Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-25
Grækenland. Fra Athen skrives under 6te Juni, Den 2den var der stor Taffel ved Hoffet, og derpaa et Væddeløb til Fods i Æolosgaden. Kongen havde taget Plads paa Altanen af et Huus foran Pladsen, hvorpaa Jrene Kirken staaer. Ligeoverfor sadde Agonotheterne (Kampdommerne, nemlig Statsraad N. Bozaris, Oberst Vassos, Professor Gennadios og nogle flere. Udgangspunket (Øerngton) for Veddeløberne var ved den øverste Ende af Gaden, og de havde en Strækning af 3 Stadier at giennemløbe inden de naaede Maalet. Begge Sider af Gaden vare saa propfulde af Tilskuere, at der neppe blev Plads tilovers for Athleterne, saa at man maa beklage, at Demarchiet ikke hellere havde valgt den aabne Slette foran Staden til Kampplads. De Kiæmpende løbe i tre Afdelinger, og tilsidst løb de tre Seirende af disse med hinanden. De bleve modtagne ved Maalet med et bedøvende bifaldsklappen, og erholdt af Kampdommernes Hænder Krandse af Oliegrene foruden Præmierne. Den første Præmie (250 Drachmer) vandt en Hyrde fra Mantinea i Arkadien; den anden (120 Drachmer) en Megaræer fra Landsbyen Kondura, og den tredie (80 Drachmer, en Salaminier. Seiervinderne bleve derpaa forestillede for Kongen, som sagde nogle Ord til deres Berømmelse. Hele Festen interesserede Folket meget, og der eringen Tvivl paa, at Oldtidens Veddekampe ville paa en herlig Maade oplives paa nye. Om Aftenen gav Staden Kongen et glimrende Bal, hvortil over 800 Personer vare indbudne. Staden blev atter illumineret; men paa Akropolis blot Parthenon ved lave Blus, som man anbragte omkring Templet, hvoraf man kun saae det Skin, som de kastede paa de imponerende Marmormasser, og som frembragte en majestætisk Virkning. Dagen derpaa bleve Kamplegene fortsatte om Eftermiddagen ved den øverste Ende af Æolosgaden, paa den rummelige Plads foran Hr. v. Greiners Boelig. Af disse var Brydningen (Tæn, 7Aære den meest interessante og mange Kiæmpende toge Deel deri. De vare ganske nogne indtil Beltestedet, da et Stykke Tøi, lagt i Folder, var svøbt om Hofterne. Deres Maade at brydes paa syntes at være ganske antik; de gif to og to omkring i en Kreds, indtil de paa et givet Tegn toge fat paa hinanden; de strakte Overkroppen langt frem, saa at de næsten stødte med Panderne mod hinanden, og holdt Hænderne paa Ryggen og søgte ved nu at trænge ind paa Modstanderen, og nu ved at undvige ham, at attrapere det gunstige Øieblik for at gribe ham om Hofterne og kaste ham om paa Gulvet. Efter Brydningen fulgte Springet og forskiellige Øvelser i at klattre og svinge. J Hans Majestæts og en stor Mængde Tilskueres Paasyn bleve disse Lege fortsatte i flere Timer til Solens Nedgang. Om Aftenen blevaanede Kongen en Soi ree has Statscantsleren. Den 4de Juni blev et Heste veddeløb foretaget i den piræiske Gade; men det faldt ikke saa godt ud; thi Grækerne ere endnu ikke gode Ryttere, ogsaa ere Hestene meget middelmaadige. – Efterat Kongen nu har besteget Thronen, saa gaaer Folkets Ønske ud paa at see ham formælet J Athen tales om at han skal have en østerrigsk Prinsesse, at der underhandles derom, og at den engelske Capitain Edvard Lyons, som staaer i stor Naade hos Hs. Majestæt, skal stemme ham til denne Plan. Capitainen er nyelig ankommen til Athen fra London paa Fregatten Madagaskar, efter den utroelige korte Seillads af 12 Dage.