JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Kiøbenhavn, den 4de November. J Anledning af Hs. Majestæt Dronningens og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Carolines Fødselsdag den 28de October, opførtes en Løverdagen den 29de f. M. paa det Kongel. Theater, Syngestykket Fanchou. Ved Dronningens og Kronprindsessens Ankomst i den Kongelige Loge, modtoges de med et nange Gange gientaget Hurra af de talrige Tilskuere, og dernæst med en af Hr. N. T. Bruun forfattet Velkomstsang, som tolkede Folkets Kierlighed til Landets Moder, samt de Ønsker Undesaatterne, saavelsom var fraværende elskede Konge paa denne Dag opsendte til Himlen for Hs. Majestæts Pel. Hvor Abbeen (Hr. Knudsen) i anden Act nævner Nav rene Frederik, Marie, Caroline, gienlød Huset atter at Glædesyttringer. Efter Stykket fremtraadte Fanchon (Madam Zinck), sigende, at uagtet hun længtes efter de Bierge, hvor hun var født, maatte hendes Længsler dog tie efterdi et ædelt Folk havde undt hende det hædrende Kald at tale til Danmark Marie. Da den Frygt Fanchen yttrede for at fremstaae som en heel Nations Toik, svandt, idet Abbeen mindede hende om, at hun ikkuns behøvede at lade Hierket Tale, og at Marie vilde see paa Billien, fremfogde hun blandt andet følgende skiønne Ord: Skiøndt Intet, høie Dronning, Dig erstatter : Din Kongelige Ven, Din Frederik, Du, i hver Arm indslutte kan en Datter, og henrykt hille snart det Øieblik, da Dig Din Fredegod imøde iler, hiemvendende fra Færd for Landets Tarv, da Du, som Freden yndig, at ham smiller og siger fro: "Dantronens Fædrearv, de Danskes Kierlighed, er end den samme den paa vor Festdog brød i Luerrud; Auslukkelig er denne Himmelskamme, "som den er figuet af Algodheds Gud ". - Marie i frys Dig! Frebrike Børn er Dine, deelske Alle Dig og Caroline! Førend Hs. Majestæt Dronningen og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsessen toge hørt gienlød Skuespilhuset atter af mangfoldige Hurraraab, og samme Glæde yttrede sig hos den talrige Mængde, der fulgte de Kongel. Personer til Amalienborg. Paa Kongens Nytorv og i de Gader igiennem hvilke de kiørte, vare mange Bygninger illumineret.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
J Altona blev Hs. Majestæt Dronningens Fødselstage høitideligholdt ved et stort Middagsmaaltid og et giimrende, Bal i Museum, hvorved Medlemmerne af den Kongel. aller, høistanordnede Regieringskommission med deres Familier var re tilstæde. I Havnen slagede alle Skibe, og om Aftener havde en stor Deel patriotiskindede Jndvaanere af egen fra Drivt illumineret. Paa Theatret opførtes i Dagens Anledning et nyt Stykke: Tyrkernes Jndfald i Ungarn af The Korner", og en Prolog af Hofraad og Ridder, Karl Rei hard.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Aarhuus, den 4de November. Atter i Tirsdags den 3die Novbr. blev her paa den yderste Raadmands Toft uden for Broberg Port offentlig opbrændt og aldeles viin tetgjort, af de i Aarhuus Stift indløste Courantsedler og Skatkammerbeviser, for 2,886606 Rdlr. d. C., i Overværelse af de dertil Befuldmægtigede.