JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-13
At Brahesborg Hovedgaard med tilhørende Tiender i indeværende Foraar attraaes stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning fra anstundende 1 Mai; dette bliver herved bekjendtgjort til Efterretning for vedkommende Liebhavere. Til saadan Ende tjener til foreløbig Kundskab: at bemeldte Hovedgaards Tilliggende er inddeelt i 7 Marker, til hver fra 100 til 120 Tdr. Vinter=Udsæd, og at Tienderne bestaae af circa 1118 Tdr. enkelt Hartkorn, der oppebæres in natura, samt at Gaarden, hvis Jorder ere af udmærket Godhed, er beliggende i en behagelig Egn, tæt ved Assens Kjøbstæd. Med Forpagtningen kan følge 1 Aars Kornudsæd af alle Slags, saavelsom af Besætning omtrent 100 Stkr. Malke tøer. Auctionen vil nærmere i disse Aviser vorde bekjendtgjort, og Konditionerne, til Vedkommendes Eftersyn, forfattede. Brahesborg, i Administrations- og Realisations=Kommissionen i Greve A. Rantzaus Boe, den 15 Januar 1823. A. D. Wedell. A. J. Fent. A. J. Evers. Bøgeskovsgaard i Skaarup Sogn, Sunds, Gudme Herreder, Svendborg Amt, med sammes tilliggende gode Jorder, af Hartkorn 3 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld, der udgjør et Areal af 113 Tdr. Land geometrisk Maal, bliver, efter Vedkommendes Forlangende, stillet til absolut Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes paa Svendborg Kjøbstæds Raadstue den 27 Februar samt 15de og 28 Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Denne for sin Godhed og behagelige Beliggenhed, saavelsom tilhørende skjønne og fordeelagtige Hauge bekjendte Eiendom, har en for faa Aar siden af nye opført Stuebygning, indrettet til Beboelse for en herskabelig Familie; hvorimod Udhusene, ved en i afvigte Efteraar stedfunden Jldsvaade ere afbrændte, og som Følge deraf vil Kjøberen blive overdraget at hæve den Brandhielp 7218 Rbd. Sølv, hvortil Skaden efter vedkommende Branddirekteurs Attest er taxeret, imod Forpligtelse at anvende denne Sum til bemeldte Udhuses Jgjenopbyggelse. Konditionerne for denne Eiendoms Salg ere om 14 Dage til Eftersyn saavel paa mit Kontoir som paa Eiendommen selv. Forestaaende Bekjendtgjørelse tjener saavel Liebhaverne som vedkommende Pandthavere, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, til Efterretning. Herredskontoiret i Svendborg den 1 Februar 1823. C. Christensen. Samtlige Arvinger, saavelsom Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter den i Gudme Præstegaard, Sunds, Gudme Herreder, Svendborg Amt, ved Døden afgangne forrige personel Kapellan for Gudme Menighed, Johan Joachim Rantzau, der var kaldet til Sognepræst for Sondrup og Suldrup Menigheder i Aalborg Stift, indfaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, i de paa mit Kontoir bestemte Skiftesamlinger Løverdagene den 22 Marts og 3 Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10; Arvingerne for at bevise deres Arveret, Kreditorerne for at le gi timere deres Fordringer og Debitorerne for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Herredskontoiret i Svendborg den 1 Februar 1823. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-13
Torsdagen den 27 Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 afholdes paa Wends Herreds Tingstue i Middelfart, en Samling i Boet efter afdøde Præsteenke, Madame Elisabeth Gamrath, fød Winding, af Fønss, og da flere Gienstande af Vigtighed for Boet, især med Hensyn til den Afdødes Efterladenskabers Realisation m.v. vil blive at forhandle, saa indkaldes Boets Arvinger og øvrige Vedkommende at møde. De Udeblivende antages at samtykke i hvad Skifteretten med de Mødende beslutte. Middelfart den 5 Januari 1823. Stabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
