JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-03-28
Kongel. Majestæts bestalter Capitain ne af Jnfanteriet, Byefoged og en Skifteforvalter udi Scheen og dens District. Mester Skoemager Lars Knap og Hustrue, boesatte her i Scheen, er for kort Tid siden ved Døden afgangen, og deres Boe af mig, som ene Skifte=Forvalter, strax taget under lovlig Beste Søn for Tiden skal opholde sig i Danmark; thi bliver dette handling; under hvilken er bragt i Erfaring, at de Afdødes ene Dødsfald herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange bekiendtgjort, foruden lovlig udstædt og ved Retterne lyste men endog sammes Debi= og Creditorer, at møde for mig paa Proclama, hvorved indkaldes ey allene de Afdødes Arvinger, Scheens Raadstue, inden den i Loven befalede Tid, de første for at iagttage des Arve=Ret under Skiftet, Debitorerne at betal Boets Omstændigheder maatte tilfalde. Scheen, den 10de deres Gield til samme og Creditorerne at modtage hvad dem efter Hansen, Mart. 1783. Kongel. Majests bestalter Capitain af Jnfanteriet, Byefoged og ene SkifteForvalter i Scheen og Districtet. Ved Skiftets Foretagelse efter afdøde Peder Jensen, som boede paa Gaarden Notoen udi Nordlands Amt, Helgelands at have været en Søn ved Navn Peter Pedersen, som omtrent for Fogderie og Alstahong Præstegield, er blant øvrige Børn angiver 12 Aar siden skal være reyst Udenlands; hvorfore bemelte Peter Pedersen Notøen herved, saa vel i de Kiøbenhavnske Tidender som des at møde eller møde lade for mig, som Stedets Skifte=For Altonaiske Mercur, 3de gange med Aar og Dags Varsel indkalvalter, for at lagttage sin Ret ved dette Skifte, saa vel som og at imodtage den Arv 31 Rdlr. 1 Mk. - og to femtedeel Sk., som ham paa Skiftet efter Moder Kirsten Christophers Datter Nøtøen, den 12te Septbr. 1781. er tilfalden, hvis ikke, bliver samme i den Kongel. Cassa deponeret. Nøtøen, den 8de Novbr. 1782. N. G. Brodtkorn. Justits=Raad og Sorenskriver. Uagtet at Enken efter den i Christiania i Norge ved Døden afgangne Kiøb- og Handelsmand Herman Wang ey formoder at bemelte hendes sal. Mand haver efterladt sig nogen uden Bye Creditorer, saa vil hun dog, om imod Formodning nogen skulle være, herved have samme indkaldede, at melde sig hos hende 10 før jo bedre eller i det seeneste inden den Tid Loven foreskriver. Christiania, den 15de Mart. 1783. Maren sal. Herman Wangs. Da jeg, som Skifte=Forvalter, haver antaget mig Stervboet efter afg. Visiteur Noer udi Sponwiigen i Beres Præstegield, saa indkaldes herved den Afdødes Datter Kirstine Noer som for nærværende Tid opholder sig udi Kiøbenhavn, inden den udi Loven fastsatte Tid, siden Boet intet ordentlig Proclama taaler, om hun skulle have noget at erindre. Frederichshald, den 8de Mart. 1783. Horn.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 17de Februar. og ved Siellands Landsting den 19de Mart. 1783, ere Creditorerne udi afg. Skipper Rasmus Jensen Sørups, og afg. Enke Maria Jørgens Datters Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa er og den afdøde Mands Arvinger indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Mart. og ved Siellands Landsting den 19de Ejusd. 1783., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Helene, forhen afdøde Organest Brettendichts Enke, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 3die Mart. og ved Siellands Landsting den 19de Ejusd. 1783., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Obermester paa China Johan Georg Christian Folcke, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa er og den Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
Ved udstædt Proclama, som er læst ved Hof= og StadsRetten den 3die Mart. og ved Siellandsfars Landsting den 19de derpaa, ere Creditorerne i afg. Johan Georg Hederichs og efterlevende Enke Juthe Helmergaards fælleds Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og gotgiøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 17de og ved Siellandsfars Landsting den 19de Mart, sidstleden, ere Creditorerne udi forrige Lieutenant Peter von Vosses Boe indkaldede, at melde dem med deres Fordringer og samme lovligen at legitimere udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Dato; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Da mig allernaadigst er bleven tilladt at sidde inskiftet Boe efter min ved Døden afgangne Mand Friderich Anthon Ernst Giesemann, Oeconomus ved det Kongel. Frederichs Hospital her i Staden, saa bliver, i Følge deraf, hermed alle og enhver indkaldet, som maatte skylde eller have noget at fordre efter benævnte min sal. Mand, de første for at betale hvad de til Boet skylder, og de sidste til at faae deres tilgodehavende betalt af mig, boende paa Friderichs Hospital, inden 6 Uger fra Dato, efter hvilken Tid jeg ey betaler nogen Fordringer mere, af hvad Navn eller Natur de og være maatte. Kiøbenhavn, den 25de Mart. 1783. D. C. C. Wulff. Margretha Dorothea Wilhelming afg. Giesemanns Enke.
