JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
England. Marquien af Chandos Motion om Ophævelsen af Maltskatten er strandet. I Underhusets Møde den 10de blev den forkastet med 350 Stemmer mod 192. Robert Peel har altsaa havt en eclatant Seier; han modsatte, sig nemlig dette Andragende i en Tale, som selv af Oppositionens Blade kaldes meget klar og tilfredsstillende, t og i hvilken han, som Lord Althorp ved en tidligere Motion en af lignende Art, godtgjorde, at man ikke kunde give Slip paa en Skat af den Betydenhed, uden ved at sætte en Forumueskat istedet, hvilket vel ikke var ønskeligt. Oppositionen, og Medlemmerne af Whigministeriet, om hvilke Standardtilhavde været fræk nok til at paastaae, at de dennegang vilde stemme for Skattens Ophævelse imod deres Overbeviisning kun for at bibringe Ministeriet et Nederlag, vare næsten det Eneste, ved hvis kraftige Understøttelse Ministrene dennegang kunde glæde sig. J Parlaments=Mødet den 12te Marts erklærede Hr. Hume Skatkammerkantsleren (Peel),at han tog sit Andragende om ikkun at bevilge Skatterne paa 3 Maaneder, som skulde debatteres den Dag, tilbage, og angav, som Grund til dette Skridt, at han havde bragt i Erfaring, at Oppositionen ikke holdt denne Motion for afgiørende nok til at udtrykke Husets Mistillid til Ministrene; han vilde derfor komme med en anden Motion, som man vist ikke skulde kunne tillægges denne Mangel. Torybladene triumphere over dette Skridtiaf Hr. Hume, hvilket de tilskrive hans Frygt for at befindes sig i Minoritet imod Ministeriet, men denne Glæde synes at være noget overilet, thi det er vist, at det er i en Forsamling af Oppositionsmændene af alle Nuancer, at detil blev vedtaget at Hr. Hume skulde tage hiin Motion tilbage. Det synes nemlig, som Oppositionen lover sig Alt af fin Kamp imod Ministeriet, naar Lord Russells Motion om den irlandske Kirkes Jndkomster bliver debatteret. Da vil det afgjøres, om Reformernes eller Stok=Torvernes System, er det fremherskende, og da vil det tillige blive afgjort, om Jrland er at ansee som et erobret Land, som en Provinds af Storbritanien eller som en selvstændig Deel af Riget. Hvad den ovenomtalte Forsamling af Oppositionen angaaer, saa erfarer man, at der herskede den største Enighed i samme, og at ikke blot Hr. Hume, men ogsaa Medlemmernes af det forrige Ministerium og Formændene for det irlandske Parti havde erklæret sig for Forsamlingens Beslutninger. Skulde Ministrene, naar den irlandske Kirkes Sag gaaer dem imod, alligevel forblive paa deres Poster, saa vil Oppositionen, som det hedder, gjøre directe Skridt for at lægge Husets Mistillid til dem for Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
J Overhuset henvendte Lord Brougham sig til Udenrigsministeren, Hertugen af Wellington, for at erholde Underretning om Forholdene til Rusland, som paa ny synes at i være noget forviklede, hvilket Flaadens Afreise fra Maltallod formode, ligesom ogsaa Keiseren af Østerrigs Død vels neppe kunde blive ganske uden Jndflydelse paa disse Forhold. Han bemærkede tillige, at Omstændighederne vel kunde gjørendet fornødent, for Tiden at have en Gesandt i Petersborg af udstrakt Erfaring, store Talenter og prøvet Dømmekraft sit Hertugen svarede, at Flaadens Afsendelse slet ikke var forani lediget af noget vigtigt Stridspørgsmaal mellem Storbritanien og Rusland, at saadanne ikke fandt Sted for Tiden og neppe vilde opstaae i den nærmeste Fremtid. Jøvrigt afgaaer Marquien af Londonderry som Gesandt til Peters, borg, saasnart Aarstiden tillader ham at reise.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Kjøbenhavn, den 14de Marts. Valget af 3de nye Medlemmer til de 32 Mænds Forsamling (istedetfor de 2de frivillig udtraadte: Dhrr. Grosserere, Deputeret P. C. Knuzon og Agent Suhr og 1 afdødeli(Silke= og Klædekræmmer, Major Laung) har nu fund Sted, paa den hidtil sædvanlige Maade: af Magistraten en efter Forslag af de 32 Mænd. Jfølge de vedtagne Beeenstemmelser skulde der i de Afgangnes Sted vælges eet Medalem af Handels- og tvende af Haandværkstanden. Valger faldt paa Dhrr. Grosserer D. Borgen, Capitain og Brygligger A. H. Bjerre (5te Deputeret for Kbhvn.) og Sukkertiltraffinadeur C. Hedemann. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Som man erfarer, er Fregatten Bellona" bestemt til, i Begyndelsen af Mai, at afgaae herfra til Middelhavet; Commandoen over samme er overdragen Hr. Capt. Louis de Coninck, Ridder af Æreslegionen. - Helsingørs Vagtskib, Briggen Møen, vil, under Commando af Capt. C. L. L. Harboe, i Slutningen af indeværende Maaned afgaae til sin Bestemmelse. De tvende andre Vagtskibe, i store Belt og paa Elben, ville blive commanderede, det førstnævnte af Hr. Capt. A. G. Elbrecht, det sidste af Hr. Capt. H. C. Bodenhoff, R. af D. og Dom. (S. B.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
J Altona, hedder det i Der Freischuus, skulle Jø Alderne forjages, de døde nemlig, fra deres Hvilesteder, hvis den altonaiske Menighed i Hamborg ikke, inden en bestemt Frist, betaler en gammel Gjeld til den danske Regjering, som denne nu reclammerer." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Jgaar lagde Dampskibet, Frederik den Sjette ud af Bommen og gjorde en Prøvetour. Paa Torsdag Eftermiddag Kl. 6 begynder det sine Farter for iaar paa Kiel, hvortil det saaledes de første 4 a 5 Gange afgaaer om Torsdagen, men siden hver Fredag Morgen Kl. 8. Fra Kiel retourneer det hertil uforandret hver Løverdag Eftermiddag Kl. 6. Paa begge Reiser anløber det Grønsunds og Gaabense Færgesteder. I et Møde idag i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, have de 24 Mænd, som udgjøre Selskabets prohvisoriske Bestyrelse, ved Votering optaget 458 Medlemmer, saa at Selskabet for Øieblikket tæller 482 Medlemmer. Da Selskabet nu, ifølge Planen, antages for constitueret, vil en Generalforsamling snarest muligt blive afholdt. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Det danske asiatiske Compagni og dets Theemonopol har i den sidste Tid været Gienstand for flere offentlige Discussioner, tildeels fremkaldt ved Directionens haardnakkede Modstand mod en talrig Oppositions Ønske om fuldstændig Oplysning og Compagniets Tilstand. "Alle monopolistiske Handelsselskabers Historie (siger Murhard, viser overalt det samme Resultat, nemlig at Jndustrien lammes, der fremkunstbles høie Priser paa Varerne, enkelte Embedsmænd beriges, istedetfor en streng Oeconomi er Ødselhed fremherskende, og Følgen heraf er, at slige Compagnier komme dybere og dybere i Gjeld og endelig gaae tilgrunde, trods alle Begunstigelser, ved hvilke Regjeringerne have gjort sig Umage for at ophielpe dem. Ogsaa vort asiatiske Compagni nærmer sig nu uundgaaeligen denne Crisis; Monopolets Ophævelse og Frigivelse af Handelen paa China høre til Tidens og Almeenvellets Fordringer. Paa Grund af Compagniets Mosnopol har man hidtil maattet betale Theen 2 Mk. Pd. dyrere end Andre vil kunne levere den for, og følgelig beskattes Folk betydeligt blot for at opretholde Navn tisk Compagni. Tiden og Handelens Gang samt National Jnteressen fordre, at den chinesiske Handel bliver fri, og at Tolden paa Thee nedsættes til 10 pCt. Ved en saadan Forandring vil man kunne faae et Pd. Bohe The til 4. s. og et Pd. Congo til 64, Theens billige Priis vil fremvirke et forøget Forbrug i hele Landet, især vil Monopolets Ophævelse virke fordeelagtigt paa Kbhvns Handel, Smugleriet med The vil falde bort og Statskassen vinde betydeligt Stiftelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, hører til de mærkelige Begivenheder, der i den korte Tid siden dette Aars Begyndelse have tildraget sig hos os. Ti af Hovedstadens ved ædelt Borgersind, Kundskaber og Virksomhed høit hædrede Mænd udstædte den første Jndbydelse, og flere have siden tiltraadt, saa at Selskabet nu provisorisk har en Bestyrelse af 24. Dets Formaal er: at fremme Trykkefrihedens rette Brug, hindre dens Misbrug og virktil Folkeoplysning. For at have et stadigt Middel til at fremme denne Virksomhed, vil Selskabet udgive et Ugeblad hvis Hovedformaal skal være, at udbrede saadanne