JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-23
Som 66-aarig gammel Gaardeier først i Kla og senere i Lynnerup Bye, fristede jeg den haarde Skjæbne, at Vandet ved Stermfloden den 8de og 9de Januar d. A. berøvede mig en stor Deel af min Avl og gjorde Bygningerne ubrugbare, i min fortrykte Stelling ville det ikke have været mig muligt igjen at opføre min Gaard, hvis ikke goddædige Mennesker ved ædelmodige Gaver havde søgt at række os Haanden. Ved den Gave af 191 Rbdr., der tilfaldt mig, som den meest Skadelidte i Lynnerup Bye, er jeg sat i Stand til at flytte min Gaard og at vedblive samme, thi frembærer jeg herved min Taksigelse for de ædle Givere og Alle og Enhver, der have bidraget til at jeg erholdt den forønskede Hielp; gid Himlen derfor skjænke dem sin Velsignelse. Lynnerup den 29de Novbr. 1839. Jens Møller. Blanqvetter til Ministerial Kirkebøger kan en holdes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
No. 142. Ao. 1839. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 26de November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Politiske Nyheder. Orienten. Fra Alerandrien meldes under 30te Octbr., at den 16de f. M. om Aftenen, efter Paschaens Tilbagekomst; begav den franske Generalconsul sig til ham, for fra den franske Regjerings Side at gjøre ham følgende Forslag, som Basis for en Fredstractats Afslutning mellem ham og Porten: "Porten sikkrer ham Arveretten til Ægypten, Arabien og en Deel af Syrien; men han aftræder derimod Øen Candien, Provindsen Adana og de snævre Passe ved Tan rus, samt renoncerer paa Chosrew Paschas Afsættelse, og skikker Flaaden tilbage." Man siger, at Paschaen skal have indladt sig paa disse Forslag; med Undtagelse af Adang og Taurus passene, som han aldeles ikke vil renoncere paa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Der formodes, at Frankerig vil søge at bringe en Fred i Stand paa ovennævnte Betingelser, mellem Porten og Mehemed Ali, uden de andre store Magters Medvirkning. Paa samme Tid, som den franske Consul Hr. Cochelet erholdt fra sit Haf hiint Andragende, fik den løsterigske Con til Ordre fra sin Regjering til, understyttet af de engelske og russiske Repræsentantere, at tilraade Paschaen at udlevere Flaaden, og at renoncere paa sine Fordringer med Hensyn til Chosrew Paschia. Den russiske Consul Hr. Medem havde ogsaa begivet sig til Paschaen, og i de stærkeste Udtrykke raadet ham til uden Ophold at antage Frankerigs Forslag, da de andre i Magter sikkerlig ikke ville tilstaae ham saa fordeelagtige Betingelser, og han skal paa samme Tid med Bestemthed have erklæret ham, at om Frankerig ogsaadrager sig tilbage, ere de øvrige 4 Magter, stærke nok til at tvinge ham til Antagelse af haardere betingelser. Grev Medems bestemte Sprog skal have gjort dybt Jndtryk paa Paschaen, dette skal ogsaa have foranlediget, at han med Undtagelse af Adanas og Taurus Passenes Udleverelse har indladt sig paa Frankerigs Forslag. Prindsen af Jonville og den franske Gesandt Grev Pontois var ankommen til Constantinopel, og den Sidste skal have erklæret, at hans ophøiede Monarks Villie, var at opretholde Portens Jntegritet, som en betydelig Magt mellem de europæiske og assiatiske Stater; han anerkjender Portens ubetingede Herredømme over Hellespont og Sundet ved Constantinopel, og har ikke i Sinde ved en voldsom Jndtrængelse i samme at sætte denne Rettighed under Qvæstion; men han fordrer af Porten, at alle øvrige Staters Krigslaader, ligesaa godt udelukkes fra disse Havne, som den Franske. - Hr. v. Brunows Sendelse til London har aldeles ikke havt noget fiendtligt Øiemeed i Henseende til Frankerig, men hiin Mission havde alene til Gjenstand at jevne nogle mellem en anden Magt og Rusland opstaaede Misforstaaelser. Den franske Flaade under Admiral Laalande, havde forladt Dardanellerne, ligesom den engelske, for at begive