JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Vore Manufacturers, Vor Handels og vor Skibsfarts gode Tilstand; den Beskyttelse og Sikkerhed, som de længst bortliggende af mine Lande, ere blevne forskaffede; Omsorgen for en god Regiering i Jndien; Statsindkomsternes Forbedring, og en varig Indretning til Nationalgieldens Formindskelse, ere de beste Beviser paa Deres Resolution i at overvinde Besværligheder, med hvilke de have at kæmpe, saavelsom om Deres Standhaftighed i at forblive uden Vaklen ved de Midler, som vare de beqvemmeste til at befordre mine Landes væsentlige og varige Jnteresse. - Troeskab, patriotisk Jver, Fliid og en virksom Aand hos mine Undersaatter have understøttet Deres Bestræbelser. Paa Jndsigten af de Fordeele, som de nu nyde, saavelsom paa deres bestandige og ømme Tilbøielighed for min Person og Regiering, grunder jeg mit faste Haab om Vedvarelsen af den hidtil værende Samdrægtighed og Tillid. De beste Virkninger deraf have i det nu værende Parlements Tiid saa øiensynligt yttret sig; og just dette maae til alle Tider være det sikkerste Middel til at bringe tilveie Fornødenhederne til en Krig, og med en tiltagende Styrke at benytte sig af Fredens Velsignelse. - Man er endnu i Almindelighed af den Tanke, at det virkelig vil komme til en Krig, med Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Colding, den 21de Junii. Opkom en bedrøvelig Jldebrand om Morgenen tidlig paa Wamdrupgaard i Wamdrup Sogn her i Amtet; hvorved det hele store vel bebygde Stuehuus blev lagt i Aske, tillige med al Jndboe, og en Capital af 1600 Rdlr. som Manden Hartvig Hansen havde 2 Dage forud bragt fra Holsteen, da han handlede med Stude og Heste, Folkene med deres 4 smaae Børn redede med Besværlighed Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Fridericia, den 2den Julii Fra den 1ste Junii til Maanedens Udgang ere i det lidet Belt passerede af ind- og udgaaede ialt 69 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland, (See forrige Avis Nr. 26.)Men hvorfra skulde nu Forliset oprettes, og hvor stor var Armeen blevet, naar den ikke kunde blive forstærket, Cronstad, der ligger ved Mundingen af Nevastrømmen, er et ved Søen stærkt befæstet Sted, og saavel ved dette, som ved de Russiske Tropper, hvilke Keiserinden vilde have ladet marchere derhen, skulde al Tilførsel være bleven hindret. Havde vel nogen Mand af Armeen kommet tilbage, til Sverrig, og skulde ikke Fæstningerne have været langt lettere at vinde tilbage, end de vare erobrede, Min Dom skulde være utilforladelig, ja frek, dersom jeg intet Brystværn havde. Kongen af Prussen, Friderich den Anden, hvis Jndsigter i Krigskunsten vare fortrinlige, paastod, at enhver Armee imod Rusland vilde smelte ind ved Kofakkernes og de lette Troppers idelige Bevægelser, og at der var kun een Udvei til med Fordeel at føre Krig med denne Magt, nemlig: at stræbe efter Overvægten til Søes, for at kunne bemægtige sig Cronsstad og derpaa trænge videre frem mod Petersborg. Et Forsøg, der ikke er væssende paa vore Tider, vel i Henseende til den Svenske Tapperhed, men visselig ikke i Betragtning af de Svenske Riges Finantser og Kræfter. Det maatte vel ikke være for sildig, om jeg nu først talede noget omdet, som forefalt ved de Finske Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Her behøves ikke at igientage Omstændighederne, eller fortælle, at adskillige Officerer ved de Svenske Regimenter betragtede Krigen som stridende imod Regieringsformen, og vare beredte og villie til at for svare Rigets Grændser, med deres Liv, men ikke at marchere over Grændserne ind i Fiendens Land; Thi herom er noksom forhen bleven talt og skrevet. Der som Feldttogets ulykkelige Udfald kunde tilskrives denne Begivenhed, burde jeg vist nok have vendt mig først til denne Gienstand; men det er en al for sørgelig Sandhed, at om endog denne ikke var intruffet, saa haver man dog, ved en saadan Udrustning og Uorden, som forhen er meldt, ikke kunne udrette noget. Megen Kummer have disse Omstændigheder foraarsaget Hs. Majestæt, og falde allene dem til Last, som have misbrugt Hans Fortrolighed, ja ofte Høistsammes Navn for at sætte Ting igiennem, der langt overgik deres Jndsigter og Erfaring. Hvor meget er ikke den Konge at beklage, som falder i saadanne Snarer. For at velte Skylden fra sig, vil de nu vel paastaae, at de havde fraraadet