Kundskader som kunne tjene til at oplyse Folket og danne dets Dom over Gienstande, der maa være vigtige for Alle; man vil understøtte det Gode og modarbeide det Slette. Ved Belønninger og paa andre Maader vil man søge at fremkaldet gode populaire Skrifter, passende for alle Borgerklasser, og beregnede paa, at udbrede Kundskaber, forbedre Smagen og forædle Sindet. J Særdeleshed vil man søge at udbrede, Jndsigt i Alt hvad der angaaer Communalvæsen, Handel og andre Næringsgrene, samt overhovedet hvad der griber ind i Borgerlivet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Vi tillade os om ovenstaaende Gjenstand at optage følgende Yttringer af Fædrelandet Nr. 25. Det synes at være en ikke lidet udbredt Mening i Publicum, at det er Selskabets Hensigt, at ville forebygge Pressens Misbrug, og denne Anskuelse kunde ogsaa synes at finde et Slags Hjemmel i et Par Udtryk i de af Prof. Sibbern i dansk Ugeskrift indrykkede Betragtninger. Men vi ere visse paa, at Selskabet ikke vil sætte sig et saadant uopnaaeligt Formaal, hvad der heller ikke med Grund kan sluttes af dets foreløbige Anmeldelse, hvor der kun tales om, at Foreningen vil modarbeide Pressens Misbrug thi det ligger i Pressens Natur, at dens Misbrug ikke kan forebygges eller forhindres, uden at forhindre dens Brug, og netop derfor bliver Censuren den aandelige Friheds og Oplysningens Banemand, idet den gaaer ud paa at forebygge Misbrugene. Det er imidlertid vigtigt, at modarbeide den Anskuelse i Publicum, at Selskabet af en fredelig Vei vil opnaae det, som Censuren paa sin Maade iværk sætter ved voldsomme Midler, thi naar Erfaringen, som ikke kan udeblive, i sin Tid kommer til at lære, at dette, Selskabet sikkerligen uforskyldt tillagte Formaal, ikke ad den fredelige Vei er opnaaet, saa vil deri let kunne søges, og heraf let kunne tages en Grund til at ansee det voldsomme, al Frihed og Oplysning kvælende, Middels Anvendelse for uundgaaelig nødvendig. Pressefrihed har som al anden Frihed til alle Tider været misbrugt, og vil blive det, saalænge Menneskene ikke blive frie for Vildfarelser og Lidenskaber, og hvo der regner paa, at den Dag vil komme, da alle Pressens Misbrug ville være forebyggede, gjør ingen bedre Regning end de, der haabe, at der vil komme en Tid, da intet Brud paa Eiendomssikkerheden eller ingen Overtrædelse af Samfundets Orden vil finde Sted. Men derfor vilde det ikke destomindre være lige vildfarende og skadeligt at tro, at Pressen enten maa lænkebindes, eller hat der intet er at gjøre mod dens Misbrug. Det Første har ikke meere for sig end at lænkebinde Arme og Hænder paa Menneskene, fordi der trods Lov og Straf endnu bestandig bedrages og stieles; det Sidste vilde ikke være klogere end at banlyse Mathematiken fra Underviisningen, fordi lidet ei ved den kan lykkes at opløse Cirkelens Qvadratur. Hovedsagen er, at vi rette vore Kræfter til et opnaaeligt Maal, og at vi gjøre det Gode, vi kunne, uden at indbilde os, at vi formaae det Uopnaaelige, eller ere kaldede til at forebygge det Onde, hvorover vi ikke raade; og ligesom Staten, hvem Frihed og Oplysning virkelig er magtpaaliggende, anseer det for tilstrækkeligt at sætte Lov og Dom, Straf og Undgieldelse til Værn mod Presseforbrydelse, og indseer at den ikke kan gjøre mere uden at rase mod sit eget Kjød og Blod, saaledes maae de Private, hvem Pressens rette Brug er magtpaaliggende, lade sig nøie med at stræbe efter at udbrede Sandhed som Modgift mod Vildfarelse, sund Fornuft som Modgift mod Overtro og Fordom, Frimodighed og Alvor som Modgift mod Smiger og Kaadhed, og indsee, at de ikke kunne gjøre mere, uden at arbeide dem i Hænderne, der have et ganske andet Formaal end de selv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Kiøbenhavns Havnepriser, den 14de Marts. Sjell. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dansk Rug, 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, brad, 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Ærter