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Vor elskede Prinds Christian Frederik overraskebos i Dag Eftermiddag ved paa sin Reise fra Norge at indtræffe her paa Rheden ombord paa den kal, danske BriBornholm, der formedelst Uveir her maatte løbe ind. Allerede ved Efterretningen om Hs. Kgl. Høiheds Ankom var Jubeleur almindelig. Under Salutering fra Brigge stera Hs. Kgl. Høihed iland ved Mindehovedet, hvor Hanunder den der samlede talrige Folkemængdes uafbrudte belende Hurraraad og Velkommen, modtoges af Hs. Ex. Stiftsbefalingsmanden, Magistraten samt Byens forrige Embedsmænd og Honoratiores: Folkets Glæde over igien at see dets elskede Prinds paa Danmark Grund var over at Maade. Fra Vinduer og Dørre tilraabte Man ham: Velkommen; Hestene spændtes fra Vognen og under Jndien trak Man Ham igiennem illuminerede Gader til Hr. Giestgiver Juncher, hvor Hs. Kgl. Høihed behagede at træde af. Her var Man færdig at nedtræde hinanden for at skue Danner, prindsen, der med den Ham saa egne milde Nedladenhed bevidnede Folket sit rørte Hiertes Følelser for eller disse Kirhedsbeviser. Her komplimenteredes Han attet at Byens Embedsmænd og Regimentets Officerer. Næsten hele Byen, er i Aften illumineret. Efter Omstændighederne befinder Hs. K. Høihed Sig til Glæde for enhver Dansk, ret vel.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Aarhuus, den 5te November. J Dag Formiddags Kl. 12 var stor Cour hos Hs. K. H. Prinds Christian for alle Byens civile og militaire Autoriteter. Prindsen tolk de atter ved denne Leilighed sit ædle Hiertes Følelser, ved at takke for den Modtagelse Man her havde viist Ham ved Hans første Metrædelse af Danmarks Kyster, der saa meget havde bidraget til at hæve Hans af Skjæbnens Slag medtyngte Mod; adskildt fra de elskte Dannerfolk, sagde Hamed inderlig Hiert, lighed, var mine Tanker dog stedse hos Eder; giengivet Danmark vil jeg nu gandske opofre mig for Kongen og Landet." - Til enhver især som af Stiftebebefalingsmanden, Generalen og Biskopero havde den Ære at vorde Hs. Kgl. Høihed forestillet, talte Prindsen. J Morgen Formiddag vil Hs. Kgl. Høihed frembringe Al herren Sit Takoffer i Templet, for Sin lykkelige Ankomstil Fædrenelandet, ved hvilken Leilighed Hs. Høiærværdighed, Biskopren forretter Endstienesten.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
J Hs. Kgl. Høiheds Svite befinder sig de Hr. GrevePargas Bedemar, Major v. Brock, Capitain v. Holstein og Lector Adler.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Aalborg Byenyt. Copulerede. Den 2 November, Ungkarl Niels Christensen Graulen og Pigen Karen Sørensdatter. S. D. Ungkarl Jens Mortensen Horsens og Pigen Johanne Pedersdatter. Den 4de Novemder, Kjøbmand P. A. Rasch og Jomf. M. C. L. Kaare berg.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Døbte. Den 31 October, Styrmand M. Sommers Datter Maren Kirstine; Fadderne: Mad. Risted, Jl. B. Sommer, Kiøbmenden S. Wincheel, J. Deichmann, Fuldmægtigerne kontanai, Brinch, Coffardiecapitain Mon stad. Den 1 November, Vertshuusmand M. Sørensens Datter, Johanne; Fadderne: Barnets Forældre, Steenhugger Kiergaards Kone, Bødker O. Poulsen. Den 2de November, Skrædermester Glødes Datter, Lovise Margarethe, Fadderne: Mad. C. Springborg, Jomf. Grønbek, Borgeradjutant Büla, Skrædermester Winding, Vagersvend Thisted.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Begravede. Den 31 October, Handelsbetient Tikjøbs Hatter, Sophie Christine, 2 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Prædiken paa 23de Søndag efter Trinitatis. Høimesse: I Buolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensang: I Budolphi Kirke Hr. Brysch, Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Herved bekiendtgiøres, at jeg nu haver boe fat mig her i Staden som Læge, og er flyttet til Slotsgaden i den saakaldede Gabels Gaard No. 531 paa første Saal, venstre Haand, naar man kommer op ad Trappen; hvor man kan henvende sig til mig i Tilfælde af Sygdom eller Fødselshielp. Jeg træffes bedst hiemme til Kl. i om Morgenen, eller imellem Kl. 12 og 3 om Eftermiddagen. Hoftved,
