JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Uecte 63. Ere tilsammen Ecte oc Urette 1313. Ere saa fleere døde end fødde 2894.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Hans Kongel. Mayt. hafver declareret Hans Høye Excellenz HerGüldenløw til Feldmarskalck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
General Major Hans Walther, hvilken omkom den 14. Julii, see pag. 560. er den 4. December udi Wismar begrafven, Lig-Texten var aff første Samuelis Bog tolffte Capittel. LISTA.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Paa de Svendske Officerer som den 20. Octobris fra Kiøbenhafn er afseigeld til Gottenborg och efter den imellem begge Kongerne oprettede CARTEL (P. 584. & 667.) ere udvexselt. Admiral Herr Erick Soeblat. Obrist-Lieutnant Mackelier. Major Rosenfeld. Major Taube. Major Dunkerck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Commandeur Phylander. Capit. Matthias Borgesen Moor. Capit. Anders Niels Wyeck. Capit. Paul Kohlhoff. Capit. Peter Hesselberg. Capit. Gyldenadler. Capit. Leuenfeldt. Capie Magens Svendsen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Capit. Edoward Cortellet, Capit. Marschall. Capt. Siff ii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Capt. Peiff. Lieutenant Møller. Lieut. Thomas Hall. Lieut. Lars Kier. Lieut. Erich Frimodig. Lieut. Johan Svendsen. Lieut. Peter Nielsen. Lieut. Niels Langberg. Lieut. Jsaac Graaman.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Lieut. Güldenstake. 37 Unter-Officerer som Capit. des Armes, Sergeanten, Fourires, Corporals, och Rotmestere. 442 Gemeene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Alting er i det gandske Rige nu fuld af ny Beredelse til Krigen paa Foraaret, baade til Lands och Vands, och fornem mis en u-gemeen Jfver der paa, saa at en mæctig Armee blifver reist paa Been: Och for modis Land-Militien uden de Allierede, at skulle i det ringeste strekke sig til 24000. Mand. Paa Flodens Udrustning arbeidis och aff all Maet. Der foruden blifver och allesteds ved Søekanten opræt store Magazin eller Proviant-Huse. Saasom i Kiøbenhaffn, Korsør, Lands-Krone, Wismar, Nyborg, Fredericia, Aalborg: Marstrand, Bergen och Trundhiem i Norrig, saavelsom paa Øerue, Gulland, Bornholm och Ryen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Paa Bremer-Holm ere ere Bods mænd for deris Uskickelighed och U nyttighed, som de gjorde her i Staden och imod deris Capitein, blefven hengde. En Rytter blef archebusert paa Kongens Torf, fordi hand hafde stukket en Corporal ihiel. NB. Paa den 546. och 621. Side er, aff vrang Berætning, General Major Neerheim och General Major Rumohr blefne General-Lieutenant-Titeler til skrefven. Øfverst-Lieutenant Lützo (Seg pag. 617.) er af Majest. perdonneret. Skaane.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
J denne Maaned er her intet synderlig passeret. Høs Borreby har General Major Meerheim slaget et Svensk Parti, paa Fluct, och nedlagt 19. af dennem, samt tagen 9. til fange. Kongen aff Sverrig er reist ad Jenkiøbing, och der fra ad Stokholm. J hans Fraværelse har General Gyldenstiern Commando ofver Armeen, hand hafver i Kongens af Sverrig Nafn tilsagt alle Fri-Skytter en General Perdon om de sig godvilligen ville indstille. Den Svenske Gesandt, Olivenkrantz fik af voris naadigste Herre och Konning Danske Pass, hvor med hand gaf sig fra Malmøe, och bleff sæt i Land Land ved Skofhofvet. Blef saa ledsaget ofver ad Laaland, och der fra til Lybek, er