Krigen; men dette er nu en elendig Undskyldning, da man allerede har indviklet sig i den, og forhen saa troelig pustet til den opblussende Lue. Langt fra mig være den Hensigt, at ville herved undskylde de ved Armeen begaaede Forseelser. Det skulde være en nye Uorden, om man lod saadanne, og fornemmelig den, at indlade sig i Underhandling med Fienden, blive udstraffede, ja det vilde være fornærmeligt for de Uskyldige, naar man ingen Forskiæl gjorde imellem disse og hine, der have kunne handle saa pligtforglemmende mod deres Fædreland og Konge. Jmidlertid kan det ikke bevises, at Armeen ikke er gaaet derhen, hvor den har været beordret at gaae, og ikke opfyldt sin Skyldighed. Aldrig har det mangler paa en god Villie og paa Tapperhed, naar Leiligheden dertil viiste sig. Herpaa gives Exempler nok, saasom; da Obersteen Baron Arm feldts svage Corps blev om Nattetid ved Summa angrebet af Russerne med overlegen Magt; da en Deel af Nyelands Dragoner blev ved Bambole afskaaret fra alle Sider og maatte hugge sig igiennem; da Oderstlieutenant Ehrenrott udholdte ved Runsoski tvende Storme imod en langt overlegnere Magt, mistede sine Kanoner og trak sig tilbage, men vendte sig igien, erobrede sine Kanoner tilbage, og vidste at forsvare sin forrige Stilling; ei at tale om General Lieutenant Siegroths Landgang ved den Wyborgske Vei, samt Oberste Peiffs og Oberst lientenant Born tappre Forhold ved adskillige Leiligheder. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Copulerede. Fridericia, den 30te Junii, Hr. Christian Carl Sünchenberg Kiøbmand, og Jomfrue Hedevig Christine Smidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Prædikanterne paa 5te Sønd, efter Trinitatis Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen skulle have en Stue med et 2 rummeligt Kammer og Kiøkken til, samt lidet Hauge=Jord, at bortleie til førstkommende Michaeli flyttedag, da gives Anviisning fra Adresse=Contoiret og samme. N. B. Om det kunde skee i det tydske Sogn, saa saae man det hellere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Et Fruentimmer af honnette Folk søger Condition paa Landet eller i Kiøbstæden til at undervise i det Franske, Syening og andre Nettigheder, nærmere Underretning gives herfra Adresse=Contoiret. en stor Vind Jern=Kakkelovn med Tud og Tromle, tillige en Bielægger Kakkelovn, anvises strax at kan faaes til Leie her fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Ti Christian den Syvende, af Guds 2 Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Hans de Hoffman, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over Coldinghuus Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afgangne Anne Lauritzdatter, forhen afdøde SelvEier Jens Nielsen Grunnets Efterleverske, af Nørre Bierte, under bemeldte Coldinghuus Amt, maae ved Proclama " sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Riber Stifts Adressecontoirs Efterretninger, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemelte afgangne Anna Lauritzdatters Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Supplicanten at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende, Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Maji 1790. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Selveier Jens Nielsen Grunnets Enke Anna Lauritzdatter dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, for mig som Skifteforvalter, inden forbemelde Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia, den Junii 1790. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-02
Grevinde af Valis de la Motte merkværdige Begivenheder, indeholdende Tildragelsen med Diamant Halsbaandet a., kan faaes her paa Adressecontoiret for 1 Rdlr. Exemplaret. Jer paa Ribe Stifts Adresse=Contoir, er at faae indbundne Catechismuser, saavelsom uindbundne pr. Hundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Carlscrona, den 20de Junii. Den 17de i denne Maaned Kl. omtrent 3 om Eftermiddagen opkom her i Oberstlieutenant Ameens Huus en Jldebrand, som, i Henseende til dens med utroelig Hastighed sig udbredende Ødelæggelse og andre særskilte locale Omstændigheder, maae regnes for en af de grueligste, som nogensinde er overgaaet en Svensk Stad, og lagde den største og beste Deel af vor smukke Stad i Aske. Vinden blæste stærkt af Sydvest, og giorde derved en 15 Timers Brand saa meget meere