JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Den Kongel. Commission til Oldsagers Opbevaring har under d. 20 April indsendt en allerunderdanigst Jndberetning til Hs. Majestæt om dens Foretagender i Aarene 1809 og 1810. Af denne erfares blandt andet, at Hs. Maj. har ladet Commissionen levere den forrige Guldbergske Samling af Oldsager til Jndlemmelse i Museet, og at Hertuginden af Brunsvig=Bevern har tilsendt den endeel Oldsager med en derover forfattet Fortegnelse. Hr. Røger Colsmann har i begge de anførte Aar udmærket sig ved at tilstille Commissionen Tid efter anden mange og fjeldne, meest til de Gamles Armatur henhørende Oldsager. Hr. Colsmann var i nyere Tider een af de faa her i Danmark, som med fand Enthustasme lagde sig efter at samle Oldsager, og har saaledes bevaret mangt et vigtigt Stykke fra Undergang, paa en Tid da Oldsager saa lidet ændsedes. Allerede derved har han gjort sig fortjent af Oldgrandskningen; men dobbelt fortjent gjør han sig nu ved at nedlægge Frugterne af hans Samler Flid paa det fædrenelandske Oldstudiums Alter. – Fra flere udenlandske Lærde, har Commissionen modtaget deels Oplysninger, deels Afhandlinger, Oldgrandskningen angaaende, saavelsom trykte Skrifter i samme Fag. - Man seer af den hele Jndberetning, at her er lagt en god Grund til et herligt Museum for Oldsager, som, saaledes uafbrudt understøttet og opmuntret, engang vil blive en sand Hæder for vort Fædreneland, og allerede nu ile de fleste videlystne Reisende til Universitetsbibliotheket, for at tage den med saa megen Kundskab opstillede Samling i Øiesyn. Men da Hensigten dog kun kan være den, at Samlingen skal indeholde nordiske Oldsager, saa er der ingen Tvivl om, at adskillige Stykker ved en nøiere Revision ville blive anviste en anden Plads. Saaledes henhører det i Ruinerne af Uttica fundne Fruentimmerhoved med 2 Fødder af Marmor i collossalsk Størrelse egentligen til Konstacademiets Figursal, Mynterne til det Kongelige Myntcabinet, Haand=Skrifterne til det Kongelige Bibliothek, da det neppe kan falde nogen ind at søge deslige Ting i et Museum for Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Ved Auction paa Børsen den 30 Maji over forskjellige Varer, vare Priserne saaledes: Medor af 1800 til 600 Rdlr. Orhovedet, Rodviin 574 Rdlr. dito, nye Svedsker 40 a 42 Rdlr. pr. 100 Pd., Corender 60 Rdlr. 3 Mk. pr. dito, fiin hollandsk Biekube No. 1. 28 Rdlr. 1 Mk. a 30 Rdlr. 1 Mk. Riset, Dito Nr. 2. 24 Rdlr. dito, fiin dito Propatria No. 3. 22 Rdlr. 1 Mk. a 22 Rdlr. 3 Mk. Riset, hvidt Conceptpapir 17 Rdlr. 4 Mk. Riset, blaat dito 11 Rdlr. 3 Mk. dito, Riga Hamp 181 Rdlr. Skippd., Bomolie 15 Mk. pr. 1 3/4 Pd., Jernplader 125 a 130 Rdlr. Skippd., grønt Vinduesglas 78 Rdlr. Kisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Kjøbenhavns Vexelcours d. 29 Maji 1811. 805 k. S. - Spec. 798 1/2, som udgjør for 1 Rdl. i Spec. 7 Rdlr. 94 1/2 s. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Blandede Efterretninger. Statistisk politisk Skildring af det nuværende Sverrig. (Sluttet, f. No. 42.) Saa ringe denne Statsudgivt for et heelt Kongerige, som endnu desuden var indviklet i Krig, ogsaa maatte synes, saa kunde den ikke vel dækkes ved Rigets samtlige Statsindtægter, thi disse udgjorde i Aaret 1809 7,400,019 sk. Heri mangle vel, ikke allene Statsindkomsterne af Finland (thi det var allerede tabt), men ogsaa Overskuddet af Statsindtægterne af svensk Pommern, hvilken sidste imidlertid kunde yde 400,000 fl. aarligen, hvoraf sædvanlig ikke meget og i Aaret 1802 kun lidet kom til Sverrig. Jøvrigt vare dog 36,000 fl. som Overskud af Statsindrægten af den lille svenske Øe St. Barthelem virkelig beregnede som Jndtægt. - Sverrig havde altsaa i Aaret 1809 en Deficit af 967,277. fl. i sine Statscasser. Hertil kom endnu 8,009, 184 st. Statsgield, hvis Betaling kunde blive opsat til næstfølgende Aar; hvoraf Kronens Activgjeld med 3 Mill. Gylden (til 6 PC. Rente) og den veddet svensk pommerske Kammer staaende Sum af 86,496 fl. allerede var betalt. Ellers vilde ovennævnte Statsgield, hvis Betaling kun var opsat til næste Aar, have beløbet sig til 11,065,680 fl. Hvor skulde nu Pengene til denne Gields Afbetaling komme fra, da Riget allerede var overlæsset med Paalæg og ikke letteligen kunne faae Tre dit for udenlandske Laan, saafremt Krigen med Rusland skulde have vedvaret. Denne Krig kostede det svenske Rige 29 Mill. fl. og efter andre Beretninger endog 32 Mill. fl., hvortil Britterne ved deres Subsidier blot havde bidraget II, 186,640 fl. Vel havde den daværende Kongel. Familie i Sverrig endnu en Privateiendom af 680,417 Rdlr.,men Renterne heraf vare kun 36, 168 Rdlr. aarligen, som den endnu, foruden de 100,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
som de svenske Rigstænder have bevilget den Kongel. Familie, endnu nyder. Men alle disse Summer vare dog alt for ubetydelige til at dække Deficiten i Statscassen, især, naar man overveier, at Sverrig (efter Rigsdagens officielle Optegnelse i Slutningen af 1808), endnu desuden skulde svare Renter af 27,156,804 fl. rhinske Gylden Statsgield, hvoraf de 24, 183,242 fl. skyldtes udenlands, og de øvrige i Sverrig. - Dog forlangtes paa ny af Nationen i Begyndelsen af 1809 Summen af 26 Millioner Rdlr. Banco udbetalte paa eengang, formed Eftertryk at fortsætte Krigen. Dette vilde, efter den nuregierende Konge Carl den Trettendes egen Erklæring paa Rigsdagen, have udgjort 23 PC. af det svenske Riges hele Nationalcapital, og kunde ikke vel tilveiebringes. Derfor blev Sverrigs Nationalformue i Land, Bygninger, Penge og Varer anslaaet til 271 Millioner fl. (Germanien.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Man paastaaer, at den nærværende Kronprinds af Sverrig, Prindsen af Ponte Corvo, skylder sit første betydelige Skridt paa den militaire Bandet Mod, hvormed han i Marseille reddede sin Regiments=Oberst, en brav Officier af adelig Byrd, fra Pøbelens Hænder, som havde hængt ham ved en Lygtepæl. Han gjorde sig ved denne Handling saa anseet hos Folket og den daværende franske Convent, da den af ham, reddede Oberst var en meget agtet Mand, og Pøbelen, efter Sædvane, havde taget meget feil af ham, at det forskaffede ham Borgerkronen og Navnet af en ædel og kjek Kriger. (Germanien.)J Moskau døde nyligen den bekiendte Grev Ostermann, i en Alder af 87 Aar, og med ham den sidste mandlige Spire af denne i den russiske Historie saa berømte Slægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Som Exempler paa den afsatte Storvizier, Jussaf Paschas Grusomhed anføres, at han engang lod en Kjøbmand, som man havde angivet før, at han solgte sine Varer til en høiere end den lovbestemte Pris, beslaae med Hestesko, og tvang ham saaledes til at løbe et bestemt Rum, men den Ulykkelige døde førend han naaede det bestemte Maal. En Bager, som gav falsk Vægt, og som gjentagne Gange var bleven advaret desangaaende, lod han kaste i den gloende Ovn. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Greve v. Rumfort har i det Pariser Jnstitut, forelæst et Mindeskrift, hvori han med mangfoldige Forsøg og Beregninger har godtgjort de brede Hjuls Fortrin for de smalle endog ved Reise- og Luxusvogne i Henseende til Beqvemmelighed, Hurtighed og Bagagens Skaansel. Ved Fragt- og andre svære Vogne have de brede Hjul allerede siden adskillige Aar været indførte i Frankrige, og Erfaringen har befriet Foermændene ganske fra de Fordomme, som de i Begyndelsen nærede mod denne nye Jndretning. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm d. 17 Maji. J Laholm har en Jldsvaade d. 4 Maji gjort 300 Mennesker huusvilde. Det er tredie Gang i en Tid af 10 Aar at denne By fristede denne haarde Skjebne. Grev Fersens Mordere have nu faaet deres Dom. 3 af dem skulle halshugges, ligesaa mange kagstryges og de andre mindre Skyldige have en ringere, Straf. Man troer at Kronprindsens Besøg i Stadfængslerne har fremskyndt denne Dom, men haaber tillige, at den ved Appellation vil blive formildet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Paris d. 19 Maji. Man forsikkrer at H.M. Keiseren med det første vil gjøre en Reise ved Kysterne og at Afreisen vil skee ligge fra Rambouillet. – Cardinal Fesches Pallads, som der allerede i 6 Aar har været arbeidet paa, er bleven saa betydeligt, at adskillige 100 Mennesker kunne boe deri. Fortrinlig skjønt er Huuscapellet. Bade salen af oval Sikkelse er næsten færdig. Nogle Sale skulle fra øverst til nederst behænges med Malerier. Vinduernes Tal ud til Haugen er 109. Bern d. 14 Maji. Canalen ved Mollis er bleven aabnet d. 8de Kl. 7 om Aftenen. Linth flyder nu umiddelbar ind i Wallensee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Berlin d. 23 Maji. Den for vore Geistlige anordnede Embedsdragt bestaaer af en rund stivet Baret af sort Fløiel, der naaer ligge til Fødderne, en oventil tilknappet Talar af ulden Tøi, med meget vide Ærmer; den forrige Præstekappe falder bort, men Kraven beholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
London d. 12 Maji. (Journal de Empire). Under Undersaatternes ringe Tillid til Regjeringen, hersker nu blandt de fleste Folkeclasser i Engelland det Raserie at gjemme Guld og Sølv. Forpagterne og Tjenerne skjule paa det omhyggeligste deres Guld. J det vestlige Engelland gives ingen Bonde, der ikke har nedgravet 10, 30 indtil 100 Guineer. En rig Particulier erklærede for nogle Dage siden een af hans Venner, at han havde 3000 Guineer i sin Koffert og at det gjorde ham langt mere Fornøielse, at betragte sine blanke Guineer end trække nok saa mange Renter deraf, som den engelske Banque kunde give ham. - J det engelske Parlament var fra d. 6te til d. 10 Maji især Talen om den af Committeen angaaende rede Penge gjorte Jndberetning. "Uden bestandig at udgive Bank-Billetter sagde Skatkammerkantsleren, vilde vi ikke være istand til, at byde Frankrige Spidsen, og naar Handelsbalancen var tilveiebragt igjen, var det paa den politiske Agtelses Bekostning. Det, som Committeen foreslog, var ikke blot farligt, men ødelæggende, og, naar Underhuset antager Horners