JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Adelen og Bisperne betiente sig ved Konglig Haandfæstninger at faae flere Privilegier, ligesom de og Aar 1523 fik Hals og Haad, Boeslod og 40 Markes Sager over, egne Bønder og Tiennere; ingen anden maatte eie frie Jordegods; - og Adelen maatte ligeledes drive Kiøbmandskab uden og inden=Lands. - De indrettede efterhaand en at Bønderne maatte give dem Landgilde i Species, siden Penge vare da vare, som siden er saaledes vedbleven. De indrettede og Giesterier, saa at Bonden maatte visse Tider paa Aaret føde deres Folk, Heste og Hunde, der endnu sees og findes i gamle Festebreve og betales og gotgiøres nu med visse Penge derfore; Endelig opkom Stedsmaals Penge. og anden Herlighed. Da Reformationen Aar 1636 skede, blev en stor Deel af geistlig Gods henlagt til gudelig Brug, men Herregaardene blev forlenet imod aarlige Afgifter; Efterhaanden, laante Adelen Penge paa samme og endelig kjøbte, Godserne til Arv og Eie. Det er at observere at disse Styrishavne ei varede længere end til Aar 1380, da Krud blev opfunden, og den forrige Søe=Rustning som af Brug, desuden ved det at Geistligheden og Adelen hafte kiøbt, saa meget Gods blev Styrishavnene ophævet. - Kongen, biskopperne og Kiøbstæderne udreedede stor Skibe, med hvilke der førtes Krig; - Adelen a biskopperne holdte 1400 Herremænds Karle i Freds og Krigstider stedse parat, alt efter Godsernes Størrelse, hvoraf nogle holdte Vagt paa Herregaardene for Overfald, som sees af Kong Christian den 4de Recer. Aar 1643, og hvorledes Rostienisten i den Tiid var indrettet. Naar Krig paakom, blev Skatter paalage med Rigets Raads Samtykke, hvilket dog skeede fielden; - Lehns Mændene hafte den Magt, at de selv kunde ligne Skatterne, og give de Fattige frie, saavelsom hvem de vilde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Da Kong Wahldemars Jndretning var Tiid efter anden i 200 Aar saaledes gandske blevne forandret, maatte Kongerne forsyne sig med fremmede Hielpetropper, siden de ommeldte Herre Gaardskarle ei vare tilstrækkelige, da Keiserlige indfaldt Aar 1627, og de Svenske Aar 1644 i Jylland, blev en Land militie Aar 1653 indrettet, som Aar 1655. mønstrede ved Standerborg, og til hvis Underholdning en Landkiste oprettedes, hvorefter af hver Tønde Hartkorn blev svaret 8 s. - Samme Tiid blev og fastsadt at et hver Sogn skulle udrede en Rytter med Karl og Hest m.v. som kaldtes Sogne=Ryttere; der blev og paalagt Fæstningsskat til sammes Anleggelse - ligesom Adelen og bevilgede et Laan til Fiodendredelser. Men da det befantes i den Svenske Krig, at disse nye Indretninger var en tilstrækkelige nok paa den ene, og Regieringen blev i Aaret 1660 forandret paa den anden Side, blev og Landgodset og Stædernes Byrder paa en ordenligere Maade ved Hartkornet, Grundtaxter m.v. indrettet, saa at alle Stænder proportionaliter kunde bære lige Byrde, og en ordentlig Armer til Lands og Vands indrettet, hvorom det vid ere vil oplyse. Resten følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Blandinger. Til bestandig Erindring af den i Rom af Kongen af Sverrig den 22 Martii 1784. der holte evangeliske Gudstieneste og høitidelige Communion er en Medallie slaget og udkommet, som paa Hovedsiden viser hans Majestæts Brystbillede, Navn og Titel og paa den anden har den Inscripsion : Auspice Rege, sacra Evangelicorum inipsa Metropoli Romanæ Ecclesiæ, more solenni, primum prucurata die Paschæ MDColAl. under Kongens Beskyttelse blev den evangeliske Gudstieneste første Gang høitiligholdet den Romerske Kierkes Hovedstad Paaske Dag 1784. Af denne Medallie er Paven og nogle Cardinaler, af Kongen i Guld og Sølv nogle til Erindring oversendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Regensborg d. 21 Febr. J Landshut i Bayren er aabnet en nye Jnqvisition af en Cantzler, en Exjesuit og en Pribr. - disse har Magt at kaldte alle i Religion mistænkelige Personer for sig og