JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-04-17
andske Efterretnin, Paris, den 6te April. Moniteuren melder følgende i Hertugen af Sødermanlands Adjutant, Major de Lagrange, er i Gaar ankommen hertil med Depescher fra sit Hof. Derpaa meddeler Moniteuren en Artikel fra Stockholm om Regieringsforandringen i Sverrig. Det keiserl. Pallads i Strasborg indrettes til Hs. Maj. Modtagelse. Det store Hovedqvarteer for Armeen i Tydskland skal være i denne Stad. Førsten af Neufschattel er ankommen dertil. Man ventede, at den østerrigske Krigverklæring vilde komme ud mellem den 1ste og 10de April Man forsikkrer, siger vore Tidender, at Hoffet i Wien har erklæret Kongen af Würtemberg Krig.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Publicisten melder følgende fra Nürnborg under 26de Marts :J Følge de Efterretninger, vi paa nogen Tid have faaet fra Bøhmen, kan man ei længer tvivle paa, at det er det Vienske Hofs Plan, at samle i Bøhmen sin Hovedmagt til den ny Krig, hvortil det synes at ville give Signalet. J 2 til 3 Maaneder har det ladet saa meget Artillerie føre til dette Rige, som dets svage Kræfter tillade, samt Munition og alle til et Feldttogs Aabning uundgaaelig nødvendige Ting. Disse Transporter tilligemed Proviant samles især i Prag, den Stad, der ligger i Middelpunkten, og er en af Bøhmens Hovedfæstninger. Nesten alle Tropper i Mühren og i det østerrigske Schlesien, og de fleste af dem, der ere stationeerte i det nordlige Ungarn, ere rykkede til Bøhmen. Ogsaa en Deel af de i Nedre=Østerrig stationeerte Tropper har faaet samme Bestemmelse. Hele den Styrke, der nu er samt let i dette Rige, anslaaes af Reisende til 100,000 Mand, men dette Udsigende synes os overdrevet. Samme Personer forsikkre, at Østerligernes første Operation i Tilfælde af Krig vil blive et Jndfald i Sachsen paa tre Punkter. Men man har allerede taget saa kraftige Forholdsregler i Sachsen, at man intet har at frygte af dette Jnfald, der kun kan blive skadeligt for dets Ophavsmænd. Et af sachsiske Tropper bestaaende Observationscorps er rykket frem til Grændserne af Kredsen Leutmeritz og danner en Cordon som strækker sig derfra til Egnen af Chemnitz. Alle de øvrige sachsiske Tropper ere sammen trukne ved Dresden. De, der vare stationeerte i Lausitz, have forladt denne Provinds og forenet sig med Observationscorpset eller med Reserven ved Dressen. En stor Artilleriepark er i denne Stad, Fæstningen Kønigsstein er sat i meget god Forsvarsstand. Adskillig Regimenter ere paa Marschen fra Polen til Sachsen. Alle saavesachsiske som allierede Tropper, der vare paa hiin Side Weichsel, i Svensk Pommern og i andre Egne af det nordlige Tydskland, ere om faa Dage i Sachsen. Endelig skal Hs. Høihed Prindsen af Pontecorvo, som man siger, have Overcommanden baade over disse Tropper og over alle Contingenter fra Førsterne af hinforbundet i det nordlige Tydskland. Man behøver derfor ikke at være urolig over Østerrigernes Planer, hvorledes de endog maatte være, om de skulde have den Forvovenhed at begynde Fiendtlighederne. - Foruden den store Armee i Bøhmen ere endnu andre Samlinger af østerrigske Tropper i dette Rige, men de ere saa svage, at de intet angribende Øiemeel kunne have. De 3 ved Eger, Pilsen og Strakonitz sammentrukne Corps synes bestemte til at observere de allierede Tropper i Franken, Øvre=Pfalz og Nedre Bayern. Men man kan forudsee, at hvis den østerrigske Hovedarmee sætter sig i Bevægelse til Sachsen, ville Tropperne i Franken falde ind i Bøhmen, medens andre Coppe besætte Wien, og afskiære al Forbindelse mellem de forskjellige østerrigske Corps".
