JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Secier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 4 Rbd. Sedl. pr. 100 Specien. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 12513 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 781179 Rbd. Sedl. Dito Dito. 69,70 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Nationalbank Obligationer, (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 3 Rbd. r. S. Dito Dito. 114 114 3/4 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 90 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 108 1103 i Banco ved Hambro & Søn. 89290 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. a Roomoo mor Treogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. i Løverdagen den 7 October 1826. Høstmaneuvrene. Afsted, afsted vor Konge byder At drage ud til lystig Kamp, Vel lyner om os Krudtets Damp; Men Freden dog vor Arne nyder; J Busk og Krat, paa Mark og Eng, Staaer Danske Helteskare rede De glade løbe, skyde, svede, Thi hjemme venter Bord og Seng. Ei Krigens vilde Torden luer Af tusind Flammetunger ud, Skjøndt vældig lyder Skud paa Skud, Vi Kongen midt i Røgen skuer; Saa tryg er Fredrik i sit Land, Du veed at Troskab her har hjemme, Og ikkun een er Folkets Stemme. At seire, døe for Dig paa Stand. Ja Konge ja, Du er vor Fader, For Dig vi leve vil og døe; Du Kæmper har paa Land og Søe, Som heller Viv og Børn forlader, End svigter naar det gielder Dig Du havde mange mørke Dage Men aldrig faae Du Danske svage Naar Fædreland det gjaldt og Dig Du draget ud i Morgenstunden, Fra Axelstadens trygge Vold, Med Lyst hver Kriger følger hold, End falmet er ei Bøgelunden. Den bringer endnu Jægeren Ly Og naar for Lyset Mørket dunkler, De blanke Bajonetter funkler Foruden Blod mod Axels By. Saa krige vi paa Sjølunds Sletter; Mens Laden bugner fuld af Korn, Gjenlyder Jægerguttens Horn, Ei Jorden Faldnes Blod beplette Nei, festlig lyder Sværdets Klang, Kanoner dundre uden Fare, Det gjelder ingen fjendtlig Skare, Thi Freden boer i Fredriks Vang. Og skulde det engang end gjelde, Da har vi Konge, Krudt og Mænd, Med Mod i Bryst og Sværd om Lænd, Vi freidig kan vor Fjende fælde; Nærm Voldmand dig kun Danas Kyst, Du føle skal vor gode Klinge; Thi Fredriks Mænd du ei kan tvinge, Vi vove før med dig en Dyst: Saa staaer det til i Freias Dale, En Konge har vi, from og god, Som styrker end i Fred vort Mod. Og aabner sine høie Sale, For riig som ringe Undersaat; Drag ud, drag ud med Spil og Faner, J Veien huld til Freden baner Og værner trygt om Kongens Slot. Og naar saa Kampen er til Ende, Da kan J atter drage hjem, Og hilse Kone, Møe og Ven, Naar Lyset de paa Bordet tænde; Da kan J sige: "Fredegod, Viatter saae i Skov, paa Slette, Som Børn vi Troskabs Krands Dig flette, Som Fader Du iblandt os stod. H. C. K. Sommer. Hvad er Fædreland, Hvad FædrelandsKjerlighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Det er mærkeligt, at ligesom Romerne begyndte først ret at tale om Fædreland og Fædrelandskjerlighed, da de truedes af mægtige Medborgeres Overmagt, saaledes begyndte ogsaa Europas Folkeslag først ret at tale om Fædreland og Fædrelandskjerlighed, da fransk Overmagt truede dem, og siden den Tid ere disse Ord blevne saa gjængse i Tale og Skrivt, at det synes Umagen værd, at gjøre sig rigtige og tydelige Begreber om det, som disse Ord udtrykke, for ved