JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
(Bilag.) Krigsefterretninger. Den 4de (16de) Aug. viste Keiser Napoleon sig i Spidsen for sin hele Armee, som var 100,000 Mand stærk, for Smolensk. Sex Werster fra Staden blev han modtagen af Gener. Lieuten. Rayewsklys Corps. Kampen begyndte Kl. 6 om Morgenen, og fra Middagen af var den meget mordisk. General Doctorows Corps, som var indtruffen, for at træde i det Rayensklyske Corps Sted, angreb d. 6te (d. 17de) i Dagbrækningen Fienden, og Fægtningen varede til ud paa Natten. Fienden blev paa alle Puncter dreven tilbage; de Russiske Soldater kjæmpede haardnakkede med det Mod og den Uforfærdethed, som besielede dem for Fædrenelandets Forsvar, anraabende den Almægtige om hans Bistand. Men imidlertid stod Staden Smolensk i Flammer, og vore Tropper toge deres Stilling imellem Dnieper, Landsbyen Pueva og Dorogobouje. Jndtagelsen af Smolensk har kostet Fienden over 20,000 Mand. Alle Stadens Jndbyggere havde forladt den førend Slaget. Vort Tab af Døde og Saarede beløber sig til 4000 Mand. Blandt de første tælles to brave Generaler, Skalon og Balla. – Man har taget en stor Mængde Fanger; hele Batailloner af den fiendtlige Armee bleve nødsagede til at strække Geværet, for at undgaae Døden. 3 Regimenter Cosakker og 3 Regimenter Cavallerie kastede 60 Escadroner fiendtligt Rytttrie, der commanderedes af Kongen af Neapel. - Gener. Lieut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Grev Wittensteins Jndberetning til Keiseren er dat. Over d. 31 Julii (12 Aug.) 1812. Han siger deri, at da han blev underrettet om, at den store Franske Armee bestandig blev forstærket med Bayerske og Würtembergske Tropper, og modtog fra Krigsministeren den Efterretning, at begge Armeerne havde forenet sig, for at agere offensiv, og den befaling, at angribe Fienden i Flanken, saa detacherede han 4 Escadroner under Major Bedragni, som skulde iagttage alle den Mardonaldske Armees Bevægelser, og underrette ham derom. Han selv rykkede derpaa mod det Ondinotske Corps, angreb det d. 30de, slog, efter 8 Timers Kamp, Fienden paa Flugten, og forfulgte ham indtil om Aftenen. Han har taget 3 Officierer og 250 Soldater til Fanger, og man troer at Fiendens Tab er betydeligt, da især hans Curasserer, der anvendte Alt for at bemægtige sig Batterierne, lede meget. Sit Tab af Døde og Saarede anslaaer han til 400 Mand. Han ender med: "jeg vil forfølge Fienden indtil Düna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Willna d. 1 Sept. Dagligen ankomme her nye Corpser, og de Lithauiske Regimenters Oprettelse fortsættes med Held. - Hertugen af Regio, der er bleven saaret i Affairen ved Polesk, er ankommen her. Det Saar, han har faaet paa den venstre Arm, bedrer sig; det synes endog, at han inden en Maaned atter vil kunne drage i Feldten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Newyork d. 25 Julii. Vore Tropper have tilfegtet sig den første Seier, der har opvakt den meest levende Enthusiasmus. Gener. Hull og hans Armee er landet i Canada, og har, efter en temmelig levende Modstand bemægtiget sig Staden, Sandwich. Han har udstedt en meget eftertrykkelig Proclamation til Jndbyggerne i Canada, hvori han lover at befrie dem fra Storbritanniens skjændige Aag. Han bebuder dem, at han er forberedt paa alle Begivenheder, at han har Tropper hos sig, der ville overvinde alle Hindringer, og at disse Tropper blot ere Avantgarden af den Magt, som de forenede Stater sende til dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
