Viborger Samler, 1832-03-17
Jtalien. Le Constitutionel indeholder en Skrivelse fra Bologna af 24de Febr. om Morgenen der berettet de franske Skibes Ankomst i Sigte af Givitarvecchia. Disse maae høre til den anden Expedition, af hvil ten et Skib er vendt tilbage til Toulon. Jfølge denne Skrivelse har de franske Troppers Ankomst valt en levende Sensation i hele Landet. Patrioterne drage til Ancona eller Civita-vecchia, for at see Franskmændene, maaskee ogsaa i det Haab, at begive sig under deres Beskyttelse. Man siger at der er udbrudt Uroligheder i Romagna, og at en Afdeling paavelige Tropper er rykket ud fra Bologna for at undertrykt disse. Cardinal Albani har ikke kunne finde Nogen der har villet vove at overtage Præsidiet for hans nye blodige Tribunal. Denne Skrivelse taler slet ikke om nogen Fremrykning af de i Ancona landede Tropper. - En Skrivelse fra Bologna af 26de Febr. taler ligeledes om en fransk Divisions Ankomst til Civitorvecchia, hvor den aldeles ingen Modstand har fundet. Man vilde endog vide, at den havde sat sig i Marsch mod Rom. (? Cardinal Albani var den 25de afreist fra Bologna til Modena, for efter Forlydende at begive sig i Hertugens Selskab til det østerrigske Hovedqvarteer. I. Legationerne havde Synet af den trefarvede Fane foraarsaget stor Gjæring, og overalt sang man Marstillanerhymnen. - Som Aarsagen til sin Protestation mod den franske Occupation anfører den pavelige Regjering: Den Mistillid, som den vilde lægge for Dagen mod Østerrig, naar den modtog andre Tropper i Kirkestaten, den ophidsende Indflydelse, som prusorte Nærværelsen af Franskmændene med deres trefarvede Cocarder maatte have paa Provindserne, hvilke man kun med Møie kunde holde i Tomme den Ret, dette vilde give Rusland og Preussen til, ligeledes at sende Tropper, hvilke det pavelige Skatkammer ikke formaaede at ernære, og endeligen den Fare, en almindelig Jntervention funde medføre, for den almindelige Fred. Forbittrelsen var saa stor i de afholdte Congregationer, at en Cardinal foreslog, at man med Trudsel om Excommunication skulde beskytte sig mod en Landgang af Franskmændene. Men Expeditionen svommede allerede paa Havet, da Protesten, udstædtes, Svaret maa altsaa først komme fra Frankrig, og de franske Tropper maae indtil videre holde deres politiske Qvarantaine i Ancona. - Angaaende Occupationen af denne Stad meddeler Cour. Frank Følgende som man troer, efter Udsagn af Hr. Ber tin de Vaux d. 9. der af Ministeriet var afsendt til Ancona, men senere er vendt tilbage. I Havnen laae en liden osterrigsk Escadre der imidlertid ingen Bevægelse foretog. De 800 Mand pavelige Tropper strækkede deres Vaaben ved det første Syn af Franskmændene. Gouverneuren og Prolegaten fik Arrest i deres Huse, for at de ikke skulde udstæde Befalinger til Besætningen i Citadellet, men stilledes efter dettes Capitulation strax paa fri Fod. Franskmændene modtoges med sand Enthusiasme, og om Aftenen var Staden illumineret. Efterretningen herom erholdt Paven den 24de samtidigt med General Cubieres's Ankomst. Generalen lod sig ved den franske Ambassadeur udbede en Audients hos den hellige Fader, der imidlertid blev ham afslaaet, hvorpaa Generalen, uden at have udrettet den fredelige Deel af sit Ærinde afreiste til Ancona. Paren har paa det Formeligste tilkjendegivet sin Utilfredshed, og erklæret Hr. de Ste. Aulaire, at han forlangte Anconas øieblikkelige Rømning og Satisfaction for den Voldsomhed, hvormed man havde overfaldet en af hans Stæder. (Dette Skridt af den pavelige Regjering bekræftes af den preussiske Statstidende.)