No. 23. 52 Aargang. T. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 14 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Jndhold. Krigendsiger (Kongens Tale ved Parlamentets Aabning i Engeland. Spanien Bessieres Nederlag, Kor gens Svar til Cortes. Regentskabets Deling). Frankerig (Pairskammerets Takadresse). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Af en foreløbig Beretning om Jndholdet af den Tale hvormed det Brittiske Parlament i Kongens Navn da Hs. Majestæts Helbred endnu ikke tillod ham selv at holde den) blev aabnet den 4de, lader sig endnu intet Afgjørende slutte for Krig eller Fred. "Sine Grundsætninger troe - hedder det allene - har Hs. Majestæt vægret sig ved, at tage Deel i nogen Handling i Verona der kunde betragtes som en Jndblanding af de fremmede Magter i Spaniens Anliggender. Siden har Hs. Majestæt stræbt og vedbliver at bestræbe sig for at dæmpe den ulykkelige Forbittrelse imellem den franske og spanske Regjering, og at forebygge en Krig imellem Frankerig og Spanien. Han smig rer sig med, at Freden i Østen af Europa vil blive bevaret, og modtager vedvarende Venskabsforsikringer fra sine Allierede og de andre Magter i Almindelighed &c. Næsten daglig er holdt Kabinetsraad i Brighton, hvoraf det den 30 Jan. varede i hele 6 Timer og bivaanedes af Kongen og de fleste Ministre. Ogsaa var tilstæde Hertugen af Wellington, der skal være bestemt i en nu Mission til Paris, hvorpaa Man endnu bygger Haab om Fredens Bevaring. Efter et Diner hos den russiske Ambassadeur, Grev Liewen, den 30 Jan., havde den øster rigske og preussiske Ambassadeur en lang Konference med den franske Charge d'Affaires i London, Grev Marcellus, og siges derpaa at have forlangt en Erklæring af den Engelske Regjering om dens Forhold ved en mulig Krig. Bladet Solen af 31 Jan. indeholdt ogsaa nog Yttringer, som gjøre Engellands Politik med Hensyn til Forholdet imellem Frankerig og Spanien noget tvivl som, og talede om Hr. Cannings Udtrædelse af Ministeriet, som en Følge af at han skulde være overstemt i Kabinetsraadet, hvilket dog bestemt modsiges af Koureren. Jøvrigt er det Solens Mening, at Storbrittanniens Partie vil rette sig efter Omstændighederne, eller med andre Ord: det vil yde Spanien Bistand, naar det først seer, at det er Nationens alvorlige Villie at forsvare sin Uafhængighed og Forfatningen; men skulde den franske Hær blive ved imodtaget og Jnsurgenterne forene sig med den, da vilde alle Anstrængelser for at afværge dens Fald være forgiæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Paa den Brester Rhed ligge alt 2 Linieskibe, 2 Fregatter og flere Korvetter seilfærdige, og nylig er endnu kommet befaling til at udruste Limeskibet Centaur paa 80 Kanoner, medens i de spanske Cortes er foreslaaet at lukke de spanske Havne for alle østerrigske, russiske, preussiske og franske Skibe. Ogsaa i Hamborg spores kjendelig Virkningen af de politiske Konjunkturer paa Vareprisernes og Assekurancens Stigen. Saaledes er den sidste steget fra 2 til 6 Procent paa Bordeaux, fra 6 til 12 Proc. paa Cette &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Spanien. De mange Rygter, som i Paris have været udspredte om et nyt Folkeopløb den 22 Januar i Madrid, hvor Pobelen skulde have stormet Kongens Palais m. m., ere blott, Drømmerier. Derimod skal her have yttret sig nogle op i rørske Bevægelser af et andet Slags, og i et Huus allene være borttaget 400 Flinter. Jkke heller var Grev la Garde afreist endnu den 26de, men havde forlangt sine Passer, og den preussiske Charge d'Affaires siges at e ville forblive som Privatmand i Madrid. Derimod har den pavelige Nuntius ogsaa den 22 Jan. faaet sine Passer. Den til at undersøge Exministrenes og Fleres Deeltagelse i den 7 Julis Begivenheder nedsatte Kon mission, har nu foreslaaet Cortes at sætte de 7 Exministre, General Morillo og Martine; under Tiltale. Jnsurgentchefen Bessieres Plan skal ikke have gaaet ud paa mindre, end at bortføre den Kongelige Familie, og virkelig blev General O'Dali, der først var n udsendt imod ham, med Tab trængt tilbage til Guadalaxara. Paa første Efterretning herom blev han afsat, og Kom t manden betroet den tapre Grev v. Abisbal (Henrich, O'Donne), som, understøttet af Generalkapitainen i Saragossa Velasco, der