JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-11-07
Fra Christiania skrives, at den nye Jnddeeling af den danske Rigsdaler i 120 Skilling i Norge ei alene ansees for en viis Foranstaltning med Hensyn til de danske Hertugdømmer, men ogsaa er meget kjærkommen for de norske Detaillister, ja selv for de norske Huusmødre. For Tiden er nemlig den norske Specie deelt i 120 sk., den danske i 192 s., og herved opstaaer ligesaa mange uhaandelige Brøker, som ved Mellemregning af Rigsbankskilling og Skilling Courant. Naar derimod den danske Specie efter den nye Jnddeeling kommer til at holde 240 Rigsbankskilling, vil 1 s. norsk accurat blive 2 s. dansk, og de norske Huusmødre ville have langt mindre Bryderier i deres Afregning med "Jydeskipperne" som de kalde alle danske Skippere. Vilde de Danske nu tillige følge de Norskes Regnemaade, efter hvilken Specien er deelt i 5 Mk. og deele deres Rigsdaler i 5 Mk. a 24 s., vilde begge Rigers Pengevæsen blive endnu mere eensforwigt og beqvemt, saa meget meere som man i Norge er mere vant til at regne efter Mark end Daler i den daglige Omsætning. Efter den nye Jnddeeling bliver 1 s. Courant – 2 s. Norsk - 4 s. Dansk. (Aftenbl.)
Viborger Samler, 1846-11-07
Trods Placaten af 27de Decbr. 1842, der befaler, at kun Bosiddende i Fredericia maae optages i Baptist menighedens Samfund, at Baptistbørn skulle døbes inden lovbestemt Tid, at Boptisterne ikke maae gjøre Proselyter eller under hvad Paaskud det end kan være ved Daaben indlemme Nogen i deres Sect – vedbliver denne Sect dog mere og meere at udvide sig i Hjertet af Sjælland. Saaledes ere d. 9de August d. A. 8 Personer, Mænd, Qvinder og nysconfirmerede Børn, blevne gjendøbte i Tjustrup Sø, i Nærheden af Sorø. Jøvrigt er Baptiskvæsenet hertillands nu indtraadt i et nyt Stadium; der skal, efter Sectens Mening, være kommen et nyt Lys til Verden, og hvad der hidtil ansaaes for Fundamentallære, duer nu ikke mere. De ældre Boptister erklære den Daab, de i deres modne Alder have modtaget, for ligesaa ugyldig som Barnedaaben, eftersom de dengang ere blevne døbte til Omvendelse;" de lade sig derfor døbe endnu engang, og denne Gang skeer det til Syndernes Forladelse." De ville nu ikke meere kaldes Baptister, men Hellige; de paastaae, aldrig at kunne synde, tilsidesætte deres timelige Erhverv for aandelige Betragtninger, drage skareviis til gudelige Forsamlinger, bevæge sig i en Verden fuld af Undergierninger, have Syner og Henrykkelser, ansee Kirkerne for Lognens Templer, og de offentlige Underviisningsanstalter for al aandelig Fordærvelses Planteskoler. Det er en vagabonderende Langelænder, i sit Hjem bekjendt under Navnet "Anders Fanden, som reiser omkring fra By til By, gererer sig som Sectens Præst, forkynder Ordet, som det hedder, i talrige Forsamlinger, døber, administrerer Nadveren, ja endog copulerer, Øvrig beden i Ringsted Herred er nu skreden ind imod dette Uræsen. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1846-11-07
J Altona og i Hamburg har man nu gjort Forsøg med en flydende Gas, der brændes i en eiendommelig construeret Apparat, som kan anbringes i de almindelige Gadelygter. Prøverne have havt et overordentlig glimrende Udfald og godtgjort, at denne flydende Gas (som aldeles ikke har nogen Lighed med den nu brugelige Lampegas) giver et klartstraalende, hvidt Lys, der langt overgaaer det af Steenkulgas, som ledes igjennem Rør, Prisen paa dette Brændmaterial skal, som det forsikkres, ikke overstige Oliens.
