Berlingske Tidende, 1795-11-09
J London ere udkomme følgende Forholds=Regler for Skibe, som seile ved Gudvinds Fyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den mordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (North Sand Head) i en Distance af lidet over Trefierdededeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nord Sands Hoved i 9 Favne med lavest Vand. Det ligger S. S. O. 1 O. for Nord Forelands Fyhr, i en Distance af 7 1/2 engelske Mile, og N. O. til O. en sterdedeel O. for det østligste og nederste af Syd Forelands Fyhr i 13 tre fierdendeel engelske Miles Distance. Paa det man kan skielne det fra de tvende Forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte om bord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man ei kan tage feil og ansee det for en af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilket Fyrene brænde, for at advare Skibene, der velskan høre denne, men ikke af dette flydende Fyhr er saa vel afpasset, at det vil være umuligt see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen for et Skib at komme paa Nord Sangs Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene iagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved=Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holde Skibene østen for Gudvind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nord Søen til Dowers Canal, maae give nøje Agt dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, paa ikke at bringe Gudvinds Fyhr mere sydlig end i S. S. V. af holde det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere noksom til Østen saavel for Fyhren, som enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet fordi det, store S. til V. Nordsøen, maae tage vare, ikke at store norderlig Cours forin2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal tilden de have Gudvinds Fyhr i N. til O., (NB. N. O. var i de 2de forrige Bekiendtgiørelser en Feil) derimod maae de for bringe det mere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gudvind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen til Do vers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag om Gudvind eller Østen for det; saa ha han det i sin egen Magt ved en eneste Peiling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøyet med Fyhret. Til den Ende maae han holde sig norden for Fyhret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde Skipperen heller ønske at komme ind Vesten for Gudvindsaa at han har Gull=Strømmen aaben (the Cull Stream) imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2 a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyhret, og da ankre i 748 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmelte Priilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 220 50 V.