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Praktiserende Læge. Hvem som paa sidste Blangbeche Marked, har tabt et Par Bomulds Tørklæder, kan imod dette Avertissements Bekostning erholde somme tilbage hos Sognefoged Mads Christensen i Hogsted.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
En liden Vindovn ønskes til Rie; hvem samme maatte have, ville behageligst henvende dem til Bogtrykker Ban Fal.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Min Tienestepige Dorths Marie Jensdatter, er den 16 d. M. ulovlig bortgaaet af sin Tieneste og det gandske uden Aarsag, strax efter hendes Bortgang savnedes her i Huuset ; et guul og rød Silke Tørklæde, et stort, hviPramlækkels=Dito og et hvid Hørlærreds Dito; hun var fæstet fremdeles paa et Aar, og paa Lønnen for dette tilkommende Aar, har hun oppebaaret 40 enhald Rd. D. C. Thi advares bemeldte Dorthe Marie Jensdatter, uopholdslig at indfinde sig hos mig, for i Minde at afgiøre denne hendes Forseelse; i andet Fald beføies jeg lovlig at tiltale saaveel hende som den eller de der huuset og hæler hende. Nibe den 20 October 1814. Christen Jacobsen.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Mandagen den 14 November næstkommende om Formiddagen Kl. 9, holdes Auction i Peder Jensens forrige Gaard i Lindholm over en Deel gode unge Malkekiøer som deels har Kalvet for nyelig, og deels skal Kalve om et kort Tid; hvilket herved til Lyhavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nørresundbye den 7 November 1814. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Tirsdagen den 6te December førstkommende, bortsælges ved Auction paa Boelsgaarden, efterskrevne Eiendomme, beliggende i det ved fine overvedentlig frugtbare Mergefjorder, noksom bekiendte Broust Søen ved Bratskoup, Øster Hanherred, Hiøring Amt, 1/4 Miil fra Liimfjorden, og omtrent 4 Mille fra Aalborg. a) Boelsgaarden, af Hartkorn 9 Td. 2 Fkr., tilligemed den under samme liggende Vester Mølle Parcel af Bralskouns Tiendemie, men skattepligtige Jorder, af Hartkorn 1 Td. 1 Skpr. 3 Fkr. 2 Aldom, tillammen et Areal af omtrent 135 Tød. Sædeland. 3) Brasstovs Veiermalle, med Kro. og Malerettighed, som er matriculeret for 7 Tød. 4 Skp. Mølleskyld, og den vesten forsømme liggende Grudmylle samt den saa kaldte, Øster Mølle Parcel af Brat skovs Tiendefrie, men skattepligtige Jorder, af Hartkorn 2 Tod. 1 Alb., hvortil et Areal af omtrent 58 1/4 Tød. Sædeland, tilligemed det paa samme liggende Huus. c) Fredensdahl, af Hartkorn 3 Td. 3 Skp. 2 1/2 Alb. som ere Tiendesele, men skallepligtige, og hvortil et Areal af omtrent 130 1/2 Tod. Sædeland, samt desforuden omtrent 30 Tønder Sædeland. Boelsgaarden den 7de November 1814. Maren Tøren.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Formedelst anden Bestemmelse, er undertegnede tilsinds, underhaanden at bortsælge Hovedgaarden Hvistegaard, beliggende i Hiøring Amt Børglum Herres Taars Sogn; Gaardens Hartkorn er Ager og Eng 19 Tød 6 Skp. 1 Alb. og Skovskyld 3 Skp., dens Aressei ca 320 Tød Land A er og Eng og 130 Tønd. Land Færdrivt, hver Tønde Landberegnet til 1400 L. Alen; dens aarlige Udsæd er 30 Td. Rug, 20 Tød. Byg, 30 Td. Havre og har særdeles fortrinlige Egn, der aarlig giver 200 Læs Hør, og undertiden derover; den kan aarlig græstes og fodres ved Gaarden 80 Stk. Fæekreature, foruden de fornødne Heste. Bygningerne, som er Muur og Bindingsværk, ere gode, og Vaaningshuusen, der