Viborger Samler, 1846-11-07
Staden Lauenborg har indgivet en Adresse til Ridder- og Landskab, hvori den erklærer, at den anseer det aabne Brev som en blot Privatanskuelse af Kongen af Danmark, men ikke som en Bestemmelse af den regierende Hertug i Lauenborg.
Viborger Samler, 1846-11-07
Jforgaars - hedder det i Flensb. Td. af 2den Novbr. indtraf her til Flensborg vore tvende Stænderdeputerede, og siden circulere her de sælsomste Rygter, tildeels med Hensyn til disse Herrers nærværende Stilling i den slesvigske Stænderforsamling. Det er os ikke tilladt, for Øieblikket at meddele mere derom, men vi ønske blot, at det Hele maa være ugrundet. – Jgaar Eftermiddags passerede Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg herigjennem til Slesvig."
Viborger Samler, 1846-11-07
Medens den spændte Forventning, hvormed man imøde seer den, som det synes, i Ordets egentlige Forstand temmelig revolutionaire slesvigske Stænderforsamlings Forhandlinger, endnu ved den slesv. Stændertidendes Udeblivelse, forbliver utilfredsstillet, haste Schleswigholstenerne i eller udenfor Stændersalen med at fylde de dem meest hengivne tydske Blade med Beretninger om deres deels alt udførte, deels tilsigtede Demonstrationer. Saaledes læses der i "Bremer Zeitung en udførlig Beretning om det Festmaaltid, som afholdtes den samme Dag, hvorpaa Stænderforsamlingen aabnedes, ved hvilken det paa en ret hoverende Maade fremhæves, at Majoriteten af de Deputerede havde afslaaet den kgl. Commissarii Jndbydelse til Middag, og derimod bivaanet Oppositionsgildet, for ret paa en øiensynlig Maade at lægge for Dagen, paa hvilken Fod de agte at stille sig til ham. Ved dette Gilde havde blandt Andet en Gaardmand Wolff fra Or see paa Plattydsk fortalt følgende Parabel: En Mand havde kjøbt to Lam og spurgte sin Nabo om Raad, hvorledes han kunde holde dem sammen, om han skulde give dem et fælles Aag, eller binde dem sammen, eller drive dem paa Lykke og Fromme ud paa Marken. Aa, sagde Naboen, det er en let Sag. Ere de fra eet Land eller een Egn, Javist, svarede den Første de ere endog af een Moder. Naa, bryd Jer saa om Jngenting, saa vil de aldrig slippe hinanden." Men snart faae Naboen, at Eiermanden til de to Lam lod en jydsk Stud græsse paa samme Mark. Denne Stud var mager; Ribbenene stode ud paa den, saa man kunde tælle dem; den havde store Øren og en meget stor Mule; dens Hovedprydelse var imidlertid dens to Horn - dog disse vare ikke spidse. Den hungrige Stud aad nu Alt bort fra Lammene; den blev feed af det, men Lammen bleve magre. - Historien, der vakte uhyre Bifald, sluttedes med en Toast for de Mænd, der ere beredte til at bringe Offre for Fædrelandet.
Viborger Samler, 1846-11-07
Viborg. Sagnet, at der fra den i Domkirken værende Kryptkirke skulde føre en underjordisk Gang til en af de ældre Bygninger her i Byen, der i sin Tid har været beboet af Munke eller Nonner, eller ogsaa til Asmildkloster, har i disse Dage givet Anledning til Efter gravning paa det Sted østlig for Domkirken, hvor man troede at træffe paa omtalte Løngang. Efter at være kommen omtrent 5 Alen ned i Jorden, stødte man paa en af Kampesteen sammensat Rende, der førte fra Kirken. i nordøstlig Retning, hvilken Rende sandsynlig i sin Tid har været anlagt for at trække fugtige Dele fra Kryptkirken. Om Sagnets Paalidelighed, er der efter Udfaldet af denne Eftergravning altsaa endmere Grund til at nære Tvivl.