Anledning af slige Begreber at kunne endog bedømme, hvorvidt Mennesker, som føre disse Ord i Mund og i Pen, vise i Gjerningen, at de ogsaa føre dem i Sandhed i Hiertet. Det maatte maaskee synes underligt, om nogen vilde sige, at ethvert Menneske har et dobbelt Fædreland; men saa underligt dette maatte synes, er det dog en umodsigelig Sandhed. Den Aand, som beboer et menneskeligt Legem, og som er egentlig det, som kaldes Menneske, har den hele Himmel til Fædreland. At dette er Sandhed, behøver ei at bevises. Det Legem, som en menneskelig Aand beboer, har den hele Jord til Fædreland; dette behøver vel Beviis, men Beviset synes ikke vanskeligt. Enropas Folkeslag ere til forskjellige Tider indvandrede fra forskjellige kjerne Lande, have medbragt Begyndelsen til Sprog, Begyndelsen til selskabeligt Liv, til Kunster og Videnskaber, endog Religionen selv er indført fra fjerne Lande. Dersom nu Mennesker, Sprog, selskabeligt Liv, Kunster, Videnskaber, ja Religionen selv, ere indbragte fra forskjellige fjerne Lande, saa er der intet af alt dette, som tilhører oprindelig nogen enkelt Plet paa Jorden; men alt dette tilhører oprindelig den hele Jord. Ydermere, dersom en udmærket uddannet stor Aand viser sig og virker i noget enkelt Land, da bliver slig en Aand, og det, den virker, ikke en Eiendom blot for det Land i hvilket den viser sig og virker, ei heller blot for den Tid, paa hvilket den virkede, men den og det den virkede, bliver en Eiendom for alle Lande, for alle Mennesker, for alle Tider. Mon ikke dette beviser, at den hele Jord er det store Fædreland for alle menneskelige Legemer? Dette bevises ogsaa deraf, at Menneskene skabe sig Fornødenheder, som ikke henhøre under deres Himmelegn, og lade komme næsten fra alle fjerne Lande Midler til at afhielpe disse selvskabte Fornødenheder, men endnu øiensynligere bevises dette med de Udvandringer, som skee, især fra England og Tydskland, til de fjerneste Lande, hvor Menneskene vælge sig Bopæl, virke Gavn, for sig og andre, og føle sig selv lykkelige. Dette vilde ikke være saa, dersom ikke den hele Jord var det store Fædreland, fælles for alle Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 3die October. Det danske Skuespillerselskab under Dhrr. Biegum & Tierchens Direction vil aabne sine Forestillinger paa vort Theater midt i denne Maaned. Dhr. Olsens og Schavenius's Skuespillerselskab er nu fra Norge arriveret her til Jylland, og har i Søndags Aftes begyndt sine Forestillinger i Horsens. Mere om den østlige, sydlige og vestlige Deel af Sjælland. (See No. 78.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Skjøndt det fydøstlige, sydlige og vestlige Sjælland i dets større Omfang er synes saa malerisk, som det nordlige af denne Øe, saa haves dog hist ingen Mangel paa skjønne Egne og herlige Udsigter, saavelsom ypperlige Forskjønnelser af den ynderigste Natur. Overalt finder man afvexlende Gjenstande til det frydlystne Øies Beskuelse og Phantasiens behagelige Sysselsættelse. Saasom den skovrige Egn ved Vemmetofte, med Stedets indbydende Anlæg, Udsigten fra Farøe Kirketaarn over livlige Omgivelser og over endeel af Østersøen med nærmeste Kyster, Bregentved Haves og omsluttende Skoves Romantiskred med perspektiviske Alleer, lang borte tilsyne over Bakkerne til Dyrehavsporten, fra samme til Borgens Hovedfasade i Midten, til Søen og Flora høire Side, og venstre Side