JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
J Anledning af den i Bladet Ny Freia No. 41 indførte Annonce med Overskrift: "Skranker for Præsters Ubluhed, i en Kongelig Forordning af 7de Novbr. sidstl.,med Hensyn til hvilken Biskoppen over Sjællands Stift i Skrivelse til Cancelliet androg paa, at den fornødne Undersøgelse maatte foranstaltes anstillet, har Cancelliet ladet Forfatteren af denne Bekjendtgjørelse fremkalde og af ham forlange opgivet de Data, hvorpaa han grundede sine for Geistligheden krænkende Yttringer. - Collegiet har derefter modtaget en Erklæring fra Contoirist i Stempel Contoiret H. F. Martensen, hvori Denne paa det bestemteste har paastaaet, at det aldrig har været hans Mening at ville gravere en enkelt Præst, langt mindre den hele Stand, hvilket han og alt i en bemeldte Bad No. 43 indførte senere Artikel har erklæret. Han har endvidere anført, at hans Udtryk mueligen have været saaledes, at de have kunnet give Anledning til Mistydning, maaskee til Beskyldning mod ham, i hvilken Henseende han bemærker, at dersom det omhandlede Stykke havde været betitlet: "Skranker for Præsternes Ubluhed, saa vilde deri have lagt en Krænkelse for den hele Stand; men da Stykket fører Titel Stranker for Præsters Ubluhed," saa formener han Ordet =Præster her kun kan forstaaes om endeelte af Standen. Han har iøvrigt tilstaaet, at han, hvis hans Overbeviisning, at en Præst ei burde tage Betaling for en Embedsattest, naar den ei godvillig bødes ham, maatte være urigtig, ved denne sin Forestillingsmaade har været forledet til en mueligen uoverlagt Anvendelse af Ordet Ubluhed; ligesom han og om Slutningen af fornævnte Annonce har tilstaaet, at hans Hensigt, som han atter nægter at være gaaet ud paa at kræn te enten enkelte Geistlige eller hele Standens værdige Lemmer, kunde være udtrykte med bedre valgte Ord. Efter denne Erklærings Jndhold har Cancelliet den 5te Januarii sidstl. tilskrevet biskoppen over Sjællands Stift, at da Forfatteren har nægtet, at have havt til Hensigt at fornærme Geistligheden, og at han i al Fald, uagtet den til ham gjorte Opfordring, ikke har vidst at anføre noget Factum, som kunde kaste en Skygge paa Standen, fandt Cancelliet, at Geistligheden kunde med Ligegyldighed oversee den paaklagede Artikel, og det saa meget mere, som Løsgiveren, i selve 96 af den Forordning, hvoraf Forfatteren har taget Anledning til sine Yttringer, har givet et offentligt Vidnesbyrd om sin Tillid til Præsternes uegennyttige og billige Tænkemaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Ved allerhøieste Resolution af 14de Decbr. f. A. har i det allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at give, Søeindrolleringsvæsenet i Danmark nogle nærmere Bestemmelser, som f. Ex, hvad ethvert Patent, Pas, Bevilling og Contract a. skal betales med, hvilken Jndtægt skal tilfalde et nyoprettet Fond under Navn af Søeindrollerings Fondet, og skal Gebyhret for ethvert saadant Document paategnes dette med Tal og Bogstaver samt Dens Navn og Embedatitel som modtager samme, ligesom og hvad der meddeles uden Betaling; Udeladelse af saadan Paategning skal straffes første Gang med en Mulct af 10 Rbd. Sølv, anden Gang med 20 Rbd., og tredie Gang med Embedsfortabelse; saa skal og den Enrolleringschef eller Mynsterskriver som fordrer eller modtager noget høiere Gebyhr end Taxten bestemmer, eller nogen Gave for de ham paaliggende Forretninger, Søeintrolleringsvæsenet vedkommende, af hvilket Slags det end maatte være, tiltales, og have sit Embede forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
J Kjøbenhavn ere fra 2de Decbr. 1826 til 21de Decbr. 1827 copulerede 894 Par, fødte Drenge 1625 og Piger 1605, døde af Mandkjøn 1763 og at Qvindetion 1647, altsaa 180 flere Døde end Fødte. Brystsyge (Lungesyge) havde borttaget de Fleste, nemlig 483, Krampe 472.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