ødelæggende, som Anstalterne til at slukke og bierge bleve derved mindre virkende, omendskiønt alle og enhver søgte med en utrættelig Jver at bidrage dertil, Ved Nattens indfaldende Vindstille og med bistand af den fra Landet indkaldte Almue lyktes det endelig, næst Guds Hielp, at standse Jlden Kl. 6 den følgende Morgen, dog maatte Arbeidet med Sprøiterne fortfare i 36 Timer efter Jldens Udbrud. Fra og med Oberstlieutenant Ameens Huus ved Amiralitets=Gaden greb Jlden og sig paa den hele nordre Side af den samme Ende ned til Søen, og det var med største Møie, at man, uagtet Gadens Bredhed, kunde rædde den søndre Side. Den nordre Side af Witthus=Gaden var den anden Grændsee for Jlden. Alt, som laae der imellem, saasom den Tydske Kirke, Hertugens og Landshøvdingens Boeliger, Raadhuset, Apotheket, Bogtrykkeriet med flere smukke Huse lige ned til Søen bleve et Rov for Luen, og i Runaby, Prindsens, Borgemester= og Dronningensgade blev neppe et Huus staaende tilbage. Det Striblingske Steenhuus, Posthuset, Han deels Magasinet i Landbrogaden og Grev Wacht meisters Huus i Borgemestergaden vare de sidste, som med største Møie undgik den truende Fare. Jblandt de ubeskadigede Bygninger er ogsaa Amiralitets=Kirken tilligemed Hs. Exellence Grev Wrangels, og Contra=AdmiralChapmans Huse, og som et særdeles Underværk bør ei forties, at omendskiøndt Taget paa Storkirken afbrændte, blev dog Jndredningen saavidt ubeskadiget, at der kan holdes Gudstieneste i Dag. Den søndre Side af Amiralitetsgaden, Vester=Odden, Kirkeholmen, Møllebakken og Kalvehaugen udgiøre altsaa den skaanede, men udtilstrækkelige Deel af Staden, til saa mange tusinde huusvilde Menneskers Herbergering, hvorfore de fleste have maattet flytte ud paa Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Paris, den 21de Junii. Ved Høitidelighederne paa Martis Pladsen, skal ogsaa bygges en falsk Bastille af Træe, som Folket den 14de Julii, til Erindring af den sande Bastilles Erobring, for Kongens Øine skulle bestorme og erobre. Man har og projectert, at ved denne høitidelige Leilighed, skulle istedet for Kongen leve, raabes Ludvig Keiseren, De Ord: Kongerige og Undersaatter maae nu ikke meere høres hos os Franzoserne som nu ere i Besiddelse og Udøvelse af Souverainiteten, adlyde blot Lovene og ere intet Menneskes Undersaatter. Fyrsten er blot deres Hoved men ikke deres Herre. Imperat non regit. Ludvig forlader altsaa Martiis Pladsen den 14de Julii med Keiser Kronen paa Hovedet og hans Gemahlinde hilses som Keiserinde. Al arvelig Adel, samt al Titel af Hertug, Greve, Marquis, Baron, Excellenz, Eminentz, Høihed, ja endog den syndige AbbeeTitel er aldeles afskaffet over heele Frankrig. Jngen som bærer det ærværdige Navn af Menneske maae herefter bære Adeligt Vaaben eller Liverie. J Frankrig maae herefter ingen andre Vaabener existere end Friehedens, endog Prindserne af Blodet maae ikke meere faae Titel af Monseigneurs, de ere allesammen Borgere, og intet videre. Saa agtværdige som Adel og Titler ere som Belønning for sande Fortienester, saa latterlig er og bliver ogsaa altid den arvelige Adel i Fornuftiges Øine, naar den ikke tillige er ledsaget af Forfædrenes Fortienester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Petersborg, den 11te Junii. Den svenske Flaade bliver stedse endnu af vore Escadres paa det nøieste holt Øie med. Den siges og, at den fiendtlige Flaade skulle befinde sig i en ubehagelig Situation, af hvilken derkun ved en nye Trefning skulle kunne giøre sig løs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Berlin, den 26de Junii. Udsigterne ere paa nærværende Tid mere krigerske end tilforn, og i Morgen skulle ogsaa de her indrykte Regimenter brække op; men hvorhen vides endnu ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Colding, den 3die Julii S. T. Kammerherre Generalmajor von Gah ler fra Randers er passeret her igiennem til Slesvig; ligeledes Hr. General=Krigscommissair Falsen til Hadersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Rygtet siger, at det i Colding og Hadersled liggende Rytter Regiment skulle blive Jndkoporeret, og det Jydske Dragon=Regiment for legges til Slesvig eller i Nærheden. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Hr. Capitain von Norden paa sin Reise igiennem Egypten afskrev adskillige Hieroglypher, som vare tegnede paa deres Obelisker. Strabo beretter, at disse Hieroglypher eller billed skrivt indeholdte Landets ældste Historie og Diodorns af Sicilien beretter, at Sesostris lod oprette 2de Obelisker, hvorpaa alle af ham overvundne Nationer vare optegnede. J Platos Timæns berettes ligeledes, at de ældste Historier vare i Hieroglypher og billedskrivt bevarede, hvormed Tacitus ei allene stemmer overeens, men tillegger Egypterne Æren for billedskrivtens Opfindelse, som de udgrove i Stene. Hermes, som stod i stor Anseelse hos Ostris menes, at være Opfinder af Hieroglypherne; dog kan denne Kunst ikke paa engang være bragt til Fuldkommenhed; men efterhaanden rafineret og tillige gjort meere uforstaaelig og ufuldkommen. Om Mericanerne melder Acostas, at de haver og deres Lands=Historie og Calender med Hieroglypher beskrevne. Strabo tilstaaer, at ingen i hans Tid forstoed disse Hieroglypher men almindelige Traditioner vare Udtolkninger. over dem. Præsterne især, hvis Hovedstudium det var at forstaae dem, kunde give dem hvilken Forstand og Mening de vilde, da ingen kunde modsige eller giendrive dem. Der findes blandt de yngre adskillige Meeninger om disse Hieroglypher. Nogle troe med de ældste, at de allene indeholde Landets Historie, andre, at de indbefatte deres Guder=Lære og Mysterier, atter andre, at de ere Astronomiske og Astrologiske Jagttagelser. Men rimeligst er det, at de indholde alt hvad Alderdommen, har agtet værd at bevare fra Forglemmelse, altsaa baade deres Gudelære, Historie, Astronomie og Astrologie og Medicinske Jagttagelser, thi de gamle Antores som sige, at deres Historier vare med Hieroglypher udgravede paa Obeliskerne, nægter derfor ikke, at jo andre Merkværdigheder og paa samme Maade vare optegnede. Nogle have endog været af den Mening, at Moses, oplært i Egypternes Viisdom, har taget den ældste Historie for Syndfloden og om Menneskenes Fald af disse Hieroglypher. Jeg nægter ikke, at de af von Norden hiembragte Hieroglypher kan give en Anledning til denne Tanke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland(See forrige Avis Nr. 27.) For saa mange udstandne Besværligheder har den hele Armee kun faaet det til Belønning, at den i Skrivter og allevegne i Riget er bleven udraabt som Forrædere af det ellers gode og veltænkende Folk, der har ladet sig mislede af Fordomme og de aabenbareste Løgne. Den Eftertænksomme bedrøvedes over Krigen paa en Tiid, i hvilken Faren for en udvortes Feide syntes langt borte, over en Krig, hvorved den ene bliver landflygtig, den anden Brødløs den tredie lider i sin Handel, og alle sættes i Bekymring for Udfaldet, ja troe endog, at det ældgamle Svenske og Gothiske Rige er sin Undergang nær. Med denne skrækfulde Tanke iler man til Rigsdagen, for efter Evne at hielpe og understøtte sin Konge og sine Medborgere med Raad og Daad, og at medvirke til Rolighedens Oprettelse, Rigets Redning, og til ders befæstede Sikkerhed for denne tilkommende Tild. Den Enfoldige derimod lader sig henrive, forglemmer saavel hvad han er, som hvad der forestaaer ham, og har kun Frederichshavn, Wyborg og St. Petersborg i sine Tanker, i hvis Besiddelse vi, efter hans Begreber, have de været, dersom Armeen havde gjort sit ; omendskiøndt erobringen af disse Stæder har i Følge det, som forhen er bleven sagt og Til rustningerne, været ganske og aldeles umuelig, undtagen maaske i Drømme. I dette Sver merie bevæbner han sig imod sine egne Medborgere, endog imod den første Stand, Ridderskabet og Adelen, som dog til alle Tider har forsvaret Riget og sægtet for dets Frihed, hvilket alt han nu aldeles forglemmer og ringeagter, og det synes som at tvende Fiender, paa engang ikke vare nok til at beskieftige hans Tapperhed, han vil endnu have Fiender i hele Riget og ved Armeen, paa hvilken dog allene beroer. Men hvad andet er at giøre i saadanne Omstændigheder, end at have Taalmodighed, og oppebie Tiden; han forstaaer det ikke bedre, og vil ikke komme til Erkiendelse, førend han føler det, og denne Følelsens Tiid torde ikke mere være langt borte. Den sildige Aarstinskaffer os vel nogen Luft, men Døden berøver os dog saavel ved Armeen som paa Flaaden næsten hundrede Menneskeer daglig. Hs. Kongel Høihed, Hertugen, indsaae denne Fare, som forestod os, dersom Flaaden havde maattet blive liggende ved Helsingfors; thi saa længe den Russiske Flaade beholdt sin Station for Svea borg, var det ingen