til den høit i det Fjerne kneisende Obelist over Vandspring og Vandfald med kostelige Statu og Vaser. Peder Oxes ærværdige Gisselfelde med yndigste Anlæg, Skove, Indsøer og ønskeligste Udsigter; det kostbare Bekkeskov, Bredes haves og Nysøes skjønne Beliggenhed ved Præstøe og dens skovrige Bugt; Vordingborg-Egnens mangfoldige Skjønheder med dens adskillige ypperlige Udsigter over Grønlund, store Belt og Omgivelser; det yndig ophøiede Gavnøe ved Beltet. Det ærefrygtbydende Herlufsholm med dets delige Omgivelser og Forbindelse med Nestved ved Skov og Aa; Slottene Saltøe og Holsteinborg, med yndigste Udsigter over Beltet; Gunderslevholms skjønne Beliggenhed ved Sus aaen; Tystrupsøens delige Omgivelser; Borgen, Borrebygaard ved Skielskjør og Beltet; det ophøiede Antvorskov Slot, fra alle Sider i langt Fjerne at skue, med dets vide Udsigt til andre Provindser over Land og Søe; Sorøe med dens store Skove og Jndsøer, men især Udsigterne fra Pedersborg og Bierkede Kirketaarne; Sæbygaard med ypperlig Udsigt over Tisøen og dens Omegn i mange smukke Grupper; Borgen Frydendal ved Bredden af skovkrandset Søe, hvorpaa skovbegroet Øe med dens indbydende Omegn; Draxholms og Eriksholms særdeles yndige Beliggenheder og Udsigter; det pragtfulde Jægerspris med ærebydende Monumenter og romantiske Væsen, saavelsom Selsøes skjønne Beliggenhed ved Roeskildefjorden; Seeværdighederne i Roeskilde Domkirke, tilligemed Udsigterne fra Taarnenes overvættes Høide rundtom, men særdeles over Roeskilde- og Jssefjordens deligste Omegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Jkkun enkelte Steder har Fyen saa god Jordbund som Sielland, eller Sædeland, men allevegne sees den bedre Kultur og Driftsmaade hos Fyenboerne, samt allevegne Flid og Vindskibelighed at være Dagens Orden, Give Siel lænderne mere og mere Fjernelse fra Fornedrelsen, med Froesind og Lyst til al efterlignelig Forbedring!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Blandede Efterretninger. Om Journaler og deres Indflydelse paa Folkenes Eiendommelighed og Dannelse, læser man en Afhandling i Mercure de XIX siccle. Efterat Forfatteren har omtalt de engelske, belgiske, tydske Tidsskrivter, kommer han til Jtalien. Dette Lands Existenz, hedder det, er ligesom suspenderet, dets Journaler have intet Originalt, Eiendommeligt. J dem gielder Narrerier, for Lethed, Pedanterie for Videnskab. Heldigviis have de dog mange Beskrivelser over Oldsager og minde stundom om Rom og sammes Kolonier. Skulle vi kunne tale om italiensk Literatur, hvortil inspirerer vel Underkastelse under Munke og Stormænd, Til prægtige og tankeløse Hymner, til simple og lave Panegyriker. Nogle Skribentere ville vel endnu kunne glimre, men deres Muse er fordømt til Taushed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Hvad Spaniens og Portugals Journaler angaaer, saa ere de et Jntet; man læser i dem kun fordreiede Udtog af franske Journaler; men aldrig erfarer man hvad der angaaer Madrid eller Lissabon. De indenlandske Efterretninger indskrænke sig til Lister over Hæftelser og Executioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Rusland, Danmark, Sverrig have kun saaKournaler, men deres Redactioner ere i høi Agtelse. De materielle Videnskaber, commercielle Jndustrie, og Krigskunst ere de vigtigste Gjenstande for deres Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Ved Gothaabs Forbierg, paa Sjerra Leona, i Bombay, Calcutta, Ny-Wallis o. s. fr. udkomme forskjellige Handels- og videnskabelige Tidsskrifter i det engelske Sprog; i samme lader man det beroe ved netop at lære de hvide, sorte, brune Jndvaanere, at der existerer et Europa, med hvilket de tuske deres Landes Producter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