Berlingske Tidende, 1783-03-28
De som maatte have noget at fordre efter afg. Jens Mundtlef, forrige Taffeldækker ved Damernes Jomfruer ved det Kongel. Hof, og ligelede at bøde Hustrue, indkaldes herved inden 6 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Af : Smirna, den 5te Februarii.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Efter Portens Befaling blive her hvervede 400 Mand, Matroser, som strax skulle indskibes til Constantinopel. J bemeldte Keiserlige Residence Stad ere alle Verfter opfyldte med Arbeydere til at bygge Skibe. - Det Danske Skib, Altona, som Capitain Hull fører, er lykkelig ankommen hertil fra Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Cadix, den 15de Februarii. I Gaar ankom her i Bugten et Amerikanske Fartøy, som den 17de Januarii var afseylet fra Cap Francois. Sammes Capitain beretter, at der døde sammesteds mange Folk, hvoriblandt der dog vare flere Fransoser end Spanier. Han har ogsaa fortalt, at en Engelsk Escadre havde i 2 Maaneder, førend hans Afreise derfra, krydset sammestæds paa Katterne og undertiden ladet sig see for Havnen; at han paa den Dag, da han afseylede, tællede 16 Linieskibe, som denne Escadre bestod af, der, som han fik at vide, gjorde sig Haab om at fange op en Fransk Convoy, som var afseylet fra Frankrige til bemeldte Cap, og skulde ligge ved Portorico; og at, som man da forsikrede, en Fransk Escadre var ankommen til Martinique, hvilken formodentlig var Hr. von Vandreuils. -
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Over Fredens Jstandbringelse er man her saa meget meere fornøyet, saasom den foreenede Flode ikke skulde have været i Stand til at naae Forbierget St. Vintent, uden at faae mange Syge. Der bliver daglig bragte 80 til 100 i vore Hospitaler, og af samme døe mange.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
London, den 7de Martii. Lord Cornvallis reyser med Skibet Besborough til Ostindien, for sammestæds at antage Commandoen over Armeen, som General Eyre Coote hidindtil har havt; men nu formedelst slet Helbred vil nedlegge. - Floden, som det Ostindiske Compagnie er i Begreb med at lade afgaae til Asien, bestaaer af ikke mindre end 23 Skibe, hvilke have 1500 Mand inde, til deres Garnisoners Forstærkning sammestæds. -
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Vor Armee skal i Fredstider bestaae af 60 Regimenter, at Bredrene Berling. hvilke ethvert skal være 1000 Mand stærkt. Dersom dette har sin Rigtighed, saa bliver herefter vor Landmagt en Trediedeel stærkere i Fredstider, end forhen, da vi dog havde Garnisoner at holde baade i Amerika, Minorca og Tabage.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
De Skibe, som man har begyndt at bygge paa de private Skibsverfter, skulle i Følge Contracterne være færdige til St. Hansdag. Deres Tal beløber sig overhovedet til 43, nen lig 7 paa 74, 6 paa 64, 2 paa 50 og 3 paa 44 Kanoner, 12 Fregatter, 9 Skalupper og 4 Brandere. - Forrige Løverdag, den 1ste Martii, høytideligholdte de her værende gamle Britter, eller de, som ere fødte i Wallis, deres aarlige St. Davidsfest. De Penge, som paa denne Dag bleve givne til de Fattige sammestæds, beløb sig til 469 Pd. Prindsen af Wallie har givet til samme 105 Pund. Om det Rygte er sandt, at de Jndfødte i Wallis ville efter Jrlændernes Exempel ogsaa stifte en Orden, som skulde kaldes den hellige Davids Orden, og af hvilken Prindsen af Wallis skulde blive Stormester, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
London, den 11te Martii. J Løverdags have Lord Mansfield og Lord Gower havt en Conference med Kongen, som har vedvaret til Kl. 2 over Midnat. - Man har udregnet, at der ved Freden omtrent ere 4400 Skibstømmermænd blevne satte ud af Arbeyde. -
