JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Ved Proclama, som er læst ved Siellands Landsting den 2den December sidstleden og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 14de nestefter, ere Creditorerne i afdøde Anne Andersdatter Winthers, afg. Bødkermester Lars Madsen Winthers Efterleverskes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og med gyldige Beviser at gotgiøre deres Fordringer : ligeledes ere Arvingerne indkaldede at møde for fornævnte Skifte. Commission inden den i Loven bestemte Tid, for at anmelde og legitimere deres Arve Ret.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Toliner forsattet Skrift, i under Titel : Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at bekomme hos Brødrene Berling, saavelsom hos Boghandlerne. Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Livorno, den 2den December. Fra Bastia har man her faaet en Skrivelse af følgende Jndhold. Paa engang er nu vor hele De bleven indrettet efter den hve Franske System. Alting er under Vaaben, men hid Jndtil have vore Corsikaner ikke vist hiin Fanaticismus og Grumhed, som den Parisiske Pøbel har udøvet. Staden, Bastia vilde efter Parises Exempel vælge et borgerlig Troppe. sorpe; til den Ende skulde der holdes en Nationalforsamling, til hvilken man ogsaa indbod Commandanten paa Øen, Hr. Vicomte von Barrv. Efter nogle Jndvendinger villigede han deri, men gav tillige Tropperne den fornødne Ordre, Forsamlingen blev holdt i St. Johanniskirken; men paa en lang fik man at høre, at der sloges Generalmarch, og 200 Mand Soldater kom frem, for at omringe Kirken. Otte Corficaner gik ud af Kirken, og satte sig imod Soldaterne; man sov Jld paa hverandre fra begge Siderne ; af de første blev en stræbt og en saaret, men af de sidste 3 dræbte og 5 saarede. Herpaa tog man Obersten fast, og tvang ham til at fremvise sen Ordre, han havde faaet af Commandanten, til først at de skyde paa Nationen. Folket afsatte herpaa Commanlanten, Hr. von Barry, bemægtigede sig Fæstningen, det hele Artillerie, Flinter, Munition a., og der blev holdt Vagt over begge de Franske Commandanter i deres Huse. Pigets Commando blev betroer Oberste Karaffa. Man sendte 3000 Flinter til det Indre af Øen, for overalt at oprette en Borgerlig Militie. Dette er og allerede skeet paa de fleste Stæder ; og de Kongelige Tropper ere afskedigede. Dog alting gaaet af i største Rolighed og Orden, og enhver bær nu den Franske Nationaleocarde.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Luxemborg, den 7de December. Dersom Keiseren bevilger det, have vor Provindsers Plænder tilbudet sig, at oprette en Krigs Legion, som un sit Navn af de Frivillige fra Luxemborg, skal bestaae af 1700 Mand Fodfolk og 300 til Hest. Forslaget hertil er allene en erling. Følge af de Uroligheder, som fra alle Sider omgive denne Provinds. J Følge dette Corpses Jnstitut, skal samme, saa længe Uroelighederne vedvare, ikke tiene eller bruges andensteds, end i Provindsen Luxemborg. Det er og virkelig ene og allene bestemt til at beskytte denne Provindses Grændser imod Voldsomheder af ildesindede Mennesker, og i nærværende Omstændigheder at vedligeholde den Rolighed, som Provindsen nyder.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Brassel, den 9de December. Vel smigrede vi os med det Haab, at see vore Anliggende bilagte til begge Partes Fornøielse; men nu er der kun liden Udsigt til Opfyldelsen af denne glade Forventning. Pøbelen løber igjennem Gaderne, borttage de Spanske Ryttere, kaster Gravene til og raaber : van der Noot og Patrioterne leved Disse lode sig i Dag see i deres Uniform, ligesom 1787. samme Øieblik hentede den store Militairvagt 150 af deres Kammerrater, der laae i Dominicanerklosteret, og forenede med disse, lode de den Flandersk Port aabne for sig, for at marchere til Patrioternes Armee. Dette er en Desertion af 300 Mand paa en Gang. I Gaar have 40 Officerer forlangt deres Afskeed. Alle de, som eie Godser i Flandern, ere nødsagede til at gaae ud af Tienesten. Man har her aldeles ikke fæstet Troe til den paa 2 Maaneder sluttede Vaabenstilstand. Iøvrigt leve vi nu her roeligere, end forhen, da vi ikke frygte for, at vor Stad skal blive beleiret. C. S. Jnsurgenterne bekjendtgiøre, at de om nogle Dage skulle faae Tropper og et anseeligt Artillerie.