falde ind i deres Huuse, inqvirere samme og borttage, hvad de synes. Saaledes blev Garvens Anmerckungen, uber Ciceros Bücher von den Plichten confiskeret. Statsfyndicus W. Borgemester B. sadt til Ansvar, fordi han for 2 Aar siden hafte forbuden sit Barn at bestenke sig med Vievandet, o. s. v. Over 30 Personer ere afhørte, om Borgemesteren hafte Vievand i sit Huus om han og hans Huus gik i Kirke, om han spiste Kiød i Fasten m.v., denne Handling, giør overordentlig Opsigt i saa oplyste Tiider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Vien d. 20de. Febr. Den Suspenderte biskop Rosenan hvorom forhen ermeldt, har endelig ved Forestillinger bragt det saa vidt at Keiseren har tilladt ham at reise til sit bispedømme med den Mulct af 500 Ducatter til Brudeskat for de unge Folk som han vilde ei meddele Dispensation at maatte ægte hinanden og til nogenlunde Erstatning for deres Ophold i denne deres Ægteskabs Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Ved Jndberetningen, at Præsten Wihrt er allene hafte efterladt at publicere det Keiserlig Edict af 18de Octbr. sidst, om Generalsiminariet, men udladt sig dertil fanatisk derom, har Keiseren ladet ham afsette, som uefterrettelig i sine Forretninger med en Pension af 200de Gylden aarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Vien d. 18 Febr. J den nye Keiserlig Criminal Coder skal alle Pengestraffe efter Keiserlig befaling ophæves, men alle Forbrydelser straffes med Arrest, Slaverie, Trækkeskibe, Gadeseien, Stokprygl, Gaabestok m. v.; Statsforbrydere skal allene Strikken, tildømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Den berømte Lingvet, hvis udvortes udseende meget contrasterer imod hans Talenter, er her ankommet igien for anhøre Avocaternes plædering og vil saaledes reise og fra et Sted til andet til sin Observation, Men vil finde en merkelig Forskiel i mellem Tingstuer og det Parisiske Parlement, og blive ligesaastor en Contrast for ham som hans udvortes Anseelse for andre Nylig indgav Parykmagerne her en stor og vioftig Memorial til Keiseren med Klage at Parykmagerne i Forstænderne betog dem i Byen, deres Næring, og bad Keiseren, at det maatte forbydes dem. - Keiseren skrev strax paa samme saaledes : Velan, Saa levere de igien Eders Arbeide i Forstænderne, det vil da holde Ligevægten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
En Borger i Græt har begaaet en saadan græsselig Gierning, hvorved vore opklarede og sædelige Tiider maae rødme. Han forfører en Pige, dræber hende noget efter, opskarer hænde udriver 2de Tvillinger, som var den ulykkelig Frugt af Ham, og omdreier Halsen paa dem begge. - gaaer den til Retten, og anmelder det selv, og ombeder kun at haste med hans Henrettelse. Ved Forspørsel, hvad der har bevædet ham til denne Grusomhed, har en blot Mistanke at hun stod med en anden i Forstaaelse været Aarsagen dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Faaborg den. 2den Martii. Det fortienes at anmerkes til Ære for vores Stads Cirurgus Hempel, skrives i et Brev, at han har aftappet en vatterfottig Kone 53, Potter Vand, og hvorpaa hun i nogle Aar har samlet, hun blev derefter saa vel, og af de Hænde siden af ham forordnede Midler at hun kom derefter i Barselseng, og befinder sig nu alle Maader meget munter og vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Paris den 20dd. Febr. Parlements Herre Marleens er død paa lige Maabe, som den bekiendte Tycho=Brahe; han hafte i en Tiid af 5 Timer Forretninger i Stads raadet og tilbageholdt Vandets Udtømmelse, og uagtet alle Midler anventes, var alt forgiæves. Hans død beklages for hans Retskafsenhed, og Kongen er bleven saa rørt derover, at man forventer en Kongelige Anordning, som til lader alle i saadanne Tilfælde frit Sans Fa sons at træde ud under alle Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Saarlægen la Motte har forløst en Dame, som i 4 Aar har været frugtsomlig; Kiødet paa det i Legemet døde Barn var gandske fortørret og lignede en Mumte; han har indberettet det for det Lærde Selskab og derved tillige overledet dette saaledes fortørede Barn, som har lade det sette i Spiritus blant Academiets Seildenheder, ligesom Academiet har paalagt Hr. la Motte, derover at udgive en trykt Afhanling til Efterretning for alle om dette serdeles Tilfælde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Bekiendtgiørelser. 