Muelighed for vores, at komme derfra. Først i November Maaned gik den bort. At gaae til Søes med en Flaade paa en saa sildig Aarstid vilde neppe den fornemste og meest erfarne Søemand have vovet at tilraade. Et Anfald af Fienden, Storme, mørke Nætter, kolde Dage, Jndfrysning o. s. v. vare saadanne Hindringer, at en eneste deraf havde været nok til dens Undergang. Men Hs. Kongel. Høihed satte sig bort over alle Farer, og gik om Bord. Enhver var villig, at deele Faren med ham og enten at leve eller døe med sin Storadmiral. Flaaden kom og lykkelig og ubeskadiget, endskiønt ikke uden mange Besværligheder, til Carlscrona. Jeg har blot anmeldt denne Sag, og overlader til Efterverdenen at sige meere derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Copulerede. Smedesvend Sr. Wollers og Provstinde Thrane fra Langeland, copulerede i Fielstrup i Haderslebhuus Amt den 27de Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Prædikanterne paa 5te Sønd, efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Bekiendtgiørelser. Dersom nogen skulle have en Stue med et 2 rummeligt Kammer og Kiøkken til, samt lidet Hauge=Jord, at bortleie til førstkommende Michaeli flyttedag, da gives Anviisning fra Adresse=Contoiret om samme. N. B. Om det kunde skee i det tydske Sogn, saa saae man det hellere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Et Fruentimmer af honnette Folk søger Condition paa Landet eller i Kiøbstæden til at undervise i det Franske, Syening og andre Nettigheder, nærmere Underretning gives herfra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
En stor Vind Jern=Kakkelovn med Tud og Tromle, tillige en Bielægger Kakkelovn, anvises strax at kan faaes til Leie her fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Os elskelig Hr. Hans de Hoffman, Ridder, Vores Conference=Raad og Amtmand over Coldinghuus Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hans herom, allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afgangne Anne Lauritzdatter, forhen afdøde SelvEier Jens Nielsen Grunnets Efterleverske, af Nørre Bierte, under bemeldte Coldinghuus Amt, maae ved Proclama" sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Riber Stifts Adressecontoirs Efterretninger, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemelte afgangne Anna Lauritzdatters Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Supplicanten at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Maii 1790. Under Vort Signet. (L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-09
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte afgangne Selveier Jens Nielsen Grunnets Enke Anna Lauritzdatter dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter, inden forbemelde Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia, den Junii 1790. H. de Hoffmann. revinde af Valvis de la Motte merkværC dige Begivenheder, indeholdende Tildragelsen med Diamant Halsbaandet a., kan faaes her paa Adressecontoiret for 1 Rdlr. Exemplaret. Her paa Ribe Stifts Adresse=Contoir, er at faae indbundne Catechismuser, saavelsom uindbundne pr. Hundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Paris, den 28de Junii. Clubben paa National=Caffeehuset i Bourdeaux har besluttet at oversende til Marqvis de la Fayette en Borgerkone, som et Tegn paa Taknemmelighed, fordi han i sidste Oprør har reddet en Borgers Liv. Abbe Siccard er betroet. Udførelsen af denne ærefulde Forretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
J Gaar bragte en Coureer fra Madrit hertil den Efterretning, at den Spanske PremierMinister Greven af Flortda=Blanca er paa Slottet bleven saaret af en gal fransk Chirurgus med 3 Dolkestik, som dog ikke skal være dødelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Neder Rhinstrømmen den 29de Junii Den 24de i d. M. have Østerrigerne fora get Jnsurgenterne fra Slottet Marchienne ved Huy, og nedsablet mange af dem. Den 25de vilde Jnsurgenterne erobre denne Post tilbage, men bleve atter slagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-16
Wien den 30de Junii. Efterretningen og Fæstningen Giurgewos Bestormelse er ikke bleven bekræftet. Vissere er det, at vi ved Tyrkernes Udfald have forliist 28 Canoner. Printsen af Coburgs Hensigt skal nu gaae ud paa at angribe Tyrkernes Hovedarmee, som staaer paa nærværende Tid paa høire Side af Donau ved Rudzuck.