Berlingske Tidende, 1786-11-24
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See No. 93.) 7. Jngen Patriot tænker paa det gamle forlorne Grønland uden han ønsker det igjen fundet. J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbs Tiid fra det bestemte Sted, ere betydelige Omstændigheder paa alle, især paa disse Farvande. Landes Opdagelse veed man desuden hænger og af Tider og Lejligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller Øster=Bøigdens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten haver seilet paa disse Vande, eller handlet og talt med Grønlændere eller andre paa Vester=Bøigden, og maaskee ved den Lejlighed har erfaret adskilligt om en muelig Vei til de østre Dele, det kan tildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddeel sine Tanger derom, naar han vidste, at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om mueligt at bevare saa danne Efterretninger fra Undergang, udsætter Selskabet. følgende Premier: For den beste og fuldstændigste, især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aar grundede, Efterretning den Grønlandske Øster=Bøjgd angaaende, og dens muelige umiddelbare Beseiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester=Bøjgden af, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Saavit mueligt, maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troeværdighed, naar samme er Selskabet ubekjendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøje sammes Priis. Premierne æskes efter forrige Aars Liste til Udgangen af Aaret 1786, og kan Efterretninger indsendes i det Sprog, man finder sig selv beqvemmest. 8. Jordegodsers og de første Natur=Gavers Priser er af saa væsentlig og vigtig en Jndflydelse paa alle Stænder uden for Landmanden i Staten, paa hele Staten selv og dens Kraft og Styrke mod andre Stater, at deres høiere og lavere Forhold ligesaa lidet kan være ligegyldig for disse Stænder, hvori enhver Person og maae gjøre sit til det Heles Beste, som for nogen Landmand selv. Efter Prisernes Beskaffenhed, og Leilighed at kunde gjøre billigt Konst=Arbeide, arbeider og afsætter f. Ex. Haandværkmanden sine Vare til Kjøbmanden, og denne igjen til den store Verden, og Staten lider i Forhold derefter ved denne Flid og Handel vel eller ilde. En med de omringede Stater forholdsmæssig Priis synes derfor enhver Handel-Stats Jorder og deres Varer at maae have, for at kunde handle med og mod hinanden paa andet og tredie Sted, om en saadan Stat ikke under høje Produkt=Priser maae nødes til med alle sine Konst=Vare at blive hjemme, og de forædlende Konst Næringer paa en Maade derved at blive unyttige, ja til en Byrde og Tab for Staten. Hine Priser maae derfor naturligvis, og forflere end en Aarsags Skyld, have et Forhold. For at kjende dette spørger Selskabet: Har de danske Jordegodser, efter deres indvortes ved Naturen og Konsten tilvejebragte Frugtbarhed og nærværende Beskaffenhed, en imod andre Stater og deres indvortes Vardie (de af Regjeringerne paalagte Afgifters Følger fraregnede, naturlig Priis, og hvorledes udfindes og beregnes disse Priser efter den nærværende Tids Omstændigheder, Tænke= og Handelsmaade? Er de nærværende Priser paa Jordegodser i Dannemark, efter den Grund de haver, Statens samtlige Stænder og den hele Stat tjenlige, eller skadelige? Meni Tilfælde sidste gotgjøres, hvorledes eller ved hvilke Midler, virker og overgaaer Staten til de saavel for Landmanden, som de andre Stænder billigste Priser paa den lempeligste Maade, Er det en sand Viisdom herom at faae den beste Oplysning muelig, eller bliver det for Stat og Stænder, ligegyldigt, hvorledes man herom tænker, For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin anden Guld=Medalje. For den næst beste, om den er merkelig og indeholder noget forskjelligt imod hiin, den 1ste Sølv Medalje. Afhandlingerne, allerede i forrige Aars Liste begjerte, indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 9. Da man at Erfarenhed veed, at adskillige Proprietærer ønskede at befordre deres Bønders Beste, ved at hielpe dem til en større borgerlig Frihed, end de virkeligen have, og de derfor fornødne Regler dog maae kunde bringes i et Slags System til Oplysning om saadanne velmeente Hensigter, saa udsætter Selskabet en Premie af den anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at befordre Bondens borgerlige Frihed, f. Ex. ved Arve Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse til Afgift i Penge eller Korn m.v. Æskningen indsendes, som forrige Aar bestemt, inden 1ste November 1786. 10. Jblant de adskillige Maader, paa hvilke Bønder, som ikke ejer Jord, kan, for i mange Henseender at blive vigtige Jordbrugere, sættes i Sammenhæng og Forbindelse med Proprietærer og Jordegods Eiere, er der af flere Aarsager end her kan anføres, ingen for Regjering, Stat og Stænder, hvis Hensigter og Vedligeholdelse alle private Planer og Anlæg bør være underlagte, nyttigere og vigtigere end Arvefæster. De opvækker Eftertanke og Arbejds=Lyst for mange Familier, som beboer Jorderne. De gjør dem begierlige efter Kundskab om de Midler, der kan befordre deres Næring og Velstand. De forsikrer dem om, at de Midler de finder, og den Flid de derefter anvender bliver dem selv og deres, under den Allerhøjestes Beskjermelse, til Nytte m.v. De arbeider derfor dobbelt og frembringer ofte Naturgaver, over det Sædvanlige, 2 til 3 Fold. Men efter Jordens Beskaffenhed, dens Beliggenhed, forskjellige Rettigheder, offentlige Byrder og Afgifter m. v. vil slige Arvefæster indrettes, blant hvilke Omstændigheder Tiden af Fæsterne ikke bliver lidet betydende.