och alle Stæds holdt fri. De Svenske paa Helsingborgs-Slot hafver den 23. dito heftig canoneret, mand vil sige at det skal være skeed fordi Fransoserne hafver erobret S. Gilain. Hellers skulle de Svenske confiscere, nu disses, nu hines Underdaners och Adels Gods och dømme dennem fra Lifvet: Dog hafver de hiid indtil ingen forfuldt med Execution. En Professor udi Lund hafver de formedelst nogle Vers beskyldiget for Crimine Perjurii, och dømt hannem til at løbe igiennem Spitzroed, hvilket hand och tvende gange hafver maat efterkomme, men blef ikkun af Soldaterne truet och ikke slaget. Af Søen och fra Ryen. Eftersom der har været meget slemt och regnfuld Vejrligt, har voris Folk forladt den ny Fære-Skandse, som de hafde blocqueret oc gaaen i Vinter-Qvarteer. Noget der efter understode 60. af de Svenske sig at fare Landet igiennem: Men vore fik dem fangen. Øfverst BiboMajor Rodrigo, och fleere ere did hen seylede i at afløse andre. Mand vil sige at nogle aff disse Officerer skal aff det Svenske, der de ankomme til Øen, være tagen til fange. Om dette continuerer skal Tiden lære. Af Søen er Tidende, at tvende af de Skibe som vare gaaen fra Stokholm och til Reval, ere strandede, och iblant andet er och Bendt Horns Bagagie blefven, med 90. Soldater och nogle Rytter-Heste. Norrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Armeen som stoed i Jemteland er gaaen offver af Trundhiem i VinterQvarteer. Liige saadant har och Armeen ved Bahuus gjort: De Svenske har och iligemaade gaaen i deris VinterQvarteer. Den Svenske General Harald Stage er ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Tydskland. Endelig har den Bye Stettin, som siden Julii Maaned af Chur-Branden borrig været beleiret, och mandeligen sig holdet, den 13. Decembris, (paa hvilken Dag Aar 1675. af CHRISTIANO QVINTO, voris allernaadigste Arfve Konge, Wismar blef erobert) begyndt at accordere. Begyndelsen til AccordsPuncterne var efterfølgende Skrifvelse, som Gouverneuren i Stettin GeneralLieutenant Wulf tilskikkede den ChurBrandenburgiske General Major von Endten saaledis liudende: Velbyrdige, synderlige Høyærede Her General och Broder, &c. Om end skiønt, Gud skee Lof! Vi ikke hafver befrycte os her at det endelig skulle være ude med os, men langt heller stillet os til at forsvare os mandeligen, hvor til os icke mangler noget, saa kommer os dog atskillige Omstændigheder fore, som beve ger os til at faa andre Tankker, och eftersom jeg formoder at min particular Her Brø Broder er mig med fuldkommen Venskab bevaagen, da beder jeg paa det flittigste, hand vilde lade sig befalde mit Nafn for Hans Chur-Førstelige Naade, at andrage, med Angifvende, at jeg hafver resolveret mig til en Capitulation, om det saaledis behagede Hans Chur Førstelige Naade, och sikker Pass och Repass maatte tillades, da ville jeg udskikke to Officerer saa som Gisseler och lefvende Pant, hvorimod to Comissarier, som saadanne Tractater, kunde befordre, igien fra Eder indsendis, dog at udi dette Fald Officerernes Forslag u-bevegelig maa annammis, ligesom jeg dennem paa den Chur-Førsteliges Side forobligerer mig u-ryggelig at ved lige holde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Jeg tviler ikke, at jo min høyærede Her Broder med saadant angifvende offererer denne BRUD, (som saa længe hafver holdet sig skikkelig,) en Genereus Beyler udi dends Armee. Hans Chur Førstelige Naade kand iklle fortænke os, at vi hafve efterkommet vores Plictskyldighed, hvilken den Erbare Verden af alle Retsindige udkræfver. Formoder her paa et villigt Svar, och forblifver haans Tiener altid.