JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-07-22
De kaarene prillettede Distrassartik i Mers holdet Orlag af dets Fade katte: I Kiel der Fr. J. C. Jaspersen. i Fensborg hos S. C. D. Derst. i Karm der er r. S. Redder. i denning der St. D. C. Saade: bror alædest Sort og derefter ogsaa ringere Sorte af Blegdrid er at faae en Fade Perier. Bemeldt: Fabrikater, kan iføler kongelig allernaadet: Berener; indførte i dette Tangerigerne imod Erlæggelse af de halve Told=Afgifter. Arone, den 10de Juli 131. asinerid. En Jvformeter Plads for 4 Børn paa en Himeraae. i venstre 4der Bognekker Vand 22 En St. maatte ønsker derst. En god Kitværdighed i en af Jyllads for Kiøn. søges Fastes kan, Veskommas som maatte de reen Kasen at følge, ville denge i et foregler Le. med Uttning saae Kiøbmandsalg paa Corolgt et Drtrykker paa havde at taget Amme for Batagenhed, Dendommen kan sælge: renderendige Dreng for at man sammen. kaane entrære siner. Senne Niels Jacob Halm Jversen, 24 Her. Armer Boe er paa Colsteraae Aanding og efter hans Bortresse der fra Søer, uden i lang Til at have ladet høre 12 S. Carurs. - Coriteterat vaske med 12 Ugers Varsel, at møde det Undertegnede Skriteforvalter og deelse deres Fordringer. - Ned anVarselindkanes Samt der, at forsøgte i 13 at lagtage sit for forindenrattende. Hiing den 15de Juli 1813. I Hr. Cana Marseller Hansens Faverelt, som erammeret: N. C. Arndrup. Ved Kragelig efternaadito samme Testamere: af de Omba 15 mk. Jens Chirstens og Hr. kort Kirstine Hiørn, af Huustrie, Kige i Ditorie, et Sogn er sastsat, at der forløftedes ArringSniøre at den Længstlevende alleder sælge: Etagod anfalte 10 Rant. Da en Jens Christensen. er og Enken attet et indlade sig i det Egteskab er et 12 Rill, al mig som Skrig forvalter deral. niet forkaldes herved fornardt. Jeg dertale. Amaget til at melde sig del mig for antimmere den Aaret og medtere Endre sig tilkommede Andeel. Sække den 25 Juni 113. Søeel. Carticitaler HerskifteForden dig et Aar.
Jyske Efterretninger, 1813-07-22
Auctionselers: kommende Kl. 3 forandag dettede Aal. fortraget entag Anenen ere: Saarden Steengaai Cild Sogn, stridende a 2 Tdr. Dr. Kartkorn tiet deres Meensstædet nærmere datter giørende Conditioner De Lysthavende indendes der herrer at give Møde. Sært der ste Jan. Beer.
Jyske Efterretninger, 1813-07-22
J Følge Tærtes den Tansteds anden til at der der den Hr. Nonskat Fragte haardt Jammen. det Hr. Dret men og Strandret. . Tal: Sag. tillet d. Anstræng og Tilbage. T. Fr. til 1 at tagne for Tægstale: Nøres andre den den 3de Jag ført en Formand. . . . derud og da baades Tillantning allernaagiøres. Nøre S. T. J. S.
Jyske Efterretninger, 1813-07-22
Ln læn Fræde ønsker 4 Værelser med Sørensensdet en fra Fantsk. Bog: Tares: firet nærnne Annæ En Person tilrat Et Timeret at tre Anderrettersaare i det rieste Staag som at Terming : mig allet tilst dem. Degnekker Vandet :re værntre Arætning. Herthelsen Manil i Øster Julien Dr. Aastig Kiøbte, Fanich Nydes der et Tre Førsel, for om at haaes absenteret og et af det Fierselske Rariet 23 Favne i Rinder. Den Undertelsen at det ene bare Tille og Bro til Det tyd Halstørkede Maal ter. Heisen. Slito; Stræer. Min rimeligt Anardamt i at alle cult og et Orttiget om at letrakt. binette Navel andet og Marting den Kl. le 14 Underretning for at hans har afdrage. Kørste al ansætte Mette i 13 Jul 131.
