JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Ogsaa i Provindserne er det uroligt. J Elvas, Evora, Combra og fl. St. har der været store Spectakelscener, som dog ere dæmpede af Øvrighederne og Militairet. J Porto var foranstaltet en glimrende Jllumination i Anledning af Prindsens Eedsaflæggelse. Man saae Hs. K. H. i Transparent, læggende Haanden paa en Bog, der skulde forestille Grundloven, men et Par Timerstid efter at den var begyndt, kom en Stafet fra Lissabon, og efter Øvrighedens befaling, blev den strax slukket. Dette behagede ikke Publikum, og ved Midnatstid maatte Lamperne atter tændes, men - nu var Bogen forsvunden, og Prindsen fremstillet, læggende Haanden paa Kaarden. Herover opstod nye Uroligheder, som maatte dæmpes ved Krigsfolk. Det skal være gaaet underligt til ved selve Eedsaflæggelsen. Da Prindsesse-Regentinden havde sat sig paa Thronen, blev Prindsen staaende, og da hun indbød ham til at tage Plads, satte han sig tæt ved hendes Side paa samme Stol. Men da hun havde holdt sin Tale, gik hun bort og lod Prindsen sidde. J et Slags, Forlegenhed traadte han ned af Thronens Trin til det Bord, hvorpaa Messebogen laae, men blev erindret om, at Eeden skulde aflægges paa Thronen. Da den endelig skulde gaae for sig, havde Jndenrigsministeren glemt Formularen hjemme, og maatte først lade den hente. Endelig skulde Eden fremsiges, men Prindsen mumlede kun ved sig selv, Jngen hørte ham, og Jngen saae ham, thi Hertugen af Cadoval skjulte ham gandske med sin store Pairskaabe. Ved Bortgangen var Prindsen i alt ved Døren, da det faldt ham ind, at han havde glemt sin Søster, som han da vendte tilbage efter. Da Jnfanten førstegang efter sin Hjemkomst saae sin Moder igjen, faldt han paa Knæe for hende og kyssede hendes Haand med den største Henrykkelse, idet han drog et Jomfru Mariabillede ud af sin Barm, græd høit og sagde: "Seer De, hvor troe jeg har bevaret den Reliqvie som De gav mig da jeg reiste." Engelske Ministerialblade forsikre, at hvis Don Miguel lader sig udraabe til Konge, vil han ikke blive anerkjendt af nogen af de europæiske Magter, men kan vente et Besøg af sin Broder Don Pedro, som i dette Tilfælde kan stole paa Engellands kraftigste Understøttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
En engelsk reisende Dame, Mr. Baille, skildrer Enkedronningen af Portugal, der for Øieblikket synes at ville vorde en vigtig handlende Person, - være sig paa Scenen, eller dag Koulisserne? – i følgende ikke just fordeelagtige Træk: Hs. M. lever saare indgetogen og viser sig snart aldrig offentlig, hvortil Aarsagen maaskee torde være, at hun, efter Sigende, forsømmer sit Udvortes vel meget, især for hendes Stilling i Livet. Hun skal nemlig gaae i en gammel, ikke engang reen, Kattuns Kjole, og med en sort Mandshapaa Hovedet. Men de mærkeligste Stykker i hendes Dragt er et Par store Lommer, som hange ned til Knæerne, og ere fyldte med Reliqvier o. Been, Haar, Tænder m. m. af Helgene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
J de tyrkiske Moscheer er bekjendtgjort: at Fruentimmer slet ikke meere maa komme ud af Husene. (Maaskee meest for de asiatiske Halvvildes Skyld?)J Tunis og Tripolis haves en gammel Spaa dem, ifølge hvilken de Christne paa en Fredag, under Middagsbønnen, skulle bemægtige sig Landet. Des aarsag blive endnu den Dag idag alle Pottene lukkede og under intet Paaskud aabnede saalænge Bønnen varer. Jfølge samme Spaadom skal den Nation som vil udføre hiin Erobring, være rødklædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Fra J afs sy meldes, at endeel Tyrketropper havde pludselig udbredt sig over hele den sydlige Deel af Fyrstendømmet, med Vold frataget alle Jndvaanerne deres Heste, og mishandlet Øvrigheden som vilde gjøre Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