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Stettin den 13. Decemb. 1677.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Min Høyærede Her Gen. Major och Broders Tienstvilligste Tiener J. J. von Wuld. Her General-Major Endtes Giensvar paa Gen. Wulses Skrifvelse. Velbaarne, &c. Min Høyærede Her Broders anmodelige Skrifvelse hafver jeg allerunderdanigst for Hans Chur-Førstelige Naade andraget. Hand hafver allernaadigst sig der paa resolveret, at min Høyærede Broder maatte Nafn gifve de Officerer hvilke hand, som Gisseler, til Hans Chur-Førstelige Naade vil udskikke, at hand iligemaade, udaff lige Qvalitæt til Eder kand indsende. Men at Hans Chur-Førstelige Naade skulde sende Commissarier ind i Staden, det er aldeelis imod Krigs-Brug, och kand med ingen Føye begiæris, eftersom saadanne Tractater bør at handlis, paa den Stæd, Ofvermanden er. Ellers vil Hans Chur-Førstelige Naade Eders Sendebud forbie. At min kiere Broder hafver Omsorg for sin Brud, er ikke at laste, men dette maa bevege hannem, at hun bekommer en Generens Beyler, och saaledis ikke længe maa formode sig at blive udi dends Eye eller slig Tilstand, som hun nu er, eftersom alle Præparatoria ere færdige, til at giæste hende Her foruden maa min kiære Broder forlade sig til, at den Brandenburgiske Parole hafver endnu ikke slaget feylForblifver, &c. Gifven i Leyeren for Stettin, den 13. Dec. An. 1677.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Extract, Extract aff Accords Puncterne. 1. Guarnisonen til Hest oc Fods, som bestaar udaff Suenske indfødde oc der til behørende Folck, skulle effter Soldater Maneer med flyvende Faner oc Standarter, klingende Spil, fuld Gewær oc med Sack oc Pack udmarchere, oc Confoyeris til Liff-Land. Men de Tydske, saavel Officerer som Gemeene, skal effter de Keyserl. Avocatoria qvitere den Svenske Tieniste. 2. Dersom de icke kunde tage ald deris Bagagie med sig, da skulde det stande en huer frit fore at sætte sit ind hos visse Folck, oc der effter at lade affodre. 3. Skytterne oc Snaphanerne blefve perdonerede, undertagne dennem, som imod Krigs-Brug hafver gjort noget Mord, hvorfore de endeligen bør at straf fis. 4. De Qvæste oc Siuge skulle der forblifve oc pleyis indtil de blifver friske igien. 5. Guarnisonen som marcherer ud maa tage en Dags Proviant med sig, oc dereffter forførgis aff Churførsten med nødvendig Underholdning. 6. De fangne blifver løss gifne oc stillet paa fri Foed. 7. Ofverløberne formedelst General Lieutenants Forbøn ere perdonerede, oc maa indstille sig under deris forrige Regimenter. 8. Chur-Førsten lader General Lieutenant Wolff være to Stycker følgactige, huilcke hand selff maa udvæle. (Num. 87.) 9. Officerers Quinder, Encker oc Arfvinger staar det frit for at forblifve til Paaske, oc der effter, naar dem fri Reise Passer meddelt, uforhindrede reise bort 10. De Kongl. Svenske Civil Militar Betiente skulle tagis i Beskyttelse, beholde deris Gods oc Bohafve undtagen Gaarde oc Huuse, dog skulle de først giøre deris Troskabs Eed. 11. Men de, som aff fornæfnde Kongl. Suenske Betiente som ville begifve sig andensteds hen, skal det staa fri for inden Aar oc Dag at selge deris Mobilier og Jmmobilier, oc derefter reise fri oc ubehindret hvor de ville. 12. En huer skal det staa fri for at begrafve sine Døde hvor hand vil. 13. De Kongl. Suenske Betiente, blefve tilladte at betalis hvad Tilstaaende, Løn dem for deris Tieniste tilkommer. 14. Fornæfnde Betientere maa icke incommoderis for den Tieniste, som de hafver gjort Suensken. 15. De som aff Landet ere der indflytte, saa vel Adel som Bønder, eller og udaff andre Stæder, maa begifve sig hiem igien oc sicker nyde, huad de eyer med Rolighed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
