Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Admiral Malcolm ligger stille ved Malta, og Landtropperne paa hans Flaade ere satte i Land paa de Joniske Øer. Det skal behage Englænderne at Paschaen af Ægypten ikke virkede i Forbindelse med de Franske og angreb Tunis. - Paris har man derimod havt det uhiemlede Rygte at Lord Stuart har tilstillet det Franske Cabinet en Note og at den Engelske Ambassadeur i Paris har givet Cabinettet en Frist af 10 Dage angaaende de Erklæringer, som Frankerig, skal forelægge en Congres. Et rojatistisk Fransk Blad taler og allehaande Jndvendinger, som England har gjort imod Expeditionens Afsendelse og endnu mere Anlæggelsen af en Fransk Colonie paa Kysten af Afrika. Derpaa skal det Franske Cabinet have svaret: at Kongen har foretaget Expeditionen i hele Europas og Christenbedens Jnterresse; men at han var beredt til at Underkaste Resultatet deraf en Kongresses Omdømme. Det Engelske Cabinet havde derpaa vægret sig ved at erkiende en saadan Congresses Kiendelse, da Storbrittanniens Jnterresser i Middelhavet bleve udsatte for Farer ved et Fransk Establissement i Algier. Herpaa havde Frankerige afgivet en energisk Replik. Man tilføier, at Hertugen af Laval er rapelleret og Hr. Ray. neval udvalgt i hans Sted. Ogsaa hede det paa Børsen ifølge de nyeste Efterretninger fra Paris, at Frankerige vil ogsaa i Nødsfald soutinere Algier med Vaabenmagt for at dæmpe den almindelige Utilfredshed. - Hertugen af Mortemart skal have faaet Ordre til ufortøvet at vende tilbage til sin Post i Petersborg. - J Berlin blev endog nogle Huse illuminerede dengang Efterretningen om Algiers Erobring blev bekiendtgjort. J 8 1/2 Dag ankom Beretningen fra Algier til Berlin. J Paris vedblive Statspapirene at falde. Man angiver som Aarsag dertil, at Sessionens Aabning skal blive udsat til den sidste muelige Dag efter Loven, nemlig til den 17de August. - Det er en vigtig Omstændighed, og som burde meget bidrage til at ophielpe Fonds, at man har forefunden saamange Penge i Algier. - Vicomte la Hitte melder derfra, som man hører, at de Penge som ere forefundne i Deyens Palads, skulde være tilstrækkelige til at betale Krigsomkostningerne. - Da Dampskibet Sphin løb den 9de ind i Toulon, saa var det prydet med farvede Baand og spraglede Flag. Alle Mennesker strømmede til Havnen, hvor en Artilleriesalve forkyndte den store Efterretning. Captainen fortalte, at man har fundet i Havnen ved Algier 2000 Kanoner, 2 Fregatter, 15 Brigger og 40 Kanonbaade. Da Greve Bourmont forlangte af Deyen et Værelse i hans Slot, saa svarede han: "Alt tilhører Dem ved den Stærkeres Ret. Jeg har kjæmpet uden Frygt og ligger under uden Frygt; forund mig kun 2 Timer til at lade mine Eiendomme og mine Meubler bringe bort. Han flyttede derpaa ind i et privat Huus, hvorfra han betragtede Begivenhederne med Sindsroe. Man har i hans Palads forefundet 55 Millioner Franker i Guld, ifølge nogle Angivelser 50 Mill. Piastre; i de underjordiske Gange skulle endnu ligge større Skatte skiulte. Gen ral Bourmont skal have været den første af de Franske, som talte med Deyen; Denne modtog ham med megen Værdighed. Da han havde tilladt Deyen 2 Timer til at transportere sine private Eiendomme, saa flyttede Greve Bourmont med sin hele Generalstab ind i hans Palads, Kan jeg være sikker i Staden," spurgte Deyen ham; " ja, svarede Generalen; men De giorde bedre i at begive Dem til Frankerige eller England." Deyen gik taus og i dybe Tanker op og ned i Værelset. Førend han begav sig til det private Huus aflagde han sine fyrstelige Jnsignier og siden har man seet ham at gaae roelig omkring i Staden; men Krigen skal ikke være forbie endnu; thi 3 til 4000 Mand af den Tyrkiske Milis skulle inden Capitulationen have forladt Staden og taget Flugten til Biergene; Man vil endog vide at de skulle have udraabt en nye Dey med alle Formaliteter, og erklæret den gamle for en Slave af de Christne. To Franske Brigader med nogle Feldtbatterier ere afsendte for at forfølge Flygtningerne; nemlig General Berthezenes Division; Tyrkerne have leiret sig ved Floden el Haradsch. 