Jyske Efterretninger, 1813-07-22
Falser. til Jeren Flen. En Jonitat første sig en Cordenen des og tog de. Lemmelig Kandet hængender.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
efter. m F. 3 Tartal.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Foruden den vidtløftige Rapport fra Souverneuren i Vanzig, Gen. Rapp, under 29 Jan., har man en seenere under 12 Juni fra Commandanten i Modelin, Gen. Daendels, hvori meldes, at man af Mangel paa forsk Kiød og Brændsel maatte giøre idelige Udfald fra Fæstningen, dog uden at miste en eeneste Mand, og at Russerne havde kastet 300 Haubitzer ind i Fæstningen uden at antænde, men dræbt 2 Mand og saaret 5. Ligesaa er indløben Rapport under 13 Juni fra Gen. Hauke, Commandant i Fæstningen Zamusch, hvori anføres, at den russiske Gen. Rath var anden Gang kommen d. 1 Marts med et Beleringsskorps af 5000 Jnfanterie og 1200 Cavallerie med 17 Kanoner for Fæstningen; 2) Batailloner deraf, som om Nattetid vilde overfalde et Derasch ment fra Fæstningen paa 100 Mand, 1 fransk Miil fra den af, har ladet samme undkomme, men derimod i 2 Timer i Træk skudt paa hinanden, indtil Skriget af deres egne Saarede bragte dem ud af denne Vildsaarelse. Fra d. 4de indtil 26 April lykkedes det dog Fienden at oprette 11 Redouter rundt omkring Fæstningen, med 52 svære Kanoner, hvormed han Dug og Nat skiød ind paa Fæstningen nogle 100 Haulitzer og Kugler, som dog kun dræbte 1 Skildvagt og saarede nogle; men afbrændte 120 Centuer Høe og 200 Centner Straae. Ved et Udfald d. 27de bemærtigede maa sig 1 Redout. hvorved Fienden tabte 800 Mand dræbte, fangne og saarede, og de Beleirede 22 Dræbte og 72 Saarede. Denne glimrende Fægtning bevægede Fienden i de 2 paa følgende Dage at forlade alle fine Redouter og forvandle Beletringen til en Blokade. Fiendens Tab fra 17 Marts til 12 Juni beregnes til 2000 Mand og 9 Kanoner, Besætningens Tab i den Tid var 26 Døde og 139 Saarede. Fæstningen var kun for 2 1/2 Maaned forsynet med Levnetsmidler, men Commandanten har sørget for at faae Forraaden formeret, saa at man endnu i Magazin nerne har meget tilbage.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Blandede Efterretninger. J Cothus i Nedre=Lausiz har 100 Kosakker maattet give Plads for en Afdeling af franske Generarmes og 2 nestphalske Regimenter; dog er strax en Estafette bleven afsendt til Vaabenstilstanden Commissairer med den Forespørgsel, om denne Besætning af Cothus skulde være overeenstemmenden med Vaabenstilstandens Betingelser, J Berlin ere 2 Mordbrændere, Joh. C. Horst og Frederiche Lovise Delitz levende blevne brændte, som i Aar have anlagt Jld paa 45 Byer og Landsbyer i Preussen, Østerrige og Sachsen, for at stiæle; Skaden den ved vurderes for 300,000 Rd. De gik med Frækhed, til Retterstædet.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Helsingøer, d. 1ste Juli. Her jordedes i Dag Jagerunderofficeer af det 1ste jydske Jnfanterieregiment Didr. C. Ulrik, Dannebrogsmand, 27 Aar gammel. General Bauditz med mange Officerer af Regimentet ledsagede ham til Graven. Den Afdøde havde for nogle Aar siden havt en Commando af 17 Mand paa Egholm. Den 25 Mai 1809. nærmede sig 17 fiendtlige Slupper og Barkasser, men den da kun 23 Aars Yngling holdt med sine raske Jægere ved hurtige og sikkre Skud Fienden, vel i en halv Time, tilbege, indtil Captain, nu Major, Guldberg, R. af D., en Lieutenant, nu Captain, Benzon, R. af D., fra den nærliggende Aggersøe med tvende Feltkanoner undsatte Ulrich og hilsede Fienden saa