16. Paa Religionens Sager giør Churførsten ingen Forandring, men lader den blifve udi den Stand, som de nu ere. 17 Stiffts-Kircken til St. Marie och det Pedagogium der sammesteds beholder sine Jura, Privilegia, Gods oc Forsvar. Titt. 18. J ligemaade alle de andre Kircker, Meenigheder, Skoler oc Hospitaler, inden og uden Staden. 19. Alle Præster, Kircke-Skole-Betienter tager Chur-Førsten selff udi Forsuar lader dem blifve udi deris Tieniste, vil oc icke heller, at de formedelst det, som hid indtil er passeret, skulde høre ilde, dog at de tilforn skal være Chur-Førsten skyldig Troskab oc Lydighed. 20. De som ere paa Skat oc Rente Cammer, saa oc Proviant oc Licent Væsen skal forfølgis med hos værende Re genskaber og Documentere. 21. Raadet oc Borgerskabet i Staden, skal blifve ved deris Stads Regering oc Privilegier oc ikke skal besværgis med nogen Plyndring, Brandskat eller Klock løser, det forbigaaende blifver formedelst Amnestia gandske udelat. Oc staar det en huer fri, at begifve sig hen hvor hand vil, oc maa Borgere oc Inbyggere nyde oc besidde deris Gods fuldkommelig. 22. General-Lieutenant skal trolig oc uden Fare alle Stycker, Munition, oc Proviant oc alt hvad som ellers hører til Militien ofverlefvere. 23. Strax naar denne Accord er fuldbyrdet, skal den ny Port, sampt det der nest liggende Bolverck, iligemaade den Post hos den Barnitziske Bro paa Lastadien for Chur-Førsten inddrømmis. 24. Denne Accort skal udi alle sine Puncter uforfalsket ved lige holdis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Foruden ofvenbemældte Fordragaeller Accords-Puncterne skal endnu disse være tilsagt: At Chur-Førsten hafver gifvet Byen Stettin Ti Aars Frihed, dissligest fri Fiskeri uden nogen Afgift, dog at de ødelagde Kirker deraf skal igien opbyggis, saa nær som Hofved Kirken, hvilken Chur-Førsten self skal lade opbygge. De Privilegier, som hand Borgerne har confirmered og stadsæstet, er ikke de som de Svenske har gifvet Byen, men de ikkun, som den hafde i den sidste Hertugs af Pommeren hans Tid. Jøderne hafve anholdt at dem maatte tilladis paa Lastadien at bygge en Jøde By eller Stad, men saadant er dennem afslaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Chur-Førstens Jndridelse i Byen som var berammed tredie Juledag, den 27. Decembris skeede paa denne Maade: 1. Uden for Byen ved Porten stode tvende Drenge-Børn i Sørge-Klæder. Af hvilke den eene præsenterede Førsten en stoer Sølf-Nøgel, hvor paa disse Ord med Guld var skreven. ACCIPE. SERVA. CONSERVA. Den anden præsenterede ham en Chur Førstelig Hat, med disse Ord. VOD DEUS DAT. 2. Strax uden for Porten stode sex fornemme Møer ochsaa i Sørge-Klæder: Den første af dem lefverede Chur Førsten en Cypresse-Krantz, i hvilcken disse Ord med Guld vare indsømmede. VICTORI CRUENTATAM VII. GINITATEM. Den anden tre sammenslettede Rosmarin-Krantze udi en Guld-Skaal och vare disse Ord i Guldbordyrede paa dennem: PRECES PROHENEBENEVOLINTIA. Udi hver Krantz var et Myrre-Bierg, och imellem alle tre Krantzene et opreist Kaars, hvor under stod det Ord PROE. Den tredie, præsenterede Hans Chur-Printzelige Durchluchtighed en Chur-Hat af Ora nie-Blade, med disse Ord. PATERNA VIRIUTE AUCTAMAUGEN. DAM. Den fierde præsenterede Printz Lodvig et Eble hvor paa med forgylde Nelliker stod, NATURATATEM.