J Hamborgeravis meldes fra Kjøbenhavn, at der i denne Stad grasserer en ondartet med farlige Bylder paa Halsen ledsaget Skarlagensfeber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Khvns Torvepriser den 11te Januar: Rug 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd. Byg 2 Rd. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. Tønden. Smør 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s. Pd. Æg 2 Mk. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Efter den sildigere modtagne Oplysning om den i No. 7 omtalte Ulykkesbegivenhed paa Frederiksværk, ere dog ikkun 4 Arbeidere derved forulykkede. Den Ene af disse døde, som meldt, strax efter, og en Anden i Torsdags Aftes; de tvende Andre ere tilsyneladende uden Fare. Efter Udsagn af en af disse, der var i Formand i Møllen, skal Ulykken være foranlediget ved Uforsigtighed af En af Arbeiderne, navnlig Ole Jacobsen, der maatte bøde derfor med Livet. Han skal nemlig have villet befæste et i Bænken løsgaaet Søm, ved at banke derpaa med sin Metal=Krudtskee. Formanden, der, tilligemed den anden Overlevende, stode ved Døren for at nedtage deres Truge, tilraabte ham, at han skulde holde op med denne Banken; men han fik ikke Ordet udtalt for Møllen sprang. Ole Jacobsen efterlader sig tre Børn, der Alle ere døvstumme. (hvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
En Consumtions Underbetjent Thierry i Vordingborg har Haab om at blive deelagtiggjort i en Arv af 27 Mill. Franes, efter en vis Johan Tier ry, som døde 1782 i Venedig. Saameget er vist, at han er den Afdødes Brodersøn; men slemt er det, at Arven, efter langvarig Procedure, nu er tildeelt tvende Efterkommere, Julian og Zacharias Thier ry. Nu kommer det an paa, om vor Thierry vil kunne sætte sin formeentlige Ret igjennem. Han har imidlertid henvendt sig til Departementet i Kjøbenhavn for de udenlandske Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Aalborg. J Tirsdagsmorges afbrændte Svendstrup Vestermølle. Jlden opkom i Stampemøllen, som de sidste Dage ikke havde været i Brug, og kan derfor formodes at være paasat. Derfra udbredte den sig til Meelmøllen og Vaaningshuset, som med Jnventarium og Boehave altsammen lagdes i Aske. Den i Vester= og Østervedsted hørte Kanonade - meldes nu i Avisen fra Ribe - var Salutskud for et Par Brudefolk paa Fanøe. (Altsaa til Trøst for de Ængstede hverken Tyrke= eller Piratskud.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Landsoverretten har dømt forhenværende Kjøbmand Knap i Viborg, for misligt Forhold til sine Creditorers Præjudice, til 120 Dages Fængsel. Kours den 11te Januar: 220. Spec. 13 Mk. 31 s. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 154 a 155 Rbd. Sedl. Aarhuus. Sidste Nat har Søen lagt sig til med Jis. Kulden har været meget stræng i flere Dage, og Veiene saa fyldte med Snee, at Færselen har været høist besværlig. Forleden Dag blev en ihielfrossen Mandsperson indbragt hertil fra Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Befordringer og Afgang. Forvalter ved Sorøe Academies Gods, S. Povelsen, ud navnt til virkelig Kammerraad; L. Martens i Venedig til Hofkobberstikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Ledige Embeder. Postmesterembedet i Pinneberg. For Opbørslerne stilles 700 Rbd. Sølv i Caution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Bekiendtgjørelser. At Gud i Fredags Aftes bortkaldte min kjære Kone, Cæcilie Rasmussen fra det jordiske til det evige Liv i hendes Alders 43de og vort Ægteskabs 13de Aar fra mig og 3 smaae Børn, der bittert føle hendes Savn, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aarhuus, den 13de Jan. 1828. J. Erichsen, Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Til Advarsel for lige Jldesindede bekjendtgjøres her i ved: at en Perion af Wilhelmsborg Birk i Dag er indsat i Aarhuus Arrest for at udholde 10 Dages Fængsel paa Vand og Brøe, for at have ødelagt en Deel Allertræer paa Landeveien over Moesgaard Mark, samt at hans Medhielpere have betalt en et ubetydelig Summa i Skadeserstatning, Omkostninger og Mulcter. Wilhelmsborg Birkecontoir, den 15de Jan. 1828. Rasmussen. Over 131, Lod forarbeidet Sølv, som af Pastor Schousboe, forhen i Ring, er pantsat til afdøde Kammerraad og Amtsforvatter Lund, bliver holdt offentlig Auction paa mit Contoir her i Byen Onsdagen den 30te denne Maaned Kl. 10 Formiddag. Samme Dag forauctioneres endvidere nogle Guld og Sølvmyn, ter, samt noget reduceret Kobbermynt. Conditionerne ville blive Lysthavende kundgjorte paa Auctionsstedet, Skanderborg, den 12te Januar 1828. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Rasmus Nielsen i Rohde, under Wedelslunds Gods indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 26 October 1792, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Frysenborg, den 12te Januar 1828. J. B. Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Christopher Rasmussen af Emborg i Nye Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til hos mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, Deres Krav. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, Wittusen. den 31te Decbr. 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Forpagtningen af det Hr. General, Baron v. Gersdorff i St. Petersborg tilhørende Gods Marselisborg ved Aarhuus, udløber til 1ste Mai d. A. og skal da bortforpagtes paany. Lysthavende ville derom behage at henvende sig til undertegnede Gods Administrator. Marselisborg i Januar 1828. Rumohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmouist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Hareskind, kjøbes til den høieste Priis paa Hattefabrikket af J. Hirsch. Paa Hovedgaarden Meilgaard pr. Grenaae kan, naar derom skeer Bestilling 8te Dage forud, foren billig Betaling erholdes Kron= og Raa=Vildt, samt Harer til Hs. M. Kongens Geburtsdag og fremdeles saalænge Jagten varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Nogle gode Korn-Lofter ønskes tilleie af J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
For en duelig og stadig Gartner som kan fremvise tilfredsstillende Anbefalinger for hans gode Opførsel og Moralitet, er der en god Condition at faae strax eller til første Mai paa en Herregaard i Nærheden af Horsens. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postkontoir henliggende uindløste Breve i October Qvartal 1827. Rbs. 1. Andersen B. Skomagersv. i Aarhuus fra Randers 2. Friis A. i Aarhuus fra Frederichsborg. . 3. Hans N. Malersvend i Aarhuus fra Helsingøer. 20.4. Hastrup Landinspecteur i Pads og Ringherreder K. T. - 5. Holm N. P. Skipper i Aarhuus fra Kiøbenhavn i 5. Hols N. Pastor i Skibsted fra Kiøbenhavn . . 20.6. Holst O. Kleinsmedsvend i Aarhuus fra Aalborg, 7. Jensen K. Tienestekarl i Sander fra Kiøbenhavn 20.8. Jensen T. i Stoering fra Kiøbenhavn . . . . 9. Jensen S. i Hørslev fra Kiøbenhavn . . . . 10. Jensdatter E. i Stoering fra Kiøbenhavn . 11 Jensdatter M. i Fannerup Mølle fra Kiøbenhavn 20.12. Jørgensdatter A. i Aarhuus fra Wiborg . . 13. Larsen S. i Høver fra Kiøbenhavn . . . . 20. 14. Lasen Mad. i Amaliegaard fra Aalborg. 15. Nissin Skovridder paa Christiansholdt fra Kiel. 24. 16. Nielsdatter A. i Aarhuus fra Viborg . . . . 17. Omen J. i Aarhuus fra Kjøbenhavn . . . . 20. 18. Ovesen R. i Assendrup fra dito . . . . . . 20. 19. Petersen Skolelærer i Liisberg fra dito . . . 20. Petersen J. Positivspiller i Aarhuus fra dito . 21. 21. Pirker I. Positivspiller i Aarhuus fra dito . . 22. Plum M. Gjæstgiver i Aarhuus fra Hamborg . . . 23. Rovertsen N. Gaardmand i Tilst fra Corsøer. 14. 24. Schult H. F. paa Lyngsbogaard fra Prez . . . 24. 25. Sørensen S. Lærer i Aarhuus fra Nyeborg. 26. Sørensen C. Guldsmedsvend i Aarhuus fra Horsens 27. Tirthie D. paa Argentofgaarde fra Slesvig. 28. Tronhuus N. Nolemager v. i Aarhuus fra Slagelse 18. 