London d. 12 Sept. Regjeringen har besluttet, at forstærke Canalflaaden, da Flaaden paa Schelde kunde forsøge at udløbe for at gaae til Brest, saasnart Jevndøgsvinden begynde at blæse Den første Bataillon af det første Garderregiment, som sidste Løverdags var afgaaet fra Portsmouth, for at indskibe sig til Spanien, har pludselig faaet Contraordre og maa indtil videre blive i Brakkerne i Hilsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Den i Siebenburgen commanderende Gener. Baron Stipsis, havde nyelig det Uheld ved at syne en Skandse, at Jorden løsnedes under ham, hvorved han faldt ned i en Grovt og brak Benet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Jndtil hans Helbredelse er Commandoen overdraget til Feldtmarsch. Lieuten. Baron Szint=Kretzi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Hamborg, d. 24 Sept. J det blodige Slag ved Mosaisk havde Russerne en stærk forskandset Stilling. Man maatte manøvrere, for at omringe Forskandsninger, der vare saa vanskelig at komme til. Efter de heftigste Anstrængelser bleve Russerne fordrevne fra alle deres Stillinger. Fra dette Øieblik var deres Tab uhyre, 60 Canoner bleve i de Franskes Magt. Ved Courerens Afgang forfulgte man disse Fordeele. 60,000 Canonskud ere vexlede med 1000 Canoner. Fyrst Bagration er saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Hvalpen, (frit efter L. H. Nicolai). Det gryer af Dag, alt Hertas Horn Lydt sammenbruser lette Hunde; De sprede sig i Krat og Korn, Og støve stumt i Dalens Grunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
En Hvalp, som just for første Gang Er løben med, besnuser hver en Tue: Forgjeves. – Jngen Hare sprang, Ei Sneppen fløi, ei Skovens kjelne Due. Tilsidst vil Laps sig ret anstrænge: Han gjør hæftigt, Bief i Bief, Liig Nutiids velopdragne Drenge, Saasnart de skjelne - Spader fra Træf Opmærksomt Alt sig om ham samler; Man søger, finder - Vand og Vind; Sir Coxcomb *) efter Grunde famler; Man leer – men sparer end hans Skind. Dog, Monsieur Næsviis snart sig glemmer, Og atter sit: "Vouvou!" istemmer; Da griber rask den gamle Frands I Hanekammen paa Krabaten, Og fører med ham op en Dands, Som stundom springes af Soldaten. Tilsidst han siger: "Lille Laps, Naar du i Voxnes Sælskab træder, Vær lidt beskeden; eller Klaps Du faaer, trods copcomb, Bjef og Kjæder!" Blok Tøxen. *) Et engelsk Ord, som baade betyder en Hane kam og en Laps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Astronomen Keplers Død (frit efter Kastner). Saa høit er ingen Dødelig opstegen, Som Kepler steeg - og døde Hungersdød! - Kun Aander frydedes i Ly af Himmelegen, Derfor ei Kroppene sig om dens Krone brød. Blok Tøxen. Udødelighed, (frit efter Schiller: For Døden frygter du? – Du vilde evigt leve? Ei blot for dette Nu De store Aander bleve! Du leve da for Verdens store Hele! Der er din Aand, naar Vinde Støvet deele Blok Toxen. Viisdom og Klogskab, (efter Schiller); Vil du, Ven, dig opsvinge til Viisdommens steileste Høider? Vov det, velan, men foragt Klogskaben, som dig beleer. Den Kortsynede seer kuns Bredden, hvorfra de bortflyver; Hiin seer den ei, hvor engang lander din modige Flugt. Blok Tøyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Co Niende Aargang. No. 80. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 3 October 1812. Alber at hams Stille Vemodstaarer flyde Ved den Ædles kolde Grav, Harpens Klagetoner lyde Ved hans brudte Vandringsstav. Godes bifald var hans Hæder, Gavnrig Kundskab var hans Guld Dyden ved hans Urne græder, Lærdom sørger ved hans Muld. Ynglingen han kjerlig førte Hen til Viisdoms faste Field, Og naar han ved Fjeldet rørte, Udsprang strax det klare Væld. Han opdrog saa mangen Pode Til at vorde Danmarks Pryd Lagde Sæden til det Gode, Med en reen og ædel Fryd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Med en Grandskers skarpe Øi Læste han i Oldtids Bog, og i gamle Kjæmpehøie Tolkte han halv glemte Spr. Viis og vittig som en Braga Qvad han tidt om Heltes Færd, Gamle Jslands mørke Sag Gav han et forynget Værd. Sønderbrustne Bautastene. Med de halv udslukte Ord, For hans Øie stod saa rene Som for længst hensvundne Nord. Med sin Skarpsinds Ørneblikke Drog han frem det rustne Skjold, Lærte os Oldfædres Skikke, Heltes