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den femte lefverede Prinz Philip Wilhelm en Gribs-Fod med disse Ord: PERGESINEMORAETHABES. Den slette en liden Kranz med disse, Ord: DEO GRATIAS. De saa de alle samtligen, Lykke och et langt Lif ynskis Chur-Førsten, Chur Printzen, samt andre Printzer och Princesser af Stettin. Paa Slods-Plagen stode tolf andre aff de deyligste Møer hvilke udstrødde atskilligt grønt der Herskabet stoed aff Hestene och traadde ned paa Tapeterne. Dissligeste saade: Gud gifve voris Første och Herre længe at lefve. Saa vit Jndridelsen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Eftersom der i nogle Maaneder aff dette Aar, fornemlig siden Augusto undertiden atskilligt er udelukt, for der ikke var Rom paa Papiret der til: Derfore er for raadelig actet, at meddeele i denne sidste Maaned det fornemste der af
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Jmellem Keyseren, Chur-Førsten aff Cølln, Hertugen af Neuburg, och Bispen aff Mynster er stiftet et saadant Forbund och Allianse, at en hver aff dennem skal udgifve sin Part til at holde 20000. Mand i Marken med, paa det at Rhinstrømmen der ved kand beskiermes och forsvaris. Den By Bonn (læss den 108. Side til disse sammenskrefne maanedlige Relationer) skal Chur-Førsten igien tilstilles, och giøre hannem sin Troskabs Eed. Jkke dismindre skal den Keyserlige Guarnison eller Besætning dog der udi blifve beliggendis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Jmellem de Franske och Allierede er ved Rhinstrømmen i Augusto och Septembri falden atskillige Slag och Skiermyssel, i hvilken undertiden det eene Parthi, undertiden det andet har beholdt Ofverhaand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Sidst i Julio brød Hertugen af Lotthringen med den Keyserlige Armee indi Landet Lotthringen, indtog den Stad Mour som och meente at passere need ad Maas och komme til Printzen af Oranien, som da laa for Charle Roy at hand kunde conjungere sig med hannem. Men eftersom det ikke gelingede, fordi saa Beleyringen saa u-formodelig blef ophæfvet, drog hand med Armeen tilbage igien. De Franske hafde imidlertid bestyrket sig saare, och eftersom de Allierede vare udmattede, rykte de for Freyburg i Brigau som er en Hofvet-Fæstning och inden faa Dage toge den ind: Dog med stoer Folke-Spilde. Det var den Novembris paa hvilken den blef indtagen. Siden gik begge Armeerne i deTtet i ris Vinter-Qvarteer. Nürnberg gifver til saad an Vinter-Qvarteering 262800 Gylden: Frankfurt am Main 80000. Rixdaler och Cølln 60000. Hertugen, aff Lothringen er reist af Wien, hvor hand skal holde Bilager med Keyserens Søster, som er den nylig affgangne, Konges aff Polen hans effterladte Vidue. Fra Ungern spurdis, at de Oprørske har saare bestyrket sig, och ved Fransøske Penge som dennem er gifven aff Mons. Bethune har de lokket nogle Polakker til sig, med hvilke de ofte giøre Anfald paa den Keyserlige Armee undertiden med Skade, undertiden med ringe Priis och Seyer. Den Fransøske Minister har gjort dem i sin Kongis Nafn store Løfter, och at hand vil hielpe dem til deris Frihed igien. Nogle ville och sige, at de har opreist en Konge ofver dem af deris egen Nation, som skal hede Tobias, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Eftersom