Resolutioner, saa vilde det være et frivilligt Redskab for Landets Undergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Paris d. 22 Maji. Moniteuren indeholder atter Efterretninger fra Armeen i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Fra Armeen i Catalonien haves Stadfæstelse paa de nyligen (under Perpignan) omtalde Fordeele over Campo Verde, Commandant over Jnsurgenterne i Catalonien, som var brudt op med 8000 M. fra Tarragona, og vilde undsætte de i Fortet Finieras indsluttede Miquelets, men med stort Forlis bleve tilbagedrevne af General Baragnay d'Hilliers. - Fra Centrums=Armeen berettes nogle fordeelagtige Fægtninger med Jnsurgent-Banderne fra Cuenza, ligesom og en levende Fægtning d. 22 April, hvori Fienden, 3000 M. og 400 Heste stærk, næstem blev ganske adspredt, fangen eller tilintetgjort. Ved Søndre Armeen. General Latour Maubourg, Commandant over det 5te Armeecorps, lod den 7 April om Morgenen tidlig recognoscere Forposterne af Beresfords Armee neden for Juramenha; en heel engelsk Escadron blev overfalden; Gener. Vei lande havde medbragt 100 Fanger til Hest af det 13de engelske Regiment. - Fæstningen Badajoz, er forsynet med Vaaben og Levnetsmidler for adskillige Maaneder. Da Pladsen Olivenza ikke er armeret, saa trak Garnisonen ved BeresfordsArmees Nærmelse sig fra samme tilbage, og denne trak derind d. 15de, men fandt intet uden 200 Syge. - D. 22de blev Badajoz recognoseret af Lord Wellington. Gener. Philippin gjorde med to Batailloner et Udfald og drev ham levende tilbage. - Blake landede med 8000 Spaniere, som udgjorde Cadix's Garnison, i Ayamonte, for at agere i Overeensstemmelse med Beresford. - Teten af den for Søndre Armeen bestemte Forstærkning indtraf d. 22de i Cordova. Hertugen af Dalmatien havde paa den Tid i Sevilla forenet en Reserve af 20,000 M., uden at gjøre mindste Brug af Beleirings=Tropperne ved Cadix, og uden at indbefatte deri den indtræffende Forstærkning, eller det 5te Corps, der stod paa Grændserne af Estremadura, under Gener. Latour Maubourg, for at lagt tage den allierede Armee. - Det Franske Beleiringsartillerie for Cadix har opdaget den Hemmelighed at kaste Bomber 3025 Toiser langt med god Virkning. - Hertugen af Trevise, hvis Sundhed har lidt ved Andalusiens Clima, er ankommen til Madrid. - Portugalsarmeen. Fra Førsten af Eslingen haves en udførlig Jndberetning, dateret i Leiren ved Fuentes Onnore den 7 Maji. Førsten beretter heri, at han den 2 Martii gav befaling, at gaae paa Broen ved Rodrigo over Aqueda, og at det 2det Corps skulde marchere til Marialva, det 8de og 9de til Carpio med Cavalleriereserven, og det 6te med Resten af Cavalleriet til Espeia. Denne Bevægelse udførtes med stor Orden, og Operationen mødte ingen hindring fra Fiendens Side, hvis Avantgarde af 14 Escadroner Cavallerie, understøttede af nogle 1000 Jnfanterister, med Artillerie, blev tilbagedreven paa hiin Side Gallegos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-01