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Af en Skrivelse fra Brussel, den 12te Decbr. Jeg kan med Vished melde Dem, at 310 Soldater, som laae i Klosteret St. Elisabeth og flere Stæder, ere tilligemed den hele Vagt ved den Vlamlandske Port marcherte herfra med Kokarder paa Hattene og undvigte. Antallet paa de bortrømte Soldatre siden Vaabenstilstanden, der udløber i Nat Kl. 1, regnes for 2400 Mand. I Gaar blev holdt en høitidelig Messe i Kirken St. Gudula. Tilløbet af Mennesker var stort, og udgjorde 12 til 14000. Midt i Tienesten, holdte een sin Hat med den Brabantske Kokarde paa sin Stok i Veiret, gik dermed omkring, og man frygtede for Oprør, men alting gik dog roligt af. Da Gudstienesten var til Ende, stal enhver Stændernes Kokarde paa Hatten, og nu er allerede hele Staden forsynet dermed. De militaire Patrouiller, og den halve Garnison har forsynet sig med dette Tegn, og naar de patrouillere, raabe de : "De Brabantske Patrioter, leve!" - J Dag ere her i Brussel 6000 patriotiske Borgere i Vaaben, og vente General von der Mersch's Corps, der er 14 til 15000 Mand stærkt, samt et Corps fra Bergen og et fra Gent, for at agere i Forening med samme. J dette Øieblik forsikres, at Grev von Trautmansdorff og General d'Alton ere tagne sangne.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Warskau, den 12te December. Revolutionen i Brabant giør her saadanne Jndtryk, som naar man skal dømme efter det, som man her hører vore Patrioter at sige, kunde indbyde dem til at foretage en af samme Slags. Man taler her nu meget om Alliancer med Hoffer, hvis Jnteresse er modsat det Wienske og Petersborgske Hof= ses. Den lykkelige Fremgang, som begge disse Hoffers Vaaben have imod Tyrkerne, skal have foranlediget, at man giver Pohlen Haab om visse Forbindelser, ja endog om at tiltræde det Tydske Fyrsteforbund. Med et Ord, her hersker nu en stor politisk Giæring. Man giør Brug af alle Ting, for at opvække Opmærksomheden. Man smigrer os med gode Udsigter i Brabant, i Tydskland, i Sverrig og i Tyrkiet. Jkkun Efterretninger fra Moldau og Wallachtet, der ere høist sandsynlige, og stemme godt overeens med dem, som man midder 22de October har saaet fra Constantinopel om de Jndtryk, som Tildragelserne paa hiin Side Donau have foraarsaget, omendskiønt Jndtagelsen af Belgrad, Semendrin, Gladova, Akierman og Bender endnu ikke var bekiendt sammesteds, melde, at der i Storvisirens og Seraskierens Hassan Pachas Leir ere ankomne Commissarier fra Porten, som have medbragt Fredsforslag til Fyrst Potemkin og Prindsen, af Coburg, for ved saa gode Betingelser, som kunde faaes, at bringe Porten udaf de fritiske Omstændigheder, hvori den befinder sig. Dersom dette er sandt, og begge allierte Keiserhoffer finde deres Regning derved, og forlige sig med Ottomannerne, saa vilde dette give Sagerne en gandske nye Vending og bringe de imod Keiserhofferne tagne Foranstaltninger temmelig i Uorden. Man vil snart faae at see, hvordan det har sig. Saameget er tilforladeligt, at de Tyrkiske Tropper vægre sig ved at marchere imod saadanne Fiender.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Rigsdags=Sessionen den 11te hujus var meget interessant formedelst Oplæsningen af de Tilbud, som det Preussiske Hof har gjort i Henseende til en formelig Alliance med Republiven, saasnart samme faaer fastsat en Regieringsform, hvortil det Berlinske Hof har lovet at staae Pohlen bl af alle Kræfter, i Fald nogen Magt skulde ville fornærme Republikens Uafhængenhed og Souverginitet. Republikens Minister, i Berlin har derfor faaet Ordre, at bevidne paa det eftertrykte ligste Hs. Preussiske Majestæt Republikens Erkiendtlighed og den udkastede Regieringsplan skal blive forelagt den lore vende Commission i Sessionen førstkommende Mandag, ligsom og Planen til en Allianer imellem begge Hofferne skal beve indleveret til Deputationen for de udenlandske Saget. Man frygter for, at der paa vore Grændser yttre sig Omstændigheder, som kunde udbrede Krigsluen endnu