alvorlig, at han efter halvtredie Time Fægtning maatte trække sig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Mekanikus Nieffelsen, Dannebrogsmand, agter Søndagen d. 25 Juli i Frederiksberg Byes Kirke, at give en Concerpaa det af ham opfundne Instrument, Hymnerophon. Dette Jnstrument bestaaer af store Blygafler, hvilke ved Tangen ter sættes i Bevægelse og berøre Messingskiver, som sidde paa en Valte, der dreies om ved et Svinghjul. Ved den Berøring frembringes Tonerne. Blot ved en forskiellig Made at ansætte Fingrene og berøre Tangenterne paa kan Liden modificeres saaledes at den ligner forskiellige, især ble sende, Instrumenters, f. Ex. Fløitens, Trompetens o. s. ogsaa Klokkens. Ved en egen Mekanisme kan og Tordenen, Brag efterlignes.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Udtog af et Brev fra Christiania den 6 Ju 1813. Nye svenske Proclamationer ere indkomne her i A. get. De ere endnu høiligere end før, true ikke, lokke de mod paa det kielneste, og nævne aldeles ikke den opsvarv lige Hielta. Nogle smaae Kornfartøier liste sig af og over, men hvor lidet dette end forslaaer, nytter de sveHerrers Lokning dog til intet, og Nordmanden ønsker i inderligen at komme i Totterne paa dem.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen har i Efstiania, til Bedste for Faldnes Efterladte, opført Dragede ken, med en Prolog af Pavels samt en Epilog af Knusen selv. Den første Forestilling Fredagen den 2 de i bragte 4000 Rd. d. C., den anden, Søndagen derpaa, kun lidet mindre. Man troer han vil reise til alle Stiftstæder.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Nykiøbing paa Falster den 4de Juli. En Rytter af det schlesvigske Regiment, som den 1ste dennes skulde ride herind til Byen med et Brev, har paa Tiærebyetang skudt sig med en Pistol igiennem Munden, efterat han i Forveien havde ladet sin Hest gaae. Aarsagen til dette fortvivlede Skridt vides ikke. Ligeledes er i forrige Uge druknet i Vir sket Søe, tæt ved Falkersløv, en Rytter, da han, i det han paa sin Hest øvede sig i Svømning, styrtede i Vandet, og blev slaaet af Hesten i Hovedet.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Til Lynafleder paa St. Knuds Kirke i Odense, var ved Hr. Hempel, den 19 Juli indsamlet ialt 950 Rd. d. K. Fredericia, den 16de Juli. J Dag mynstrede Hr. Oberst v. Gruner, R. D. det her garnisonerende Militære tilligemed Borgervæbningen; og var han meget vel tilfreds ogsaa med sidstes militairiske Øvelser og Manøvres. Han forlod Exerceerpladsen under Borgernes Hurraraab, hvil sket af Obersten samt Følge, besvartes med Chacoes Svingning.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Afvigte Aar er ved Fridericia Tobaksplantage avlet 147363. Pd. Tobaksblade, som efter Aarets Beskaffenhed, vare temmelig gode. Formedelst den idelige Regn og Efteraarets stærke Taage, tabte Bladene meget i Vægt og Bonitet i Tørehusene, saa at Affaldsblade udgjorde et betydeligt Qvanlium, der ligesaavel som Gidsblade bleve solgte til høie Priser. - Vore Marker love os i Aar en overflødig Høst, af alt vad nævnes kan. Selv de ældste Mænd kan ikke minde lig at have seet Fridericia Mark staae i saadan Flor, thi sen er uden Lige. Tobakken lover ligeledes en god Høst, sig Kartofler bliver i Mængde.