En Bestilling i Rusland af 3000 Tons Hamp forden franske Regjerings Regning, har gjort endeel Opsigt paa Londons Børs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Fra Rusland meldes, at der er givet befaling. ved de østersøiske Kyster at organisere visse Forholde regler, liig dem man gjorde i en tidligere Epoke, for at afværge ethvert muligt Angreb fra Søesiden af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Paa et Nabohofs Opfordring til Preussen om at stille et Observationskorps paa den polske Grændse, skal dette Kabinet have svaret: at en saadan Forsigtighed ikke behøvedes, da Preussen kunde i en Tid af 14 Dage bringe 300,000 Mk. paa Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Følgende Begivenhed vilde vi holde for utrolig - siger en Pariser Avis - naar den ikke blev os bekræftet af flere troværdige Korrespondenter: J Landsbyen Picmont, en halv Miil fra Longvi, lever en lille Pige, som er 32 Maaneder gammel, og i hvis Øine man seer Ordene: "Napoleon Empereur, som med smaae Versalier danne en Runddeel. Bogstaverne ere næsten af samme Størrelse som de der findes i Omskriften paa et Franestykke, og udmærke sig paa den blaa Øiesteen med hvide Træk. Jo ældre Barnet bliver, desto tyde i ligere vorde de. J det høire Øie læser man Ordet er Na POLEOr paa den øverste Deel af Øiestenen, og . Ordet EMPEREUR paa den nederste. J venstre r, Øie ere begge Ordene at see i omvendt Stilling. Denne Beretning er af Hospitalslægen Hr. Gailland, som e har betragtet dette besynderlige Særsyn i et Forstørrel en sesglas. Faderen er ansat ved Toldvæsenet. Moderen til fortæller: hun havde engang faaet et nyt Francstykke med Napoleons Billed, som en Foræring af sin Broder, da han reiste til Armeen, hvilket hun i lang Tid gjemte som en Skat, men endelig engang under sit Svangerskab, saae sig nødt til at give udi, for at betale en Gjeld, hvilket havde gjort hende saa ondt, at hun havde grædt i flere Dage. Det medicinske Academie i Paris har sendt to Læger til Piemont for at undersøge dette Særsyn. (Nu senere meldes fra Luxemburg, at Barnet bliver viist der for Penge, og at Faderen vil til Paris med det. Han kalder sig: Exdouanier.) Mellem Jersen og den franske Kyst tildrog sig nylig følgende, hvorved mange Mennesker blive ulykkelige Henved 300 engelske Fiskerbaade vare paa Østersfangst ved den normandiske Kyst, uagtet de mangegange vare advarede om, ikke at komme den franske Kyst paa en vis Distance nær. Derfor tog nu ogsaa to ved Kysten stationerede franske Krigskibe en af de engelske Baade, og bragte den ind i nærmeste franske Havn. Aldrig saasnart erfoer man det i Jersey, før alle Fiskersmakkerne stak i Søen og satte over til bemeldte Havn, entrede Krigskibene, toge Baaden tilbage, og bragte den i Triumph hjem med sig. Men adskillige af Smakfolkene havde mistet Livet, mange vare blevne fangne og lagt i Lænker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Den tydske Skuespildigter Grev Deinhardstein, har bragt den gamle nurnbergske Folkesanger og Skomager Hans Sachs paa Skuepladsen, og hans Stykke har ei allene gjort saamegen Lykke hos det større Publikum, at det er i 2 Maaneder bleven spillet 9 Gange paa Hamborgs Theater, men Skomagerlauget sammesteds har tillige, rørt over at see sin æsthetiske Ære reddet, ved Oldermanden Hs. Sach's Oplivelse, i sin Glæde derover skjænket Skuespilleren Hr. Jacobi, som giver Hovedrollen, en Sølvpokal, som blev ham overrakt ved en Skrivelse, hvori samtlige Laugsmestere udbade sig den Ære: at maatte levere ham og hans Familie uden Betaling alt det Fodtøi de behøve, saalænge de leve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Ved Halmstad i Sverrig har man nylig havt et temmelig stærkt Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Jndsendt til Randers Avis. Ved Efterretningen om det brittiske Hofs sidste Aviserne meddeelte Note til det russiske: Med Enigheden. I Christenheden Det atter seer ilde udFor Alcoranen, Vi hæve Fanen, Og Allha bliver vor Gud! O, Europas Potentater, Herskere i alle Stater, Og J vise Mænd, som dem. Med jert Raad skal hjælpe frem! Veed J ei hvad J skal gjøre, Saa et gavnligt Raad I høre: Gaaer dog, gaaer dog Ærens Vei. Hvo den følger feiler ei. Cheltoft, den 30te Marts 1828. Stokfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Amtmand Grev v. Sponneck med Familie, Jfr. Trøiel, Lieutn. og