videre, den som man ikke ved vel følede Foranstaltninger qvalte samme Udbrud i Fødselen. - Den Tyrkiske Flaade skal have trukkesig tilbage ved Taman bag Cuban i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Østerrige, den 12te December. Den 6te hujus kom en Coureer fra Fyrst Petemkin med den vigtige Efterretning, at Storviseren har, efter at Bende havde overgivet sig, sendt en Aaa som Deputeret til ham, et foreslaaet ham ved samme en Vaabenstilstand paa 6 Maan, der, for imidlertid med forenede Kræfter at kunne arbeide paa Fredens Jstandbringelse. Efterat den hele Armee efter Fristens Ordre var rykket ud blot i den Hensigt for at vise sig for Aggen, lod han den Deputere reise tilbage med den Beskeed, For alle Ting maatte den Russiske Gesandt, Hr. von Bulg: kom først sættes i Frihed, og da kan man tale videre om S. gen; efter min Eragtning vil det være meget let, at blive een om de foreløbende Artikler, naar Porten vil sende Deputer, til Bender, Jass eller Bucharest, for, uden at spilde m. gen Tid, da jeg desuden er befuldmægtiget dertil, paa di 3 Stæder, med den Romerske Keisers Samtykke, at tale og de foreløbende Betingelser; og da kunde man og bestemme nærmere angaaende Vaabenstilstanden.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Antverpen, den 13de December. Alting er her roeligt. Man seer her ingen uden StaternKokarde. De Stæder, hvor de Keiserl. Vaaben staae, be ges ud af Murene. J dette Øieblik kom et Corps patriotil Dragoner hertil. Efter Stændernes Befaling bemægtige sig alle Comptoirer. Allene paa Viin Accisestedet have fundet 8000 Gylden i rede Penge. Soldaterne flygte i Castellet ja endog over Schelde, og 14 af samme ere allere druknede.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Frankfurt, den 13de December. Fra alle Sider faaer man den Efterretning, at Kornserne begynde at falde. Man troer, at de i Frankrig vi falde 30 Procent. Til Dankirchen er ankommet en Mæn Korn og til Holland 80000 Malter fra Amerika. - Stad Strasborg giør Fædrenelandet et Forskud af 300000 Livre. der siden skulle fradrages dens Contribution. Vilde alle Sel der følge dette Exempel, var Staten snart hiulpet. - De 28de November reiste sig en Jldebrand i Venedig, hvori120000 Pd. Olie i Fade bleve anstukne. Olsen flød lige en Bæk fra Magazinet til Kanalen St. Marenola, hvori mere end 60 ved Kanalen liggende Huse kom i Brand og indsaa Timer lagdes i Aske. Den Tydske Kiøbmand Hem mann har lidt den største Skade. Vindstille hindrede Ul tens videre Udbredelse. - Den 10de November lod Sta sultanen den Franske og Preusiske Minister kalde til en Pridatandien, hvor han viste sig meget misfornøiet, loden Græker halshugge, der skulde have staaet i Correspondene med Fyrst Madraseni, og afsendte strax en Capidal Bacht forat hente Manrojenis Hoved til Constantinopel. - Der siges at Commandanten i Bender er meget bange for at miste si Hoved og vil derfor forblive hos Russerne.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Mastricht, den 13de December. Den Preussiske Minister, Hr. von Dohm, befinder sig i endnu her, men begge de andre Ministre fra Churfyrsterne a Coln og Pfalzhavern ere igien reiste til Aachen. Disse even de sidste Hoffer paastaae, at Lottikkerne skulle uden al Undtagelse adlyde Rigskammerrettens fornyede Kiendelse af 4de hujus ; da derimod Kongen af Preussen, som Hertug af Cle re, er for mildere Anstalter, og raader til en nye Constitution 1 til det Lyttikske Lands sande Beste. Denne Uenighed er imidlertid den egentlige Aarsage til, hvorfor de Münsterske eller Collinske Tropper ere rykte ind i det Limburgske, og ikke i den Lyttikske. Det er at ønske, at denne Sag maatte blive bilagt 1 i Mindelighed, da de Brabantske Jnsurgentere disuden allerede have indbudet Lyttikkerne til at giøre fælleds Sag med sig.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Grevinde Trautmannsdorff, som var i Begreb med at reise tilbage, har forandret sin Beslutning, og igien taget Veien til Tydskland. Grev Trantmansdorff selv er den 13de reist fra Brussel. - Patrioterne holde denne Tildragelse for meget afgiørende og troe, at Erobringen af de øvrige Nederlandske Provindser vil følge heraf. Men dette vil man dog, i det mindste efter Muelighed, søge at hindre. - En stærk Division af van der Mersch's Armee skal giøre sig færdig til at angribe de Münsterske Tropper i Luremborg, der ere 994 Mand stærke og have 71 Artillerieheste hos sig.