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Viborg, den 18de Juli. J de sidste 6 Dage have vi daglig havt Torden, der dog ikke her var heftigst, samt i Dag og i Tirsdags stærk Regn, der skader Høebiergningen neget. Man siger at Lynilden de forrige Dage har dræbt n. Pige og en Dreng ved Kieldberggaard i Fiendt Herred, brændt 2 Gaarde paa Korsøegaards Gods og slaaet en ege Bielke itu i Rødding Kirketaarn. Jøvrigt er Veiret, saa særdeles frugtbart, at det uden Tvivl vil fremme den tilsyneladende ventende rige Høst. Gid den og komme noget for den pleier, allerede i 2 Torvedage har man næsten lintet Rug seet her paa Torvet. Saa den Fattige allerede vrider Hænderne for Brød og kan intet faae for Penge. Jdag forlangtes endog 19 Rdlr. for Skieppen, men det solgt tes og for 13, 14, og 14 1/2 Rdlr. Et skammeligt Opkiøbegrie er det man hører der nu skeer med Sæderugen, hvorfor der er buden allerede i Juni 120 Rd. pr. Tønde, og nu siges at nogle endog driver det til 200 Rd. Det er at berøve mange Agre deres Sæd til Efteraaret, nu at drilve det saa ugudelig i Veiret og vor Kours vinder nu heller intet ved denne Multiplication.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
J disse Dage er Broen og Vasen over Viborg Søe, bleven færdig og kan, omendskiønt den er ganske er opfyldt, dog passeres med Vogne. Dette kostbare Arbeide, hvorom vere Forfædre vist ikke drømte, er udført af den virksomme Hr. Cancellieraad og Ridder Bruun, som eier den paa Søens anden Side liggende Gaard, Asmildkløster. Foruden det skiønne og sieldne Syn et saadan Værk byder Øiet, er Samfærselen særdeles lettet for Sønderlyng og Middelsom Herreder, og Randers Veien bliver derved baade kortede og skiønnere, da man undgaaer den lange Ørum Hede.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Slutningen af et Brev fra Stokholm. Nei, Det er saa langt fra, at jeg eller noget bravt svensk Menneske billiger det, at vi meget mere harme os i vore Hierters Jnderste over, at Regieringen sælger os til et saa kieltringagtigt Ministerium, som det engelske. Hvad, vi skulle forlade vort fredelige Land, for at være en Nations Leiesvende, der kiender ingen Gud, uden Guld, ingen Dyd, uden Rigdom, ingen Roe uden Skiendselsdaad. Og hvad skal vor Løn være? Engelske Guineer, Oho! Det bliver ved bedragerske Papirspenge og et Naboeland, hvis Beboere, skulle døe af Sult, for at vi kunne tage det i Magt, et Naboland som skiøtter ingen fremmed Drot; men føler sig lykkelig under sin gode, fredelskende Konge. - Ak: Sverrig Sverrig, Aldrig har Din Ære lagt mere i Støvet o. s. v. 23 Juni 1813.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
I Dagen læses følgende som Jndsendt : "Da Røgtobak er blevet en almindelig Skiødesynd i Staten, da næsten alle særdeles i de lavere Stænder bruger den, og Tobaksaal er lykkes saavel overalt i Staten, at man forsynes dermed, til den Grad Forbrugen deraf fordrer, og følgelig maae forskaffe sig Forraad deraf fra Udlandet, hvilket særdeles i denne Tid virker paa ikke ufølelig Maade paa Vexelkoursen, saa troer jeg, at følgende kunde meget afhielpe denne Sag, nemlig: Det medicinske Kollegium i Stokholm vil i Aaret 1774 have befundet, at Kartoffelblade, naar de behørig ere tørrede, skal give en Røgtobak, som i Henseende til Lugt og Smag skal overgaae den almindelige (formodentlig den selvvoxende Tobak) saa at Kongen endog, allene i den Henseende lod gaae befaling til alle Embedsmænd i Provindserne, at paadrive Kartoffelavl. Om nu disse Kartoffelblade, som velbehandlede, ere efter for anmeldte medicinske Kollegies Formening gode, og ei Sundheden skadelige, og om man bruger slige Blade i Sverrig til Røgtobak, veed jeg ikke. Dog dersom de allene med Blanding af virkelig Tobak befandtes gode, vilde dog derved vindes meget. Man har desuden i disse Tider fundet paa at blande Røgtobak med Kirsebærblade, med blaae Urt, med Blade af Tordenskrapper og flere Ting. Ønskeligt var det, om vor Herrer Medici ville, som Sagkyndige i dette, denne Post vedkommende, hvorvidt Kartoffelblade vare at tilraade saaledes, og tillige om andre Blade, som især Bønden uden Møie og Tidspilde kunde have for intet, da man sikkerligen vilde bruge slige, for at spare de Udgiftet, som Røgtobak fordrer.