Tobaksfabr. Diegumfeldt, Forpagter Keiser, Fuldm. Jürgensen, Hr. C. Bech, Snedker Fløystrup, Kom. Blach, Adjunct Hornbech og Søster, Guldsmed Hendrichsen, Jfr. Hendrichsen, Kbm. Low, Contoirist Studsgaard, Toldbetjent Lerche, Handels-Comm. Bock, Mad. Leemeyer, Maler Almind, Garver Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Fru Etatsraadinde Tøttrup, Assessor Bye- og Herredsskriver Toft med Familie, Lieuten. v. Hagen, Mad. Manger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Bekjendtgjørelser. Med kgl. allern. Tilladelse vil Undertegnede have den Ære Mandag Aften Kl. 7 og følgende Dage at forevise Herkuleskunster, Styltedands, Ballanceringer og Marionetspil. Skuepladsen er hos Mad. Bech ved Hansen & Comp. Munkeport. Til de ulykkelige Græker. har jeg endvidere modtaget: Fra Bagerlauget i Horsens. 10 Rbd. Sølv, og 3 - Sedler. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Den til den 28de d. M. berammede og tillyste 3die Auction over Laurs Jensens Sted i Trustrup, som Christen Dyrbye beboer, med tilhørende Jorder og Tiender, samt den til samme Dag berammede Løsøreauction, udsættes efter Reqvirentens Begjæring til Onsdagen den 30te April d. A. Kl. 10 Formiddag, og afholdes paa selve Eiendommen. Det bemærkes, at den fornødne Vaarsæd vil blive nedlagt i Jorderne forinden Auctionen. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 27de Marts 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Da den til den 30te Jan. d. A. berammede Samling i Landvæsenscommissair Esmarchs Boe, formedelst indtrufne Forhindringer, ei blev afholdt, saa bekjendtgjøres herved, at dette Boe foretages her paa Contoiret Tirsdagen den 29de n. M., om Eftermiddagen Kl. 3 sl., ved hvilken Samling ønskes en Bestemmelse taget om hvorledes der skal forholdes med nogle udestaaende Fordringer. Rougsøe a. Herredscontoir i Randers, den 28de A. L. Reiersen. Marts 1828.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
J Henhold til Forordningen af 16de Januar d. A. bekjendtgjøres herved: at Dødsboerne efter Degnen Ravn i Marimalene og efter Laurs Rasmussens Enke, Birthe Jensdatter, i Christrup, blive foretagne her paa Contoiret Mandagen den 28de n. M., i om Eftermiddagen Kl. 2 og 4, til hvilken Tid disse Boer ville blive optagne til Slutning og samme Dag Repartition affattet i dem. Rugsøe a. Herredscontoir i Randers, den 28de Marts 1828. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stiftsprovst Sechers Boe, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue over trende Bankfondsbeviser paa 20 Spec. og 125 Species, tilhørende bemeldte Boe: Torsdagen den 10de April Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 25de Marts 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Torsdagen den 10de April førstkommende Kl. 10, Formiddag bliver ved een eneste Auction bortsolgt det Stervboet efter Rasmus Pedersens Enke Barba fra Jensdatter i Dørrup tilhørende Huus, beliggende ved Hørbogaarde i Framlev Sogn og bestaaende af 7 Fag, med dertil hørende Hauge og Tofte, og blive derefter ved samme Auction bortsolgt en Kiste, et Sengested m.m. Auctionen afholdes i Huset. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir, den 22de Marts 1828. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Løverdagen den 12te April d. A. Formiddag Kl. 11. bliver hos Sognefoged Seier Pedersen i Hornborg, Nim Herred, foretaget offentlig Auction over en Fattigvæsenet tilhørende Jordlod paa HornborMark, af Hartkorn 3 Fdkr. 2 Alb. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 27de Marts 1828. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Efter Reqvisition grundet paa Forliig og Udlæg bliver den Niels Nielsen forhen tilhørende Gaard i Windinghoved paa Møeballe Mark, Kattrup Sogn, Woer Herred, af Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 2 Alb. stillet til offentlig Auction, som afholdes i Gaarden Mandagen den 14de April førstk., om Formiddagen Kl. 10 for da, om antageligt Bud skeer, uden flere Auctioner Afholdelse, absolut at bortsælges. Saafremt Budder approberes, bortsælges derefter den i Gaarden værende Besætning, Ud og Jndboe. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, der 27de Marts 1828. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Den Stervboet efter afdøde Anders LaursmoKone Mette Cathrine Mikkelsdatter tilhørende Gaard paa Underup Mark i Nim Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 1/4 Alb., Skovskyld 1 Alb., med Kirke, Korn- og Qvantiende af 3 Tdr. Hartkorn, bliver stillet til Auction Onsdagen den 16de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, for derved, uden flere Auctioners Afholdelse, at bortsælges til den Høist., Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. bydende, hvis antageligt Bud skeer. Auctionen holdes i selve Gaarden, og naar denne er solgt, bliver tillige forauctioneret den deri værende Besætning, samt Jnd og Udboe. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 24de Marts 1828. Bernth. uth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Sognepræst for Harritzlew og Albek Menigheder, Søren Wedege Brøchner, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 28de Marts 1828. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Et Partie gode tørre Gran, og Fur=Bord, forskjellige Dementioner, beliggende ved Havnens Materialhuus, Mindets nordre Side, agtes bortsolgt ved Auction en Dag i næste Uge, som ved Trommeslag, nærmere skal vorde bekjendtgjort. Hermann Kopperholdt, Mægler. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Atter er jeg bleven forsynet med en Deel nye Varer, og til betydelig nedsatte Priser, hvoriblandt extra godt sort Satinsturck, superfiin Bobinet, dito Strimler, i forskjellige Breder, Gardinfryndser, Cambrings, Jaconet, Mull. Gage, Florence-Tafter, Levantin, Atlask, meleret Klæde af dansk Fabrikat, m. m.m. Blegepladsen udenfor Vesterport afbenyttes i Aar ligesom de forrige Aar, og ville Vedkommende behagelig med Tøiet henvende sig til Blegemanden Christen Kaarup, for hvis Omhue og Orden med det ham til Blegning anbetroede indestaaes af Aarhuus, den 19de Marts 1828. C. Scheibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Ved en Skovs Indhegning, hvis Omkreds udgjør circa 1800 Favne, kan nogle gode Grøftgravere dette Foraar og Sommer erholde Arbeide, naar de snarest mueligt derom melde sig hos Undertegnede. Frederichsdal ved Wilhelmsborg, d. 22 Marts 1828. J. Astrup. Skovrider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Poetiske Embrioner af Vandborg faaes for 4 Mk. S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-05
Fra Pressen er udkommet: Visebog for unge Piger, af Almuestanden. Som en passende Flidsbelønning i Skolerne, paa en Skolevelynderindes Anmodning samlet og udgivet af A. F. Eliquist. Den faaes indb. for 2 Mk. i alle Boglader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Aar 1828. No. 54. Tirsdagen. den 8de April. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst privilegerede. Salbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Allund, vildende. rensens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Nyheder fra Adlandet. Tyrkiet. Ved et nyt Hattischerif har Sultaner, opfordret hele Folkemængden i Hovedstaden og dens Omegn til at væbne sig, for paa første Vink at kunne stride mod de Vantroende. Tillige har han udstædt et Fir man som forbyder alle Rayals (Christne) at opholde sig i Hovedstaden uden hans udtrykkelige Tilladelse. De neutrale Ministre vare beredt til Afreise, thi alt Haab var forbi om mindelig Overeenskomst. Hvad Sultanen ikke var før opbragt mod de Christne, saa er han bleven det ved de sidste Kourerers Ankomst fra Ægypten, da Paskan har meldt ham, at man vil tvinge hans Søn til at forlade Morea, og ham selv til at udlevere alle de fra bemeldte Halvøe bortførte Christenslaver. Der bliver opstillet et meget betydelige Armeekorps ved Erzerum, for, i Tilfælde af at den russiske Armee i Persien vilde gjøre et Forsøg mod de asiatiske Provindser, da at kunne tilintetgjøre dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Fra den polskerussiske Grændse. Fra St. Petersborg var kommet det officielle