Viborger Samler, 1846-11-07
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 8de Møde oplæste Gaardeier Lydersen det af ham indgivne Andragende om: 1) En Udvidelse af Skoleanordningen af 29de Juli 1814, dens § 28 og Bilag 28, at Vinter=Aftenskoler blev bestemt til 2 a 3 Gange om Ugen og 2 a 3 Timer hver Aften, og et Tillæg, nemlig Sommer=Søndags Eftermiddagsskoler for de læselystne Ynglinge fra midt i Maj til midt i October, Høsten dog undtagen. 2) At Regjeringen vilde fremme Sagen ved Bidrag og passende Opmuntringer til de Præster og Skolelærere, som i saa Henseende udviste Flid og Duelighed, og at dette kom i Betragtning ved deres Ansøgning om bedre Embeder. - Efter Andragendets Oplæsning tilføiede Proponenten blandt Andet: Det er allerede af de Gamle udhævet som en stor Ting at lære at kjende sig selv, og dette var med store gyldne Bogstaver opskrevet i Templet i Delphi. Det er vistnok ogsaa i mange Henseender lige saa vigtigt som vanskeligt at kjende sig selv; men vanskeligt er det ikke for Bonden i dette Punct at komme til den Selverkjendelse, at han staaer meget tilbage i Dannelse og Oplysning, og at han ofte baade i det private og i det offentlige Liv staaer underordnet Andre, fordi han ikke har de fornødne Kundskaber og den fornødne Opdragelse. Flere Folkeslag og deriblandt navnlig de oplyste Grækere sørgede for Børnenes Underviisning langt op i den mandige Alder, – og vi i det 19de Aarhundrede, Tusinde Aar efter Christendommens Jndførelse, skulde ikke sørge alvorligt for Børneopdragelsen, der har saa stor Betydning og Jndflydelse, at jeg ikke veed Noget, som kan sættes i Lighed dermed, Navnlig har jeg, naar man anvender store Summer paa Straffeanstalter og Afsindighedsanstalter, tænkt mig, at saadanne Anstalter for en stor Deel kunde forebygges, naar man kostede meere paa Opdragelsen og Underviisningen; thi som Kilden er, vil Bækken blive, og jeg mener, at ethvert Onde maa udryddes i sin første Spire. Jeg troer, at der især er et Motiv tilstede, som alle Stænder maae agte paa ved denne Sag. Der foreligger nemlig et Udkast til en Anordning om almindelig Værnepligt, og det er vistnok een af de Ubehageligheder, som med Hensyn til dette Udkast allermeest pirre de høiere Stænder, at de frygte for at deres Sønner skulle søge Selskab, deele Kammer og Seng med Bondens Søn, som i Humanitet og Dannelse, Orden og Reenlighed staaer tilbage. Det kan heller ikke nægtes, at Saadant har Meget for sig, og jeg haaber derfor ogsaa, at de andre Stænder ville bidrage til, at der gjøres noget Mere for Bondestandens Udvikling. Tydskland har vistnok med Hensyn til Opdragelses- og Underviisningsvæsenet været stillet mere heldig end Danmark, Tydskland har havt mange store Mænd i den Retning; det har nemlig havt en Campe og en Saltzmann, der ved deres Bestræbelser have gavnet Millioner Mennesker.