Mariboe, d. 27de Maji. Den Flaade, som laae imellem Gulstav og Femern, gjorde Seil den 25de, men var om Aftenen endnu ikke passeret Nyested. Den anden Flaade, som er meldt at skulle ligge ved Asnæse, er endnu ikke synlig i vore Farvande. - For omtrent 8 Dage siden afbrændte en Vandmølle under Herregaarden Fave i Holsteen. (Mariboe Av.) Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Nyeste de af er Kjøbenhavn. holdes Kaa Ottende Aargang. No. 45. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 4 Junii 1811. Kongen af Roms Fødsel. O. Fredriks Tvillingfolk i Norden, deel Frankrigs Lykke, Frankrigs Fryd! Napoleon, til Held for Jorden, seer i en Søn sin Thrones Pryd, Alfader skuer fra det Høie med Huld til Barnets Vugge ned; et evigt Forsyns milde Øie veilede skal den Spædes Fied! Han fødtes til den første Chroneen Verden seer i Ham sit Haab; det gamle Romas stolte Krone omgav hans Tinding for hans Daab. Trajaners Aand, gaae ved hans Side. beskierm hans Liv mod Svig, mod Vold, lad Viisdom være hans Ægide, og Folkekierlighed hans Skjold, Hans Fødsel Millioner signe Gud i hans Haand gav deres Vel gid han sin store Fader ligne i Daad, a Hæder og i Held! Hans vennehulde Moders Ynde som barnligt smiler i hans Blik det ædle franske Folk forkynde: i Arv han hendes Fromhed sk. Sig Danmarks Jubelhymner blande med Frankrigs høie Glædesqvad; hver Fader i Europas Lande med Frankrigs Helt er faderglad. hver Moder jubler med Louise og føler hendes Moderfryd, imedens Sydbo, Nordbo prise, o Keiservar, Dit Værd, Din Dyd Sig Lilliekloverbladet slynger saa venligt om vort Nordens Eeg, og Frankerheltens Roes besynger den danske Skiald i festlig Leeg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
J gamle Dannebroges Skygge, de norske Løver finde Ly men tvende Keiserørne bygge. os Fredens Tempel og paa ny. Prinds, født til almeen Folkeglæde; Dig signe vi i Jubelchor! Knyt endnu tættere den Kiæde, som binder Frankrig til vort Nord! Som Hersker vord for Dine Sønner. hvad ogsaa Fredrik er for os! og Borgerkierlighed Dig lønner, og evig blomstre vil Din Roes. N. T. Bruun. Beviis for, at Ungdomslærere kunne leve af Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
J No. 26 af dette Blad har man ført lydelig Klage over Ungdomslæreres, især Timelæreres, ringe Lønning i disse besværlige Tider, og bestræbt sig for at bevise, hvor umueligt det er for dem at kunne leve af den Betaling, de faae. Vist nok maa man tilstaae, at dersom Ungdomslærere ligesom andre Menneskeer ikke kunne opholde Livet uden ved Mad og Drikke, da havde Forfatteren af hiin Klage fuldkommen Ret; thi hvor er det mueligt at et Menneske skulde kunne give Undervisning for 32 s. Timen, naar alt hvad der hører til Livets første Fornødenheder er steget feme ja sexfold i Prisen, og en Ungdomslærer, selv ved at anvende 8 Timer af Dagen til Jnformationer, ikke engang kan fortjene saa meget som en Saugskjærer, Brændehugger eller Strandæsel, Og hvo kan vel være saa ubillig og ufornuftig at troe, at Mænd, der føle og paaskjønne Ungdomslærerens vigtige Kald, skulde agte den tilkommende Slægts aand lige Dannelse saa ringe, at de vilde betale den, der f. Ex. passer og strigler deres Heste, bedre end den, der bibringer deres Børn nyttige og gavnlige Kundskaber: hine vigtige Grundstøttere til deres timelige Lykke i Fremtiden, Hvilken Jnstitutbestyrer vilde vel være saa uretfærdig at fordre af sin Lærer, at han skal informere for 24 s. Timen, medens han betaler to Saugskjærere, som i den samme Time skjære en halv Favn Brænde, med 9 Mk., saafremt han ikke vidste, at en Ungdomslærer kan leve af ganske anden Føde end andre Mennesker, Mangel paa tilbørlig Jndsigt i Gerocomiken eller den Konst at leve af en frisk og blomstrende