sig til Vurla, hvor den vil overvintre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Rusland. Herfra har man officiel Efterretning om, at Feldttoget mod Ticherkesserne er afbrudt, da Generallieutenant Grabbe har paa Grund af den sig nærmende Vinter faaet Ordre til at udsætte det i nogle Dage; og flere Detaschement af det caucasiske Armeecorps ere dragne, i Vinterqvarteer. Jmidlertid skal dog dette Aars Feldttog have havt til Følge at de oprørske Horder langs Cubanfloden og i det nordlige Daghestan ere trængte tilbage til deres Bjergkløfter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
J Petersburg havde den 12te Novbr. en Kulde af 4 a 5 Grader indfundet sig. Fra Tiflis skrives under 5te Septbr., at en Bjergfyrste ved Navn Mollat-Schemil er falden nordlig og sydlig ind i de russiske Provindser og har vidst at fanatisere Caucasus's mahomedanske Beboere og i Særdeleshed Lesgierne; Oberst Wrangel, der i Provindsen Dscher havde forfulgt ham, dræbtes, da han vovede sig for dybt ind i Bjergene, og Lesgierne faldt nu over hans Folk og nedhug en Deel deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Engeland. Fra London skrives under 19de Novbr., at de Torries smigre sig med at Ministeriumets Jerichomure ved Allarmen af deres Trompeter skulle i Begyndelsen af næste Parlamentssession nedstyrte; men en Torryregjering var under Landets nærværende Stilling og de arbeidende Classers Stemning en dobbelt Ulykke for Landet, ved den Jndskrænkning af den offentlige Frihed, som den paa Grund af Chartist-Tumulten ville foraarsage, og endnu vanskeligere end Dronningens personlige Utilbøielighed for et Torriherredømme, ville OConnell og de irlandske Anliggender være. Den nye Generalgouverneur var ankommen til Canada, og havde allerede udstædt en Proclamation i denne Anledning. Beretninger fra Ny=Pork af 26de October bringe Efterretning om en vigtig Forsamling, som Ny-Yorker Handlende havde holdt for at afvende den truende Ulykke, som Bankernes Standsning med Betalingen ville afstedkomme; og denne Forsamlings Mening var, at hvis Bankerne ikke ydede Hielp, ville en almindelig Bankerot forestaae. Den nordamerikanske Regjering har givet befaling til at afsende en Eskadre til den africanske Kyst, for at fuldbyrde Loven med Hensyn til Slavehandelens Undertrykkelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Budenlandsk. Det er intet Under, at Commissionstidendens Udgiver indtil det Yderste forfægter sin formeentlige Ret til, efter Retiraden paa det frederiksborgske District, vis A vis Kjøbenhavns Grund, fortsat at trykke Avertissementer for Kjøbenhavnerne; thi den Jndtægt, Bladet efter sin sidste Udvidelse har, er vistnok den anseeligste, der nogensinde er falden i noget dansk Blads Lod. Den ne Alen lange og halvanden Alen brede Tidende, tæller nu paa hver Side 6 Spalter a 200 Linier, som 4 Ga taget giver en Masse af henved 5,000 Linier. Beregner Man her kun 4,000 betalbare Linier, til 3 s. pr. Finie, udkommer en Sum af 40 til 50,000 Rbd. Netto=Indrægt aarlig, da Bladets over 6,000 Abonnenter dække alle Udgifterne. (Jyllandsposten.) – Da-Commissionstidenden, kun udgaaer de 6 Dage i Ugen, og i Almindelighed een eller to Gange deraf kun i Halvark, (for afvigte Uge var der ikke færre end 4 Halvark) saakan Jndtægten af dens Avertissementer, efter ovenanførte Beregning, dog nok ikke anslaaes høiere end imellem 30 a 40,000 Rbd.; hvilket endda er ret klækkeligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