Viborger Samler, 1846-11-07
Der er i Tydskland oprettet flere Opdragelses- og Underviisnings-Jnstituter, hvor den pestalozziske Methode anvendes, og gavnligt var det vistnok, om vi fik nogle saadanne. - Efterat Biskop Tage Müller, der erkjendte Forslagets Gavnlighed i det Hele, havde fremhævet den Vanskelighed, at det var vel Meget fordret af en Skolelærer, naar han, efter at have underviist i Skolen 6 a 7 Timer, skulde give 3 Aftentimer, ligesom det ogsaa havde noget Betænkeligt at udvide Skolelærernes og Præsternes Pligter paa den foreslaaede Maade til om Søndagen, især paa Steder, hvor Præsten havde to Kirker at besørge, - svarede Proponenten, at de ogsaa burde have nogen Godtgjørelse, og at Underviisningen ikke burde hvile paa Skolelærerne alene. Derimod har jeg, vedblev han, i flere Henseender sat min Tillid til den ærede Præstestand, at den vil give sit Bidrag til at oplyse Landalmuen. Jeg har tænkt mig, at Præstestanden med sine lange, brede og dybe Kundskaber ikke skulde lade disse synke i Graven, men forplante dem i Menighederne. Jeg kommer her til at tænke paa Forjættelsens Ord: at de, som undervise Andre, skulle i GudsRige skinne som Stjerner; og jeg haaber da ogsaa, at de herpaa Jorden ville lyse som Lamper. Der er megen Opfordring for Præsterne til at meddele Bondestanden Noget af deres vidtløftige Kundskaber. – Jfølge den kgl. Commissarii Forslag blev Andragendet henviist til den Comitee, som vilde blive nedsat i Anledning af Justitsr. Withs Andragende om høiere Bondeskoler. Jmorgen prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1846-11-07
AVERTISSEMENTS. Efter en i længere Tid tiltagende Svagelighed og ser Dages Sygeleie fundt vor kjære, Moder, Maren Sommer Quistgaard, født Aagaard, til Gammel Skivehuus den scolænge ønskte Ro og Udfrielse af haarde Lidelser, sidste Mandag Aften Kl. 11, i en blid og smertefri Dødskummer. Hendes Aar bleve saaledes 66. Vi, der vare Hende nærmest. rille dybt sarne den Kjærlighed, med hvilken Hun stedse omfattede alle sine efterlevende tre Sonner og stre Døttre, samt 25 Børnebørn, og i hvilken Hun længtes efter at gjensinde hisset sin forlængst til Erigheden forudgangne Mand og sem Børn.
Viborger Samler, 1846-11-07
Dette Sorgens Bud bringes herved Slægt og Venner paa de fraværende Sodskendes og egne Vegne. skive Postcontoir, den 4de November 1816. Christiane Holm, Ingvard B. Holm. født Quistgaard,
Viborger Samler, 1846-11-07
At vores elskede lille Datter, Cora Con stine, 4 Maaneder gammel, ved Døden blev os berøret den 29de f. M. af en acut Hjernebetændelse, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hendes sørgende Forældre. Skive, den 3die November 1846. Boe Bojesen, Jensine Mathilde Bojesen.
Viborger Samler, 1846-11-07
practiserende Læge. født Opitius. Den Gjørup Hospital tilhørende Nyde Kirketiende ønskes bortsolgt underhaanden, ifald et efter Tiderne antageligt Bud gjøres. Tiende-Vederlaget er kun uforanderligen bestemt af omtrent 128 Tønder Hartkorn, den øvrige Tiende kan Eieren oppebære i Kiærven. Lysthavende ville behage at henvende sig til Hospitalsforstander Hagemann i Viborg, Viborg, den 13de October 1846. N. C. Øllgaard. L. Bretton.
Viborger Samler, 1846-11-07
Contoiret for Viborg Byes og Omegns Sparekasse er flyttet fra Kjøbmand Diges Gaard i Store St. Hansgade til den af Enkefru Schjødte tidligere beboede Gaard i St. Mathiasgade. Udbytte af National-Bankactier paatager Undertegnede sig, ligesom det foregaaende Aar, at indcassere imod 1/2 Procent pr. Actie, hvorved bemærkes, at for at kunde modtage Udbyttet paa de Actier som lyde paa Navn, behøves en paa ustemplet Papiir skreven Fuldmagt, hvorimod ingen saadan forlanges for de som lyde paa Jhænde haveren. L. Worre. Viborg i November 1846.