129. Wulff M. i Aarhuus fra Warde . . . . . Aarhuus Postcontoir, den 14de Januar 1828. Tersling. der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Hermed et Følgeblad. Følge=Blad, til Aarhuus Stiftstidende No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Tirsdagen den 15de Januar 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Adskilligt. Mahomets Fane. Dette Panier, som har en saa mægtig religiøs politisk Jndflydelse paa Tyrkerne, og som aldrig bliver udstillet uden i farlige Tidsperioder, er den eneste Fane, som i alle Mahomets Slag og i saa mange Aarhundreder i alle tyrkiske Krige er bleven baaret foran og endnu aldrig er bleven erobret. Den gielder som en Talisman, som en mahomedansk Ortflamme, er og bliver den samme, ældes vel, men forgaaer aldrig; har seet tusinde Aar og Millioner Krigere forsvinde under sine Vinger, og leder endnu dens Tilbederes Hære i Kamp. Farven er grøn, Panieret besat med gyldne Fryndser, men Tøiet saaledes gavet af Tidens Tand, at det falder sønder i Traade, næsten i Støv. Fanen er omgivet af : fem Futteraler; disse ere af grønt Fløiel og grønt Atlask, broderet og besatte med Fryndser og Duske. Det hele opbevares i en Kiste af Citrontræe, ind- og udvendig belagt med Guld og Sølv. Et Hæren forsamlet, saa begive Sultanen, Storviziren, og Mufti sig hen for at hente Fanen. Muftitrækker, i Hærens Nærværelse, med den dybeste Ærefrygt, et Futteral efter det andet af og viser det hellige Panier som et tilbedelsesværdigt Klenodie, der nicilfarligt fører til Seier. Han holder derviden Tale, hvori han forklarer Reliqviens vidunderlige Kraft, og opmuntrer Hæren til Kamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Fiske-Concert. Lieutenant Whire, der har gjort en Reise til Cochinchina, giver Efterretning om en sælsom Begivenhed, som han bemærkede da han seilede opad Floden Donnai til Staden Salgon. Om Morgenen den 3die Junii, siger han, fandtvi Floden blot en halv engelsk Miil bred, og vi lagde bi nedenfor Foreningen af tvende rivende Strømme. En talrig Flaade Smaa fartøier ventede i Nærheden, ligesom vi, paa Flodtiden, der indtraadte omtrent Klokken 10 Formiddag. Vi gik igjen under Seil, og inden faa Øieblikke aabnede en stor Vandflade sig for os, hvilken saae ud som en vild Munding, bedækket med Skummet af taltige kæmpende Strømme. Vor Tolk sagde os, at dette var Naa Bay eller Sece-Bocas(syv Mundinger), hvori vi hastig med stærk Flod bleve drevne frem. Udsigten fra dette herlige Bakken var skjøn og romantisk, men vor Opmærksomhed blev snart fængslet af en anden ny og mærkværdig Begivenhed. Vi hørte nemlig en stor Mængde Toner, der lignede et Orgels dybeste Bas i Forening med Oxefrøens hule Strubetone og atter igjen som en fjern Klokke. Denne Blanding, af Toner gjorde et stærende Jndtryk paa vore Net ver, og, som vi troede, frembragte en littrende Bevægelse i Skibet. Alle Hvide, der befandt sig. ombord, udtrykte herover en levende Forhauselse og Nysgierrighed. Da jeg gjerne ønskede at erfare Aarsagen til denne frivillige Concert, saa gik jeg ned i Kahytten, hvor jeg hørte Larmen endnu tydeligere, og opdagede snart at Tonerne kom nedenfra Skibet og formerede sig til en uafbrudt og fuldstændig Concert. Den Følelse, som gjennemstrømmede mig, lignede den som forhen Berørelsen af Zitteraalen eller Krampesisken havde gjort paa mig. Men om denne Rystelse allene var at tilskrive Tonerne eller en virkelig Svingning i Skibet, var jeg hverken da eller senere istand til at udgrunde. Jnden faa Øieblikke udbredte Tonerne, der først havde lydet ved Bagdelen af Skibet, sig ogsaa over dets hele Længde. Min Tolk sagde, at al vor Forundring blev foraarsaget af en Hob Fiske af en oval Skikkelse, ligesom Flyndren, der formedelst deres Munds særegne Dannelse vare istand til paa en forunderlig Maade at hænge fast ved andre Gjenstande, og at man især traf dem i de syv Mundinger. Men om Larmen, som vi hørte, blev frembragt ved en egen Bygning af de tonende Organer, eller af deres Legemers krampagtige Svingninger, derom vidste han intet at forklare Snart derpaa forlode vi Bækkenet, og da vi løb ind i Flodarmen, hvorigjennem vor Vei gik, saa bemærkede vi ogsaa en Formindskelse af vore