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Couren blev i Søndags og i Gaar ved Hoffet ganske uformodentligen afsagt. Den Kongelige Familie har ikke heller ladet sig see i Kirken i Søndags i det Kongelige Kapel, hvor man dog alligevel havde ventet samme. - Prinds Edward, som er bleven Ridder af den nye oprettede Jrlandske St. Pa tricks Orden, skulde, som man i Begyndelsen havde saat, have afreyst til Dublin, for der at blive installeret. Men
Berlingske Tidende, 1783-03-31
da denne Reyses Omkostninger vilde, ved nærværende Omstændigheder, blive alt for store, saa skal Hs. Kongelige Høyhed forblive her, og tilligemed nogle andre her varende Herrer slaaes til fornævnte Ordens Ridder paa St. James. -J Løverdags have ogsaa Groskanzleren og Lord Ashburtor havt en lang Conference med Kongen, og herpaa gik Ordet, at man er blevet enig i Henseende til det nye Ministerium, Men Følgen har ikke bekræftet dette. Thi der er ikke allene endnu intet Ministerium blevet bestemt; men alting synes snarere at være i Uorden. Hr. Charles For har tabt sin Popularitet, og Lord North, som ingen detsuden, undtagen hans Pensionister, var gunstig, bliver for var værende Tiid endnu meere hadet. J Anledning af disse tvende Herrers Forening seer man de bittreste Satyrer komme for Lyset, og Vin verne i Billedbotikkerne ere fuldt behængte overalt med satyriske Kobberstykker, angaaende denne unaturlige Coalition. Det har hedt meer end een Gang i disse Dage at Parlementet skulde blive dissolveret; men der er vist ikke noget derom. Man har maaskee været betænkt derpaa, og det vilde formodentligen blive det bedste Middel, til at række Kongerigets Skytsgud hielperig Haand; men Lord North og For have baaret Omsorg for, at det ikke kan lade sig giøre. Der ere Bills i Parlementet, hvilke, om de vare blevne bevilgede, skulde have gjort det ufornødent, at dette Parlement sad længere; men man har vidst at opholde dem. Herhihøre nogle Bills, som angaae Pengebevillinger, og MutinyBillen. Uden denne sidste, som løber til Ende den 25de indeværende Maaned, kunne ingen staaende Armee, ingen regulaire Tropper underholdes i Kongeriget. Man vilde lade den fornye i forrige Uge; men Oppositions=Partiet vidste at forhindre det, under den Forevending, at der ikke er noget Ministerium. Der maa altsaa udnævnes et nyt Ministerium, førend Parlementet kan dissolveres, om saadant skulde finde Sted, og Mutiny=Billen maa fornyes førend den 25de i denne Maaned, og det af det nu værende Parlement saasom der ikke kunde kaldes noget nyt tilsammen forinden bemeldte Datum. Alle Lord Norths gamle Tilhængere hænge fast ved ham, førdi de haabe igien at erholde deres forrige Poster, som de have mistet, da han maatte gaae af. - Den meget høye Snee, som faldt for en 14 Dages Tiid siden, har været særdeles fordeelagtig for Sæden paa Marken, saasom Jndsekterne ved samme ere blevne ødelagte, og Landmanden altsaa kan love sig en god Høst. - Som man erfarer fra America, saa skal Congressen være findet, at bevilge Jøderne en Fristad i sit Gebeet, hvor de, som et eget Folk skulde boe tilsammen og nyde en at deles frie Religions Øvelse. Det Stykke Land, man vil indrømme dem, skal erholde det Navn: Nye Jerusalem. -Hr. Jones, som er saa meget bekiendt i den Engelske Littera tur, er af Hs. Majestæt, Kongen, blevet udnævnt til een at de Kongelige Dommere i Ostindien, og skal tiltræde sin Reyse derhen med det første herfra afgaaende Skib.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