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 20 Juli, Seilmager C. D. Petersens Dat. ter Margratha Cathrina, Fadderne: EnkemadamJ. Biørn, Giordemoder Mad. Syndergaard, Hattemager J. Ølste, Kiøbmand P. Bierring og Barnets Fader. Den 23de, Sukkerbrødsbager N. Mellers Datter Agnette Marie; Fadderne: Frue Agentinde Kiellerup, Jfr. Kiellerup, Stadshauptmand Borup, Kiøbmændene P. Borreschmith, H. Kaarsberg, Fr. Holm, Joseph Nielsen, og Jens Wigelsen. S. D. Skibstømmermester Christopher A. Walløes Datter, Karen Sophie; Fadderne: Mad. Theisen, Jfr. Schmidt, Kiøbmændene: Hansen og Petersen, Bager Schiønning, Skipperne Schiøt og Chr. Kliim. Begravede. D. 20 Juli, Blikkenslager J. M. Meiers Søn, Wilhelm, 9 Maaneder. D. 22de, Told- og Consumtionsbetient Woldum, 32 Aar. D. 23de, Skoemager C. Fr. Lisses Kone, Dorthea Nielsdatter Smith, 27 Aar. D. 24de, Hansine Martine, Islands Kiøbmand Toftes Datter, 1/2 Aar.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Tallotterie. Ved 856 Trækning i Wandsbek udkom følgende Numre: Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Jfølge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 6te Marti d. A., er paa efterskrevne Livets Fornødenheder indtil videre sat følgende Taxt: Rbpenge. Fersk Flesk, Mellemflesk a Pundet . . . 1 Mk. 12 s. Skinker. Bovstykket. Saltet Flesk, Mellemflesk, Skinker. Bovstykket.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Smør, Hvedemeel Byggryn a Fierding. Melk, nyemakket a Pott. skummet dito Øl, almindelig godt daglig dito Dansk Brændeviin = Miød. hvilken Taxt samtlige Vedkommende som have foranførte Fornødenhedsvare til Udsalg i Detail, have at holde sig vedbørlig efterrettelig, under den i høi bemeldte Cancellie-Skrivelse fastsatte Straf. Aalborg d. 20 Juli 1813. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Efter derom fra Over=Providerings=Commissionen for Norge modtagen Opgave, var Priserne paa Kornvare i efterskrevne Norges Kiøbstæder den 19de Juni 1813 følgende: Christiania : Byg 23 Rbdlr. 32 s. Tønden, Havre 18 Rdlr. 32 s.; Risøer: Rug 23 Rbdlr. 32 s., Byg 13 Rbdlr. 32 s., Havre 8 Rbdlr. 32 s.; men Frederichshald, Frederichsstad, Moss, Drammen, Holmestrand, Tønsberg, Laurvig, Skien, Porsgrund, Kragerøe, Christiansand, Arendahl, Stavanger, Bergen, Tronhiem, Christiansund og Molde har intet Korn. Til Leie og til Kiøbs anvises. For tvende Handelsbetiente ere tvende Stuer med Meubler, at faae til Leie til førstk. Michelsdag; til samme Tid ere 5 andre Værelser at faae til Leie. 3de smaae Huse kan bekommes tilkiøbs til førstk. Mikkelsdag. Paa Landet er et godt velopbygt Sted, (hvorved kan fødes 3de Kiør, med Kornsæd og Tørveskiær, til førstk. Mikkelsdag at faae tilkiøbs. Anviisningen skeer af Carl Lindstrøm, boendes i Skolegaden i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Paa Sohngaardsholms Mark bliver udi forestaaende Høs ved offentlig Auction bortsolgt i Traveviis en stor Deel Rug. Byg og Havre; hvilket foreløbig herved bekiendtgiøres til alle respective Libhaveres behagelige Efterretning. Dagen og Tiden skal nærmere forud blive bestemt. Nørretranders den 24 Juni 1813.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Paa Eieren S. T. Hr. Capitain Nøragers Vegne. I. Karmarch. Almanakker for 1314, a hundrede 7 Rbdlr. 4 Mk. 14 s., Rettbøll Sadolin. faaes hos