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Vore Tidender melde følgende under Art. Wien: GeneralWallmoden er ankommen til London. Den østerrigske Plan til Feldttoget er allerede bleven forandret to Gange. Først samlede man Tropperne i Bøhmen, nu giøre de en Flanke=Marsch og begive sig til den Salzburaske. De østerrigske Corps ved Jnn og mod Jtalien skulle agere forsvarsviis, indtil Armeen i Bøhmen har erholdt Fordeele. Hertugen af Montebelloer ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 5te Corps af Armeen i Spanien er brækket op, for at beleire London, den 24de Marts.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Den til Østersøen bestemte Flaade er nu for det meste samlet Di Valencia. nerne og skal gaae under Seil først i næste Uge. Sir J. Saumarer, beiser sit Flag paa Victorv. Admiral Sir Sammel Hvod, der er Næstcommanderende, er den 18de afgaaet til Duinerne ; han hriser sit Flag paa Centaur.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Paa Martinique har man fundet store Forraad af Sukker. Den franske Commandant i Fortet Bourdon skal være bestemt til den meest haardnakkede Modstand.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
General Sir David Dundas er vikkelig bleven udnævnt til Generalissimus for Landmagten. Han blev i Forgaars forestillet for Kongen i denne Egenskab. Dette Valg finder meget bifald. Admiral Bertie har indskibet sig i Yarmouth til Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Fregatten Sallette, der laae saa længe i Jsen og som man har været meget bekymret for, er lykkelig ankommen til Carlscrona.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Viceadmiral Duckworth er afseilet til Lissabon og Cadix med sin Eskadre.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
J disse Dage ere 4 Regimenter indskibede i Cove En Convoy, hvis Værdie anslaaes til 4000,000 Pd. Sterl., en i disse Dage ankommen fra Oporto til vore Havne. Den har allene 8 til 10,000 Piber Portviin ombord.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Admiral Lord Gambier ankom den 7de Marts for Rochefort med Linieskibene Caledonia, Tønnant, Jllustrions og Bellona, samt nogle Fregatter.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
I Vestindien er Fregatten Topaje bleven taget af Fregatten Cleopatra.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
For nogle Dage siden ankom et Parlementairskib fra Bollognetil Dover med Depescher, som strax sendtes til London. Skibet. vendte derpaa tilbage til Boulogne. Depescherne skulle angaae Krigs fangernes Udvexling. Mørning Cronicle indeholder Efterretninger og Regieringsforandringen i Sverrig, hvori iblandt andet anføres, at Kongen af Sverrig har forladt Stockholm under Beskyttelse af 3000 Mand, og tilføien derpaa følgende : "Nogle troe, at denne Jnsurrection er foraarsaget af Fienden; men viansee den for Virkningen af den Elendighed, hvori Landet er styrtet, og af de Uheld hvoraf det endnu trues ved en saa uligesgødelæggende Kamp. Vi troe, at vore Ministre, istedet for at tilskynde Kongen, at drive Sagerne med sine Undersaatter til det Yderste, ville anvende al deres Jndflydelse til at forsyne de stridige Partier og billægge alle Uenigheder.