Viborger Samler, 1846-11-07
Nationalbankactiers Udbytte paatager jeg mig at indkassere mod 1/2 proc. pr. Actie for Uleiligheden. Viborg, den 6te Novbr. 1846. F. C. Lykke. Linierede Schemata til Valglister, kunne erholdes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1846-11-07
Torsdagen den 18de November, Formiddag Kl. 1, bliver paa Hobroe Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Broe ved Skinnerup Mølle i Thostrup Sogn, Rinds Herred. Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn her paa Contoiret og blive desuden bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Det bemærkes, at Overslagssummen er 128 Rbd. Rinds Herredscontoir i Hobroe, den 2den November 1846. Høyer.
Viborger Samler, 1846-11-07
(Hermed følger Tillæg). til Tyve Stifts-Tiden. Vin No 179.
Viborger Samler, 1846-11-07
Jndenlandske Efterretninger. Den Dag, Fregatten Galathea passerede Linien, blev, ifølge Flyvpst." ombord paa samme afsunget følgende vakkre Sang, forfattet af en Sømand paa Galathea, Faa Miil endnu, og dybt i Havet dale, De Stjerner smaae, som lyse i vor By Bag Nordens Bølger synker Bjørnens Hale, Og Sydens Kors sig hæver høit i Sky. Faa Miil endnu og Sydhavs vrede Bølge Skal kløves skarpt af Galatheas Stavn, 1. Og graadig Hai vort Kjølvand vil forfølge, Og skarpe Klipper lukke ukiendt Havn. Et Ønske først, det gjælder Fædrelandet, Et Ønske for det lykkelige Hjem, For at det Blik, vi kaste over Vandet, Med Tankens Fart maa kunne naae til dem. Thi ganske vist de sende det tilbage, Ledsaget af et ømt og kjærligt Ord; 1. Og derpaa seile vi i Aar og Dage. Og ile muntre om den hele Jord. Og saa med Gud vi Linien kløve ville, Som deler Kloden mellem Nord og Syd; Med mandigt Mod i Stormveir eller Stille. Vort Kald at røgte være skal vor Fryd. Bryd Bølge, kun mod Galatheas Bryster, Coraller, viser Eders skarpe Tand, i Vi sætte Coursen mod ukjendte Kyster, Og kjender ei til Frygt for Braad og Brand. : Og naar vi saa har seilet rundt om Jorden, Og krydset Linien endnu mangen Gang, Saa vender Steenen sig igjen mod Norden, Og synger da saamangen munter Sang Thi da vil alle Nordens klare Stjerner, Sig reise høit mod Himmelbuen blaa, 12: Da svæve Tanken vil udi det Fjerne, Ei vil den standse for den hjem kan naae. Ved Hielp af den hiin glade Dag vi skuer Da Ankeret falder i vor Fædrehavn: Og gjennem Glædens Taarer Øiet luer Ved Tanken om den elskte Hustrues Favn. Da ile os Smaaglutterne imøde, Bag efter gamle Mutter med sin Stok, 1, Da Faders Stoel staaer ikke længe øde Og muntert snurre Bedstemoders Rok. Ja ganske vist hiin glade Dag skal komme, Gjor vi vor Pligt os Gud beskjærme vil; To Aar er intet, naar de først er omme Selv om vi nogle Uger lægge til. Saa fremad rask, lad høit mod Himlen runge, Vort Skib skal krydse Linien just i Dag; 1. Og derfor tre Gang Hurra, for vor Konge! Og Hurra, for vort gamle danske Flag : Udnævnelser.