7 mus. Nicolai Christian Carøe, Kongelig- Majestæts Byefoged udi Weile, 6 Skill. samt Herredsfoget udi Nørvangs Tørrild Herreder a. Giør vitterligt: At 1787. for mig haver andraget Hr. Kammerherre og General Adjutant Christian. Friderich Juel, hvorledes Hans Kongelige Majestæt, under 23 Febr. 1787, haver allernaadiget, paa hans allerunderdanigste Ansøgning meddeelt hum følgende Bevilgning lydende Ord til andet saaledes : Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Sothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At eftersom Os elskelig Kammerherre og General Adjutant Christian Friderich Jnel af vor Kiøbned Weile, i Vort Land Nørre Jylland, for os allerunderdanigst have andraget, at iblant hans Formue og Eiende, som ved den i bemeldte Weile i forrige Aar opkomne Jldebrand i faa Øieblikke blev lagt i Aske, var tillige: 1) En af Os til ham udgiven Obligation for Capital 16000 Rdlr., lydende paa hans Navn, og dateret den 30 Sept. 1785, samt 2) Tvende ActieBreve i Vores Octroyerede Danske Asiatiske Handels Compagnie, nemlig Nr. 1481 og Nr. 4754, der begge under 9de Juli 1782 vare til ham Transporterede, det første fra Devise: Bonne Esperance N. L. B. og det sidste fra Devise Devise; R. T. C. men, at det, for at han igien kunde erholde saavel en nye Obligation af Os, som tvende nye ActieBreve af det Asiatiske Compagnie udstædte, vil være fornøden at først paa samme opbrændte Obligation og Actie=Breve erhverves Mortisications Dom; Saa haver vi, efter bemeldte Kammerherre og GeneralAdjutant Christian Friderich Jnels derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Stevning til fornevnte Weile Byetings Ret, der 3de Gange efter hinanden udi de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger samt den Altonaiske Mereur skal indføres, maae med 12 Ugers Varsel indkaldes alle dem som maatte formene sig at kunde have noget at erindre imod den af ham agtende Doms Erhvervelse til fornevnte Obligations og Actie=Breves Mortification og til nye Obligations og Actie=Breves Udstædelse. Deres Sted, og om ingen efter fornevnte Tids Forløb, skulle melde sig og godtgjøre deres til samme havende Prætention, maae derefter paa meerbemeldte opbrendte Obligation og 2de Actie=Breve, erhverves Dom til Mortisication, og de derefter ansees at være død og magtesløse, om de endog imod al Formødning fra Jldebranden skulle være bleven redede og siden forefindes. Forbydende alle og enhver herimod, efter som forskrevet staar at bindre eller nogen Maade Forfang at gjøre, under vor Hyldest og Naade Givet paa Vort Slot Christiansborg udi vores Kongl. Residence Stad Kiøbenhavn d. 23. Febr. 1787. Under Vort Signet (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Ammearherre og General Adjutant Juel af Veile Bevilgning at maae ved Stevning i Aviserne indkalde dem som maatte have nogen Prætention til en Kongel Obligation og 2de Actie=Breve der ere opbrændt. Thi bliver i allerunderdanigst Følge heraf, og efter fornevnte Hr. Kammerherre Juels Begiering alle de med 12 Ugers lovlig Kald og Varsel indkaldede og ansvarlede som maatte formeene sig at have noget at erindre imod den i forestaaende Kongel allernaadigste Bevilgning omformeldte Kongl. Obligation, og Actie=Breves Mortification at møde ved Weile, Byetings Ret, Torsdagen den 5. Julii førstkommen, de, deres formeentlige Prætentioner og Jndsigelse at fremføre og godtgiøre, og i Mangel deraf efter Citaurens giørende Paanand og fremleggende Documenter at anhøre ovenanforte Obligation og ActieBreve, ved Dom mortificerte og kiendt døde og magtesløse, og uden al Kraft, om de end imod at Formodning herefter maatte forefindes i nogens Værge, Weile, den 2 Martii 1787. N. C. Carøe. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-23
