Berlingske Tidende, 1836-02-12
J vore Egne tog Frosten allerede af den 3die, dog holdt den ved indtil den 10de, Vejrglasset begyndte at blive uroligt; men uagtet Vinden kastede sig fra Nordvest til Sydvest og derfra til Sydost, saa blev Luften dog ved at være klar og Veiret godt lidt Snee og Regn faldt fra den anden til den 4de men fra den 4de til den 10de havde man lyse og skjønne Dage. Hvor delig var f. Ex. ikke Aftenen den 6te, Solen dalede ildrød paa den klare Himmel, og en brændende Rødme udbredte sig over det mørkeblaae Firmament. Men den 11te fik Vejret en ganske anden Beskaffenhed. Vejrglasset sank under Regn og Blæst; Vinden gik over til en Storm af Sydost, kastede sig derpaa om i Sydvest; det blæste hver Dag stærkt, Luften blev formørket; Dunster og Snee og Regn, i Lag og i Skyl, udgjøde sig overJorden til den 15de. Pludselig betænkte Veiret sig; den 16de sprang Vinden om til Nordvest, en mild Frost indfandt sig, Sludvejret horte op, et fiin Sneelag bedækkede Jorden og det blev det deligste Vejr. Men Vejrglasset suurmulede og spaaede intet godt, det stod paa Regn og Blæst, og i de to følgende Dage reiste sig en Storm først af Nordvest, saa af Sydvest, den 18de var især Vejret afskyeligt, Snee og Slud og Regn den hele Dag. – Saa galt kan det ikke længe blive ved at være; den 19de og 20de bliver Vinden nordvest, Luften klar, Vejret godt, og mild Frost og et tyndt Sneelag udpynter Jordens forjadskede Overflade. – Men snart faaer Vejret andet Udseende; den 21de kaster Vinden sig om i Sydvest, og denne Vind bliver ved med faa Afvigelser til Nordvest at herske, og tildeels at rase til Maanedens Udgang; men Luften bliver mild; i Begyndelsen er den klar og Vejret godt, den 22de havde man endog det derligste Vejr, men den 23de bliver Vinden voldsom og der falder en øsende Regn. (Paadenne Dag indtraf i Ribeegnen en svær Stormflod, og den 24de reiser sig en Himmelstorm af Sydvest med skyllende Regn. Barometret tegner paa sin Skala: over Storm, men Skrivten udslettes snart, det reiser sig hurtigt; den 25de bliver Vinden nordvest med mild Frost, klar Luft og smukt Vejr. Men fra den 28de indfinde sig den tykke Luft og Regnen og de stærke Vinde paa ny, den 30te falder Vejrglasset dybt under Storm. – Man troer at Himmel og Jord skal forgaae, og hvilket Vejr faaer man, hele Formiddagen den 31te, det roligste, skjønneste og klareste Vejr. – Man troer nu at Barometret er gaaet fra Forstanden og blevet ravgalt som Vejret selv; men ud paa Eftermiddagen bliver Luften tyk og fugtig, og Vinden stærk. Et saadant Qvakleri i Vejrliget, som det der herskede i denne Maaned, skal man lede efter; det var en idelig Dystløben, hvortil Naturen af og til udpyntede sig, og Resultatet blev, at hele Jordfladen, tilsidst plumpede i Vandet. – J denne Maaned blæste Vinden 26 Gange af Vesten, 21 af Sønden, 12 af Norden og 7 af Østen. Man havde kun stille Vejr i tre Dage, stærk Blæst i det mindste i 17 og Storm i 7, det regnede eller sneede i 7 Dage og var tyk Luft i 24, dog lod Solen sig see i 16. - J Januar i Fjor havde man et ganske andet Veir, det var roligt, tørt og overmaade mildt paa to haarde Frostdage nær, havde det i Aar været Marts istedetfor Januar med et saadant Vejrligt, saa var Vintersæden gaaet forloren.