ere med Tegl behængt, ere indrette til saare besat for en Frue af ster Estad. Danmar at de og sig at 21 slaas Sad og Gaatairpaa rig og ing Aar taling for Kreatur ret gadegnede Gesandse gaaer. Med Kaa da flere Kiødet 6 Stk. Huse, saa af intet 200 Dage Aar ; Endenne laan, en Enderen faste de, i det ind Smmer v. kn diza Fa mange nus, falingende det end af de 24 aalader til Aal, men 24 mk. Deele af det næste adSaals Belrant, saale og St. Sinde, og Delbergene: Egn, samt 3 spraad Faskens f. A. ; Ansissaa Statran har nedlagt ten a. det Strar straatte Raned. Den Lasarante betaler at herveds og alle Stær paa Løsegade. ning. Køller. Ste Bestering af Garn, Enke Fra GeresApistrallade ere paa Vestermig 3 Claster, A. 3 Anning Havnsaa i Lsgaard Hanne Dillerg Am: tifian; Amsen, og en naaraar de aatagelig Dag skre Beslagt fastsammende to Dammeren Formagen Kl. 10, 2 Aarsaara kaldes i Kind vert Hagemans Gaard i Østergister de paa Auct saa Stadel nærmer bekiendtgiørende Constaaer. Gaarden staae for sit Hovedgaard Tax 132 Td. 1 Egl. 1 Fkr. 3 Skirken 2 Td. 1 Skp. 1 Fd 1 ½ Al. høie hører et Traal al 273 Td. Gerædr. Ager land, 131 Td. Snsund, . a 150 Trt. Hede og Mørste samt 152 Tdr. Land begragt med godt Eege og Døyrkes Gaa Aas Anske sad a 20 a 30 Tønde Rør, 30 Td. Byg og 120 Trd Havre. Belanera et 1 Hase, 120 Farkammer og fra 6 s 10 Faar. Foruden Gaarden og dens tilgarn, de Amer i samme Tid 24 Sted dentsalgt Største Sogns Enke mid sus Facaarer og Tiende af enen 110 Td. Husina fant en Deel af samme Sogn i Krage Tiende den er perpetueret til Amsdag; Bagge Denne under Then antagerbaret med en aarlig Antal af 30 Lpd. Kæt, 30 Td. Byg og 15 Td. Hav 1. Saa og ei Hørsmands Stil i Sjørste Søen, paa har Til Caanisk. Harsken, alt forbemesde Enke ere end tiente Enadanne Annæ det 1ste Mai 1815 Cortimaae divet til Eftersyn sat Gera paa Bikumt Kiøker fra denne Maaneds Maane, har islands at for en Kiøber meget billige Po sel at der ikke forlanges saget af Kiøbesummen udden tantimrm Snapsling 1816, og en stor Deel at Kinder fra ball: harsaaende atale Aar i Ejendemærm. Stene anse Eiendomær ikke blive bortsolgt, at Mangel paa Liebhavere i antagestil Bud, da saa Gaarden og dens grade Gjendomme faaes i spans paa 12 s., naar dem ud Ambanen, maatte melde og aagen Fedsage. Frihederne 3 Af betage at tale Gaardens Eieriemar, Skrer Dis sig, forinden Anestaaen, det forevises i da pas Gaarden værende Skovingen og Ladslaged. Dalsgaard pr. Bierg den 1ste Novandet 1814. Holstein. Hemedsfoged.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Da jeg paa arrexræsse Tid er deren fortræsk med en Deel meget smukke Manufakter og Sogvarer atsom conterte Levames & Florenes, mene, giøre og brosterede Schaleter, at A. mange Consurer divers Fors, sorte Silkeven, Klæder, meget mk Carfinest naadet Navn 2 J gin, Frynder, langelser, nyere, sees Col ger, hverse mede og kastede Tils og Sec. as Sekumler, mers Locuratoræstes, SogBomansker, trets Consenger verier, meget ske Kammerangs Trander, Suse, med nægstere moderne Væe, som der vilde være at formistig at opsegne, saa beder jeg mig reconmanderer saade des Judenbyes og Udenbyes, rafreselig Behandling skal enhver Tid være Formisk for me Stræder. Tillige kan dag. bekommes fin Kaffe, Raads, Perlegryn, sær god Viinedike, Coriarder og sin Stirer, At ge billige Priser mange hos David Jacobsen. Alberg den 29de Cade 1814. Mandagraden 21 Nartni er saa maade Frims13 Kl. 10 og følgende Dage, lader Enten efter Lidesaadler vista Askermaaa her i Aarker, i hend storne Gaard hos