J Handelen er i forrige Uge ikke passeret Synderligt i Kjøbenhavn. Af Kornvare blev der kjøbt flere Partier Byg til 6 8 sk. a 7 hamb. Bco. pr. Tønde, og Havre er solgt til at modtage i Sverrig for 4 s. 4 s. Bco. pr. Td. Der skal ogsaa være solgt et Partie Riis a 19 8 s. hamb. Bco. pr. Td. Til Banken blev der for to Postdage siden indsendt udsædvanlig store Summer i Vexler til Discontering. Formodentlig er det paa Grund heraf, at Banken har forbøiet Discontoen til 5 Pret. (Søndagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Fra Yarmouth meldes, at Man den 9de Novbr. paa Gross Sand saae et Skib ligge paa Siden og Mandskabet klamre sig fast ved Masten; men for Man endnu kunde yde Hjælp, brast Masten og hele Mandskabet druknede. Vished havde Man vel endnu ikke derom, men Man formodede dog, at det forulykkede Skib har været en dansk Galease, ladet med Havre. Ved Winter ton er senere ilanddrevet et Skibsdæk af circa 30 Fods Længde, der antages at have hørt til Samme. Af Handelshuset Hypolite du Roselle i Havre er i disse Dage til Hs. Maj. Kongen indgivet et Forslag til Anlægget af en Jernbane imellem Altona og Kiel. Characteriseret Reservechirurg og Underchirurg i SøeEtaten G. Veith er allernaadigst udne til Districtschirurg paa Morsøe, og Districtschirurg i Holstebroe Kjær til Dirictschirurg i Ribe. (Brig. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Som man erfarer skulle de af Overrets=Assessor Algreen=Ussing i den Lassenske Sag i Frederikshavn anstillede Undersøgelser nu være sluttede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Ved afholdt Censur over anden Examen tilkjendtes 11 Laudabilis med Udmærkelse, nemlig: H. Boldsen fra Randers Skole, F. Munck fra Aarhuus Skole, F. Nielsen fra Aalborg Skole, J. Plenge fra v. Westens Jnstitut, O. Tidemand fra Metropolitanskolen, N. B., Krarup og N. P. Krarup, Begge fra Aalborg Skole, C.M. Woldike fra Wordingborg Skob, J. Hastrup og J. Ry salm, Begge fra Aalborg Skole, samt C. Salto fra Borgerdydsskolen paa Christianshavn. 63 tilkjendtes Charakteren Laudabilis, 73 Charakteren Haud illaud og 8 Non contemme; 4 vare immaturi, 3 forlode Examen og 6 udebleve. (Brl. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Vor berømte Landsmand, Mechanikus og Architet, Schlick, er af Hertuen af Lucca bleven udnævnt til Kammerherre: Hs. M. Keiseren af Rusland har skienket Konstneren en Brillantring, og Hertuginden af Birto overrakt ham en Gulddaase med følgende Jndskrift: "Gage et Sourenir d'teret de S. A. Madame au Chev. Schlick 1839." J Neapel har Kongen selv besøgt Hr. Schlick, uagtet han boede i 5te Clade, 130 Trappetrin høit, og forblev hos ham fra Kl. 9 til 2 1/2. Nogle Dage efter blev han af Hs. Neapolitanske Majestæt udnævnt til Commandeur af Ordenen: Merito de Regeoptiino.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
(Supplemental.) Fra Sjælland. Vi ere fra paalidelig Haand - hedder det i Siællandsposten No. 92 - bleven underrettet om, at den i No. 89 af. d. Bl. indrykkede Meddelelse om Justitsraad Gyldenfeldts Dom ikke er rigtig, hvilket øi troe at burde bringe til Efterretning for Publikum, med Undskyldning for, at hiin Artikel har fundet Plads i vort Blad."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Under 3 October har Cancelliet paa en fra en Kjøbstad indgiven forespørgsel svaret, at Man med Amtmanden formener, at der ikke er nogen tilstrækkelig Grund til at forbyde de marketsøgende Handlende at have deres Udsalg inde i Kjøbstadens Huse, hvorhos det i Henseende til Handel om Formiddagen efter Markedsdagen vil forblive ved Forskriften i Collegiets Circulairskrivelse af 19 (Hr. Av.) August 1817. J Anledning af en ved Høiesteret paakiendt Sag, hvorunder der var Spørgsmaal om Fritagelse for Værnepligt paa Grund af §. 29 i Forordningen af 20 Juni 1788, havde Generalkrigscommissairen for Danmark hos Cancelliet anholdt om en nærmere Forklaring af denne Lovbestemmelse og navnlig angaaende det minimum af Antalt Tønder for ei opdyrket Land, der bør ligge til den Gaard eller det Huus, som af en Mand udenfor Bondestanden opbygges paa eet Sted, som ikke tilforn har været dyrket eller beboet, for at Mandens Sønner derved maae vorde befriet fra Værnepligt. - Efterat Collegiet i denne Anledning havde forresponderet med de Tilforordnede i Høiesteret, har Man under 1 Octbr. d. A. svaret, at Høiesteret har antaget, at Forordningen af 20 Juni 1788 § 29 ikke kræver noget vist Areal af Jord, som skal dyrkes og bebygges af en udenfor Bondestanden født Mand, for at hans der avlede Børn ikke skulle være værnepligtige. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Madame Bishop havde havt i Sinde at give sin anden Række af musicalske Søireer i Costume, men der er bleven nægtet hende Tilladelse dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Af Berl. Tid, erfares, at Storeheddinge er en af de danske Kjøbstæder, som i det sidste Decentium er i Frem skriven, og derfor ogsaa efter Stændernes Forslag har faaet sit eget Toldsted. Af en Extract af Kjøbstadens Regnskaber sees, at Consumtionsindtægterne (incl. Brænderiernes Afgift, udgjorde for 1838 den betydelige Sum 14,608 Rbd. Byens Folkemængde er ei større end 1000, af hvilke 64 ere Borgere, 32 valgbare, og alle valgberettigede. Byens Bygninger vare i Aaret 1827 i Brandkassen forsikkrede for 145,070 Rbd. og i Aaret 1839 er Assurancesummen stegen til 231,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Den danske Phlegma kan ofte vise sig i en temmelig høi Grad. Som Beviis herpaa tjener følgende authentiske Begivenhed: En Bonde fra Ringsted=Egen havde været inde i Kjøbenhavn. Ved Nattetid kom han og gik ind i sit Huus, hvor han indtog sin sædvanlige Plads ved sin Kone, der var gaaet til Segns. Han søgte nu at komme til at sove, men da det ikke var ham muligt, stod han tilsidst op og gik ind til sin Søn, der boer ved Siden af. Denne spørger han, om hans Kone ikke har været fuld den foregaaende Aften, da der er ham saa forunderligt inde hos hende. Sønnen forsikkrer, at hun ikke har været fuld, men at hun Dagen iforvei er død, Naa, saa det er ikke videre, saa hun er ikke et fuld udbrød Manden, og med lettet Hierte gik han hjem igjen og lagde sig paa sin forrige Plads ved sin døde Kones Side, nu var der Jntet mere, der som foruroligede ham, og han som en sød Sovn indtil den lyse Morgen. Iblandt Commissionstidendens forskjellige faarrige Bekjendtgjørelser læses følgende: "En ung Mand, en af dem, som havde det Uheld at gaae rejekt til den i sit Slags for sidste Gang afholdte dansk juridiske Præliminair-Examen, ønsker at indlade sig i Ægteskab med en formuende og dannet Dame. Da det er alvorlig meent og han tiltroer sig Dannelse, lover han Taushed, og beder de Reflecterende at aflægge billet i Snaregaden No. 12. J samme Blad ønsker en ung Pige af galant Familie at indlade sig i Ægteskab med et ungt, smukt og veldannet Menneske, som er af galant Familie, men helst En, som ikke har været forlovet for, langt mindre en Enkemand. Billet aflægges paa C. T. Contoir mærket Oprigtigt Hjerte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
J Aalborg Stiftst. udtales det Haab, at den Tid ikke vil være fjern, da Aalborg vil erholde en Filialbank ligesom Aarhuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Helsingøers Avis af 13de d. meddeler følgende Bidrag til Smugleriets Historie: "En Slagtermester gav i Løverdags otte Dage sin Karl Ordre at hente en Stud, som stod udenfor Byen, og leverede ham tillige Penge til at betale Consumtionen. Karlen ønskede imidlertid helst at bringe denne Afgift (1 Rbd. 3 Fd i sin Lomme, og kom derfor paa det Jndfald at paasætte Studen nogle løse Horn, der vare brændte med Consumtionsstemplet, for saaledes at faae den frit ind i Byen. Men hvad enten nu Planen ikke var rigtig udført eller den var meldt til Toldvæsenet, saa blev Studen, der havde kostet over 50 Rbd. anholdt og faa Timer efter solgt ved Auction langt under Værdien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Fra Hobro skrives under 17de Novbr.: For ført siden Vidne til, at et Par løbske Heste berøvede deres