Jdræt stolt og hold. Christen var han i sit Hjerte, Christen i enhver sin Jd, Christenkierlighed han lærte At udøve from og blid. Fast i Livet, som i Døden, Stedse han sig selv var lig, Nattens Mulm og Morgenrøden, Lige skjøn ham viste sig. Han en Sol saae rolig slukkes, Som for ham ei straalte meer, og et jordisk Øie lukkes, Som kun gjennem Taage seer. Thi en bedre Sol ham vinker, Som gaaer aldrig, aldrig ned, Og en evig Stierne blinker Paa hans nye Vandrings Fjed. Hist i Lysets skjønne Sletter Mødes han af mangen Ven, Gamle Kjæmper, stolte Jetter Jle freidig mod ham hen, Række ham den grønne Krone, Og med djærve Heltehaand, Midt for Almagts høie Trone, Knytte helligt Venskabsbaand. Løvet faldt, men end staaer Stammen, Uberørt af Dødens Lee, Hist i paradisisk Gammen Vi den atter blomstre see! Sundheds Politie. Principiis obsta; sero medicina paratur, Cum mala per longes invaluere moras. Ovid. Denne Green af den offentlige Bestyrelse er af saa megen Vigtighed for Borgersamfundet i Almindelighed, og enhver stor Stad i Særdeleshed, at man ikke kan være opmærksom nok paa de Gjenstande, der, i hvor ubetydelige mange ved første Øiekast end maatte forekomme os, dog kan have saare megen Jndflydelse paa Statsborgerens Liv og Sundhed. Sundheds Politiet og det almindelige Politie burde, saa at sige, stedse vandre Haand i Haand; thi skjønt disses Forretninger henhøre under særskilte Autoriteter, saa er det dog saare vanskeligt at trække den Grændselinie, som adskiller dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Den danske Regjering, som til alle Tider med faderlig Omhue har sørget for Alt hvad der sigte de til Undersaatternes Tarv, har ogsaa ved passende Anordninger søgt at afværge enhver Ubeqvemhed og Misbrug, hvorved Borgerens Liv og Sundhed kunde sættes i Fare. Med den strengeste Agtpaagivenhed vil det, i en Virkekreds af saa udstrakt Omfang, imidlertid neppe være mueligt at kunne oversee det Hele saaledes, at jo enten Misbrug kunde indsnige sig, eller en og anden Rettelse og Forbedring finde Sted. Da det er tilladt enhver Borger i Staten med Frimodighed og Beskedenhed at yttre sine Tanker, hvor han troer, at disse kunne lede til et nyttigt Resultat; saa har Anmelderen af disse Linier ikke taget i Betænkning, at gjøre Vedkommende opmærksomme paa en og anden Gjenstand, Sundheds Politiet angaaende, som han ansaae i det mindste ikke upassende til at komme under nøiere Overveielse. Enhver, som med Eftertanke har læst vores fortiente, hædrede Oldings Callisens fortreffelige Skrivt: Physiske og medicinske Betragtninger over Kjøbenhavn, vil finde, hvor mange og forskjellige de Kilder ere, der her i Kjøbenhavn, som i alle store Stæder, afgive Stof til Sygdomme, og have ufordeelagtig Jndflydelse paa Jndvaanernes Sundheds-Tilstand. Blandt disse vil jeg for det første især anføre nogle, som, efter hvad jeg har kunnet bemærke, synes at fortjene en langt større Opmærksomhed, end man hidindtil har værdiget dem. Hertil høre:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
J den sidst udgivne Medicinaltaxt, under 20de April d. A., synes det ikke at være regnet saa nøie, da der i samme findes Lægemidler benævnte under: bedste Sort, Mellemsort og ringeste Sort. Det viser imidlertid en ubetinget Tillid til Apothekernes Redelighed, og det vil være godt for den Syge, om han kan være vis paa, at Lægemidlet ikke er af sletteste Sort, naar hans Læge har forskrevet bedste Sort, thi denne muelige Feiltagelse er vanskelig at opdage, især hvor Lægemidlet bestaaer af flere Ingredientser. ikke kunde ansees fyldestgjørende, at foretage Viinprøven paa een eller flere Bouteiller, som fremsattes, men den maatte tillige skee paa Viin fadene i selve Oplaget. Befandtes da nogen Viin at være af slet Beskaffenhed eller at indeholde skadelige Tilsætninger i Hensigt dermed at corrigere den, eller give den et behageligt