10 til 12,000 Mand af den Algierske Armee skulle være faldne i Kampen. - Hr. von Berthier er udnævnet til Commandant i Algier og en Marineingenieur til Direkteur over Havnen. Kongen har udnævnet Gen. Bourmont til Marskal af Frankerige, og Viceadmiral Duperre til Pair; Oppositionsbladene ere nu misfornøiede med at Kongen ikke har gjort ham til Marskal. - Paa Marineministerens Forslag har Kongen besluttet at Orlogskibet Provence skal bære Navnet Algier. Flaadens Medvirkning til Stadens Erobring, bliver betragtet med Beundring; Søefolkene have anstrænget sig paa det Yderste. - En Skrivelse fra Algier af 6te Juli melder: at den Franske Garnison i Algier bestaaer af 8000 Mand Jnfanterie, 30 Gensdarmer til Hest og omtrent 100 Jægere. Resten af Armeen er cantoneret i Haverne og omkring Byen. Jngenieurerne arbeide paa Retableringen af Keiserslottet efter et rigtigere Fortificationssystem. - Admiral Duperre lader en Engelsk og Hollandsk Fregat skarpt observere: da man har dem mistænkte for at de have Deyens kostbareste Diamanter og en stor Deel af hans Skatte ombord. De Franske bivouakere paa de offentlige Pladse; Folket strømmer til uden at vise den mindste Frygt. Halnøgne Grupper af Arabere dandse efter Regimenteernes Musik; de ere ude af sig selv af Forbanselse og Glæde, fordi de forventede alle de Rædsler, som en Storm fører med sig. Araberne tilbyde endog deres Tieneste uden Betaling; Tropperne udenfor Staden ligge i nogen Afstand fra Ruinerne af Keiserslottet i en fortryllende skiøn Egn. Soldaterne pleie at kalde det Napoleons Castel; det bestod af 4 rummelige Batterier med et høit Taarn i Midten, men som nu er aldeles forsvundet. Da Garnisonen trak sig tilbage til Cassada blev Deyen rasende forlod Castellet, og lod hugge Hovedet af nogle af Folkene. J den Egn, hvori Soldaterne cantonere, hvælver sig et Palme= eller Plantane Træe, over hver Soldats Hoved istedet for et Telt, og en Bæk ridsler under hans Fødder. Overalt seer man Hækker af Rosentaurbær, Myrther, Granatædler, Figentræer og Vimstokke. Store Cisterner er bestyggede af Morbærtræer og Acacier. Leieren, er fuld af Arabiske Landbeboere, som tilbyde Livnetsmidler uden Betaling, hvorfor de meget forundre sig naar de faae Penge derfor, de kaste sig med Panden ned mod Jorden, løfte Hænderne, mod Himlen og plappre og deres uforstaaelige Tale, hvorover de Franske Soldater lee dygtig. Gaderne i Byen ere meget snevre for at forskaffe den nodvendige Skygge; de Huse som staae lige over for hinanden, ere understøttede af Bielker forat give dem Kraft til at modstaae Jordskjælv. De forskiellige Qvartere i Staden ere aflukkede ved Jerngitter, som meget biedrager til at holde Orden vedlige. Det Rygte var blevet udbredet imellem Beduinerne, at de Franske vare komne til Algier for at hente Fruentimmer, da der var kommen Pest imellem deres egne. J Fægtningen den 29de Juni toge de 200 Tyrkiske Fruentimmer til Fange, som gave sig til at hyle ganske umaneerlig. – En Consul skal have spurgt Deyen om han ikke fortrød at han ikke havde forebygget dette Uveir. Han svarede: Jeg fortryder tin at jeg ikke huggede Hovedet af Deval, (den Franske Consul, som gav Anledning til Krigen ved det at Deyen slog ham i Ansigtet med en Fluevifte.) Det kunde dog ikke have gaaet mig værre, og saa havde jeg dog havt den Glæde. Da en nordisk Consul vilde betale ham en halvaars Tribut, svarede Deyen, bie lidt til jeg har forjaget de Franske Tiggere, da ville vi afgjøre vore Regninger. Man siger, at ifald han havde vundet, saa vild han have brandskattet alle Europæiste Magter, for at faae sine Krigsomkostninger betalt. – Nu vil det faae et andet Udseende; Beyen af Tunis har allerede sendt en Krigsbrig til Gen. Bourmont for at forsikkre ham om sit Venskab mod Frankerige. – De Franske skulle ialt have havt i dette Feldttog 1000 Døde og 3000 Saarede. Marinen har ingen Døde, men tun Saarede. Jblandt Fangerne i Alger vare omtrent 100 Grækere, som i lang Tid have været lænkede med Hænder og Fødder.