Eier Livet, har vor By idag været Skuepladsen for et næsten lignende skrækopvækkende Syn, idet 3 Par løbske Heste, ganske frigivne til deres rasende Vildhed og op bydende deres raae Naturkraft, piilsnare, ofte Side til Side, gjennemfore Byens befolkede Hovedgade og flyngede til Siderne Hamler, Halvvogne m.m., indgydende sand panisk Skræk og Forfærdelse. Dog maae vi takke Gud, at intet Menneske berøvedes Livet; rigtignok erholdt tvende Personer slemme Contusioner, især den Ene, som en Tid slæbtes under en belæsset Vogn, der tilsidst gik over ham, men sandsynligviis ville Begge snart igien være restituerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Fra Randers skrives under 21de November: Hvilken Priis de jydske Landeiendomme, især paa de frugtbarere Strøg, have naaet, vil kunne sees deraf, at en Bondegaard i Landsbyen Kondrup, en Miil fra Randers, i disse Dage solgt til Hr. Kjøbmand August P. Hald heraf Byen for 10,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Ved Lands Overretten i Viborg er den 18de Dennes afsagt følgende Dømme, som her meddeles efter Vid. Stiftstidende: J Sagen Enkemadame Julie Ree i Aalborg contra Proprietair Lassen til Rødsleth (angagende 2,000 Rbd., som Proprietair Lassen affordrer Mad. Ree, paa Grund af en imellem dem den 9de Jan. 1838. indgaaet Forening om Ophævelsen af en imellem Parterne under 20de Novbr. 1837 oprettet Contract om Afhændelsen til Lassen af Mad. Rees Andeel i Aalborg, Stifts Bogtrykker) er Aalborg Bytingsdom kjendt ved Magt at stande. Ved Samme er dømt saaledes: Jndstævnte, Enkemadame Julie Ree bør til Citanten, Proprietair Lassen til Rodsleth, at betale de paastævnte efter Forening af 9de Januar 1838 skyldige 500 Rbd. Sedler med Renter 4 pCt. heraf fra Sagens Paatale, til Forligelses=Commissionen den 27de August f. A. indtil befaling skeer; saa bor hun og under en Mulct af 5 Rbd. Sølv til denne Byes Fattigkasse for hver Dag hun sidder denne Dom overhørig til Citanten, Proprietair Lassen, at udstæde en lovlig Forskrivning, hvorved hun forbinder sig til at betale ham 1500 Rbd. Sølv uden Opsigelse i Juni Termin 1839 tilligemed 1 1/2 Aars Renter, heraf, samt til Sikkerhed herfor meddele 1ste Prioritets Panterettighed i hendes Bogtrykker=Privilegium, saavelsom i hendes Andeel i Bogtrykkeriets Apparater, samt 2de Prioritet næstefter 1500 Rbd. i den hende tilhørende Gaard i Møllergaden her i Byen. Processens Omkostninger ophæves. Ligesaa er ogsaa i Sagen: Justitsraad Neckelmann i Randers contra Fattigcommissionen sammesteds (angaaende Randers Fattigvæsens formeentlige tilgodehavende 100 Rbd. Sedler, hos de endnu levende Medlemmer af Skifteretten i Randers for Aaret 1813. Justitsraad Stadfeldt og Reckelmann, ifølge et af Enken efter Prof. Fur den 12te Juli 1813 oprettede Testamente) Bytingsdommen kjendt ved Magt at stande; dog saaledes, at Processens Omkostninger, med Undtagelse af det Procurator Rygaard tillagte Salar, der udredes af Hovedcitanten, ophæves. Denne, under 15de April 1839 af den constituerede Borgermester og Byfoged, Justitsraad, Herredsfoged Reiersen afsagte Dom lyder saaledes: Jndstævnte, Justitsraad Stadfeldt, bør for Tiltale i denne Sag fri at være; derimod bør Indstævnte, Justitsraad Neckelmann, at betale Citanten, Randers Fattigcommission, 100 Rbd. Sedler med Renter 4 pCt. fra 9de Octbr. f. A. til Betaling skeer, samt at erstatte Citanten Sagens Omkostninger skadesløse og at udrede Beløbet af det stem lede Papiir og de Retsgebyrer, som burde have været forbrugte og erlagte om Sagen ei havde været beneficeret, og endelig at betale den befalede Sagforer, Procurator Rygaard, 12 Rbd. Sølv o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