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Trende Værelser med Tilbehør, er til næstk. Mikkelsdag at faae til Leie. Bogtrykker Wandall giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Almanakker for 1814 kan nu faaes for 7 Rbdlr. Hundrede hos Klokker Milling i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Holstensk Boghvedegryn faaes hos Christensen paa Graven.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Hvor et honet Selskab af nogle Personer kan bekomme Middagspise for Betaling, samt ligesaa 2de honette Per ner erholde Logie, derom giver Hr. Bogtrykker Vande Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Det kongelig privilegerede Bleghvid=Fabrik i Alton, holder Oplag af dets Fabrikater: J Kiel hos Hr. J. C. Jnspersen, i Flensborg hos Hr. C. D. Birck, i Jusum hos Hr. H. S. Rehder, i Tønning hos Hr. P. C. Schmidt. hvor allerbeste Sort, og herefter ogsaa ringere Sort af Bleeghvid er at faae til Fabrik=Priser. Bemelde Fabrikater, kan ifølge kongelig allernaadigst Bevillinindføres i begge Kongerigerne, imod Erlæggel af de halve Cold-Afgifter. Altona, den 10de Juli 1813. B. A. Limpricht.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Auctionsplacat. Fredagen den 6te August nægkommende Kl. 10 Formiddag, bliver efter Begiærifore aget offentlig Auction over Gaarden Skovsgaari Hellum Sogn, skyldende af 2 Tdr. 5 Skpr. 2 A. Hartkorn, efter de paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. De Lysthavende indbydes dersen herved at give Møde. Sæbye den 6te Juli 1813. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
En Person tilbyder sig Timeviis at give Underviisnisaavel i det tydske Sprog, som udi Skrivning og Re ning, alt for billigste Priis. Bogtrykker Wandall 3 ver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
En god Kiøbmandsgaard i en af Jyllands Söe-Kiøl steder önskes tilkjöbs. Vedkommende som maatte have en saadan at sælge, ville behage i et forseglet Brev med Udskrift: "til Kiøbmanden, under Conrolut til Bogtrykker Hyphoff i Ribe, at angive saa mes locale Beskaffenked, Eiendommens Priis med videre nødvendige Oplysninger, for at man strax derom, kunne entrere i Handel.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
J Følge Amtets høie Øvrigheds Ordre af 14de dennes bliver den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighepaa Høv Byes Eiendomme og Skovparter i Pals Sogn stillet til Auction til nye Forpagtning i 10 Aar fra si Jan. 1814 at regne paa Tingstædet i Nørresundbye, Fredagen den 30te Juli førstk., om Formiddagen Kl. 9, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nørre-Sundbye d. 16 Juli 1813. Spies. Guldsmed Niels Jacob Holm Jversen, og Hustines ringe Boe er paa Creditorernes Anmodning og ette hans Bortreise der fra Byen, uden i lang Tid at have ladet høre fra sig, Concuri. - Creditorerne indkaldes med 12 Ugers Varsel, at møde hos Undertegnede Skriteforvalter og bevise deres Fordringer. - Med sam Varsel indkaldes Cidenten her, at forsvare sig og at lagttage sit, for fornødent eragtende. Hiøring den 15de Juli 1813.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
J Hr. Cancellieasestor Hansens Fa værelse, som constitueret: N. C. Arndrup.