ilede til med Nationalmilitsen, og et af General Empecinado, gjorde Alt godt igjen, og bibragt Jnsurgenterne imellem Alcala de Hennares og Guadalaxara et stort Tab af Dræbte og Saarede samt 5000 Fanger, hvorefter de flygtede i største Uorden. Overgeneralen ventedes tilbage til Alcala, for at beskytte Hovedstaden, til hvis Porte de franske Blade, i deres sædvanlige Hyperboler, alt havde ladet Roialisterne trænge, frem. Under disse truende Begivenheder blev imidlertid, Roligheden i Madrid intet Øieblik afbrudt, og Kongen, som fra en vis Side var raadet at begive sig til Escurial, forblev i sit Palais efter Forestilling af Cortes og Ministrene, som beroligede Hs. Majestæt med den Forsikring. at han ingensteds kunde være tryggere, da hele Folket var beredt til at slaae en Vognborg om hans høie Person. Jkke desto mindre tales der alt om en ny Jnsurrettion, som skal være udbrudt i Asturiens og Galliziens Bjerge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Cortes har den 17 Jan. antaget Planen til Jægerkompagniers Oprettelse, i alle Provindser, der skulle gjøre Tjeneste som Gensdarmer og tillige danne Kjernen af de smaae Guerillashobe i Tilfælde af et fjendligt Overfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
J Kongens sidstmeldte Svar til Cortes yttrer han sin uskrømtede Glæde over, at deres Tænkemaade saa aldeles stemmer overeens med hans egen, som det bedste Svar i paa de fremmede Kabinetters Beskyldninger, og forsikrer derhos, at Nationen snart skal erfare, hvor oprigtig han mener det med, ingen Forandring at tilstæde i den nærværende Forfatning, da Spaniens konstitutionelle Konge nyder den frie Udøvelse af alle ham ved Grundloven tilstaaede Rettigheder. For Statens Ære og Uafhængighed vil intet Offer blive sligt et Folk for stort, og skulde Jntet kunne holde dem, der ville angribe samme, tilbage, de lover Hs. Majestæt at ville stille sig selv i Spidsen, og seire for den retfærdigste Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Det stadfæstes nu ganske, at Jnsurgenternes Rige er blevet ueens med sig selv. Saaledes har det Urgelske Regenskab i et af dets Statsekretair Anton de Gis pert udstædt Manifest af 23 Januar bitterlig beklaget sig over den imellem Cheferne opkomne Faktion, som paa Grund af enkelte Mangler og Feil, der dog ere uadskillelige fra alle menneskelige Indretninger, har opsagt det Lydighed, og advarer for Følgene af, saaledes at rebel ere imod en Regjering, der i Monarkens Navn er beklædet med den kongelige Magter. Herpaa svarer Egnia, Fleyres, Zabala, Grimarest og endnu 3 andre royalistiske Generaler under 26 Jan. ved en Kundgjørelse til det Kongeligsindede Spanien og Europas andre Nationer: at Matastoridas Regentskib kun har Sted i hans egen syge Jndbildning, som efterat have fordærvet: Royalisternes Sag i Katalonien og Biscaya, smeder paa at oppuste en ødelæggende Krig imellem de royalistiske Divisioner. Hans Manifest indeholder blot skammelig Bagvaskelse; det Urgelske Regentskab, som kun var interimistisk og aldrig nogen retmæssig Regjering, har ophørt af være det fra den Dag, det saa feig forlod Urgel. Des aarsag have Royalisterne valgt fem af de udsøgteste Spanier, som skulle forestaae Regjeringen indtil Kongens Befrielse, og ville blive indsatte med al mulig Høitidelighed paa spansk Grund, for igjen at oplive Royalisternes Mod. Jmidlertid har det Urgelske Regentskab ogsaa besluttet den 31 Januar at vende tilbage fra Toulouse (hvor Baron Eroles ankom den 28de) til Spanien; saa der nok paa denne Maade vil opstaae mange Regent skaber, som naturligviis alle udgive sig for at handle i Kongens Navn, og have hans og Nationens Bedste, allene for Øine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Frankerig. Den 4de overleverede en Deputation Hs. Majestæt Pairernes Tak-Adresse, som følger den Kongelige Tale Skridt for Skridt, uden at indeholde bestemtere Udtryk om Krig eller Fred. Et af Baron v. Barete og Grev v. Segur foreslaaet Tillægs=Ønske for Freden blev imidlertid