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de Marts. Hamborg 2 M. - a vista 2071. Species 207 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 471 a 47 3/4 Rbs. Tegn. 1 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 92 a 92 1/2 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 88 1/2 a 89 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 1024102 1 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 a 106 1/4 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 10 a 101 i B. 14 pCt. Ditto Ditto af 1828 10 a 101 1 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 1/2 i Banco. 14 pCt. Ditto Ditto 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 74 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Hamborg, den 17de Marts. Bordeaux 1883. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid 46 1/2. Cadix 471. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 35, 900; k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 207 1/2. Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende vil Hs. Majestæt Kongen i forestaaende Sommer igjen glæde Hertugdømmerne med sin Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Om et gjensidigen liberalt Forhold mellem Folk og Fyrste i et Monark.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
(Af Kiøbenhavnsposten.) Mangen gavnlig Sandhed finder ingen sikkrere Vei til Tronen, end gjennem Pressen, og Fædrelandets sande Vel har ingen bedre Taalmand end sandhedskjærlig, frisindet Troskab mod Landets faderlige Fyrste. At offentlige Anliggender, inden deres endelige Afgjørelse, blive offentligen bedømte, dette maa, især hvad Behandlingen af de, en Stats indre Politik vedkommende, vigtigste Sager angaaer, være særdeles ønskeligt for den høieste Statsbestyrelse; thi det er ikke sandsynligt, at al mulig Dygtighed og Frimodighed til at forestille Fyrsten det, der kan tjene til enten at befordre eller at bevare Statens virkelige Gavn, findes enten i Ministeriet eller Regjerings=Departementerne. Den statsborgerlige beføielse til, beskedent at fremstille for Statsstyreren undersaatlige Meninger og Ønsker om Statens Anliggender, torde derfor være et vigtigt Middel til, hensigtsmæssigen at forberede betydelige Statssagers vise Afgjørelse. Som det paalideligste og tillige mindst bekostelige Statscollegium i llet uindskrænket Monarki kan Trykkefriheden ansees, dette bekvemme Organ for alle, hinanden enten med eller modvirkende, frivillige Bestræbelser fra Folkets Side til at bevirke Regjeringens rigtige Bedømmelse af Statens Bedste. Ved denne Art af Raadslagning kunne hverken eensidige, vanlige eller egenkjærlige Synsmaader gjøre sig gjeldende; thi for Monarkens og Folkets Øine maa den, med Sandhed væbnede, besindige, fædrelandssindede Frimodighed velgjørende beseire Vildfarelse, Fordom, Slendrian, og al anden Misbrug eller Udartelse i Statstjenesten Fornuftig Fædrelandskjærlighed vil saaledes nøie forene en oplyst, ædel Souverain med Statens forstandige retskafne Borgere; og da ville Landsfaderens Bestræbelse, visseligen vorde lønnede med den fyrstelige Lykke: at regjer et besindigen frisindet Folk, der med Høiagtelse er kjender og Hengivenhed paaskjønner dets Regjerings Liberalitet. Denne oplivede Nationalaand vil i Farens Tid vær Tronens faste Grundvold og Fyrstehusets sikkre Formuur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Reisende med Dagvognen. Den 19de Marts, Kjøbmand Phillipson og Kniplingshandler Mikkelsen til Randers; Arbeidsmændene Roland og Theisen, samt Proprietair Lund til Aarhuus. Den 20de: dørr. Brandt og Bendix fra Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Døde. C. D. Hummelgaard, f. Thil, 79 Aar; G. J. Sørensen, 20 Aar; Møller N. H. Smidt, 33 Aar; C. D. Sørensen, f. Brandt, 51 Aar; Oberstinde K. R. Bram, f. Kjøbke: M. Petersen, f. Groth, 67 Aar; Snedkerm. H. C. Basse, 54 Aar; M. Olsen, f. Wolffert, 74 Aar; kgl. Bogholde, I. B. Paasche, 68 Aar; alle i Kbhvn. M. K. Kjer, f. Hansen, 23 Aar, i Veile. B. Ch. Hempel, f. Brandt, 71, Aar, i Odense. H. S. Norup, 34 Aar, i Hadsteen Mølle. C. F. Bojesen, 35 Aar (paa Søen).