De sydamerikanske Staters Barndoms Tilstand udmaler sig selv tydeligen i den nye Verdens spanske og portugisiske Journaler. Nogle af Montesquien eller Rousseau afskrevne Phraser, en Anraabelse af Cicero, Leonidas, Brutus, saadant udgjør Grundstoffet af deres lærde Artikler. Om udenlandsk Literatur kan der endnu ei være Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
De forenede nordamerikanske Stater synes allerede at have naaet deres gamle Hoved- og Moderlands Alder. Journalerne fra Washington, Boston, Nye=Pork, Philladelphia ere indrettede efter Londonsk Mønster, ere i Henseende til Handel og Jndustrie ligesaa gode; men de ere kun lidet literariske, da de kun have at bedømme gode Compilationer eller videnskabelige Skrifter. Men – skulde jeg ikke ogsaa tale om de parisiske Journaler, Æsop vilde gjøre den Paastand, at de baade ere de bedste og de sletteste man kan have. Paa een Side Organ for Frihed og stormodigt Sindelag, paa en anden for Ufrihed og den mægtige Egnismes Meninger, Man seer dem forsvare vore Jnstitutioner, og at arbeide løs paa deres Tilintetgjørelse; nogle vide, at værdige Fortjenester, at spotte Latterlighed, andre rose Smagheder og Jntet betydenheder, og have Lovtaler tilfals. For dem er uden Tvivl Journalismen en Jndustrie, men nogle gjøre den Ære, andre erhverve den Foragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Kjøbenhavns Børs den 6 October 1826. Hamburg 2 M.a vista 225. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 5000 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 78779 Rbd. Sedl. Dito Dito. 1698,70 i Banco. Nationalbank Obligationen. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 114 1/4 115 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9000 Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, 108, – i Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 89 1/290 i Banco i Sedler Asiatiske Actier. 3 pC. nye danske Oblig. 55 55 1/2 L. Sterl. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapiir. J Kiøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. no 80000 Treogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 October 1826. Efteraarsdagen den 6te October med et Tilbageblik paa Vaaren. Naar modne Frugt fra Træet falder, Og Furen dækker Landmands Haab: Da hver en Dansk sin Gud paakalder Og med sit tillidsfulde Raab, Nedbeder Held fra Himmel-Sæde. For Danmarks Glæde! Fra Din Himmel-Throne, Fra Din Evighed: Lyd i Engletoner Sang om Kjerlighed. Lad de Hjerter hulde Du forened nu, Stedse omhedsfulde komme Dig ihulGred dem Livets Vei Med Din milde Haand; Og giv dem til Eie Kjerlighedens Aand! Stedse mod Dit Rige. Hige de saa froe, Til eengang de stige Op til Himmelboe. Du som herligt Lønner Daad og Qvinde-Dyd Du som hører Bønner, Skjænk dem sande Pryd: Dobbelt Gylden-Smykke: Hjertets blide Fred Og i Sorg, i Lykke. Daners Kjerlighed! O Farvel vor Glæde: Danmarks store Haab, Drag til Blomstersæde. Hør de Danskes Raab: Drag mod Sydens Lande Som vor hulde Ven, kom til Danmarks Strand