for Skolens udmærkede Disciple i deres Skole- og Universitetsaar. Saaledes er iaar, efter Rectors Forslag, tilstaaet to af Dimittenderne til deres Afgang til Universitetet hver en Understøttelse af 80 Rbd. Mindre Understøttelse er bevilget 4 andre Disciple, og af Studerende ved Universitetet, som have været Disciple Viste i Horsens Skole have atter iaar Trende oppebaaret resp. 60, 40 og 30 Rbd. efter at have godtgjort at anvende deres Tid vel. De 3 Disciple, som iaar ere afgaaede til Universitetet, ere Alle Stipendiater. Den Ene har under sin Skolegang oppebaaret ialt 245 Rbd. og har et Oplag af 135 Rbd.; den Anden har oppebaaret 210 Rbd. og har i Oplag 120 Rbd.; den Tredie har oppebaaret 35 Rbd. og har et Oplag af 60 Rbd. Endnu har Skolen et af Student Davidsen stiftet Legat til to fattige og flittige Disciple, til hver 10 Rbd., og desuden det af Cancellieraad Flensborg stiftede Legat til at forsyne Disciple med Skolebøger. - Det vil af det Anførte skjønnes, at denne Skole er istand til at yde trængende Disciple en meget betydelig Understøttelse, saavel i Skole, som Universitets aarene. Dens Udgivter beløbe sig aarlig til omtrent 5000 Rbd. eller lidt mindre, hvortil den behøver et Tilskud fra det almindelige Skolefond, som pleier at udgjøre 10-1400 Rbd. aarlig. Af Skole=Høitideligheder finder en Sted, ved Begyndelsen eller Slutningen af hvert Skoleaar, saavelsom ogsaa hver Gang Skolen gaaer til Alters. Foruden den ommeldte Sørgefest i Anledning af Frederik den Sjettes dødelige Afgang den 7 Decbr. f. A. fandt en Skolehøitid Sted den 22 Mai, da vor nuværende allernaadigste Konge og Dronning holdt deres Sølvbryllupsfest, ligesaa Løverdagen den 27 Juni i Anledning af Majestæternes Salvingsfest. Begge Gange blev holdt Tale af Rector. Endelig nød Skolen den Ære og Glæde, at Hs. Maj. Kong Christian den Ottende, ved sin Nærværelse i Byen, Søndagen den 19 Juli efter Gudstjenesten i Forening med Hs. K. H. Kronprindsen behagede at skjænke den lærde Skole et Besøg, hvorved Allerhøistsamme blev modtaget i Skolens største Læseværelse med en Tale paa Latin af Rector, hvorpaa en dansk Sang blev fiirstemmig udført af Disciplene. Skolen var i denne høitidelige Anledning festlig smykket, og udenpaa Skolemuren var anbragt Kongens Navnetræk af Blomster og Grønt, hvorunder disse Linier: Danske Hjerter Dig imøde slaae, Landets Fader, Herren med Dig gaae! J Kbhposten har Magister Lindberg faaet en djærv Jrettesættelse, fordi det trækker i Langdrag med hans Bibeloversættelse, skjøndt han erholder en betydelig aarlig Understøttelse af et engelsk Bibelselskab, saalænge han arbeider paa denne Oversættelse., Hidtil har Hr. Magisteren ikke benægtet denne Paastand. Odense. Den 19 October d. A. blev den nye Asyl bygning her i Byen indviet. Til den Ende havde Bestyrelsen forsamlet sig der, hvor tillige vare mødte samtlige Børn, 110 i Tallet, tilligemed disses Forældre, som havde bragt Børnene hen; saa var ogsaa, foruden Læremoderen og hendes Hjelperinder, de allerede af Asylet udgangne Pigebørn tilstede, der nu i den i den nye Bygning indrettede Caroline=Amalia=Skole ville blive underviste i Haandgjerning den halve Dag, da de ikke besøge Almueskoler. Forsamlingen var herved saa talrig, at Pladsen ikke tillod at indbyde Andre til at overvære Festligheden. Den høitidelige Handling begyndte med følgende Vers af Jngemanns herlige Morgensang, udført af Børnene: Lysets Engel gaaer med Glands Gjennem Himmelporte; For Guds Engels Straaleglands Flygte alle Nattens Skygger sorte. Sol seer ind i Slot og Vraa, Seer paa Drot og Tigger, Seer paa Store, seer paa Smaa, Kysser Barnet, som i Vuggen ligger. Viske Os han ogsaa smiller til Englen i det Høie; Os han ogsaa savne vil Englen med Guds Himmelglands i Øie Os har og vor Herre kjær: Jngen Sjæl han glemmer; J hvert Solglimt Gud er nær Og vor glade Morgensang fornemmer.