bestridt af Grev v. Villele og Forhandlingen derover sluttet, førend det kunde blive understøttet af Fyrst Talleyrand og Hertugerne v. Broglio og Larochefoucault. Hr. Rave; er valgt til Præsident i de Deputeredes Kammer. Ved Kouren hos Hs. Majestæt den 3 d. var Quesada tilstæde i stor Uniform som General ved den spanskeroyalistiske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Udenlandske Blandinger. Portugal. Over London haves foreløbig Efterretning fra Lissabon, om at den til Bahia bestemte Expedition ikke har kunnet afseile, fordi Tropperne havde gjort Opstand og erklæret, at de for Tiden vare meere nødvendige i Portugal. Rygtet talede ogsaa om en opdaget Sammensværgelse og nogle anseete Personers Fængsling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Den østerrigske Jagttager fortæller fra Lissabon, hvorledes den Deputerede Borges Carneiro, ved at forelægge Cortes Forslaget til Armeens Rekrutering, gik saavidt i at skildre Officerernes Enthusiasme, at han forsikrede, at de brændte af Længsel efter at kunne flyve til Verona, for at afbrænde det Huus, hvor Jnvasions-Dekretet imod Halv ven var udstædt; men da de siden erfarede, at der ikke var talt om noget saadant Jndfald paa Halvøen, og allermindst paa Portugal, havde Heden lagt sig, undtagen for saavidt, at Portugisernes Nationalstolthed ikke lidet følte sig krænket over, at Portugal ikke blev saa meget som nævnet i Kongressens Artstykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Storbrittannien. Da Kongen af Frakerigs Talle var bleven læst paa den Londoner Børs, blev her udbragt et tredobbelt Vivat for den spanske Uafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
En af de første jødiske Banqveurer i London, Daniel Mocatta, har ogsaa gjort Fallit. J Haab om Fastlands freden havde han forspekuleret sig i Statspapirer, og taber allene i spanske Fonds 90,000 Pd. Sterl. Som en almindelig agtet Mand, beklages hans Uheld meget baade af Jøder og Kristne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Hayti. Den største Deel af Staden Port anPringe, med en Mængde Varemagasiner, hvoriblandt ogsaa det Rhinsk Vestindiske Kompagnies (der dog var assureret baade i Amsterdam og London), er den 16 Decbr. lagt i Aske ved en ulykkelig Jldebrand, som først udbrød hos en Apotheker. Præsidenten, som selv var tilstæde og vaagede over Rolighed og Orden, har alt truffet flere velgjørende Foranstaltninger, og iblandt andet tilladt frie Jndførsel af Bygningsmaterialier, i Aaret 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Preussen. Ministeriet har bekjendtgjort, at ingen preussiske Undersaatter, som for Eftertiden lade sig forlede til at drage til Jnsurgenterne i Grækenland, kunne, naar de igjen vende tilbage der, fra, haabe nogen Understøttelse af de preussiske Konsuler, da de have sig selv allene at tilskrive hvad Ulykke de paadrage sig ved at opofre sig for en mod deres undersaat lige Pligter stridende og i sig selv strafværdig Sag, Tydskland. Den 30 Jan. brød Jsen paa Moselen, op med slig en Voldsomhed, at Gaderne i Koblenz vare oversvømmede, indtil Jsen omsider med et frygteligt Brag: sprængte Steenbroen, dette Kunstens Mesterværk, som i Aarhundreder havde trodset Tidens Storme. En stor Mængde Skibe saavel paa Rhinen som Moselen bleve ved denne Leilighed ogsaa knuste som Nødskaller, hvorved mange Familier bleve ødelagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Storhertugen af Baden har nu ved et Reskript bekjendtgjort, at da alle hans Forslag ere forkastede af det 2det Kammer, hvilket vilde have endnu større Besparelser, og han ikke, ifølge 818 af den tydske Forbundsakt, af Stænderne kan hindres i at opfylde sine Forbundspligter, saa fastsættes Militærudgivterne for det løbende Aar af ham Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved den Kongel. Landsoverret i Viborg er en Person, for at have ladet afhugge et Led af sin egen Finger, dømt til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning i 6 Aar, og en Anden, for at have udøvet Lemlæstelsen, til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Videnskabelighed. Den 31 Januar d. A. blev allerunderdanigst overleveret H. M. Kongen en detailleret General=Rapport over den indbyrdes Underviisnings Tilstand ved Begyndelsen af 1823. Den er efter samme bifaldet indført i 100 Skoler, og vil ufortøvet blive det i 52 andre. 