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Den bekiendte Sir Home Popham er farlig syg. Ved Mødet i Underhuset i Gaar blev fremlagt en stor Deel Breve, fra Generalerne Dalrymple, Bentink, Broderick, Kinnedy, DeBaird og Sir John Moore. Af den Sidstes, som have meest Vigtighed og Jnteresse, meddeles herved følgende Udtog: 1ste Brev dat. 9 Oct. 1808 tilkiendegiver Lord Castlereagh, til hvem de alle ere stilede, at han har modtaget sin Udnævnelse til Kommandoen over en Armee af 30000 Mand Infanterie og 5000 Mand Kavallerie, for at bruges i det nordlige Spanien, og han melder sin Bestemmelse, at marschere igiennem Landet efter de Spanske Generalers Anviisning. 2det Brev dat. Liffibon den 11 Oct. J dette siger han, at har gaaer fremad med megen Ængstlighed, og beklager tillige, at hans Feldt=Commissariater nyt og erfarent i de vigtige Pligter, der har at udføre. 3die Brev, dat. Lissabon den 27de Oct. melder, at han har sendt General hope med Artillerie, Kavallerie og et Corps Infanterie, i alt 6000 Mand af den store Vei fra Badajoz til Madrid, og at han har skreven til General Baird, at han skulde marschere fra Corunna til AstorgaHan tilføier: "Oberst Lopez, den Officier, som blev sendt til mig fra Madrid, har været hos mig i to Dage. Han er sikker paa, at vi ikke vil komme til at mangle Understøttelse, og det er paa denne Forsikkring, fra den Spanske Regiering, at jeg fører Armeen ind i Spanien uden oprettede Magaziner. J denne Stilling er der ingen Ting mere væsentlig nødvendigend Penge, og ulykkeligviis ere vi kun maadelig forsynede dermed. Sir D. Baird kom uden Penge, hans Troppe ere kun betalte til den 24de Septbr., og fra den Tid have vi blot kunnet sende ham 8000 Pund.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 4de Brev er dat. Salamanca den 24de Novbr. Dari melde, han sine Troppers Ankomst sammesteds i god Orden, og slutter saaledes: "Den Underre ning, som Deres Herlighed allerede maa have, giør det maaskee mindre nødvendigt for mig, at omtale Tingene Stilling i Spanien, der er saa forskellig fra det man ventede. Havde man kiendt de Spanske Armeers virkelige Styrke og Sammensætning samt Landets forsvarsløse Tilstand, troer jeg, at Cadix og ikke Corunna vilde have bleven valgt til Troppernes Udskibning fra Engelland, og Sevilla eller Cordova, ikke Salamanca vilde have blever den egentlige Samlingsplads for Armeen. Den Spanske Regiering synes ikke at have taget Hensyn til Mueligheden af et nyt Angreb, og de ere sikker, gandske uforberedte paa at møde det, som nu giøres paa dem. Deres Armee ere alle af ringere Styrke end de Franskes. Blakes tilligemed Romanas Korps udgiør ikke mere end 37000 Mand, hvoriblandt en stor Deel Bønder. Castanos og Polafors foreenede Armeerere ikke over 40000 Mand. J Provindserne er ikke nogen bevæbnet Magt enten til middelbar Beskyttelse eller til Armeernes Forstærkning. Den franske Kavallerie fra Burges streifer i smaa Detaschementer i Provindserne Leon og hæver Contributioner, som Jndvaanerne underkaste sig uden mindste Modstand. Enthusiasmen, hvorom vi have hørt saameget, viser sig ikke. Jeg staaer i dette Øieblik ikke i Samqvem med nogen af Generalerne, som kommandere de Spanske Armeer, Jeg er uvidende baade om deres Planer og om Regieringens. General Castanos, til hvem jeg flere Gange henvendte mig for med ham at forbinde den brittiske Armees Operationer, blev skilt ved sin Commando, i det Øieblik, jeg begyndte en Brevvexling med ham. Hans Eftermand, Marquis Romang er endnu i St. Ander. Det er vanskeligt, at giøre nogen Plan for mig selv, førend Armeen er samlet. Jeg skal da være i Stand til at foretage noget, og dersom Spanierne, rystede ved deres Uheld, forsamle sig omkring os, og vise meere Euthuslasme og Bestemthed, bliver der endnu Haab om, at kunne uddrive de Franske. Det er mit Ønske at vise deres Herlighed til