Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-10-26
Efter at Van Amburgh, der besidder den vidunderlige Evne at kunne i utrolig kort Tid tæmme de allervildeste Dyr, sidstl. 7de October havde viist Pariserne det mærkværdige Syn, at en for 4 Dage siden directe fra Amerika ankommen og for aldeles utæmmelig anseet sort Løve, i denne korte Tid var bleven afrettet som en Hund, havde hans næste Forestilling, den 8de dennes, nær taget en bedrøvelig Ende. Van Amburgh gjorde nemlig følgende Kunststykke med en Løve, som han i længere Tid havde havt i sit Menagerie: Han befoel den at lægge sig ned, steeg derpaa op paa den, og lod en Hyæne igjen klavre op paa sine Skuldre. Formodentligen har denne Byrde været Løven for tung, thi kuurrende vendte den Hovedet om og slog sine Tænder dybt ind i sin Herres ene Been, faa Blodet sprang voldsomt ud deraf. Men Amburgh var urokkelig kold, ikke ved en Mine røbede han nogen Smerte, og ved et Slag med sin Staalstang tvang han Løven til at slippe og igjen indtage sin forrige Stilling, hvorpaa han roligt gjentog Experimentet og bragte det lykkeligt tilende. Men paa Publikum havde det Passerede gjort et skrækkeligt Jndtryk. Flere Damer vare faldne i Afmagt, og Parterret raabte, at Dækket skulde falde, men kaldte siden Amburg frem, for at overbevise sig om hans befindende. Men Directeuren fremkom i hans Sted og sagde: at Hr. Amburgh befandt sig under Lægehaand og kunde for Øieblikket ikke vise sig." (Denne Van Amburgh er en indfødt Jndianer, fra Staten Kentucky, som endnu for en Deeler bedækket med ugjennemtrængelig Urskov. Kan man troe hans Moders Fortælling, saa havde hun i den 4de Maaned af sit Svangerskab med denne Søn en sælsom og høist levende Drøm om 16 Kar, fyldte med nedsaltede Løvehoveder, Tigerkløer a., hvilket hun følte en umodstaaelig Lyst til at smage paa, og med Graadighed fortærede Altsammen. J sin Barndom var det Drengens største Glæde, at lege med Insecter og Smaadyr; Husets Rotter og Muus stode under hans Kommando. J sine Fritimer vankede han om i Skovene og tæmmede Ulve, Ræve, Hyæner, Vildsviin, Bøfler &c. Som Scepter førte han en Staalstang, hvormed han slog Dyrene paa et vist Sted af Rygraden, Han har endog viist det forbausende Experiment, at gjøre en vild Løvinde saa tam, at han torde stikke sit Hoved ind i dets Gab. Van Amburghs hele vidunderlige Magt skal bestaae i hans Staalstang og hans Øine, hvilke sidste udøve en saa uforklarlig magnetisk Virkning paa Dyrene, at de ryste naar han seer paa dem. Disse mærkværdige Øine skulle tillige have den Evne, at kunne see tilHøire og Venstre paa eengang.) Dronning Victoria er ilde faren med de mange paatrængende Elskere, af hvilke nu atter Ener kommen i Daarekisten. Denne havde endogsaa drevet det saavidt, at han ved Nattetid var krøben op paa Slotsmuren og havde slaaet nogle Ruder ind til Hs. M. Paaklædningsværelse, men blev greben af Skildvagten. Nu er Dusinet fuldt, Man raader derfor Hs. M. til at formæle sig jo før jo hellere, og ret beleiligt er just den unge Prinds af Coburg, som man har udseet til hendes Gemaal, indtruffen til London. Følgende Kjærlighedsbrev havde Dronningen faaet fra den sidstommeldte Daarekiste candidat, en Bjergskotte, navnlig James Bryan; Evig elskede Lady Victorial Hidtil have vi kun betjent os af Øiensproget; men veltalende Øine forstaae hinanden. Øinene ere Sjælens Vinduer, Bryd Dig ikke om Folkesnak. Du har jo Ret til at ægte hvem Du vil. Hvorfor har jeg nu ikke saalænge seet Dit skjønne Ansigt i Guds Huus, Sikkert har Melbourne, der har bemærket vor Tilbøielighed til hinanden, gjort Alt hvad der staaer i hans Magt for at bortfjerne Dit Hjerte fra mit. Tro mig, han vil ikke Din sande Lykke, saa James B." ledes som den Dig elskende Den af sit Slagsmaal med Vægterne i Bergen bekjendte rige engelske Spectakelmager Marqvis af Waterford, som ogsaa spotviis kaldes Ridder af Morgenstjernen, kom nylig kjørende ind til Perth. som Postillon i fuld Jokeydragt, og gav sig strax i Slagsmaal med nogle Bryggerkarle, hvis Kærre han havde kjørt omkuld og ødelagt en heel Deel Smaa tønder med Ale. Pøbelen tog Bryggernes Partie, og Marqvien blev dygtig gjennempryglet. Allerede i Aaret 1821 begav det sig, at endeel Piger i Augsburg bleve overfaldne paa Gaden om Aftenen, fra Tid til anden, og saarede med et skarpt Vaaben. Det gik saavidt, at intet Fruentimmer torde vove sig paa Gaden mere. Forbrydelsen, som sneg sig i Mørket, antog en stedse meere foruroligende Charakteer, og alle Øvrighedens Bestræbelser for at komme Gjerningsmanden paa Spor vare frugtesløse. Da udsatte den nu afdøde Konge Maximilian Joseph en betydelig Præmie for Opdagelsen, og Politiet kom nu i den meest levende Bevægelse. Tolv Chevaulegers bleve forklædte som Fruentimmer, hemmeligt bevæbnede og fordeelte i forskjellige Qvarterer af Staden, for at speide hele Natten, men uden mindste Nytte. Forbrydelsen ophørte stundom et Aars Tid, stundom to tre Aar, og naar saa Alt igjen var trygt, begyndte den paany sit blodige Værk. J Aaret 1837 skulde en Tjenestepige hente noget en Vinteraften. Hun bemærkede, at en høi Mand, indhyllet i en Kappe, sneg sig efter hende, hvisaarsag hun hastede alt hvad hun kunde. Men alligevel indhentede han hende, og gav hende, med en Stillet, et Stød i Brystet, som dog ikke gik dybt. Pigen skreg, og ikke langt fra hende var en anden Pige, som i Manden fandt en bekjendt Person. Han blev strax arresteret. Ved den øieblikkeligt anstillede Huusundersøgelse fandt man en Mængde morderske Vaaben. Det viiste sig, at han havde været virksom siden 1821, men at han dog kun havde forøvet en Deel af Overfaldene. Han har forklaret, at disse for ham vare forbundne med et Slags Vellyst. Han er nogle og tredive Aar, velopdragen, var stedse yderst stille og indgetogen, og Jngen troede ham istand til saadan Udaad. Han forsikkrer, at Synet af en blottet Hals, en nøgen Arm, altid har fristet ham til, at skjære løs, eller støde til. Over to Aar sad han i Undersøgelsesarrest, skal have angret sine Ugierninger meget, og Lægerne vare tvivlraadige, om han ikke snarere passede for Daarekisten, end for Arbeidshuuset, til hvilket sidste han dog nu er dømt paa halvfjerde Aar.