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Fra det Brandenborgske, den 19de December. Det Rygte fornyer sig igien og bliver almindeligere, at det i tilkommende Foraar torde komme til March. J Preussen, blive adskillige store Magasiner oprettede, Frimændene blive indkaldte, og som det heder skal der blive trukket en stor Cor den langs Grændserne af Pohlen indtil Driesen. Om en Maaneds Tiid vil det nærmere vise sig.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Helsingøer, den 28de December. Siden i Dag 8 Dage ere ikkun 9 Skibe ankomme i Sundet, hvoraf de 4 endnu ligge her paa Reden. Den 22de hujus gik Kystfareren Juliana Haab, ført af Capit. Lindrup, til Nordsøen. J en Tiid af 14 Dage har ikke mere end eet Fartøi været her i Havnen med Proviant, og havde omtrent 80 Tønder Rug, som i 2 til 3 Timer blev udsolgt, saa at en Trediedeel af Almuen fik intet deraf, og formedelst det slette Veir og Føre er ikke nogen Rug at faae. Torvepriserne ere : Rug 30 a 31 Mk., Byg 19 a 20 Mk., Havre 11 a 12 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Kiøbenhavn, den 28de December. Fra næste Aars Begyndelse af har det behaget Hs Kongel. Majestæt at giøre en nye Indretning ved Generalitets og Commissariats Collegio, og i Anledning deraf udnævnt Bureau Chefen ved bemeldte Collegii første Departemens Contoir, Statsraad Johannes Ontzen til Deputeret i Collegio; ansat Statsraad Jacob Schive som Bureau Chef for Generalitets og Commando Contoiret, samt KrigscancellieSecretair Friderich Anthon Friis som surnumerait Secretair, derved; Krigscancellie-Secretair Søren Aagesen, som Bureau Chef for det første Departements Contoir, hvorunder Cavalleriet sorterer; Krigscancellie=Secretair Hans Peter Münch til Bureau Chef for det andet Departements Contoir, hvorunder Infanteriet henhører; Justitsraad Albertus Sebastian Hasser til Bureau Chef for det tredie Departemene-Contoir, hvorunder Artilleriet, Fæstningerne samt Magazinerne ere lagte; Krigscancellie Secretair Carl Samuel Friderici til Bureau Chef for Bogholder Contoiret, og Justitsraad Albert Rehfeldt til Bureau Chef for Archiv og Casserer Contoiret.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Under Dato Christiansborg Slot den 18de December d. A. er udkommet en Placat, angaaende nogle nærmere Bestemmelser for Vedblivelsen af de under 13de October 1784 allernaadigst bevilgede Understøttelser og Opmuntringer for Skibes Udrustning til Robbe= og Hvalfangsten paa Strat Davis, og ved Spitsbergen for Dannemark og Norge.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Selskabet for Naturhistorien. I Selskabet ere indgangne : Hr. General Major Børse; Hr. Amtmand P. H. Harboe; Hr. Cancellieraad Valeur; Hr. Kammerraad Sonture; Hr. Hof Agent Danckeri Krohn ; Hr. Hof=Agent Jan H. Fasmer ; Hr. Hof=Agent Herman Jansen; Hr. Kiøbmand Gerhard J. Kappe, Hr. Kiøbmand Hans Krohn ; Hr. Apotheker Christ. Fridr. Nelung, alle af Bergens Stift i Norge. Det bekiendtgiøres herved til Publici Efterretning ; at Selskabets Forelæsning ger begynde næstkommende 4de Januarii 1790, paa det Kongelige Palais bag Slottet i de Selskabet allernaadigst forundte Værelser, udi 2den Etage strax uden for Landhuusholdnings Selskabets Forsamlings=Sahl, hvortil Opgangen er paa høire Haand i Porten. Jndretningen af disse Forelæsninger er som forhen averteret følgende : Hr. Professor Wahl læser over Zoologien (Dyrelæren) 4 Dage om Ugen, nemlig Mandag, Tirsdag, Onsdag og Fredag om Formiddagen fra Kl. 9 til 10, eller hvilken anden Formiddagstime Plaraliteten af Tilhørerne bestemmer; men for at føie sig efter Tilhørernes forskjellige Leilighed læser han igien det samme paa de anførte Dage om Eftermiddagen fra Kl. 5. til 6. Hr. Professor Abildgaard læser et Collegium over Mineralogien og det dermed forbundne Elementare af Chymin3 Timer om Ugen, nemlig Mandag, Onsdag og Fredag