145 Skoler tør haabe at ville komme et ter, ifølge de andres gode Exempel, og 931 Skoler i Tallet skulle for det første forsynes med Tabellerne. Først og fremmest stiftedes dette Resultat af Hr. Amtsprovst Møn stor og de Hr. Amtsprovster Bendix og Kruse, dernæst ogsaa Dhrr. Amtsprovster Lütken, Henckel Jensen, Schmidt og Behring, ligesom ogsaa nu Dhrr. Amtsprovster Vedel, Holm, Øllgaard, Carstensen og Krogh have anmeldt sig som indbyrdes Underviisnings Velyndere og Befordrere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Tildragelser. Aarhuus d. 7 Februar. Syn næsten ihjelfrosne Sømænd kom i Tirsdag hertil Byen, og lagdes ind paa Amtets Sygehuus. De vare Fiskere fra Gilleleie, hvorfra de og 7 andre Baade vare gaaede ud den 26 Januar om Morgenen, men drevne bort med Jsen, indtil de næste Søndag, altsaa ottende Dagen efter, frelste Livet ved Nordsminde. J to Dage og tre Nætter laae de indskruede i Jsen 3/4 Miil fra Grenaae. Her prøvede de flere Gange paa at forlade Baaden og over Jisstykkerne at søge Land; men eftersom der var aaben Vande indenfor den Jis, som de laae fast i, maatte de tye ud igjen til Baaden. Natten imellem 30te og 31te sprang Vinden nordlig, saa Baaden drev med Jsen syd efter. Løverdagen den 1 Februar om Natten tørnede Jsen op mod Baaden saa den gik istykker, hvisaarsag de om Søndagmorgen atter maatte vove sig ud paa Jsen, og vare endelig saa lykkelige ved Middagstid at komme iland i Nærheden af Nords minde, efter at nogle af dem flere Gange vare slunne gjennem Jsen. En af disse, Christian Carlsen, bad sine Kammerater som vilde bjerge ham, ret bønlig om at lade ham blive, at han des snarere kunde faae Ende paa sin Elendighed. Deres Mundprovision havde de arme Stakler alt fortæret, den første Dag; de øvrige syv opholdt de Livet ved raae Fisk og Snee. - De ligge her i den elendigste Forfatning, thi Hænder og Been ere sorte af Koldbrand. Tre af dem ere Familiefædre, den ene har Kone og 5 smaae Børn, den anden 6, og den tredie 7 Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Endnu den 31 Januar slap en Vogn med 2 Heste ned paa Fjorden imellem Nørre Sundbye og Lindholm. 2 medfølgende Karle kom ogsaa ned; men bleve dog med Vogn og Heste bjergede. J Viborg har i denne Vinter et ungt Menneske, som endnu ikke havde endt sine Læreaar, taget Gift. Han havde strax fortrudt det, men for sildigt. Alle anvendte Redningsmidler uagtet døde han.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
J Fredericia er forleden fød en Kalv med to Hoveder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Odense den 14 Februar. I Gaar Aftes indtraf hertil den Kjøbenhavnske og i Nat ligeledes den Hamborger, Brevpost, samt den Sjellandske Pakkepost, saa vi for Øieblikket slet ingen Poster fattes mere. Tøeveiret med Regn, vedvarer til Gavn for de udtømte Vandsteder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Med Kjøbenhavnsposten, der ankom fra Sprogøe Aftenen den 10d., har Man den Efterretning, at 2 Haandværkskarle, som laae paa Sprogøe, listede sig derfra i Søndags Aftes, da de befrygtede ei at kunne opholde sig der længer, og troede det muligt at gaae paa Jsen til Fyen. Efter nogen Tid savnede Mandem og saae dem da at drive paa et Stykke Jis Norden for Sprogøe. Strax afsendtes en velbemandet Baad for at redde dem; men uagtet alle Anstrængelser, var det ikke muligt at komme dem til Hielp, saa Man kan formode, at de ere omkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Jblandt flere Ulykkestilfælde her i Fyen taler Rygtet om 2 Mennesker, som ere fundne ihielfrosne i Nærheden af Skambye paa Sletten. (De øvrige saavel uden, som indenlandske Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Kjøbenhavns Børs-Kours den 11 Februar. Hamborg: 2 M. 247 - k. S. 250. Amsterdam: 2 M. - . - London, 2 M. 11 1/2 Rbd. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalb. Oblig. (ud. R.) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. eller 127 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Roksedl. 153 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedl. 60 sk. Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Ved Tallotteriets 1070 Trækning i Altona udkom: No. 24. 49. 44. 27. 59.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Jfølge den Kongel. General=Lotto=Administrations Skrivelse af 11 d., vare de sidste Lister, som herfra bleve afsendte den 6te, endnu ikke indkomne, ifølge heraf blive de af mig under Reg. No. 997 til 1305 inel. til denne Trækning udstædte Lottosedler konstituerede til den næstpaa følgende 1071 Trækning i Altona den 4 Marts førstk. Odense den 14 Februar 1823. Larsen, Tallotterie=Kollecteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Ved den ømmeste Datters og kjærligste Søsters Maren Marie Bagges. Jordefærd i Roeskilde den 16 Januar 1823. Endt er Din Strid og Seiren vundet, J Engles Kreds, din lyse Aand i Der har du Fredens Palme fundet, Og Kronen faalt af Herrens Haand. Døden seirer Døden ei, Den kun for Livet baner Vei. Med Sorgens Graad, vort Blik ledsager Dit Støv til sidste Hvilested, Dog Sorgen ei vort Haab foriager, Det aner kun en evig Fred; Vi ane hist et bedre Land, Og skjælve ei paa Gravens Rand. Farvel da Aand! Du lykkelige! Din er den Fred, Du søgte her, Nu svæver Du i Lysets Rige, Hos ham, hvem Du og her var nær J Kjærlighedens, Naadens Favn, Du salig priser Herrens Navn. Minde ved S. T. Hr. Kjøbmand Jørgen Christian Dreyers Grav den 8 d. M. Med inderligst rørt Hjertes taknemmelige Taarer tilstaaer jeg at jeg ved dit Tab, du Ædle, Gode, nu smertelig savner di som i de 14 Aar, jeg har været i Assens, har viist fra først til sidst den ømmeste, virksomste Deeltagelse i mine og Families trange Kaar. Himlens Fryd være, evig uforglemmelige Velgiører, i din frelste Siel. Gud frede for dit Støv, og han, som er Enkers Forsvar og de Faderløses Fader, være med alle Dine. Alle Herrens Veie ere Miskundhed og Sandhed fordem, som holde hans Pagt og hans Vidnesbyrd. Han er Evig og Uforanderlig i sit Væsen, i sine Raadslutninger, i sin Egenskaber, i sin Kjerlighed, i sin Almagt, i sin Retfærdighed, i sin Hellighed, i sin Sanddruehed, i sine Gierninger og i sine Ord. Han bliver, og den, som gjør hans Villie, bliver til evig Tid, og har det Haab, som gaaer ud over Tidens Grændser ind i den salige Evighed. Du min i det bedre Liv indgangne Velgiører, Herren give dit Huus Barmhiertighed, Herren give, at Du maae finde Barmhiertighed hos Herren, paa hiin Dag, 2 Tim. 1, 16. 18. Assens den 8 Febr. 1823. H. Maaløe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Avertissements. Paa Theatret i Odense gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Fredagen den 21 Februar: Till Uglspil, eller Rænker og Løier i Bernburg. Originalt Lystspil i 3 Acter, af Steg mayer. Forud: Forræderen, Lystspil i 1 Alt af Holbein. bein. Agtværdigste. Mod Slumingen af Benefice=Forestillingerne, seer De maaskee gjerne en Spasfugl at underholde dem ved sit Spøg. Denne lystige Patron, som i flere Aar har gjort Lykke paa Theatret ei allene i Tydskland, men endog udenfor samme, er nu ogsaa ankommen hertil for at høste lignende bifald. Jeg ønsker ham af Hjertet megen Lykke, idet jeg beder et høitagtet Publikum at beære dette reisende Genie med Deres Nærværelse. Heinrich Christel Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
De musikøvende Liebhaveres 6te Koncert for denne Vinter gives Torsdagen den 20 Febr. Kl. 6. Blandt flere nye Musiknummere agtes udført Ouverturen og andre Vocal- og Jnstrumentalnummere af Rødhætten. Med Billetter forholdes som sædvanlig. Ved Indgangen, der aabnes Kl. 5 1/2, uddeles ingen Billetter.