Lykkelig igjen. Naar Østhavets Bølge Bruser for Dit Blik, Da Din Tanke følge, Hver en Helt som gik Over brede Bølge. Tro mod Daneland, Pligtens Bud at følge : Stred og faldt som Mand! Du mod Kysten stunder, Bølgen bruser vild: Her faldt dybe Vunder, Her faldt Røg og Jld Her stod stolt Din Navne Paa den høie Stavn: Slog for Danske Havne, Vandt sig, Fadernavn, Gudsfrygt Landets Styrke! Var hans Konge Ord: Hvad Han monne virke Mindes end i Nord: Hal og Tempel Bue, Nævne høit hans Navn, Og hans Blod vi skue Udi Rosen-Havn, Hist i BlomsterprimmelSmiler Sydens Vaar: Her paa danske Himmel Troskabs-Stiernen staaer Hist i milde Varme, Blomsten aabner sig: Her de danske Arme, Brede sig mod Dig! Himlens Engle følge Dig i hver en Stund, Over Land og Bølge, Gjennem Skov og Lund; Skjærme Dine Veie, Vogte Søvnens Blund; Svæve om Dit Leie Boe i Hjertegrund. Vend da glad tilbage. Fra Din Blomstervei. Hvor Du end mon drage Danmark er der ei. Hisset Strænge toner Dig imøde fro: Her i Bøgens Kroner Her er Dannetro! Saa juble de Danske for Skjoldunge-Skud, Den herlige Stamme ret aldrig døe ud! Mens Hjerterne banke i Dannemænds Bryst, Mens Havet end bruser mod Fædrenes Kyst. Drag freidig i Syden, sank Blomster i Vaar, Mens nordiske Hjerter imøde Dig slaaer! Du skuer - Du skjønner i fremmede Land Til Gavn for Dit Fødeland!!! C. Mülertz. Jens Jmmanuel Baggesen, den 3die October MDCCCXXVI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Der stod en gammel Eeg i Danmarks Skove Og bredte ud sit skyggerige Løv, Dens Rye gik vidt ud over salten Vove Og fjernt den lagde sine Frugters Støv, Dens Krone veied over mangen Strand Og glemte aldrig dog sit Fædreland; Men Stormen ogsaa kan den Stærke fælde, Den gamle Eeg blev krum i Stormens Vælde. Nu tier Stormen; thi i Himlens Have J Palmelunde ikkun Freden boer, Cypressen rækkes der til Morgengave. Og venlig om sin Yndlings Fied sig snoer J Øiet Taaren staaer, hver Strid er glemt. Og Musers Elsker kun til Sorg er stemt: En Sorgens Høitid Alles Hjerter stemmer, Den danske Bøgelund sin Yndling gjemmer. Her hjemme var dog altid bedst at være, J Graners Ly en Nordboe hviler født, Ja selv i Døden, kun blandt sine Kjære, Dit Liv har lært, er Leiet dobbelt blødt, Og favnet af en elsket Viv, en Ven, Gaaer Veien dobbelt let til Himmelen; Thi stunded Du og til Din Middags Kammer, Hvor Ungdomsminderne imode flammer. En Røst fra Himlen siger: Du ei døde, Du vandred bort til Brages gyldne Slot, Hvor Livets ædle Frugter stedse gløde J Kjerlighed for hver en Sangens Drot. Omsnoet med Floer, forklarte Baggesen, Mens taus Camoenen lægger Harpen hen, Nu sukker høit den danske Sanggudinde: Taknemlig Fremtid gjemmer tro Dit Minde. i. a. a. Jens Jmmanuel Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
J Efteraaret 1800 gik han fjerde Gang paa udenlandske Reiser. Han var nu anden Gang gift. Hans Kone var en Genferinde, hvis Fader, navnlig Reybaz, i Begyndelsen, af den franske Revolution havde havt en diplomatisk Mission til Paris, hvor Baggesen havde lært at kjende hans yndige Datter. Han tog med sin Familie Boepæl i Paris, hvor han fra Efteraaret 1800 til 1811 opholdt sig. I dette Tidsrum udgav han hvad der har tilvundet ham Hædersplads blandt Germaniens Digtere. Gedichte, 2 Dele, 1803, Parthenais oder die Alpenreisen, 1806; Heideblumen, 1808. Han var efter Ansøgning bleven entlediget under 20 Aug. 1803 i Naade fra sit Provste Embede, og i Marts 1803 fra sit Embede som Meddirektør for Skuespillene. J Vinteren 1806 1807 gjorde han et Besøg til sit Fædreneland, og begyndte her en Udgave af sine danske Digte, med Tillæg af før utrykte Stykker, og saaledes udkom nu Eventyrer og komiske Fortællinger, 1ste og 2den Deel 18078. - Riimbreve 1807. – Digtervandringer 1ste Deel 1807. – Nye blandede Digte 1807. – Nyeste blandede Digte 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