Viborger Samler, 1846-11-07
Under 30te f. M. har Hs. M. allern, udnævnt Auditeur ved 3die Jnfanteri=Brigade, Kammerjunker, Overauditeur P. C. C. Holck, Rd. af Dbr., til Herredsfoged i Eldbo, Holmands og en Deel af Brask Herreder. - Under f. D. har Hs. M. allern. beskikket personel Capellan for Hammer og Lundby Menigheder, i Sjællands Stift, H. J. D. Paludan, til Præst og Skolelærer paa Øen Nyord; Capellan pro loco for Hyllested, Holsteinsborg og og Vænsløv Menigheder i Sjælland, F. Wer lien, til Sognepræst paa Rom under Ribe Stift; Sognepræst for Glenstrup Menighed i Aarhuus Stift, H. N. N. Nørdam, til Sognepræst for Ondløse og Sønde sted Menigheder i Sjælland; Licentiat i Theologien, Sognepræst for Søndresogns Menighed i Viborg, A. F. Silverberg, til Sognepræst for St. Nicolai Menighed i Svendborg med Annexet Thurø, Præst for den lutherske Menighed paa St. Croix og ordineret Missionair, sammesteds, J. K. Bagger, R. af Dbr., til Sognepræst for Fruering og Vitved Menigheder i Aarhuus Stift.
Viborger Samler, 1846-11-07
Ledigt Embede. Told- og Consumtions=Kasserer Embedet i Ribe. Aarlig Gage 1100 Rbd. foruden Procentandeel, c. 366 Rbd. aarligt; samt Embedsbolig og indtil videre Brug af den til Gaarden henhørende Jord imod at svare de derpaa hvilende Afgifter. Caution i anordningsmæssige Effecter 4000 Rbd. Efterretning om et ledigt geistligt Embede.
Viborger Samler, 1846-11-07
Laurberg og Leerberg Sognekald i Aarhuus Stift, gammel Angivelse 130 Rbd., har følgende Jndtægter: 1) Korntienden af 105 Tdr. Hartkorn efter den gamle og 130 Tdr. 1 Skp. 1/4 Album efter den nye Martricul udgjør 19 Tdr. Rug, 27 Tdr. 7 Skpr. Byg og 49 Tdr. 2 Skpr. Havre, Qvægtienden derunder indbefattet. 2) Offer og Accidentser circa 100 Rbd. 3) Landgilde af et Mensalhuus i Laurberg 4 Rbd., af et Mensalboel 5 Skpr. Rug og 1 Td. 4 Skpr. Byg, Gjester af Haxholm 4 Mk., Refusion af Lølstrup 6 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, 1 Td. Boghvede og 6 Rbd. aarlig i Offer. 4) Smaaredsel 21 Snese Æg, 7 Lpd. Ost og 21 Par Kyninger, Præstegaarden, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1/5 Alb. efter den gamle, og for 6 Tdr. 5 Skpr. 2 3/4 Alb. efter den nye Mattikul, har et Areal af c. 35 Tdr. Land. Skatterne, i Henseende til hvilke Kaldet er forundt særdeles Lettelse, andrage omtrent 20 Rbd. aarlig, Landemodserpentser 6 a 7 Rbd. Dragonhest holdes ikke, og Enkepension vil ei heller blive at udrede.
Viborger Samler, 1846-11-07
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 3die November. Hamborg 2 M. - a vista 196. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Banco=Vexler 6 pCt. Norske Speciessedler 194 a 194 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 102 ½ a 103 Rbd. S. Nationalbank=Actier 1777 Rbd. i r. S. Roeskilde Jernbane-Actietegning 73 1/2 a 74 1/2 Rbd. i r. S. Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 a 94 1/4 i Banco.
Viborger Samler, 1846-11-07
Handels- og Skibs=Efterretninger. Nationalbankens forenede Bestyrelse har under 19de October d. A. allerunderdanigst indstillet: at Nationalbanken bemyndiges til at udgive en større Sum af realisable Sedler, indtil et Beløb af 20 Millioner, imod at det forøgede Seddelbeløb garanteres ved en forholdsmæssig Sølvfond af samme Beskaffenhed, som den, der er anordnet for den nuværende Seddel masse.