Tyrkene af Algiers har bru deris Fred som de hafde stiftet med Engeland, da har Engeland forkyndet dem Krig paa ny, och allerede fratagen dem nogle Skibe. Den 4. November holdt Printzen af Oranien sit Bilager i Londen med Hertugens aff Jork ældste Daatter, ved Nafn Maria. Samme Dag var Printzens aff Oranien Fødsels Dag Hertugens aff Jork Gemahl, fødde den Novemb. en ung Printz, som døde. den 22. Decemb. Parlamentet som var forkyndet at møde først til den 14. Aprilis 1678, har faaet ny Order och Beskeeden, at komme den 15. Januarii. Mand meener at hvis Kongen af Frankerige ikke vil giøre Fred, da blifver der uden tvil beslut, at Engeland holder med de Allierede. Formedelst Storm och Uvejr ere mange Skibe under Engeland, forgaaen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Spanien och Portugal. Mand siger at der imellem disse begge Kroner er sluttet et Forbund eller Alliance, och at Princessen af Portugal skal hafve Kongen af Spanien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Frankrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Fra Paris har mand, at Beredelsen til Krigen mod Foraaret er saare stoer, och at mand meener at bringe en Armee, paa to hundrede tusinde Mand paa Been. Til Charle-Roy, Philipville och St. Dinant oprættis store Proviant Huse: Den 17. Julii har Fransoserne tagen fra Hollænderne et Casteel och By i America ved den Flod Wisporo.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Holland. Den 6 Septembris ankom Greff Antoni af Oldenborig til Nimwegen, oc er voris Kongis fornemste Gesandt did hen. Hand gjorde ingen Besøgelse, førend Midlerne oc Tals-Mændene hafde aff talt, at Kongen af Dannemarck bør at hafve Fortrinet for Kongen aff Francke rige, eftersom Dannemarck er et ældre Rige end som Franckerige. Mellem Byen Emden og Førstinden aff OstFriesland har reist sig nogen Tvist oc Stridighed. Siden den Hollandske Armee qviterede Charleroy, er intet passe red imellem dennem oc Franckerige uden nogle ringe Skermyssel, der de Holland ske vaar gaaen i Vinterkorter beleirede de Frandske i Novembri-Maanet St. Gilain, oc indtoge det. Nu i Decembri har de berendt Bergen i Hennezou, oc nogle andre Stæder. Den Flode som skulde til Sicilien, har faaet Order at bie indtil mand seer hvad Engelland fatter i Sinde effterat Parlementet er holt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Polen. Først i Augusto holt Kongen af Polen en præctig Jndridelse i Danzig. Dronningen fødde en unge Printz der i Byen. De vaare der endda i Decembri-Maanet, for den Pest skyld som grasserer til Torn oc Varskau. Kongen har tre gange sendt Gesandskab til Chur-Førsten, aff Brandenborg, om D. Strauch, oc at hand maa komme løs, efftersom den gemene Mand i Danzig saa instendig det begiærer, oc derfore lefver i stor Misforstand oc Urolighed med Øffrigheden i Byen. (læs den 128. Side til disse Relationer,) Jcke disminder veigrer Chur-Førsten, sig det at giøre, fordi saa samme Docter, skal i mange Maader grofvelig hafver forseet sig imod hannemRyssland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Mellem Ryssen oc Tyrken er holdet et Feldtslag, ved den Stad Jecherin, som Tyrckerne haffde beleiret. Tyrkerne skal i samme Slag hafver mist 40000 Mand, med mange Basser og alt deris Artollery. Commendanten i Cecherin heder Trauer nicht. Med Ryssland oc Sverrig staar det endnu saa hen, det ene Sverdt holder det andet i Skeden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Jtalien. J Neapolis