London, den 14de Martii. Lord Norths Fader, Greven af Guildfort, skal, som man erfarer, udnævnes til Marquis, og Greven af Fitzwillian til Marquis af Rochingham - J Gaar har Lord Shelvurn, sluttet alle sine Regninger i det Kongelige Skatkammer, og aldeles tilendebragt alle sine havte Forretninger, som første Minister. - Som man erfarer, saa har ligeledes Vice=Kongen i Jrland Lord Tempel, anholdt om sin Tilbagekalde fra denne Post, og allerede villet afreise fra Dublin den 20 i tilkommende Maaned. - J Julii Maaned dette Aar sit der i dette Kongerige anlegges en National-Bank og et Ha dels=Kammer. - Nu synes det endeligen at have Anseelse til at man skal faae det nye Ministerium bragt i Stand. H. Majestæt, Kongen, har endelig i Gaar ladet Lord No. kalde til sig, og befalet ham, at tilbyde Hertugen af Po land den første Ministers Post, hvilken samme ogsaa stra har antaget. Det nye Ministeriums øvrige Berigtigelse endnu ubekiendt. J Dag Morges blev der imidlertid saa at Hr. Pitt skulde beholde sit Sted som Kanzler ved Skatkameret, og Lord Stormont og Hr. Charles For vare bleve udnævnede til Statssekretairer.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
I Dag Morges ere tvende Hollandske Skibe, som have Tobak inde, og vare forsynede med Passer, ankomne paa Themsen. J Strafordshire skulle Jndvaanerne være urolige over, at Levnetsmidlerne ere blevne saa byre, og i and Grevskaber er Landmilitien og de Frievillige misfornøyede.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Paris, den 14de Martii. Den Anseelse, i hvilken en stor General hidindtil ha staaet ved det Bourbonske Huus, skal pludseligen have saaet heftigt Stød og Hr. Greven af Estning, der som bekiendt allerede var ankommen fra Cadix til Madrit, har, til almindelig Forundring, atter maattet begive sig tilbage til fornævnte Havn, uden at Aarsagen hertil vides med Vished Dog forsikrer man, at de Engelske Udrustninger i Portsmouth til Ostindien virkeligen have gjort vort Ministerium og mærksomt, og at altsaa denne hans Tilbagereyse til Cad kunde have Henseende dertil. Ellers melde de seeneste Breve fra denne nysnævnte Hav ikke noget af Vigtighed, undtagen, at den commanderend, Oberst ved det Hessendarmstadske Regiment, Hr. Baron von Pirch, er død. Han har, som bekiendt, indført den nye Tactik ved vores Armee, og havde lært Krigskonsten i ce af de bedste Skoler, i det samme er bleven opdraget ved de Kongelige Preussiske Hof, og i denne Monarks Armee. -De sidste Breve, som ere ankomne hertil fra Jtalien, melde med Vished, at der i Messina ere kun 1200de; men derimod i Calabrien over 100000de Mennesker omkomne ved Jordskielvet, og at denne heele Provints skal være bleven ganske omvendt. - J det Kirke-Sogn Listeur er en Soldat, som endog har tient under Ludvig den Store, død i en Alder af 103 Aar; og den der værende Præst er ligeledes død i sit 107de Alders Aar.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Stockholm, den 24de Martii. Det har behaget den Allerhøyeste, at hiemkalde til sig fra dette Forgængelige Hs. Kongel. Høyhed Hertugen af Smaland, og Arvefyrste til det Svenske Rige, Hr. Carl Gustav, som til Deres Kongelige Majestæter samt det Høy Kongelig Husets og alle troe Undersaatteres smertefuldeste Bedrøvel- og Tab ved Døden afgik i Gaar Formiddag Klokken 7. Hs. Kongelige Høyhed blev født den 25de August i forrige Aar og har saaledes ikke opnaaet høyere Alder, end 7 Maaneder mindre 2 Dage. I Dag blev der anlagt Sorg for Høy samme ved Hs. Majestæts Hof, hvilken bæres i 6 Uger.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Haag, den 18de Martii. Man venter her med den største Utaalmodighed paa Courerens Tilbagekomst, som har overbragt vor Republikes endelige Beslutning til Paris. Adskillige bemidlede Personer have gjort store Veddemaal om, at denne Coureer skal medbringe Efterretning om Præliminairiernes Undertegnelse. - Vor Minister i Bryssel, Hr. Baron Hop, har givet Generalstaterne den Efterretning, at Regieringen i de Østerrigske Nederlande har efter hans Forestilling sendt Ordre til Luxemborg, at de der anholdte Sveitsere, som staae i Republikens Tieneste ufortøvet skulde lades løs, og at bemeldte Regiering tillig har givet de Hollandske Soldater Friehed til herefter at passere ubehindret der iginenem Landet, naar de ikke vare flere end 2 eller 3 tilsammen; dog med den Betingelse, at de i den første Grandsestad, som de komme til, lade sig forsyne med Pas af Gouverneuren eller Magistraten, hvilket de igien have at aflevere i den sidste Grændsestad baade paa Bort= og Tilbagereysen.