Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-01-01
J Spanien har man ogsaa gjort Løier og dertil ret slemme, da man har udfærdiget falske Ordrer til forskiellige Milits Regimenter, i alt 34, paa en vis Dag at indtreffe ved Madrid. Circulairen var forsynet med en fingeret Underskrift af den øverste Milits Jnspecteur, Greven af Vallereso, var addresseret til Obersterne for Regimenterne, og in beholdt den Befaling, at de ufortøvet skulde indkalde alle Officererne og Soldaterne til Hovedqvartererne. Obersten for Regimentet Toledo, tilsendte Greven strax en Tilstaaelse for Modtagelsen, af Circulairen, men anmeldte tillige, at hans Regimentskaffe var i en slet Tilstand; Bedrageriet blev da opdaget, og der maatte over Hals og Hoved sendes Bud til alle Regimenterne for at meddele Contraordrer. Det er anden Gang at man har vovet paa dette Spil i Spanien; for et Par Aar siden prøvede man det i en mere ond Hensigt, da den foregivne Ordre løb paa, at Statholderne i Provindserne skulde ufortøvet lade et Par Kongeligt findede Generaler skyde; Gierningsmændene bleve dengang ikke opdagede. - Virkelig er der ter, ialt giøre kun omtrent 1500 Engelske Officegivet Ordrer fra Regieringen til Troppemarscher; thi der ere indløbne Depescher fra Morillo, som giøre det fornødent at et Corps bliver ufortøvet af fandt til Venezuela. Mange Tropper, især Cavallerie, trækkes sammen fra de indre Provindser til Bilbao, Corunna og Barcellona for at indskibes til Cadix, hvor den gule Feber er saa godt som forbie; der ligge nu 5 Orlogskibe og 7 Fregatter, færdige til Overfarten; men man antager, at hvert Skib, det ene regnet med det andet, har mistet ved den gule Feber 260 Mand af sin Besætning. – Det kan vist nok giøres nødigt, at Regieringen ikke er sparsom med at sende Tropper til sine Colonier, da der berettes fra Havanna, at af de sidste 3000 Mand, som bleve affendte dertil, ere allerede 316 Soldater og 17 Officerer døde, og 104 Mand ligge syge i Hospitalerne. - Vestindien er desuden i Aar en Skueplads for Menneskelivets Lidelser; smitsomme Sygdomme og rædsomme Orkaner kappes med hinanden om at ødelægge Øerne og deres Beboere, ogsaa fra den Svenske Øe St. Barthelemy ere indlødne til Stokholm høist sørgelige Beskrivelser om de frygtelige Virkninger af Orkanen den 21de September. Orkanen satte lige ind paa Havnen foran Staden Gustavia; Husene splittedes ad, og 119, hvoraf en Deel vare store Bygninger i Staden og 24 paa Landet bleve ruinerede; 12 Mennesker mistede Livet og ligesaamange bleve haardt saarede; af 46 Skibe ere kun 17 i Stand til at repareres; Havet gik over sine Bredder og bortrev de nye prægtige Bolværker. Stranden laae, efter Orkanen var forbie, fuld af døde Fiske; hele Sukkerbøsten er spoleret, paa Øen St. Martin var Ødelæggelsen endnu større og 300 Mennesker skulle have mistet Livet. Kongen af Sverrig har forordnet, at alle Coloniens oplagte Revenner skulle anvendes til at hielpe de ulykkelige Jndvaanere. – Slemt seer det ud i Vestindien og det skal, som man hører, ikke heller see for godt ud i Ostindien; i det mindste fortælles der i det Engelske Blad Morgenkrøniken, at der hersker blandt de Jndfødte en indgroet og udbredet Oprørsaand mod Englænderne; Compagniet har derfore seet sig nødsaget til, da saamange nye Lande ere erobrede, i de sidste Aar at giøre sin Armee fire Gange større, men det har forstørret den blot med Jndiske Tropper og har af Occonomie ladet den Europæiske Krigsmagt blive paa den gamle Fod, saa at denne blot bestaaer af 20 svage Regimenter; ogsaa ere alt for faa Europæiske Officerer ansatte ved de Jndiske Regimenrer Tieneste i Ostindien, uagtet Compagniets Krigsmagt udgiør 300000 Mand. Et Distrikt gaaer i Opstand efter det andet; i Berar er nyelig en Captain Sparkes bleven massacreret med sit hele Corps. Utallige Jndvaanere udvandre af de undertvungne Distrikter og giøre derfra idelig nye Jndfald i Compagniets Besiddelser; dette faaer derfore ikke Rolighed førend det har erobret hele Halvøen; men som dets Besiddelser udvides tiltager ogsaa bestandig dets Risiko.