musikalske Reisekammerater, og førend vi endnu havde lagt en engelsk Miil tilbage, hørte vi dem slet ikke mere. En Hr. Williams, Artilleri=Major i Qve beck, har i den forrige Vinter gjort flere mærkelige Forsøg over frysende Vands Udvidelseskraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Jblandt andre et med en Bombe af følgende Storrelse og Metal=Tykkelse; dens udvendige Tværlinie var 13 3/2 Tomme, den indvendige 912 Tomme : Metalltykkelsen var ved Brandrøret 1 1/2 Tomme, paa den modsatte Kant 2 1/2 Tomme. Denne Bombe fyldte Williams med Vand, lukkede Hullet med en Jernprop og udsatte dernæst Bomben for en stærk Kulde. Efter kort Tids Forløb udjoges Proppen, som med al Kraft var dreven ned, og slyngedes skjøndt den havde en Vægt af 2 Pd. 20 Lod, 415 Fod bort; tillige steeg op af Aabningen en lang Jistap. Siden befæstede han Proppen med Jernbaand, saa at den ikke kunde drives ud; da sprængtes Bomben. Vi have saaledes her Beviser paa Vandets overordentlige Udvidelseskraft, naar det just vil til at fryse, en Kraft, som ogsaa viser sig hyppigt i Naturen ved at svære Stene rykkes løse ved Frosten, og ligeledes i det daglige Liv ved at selv de stærkeste Kar, fyldte med Vand, sprænges af Frosten. Det er sandsynligt, at, hvis man formaaede at overvinde denne Kraft, eller at forhindre Vandets Udviden, vilde det ikke kunde fryse, eller blive fast til Jis, men forblive, skjøndt dets Varmegrad var under Frysepunctet, i sin Vædske tilstand eller draabeflydende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
J Ny-York faaes den 2den Juni et gandske nyt Syn, idet et tre Etagers Huus af Grundmuur rykkedes et betydeligt Stykke indad fra Gaden uden at det leed mindste Skade. Huset var beboet og skulde, ligesom de andre Huse, bringes i Linie med det nye Løb af Gaden maidenlane. Mesteren Browns Snildhed foranledigede her Besparelsen af en betydelig Udgift, som man havde anseet at være uundgaaelig; thi ved stykkeviis at borttage Fundamenterne og i deres Sted sætte svært Tømmer, ligesom Puderne, man bruger, naar et Skib løber af Stabelen, indrettede han Huset til at skydes tilbage 21 Fod. Den nye Gade laae imidlertid lidet over en Fod høiere, end den gamle, saa at Huset maatte føres op ad et Skraaplan, hvilket skeete ved fem Skruer, af hvilke to anbragtes i i Kielderen og de tre andre mod den forreste Deel af Huset. Bevægelsen var saa jevn, at man saae Gas og Flasker gaaende under Forningen uforstyrret i Vinduerne og at en Deel Folk gik oppe i Værelserne i tredie Etage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Blandt alle Verdens Markeder, er det i Portobello det største. Det er Hovedoplaget for hele Europas og Amerikas Handel Markedet var rer i 30 Dage. Menneskenes Sammenstrømmen, er saa stor, at et Værelse bliver betalt med 1000 Dollars i Leie, et større Locale med 3 til 4000 Dollars. Gulde og Sølvbarrerne ligge opdyngede paa Gaderne, Dæmningerne og midt paa Torvet. Man seer med Forhuuselse den store Mængde Guld, Sølv, Ædelstene og Varer; desuagtet hører man intet om Tyverie. J den Tid intet Marked er hersker sammesteds den største Stilhed. En ny Maade at betale Gjeld paa Dr. Newport, som havde en meget stor ElectriseerMaskine, blev en Scheriff vaer, der med stærke Skridt tilede mod hans Huus, og da han efter Omstændighederne kunde formode, at det gjældte hans personlige Frihed, tog han derefter sine Forholdsregler. Bindende en Conductor til Haand grebet paa Døren, ladede han sit Batterie meget stærkt og ventede paa Udfaldet. Med en Øvrig heds hele Vigtighed steeg Scheriffen op ad Trax pen og gjorde et rask Greb paa det fatale Haandgreb, men i samme Øieblik laae han nedenfor Trappen. Efter at være kommen noget til sig selv igjen efter dette Stød af en usynlig Magt, gjorde han et andet Forsøg, fuld af Forundring over denne besynderlige Maade at betale Gjeld paa Jmidlertid havde Doctoren igjen ladet sit Batterie, og neppe havde Scheriffen atter rørt ved Haand grebet, for han igjen laae 6 