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Leipzig, den 19de Martii. Følgende er et Udtog af en Saxisk Kiøbmands Skrivelse fra Neapolis, dateret den 15de Februarii. Jeg befandt mig i Staden Messina selv, den forskrækkelige 5te Februarii. Og da jeg kan forudsætte, at de fornemmeste Omstændigheder ved denne Ulykke allerede er bekiendt af de offentlige Blade; saa vil jeg kun melde nogle faa. Jeg var just i det ved Messina værende Lazareth, hvor jeg holdte Quarantaine, og saae om Eftermiddagen, Kiøkken 19, tre Soldater som sadde paa en Steen=Bænk, pludseligen at blive opslugte af Jorden, som aabnede sig med et frygtelig Knald. Jordskielpet vedvarede fra den 5te til 9de, og mange 1000 Mennesker have fundet deres Grav, deels under Gruset, deels i Havet. Alt det, som vilde redde sig paa smaa Fartøyer, blev opslugt af Søen, Der befandt sig sammesteds, tilligemed mig, endnu 7 Armenianere, som vare komne fra Aleppo, men havde lidt Skibbrud ved Catanea, og mistet alt hvad de da eyede og havde, og have nu igien anden Gang maattet miste Resten af hvad de havde hos sig. De reddede sig, saavelsom jeg, halvt forknusede til Fregatten, St. Theresia, med hvilken vi ankom hertil fra Neapolis i Gaar. Den heele Søekant ved Stranden, hvor vi fore forbie, saae ligesaa forreven ud, som Elven eller Østersøen, naar Jsen brækker. - Hr. Brechtel, en Banqueer fra Gens, som havde boesat sig i Messina, sendte sin Vogn hen, for at redde den Franske Consuls, Hr. Allemands Kiæreste og Familie. Men førend Vognen kunde komme tilbage, sank hans Huus, og Hr. Brechtel omkom tillige med sin hele Familie. Samme Skjebne havde samtlige Nonner i Klosterne. Munkene kunde endda, saavelsom de Syge fra Lazarether, undløbe, dog kom kun nogle faa af de sidste derfra med Livet. Der er i Messina, foruden 2 til 3 Kirker, i det høyeste blevet staaende 6 Huse, og den ulykkelilige Steenhob er for nærværende Tiid en Skueplads af Forvirring og Selvraadighed, i det Pøbelen røver og plyndrer, hvad der endnu er tilbage. Tre Regimenter tilligemed nogle 1000 Slaver have faaet Ordre til, at begive sig derhen, og jeg vil ligeledes gaae derhen med dem. - Man er her meget frygtsom for Vesuvius, saasom samme ikke heller har havt sit sædvanlige Udbrud. Af en anden Skrivelse fra en udenlands værende Saxer til sine Slægtninger i Bautzen, dateret i Neapolis, den 25de Februarii.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Efterat jeg af min Skjebne var blevet dreven 18 Aar omkring i fremmede Lande, saa troede jeg tilsidst at have tabt at Følelse saavel af min egen Nød, som af andres Lidelse; men, min kiære Ven, hvor har jeg ikke taget mærkeligen feil! J det mindste vare de forskrækkelige Optrin, som jeg og saa mange tusinde Ulykkelige i Messina have oplevet, og om hvilke den intet Begreb kan giøre sig, som ikke i Nærheden har føiet dem, af den Beskaffenhed, at endogsaa de haardeste Siele maatte fornemme alt, hvad Skræk, Jammer og Medlidenhed allene kunne indgive. - Efterat jeg i mange hele Dage havde drevet omkring i Messina og paa Skibe, ankom jeg endeligen endnu skielvende, gysende og jamrende, hertil med Fregatten, la St. Theresia. Der indtraf og her vel endnu 1000 fattige forulykkede Messiner paa andre Fartøyer tillige med mig. Man havde her allerede nogen Efterretning om Ulykken, men da vi bragde den bedrøvelige Bekræftelse derom, saa blev Forskrækkelsen almindelig. De store Tilberedelser, til et af de