her i Staden er ved Døden afgangen uden LivsArvinger, Madame Regina=Sophia Reimers Enke efter forhen afgangne Hans Henrichsen Ammitshøll, hvis Sterboe efter forefundne Aftalde fra Mandens Arvinger, skal deeles mellem hindes Udarvinger allene, Men da disse Arvinger efter den Oplysning som ved Skiftet er meddeelt, skal være mange i Tallet, bestaaende deels af Sødskende=Born og deels af Sødskendes Børns=Børn, hvis Opholds stæder man for endeel ikke med fuldkommen Vished, er vidende; Saa bliver bemelte afg. Madan Ammitsbølls Arvinger og de Umyndige iblandt dem med Vexger herved trende Gange, offentlig indkalde til at melde og ligiimere sig hos underskrevne Skifteforvaltere inden de i Loven foreskrevne Tider. Med samme Varsel indkaldes og Stervboets Credi og Debitorer, de første at bevise deres Krav, og de, sidste at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. Frideritria d. 6te Martii 1787. Bruun. Lorcetzon. Geelmyden. hvor en liden Qvantitet hvide Voxlys, tilligemed 2de nye voxede Paraplier er at bekomme for billige Priser, anviser Adresse=Contoiret i Fridericia, Sammesteds er ogsaa at bekomme nogle gode Flasker, beste Soye for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Om Bønder og Herregaarders Opkomst udi Dannemark, Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien m.v. om Jorde Gods og dets Skatter m.v. siden Aaret 1660.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
til Hs. Konglig Majestæt angaaende Proprietærernis Rettigheder med videre, hvoreftet blev anordnet en Konglig Comision bestaaende af nogle af de fornemmeste i Collegierne og nogle Proprietærer i hver Provintz, for samme paa det Nøieste at undersøge; dette gav Anledning, at der udkom nogle og 30 Skrifter ved Trykken, hvorudi enhver gav sine Grunde til, kiende om denne Sag, formodentlig for derved at oplyse Commisionen om Landets Omstendigheder og Beskaffenhed. Resten følger. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Kiøbenhavn, den 23de Martii. Hans Majestæt haver allernaadigst approberet, at Fabrik=Directionen maatte udvides med flere Medlemmer af forstandige Kiøbmænd. Eiere og Entrepreneurer af vigtige Fabriker, Landkyndige og Lærde, som uden belønning vilde bidrage. med deres Kundskaber til en større Fuldkommenhed Manufacturens Drift og Regnskabsførelse. Directionens Lemmer ere Grev Schimmelman, Grev Reventlow, Kammerherre Stibolt, Etatsraad Reiersen, Captain Gerner, JustitsraadLiungberg, Professor Kratzenstein, og Eggers Justitsraad Lawætz, Kammerraad Dræbye, Captain Mourier, Cancellieraad Fabritius, m. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Bekiendtgiørelser. 1777 mus. Micolai Christian Carøe, Kongelig J. Majestæts Byefoged udi Weile, 6 Skill. samt Herredsfoget udi Nørvangs Tørrild Herreder a. Giør vitterligt: At 1787. for mig haver andraget Hr. Kammerherre og General Adjutant Christian Frederich Juel, hvorledes Hans Kongelige Majestæt, under 23 Febr. 1787, haver allernaadigst, paa hans allerunderdanigste Ansøgning meddeelt ham følgende Bevilgning lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At eftersom Os elskelig Kammerherre og General Adjutant Christian Friderich Juel af vor Kiøbstæd Weile, i Vort Land Nørre Jylland, for os allerunderdanigst have andraget, at iblant hans Formue og Eiende, som ved den i bemeldte Weile i forrige Aar opkomne, Jldebrand i faa Øieblikke blev lagt i Aske, var tillige: 1) En af Os til ham udgiven Obligation for Capital 16000 Rdlr., lydende paa hans Navn, og datteret den 30 Sept. 1785, samt 2) Tvende ActieBreve i Vores Octroierede Danske Asiatiske Handels Compagnie, nemlig Nr. 1481 og No. 3754. der begge under 9de Julii 1782 vare