I Gaar Morges har en ung Bondekarl paa Morsøe hængt sig i sin Huusbondes Lade, tilsyneladende fordi han Aftenen forinden var funden i Besiddelse af en gammel næsten aldeles opbrugt Pibespids, som en Anden vedkiendte sig. Under Samtalen med den sig angivende Sier, havde han nævnet en anden Bondekarl som sin Hjemmel, hvilket denne dog siden har nægtet at være. Pibespidsen kunde ikke ansættes til nogen Penge=Værdie, og Eieren havde ikke truet med nogen Angivelse, ligesom der ei heller var Grund til at antage, at nogen anden Forbrydelse herved kunde opdages. - Det kan saaledes ikke have været Frygt for Straf, men blot krænket Æresfolelse, der har ledet den Ulykkelige, der havde et godt (Meddeelt.) Vidnesbyrd, til hiint Skridt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Copulerede i Vrendsted Kirke den 16de Novbr.: Sognepræst til Vrendsted og Thise, Hr. Hans Christian Jngerslev og Froken Mine Sophie Diderica Barfred af Frederikshavn. Hr. Pastor Jngerslev Broder, Hr. Provst Jngerslev til Vestervig og Agger Menigheder, forrettede (Aalb. Av.) Vielsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Kjøbenhavns Børs den 19de November 1839. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197, Species 200; (Specier solgtes til – . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 1773 a i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 a 95, - Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Døde. Kjøbenhavn: Portiontrolleur Henrik Petersen 61 Aar; Niels Olsen, 44 Aar; Gronthandler Anders Hansen, 38 Aar; Mette Marie Koch, 60 Aar; Anna Cathrine Svendsen, f. Pousen, 80 Aar; Anne Christine Halvorsen, f. Lindstrøm, 39 Aar; Emilie Mariane Brodersen; Lysestøber Niels Poulsen, 84 Aar; NathaaElben, 5 Maaneder; Milius August Jensen, 14 Maaneder. - Skovfoged i Fortunen, Frederich Christian Lob se, 56 Aar. - Holbek: Martha Maria Lund, 20 A. Slagelse: Jfr. Løvise Norin. - Stiftbjergby. Lærerinde Lorentzo Severine Hallager, 68 Aar. – Jkisa holt: Proprietair, Ridtmester v. Halling efter 6 Dags Sygdom. - Sodal; Pastor emer, Birchs Kone, Ane Bjerregaard, 71 Aar. - Esrom: Henriette Rasmus, f. Schou. og AVERIISSEMENTS. Assemblee og Bal i Klubbens Locale i Thi led Söndagen den 1ste December næstkontmende Kl. 6 Aften. Billetter a 2 Mk. 8 Sk. afhentes inden Løverdag Aften hos Consul Lütshøft. Directionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Mit iboende Sted ved Østerbom i Thister strax erholdes tilkjøbs eller i Leie paa billige kaar, og hvorom accorderes med Procurator G. rensen. Thisted den 20de November 1839. Thomsen. Procurator.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
Et Sæt lidet brugt Bringtøi til 3de de, samt et Sæt Ridetøi, destaaende af Sadel Bin sel, Sporen a. er at erholde billig tilkjøbes. J. L. Griishange.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-26
hvidkaal og Rødkaal faaes for Tiden hos Søren Møller til forskjellig Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-27
No. 143. Ao. 1839. Fyrsted. Kongelig allernaadigst privilegerede. 3 Avertissementstidende, Amtsaviv og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 27de Rovember. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-27
Blandinger. Fra Storhertugdømmet Hessen meldes under ilde Novbr., at ifølge de paa Universitetet Gietzen stedfundne tumultariske Scener, ere 23 Studerende dømte til at relegeres. Et af de unge Mennesker vægrede sig for at at forlade Universitetsstaden, hvorved vedkommende Authoriteter bleve tvungne til at skride til Tvangsmidler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-11-27
Madrider Beretninger af 11te Novbr. tale endnu bestandig om en Ministerialreconstitution og de Cortes Opløsning, Krigsministeren General Alair, som det heed, for sin Sundhed, ville afreise til Malaga, skal have begivet sig til Esparteros Hovedqvarteer for at formaae ham til at forbinde sig med ham mod deres farlige Planer, der ville have Constitutionen indskrænket. Om Operationerne mod Cabrera har man endnu intet Nyt.