Udseende, da maatte den uden Naade confisqveres, eller, rigtigere udtrykt, tilintetgjøres. Havarerede Kaffebønner maatte være samme Skjebne underkastede, og for Sikkerheds Skyld, uden Omstændigheder, styrtes i Søen, og de Handlende, som vovede at blande disse med gode Bønner, eftertrykkelig ansees. Denne Maade troer jeg ville være den sikreste til at hemme disse offentlige Bedragerier. Maaskee ville det virke end kraftigere, omdenne Fremgangsmaade gaves al muelig Offentlighed; det vilde imponere, og tillige indgyde den tilbørlige Agtelse for Sundheds=Politiets Aarvaagenhed og Virksomhed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Jndenlandske Efterretninger. Placat for Kongeriget Norge, angaaende Bøigdesangs=Bevillingers Tinglæsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekjendtgjøre herved: at Hans Kongelige Majestæt under 12te i denne Maaned allernaadigst har resolveret, at Placaten af 17 Martii 1779, hvorefter Saug Bevillinger i Kongeriget Norge skulle, forinden Eierne deraf maae benytte sig, læses til Tinge den første Rets=Dag, efterat de ere Vedkommende tilhændekomne, skal ikke allene gielde, ligesom hidtil, i Henseende til Bevillinger paa Sauge, hvorpaa skjeres til Udskibning, men ogsaa i Henseende tilde Bøigdesangs-Bevillinger, som nogen herefter meddeles, samt at de Bøigdesaugs=Bevillinger, som i den forbigangne Tid, siden Hans Kongelige Majestæts Tiltrædelse i Regjeringen, allerede ere udstædte, skulle inden 1 Julii næste Aar, saavidt ikke allerede maatte være skeet, tinglæses, og i andet Fald ansees som ulovlige og have tabt deres Kraft, hvorimod de Bøigdesaugs=Bevillinger, som, før Hans Kongelige Majestæts Tiltrædelse til Regjeringen, ere udstædte og hidtil ikke maatte være tinglæste, ei skulle fordres læste til Tinge, førend de af Hans Kongelige Majestæt ere allernaadigst confirmerede, men, naar saadant er skeet, da, tilligemed Confirmationerne, bør tinglæses den første Rets Dag, efterat disse ere Vedkommende tilhændekomne. - Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, d. 19de Sept. 1812. Længe har Fædrenelandet ikke mistet nogen Videnskabsmand, der besad flere udbredte og mere forskjellige Kundskaber, end den nylig afdøde Capitain Abrahamson. Hans Smag for det Skjønne bevise hans mange Recensioner i vore critiske Blade, og hans Talent for Digtekonsten bevidne hans ikke faa poetiske Arbeider. Men hvad der især berettiger ham til en vigtig Plads i vor Litteraturs, at rette. Rentekammeret, d. 19de Sept. 1812. Længe har Fædrenelandet ikke mistet nogen Videnskabsmand, der besad flere udbredte og mere forskjellige Kundskaber, end den nylig afdøde Capitain Abrahamson. Hans Smag for det Skjønne bevise hans mange Recensioner i vore critiske Blade, og hans Talent for Digtekonsten bevidne hans ikke faa poetiske Arbeider. Men hvad der især berettiger ham til en vigtig Plads i vor Litteraturs, Annaler, er hans store Fortjenester af Oldgrandskningen. Noget egentligt Værk har man hidtil ikke fra hans Haand, skjønt man upaatvivlelig havde havt det, om hans Kaar nogensinde i hans Livhavde levnet ham det til store og classiske Værkers Udarbeidelse saa nødvendige Otium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Ved Auction d. 25 Sept. i Huset No. 249.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