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 16de Marts. I. Andersen f. Restved, best. t. Hull, D. Nielsen f. Korsøer, S. Horne f. Kjerteminde, H. Kaarsberg f. Aarh. og C. Olsen f. Middelfart, alle best. t. Norge; og 17de: H. C. Thurøe f. Svendb., best. t. England; samtlige m. Kornv., og udg. d. 18de. D. 18de: F. Ollendorff og H. Kaarup f. Kallundborg, A. L. Steen f. Sams; alle best. t. Norge m. Kornv. - Udg. L. C. Nielsen til Helsingør m. Kartofler og Østers. Den 16de. F. Thiel t. Kbh. m. Korn. D. 18de: A. W. Claudi t. Engl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Hals Skibsliste. Jndk. D. 18de Marts: P. Andersen f. Halmstad med Træl. D. 19de J. Hansen f. Odense med Hvede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Aalborg Torvepriser, den 21de Marts. Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 4 a 6 s.; fersk Flesk at a 7 s.; saltet Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s., Bøndersmør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 6 s. Skp. - Kartofler 12 s. Skp. - Æg 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Aalborg Kirker. 3die Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Døbte. Den 15de Marts: Skomagermester J. Schmidts Datter, Sophie Schmidt; Fadd.: Jomfruerne Haugaard og Schmidt, Kjøbmand Warberg, Overbrandinspec. teur og Tømmermester Boss, Fuldmægtig Nissen, Typograph Bech, Bagersvendene, Gyrsting og Knudsen, Glar mestersvend Knudsen. - Corporal Sindals Datter, Karen Sophie Dorothea Sindal; Fadd. Mad. Mygind, Pigen B. Krogsgaard, Gartner Nørgaard, Commandeerser, geant Foltved, Hoboist Bendix, Regimentsskriver Tislum, Corporalerne Glerup, Hartmann og Nielsen, Snedkersvend Larsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Begravede. Den 6te Marts Margrethe Larsdatter, Enke efter Underofficeer Kaarsberg, 74 A. - Den 16de Fieldsteds fraskilte Kone, Marthine Kirstine Stausholm, 15 A. - Den 20de, Kjøbmand Warbergs Søn, Peder Rasmus Christian Warberg, 1 A. 6 M. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Døbt. D. 15de Marts. Hjulmand Peder Olesens Søn af Voerberg, Ole Martinus Pedersen; Fadd. Huusmand Lars P. Larsens Kone, Pigen Dorthe K. Jørgensdatter, Gaardmand Jørgen Møller, Huusmand Niels Søurensen og Ungkarl Ole Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Begravet. D. 4de Marts, Aftægtsmand Jens Sørensen Kjersgaard af Lindholm, 85 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Ved Tallotteriets 1213de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 60. 53. 34. 56. 62.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Bekjendtgjørelser. Det har behaget den altige Gud ved en stille hog rolig Död at bortkalde til en bedre Verden, i Gaar Eftermiddag Kl. 3, efter 8 Ugers Syge Heie og mange udstandne haarde Lidelser, vor kjere Fader og Svigerfader, Proprietair Casper Peter Svint til Veslesgaard, i hans Alders 173de Aar, hvilket herved sörgeliget bringes til Families og Venners Kundskab. Med hjertelige, barnlige Fölelser skal han stedse leve i vorFrindring, og mindes af os med Taknemlighed. Fred over hans Stöv, Veslesgaard, den 18de Marts 1833. E. Kjeruls. P. L. Kjeruls. födt Svint.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
At min i Vanheld og Held trofaste Kone, Severin Christiane, født Kaas, Aftenen den 17de Dennes, Kl. 17 1/2, efter omtrent 8 Timers uafbrudt Krampe, neppe 28 Aar gammel, omskiftede Tiden med Evigheden, blev det min usigelig tunge Lod at maatte bekjendtgjøre Slægtninge og Venner. Af de tvende Børn, Gud i vort 8aarige lykkelige Samliv skjænkede os, modtager det ene Barn hende i Evigheden; det andet, en lille Pige paa 5 Aar, begræder i barnlig Smerte med mig den Bortgangne, skjøndt hun ei end kjender sit uerstattelige Tab. Mig styrke Gud i min navnløse Smerte, Frigjort fra al jordisk Qvide skuer den Forevigede nu medynksom tilgivende ned paa Hver den, der ved lav Klaffer stræbte at forbittre, hende en Tilværelse, der desuden langt fra var rosenstroet; Fred med den Eiegodes Aske!!! Frederikshavn, den 18de Marts 1835. P. L. Jelstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