om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 5. Til ovenmeldte Forelæsning ger har enhver, hvad enten han er af Selskabets Medlemmeeller ikke, frie Adgang uden nogen Betaling. Fra Stadens Raadstue er den 28de December 1789 udkommer en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette : Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykker, Hørribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 7 sk., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages ; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 100 Pd. Høiribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. hele Fierdinger Pd. for 6 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen Pd. for 6 s. Kalvekiød Pd. af Bagsier, dingen for 11 s. og Pd. af Forfierdingen for 10 sk. Salten. eller sprængt Oxekiød sælges, ligesom det færske; dog intet af sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Sal. Svinekiød Pd. for 8 s. Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
Barom. Therm. 1 Vinden. 21 Decembr. 127. 9. o. 58 Varme. 1 V. S. V. 22 - - 278 4. 61 - - B. S. V. 127 10. o. 61 - - V. S. V. - - 1 V. S. V.
Berlingske Tidende, 1789-12-28
avnerisk. Den Tredie Deel af J. D. Michaelis Oversættelse af den gamle Testament med Anmerkninger, af det Tydske, oversat og Anmerkningerne forøgede med de Steder af Forfatterens andre Skrifter, hvortil Læseren er bleven den viist, ved Mag J. Bech, Provst og Sognepræst for Walle kilde og eførve Meenigheder i Sielland; denne Deel indbefatter: Job, Palmerne, Salomons Sprog, Salomon Prædiker, Eftæ, Nehema, Esters og Maccabæernes for ste Bog, er og Ark i stor Ostav, og koster for Prænumeranterne 3 Rdlr. paa Tryk, og 3 Rdlr. 64 sk. paa Skrivpapiir, hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9, hvor endnu 1ste og 2den Deel af dette Værk, kan bekommes for 5 Rdlr. paa Tryk= og 6 Rdlr aa sk. paa Skrivpapiir, og tillige kan prænumereres men 4 Rdlr. paa den 4de Deel, de vil indbefatte Resten af der gamle Testamente, nemlig an Propheterne, og venter færdig fra Pressen i neste Aar, de Forfatterens nye Testamente, hvoraf nu er udkommen en Deel, skal ligeledes udkomme paa Dansk. Kommebog for Børn af H. J. Birch, Sognepræst i Glostrup, før troe indeholdende Leveregler, Fortællinger og smaa Hus rier, samt Tankerum, Fabler og Sange tilligemed Rævens Nr. turbistorie, Giettelegen a. har nyelig forladt Pressen, og sælge: hos Boghandler Bach paa Nørregade No. 245, indbunden for 14 a 16 s.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 23de September f. A. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den Danske Consul i Gallicien og Asturien, Hans Severin Buch, til herefter at være Consul i Cadix og Provindsen Andalusien, i Steden for den derfra efter Ansøgning i Naade dimitterede Consul Walsh.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Under 7de October har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Copiist Carl Christian Dons til at være Foged for Ørche og Guldals Fogderie i Norge.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 27de November er Tolderen i Bandholm, Andreas Bondo, allernaadigst udnævnt til Casserer ved Maleværkets Contoir her i Staden.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 18de December er Studiosus Matthias Christian Brandt allernaadigst confirmeret at være adjungeret og succederende Sognepræst for Maarslet Meenighed i Aarhuus Stift; Capellan Hr. Christian Haundorph, ligesaa at være Sognepræst for Munchebierbye og Bromme Menigheder i Sielland; Studiosus Nicolai Wellerop beskikket at være Sognepræst for Nidløse Menighed i Sielland; Sognepræst Hr. Jecob Michelet ligesaa at være Sognepræst til Mangers Præstegield i Bergens Stift; Vice=Provst Hr. Johan Brandt, ligesaa at være Sognepræst til Leyrdahls Præstegield i samme Stift.