Regieringens Underretning Tingene, saaledes som de virkeligere. Det er ikke rigtig at forestille dem anderledes ; thi det er saaledes vi maae gaae dem i Møde. Jeg ønsker ikke at opvække Modløshed hos Andre men vor Stilling vil snart blive vanskelig. Uheld maa man vente og skiøndt jeg stoler paa, at den brittiske Armee stedse vil opfylde sin Pligt, vil dog det endelige Udfald mere beroe paa Spanierne selv og deres enthusiastiske Hengivenhed for deres Sag end paa den brittiske Armees Anstrængelser, som uden denne Bistand ikke ere talrige no til at modstaae de Armeer, som ville blive satte imod dem.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 7de Brev er dat. Salamanca den 5te Decbr. Deri meldes, at i Følge den almindelige Mening, at Madrid kunde giøre Modstand, som ogsaa var Hr. Freres, havde han beordret Sir D. Bairdat opsætte sin Marsch.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 8de Brev, dat. Salamanca, den 8de Decbr. melder, at i Følge det Haab om Madrids Modstand, hvortil han dog kun satte liden Liid, havde han beordret General Baird, som trak sig tilbage, at gaae frem til Benevente, for sammesteds at forene sig med ham og Romang og forenede at marschere til Burgos. - Han lægger til Fordi der endnu er et Lykketref tilovers, men Madrid maa falde og snart vil jeg ikke mere have fast Fod. Jeg haaber, at en bedre Aand hersker i de sydlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 9de Brev, dat. Salamancaden 10de Decbr. melder Madrids Fald og tillige hans Bestemmelse, at marschere til Tordesillas, og derfra til Valladolid. Hans Armee er i god Forfatning, men der mod stod det slet med Romanas Corps. Brevet slutter saaledes: Jndtil Affairerne i Spanien faae en mere lovende Udsigt tænker jeg Deres Herlighed bifalder, at der sendes et tilstrækkeligt Antal Tranportskibe til Lissabon" og til Corunna til Armeens Gien-Jndskibning" Det 10de Brev er dateret Salamanca den 12te Decbr. Det melder, at han ikke har hørt noget fra Marqvis Romann og maae derfor for nærværende Tid opgive Medvirkningen af hans Corps; at han des uagtet er bestemt til at gaae frem, for at giøre en Diversion; de franske Armee i det nordlige Spanien bestaar af 30 til 90000 Mand. J Tilfælde af Tilbagerog forlanger han Transportskibe, som først maae gaae til Corunna for at faae Ordre og derfra sendes til Vigo. Et opsnappet Brev beordrer Soult at giøre sig til Mester af Vigo, at drive de Engelske til Gallicien og erobre Benevente og Zamora. Det lader til af dette Brev, at Bonaparte har troet, at Sir John Mødre var rettreret til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 12te Brev er dat. Benevente den 28de Decbr. og melder, at han har frafaldet sin Beslutning, at angribe Soult og at han har trukken sig tilbage i Følge Efterretning om, at de Franske marscherede med en stor Magt fra Madrid.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Det 13de Brev er dat. Astorga den 31 Decbr. Deri siger hans "Jeg ankom her i Gaar, hvor jeg fandt Marqvis Romana med en stor Deel af hans Tropper. J Henseende til mig, Mylord, og de brittiske Tropper er det kommet til det Punkt, som jeg længe har forudseet. Af Lyst til at giøre hvad jeg kunde, har jeg foretaget en Bevægelse imed Marskal Soult; som Diversion svarede den fuldkommen til fin Hensigt, men da der ikke kan drages Fordeel af den, har jeg derved handler uden noget Formaal. Jeg har nu ikke noget andet Valg end at begive mig til Kysten saa hastig muligt. Jeg fandt ingen Levnetsmidler her, det lidet, som har været at samle, er bleven fortæret af Sir Davis Bairds Korps paa dets Marsch og der er nu kun to Dages Brød for Armeen paa Marschen til Villa-Franca. Der er intet Slags Kiøretøi, Folket er flygtet bort; Landsbyerne ere øde; jeg har været nød til at ødelægge en stor Deel Ammunition og Krigsforraad; jeg har været nødt til at lade de Syge blive tilbage, kort sagt: mit Øiemeed, er nu allene at redde Armeen.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