Budskab, at Keiser Nicolaus vil i Løbet af Aprilmaaned indtræffe ved Armeen. Storfyrst Constantin vilde om faa Dage begive sig til Lublin, hvortil hans General stabs Officerer alt vare afreiste. General Diebitsch, skal være bleven udnævnt til Generalqvarteermester ved den bessarabiske Armee, og Feldtmarskal Wittgenstein faaet Overkommanden. Storfyrst Constantin skal kommandere Reserve Armeen. Resten af den russiske Fodgarde havde saaet Ordre til at forlade Petersborg den 13de April, for at begive sig til Tulkyn, og der formere et Reservekorps. De Landeveie som føre til Wittgensteins Armee ere bedækkede med alskens i Transporter og Krigsfornødenheder. nerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Rusland og Persien. J Algemeine Zeitung, fortælles, at Abbas Mirza skal have overfalden General Paskewitsch og hans Generalstab ved en Festivitet, taget dem til Fange, og sendt dem Alle til Teheran, da de russiske Tropper bivougequerede og ikke formodede noget Angred. J Privatbreve hedder det endogsaa, at Generalen og hans Generalstab vare omkomne. Denne Efterretning er vel mulig usandfærdig, dog er den ikke gjendrevet fra russisk Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Frankrige og Algier. Paa Børsen i Marseille, blev den 23de Marts opslaaet en Telegrafberetning, at der paa en fransk Fregat var kommet en Gesandt fra Deyen af Algier til Toulon, forsynet med Fuldmagter til Fredsunderhandlinger. Freden skal alt forinden være saagodt som afsluttet, idet Frankrige betaler Røverstaten en Sum af halvanden Millioner Franes; Gesandten sendes kun for at give Frankrig en tilsyneladende Satisfaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Portugal. Tilstanden i Lissabon havde endnu ikke forbedret sig. Da baade den østerrigske Minister, Grev Bombelles, og den brittiske, Hr. Lamb, paa den høitideligste havde erklæret, at de uopholdelig vilde forlade Lissabon, hvis Don Miguel ikke strax traadte tilbage som hans Broders, Keiser Don Pedres Repræsentant, og Statholder, er der rigtignok bleven lidt Standsning i Tingene, men Prindsen havde dog opløst Regjerings kamrene, og synes i alle sine Foretagender at være et Redskab i Munkenes og sin Moders Hænder. Mangfoldige vare alt flygtede bort derfra. Den dannede Klasse, er stemt for Konstitutionen, Pøbelen forlanger Enevolds regjering. Mange Fornemme vare blevne arresterede, og lutter Mænd af Dronningens Partie blive i deres Fuuctioner. De brittiske Troppers Kasserne, selv General Clintons og den engelske Gesandts Hoteller, vare fyldte med Mennesker, der søgte om et Fristed. To Regimenter af Hovedstadens Garnison have besluttet at sælge deres Frihed dyrt, og der meentes, at flere vilde forene sig med dem. Disse to Regimenter lade hver Aften Konstitutionshommen blæse, og det endogsaa udenfor Jnfantens Vinduer. Da den brittiske General Clinton nylig inviterede Prindsen til at bivaane en Troppemønstring, svarte han: "Gaae De og Deres Tropper af Helvede tille. - Den engelske Gesandt har faaet fat paa en meget mærkværdig Korrespondentse imellem Den Maguel og Kong Ferdinand af Spanien, hvori de Begge blive høilig compromitterede. Prindsen skulde lade som han drog paa Klapsagt med nogle tusinde Bønder, Skytter, o. s. v. men idets Sted begive sig til den spanske Grændse, hvor alle de udvandrede Rebeller skulde staae parate under hans Søsters, Prindsessen af Beiras Anførsel, og med dette Korps skulde han vende tilbage for at lade sig udraabe til uafhængig Konge af Portugal. Hr. Lambs har sendt sit Hof authentiske Afskrifter af de Rebellerne tilsendte befalinger og Jnstructioner. Den engelske Flaade har lagt sig i Linie tæt udenfor Havnens Jndløb, og et af Linieskibene er bleven stationeret lige. over for Slottet Ansuda. Saavel hele Garnisonen, som de engelske Tropper vare Nat og Dag under Gevær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Norge. Storthinget vil blive aabnet af Kongen selv først i Mai. Hs. Majestæt Dronningen vil ogsaa besøge Norge, og efter i Christiania omløbende: Rygter kan Hs. K. H. Kronprindsen atter ventes dertil som Vicekonge. – J Christiansand er 5 Huse aldeles afbrændte ved Jldsvaade, og endeel meget beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Blandinger. J Constantinopel er Natten mellem 19de og 20de Februar afbrændt en Strækning som meest behvedes af Jsraliter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Ved en Maneuvre som Storherren nylig holdt over sine Tropper, befalede han Muft i at bivaane den i Krigsmandering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