Alen nærmere Jorden, og nu lod han Doctoren blive i Besiddelse af den Fæstning, han saa godt havde forsvaret. Et gandske sælsomt Spil af Tilfældet er indtrufset med Alderen hos samtlige Præsidenter i de for nede nordamerikanske Stater. De vare nemlig Alle ved deres Embedsfratrædelse 66 Aar gl., hvilket følgende Optegnelse viser: Washington, født den 22de Febr. 32, blev Præsident 1789, var 8 Aar i Embedet og blev 66 Aar. John Adams, født den 19de October 1735, Præsident 1797, 3 Aar i Embedet og blev 66 Aar. Jefferson, født den 2den April 1743, Præsident 1801, 8 Aar i Embedet og blev 66 Aar. Madison, født den 5te Marts 1751, Præsident 1809, 8 Aar i Embedet og blev 66 Aar. Monroe, født den 2de April 1759, Præsident 1817, 8 Aar i Embedet og blev 66 Aar. J. O. Adams (den nuværende Præstdent), født den 11te Juli 1767, Præsident 1825, ogsaa han naaer de 66 Aar, naar han bliver 8 Aar i Embedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
J Liverpool vil man efterligne Veien under Themsen ved at arbeide sig under den Arm at Havet, som skiller Staden fra Chestershire, og en 1 1/2 engelsk Miil (omtrent 4000 Alen) bred. Overslaget til denne Underjordsvei er gjort paa 150 til 200 tusinde Pd., og man venter sig, ved en maa delig Afgivt, 15,000 Pd. aarlig Jndkomst deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Saasnart Themse-Tragten er færdig, begyndes paa hiin. Dette Foretagende har i Engelland, som udenlands, vakt utrolig Deeltagelse. Jkke let telig kommer nogen dannet Mand til London, uden at besee den, hvorfor ogsaa Directionen har maat ter indskrænke Besøget, der betales med en Shilling; derimod er det Arbeiderne strængelig forbudt, at forlange Drikkepenge. Nat og Dag arbeides af 500 Mand, som afløses hver 8de Time. Arbeiderne bære indoliede Læderhuer, for at holde Dryppet ude, og meget tykke uldne Trøier og Buxer, samt i Gravningsmaskinens (Skjoldet) nederste Afdeling, vandtætte Støvler, som naae op over Knæerne; ogsaa Uldskjorter, for Svedens Skyld. Hverken Schløier eller Schwartner kjendte J. Blodigler som Gienstand for Statistikernes Opmærksomhed. J det Ungarske begynde de at spille en Rolle. Jkke blot at de fra Ungarn blive regelmæssigen ved Extrapost, næsten ugentligen, forsendte til Paris i ubyre Mængde; men Keiseren af Østerrig har endog udstædt et Privilegium, hvorefter en Kjøbmand og en anden Beboer i Wien, som Forpagtet af den fyrstelige Esterhazyske Blodigle fangst, have fem Aars Rettighed paa den Opfindelse, at kunne, efter den af dem saakaldte Tanziske Methode, opbevare de fra moradsige Steder og ellers indsamlede Blodigler i særegne konstigen indrettede Bevarings=Reservoirer og Masser, saaledes i egne, fra den almindelige Art forskjellige Vogne og Vognkasser at føre dem, hvorved en større, Mængde end hidtil, og paa en med Dyrets Natur mere overeensstemmende Maade, kunne til enhver Aarstid forsendes, derved den hyppige Dødelighed mellem dem forebygges, og Blodigierne altsaa sundere, hensigtsmæssigere og til ringere Priis forsendes endog til de fierneste Lande og Verdensdele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Syvtallet er i Bryssel, som saa mange Steder, helligt. Der er 7 Sogne, 7 Patricierfamilier, 7 gange tusinde Huse, to gange 7 Torve og Pladser, 7 fromme Stiftelser, 7 Hospitaler, 7 store Sygestiftelser, tre Gange 7 offentlige Brønde, to Gange 7 Primærskoler. Sennefloden, som bevander Staden, udspringer 7 Mile fra den, deeler sig i 7 Grene, som berøre 7 Landeveie. Staden er bygget paa 7 Høie, og dens Jndbyggeres Antal er 7 Gange til tusinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-15
Man har udregnet, at 5 Personer kunne sætte sig tilbord ved Siden af hinanden paa 120 Maader, uden at sidde den ene Gang som den anden; 6 Personer kunne gjøre det paa 720 Maader; 7 Personer paa 5,040 forskjellige Maader, og 8 Personer kunne i over 110 Aar daglig spise sammen, uden at de behøve at sidde to Gange ligedan tilbords. Frykt og udgivet at A. F. Elmquist.