Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-22
En privat Skrivelse fra Saumur under 24de Febr. melder, at Royalisterne efter Slaget ved Cholet og Montreveault havde deelet sig i 3 Colonner tilsammen henved 18,000 Mand, der vare indsluttede ved de langt overlegne Convents-Tropper imellem Vihiers, Beaupreau- og Clisson og syntes uden alt Haab om Redning. Det var aftalt at de skulde angribes den 23de Febr. af General lerne Cordelier, Turean og Dutrup, og paa det at ikke en Siel af dem skulde undvige, havde man besat Loire, Flodens Bredder fra Brissac til Montreveault med National=Garder og paa den anden Side fra Montreuil til Cholet var en Kiæde af Reqvisitions=Tropper. Men Royalisternes Generaler Charrette og Laroche Jaqvelin angrebe denne mægtige Hær med ubeskriveligt Mod Aftenen for den 23de, bragte Linierne i Uorden og Armeen paa Flugt, da den ved intet Mid deel kunde bringes til at holde Stand. Royalisterne forfulgte de flygtende til Doue og St. Florent, og borttog Convent-Armeens heele Artillerie. Endog Qvinderne forfulgte og dræbte, saa Veiene laae bedækkede med døde. Man regner til at de har mistet 6000 Mand. Dette kan nu ikke alt troes uden nærmere Bekræftelse, men at Convents Armeen har lidt et Nederlag har ei kundet dølges i Paris, hvor i Jacobiner=Clubben den 28de Feb. oplæstes Brev fra Administrateuren i Rochelle, at Con vents=Armeen var adspredet og nogle Canoner faldne i Jnsurgenternes Hænder. Man ivrede og meget mod Royalist=Generalen Charette, som man ei kan faa Bugt med, og om hvem der sagdes, at han var allevegne og dog ingenstæds at finde. J Conventen er dette Nederlag og bekræftet ved en oplæst Proclamation fra GeneralTureau selv til Jndvaanerne i Nantes, hvorudi han erklærede, at der vil udfordres al Anstrængelse til at faae Bugt med disse Rebeller. Til Søes blive Operationerne fortsatte. Corfica er saa godt som tabt for Frankrig. Den 19de Febr. har Staden Fiorenzo maattet overgive sig, og alt hvad der var fransk flygtede til Bastia, som er omgivet af Engelskmænd og 6000 Corser under Paali og ventes snart erobret. Jndvaanerne i Districtet af Calvi har erklæret sig for Engelænderne. Denne Erobring er af stor Vigtighed for Engellænderne som faae Havne og OplagsSted i det Midlandske Hav, hvorfra de kan giøre megen Diversion. Fra Ostindien har Efterretningerne ikke været saa gunstige. Formedelst Mangel paa Engelske Krigskibe optage de Franske Kapere mange Skibe, hvoriblant 4 ved Malacca. Man venter der med Længsel paa fleere Krigskibes Ankomst, hvilket dog ikke stemmer overeens med den Beretning, at AdmiralGardiners Afreise derhen er anseet ufornøden. Fra Westindien derimod har man Efterretning, at AdmiralJarvis med hans anseelige Transportflode er kommen den 15de Jan. til Barbados. En tredie Deel af Besætningen var død underveis men General Grey er med en Forstærkning af 10,000 Mand landet ved Martiniqve, har ved en Proclamation indbudet Jndvaanerne, at give sig under Engelsk Skyts. Rygtet sagde, at den franske Commandant havde sendt ham en hvid Fan men videre vidste man endnu ikke. Det bekræftes, at Krigskibet Agamemnon har optaget 14 franske Transportskibe i det Midlandske Hav. Den heele Portugisiske Flode havde Ordre at være seilklar først i Martio.