meest glindsende Carnevaler bleve strax contramanderede, alle offentlige Lystigheder forbudne indtil efter Paa skee, og man afsendte Fregatter og andre Skibe med Meel, Levnetsmidler Penge og nogle Tusende Slaver, til Messina, for at opgave de Døde. - Men i det man var beskæftiget dermed, ankom her Courerer til Lands med den bedrøvelige Efterretning, at Ødelæggelsen i Calabrien har været, om ikke større, saa dog ligesaa stor, som i Messina. De forestille sig min Smerte. Jblandt de Ulykkelige af høy Stand befinder sig ogsaa min Beskytterinde Prindsessen Gerace Grimaldi, som paa sit Gods sand ned med sit heele Huus, just som hun vilde gaae til Tafels.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Efter 36 Timers Forløb fandt man ved Eftergravning de Ulykkelige under Jorden neppe kolde, ganske sorte og fulde af Skum. Greven af Strapoli og Prindsen og Prindsessen af Coplette have, tilligemed 3 af deres Børn, havt samme Skjebne. J Calabrien have Jordrystelserne endnu vedvaret indtil den 15de Februarii, og vare paa den Dag, Klokken 6, 11, 15 og 20, allerstærkest, og man veed endnu ikke, naar de ville ophøre. - Antallet paa de Forulykkede, saavel i Calabrien, som paa Sicilien, kan endnu umueligen for nærværende Tiid bestemmes, og vil maaskee ikke saasnart endnu være at angive med Vished. Man veed vist og af Efterretninger fra vedkommende Øvrige heder, at følgende Provindser Steder og Byer ere aldeles blevne ødelagte: Serra, Sorcano, Rosarno, Casalendvo, Terra ovo, Rivierne, Drost, Giøja, Seminara, Palma, Bagnara, Scilla, Reggio, SeropoliCopleto, Siliano, Maliczoca, Arena, Scippea, Grotnia, Bianco, Pozano, Rozella, Terrazavo, Gerace, Castelevetero, Cardiano, Oppido; og der indløbe endnu dagligen Efterretninger om nye Steder. Kort, Calabrien, den skiønneste og frugtbareste Provinds i Kongeriget, er en Skueplads af Ødelæggelse og Skræk. - Jammeren og Vee klagen er her almindelig, og mange uforstandige Ordensgeist lige forøge den almindelige Forskrækkelse endnu derved, at de allerede forudsige Dagen, paa hvilken Neapolis skal undergaae paa lige Maade, hvorfore man og allerede har maattet udsætte den hellige Januarii Blod.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Fra Maynstrømmen, den 18de Martii. Ved Stockstad er Rhinstrømmen gaaet over sine Bredder, sat adskillige Marker under Vand, og brækket igiennem Dæmningerne. - Paa Martinique skal en Pige, som er født af en Negerinde, være at see hvis Fordeel af Legemet er meget hviid og bestrøet med omtrent 20 sorte Pletter, men Bagdelen derimod lige til Laarene, meget sort. Hun skal have hvide Armee og sorte Hænder, hvide Laar og Lægge, men den øvrige Deel af Benene sorte, saa at hun seer ud, som hun gik med sorte Halvstøvler. Fra Midten af Hovedet skal der gaae en hvid Stierne indtil Enden af hendes Øyenbryner, af hvilke den erne halve Deel siges at være hvid og den anden sort. Hun skal ellers see ganske tækkelig ud, og lee bestandig. Der skal allerede være budet Slavindens Eiermand 1000 Louisdore, for hende, men han tænker at fortiene meere og vil lade hende sees i Paris, London og s. v.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Corsøer, den 27de Martii. Jndkomne: Den 22de hujus Kiøbmænd Angel af Altona, Dalliort fra Bourdeaur Dentze fra Bremen og Fersch fra Libow til Kiøbenhavn; Proprietair Ærreboe fra Jylland til Kiøbenhavn. Den 24de: Kongel. agende Post 8 Læs, Engelsk Kiøbmand Jerplin til Kiøbenhavn. Den 25de: Frue Kammerherrinde Linstow og Søn fra Holsteen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1783-03-31
Udgaaet: Den 21de hujus Lieutenant Schmidt fra Kiøbenhavn til Jylland. Den 23de: Kongel. agende Post 1 Læs, Capitain, Kammerjunker Petersen fra Norge og Ritmester Lassen fra Slagelse til Fyhn. Den 27de Ritmester Hensler fra Kiøbenhavn til Fyhn.