Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Spanien. Om Bilbaos Undsættelse og General Esparteros seierrige Indtog i den halvt ødelagte Stad den 25de, altsaa før 1ste Juledag, er der nu ingen Tvivl meere, da de foreløbige private Efterretninger om denne vigtige Begivenhed, der let kan give Carlisternes Sag Naadestødet, fuldkommen stadfæstes ved officiel Rapport fra Chefen paa det brittiske, ved Bilbao stationerede, Krigskib Saracen", Capt. Lapinge. Det er af denne Rapport, med hvilken alle private Correspondents=Efterretninger stemme overeens, klart, at Christi merne i Særdeleshed skylde den brittiske Marines og det brittiske Artilleries Anstrængelser det heldige Resultat. Af den officielle Rapport optage vi følgende. Den 22de ved Daggry aabnede Jnsurgenterne Jlden fra et Batteri, som om Natten var opkastet paa en Dæmning, ligeover for Luchanabroen, tæt ved et gammelt Krudtmagazin. Jlden var især rettet mod det engelske Skib, Sarracen, den spanske Skonalnert Maria" og nogle Kanonbaade og blev med god Virkning besvaret fra Fortet Anglo=Hispano, der var besat med Matroser fra Saracen, og et andet engelsk Linieskib Ringeldover. Dronningens Tropper hindredes ved Jlden fra Jnsjurgenternes Positioner i at rykke frem. Kl. 8 om Morgenen kjørte det engelske Feltartilleri, vel forsynet med Hausbitzer, under Major Colquhouns befaling, op paa Høiderne ved Crandia, aabnede sin Jld og bragte snart det fjendtlige Batteri, paa den anden Side af Luchana, til at tie Tidligt om Morgenen d. 23de sloge Matroserne fra de omltalte engelske Linieskibe en Pontonbro over Galindafloden og Oronningens Tropper kunde nu besætte en fordeelagtigere Høide. Paa Bjergene plantedes i en Hast nogle Haubitzer, for at hjælpe til at fordrive Fjenden fra en ham fordeelagtig Position og dette bevirkedes ved nogle Salver. Fra Portugalete fik man noget langt 12 pundigt Skyds, der i en 1 Hast opplantedes paa Puncter, der dominerede Fjendens Batalterier. J Forening med et spansk Batteri paa 3 Kanoner, bevirkede dets Jld, at Fjenden om Natten maatte forlade sit sk Batteri paa Dæmningen. Nu kunde Espartero d. 24de " som Eftermiddagen Kl. 4 begynde sine Bevægelser opad Flogjden imod Luchana, ved Hjælp af Baade, der vare bemandede med spanske Marinesoldater og Matroser fra de brittidelske Skibe, Dronningens Tropper satte sig hurtigt fast paa et Monte=Cabras og Fjendens Batterier ligeoverfor denne Stilling bleve tagne. En Bro af Baade bragtes istand af entilgelske Matroser ovenfor en af Luchanabroens sprængte Bue, og Dronningens Tropper kunde nu paa denne Bro rykke rask frem paa Dæmningen, for at understøtte Avantgarden. Angrebet skeete med Heftighed; alle Batterier og alt Skyds blev taget langs med hele Linien, fra den venstre Bredde, af Asna til Augustinerporten ved Bilbao. Jnsurgenternes, Nederlag var fuldkomment og de lede et stærkt Tab af Døde, Saarede og Fangne, deres Tilbagetog gik mod Durango. Den 25de om Morgenen Kl. 9 rykkede Dronningens Hær ind i Bilbao og befriede Stadens brave Forsvarere, ved Middagstid var ingen Carlist mere at see, hverken paa den ene eller den anden af Nervions Bredder. Under denne 9 Ugers Beleiring og det ofte fornyede Bombardement, har Staden, lidt overordentlig meget og dens Undsætning kostede Dronningens Armee 800 Døde og Saarede. General Espartero anførte, skjøndt meget upasselig og skjøndt Veiret var meget slet, sine Tropper personlig med stor Tapperhed. et critisk Dieblik stillede han sig i Spidsen for en Bataillon, gav sig tilkjende for Soldaterne og opfordrede dem til at følge ham til Frihed eller Død. Leve vor General Espartero, med ham ville vi seire eller døe, var Svaret, under hvilket Bataillonen kastede sig ind paa Fjenden og, efter, et frygteligt Blodbad, bevirkede dens Flugt i vild Uorden.