til ham Transporterede, det første fra Devise, Bonne Esperance N. L. B. og det sidste fra Devise Devise: R. T. C.,men, at det, for at han igien kunde erholde saavel en nye Obligation af Os, som tyende nye ActieBreve af det Asiatiske Compagnie udstædte, vil være fornøden at først paa samme opbrændte Obligation og Actie=Breve erhverves Mortifications Dom; Saa haver vi, efter bemeldte Kammerherre og GeneralAdjutant Christian Friderich Juels derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Stevning til fornevnte Weile Byetings=Ret, der 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger samt den Altonaiske Mereur skal indføres, maae med 12 Ugers Varsel indkaldes alle dem som maatte formene sig at kunde have noget at erindre imod den af ham agtende Doms Erhvervelse til fornevnte Obligations og Actie=Breves Mortification og til nye Obligations og Actie=Breves Udstædelse. Deres Sted, og om ingen efter fornevnte Tids Forløb, skulle melde sig og godtgjøre deres til samme havende Prætention, maae derefter paa meerbemeldte opbrendte Obligation og 2de Actie=Breve erhverves Dom til Mortisication, og de derefter ansees at være død og magtesløse, om de endog imod al Formodning fra Jldebranden skulle være bleven redede og siden forefindes. Forbydende alle og enhver herimod, efter som forskrevet staar at hindre, eller nogen Maade Forfang at gjøre, under vor Hyldest og Naade Givet paa Vort Slot Christiansborg udi vores Kongl. Residence Stad Kiøbenhavn d. 23 Febr. 1787. Under Vort Signet L. S. C. R. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Kmmearherre og General Adjutant Juel af Veile, Bevilgning at maae ved Stevning i Aviserne indkalde dem som maatte have nogen Prætention til en Kongel. Obligation og 2de Actie=Breve der ere opbrændt. Thi bliver i allerunderdanigst Følge heraf, og efter fornevnte Hr. Kammerherre Juels Begiering alle de med 12 Ugers lovlig Kald og Varsel indkaldede og indvarslede som maatte formeene sig at have noget at erindre imod den i forestaaende Kongel allernaadigste Bevilgning omformeldte Kongl. Obligations og Actie=Breves Mortification at møde ved Weile, Byetings Ret, Torsdagen den 5. Julii førstkommende, deres formeentlige Prætentioner og Jndsigelser, at fremføre og godtgiøre, og i Mangel deraf efter Citantens giørende Paastand og fremleggende Documenter at anhøre ovenanførte Obligation og ActieBreve, ved Dom mortificerte og kiendt døde og magtesløse, og uden al Kraft, om de end imod al Formodning herefter maatte forefindes i nogens Værge, Weile, den 2 Martii 1787. N. C. Caroe. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Her i Staden er ved Døden afgangen uden Livs 2 Arvinger, Madame Regina=Sophia Reimers Enke efter forhen afgangne Hans Henrichsen Ammitsbøll, hvis Steerboe efter forefundne Askalde fra Mandens Arvinger, skal deeles mellem hindes Udarvinger allene; Men da disse Arvinger efter den Oplysning som ved Skiftet er meddeelt, skal være mange i Tallet, bestaaende deels af Sødskende=Børn og deels af Sødskendes Børns=Børn, hvis Opholds stæder man for endeel ikke med fuldkommen Vished, er vidende; Saa bliver bemelte afg. Madam Ammetsbølls Arvinger og de Umyndige iblandt dem med Verger herved trende Gange, offentlig indkalde til at melde og ligitmere sig hos underskrevne Skifteforvaltere inden de i Loven foreskrevne Tider. Med samme Varsel indkaldes og Stervboets Credi og Debitorer, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige. Frideritria d. 6te Martii 1787. Bruun. Lorection. Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Hvor en liden Qvantitet hvide Voxlys, tilligemed 2de nye voxede Paraplyer er at bekomme for billige Priser, anviser Adresse=Contoiret i Fridericia. Sammesteds er ogsaa at bekomme nogle gode Flasken, beste Soye for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Om Bønder og Herregaarders Opkomst udi Dannemark, Hartkornet, Cavalleriet og Landmilitien m.v. Om Hartkornet. For de Contributioner og andre Rettigheder,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