i store Kongensgade solgtes: Nordamericansk hvid Rom 880 a 918 Rdlr. 30 Virti., guul dito 908 a 926 Rdlr. dito, fremmed Sirup 107 Rdlr. 100 Pd., Hvaltran 196 Rdlr. 15 Virtl., Terpentin spiritus 22 Rdlr. 4 Mk. a 23 Rdlr. 4 Mk. pr. Virtl., Campeschetræe 73 Rdlr. a 75 Rdlr. 2 Mk. 100 Pd., Mahognietræe 22 Mk. 8 s. a 39 Mk. 12 s. Quadratfoden, Georgin Bomuld 22 Mk. 16 s. Pd., gule Nanquiner 8 Rdlr. a 10 Rdlr. 12 s. Stkt., Mallaga Rosiner 215 Rdlr. 100 Pd., Risengryn 167 Rdlr. a 170 Rdlr. 4 Mk. 100 Pd., Bleghvidt 150 Rdlr. 3 Mk. a 152 Rdlr. 100 Pd., Nelliker 20 Rdlr. 2 Mk. a 21 Rdlr. 4 Mk. Pd., Muskattenblomme 80 Rdlr. Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Hr. Capitain Lind har solgt Gaarden No. 11 paa Vestergaden til Hr. Wulf Salomon for 100000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Handelen med Peltsværk er her meget betydelig, skjønt nogle paastaae, at den Overflødighed af Fisk, St. Laurentiifloden frembringer, vilde være en endnu vigtigere Artikel end Peltsværk. - J Canada boe en Mængde indianske Folkestammer, men deres Tal formindsker sig der, hvor Europæerne ere meest talrige, hvilket især maa tilskrives deres umaadelige Tilbøielighed til stærke Drikke, som de holde saa overordentlig af. Stæderne ere: Que ber, Montreal, og Trois Rivieres, alle de øvrige Establissementer ere enten Skantser eller Sogne, hvis Huse altid ere bygte i en Rad, saa at enhver Eier har sit Stykke Jord og sit Træhuus. Formedelst de bestandige Grændsestridigheder, som allerede havde varet i mange Aar, udbrød omsider 1765 imellem Frankrige og Engelland en blodig Krig, og ved Fredsslutningen i Versailles 1762 afstod Frankrige Canada til Engelland. Siden den Tid har den Engelske Handel paa dette Land i Almindelighed sysselsat 34 Skibe og 4000 Sømænd; Udførslen bestaaer i Skind, Peltsværk, Ginfang, Slangeurt, Hvede a., til Beløb 150,000 Pund St. Det, der indføres fra Engelland, beløber sig til omtrent det samme. Men imidlertid vil det altid blive umueligt at overvinde alle de Vanskeligheder, der ere en Følge af Vinterens Strænghed. Fra December til April fryser det saa stærkt, at de bredeste Floder lægge til, og Sneen ligger almindeligen 4 til 5 Fod høi, selv i de Egne, som ligge under samme Brede som Paris. En anden Uleilighed opstaaer ved Vandfaldene i St. Laurentii Floden neden for Montreal, som hindre Skibe fra at trænge ind i dette Sæde for den indere Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Engellands Communication med Canada og de uhyre Landstrækninger deromkring, vil derfor altid afbrydes om Vinteren, saalænge der ikke her gives Veie, som kunne reises paa uden Fare for de vilde Jndianere, der ideligen gjøre fiendtlige Jndfald, og en Tidlang ustraffede kunne anrette store Ødelæggelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
London d. 9 Sept. (Moniteur). Et Brev, skrevet ombord paa Acton i Beltet d. 17 Julii, siger: Vi ere nødsagede til at tilbringe hele Natten paa Fordækket. De Danskes Canonbaade i Beltets snevre Vande ere meget talrige, meget stærke, vel besatte, og vel betjente. Vore Convoys have liidt betydeligt. Vor Escadre bestaar af: Dictator paa 64 Canoner, Thracion paa 18 Canoner, Pincher og Cheerly, Brigger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
(Af Hamb. Corresp.) Cassel, d. 23 Sept. Den Westphalske Moniteur leverer foreløbige Efterretninger om Slaget ved Moskwa, hvoraf følgende er det Væsentligste Siden d. 5te om Eftermiddagen var den Franske Armee bleven den Russiske Hær vaer, hvis høire Fløi stod henad Moskwa og hvis venstre stod paa Høiderne af Vologhas venstre Bredder, hvor Fienden havde opstillet 9 til 10,000 Mand. Disse Redouter med deres Canoner bleve inden en Time erobrede. Den 6te tilbragtes med Recognesceringer. Fiendens Position var yderst sammenpresset; den paa venstre Fløi var bleven svækket ved Høiens Borttagelse. Dog syntes den paa høire skjøn og fast. Jøvrigt vare Redouterne nylig anlagte; brøvten ikke meget dyb, hverken forsynet med Pallisader eller Spidspæie. Man regnede Fiendens Styrke for 120 til 130,000 Mand, saaledes var ogsaa omtrent vor. Men vore Troppers Overlegenhed var ikke tvivlsom. Generalmarschen blev slaaet og følgende Dagsbefaling udstedt: "Soldater! Det Slag er for Haanden, som J saalænge have ønsket. Fra nu af beroer Seieren paa eder. Den er os nødvendig. Den vil forskaffe os Overflødighed, gode Vinterqvarterer, en hurtig Hjemkomst til Fædrenelandet. Opfører eder som ved Austerlitz, ved Friedland, ved Smolensk, paa det man engang kan sige: Han var i hiint store Slag under Moskaus Mure." – Fyrst Poniatowsky satte sig i Marsch, for at omringe den Skov, til hvilken Fienden støttede sin venstre Fløi. Prindsen af Eckmuhl marscherede langs med Skoven. 