J Cadix, hvor der i nogen Tid havde været en Partiekamp, ere General Morlos Venner, som hyldede et moderat System, og vilde ikke overlevere denne vigtige Havn til Engellænderne blevne underknede. Stadens Goliverneur er bleven myrdet af Pøbelen. Man venter, at Staden nu vil blive aabnet for vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Stockholm den 4de April. Til Hs. Kongl. Høihed Hertug Rigsforstanderen ere for nogle Dage siden ankomne følgende underdanige Rapporter, hvoraf man seer saavel hvad der har tildraget sig under Tingenes forrige Stilling, som det senere under de forandrede Omstændigheder, og man behøver da bloat overlade det hele til Publicums egen Bedømmelse. Allerunderdanigst Rapport.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Min sidste underdanige Rapport afgik den 22de d. M. med Stabssadjutanten Capitain v. Cramer. J Dag Kl. 10 Eftermiddag erholdt jeg Generalmajor, Commandeur og Ridder Grev Cron steds medfølgende Rapport tilligemed den af bemeldte Generalmajor afsluttede Convention, som jeg herved underdanigst oversender til Deres Kongl. Høihed som Rigsforstander, med Capitain Furumark, som var med ved Staden Umeas Rømning og Troppernes Retraite, hvorved han er i Stand mundtlig at give nærmere Beretning om de den forefaldne Affairer og Omstændigheder, som Generalmajor GrevCronstedt ikke har kunner detaillere saa omstændeligt. Min Stilling er nu en af de meest besværlige; skilt fra de i Torneaa værende Tropper ved en russisk Armee imellem den og den lille Styrke, som kom fra Umeaa med 24 Timers Stilstand, Jeg afventer derfor Deres Kongl. Høiheds naadige befaling om, hvad jeg skal giøre i denne vanskelige Stilling. Jeg forsikkrer, at Jver og Troskab stedse skal følge mig, saalænge jeg lever. Natten imellem den 22de og 23de ankom en Coureer her til Staden fra Generalmajor og Ridder v. Døbeln med et Brev fra den Russiske General en Chef til den Russiske General, som kommanderer de over Bugten ankomne Russiske Tropper. Dets Jndhold var, at de Russiske Tropper skulde gaae tilbage, og ifaldde allerede vare i Umraa, skulde de vende om igien og forlade den Svenske Kyst, hvorvi Generalmajor v. Døbeln underrette de befalingsmanden over de Umeaaværende Tropper, samt at Rapport var i samme Hensigt afgaaet lige til Deres Kongl. Høihed, Rigsforstanderen; men denne Coureer har ei kunnet naae Umeaaførend i Formiddags og forventer jeg Rapport fra Generalmajor GrevCronstedt, hvad Virkning dette Brev har havt.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Hovedqvarteret Hernssand den 24de Marts 1809. C. N. af Klercker, General af Jnfanteriet og Øverstkommanderende over den Kongl. Nordre Armee, B. A. von Knorring, tienstgiørende Overadjutant ved Expeditionen. Rapport. Da Fienden med en Styrke af omtrent 8000 Mand Kavallerie og Infanterie forcerede alle de til dette Steds Forsvar tagne Stillinger, og tillige ved stærke Detaschementer søgte at afskiære Retraiten herfra har jeg, som det bedste Middel, der var tilovers til at redde Artilleriet som var uden Heste og de Tropper, jeg kommandeerte, hvilke