Kolderimed Enke Mad. Straatpaa Nørrer, sortfalde ved offening Auction en DaKranrade, bestaaende af Klæde, Kalærk, Kasse Kit. Fruul, Tøy, Chaling, Steffer, MankjøsTaller, Væsteruder, Sirtser, Kataaer, da Forlig der, Madras, silke Tørklæder, Sirtses dito, Brøl ret Ret Læger, Gage, Chembrig. Lærreder, Onsdags, Bomuldstøier, Floer, Westa, Haardugs Fryndser, en ninger, Engelske Tafter, saa søn samt uldne og sande Baand, en Deel fruleurte : bøde Blader, Kniplinger, Silke, Ogasin, Fi og Traad, Knapper, Spenaale, Kammer, Vire- og Papir N. A., som herved til Liebhaviats Comme ning bekiendtgiøres. Aalberg den 2 Noved 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-11-11
Kirker.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
som forrenpofter. Trykkes og adsers 2de Gust. er a. 3. Gaaber,
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Udenlandske Efterretninger. Fredsfordresser i Byen. Estan er Paadsat Ære alle debort, selt det i Viis udlamat temmelig ødere Blad, der Biteer Kongres Frøuik, ner opvarte for Læster med Bygter og Struger, som kunne til det er san saa Ørne Forsig stor Deel af Birtzen. Jndiene- og det Selverske, der andet lien aftræder et Dæk af Podirn; men det Sale af At mk. Hist erfares af det saatt forventede officiete Bekjendtgiøretter. Alandte Kilde 3 Man vidt, et Kontra af Ham sort Bredder, Frederich Wilhelm. Storpusi Constantin en Erleden, Carl ere bestemte til Victioner: Sardpaa doblene Itatter. Kongen af Sahlen skal han har dømmet sig til Frederichsfalde, en Miil fra Be. Priisen, som erholder det største Stykke af bars Alt, overtager sig at udrede hens riers An var. Kvist Nyaa i Dretten her udstædt en Landgjørelse til de faske Antoriteter, angaaende at Storsminde sin Baron vor Stein ander 21 October, han dettetid, ham om den i Wien den 28 September, skulde Oster mkomst, i Følge hvilken Kongen af Pretssem med Ruslands, Østerrigs og EierlandsSemølle har førenet Sardsen med fine Stater, ikke som en inddommet Provinds, men under Ravn af Kongeriget Sadsen og med Saraatte af dets Jnteritet, Priviletter og Rettigheder : Vi faae - skriver Man fra Berlig - ilandt andet her Vistprentsen der aa 1, 300000 Jndsaaarte i Sydpreussen; men aftræder det mod Ostorsland til Hannover eller en anden Magt." Den forsikrer, at Prinssen faaet, med sine nyt Udnelser, i Fremtiden 15 Al 16 Sikener Jndnaaret. er Krigen 1806 gode under det preussiske Scepter 10 Millerer, hvoraf ved Tilsteræes Ante des omat det halve Amal.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Med de pohlske Aaland skal Man adra Al saa famt have prur sandt, fallet tedes der sær noget Rygtet om nok en følgende Koneren, boernes alle opsatte Sager fade blive endeels asierte. Den tydske Kammer over Man vil ogsaa blive udvidet til Nøvrige Første og Staler. Af det forkastede Prætilt til en Ki sitution for Lydskland erfares, at Øster til og Prensen skulde have hvert sit Ditiktorium, og den med Kredsbersterne have den afgjørende tre kunne Magt. Der ende i Alt være 5 selvstænder Marter, 7 Kredsøberster og 11 Stemmer i den øverske Forbandsforsamle ; deral sit Østerrig 3, Preussen 3, Bayern, Hansøver og Würteders samt 2 andre Mester som Kredens hver 1. Forhandentlig er det uden videre Følger saad Mar melder fra Romennen, at en fransk Amte paa 1200000 Mand staaer grøver for det preussiske Korps under Kleist paa 30000 Rd., og at alle fra Rusland, hjemkomne franske Fanger optaget i bemeldte Arære.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