2 Batterier, hvert paa 60 Stykker Skyts, beskjød Fiendens Position. 1000 Canoner fyrede fra begge Sider. Kl. 7 om Morgenen begyndte den smaa Geværild mod Fiendens venstre Fløi. Prindsen af Schmuhl blev Hesten bortskudt under Livet. General Compans, der var hos ham, blev saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Paa samme Tid rykkede Hertugen af Elchingen, understøttet af 60 Stykker Skyts, frem mod Centrum. Kl. 8 bleve Positionerne tagne, Redouterne erobrede og Fiendens egne Batterier rettede imod ham. Forjaget fra disse faste Positioner, og indseende, at Slaget var tabt førend det endnu var begyndt, besluttede han at angribe dem med sine Masser, og udsatte sig haardnakket for 3000 Franske Canoners Jld, som vare anbragte paa Høiderne. Fienden havde endnu sine Redouter paa høire Fløi. Gener. Morand tog dem Kl. 9 om Morgenen, men kunde ikke holde sig deri. - Opmuntret af denne Fordeel lod Fienden marschere sin Reserve og angribe vort Centrum. 30 Stykker Skytsstandsede i Begyndelsen hans Marsch, men derpaa styrtede, under Cartætschilden, de fiendtlige Colonner selv, som i 2 Timer bleve staaende fast sluttede, ikke vovede at rykke frem og heller ikke vilde trække sig tilbage. Omsider oplystes de fiendtlige Geleder, da Kongen, af Neapel brød igjennem de Aabninger, som Cartætschilden havde foraarsaget i deres Batailloner og Cirasseer=Escadroner. Fra nu af var Seiren vor. Kl. 2 om Eftermiddagen var Slaget tilende. Fiendens Tab er uhyre. Det kan anslaaes til 40 a 50,000 Mand; 12 til 13,000 døde Russer, og 8 til 9000 dræbte Russiske Heste talte man paa Valpladsen. Vi have taget 5000 Fanger og 60 Canor. Vort Totalforlis kan beløbe sig til 10,000 M., hvoriblandt 2500 Døde. 40 Russiske Generaler ere dræbte eller saarede. Blandt de sidste er Fyrst Bagration og Gener. Tutschow. Vi have mistet Div. Gener. Gr. Caulincourt og Montbrun, som dræbtes af Canonkugler. Vort Artillerie har løsnet 60,000 Canonskud, som ere blevne erstattede ved 800 Vogne, der allerede førend Slaget vare ankomne fra Smolensk. Keiseren har ikke et Øieblik været udsat for Fare. Den Keis. Garde til Hest og til Fods har aldeles ikke fegtet, og ikke mistet en Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Udtog af et officielt Brev, dat. Moscau d. 14 Sept. 1812. Det store Slag d. 7de har sat Russerne ud af Stand at forsvare Moscau, de have forladt denne Hovedstad. Kl. er 4, Den seierrige Armee er rykket ind i Moscau. H. M. Keiser Napoleon er i dette Øieblik ankommen her med sit Hovedqvarteer. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. Det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af AssiNiende Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 6 October 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-06
Sundheds Politie. (Slutning.) Slette Fødemidler, hvortil især bør regnes: a) Fordervede Kornvare. J en Tidspunkt, da umættelig Vindesyge og Pengegriskhed næsten overalt synes at have forjaget enhver ædel og blid Følelse, og at være bleven den Middelpunkt, hvorom Alt dreier sig, har ogsaa Kornpugeriet, naaet sin Høide. Priserne paa Livets første Nødvendigheder stige med hver Dag, og som Aarsag hertil anføres, iblandt flere, Mangel formedelst forrige Aars Misvært, ligesom ogsaa Landmanden stedse har skreget paa Fordertrang, uagtet betydelig Tilførsel af Høe og Halm om Torvedagen have vidnet om det Modsatte. Nogle ville derimod mene, at her ikke allene ingen Mangel er, men at der endog skal findes Overflod hos de ægte Kornpugere, som tilbageholde deres Vare i Haab om, at Priserne endnu skulle voxe i Forhold til deres Umættelighed.