J Fortalen til sine Digtervandringer siger han om sin Bane som Menneske og Digter: "Den gives saa menneskelige Forfatninger, fra Overflødighedens til Armodens, fra Hofmandens til Eremiteens, fra den i Verden omhvirvlede Reisendes til den Aar ud og Aar ind i sin Hytte med Kone og Børn levende Bondes, han ikke har fundet sig i, snart i Syden, snart i Norden - der gives faa Videnskabens og Konstens Sphærer, hvori hans Aand ikke har svævet, faa Europas dyrkede Lande og dyrkede Sprog, hvori han ikke har gjort Bekjendtskab med det Kiende værdigste. - 1811 fik han Professuren i det danske Sprog og Literatur ved det kielske Universitet. J Sommeren 1813 kom han til Kjøbenhavn, hvor han i Tidsrummet til 1819 var Udgiver af Tidsskriftet "Søndagen", "Danfana Syngestykket "Trylleharpen, med mere, og havde mange Ubehageligheder, som paadroges ham ved hans Pirrelighed, de ham vederfarede Miskjendelser, Overilelser i Feider, og Tilsidesættelsen af det ham 30 Aar forud af Wessel givne Raad. Mod klog, mod taabelig Kritik Spids aldrig Pen! Han forlod for sidste Gang Kjøbenhavn, og har siden havt Skjæbnens bitterste Tilskikkelser, Tabet af sin elskede anden Kone, og af en kjer Søn med hende, hvis Dannelse hørte til hans kjereste Sysler. Baggesens Levnet indtil 1800 har Nyrup givet til Lahdes Samling af fortjente danske Mænds Portraiter, 3die Deel. Dermed følger hans Portrait (som dog ej ligner).Et andet meget lignende Portrait fulgte med Digtevandringernes 1ste Bind 1807, samt med Heideblumen 1808. See i øvrigt LitteraturLexiconnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Det sidste danske Digt, der vides trykt af den Afdøde er dansk Fiirkreds-Sang i Bern, paa Dannerkongens Frederik den Sjettes Fødselsdag d. 28 Jan. 1825 (optaget i Dagen s.A. No. 51.) Hans sidste Digt: en Ode til Grækerne, er paa tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
En Reisende, som saae ham to Dage for hans Død skriver fra Hamburg til en Ven i Kjøbenhavn: "Synet var smerteligt; han var berøvet sit Mæle, og næsten sit Syn, dog kjendte han mig. Hans yngste Søn, Lieutenant Baggesen, havde bragt ham hid fra Dresden, deels til Vogn, deels i en Bærestol. Da Lægerne i Dresden havde opgivet ham, efterat han forgjæves havde forsøgt flere af Tydsklands Bade, besluttede han at ville døe i sit Fædreneland, men kom ei længere end til dets Grændse. Hans herlige Epos "Adam og Eva trykkes i Leipzig, hans øvrige talrige Manuskripter ere reddede, og i hans Søns Hænder." Fire blandt Ham burgs duelige Læger Dhrr. Ebeling, Chausepied, Buck, og Dresden, anvendte forenede Bestræbelser paa at bevare Livsgnisten hos ham saa længe muligt. Fra Hamburg skrives "at hans Sygdom var i den venstre Nyre, der ved Sectionen befandtes at have en overordentlig Størrelse. Desuden var i begge de store Hjerne hulheder en Vandblære (Hydatide) af en Hasselnøds Størrelse. Hr. Dr. Fricke, en af de