At det behagede Gud i Dag Eftermiddag at bortkalde hvor kjære, eneste Søn, Joachim Martin Gløde, i en Alder af 5 Maaneder, bekjendtgjøres for Familie og Venner. Aalborg, den 20de Marts 1835. A. M. Gløde, J. G. Gløde. født Salqvist.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
En Barne=Vogn eller Gig ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser Kjøberen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Cand. juris Rod, der et ansat som Sagfører i Freuderikshavn, boer hos Kjøbmand P. Hou i Bomgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Dansk Almeenlæsning. Fra Aprilmaaneds Begyndelse udkommer paa Undertegnedes Forlag et Ugeskrift under hosstaaende Titel, hvis Redaction Hr. Dr. G. F. Ursin, Professor, har overtaget. Prisen bliver 48 Rbs. for hvert Fjerdingaar. Subscription modtages hos Dhrr. Boghandlere Røttbøll Sadolin og Lundt i Aalborg, ligesom hos de øvrige Herrer Boghandlere i Hovedstaden og Provindserne, hvor en udførlig Anmeldelse kan afhentes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Schulziske Boghandel. Aspargesplanter, med Anviisning til deres Børstning paa en ny, simpel Maade. Omendskiønt Asparges er saa almindelig yndet, dyrkes disse dog med saa lidet Held at de store Omkostninger ved deres Anlæg efter de ældre Methoder, ikke kunne erstattes, deels fordi de sædvanlige Sorter som haves ere af yderst ringe Arter, hvilke ikkun under særdeles heldige Omstændigheder give et taaleligt Udbytte; deels fordi de hidtil brugelige Maader at anlægge dem paa, ere saa mangelfulde i det Væsenligste, at et heldigt Udfald ikke kan ventes; endelig afskrækkes mangen Liebhaver ved de efter den ældre Maade større Omkostninger og den lange Tid inden de kunne benyttes: desaarsag tilbyder undertegnede herved, Planter af en fortrinlig stor og god Art til 72 sk. pr. 100 Stkr., hvormed følger en trykt Anviisning til disses rigtige Anlæg og Behandling. Det erindres at April Maaned især er fordeelagtig til Forsending og Plantning. I. P. M. Beck, boende ved Gammel-Mølle i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
En Deel Sølvtøi, som er kommet tilstæde under et Forhør, er i 4 Uger fra Dato til Eftersyn paa Politikammeret. Aalborg Politikammer, den 20de Marts 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Bekjendtgjørelse. - Den herpaa Gaarden opstaldede kongelige Hingst, Apsilantyk, bedækker til nedsat Betaling hver Dags Morgen og Aften fra Kl. 6 til 7 slet; hvorhos det erindres, at Hopperne maa være frataget Bagskoene. Lundbek ved Nibe, den 20de Marts 1835. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Bedste Engelsk Grønt, en smuk Oliefarve til Skibsbrug, faaes hos Maler Maynzhusen for den billige Priis a 5 Mk. 8 s. pr. Pund.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Forskjellige Slags nye Vinduebeslag samt Hængsler og Laase til Døre med mere forfærdiget Arbeide er at faae for billig Priis hos Smedemester Balling. Aalborg, den 20de Marts 1833. Skpr. Hansen fra Odense, som ligger i Østeraa, udsælger til billige Priser, Hvede, Hvedemeel, rødt og hvidt Kløverfrø, samt Rullegryn. Remonte-Commissionen begynder dens Jndkjøb af Remonteheste i Jylland og Fyen i den sidste Halvdeel af Ma Maaned d. A. - Dens Opholdsteder vil til sin Tid nærmere blive bekjendtgjort. Hadersleben i Remonte-Commissionen, den 14de Marts 1835. C. W. Düring. Veltillavet Middagspise kan bekommes for billig Priis. naar man forud bestiller samme hos Østergaard paa Hiørnet af Ny-Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
En Beboelse i mit Markhuus mod Arbeide for Leien, kan faaes til Flyttetid. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Capt. Peter Dam, som förer Sluppen Frederik & Maria er arriveret til Altona. Dhrr. som önske Varer hertil med bemeldte Skib, anmodes, snarest muligt at indsende deres Ordres, thi da han allerede har den største Deel af hans Last, vil hans Ophold ikkun være kort Aalborg, den 21de Marts 1835. I. M. Cohen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-21
Frederikshavnske Østers er atter arriveret paa Compagnihuset.