J Frankrig finder en saa betydelig Matrosudskrivning Sted, at Nantes allene maa stille 600.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
J Bamborg og andre Deele af Franken grasserBørnekopperne stærkt. J Bamberg lade Alle sig vaccinere om igjen, da mange Læger paastaae, at Vaccinationen kun beskytter for 20 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
J Stockholm har man det Rygte, at en Observationsarmee paa 20,000 Mand skal organiseres i Finland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Den 13de Marts indtraf Hs. K. H. Prinds Frederik af Danmark til Livorno.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Arveprindsessen af Oldenburg er ved Døden, afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Fædrelandet. Khvn., den 5te April. Skjærtorsdags Eftermiddag døde Oberst og Stadshauptmand Hallander, Ridder af Dannebrogen og D. M. Til Stadshauptmand efter ham er Oberstlieutenant Wegener udnævnt; til Kommandeur over det borgerlige Jnfanteri, Oberst lieutenant Thortsen; til Kommandeur over det borgerlige Artilleri samt Oberstlieutenant Major Weilbach, og til Batallionskommandeur ved samme Artilleri samt Major Capitain Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Samme Dags Middag Kl. 1 fandt afdøde Grev Schulenburgs Jordefærd Sted, og ikke i lang Tid har man seet en pragtfuldere og meere høitidelig Procession i Hovedstaden. Sørgetoget aabnedes af et Detaschement Artillerie med 9 Kanoner og den kongl. Livgarde til Fods; saavel Over- og Underofficererne som hver af Mandskabet med sort Flor om Armen, og Fanen behængt med Sørgeflor. Derefter bares den Afdødes Ordener paa tre Fløielspuder. Liget blev baaret af Capitainer og Lieutenanter. J det ligesaa glimrende som talrige Følge (det bestod af 4 a 500 Personer, bemærkede man Deres Kongl. Høiheder Prindserne Christian og Ferdinand, Deres Durchl. Prindserne af Hessen Cassel og Hessen Philipsthal, Justitsministeren, Overhofmarskalken, Hs. M. Dronningens Overhofmester, Biskoppen, en heel Deel Præster og mange civile Embedsmænd. Hs. Maj. Kongens Regiment sluttede Toget. Liget blev, ifølge den sildigere tagne Bestemmelse, bisat i Garnisonskirke, hvorfra det næste Morgen Kl. 5 blev udført paa Garnisonskirkegaarden udenfor Østerport. Sørgetalen over den Afdøde holdtes af Professor og Ridder Brorson, og tvende til denne Anledning forfattede Sørgesange bleve afsjungne. Efter Besættelsen affyredes 3 Gange 9 Kanonskud, afvexlende med Geværsalver. En overordentlig stor Mængde Tilskuere havde forsamlet sig, og alle Vinduer, Dørre, ja Tage og Lygtepæle, paa den Vei, Toget passerede, vare besatte med Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Mad. Catalani forlod Hovedstaden i Tors dans Middags Kl. 12 3/4, ledsaget af Kapelmusikus P. Funck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
En Begivenhed som i disse Dage har givet Anledning til megen Omtale her i Staden, er en til i Tirsdags berammet Jordefærd, paa Grund af, at den Afdøde paa selve Begravelsesdagen skulde have yttret formeentlige Livstegn. Liigfølget var allerede samlet og Kisten skulde slaaes til, da man fandt Liget var bleven noget rød i Ansigtet. Stadsphysikus blev kaldet, og Begravelsen udsat. Strax udbredte sig det Rygte, at en Død var levet op igjen. Da imidlertid sikkre Dødstegn viiste sig endnu samme Aften, blev Liget Dagen efter begravet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-04-08
Paa Mandag vil Hurtigiøberen Berg vise, sin Færdighed i Hurtigløben paa Ere ceerpladsen. Han vil tilbagelægge dens Omkreds tolv Gange, hvilket udgjør 1 Miil, i 32 Minuter.