udmærkede Hamborgske Læger, og tillige en af Tydsklands fortrinligste Kirurger, vil i et medicinsk Tidsskrift meddele Noget om dette vigtige Tilfælde. Under sin Sygdoms Gang beholdt Baggesen en vis Sjælstyrke. Da man om Aftenen førend hans Død vilde optrække hans Uhr, sagde han: Nei, jeg vil ej, det skal gaae længere end jeg selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 6te October. Efterat den sædvanlige Prøve paa Disciplenes Fremgang i Sang, var aflagt, og Handlingen indledet af Skolens Rector, Hr. Prof. Saxtorph. R. af D. med en kort Betragtning over "Tidens bedste Anvendelse i Skoleaarene, foretoges i Tirsdags Translokationen af Kathedralskolens Disciple, hvorefter Antallet ved det nye Skoleaars Begyndelse bliver, i fjerde Klasse 20, i tredie 18, i anden 19 og i første, 6, i Alt 63, deraf tre Jkke-Studerende. Godserne Nørlund, Torstedlund og Albek ere, ved 3die Auction, den 21de f. M. solgte til Hr. Forpagter Neergaard fra Lolland, for circa 60,000 Rbdlr., med indbefattede Skatterestancer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Blandede Efterretninger. Det skjønneste, hidtil bekiendte Exemplar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
af den første Udgave af Shakespears samtlige Skuespil, London 1623 i Folio, besiddes af Hr. Thomas Grenville i London, og blev 1818 paa en Auction betalt med 121 Pd. Sterl. og 16 Shll., en Priis, der vel maa kaldes overordentlig høi for en Bog, der, da den udkom, vel kun kostede 1 Pd. Sterl., og i sit Udvortes ei har noget udmærket, ligesom den ei har noget eiendommeligt frem for de mange med største Nøiagtighed besørgede, og rigeligen udstyrede nyere Udgaver. Det hører til en Mode i England, at samle de tidligere Udgaver af de enkelte Shakespeareske Stykker, som derfor betales til høje Priser. J April 1825 blev ved Auction bortsolgt en udmærket Samling af engelske Skuespil, som William Barnes Rhodes havde samlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Den gik fra de ældste Tider lige ned til de nyeste, og indeholdt imod 5000 Stykker, blandt hvilke mange af den høieste Sieldenhed, og nu glemte. Jblandt dem var ogsaa tolv enkelte gamle Udgaver af Shakespearelske Stykker, hvilke betaltes med umaadelig høje Priser. Saaledes blev for en gammel Othello betalt 56 Lstl., foret andet Exemplar 42 Lstl.; for Kjøbmanden i Venedig 52 Lstl., da man dog kan kjøbe Boydells glimrende Pragt-Udgave af de samtlige Skuespil for 42 Lstl., og den fuldstændigste, med alle Commentarer udstyrede Udgave koster kun 12 Guineer. Høi Jubeltone hørtes, da i Aaret 1825 det første Udkast til Hamlet af Aaret 1603 fandtes. Opdageren solgte det til Hertugen af Devonshire for 200 Guineer. Det er trykt i London i Octav 1825. (Mere i Eberts Uberlieferungen 1826, 1. B., 196200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Blandt de fortrinlige Underviisningsmidler over Konsterne, især i Henseende til alt det tekniske, de allehaande Fordele ved samme, Methoden, Øvelsen, maae man regne gode Skrifter fra selve en Mesters Haand. For Landskabsmaleren i Særdeleshed har man et saadant ypperligt Skrift nemlig: Kunst und Leben. Ein Beytrag zur Landschaftsmalere, von A. Weise, Prof. d. bildenden Kunste zu Halle. Halle v. Leipz. 1825. 8. Ret. i Hall. allg. Lit. Zeit. Marts 1826 No. 76. Det var ønskeligt, at man for alle de andre Grene af Konsterne havde lige Veiledninger.