Ungdoms Armosphære, er det, som maa have forledet vor Forfatter til den urigtige Paastand, at Ungdomslærere, ikke kunne leve af den Betaling, de faae, og til den fornærmelige Beskyldning, at Forældre og Jnstitutbestyrere, i en Tidspunct, hvor intet agtes mindre end Penge og hades mere end Sparsommelighed, lønne deres Jnformatorer saa utaknemmeligen. Ungdomslærere, som bestandig omgives af en blomstrende Ungdom, og saa at sige bade sig i deres Aandebræt, finde allerede deri Næringsstof nok, og vi undres sandelig meget over, at Jnstitutbestyrerne hidtil have seet saa lidet paa deres egen Fordeel, at de ikke have ladet sig betale noget vist om Aaret for denne i saa høi Grad nærende Luft, der, samlet i veltilproppede Flasker, maatte kunne forsendes vidt og bredt, ligesom Kokoppematerien, og være et herligt Surrogat. Dog – for at bevise vor Sætnings Rigtighed og for at forekomme al Jndvending, ville vi anføre her hvad den berømte Huseland siger herom i sin Konst at forlænge Livet. Et selsomt Middel til at forlænge Livet i Alderdommen, ligeledes hjemmehørende i de ældste Tider, have vi i Gerocomiken eller den Konst at hemme Alderdommen og vedligeholde Livet i et gammelt og udlevet Legeme ved at omgive det med den friske og blomstrende Ungdoms Atmosphære. Det bekiendteste Exempel derpaa indeholder Kong Davids Historie; men man finder og i Lægernes Skrivter adskillige Spoer til, at det i de Tider overhovedet har været et meget sædvanligt og yndet Hielpemiddel i Alderdommen. Selv i de nyere Tider er dette Raad blevet fulgt med Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Den store Boerhave lod en gammel Amsterdansk Borgermester ligge om Natten imellem to unge Mennesker, og han forsikkrer, at denne Olding derved øiensynligen tiltog i Kræfter og Munterhed. Og betænker man, hvor virksom Uddunstningen af nyligen opskaarne Dyr sædvanligen er for lemlæstede Lemmer, hvormeget man formaaer at lindre et smertefuldt Onde ved at lægge levende Dyr paa samme, saa synes denne Methode virkeligen ikke at være forkastelig. Høist sandsynligviis grundede den høie Priis, man hos Romere og Grækere satte paa, at blive berørt af en reen og sund Aande, sig fornemmeligen paa disse Jdeer. Hertil henhører en gammel Jnscription, som man i forrige Aarhundrede fandt i Rom, og som lyder saaledes: Aesculapio et SanitatiL. Clodius Hermippus Qvist Annos C. DiesPuellarum Anhelitu, Cos etam post mortem en Non parum mirantus Physici sam posteri sie niram ducite. Æskulap og Sundheden. helliget. af L. Clodius Hermippus, som levede 115 Aar og 5 Dage ved Aandedrættet af unge Pigebørn, o. s. v. "Hvad enten denne Jnscription vn er sandeller opdigtet, saa gav den dog i Begyndelsen af dette Aarhundrede Anledning til et Skrivt, hvori en Doctor Cohausen med megen Lærdom beviser, at denne Hermippus havde været Vaisenhuus forstander eller Skolemester for Pigebørn i Rom, og at han havde bragt sit Liv til denne Høide, just fordi han bestandig havde levet i en Cirkel af unge Piger. Han giver os derfor det velmeente Raad, at vi baade Morgen og Aften skulle lade os aande paa af smaa uskyldige Pigebørn, og siger dernæst, at vi trygt kunne lide paa, dette vil bidrage utroeligen til Levekræfternes Styrkelse og Vedligeholdelse, efterdi den første Materie, selv efter Adepternes Tilstaaelse, indeholdes renest i skyldighedens Aande".