J London have Speculanterne ogsaa faaet de offentlige Frads til at synke betydelig, ved at bedøde hele ere Krige paa engarg for Storbrittannien, nemle, før aden den i Amerika, med Frankerig og Spanien, til hvilke to sidste Man dog iste Anstalter kan mærke. Den 29de som et flettigste, russiske og prindske Monarker tilbage til Wien fra deres underske Reise. Omtrent et Misti af denne Maade til Kriser trænder være Resider strat Mischen, Stugardt og sæl ende med sin Nærværelse, og derpaa over Berlin vende tilbage til Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Norge. Jfølge en Beretning af en Offerer ved den norske Stortestad som dine Bratzende det som endte Krigen imellem de to Naboriger, forlod General Staffeldt deels Svinesund, anden at gjøre et Skud; i Friderikstadt og Kragerøes Kommandanter kapitulerede, enten underkjøbte eller at utidig Skræk, uden at bøde tabt en Mand, og stillede Landet blot. Obeist Sta des der skulde forsvare Sommens østlige Bred, trak ste lignedes tilbage for han blev angredet. Disse ulykkeligt Efterretatager vedfærkte Prinds Christian i dyb Kammen og tilintetgjorte alle hans Plærer. Han troede sig omgivet af Forrædere og blev for, han havde, dettige Recretilkælde. I de ved Mose forefaldt Fægtninger var det sigeste Tab altid paa Soe sterets Side, hvorover de foreslog Underhandlinger og Vandenstilstand. Statsraadet, hvori der ikke belandt sig nogen anden Militairperson, end General Harthausen, undertegnede denne Vaabenstilstand, der saa hurtigen gjorde en Ende paa Norges Selvstændighed. Da Prinds Christian havde lært at kjende disse nærmere Omstændigheder, gerandede han i Fortvivlelse; han drog hen paa Den Ladegaard, overladende sig det garsketil sin Smerte. Man frygtede for hans Liv, man holde ham før forsitet ; men Lægerne beroleede Bemytter; der viste sig intet Symptom af St. Christiantat Jndvaanere, overbeviste at adskillige Anførers vare blevne til Forrædere mod Nordmændenes Sag, bleve udoltit, og vilde dræde Provianteringskommistsgens Medlemmer, som Man debreidede, at have ladet den ønske Armee lide Mangel paa alle Fornødenheder. Det lykkedes at forhindre disse Udsvævelser. Soerrig. Efter Sigende havde Stænderne først tilbudt Kronprinds Carl Johann Norges Krone, som denne imidlertid frabad sig. Frankerie. Efter Pariser Blade er det mulet at sin elland antager Kelserværdigheden. Øster a. Hs. Majestæt Kongen af Danmark bivaanede Søndagen den 23 Octbr. Gudstjenesten i det tvandeliskulderske Redednus i Wien, hvilket Kongerne af Preussen og Würtemdrigio saa forud have gjort.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Indenlandske Efterretninger. Ef samtlige Danske Aviser, samt Udg.) Aarhuus, den 11te Rdrember. Medrind forundte og m. Dag tængere end vi havde ventet, den Glæde, at see Hs. H. Prinds Christian Frederik iblandtes. Med særteles Opmærksomhed havde Prindsen under Ledsagning at Hs. Ex. Stifted falingsmanden, Hs. Høiærværdighed HriBistinen og udkommende Embedsmænd, taget Byens offentlige Indretninger i Øiesyn. Paa Raadhuset erkyndigede den sig om Byens faregne Rettigheder, og toge de Dokumenter i Diesyn, der hiemlede disse. I Kirkerne lod han sig forevise de vigtigste Oldsager og paa Kathedralskolen erkedigede han sig om Ungdommens Antal, den forestaaende i mission til Akademiet o. s. v.; og anhørte med Tilfredshefen Sang, som Skoleungdommen afsang til Høisomme. Den 3de November værdigedes Hs. Høihed, at modtage en Indbydelse af et Selskab af Embedsmænd og Borger til et Middagsmaaltid hvor han overborde efter at have u bragt Hs. Maj. Kongens Landets elskede Faders og Hendes Majestæt vor dyrebare Dronnings Skaaler, som med enthusiastisk Hurraraad bleve drukne, udbragte Danmark og dernæst Aarhuus Byes Skaal under de bedste Ønsker for dens Flor og Velstand. Om Aftenen opførtes paa det bramatiske Selskab: De pudserlige Arvinger, og Hs. Høiheimodtoges med sædvanlig Jndel af Folket.