tilsammen udgjorde 900 Mand, saavelsom og for at frelse denne Stad og Lander heromkring fra Plyndring og Ødelæggelse, været nødt til at indgaae medfølgende eriginale Convention, og jeg anseer dens Afslutning saa meget heldigere, som jeg der desuden har kunne betinge flere gode Vilkaar. Jeg har derfor ladet Brigadechefen Oberst og Ridder Fohlander, til hvem jeg nu har overgivet Commanden over alle Tropperne, (da Umeaa maatte rømmes) til bestemt Tid bryde og med dem og afgaae over Vesterbottens Grændse, med den Ordre, at lade en Commando af 200 Mand blive tilbage ved Nordmaling, og derefter at fortsætte Marschen til Hernsand med den øvrige Brigade Naar jeg siden faaer alle Rapporterne fra de øvrige befalingsmænd, skal jeg indsende Beretning om de forefaldne Affairer, ligesom jeg de ogsaa skal have den Ære at give en mere detailleret Beretning om alle Omstændigheder. Dette saavelsom og at jeg med Coureer har afsendt Beretning herom til Chefen for den første Afdeling i Torneaa rapporteres herved til den en Chef kommanderende Hr. General, Commandeur af Sværdordencus Storkors. Umeaa den 23de Marts 1808. J. A. Cronstedt, Generalmajor C. W. Brusin, Major og tienstgiørende Overadjutant.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Convention. imellem et Corps Russisk Keiserlige Tropper under Generallieutnant Bareley de Tollys Commando, og et Korpo Kongl. Svenske Tropper under Generalmajor Grev Cronstedt: Ovennævnte Generaler ere komne overeens om følgende Artikler, 1ste Artikel. De Svenske Tropper skulle rømme Staden Umeaa Dag Eftermiddag Kl. 4, paa hvilken Tid de Russiske Tropper indtage deres Qvarterer. 2den Artikel. De Svenske Tropper trække sig tilbage til Hernsand, og efterlade blot Forposter i Nordmaling. De Russiske Tropper strække deres Forposter til Grændsen af Umeaa Lehn. saaledes at Strækningen imellem denne Grændse og Erestrømmen bliver neutral. 3die Art. Alle Proviant= og Amisunitions=Forraad skulle ligeledes i Dag overgives ved Conventionens Undertegnelse og de Svenske Tropper tage ikke meere end 4 Dages Proviant med sig 4de Artikel. De Syge af den Svenske Armee blive i Umeaa under en Svensk Læges Tilsyn og Pleie, til hvilket Øiemed han skal forsynes med Føde, Levnetsmidler og øvrige Nødvendigheder. Reconvale seenterne skulle strax overleveres til den Svenske Armees Forposter, de Finske Soldater undtagne, som skulle forsynes med den Russiske Generals Pas og vende tilbage til deres Hjemsted i Finland. 5te Art. Begge Generalerne skulle afsende Courerer til de Høistkommanderende over de giensidige Armeer med Underretning om denne Convention, og ska man, saasnart Fiendtlighederne skulle udbryde paa ny, derom bekiendtgiøre hinanden 24 Timer i Forveien. Jndtil Courerernes Tilbagekomst bliver Stilstand imellem de under Generallieutenant Barclayde Tollys Commando og de Svenske Tropper under Generalmajor Grev Kronstedt. 6te Artikel. To Exemplarer af denne Convention skal giensidigen undertegnes og udvexles. Underrettet om den i Sverrig skeete Forandring, som giver Haa og Fred, og med Hensyn til mine Jnstructioner, hvoraf jeg slutter, at Hs. Majestæt Keiseren min Herre meget ønsker at være i Fred med en saaagtværdig Nation, har jeg ikke kunne undlade at give et Beviis paa denne Hs. Keiserlige Majestæts Tænkemaade ved Undertegnelsen, af denne Convention. Jeg har har saa meget mere Anledning dertil som jeg officiel er bleven tilkiendegiver, at Hs. Keiserlige Majestæt har sendt sin befuldmægtigede Minister til Armeens Hovedqvarteer i den Hensigt at underhandle med den Svenske Regiering. Umeaa, den 12 Marts 1809. Barclay de Tolly, Generallieut. og Chef for de Russiske Tropper i UmeaaHvor meget jeg end ønsker at kunne give de Svenske Tropper ethver Beviis paa min Høiagtelse, saa vover jeg dog ikke gjøre nogen Bestemmelse for Tropperne ved Torneaa, og det giør mig ondt, at jeg ikke heri kan samtykke Grev Cronstedts Forslag. Barclay de Tolly, Generallieutenant, Allerunderdanigst Rapport.