har Andreas Melor i ud staaen sin Dom oc Straff, for hand vilde forraade til Fransoserne den Festning Torrion de Carmine. J Sicilien miste de Frandske udi Augusti Maaned i en Storm paa Catanea 2000 Mand Barbariet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Kong Mule Jsmael har indtaget den store Stad Marokke, som hand tre Aa hafde beleiret. Hand hold, den sidste Julii sin Jndridelse i Byen. Fra Engeland hører mand, at Ali Bey har bemæcti, ged sig den Stad Tunis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Fra Bantam aff Ost-Jndien hafver mand sub dato den 8. Julii st. v. denne Relation: Efterat nogle af de, der værende Engelske hafde for nogen Tid siden fortørnet sig med Javanerne, och hine tænkte ikke at disse tractede efter at revangere sig; da hafver det omsider den 20. Aprilis st. v. begivet sig, at den Engelske Agent Arnold Weit, samt Mons. WilTtet iii. Willogby og Ofver-Hopmanden von Jamby Mons. Nord sig forretaget, efter det Lands Sædvane, at fare ofver Reviren, at bade sig, och eftersom hand med Mons. Johan Joachim Paulli, formedelst det Kongl. Danmarkeske privilegerede Compagni der residerende, havde haft atskilligt at negotiere och handle, hafver hand ladet bemældte Paulli bede, at hand vilde giøre hannem Selskab, at de da ved mundlig Samtale med hin anden kunde conferere, hvilket de indbyrdis samme Tid hafde sig ladet vel befalde, och er hver forsig stiget udi sin Prauf (et slags SkibsBaade, som der i Landet brugis) til at bade sig, som før er mældet, hvilket de och gjorde; Men der en hver mod Solens Nedgang sætte sig i sin Prauf, och vilde fare hiem, stoed en af de hengiærige Javaner i Vandet indtil Knæene, och hafde en Lantze eller tveegget Gevehr, tre Fingre bredt, forborgen under Vandet, hvormed hand vilde myrde de Engelske i det de fore forbi, men det var hannem u-bevist at fornæfnde Paulli var med i deres Compagni, attaquerede strax den første Prauf, i hvilken den Engelske Agent sad, och gaf hannem saadant et Stød i den høyre Side, at hand døde en half Time der efter. Meerbemældte Paulii, som sad i den anden Prauf, och ikke kunde tænke, at det var saaledis gaaet fornefnte Engl. Agent, eftersom hand saae ikkun en eeniste Javan, fik i ligemaade et meget farligt och fast dødeligt Stød ofver Laar-Beenet, paa Stædet som kaldis trochanter major & externus af Anatemicis, ind i Lifvet, hart under Naflen; Saaret var et Korter langt och fire Fingre bredt. Der hand hafde faaet dette Saar, væltede hand sig af Praufven i Vandet, och saaledis paa underlig maade undvigede Morderen, och blef hand saa vidt ved Lifvet. J Den 3. Praufve sad Mons. Willogby med sin Kiereste, hun blef u-skad, men hand blef heel nær tref fet under Hiertet, och døde tre Timer der efter. J den 4. Praufve sad den Engelske Ofver-Hopmand von Jamby, och eftersom hand var den sidste, hafver Morderen hannem med 15. Saar ynkeligen ombract. Hver som kiendte forbemældte Paulli, beklagede sig meget ofver hannem, formedelst den store Ulykke, som hannem var vederfaren. Kongen af Bantam self, hafver ved sin Broder Pangeranen, eller Feldt-Herren tilkiende gifvet sin Condolentz, och tit och ofte der efter ladet inqvirere om hans Tilstand. Her Johan Maatsuykker, Hollandske General til Batavien, hafver, saa snart hand dette hafde erfaret, sendt sin beste Chirurgum til hannem, ved hvis, saavelsom to andre Barbirers Opvartning, det er kommen saa vidt, at hand den 8. Julii, Gud være lofvet, allerede var kommen paa Fode igien.