J som Kongen, Herskaber eller Huusbonder, nyde aarlig af Landvæsenet, er alt Jordegods derfore blevet taxeret ved Landmaalingen. denne Taxt kaldes Tønder Hartkorn, hvoraf en Tønde er 8 Skp., 1 Skp. er 4, Fierdingkar og 1 Fierdingkar er 3 Album. Men da Jordens Bonitet ikke er eller kan falde lige og eens alle Vegne, saa blev i Beregningen til Hartkorn alt Agerjord anseet til 4 Slags. 1ste Slags, kaldes god og MedelmaadigJord til Rug og Byg. 2det Slags, ringe Byg og Rug ford, Bland korn og Boghvede Jorder. 3de Slags, god Havre jord. 4de Slags, Medelmaadig, slet og ringe Havre=Jorder. Af alle foreskrevne Slags Jorder den Forskiel, onde eller gode, blev beregnet 14000 Qvadrat Alen til en Tønde Udsæd, og saaledes blev en Tønde Hartkorn beregnet. 2 Tdr. Udsæd af den 1ste Slags Hver2 Tdr. ligesaa af den 2den Slags, Slags 4 Tdr. Udsæd af den 3die Slags for 1 Tde. 6 Tor Udsæd af den 4de Slags, J Hartkorn. Engene bleve anslagen for: 16 Læs godt Høe Ligeledes beregnet 20 Læs Mose=Foeder., hver for en Tønde 16 Høveders Græsning. Hartkorn. Ager Jordens Bonitet blev anseet saaledes: God Bygjord, Al den Jord af mere Muld end Leer, nær ved Byen, Middelmaadig Bygjord Leer og Muldford. Ringe Bygjord Leer med lidet Muld God Rugjord. Sand og Muldjord. Ringe Rugjord - Sand og Stenjord God Havrejord - Grusig Muldjord som liger slidt. Ringe Havreford.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-06
Suur Siidjordmed rødt Leer, Sand Gruus og Boghvedejord Steenjord hiøt. Den aldmindelige Taxt, hvorefter Landmaalings Matricullen blev beregnet og fuldført, var da saaledes, som er næsten for alle fornøden at vide, for at kiende Jord fra Jord, og deraf skiønne, om Hartkornet rettelig er taxeret. Skovskylden blev ansadt paa saadan Maade: at Skovene bleve taxerede til Sviinsoldenefter deres Størrelse og Begreb, Træernes Bo. nitet af Ege, Bøge og andre deslige frugthærende Træer, som i ethver Steds Skove befantes, alt, naar fuld Olden skulle indfalde forsaa mange Sviin at feede, og saaledes ansaaes 24 Sviin tilen Tønde Hartkorn, Skovskyld. - hvorved er at lagttage efter Forordningen af 26de Jan. 1733, at 3 Aarings Sviin regnes for et fuldt Sviin, - 2 Aarings Sviin og de yngere efter Proportion; - Jngen Skov=Eiere maae indbrænde for ringere Olden gield, end 24s for hver fuldt Sviin, efter Forordningen af 24de Sepbr. 1672, thi forhen gaves hvert 6te Sviin til Oldengield. Mølle Skylden er en Taxt efter Møllens Beskaffenhed og Vandholdet, til visse Tønder, Hartkorn Mølleskyld, og i adskillige Forordninger kaldes Maaleverks=hartkorn; deaf Skattes ligesom af Skovskyld; - men da Mølle og Vand=Samlingerne, Søer, Ager og Bække siden Landmaalingen ere meget tilgroede paa nogle, paa andre Steder oprensede, saa maa man ikke undre sig over Mølleskyldens Ulighed. - Forordningen af 29de April 1758 om Agers og Bekkes Rensning m. v. til Vandmøllernes og Engenes Forbedring bør og anmerkes. Møllerne ere ellers følgende: de, som have Dam og Damsbund, det er saadanne, som have deres Vandhold paa deres egen Grund uden andres Skade, og altsaa kan male Sommer og Vinter. - 2, Græssmøller, hvis Vandhold staaer over fremmedes Enge og op paa Ageren, og efter Lovens 5te Bogs 11 Cap. 2 Art, skulle trække Stieboret. den 1ste Maji, og derefter staae stille, indtil Høe og Korn er indaulet. Sqvat Møller, disse ere nesten afskaffede - 4) Heste Møller findes ved nogle Sæde og Bønder Gaarde allene til eget Brug. 5) Veirmøllerne ere ikke taxerede, og svare derfore ei heller Skatter, allene hvor samme ere byggede paa andres Grund, erlegges et Slags Afgift til Grund=Eieren efter Accordt, og som Veirmøller i lige lang Tid maler doppeldte imod en Vandqværn, og Veirmøller ei maa oprettes de gamle Landgielde Vandmøllere til Præjudice, saa vilde alle vedkommende lagttage Lovens 5 Bog 11 Cap, derom. Kierke Sager.