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Siden min sidste underdanige Rapport af 24de d., som afgik herfra med Capitain Furnmark, er en Rapport afvigte Nat indkommen fra Divisionschefen Grev Cronstedt, at de Russiske Tropper have rømmet Umeaa. Jeg oversender herved en Afskrivt og tillige en Afskrivt af den af den russiske Generallieutenant Barclayde Tolly den 12 d. M. afsluttede Convention. Formedelst Fiendens Jndbrud er skeet Standsning med Proviant-Transporterne, og Qvartererne forlagte, samt Proviant-Oplaget for endeel ødelagt, og jeg har beordret ny Cantonerings Qvarterer efter den af Deres Kongl. Høihed som Rigsforstand, der naadigst befalede Fordeling, og efter den muligst beqvemme Tilførsel af Levnetsmidler, og jeg skal fremdeles underdanigst indsende er Cantonnerings=Kart. Fra befalingsmanden over den første finske Division, er endnu ikke indkommen nogen Rapport og Fiendens Bevægelser paa Kanten ved Umeaa. Hovedqvarterret Hensand, den 29de Marts 1809. C. N. af Klercker, General en Chef over den Kongl. Nordre Armee, General af Jnfanteriet. C. H. Lange, Capitain og Stabs=Adjutant.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Rapport.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
at omtale. Umeaa, den 27de Marts 1809.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Convention imellem Generallieutenant Barclay de Tolly, Kommanderende over et russisk Korps i Westerbotten, og Generalmajor GrenCronstedt, Kommanderende over et Korps svenske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-04-17
Endskiønt Generalen over de russiske Tropper erholde den høistkommanderende General over de russiske Tropper i Finland, Hr. von KnorringsOrdre, at vende tilbage til Wasa med sit Korps, kan han dog ikke begynde denne Marsch, førend den 1/2 d. M., saa at de sidste af hans Tropper ei kunne være ved Holmøen, førend den 12 dennes, under Forbeholdenhed af følgende Artikler : 1) Han haaber, at det skal blive anseet som et Beviis paa hans Agtelse for den svenske Nation og dens Militair, at han af det i Umeaa tagne Magazin ikke tager meere Proviant med sig for Tropperne end det, som udfordres, for at kommes til Wasaa. Alt det øvrige skal tilbageleveres til de af den svenske General udnævnte Commissairer. Af de øvrige Magaziner skal ingenting røres uden af Eqviperings=Forraadet, saasom Strømper og Pelise, saa mange, som behøves til de Syge, der kunne følge Armeen. 2, Til de Syges Transport, samt de nødvendige Effecter og Proviant for dres af Landshøvdings-Embedet 120 Heste og Slæder, som skulle med bringe 4 Dages Fourage for Hestene, og Fødemidler til Folket. De sendes tilbage ved Ankomsten til Biørkøe. Det første Antal af disse Heste nemlig 40 skal indfinde sig i Umaa den 11 1/2 i denne Maaned om Aftenen og de andre 30 den 14 ved Middagstid. 3) De svenske Tropper skulle ei gaae over Umeaa Lehns Grændse, førend den 12 de M., men et Kompagnie svenske Tropper skal den 1/2 af de russiske Tropper modtage Vagten i Staden og ved Magasinerne, hvilke af de dertil udnævnte Personer igjen tages i Besiddelse samme Dag. 4.