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Den Anmærkning anfører her Tode følgende: En Engelsemand, den bekiendte Philip Thiknesse, har, for denne Aarsags Skyld, sat stor Priis paa den Vederqvægelse, han daglig fik af unge Pigers Kys, hvorom jeg har udladt mig i mine Sundhedsskrivter. - Af denne Anmærkning skulde man troe, at den gode Tode agtede Konsten at leve af Luft saare høit, men ved at efterslaae Sundhedstidenden No. 8 for 1780 finde vi, at han netop ivrer mod denne Oplivningsmethode, og paastaaer, at endog unge Pigers Aande fordærver Luften, i det mindste i en vis Grad, endskjønt man ikke mere lugter den end Soelskin. Ja, han gaaer endog videre, og forsikkrer, at Aande af Mennesker og Dyr giør Luften forgiftig eller i det mindste uduelig til et sundt Aandedræt. Men det maa nu enten være, at han i sin Udgave af Huselands Bog, med Forsæt forbigaaer, hvad han i sin Sundhedstidende har paastaaet, for ikke at støde en Collega for Hovedet, eller at han i Aaret 1780 ikke vidste, hvad han vidste 1800, at Kong David, og den amsterdanske Borgermester, og den romerske Vaisenhuusinspecteur have allesammen fundet i Børns og ange Menneskers Aande en sand Livsbalsom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende hvorledes den jødiske Religions Bekjendere have at forholde sig i Henseende til Liigs Begravelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Hans Majestæt har, under 18de Maji sidstleden, behaget allernaadigst at fastsætte følgende Bestemmelser i Henseende til Liigs Begravelse blandt Bekiendere af den jødiske Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
1) Ethvert Dødsfald iblandt Jøder skal i de Byer, hvor Jøderne have Repræsentantere eller Forstandere, strax anmeldes for disse eller deres Formand, som har uden Betaling at meddele en Attest om Dødsfaldets Anmeldelse. 2) Paa de Steder, hvor Jøderne ingen Menighed og følgelig ingen Repræsentantere have, gjøres Anmeldelsen for Stedets Politiemester, som uden Betaling meddeler Attesten. 3) Liget maae ikke fordes, førend 3 Dage efter at Anmeldelsen er skeet, og Attesten meddeelt; de Tilfælde undtagne, som herefter nævnes. 4) Dersom den Døde har havt en smitsom Syge, bør Begravelsen skee inden den Tid og paa den Maade, som Forordningen af 17de April 1782. befaler, men i saa Fald vor saadant anmærkes ved Anmeldelsen, og indføres i den Arrest, som af Vedkommende meddeles. 5) Har den Døde ikke havt nogen saadan Sygdom, men Forraadnelsen dog kjendeligen yttrer sig, førend 3 Dage efter Dødsfaldet, maae Begravelsen ogsaa skee inden dette Tidsrums Forløb, naar der fremlægges en Attest fra Stadsphysicus om dette foregivendes Rigtighed. Denne Attest bør meddeles uden Betaling til de Uformuende, og mod Betaling af 1 Rdlr. til de Formuende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
6) Dersom Betientene ved Jødernes Kirkegaarde understaae sig at udlaane Liigvogn eller at tilstæde et Liigs Begravelse, uden at de herovenfor givne Forskrivter iagttages, skulle de, for saadant deres Forhold, justitialiter tiltales til Bestillings Fortabelse og anden vilkaarlig Straf efter Omstændighederne. Slige Betjente skulle desaarsag, til deres Sikkerhed, bevare de omhandlede Attester, for at de kunne tjene til Beviis i Tilfælde af Klage. Skulde ellers nogen af den jødiske ReligionsBekjendere, enten enkelt Mand eller Selskab, fordriste sig til at lægge hindring i Veien for Opfyldelsen af foranførte befaling, bør disse paa ligeMaade uskitialiter tiltates til vedbørlig Straf Lidelse. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Det Kongelige Danske Cancellie, den 21de Maji Patent, indeholdende nogle Undtagelser.