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Under 23de December er Secretair Peter Blicher Olsen, udnævnt til virkelig Secretair i det Kongelige Departemen. for de udenlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Under 30te December har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Fuldmægtigen i det siellandske Comptoir ved Rentekammeret, Peter Høvinghoff, til at være Revisor for Fattigvæsenets og adskillige offentlige Stiftelsers Comptoiunder bemeldte Kammer, ligesom og under samme Dato udnævnt Copiist Friderich Taarup til Fuldmægtig i førstnævnte Comptoir. Under samme Dato har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Revisor Joachim Andreas Vosse til at være Renteskriver for det Siellandske Comptoir ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 31te December er Præsten i Børnehuset, Hr. Niels Lange, beskikket at være Præst paa Christiansøe; Capellan Hr. Gunthelberg Abel confirmeret at være Sognepræst for Understed og Karup Meenigheder i Aalborg Stift; Sognepræst Hr. Christian Chrenfried Carstensen beskikket at være Sognepræst i Thisted og til dets Annex Tilsted i Aalborg, Stift; Copiist Otto Lemvigh beskikket at være Byefoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslef og Hundborg Herreder, samt Nørre Haabirk; Justitsraad Albert Sebastian Hasle allernaadigst udnævnt til Statsraad. Ligeledes er Commandeur Andreas Lous allernaadigst confereret den 3die Division Søefolk som Chef; General=Adjutant og Capitain Georg Albrecht Kofoed confereret det ved denne Leilighed var cante Compagnie i anden Division.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 6te Januarii d. A. er Hans von Rantzau, Ritmester ved det Fyenske Dragon-Regiment, allernaadigst udnævnt til at være Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
J Følger J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Resolution af 8de Januarii dette Aar, skal efterskrevne Regimenters Navne saaledes forandres: at det Jydske Jnfanterieregimenherefter skal føre Navn af det Fyenske Jnfanterieregiment: det Aarhusiske Regiment af det 1ste Jydske Jnfanterierregiment; det Riberske Regiment af det 2det Jydske Jnfanterieregiment, og det Aalborgske Regiment af det 3die Jydske Jnfanterierregiment.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 8de Januarii ere Kammerraad Christian Matthias Jacob Johansen, Kammer=Secretair Vorndran og Kammerraad Jens Wadum beskikkede til at være Committerede i RenteKammeret; Studiosus Laurits Momme confirmeret at være Sognepræst for Stoubye og Hornum Menigheder i Aarhuus Stift; Capellan Hr. Lorenz Nicolai Fallesen, beskikket at være Præst ved Garnisons Menighed i Citadellet Frederichshavn; Copiist Christian Rafn ligesaa at være Secretair ved Protocollen i Høieste=Ret; Stade=Capitain Jens Mylius Brygger Andreas Skibsted og Cancellie=Secretair Herman Henrich Lange ligesaa at være Vice=Raadmænd i Kiøbenhavn Capellan Hr. Hans Christian Warberg beskikket til Sognepræst i Rødbye udi Lolland; Capellan Hr. Niels Basse beskikket at være Sogne præst for Høirup Menighed i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Under samme Dato er Capitain Caspar Claudius Bier allernaadigst gratificeret med Commandeur=Capitains Caracter og derhos ansat som Enrollerings=Chef og Ober=Loots i Christiansands District; Capitain Hammelew ligeledes ansatil Enrollerings=Chef og Ober=Loots i Stavangers District, og Capit. Diderich Holsten confereret det 9de Matros=Compagnie i 2den Division som Chef.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Den 13 Januarii er den anden Fuldmægtig ved de Danske Forretninger i Assignations Bogholder=Contoiret under Finants=Casse=Directionen, Søren Fiellerup, udnævnt til første Fuldmægtig sammesteds; Copiist Andreas Østbye til anden Fuldmægtig, og Studiosus Lauriz Christopher Hornbech til Copiist i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1790-01-01
Hans Kongelige Majestæt haver allernaadigst udnævnt Generalmajorerne Hieronymus Frederich von Stange og Johan Jacob von Fasting til Generallieutenanter; Obersterne Carl Leopold von Blücher, Carl Frederich von Kalterborn, Carl Alexander von Stricker, Casper Frederich von Gahler, Theodor Christian von Krogh, Peter Magnus von Bøyesen, og Conrad Lente von Adler til Generalmajorer, samt beskikket den ved Departementet for de udenlandske Affaires som Secretair hidtil standne Cancellieraad Frederich Avemann til Stabs-Secretaire ved General=Staben med Caracter som General=Auditeur.