Jyske Efterretninger, 1813-07-25
En Jnformator=Plads for 4 Børn paa en Herregaard i Vensyssel, anviser Bogtrykker Wandall. En Seminarist ønskes helst.
Jyske Efterretninger, 1813-07-29
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-07-29
(Af Hamb. og Alt. Aviser. Nord=Amerika. D. 23 Maj gjorde Præsideni de forenede Stater ved Aabningen af Kongressen i afdington følgende Anmeldelse: Strax efter Slutninsin af Kongressens sidste Session tilbødes af Rusland alles Ven af de forenede Stater og Storbritanien, en lemmelig Fredsmægling. Dette forslag antoges strax; udmærkede Borgere, forsynede med nødvendige Fuld lutter, beordredes at afslutte med Befuldmægtigede fra Fiorbritanien en Fredstractat, og tillige at indlede en et begge Regieringer lige fordeelagtig Handelstractat. de 2 Afsendte tog Veien til Petersburg for at sammen lede med den der værende 3die Collega, og tillige for 1 afslutte en Handelstractal med Rusland. Over føl ste at dette den russiske Keisers Venskabsbeviis kan Tiden. ust afgiøre. Der er vist nok ingen tilstrækkelig Grunder Storbritanien til, at foretrække Krigens Fortsættelse. hi de Betingelser, under hvilke de forenede Stater ere Kredte til at ende den. Det engelske Cabinet maae liKledes være overtydet om, at i Hensyn til Spørsmaalet sin Natrospresning, som især har foranlediget Krigen, fitersøgningen eller Borttagelsen af engelske Undersaat er eller engelsk Eiendom paa aaben Søe, ere ingen Ret ligheder grundede paa Folkeretten; og det er aabenbar, ingen Visitation eller Brug af Magt, under hvad Skingrund, det end være vil, ombord paa en uafhængig Kagts Skib i aaben Søe kan hverken i Krigst eller redstider sauctioneres ved Løvt eller en anden Magts Autoritet. Naar retmæssige Forventninger, grundede paa disse Betragtninger, for et godt Udfald, saa kan su billig Fred ikke mere være langt borte. Dog for at Mange det maae man være betænkt paa at fornye Kri den med Eftertryk, som det eneste Middel dertil. Denne Pligt er desto nødvendigere, da den Aand og Maade, hvormed Krigen føres af Fienden, uden Hensyn til Erempel paa Menneskelighed, formerer den sammes vilde Rasenhed, paa den ene Kant med et Plyndrings=System, og paa den anden ved at skiænde og brænde, hvilken Forholdsmaade i saadan Grad er ellers forbudt blant sædelige Nationer. For at opmuntre til lykkelig at ende Kampen, har jeg at bringe vore Armeers Seiervindinger, saavel til Vands som til Lands, i Erindring. Vor Søemagts glimrende Daad varer ved: En udmærket Seier af Capt. Laurence er tilfægtet paa Corvetten Hør net, som har tilintetgjort en engelsk Corvette med et saa betydeligt Tab for Fienden. Vore Krigskibe overhøiedet, som og de bevæbnede Privatskibe, har været virksomme og til Skade for Eiendens Handet. Ved deres Aarvaagenhed har de skuffet de fiendtlige Estadres Bemøielser langs vore Kyster. Begivenhederne til Lands frembyde os ogsaa Stok til Lykønskning: Angrebet og Jndtagelsen af Yørk er et Budskab om nye og større Seiervindinger, da imidlertid paa de vestlige Grændser, Udfaldet af den sidste Beleiring al Fortet Meins ladet intet tilbage at beklage, uden en Handling af uoverlagt Tapperhed. Endelig slutter Præsidenten sin Tale med at forelægge Finanternes Tilstand, og de fornødne Udgifter til Civil- og Militair Etaten.