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Onsdagen den 9de November behagede det Hans Høiherat bivaane Militairparaden, og efter at have gjort en Touat best til Roesgaard, at indtage Middagsmaaltid det Hs. Ex. Hr. Geheimekonferentsraad Baron Edenkrom Selskab med en Deel af Byens Embedsmænd og Borger.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
- Efter Taffelet begav han sig atter til det dramatisk Selskabs Theater, hvor der opførtes den Døve eller Værre huset fuldt af Gjæster. Strax efter Skuespillet fremtraadte En af Selskabets Directeurer Hr. Overlærer Tander og fremlagde en Epilog, der udtrykte Selskabets Glæde over at have seet den elskede Fyrste i sin Midte og tilønsker dom Held paa hans forestaaende Reise. Hs. Høihed behagede offentlig at besvare denne Tiltale med en kort Taksigelse. Den følgende Morgen blev Vinden føielig Kl. 7 gik Hans Høihed ombord paa Briggen Bornholm under Afføring af Byens Kanoner og idetige Afskedstilraab af den talrig forsamlede Mængde. Hs. Ex. Stiltbefalingsmand den ledsagede Høisamme ombord paa Friggen, der saa paa Rheden og ved Hs. Høiheds Ankomst dertil gav en Salut af 21 Skud. - Briggen lettede strax og fortød Rheden. Saalænge man kunde vine den vrimlede Strandbredden af Menneskeklynger, og da hiint ikke længere var mueligt, ovsendtes sikkert af Alle Ønsker for Hans Høiheds lykkelige Ankomst til Sin Reises Bestemmelsested. Gid vi snart maa glædes med Budskabet herom.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
J Tirsdags Nat afgik Hs. Høihed Prinds Christians Admutant Hr. Major v. Brock herfra som Coureer til Wien.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
I Dag indtraf hertil Premierlieutenant i Sør, Etaten Falsen Commandeur af Dannebrogen som Koureer fra Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik ankom Tirsdag Aften (den 10 Rovember) til Hammermøllen, og agtede Dagen efter en tage til Fredensborg, hvor Hs. Høihed vil tildringe nogle Dage.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
J Nykiøbing opbrandtes den 29 October for Lollads Falsters Stifter for halvanden Million Rdit. Konrantsedler og Skatkammerbeviser. Den nordiske Prindsesse. Man saalænge har tillænkt Erkedertug Karl, er i nogle Aviser forvandlet til en norsk, og nu i andre til en nordamerikansk Prindsesse!
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Efter en særdeles kold kult af Sydost havde det den 3 d. i Maribo begyndt med at snee ophørlig.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Prædiken paa 24de Søndag efter Trinitatis. Hvimesse: I Buolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke pr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 1. - Aftensang. I Budolphi Kirke Hr. HenanbergAvertissement: Et veres inderlig elskede Datter, Sopdie Margrete, i Gaar Aftes en skillede Tiden med Evigheden i en Aldet af noget over 15 Aar, efter 2 Ugers Sygeleie, diver derved sørgeligst tilkiendegivet fraværende Slægt og Venner af hendes, over dette smertelige Tad, dybtsørgende Forældre, som, forvissede om vore Venners Deeltagelse, frabede os at Bevidnelse derom. Aalborg den 6te Novbr. 1814. Mariane Scheel. C. P. Shel, fød Jelstrup. Justitsraad.