Viborger Samler, 1846-11-07
Skagen, den 28de Octbr. Jgaar Morges kom Barkskibet. Bertha af Stralsund, Capt. Fahrenberg, fra Newcastle med Steenkul bestemt til Hjemstedet, paa Grund i Bugten af N. Revet. Ved at udkaste af Ladningen, kom dog Skibet endnu samme Aften igjen af Grund, og afseilede.
Viborger Samler, 1846-11-07
Døde. Kjøbenhavn: Enke efter Numerant Staahl i Banken, Maren Sophie Staahl, f. Warberg, 59 Aar; forhenværende Brændeviinsbrænder Johan Martin Spenner, 61 Aar; Chor sanger ved det kgl. Theater, Christian Ludvig Bille, 35 Aar.
Viborger Samler, 1846-11-07
Kallundborg: Major Andreas v. Holck, 80 Aar. - Aarhuus: Boghandler Kirkerup, 30 Aar; Mad. Ane Thrue, f. Ibsgaard, 75 Aar. - Grundfor Præstegaard. Mad. Andrea Lorentze Føns, f. Fabricius, 45 Aar. - Aalborg: Handelsbetjent Otto Caspar Conrad Wedel, 22 Aar. - Altona; Cand. theol. Sternhagen.
Viborger Samler, 1846-11-07
Ved Tallotteriets 1595de Trækning i Kbhvn., den 3die Novbr., udkom: Nr. 49. 42. 22. 5. 52.
Viborger Samler, 1846-11-07
AVERTISSEMENTS. Aar 1846 den 24de October blev i Kjøbenhavns Criminal og Politiret afsagt Dom i Sagen: Cancelliraad, Procurator Ring som Actor, ctr.: Nr. 7 3/4. Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Cand. juris J. F. Gjødvad, og derved saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Cand. juris J. F. Gjødvad, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 300 Rbd., samt være den i Fron. 27de Septbr. 1799 § 20 hjemlede Censur undergiven i 5 Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvorunder Salair til Actor, Cancelliraad, Procurator Ring, 12 Rbd. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af Frdn. 27de Septbr. 1799, herved bekjendtgjøres.
Viborger Samler, 1846-11-07
Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, Manger. den 24de October 1846. Da jeg nylig har gjort et betydeligt Jndkjøb i Kjøbenhavn af de moderneste Vestetøier, Bokskind og Klæde til Beenklæder, samt Klæde i forskjellige Couleurer og Fiinheder, saa anbefaler jeg mig herved til Enhver, der vil forunde mig deres Søgning med Forfærdigelse af Klæder af samme, til muligst Ærbødigst billige Priser. J. Færk, Viborg, den 29de October 1846. Skræddermester, boende i Gravene.
Viborger Samler, 1846-11-07
Nørre-Jyllands Stænder-Tidende 1846. De, der ønske at subskribere paa Samme, ville behage herom snarest at gjøre Anmeldelse til nærmeste kongl. Postcontoir og for Viborg By og Omegn til Undertegnede. Prisen er, uden Hensyn til Nummer=Antallet, 3 H. Wissing. Rbd. pr. Exemplar.
Viborger Samler, 1846-11-07
Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: Bibelhistorie til Brug i Almueskoler, af Chr. Jacobsen, Sognepræst for Øsløs, Wesløs og ArupMenigheder. Bogen adskiller sig fra andre Bibelhistorier især derved, at Forfatteren af Hensyn, som de fleste Kyndige formeentlig ville billige, kun har optaget det Vigtigste af det gamle Testamente og fremstillet den jødiske Historie i sammentrængt Korthed, medens han derimod har optaget langt mere af det nye Testament, end Tilfældet er i de almindelige Lærebøger. J de fleste Fortællinger har Forfatteren beholdt Bibelens egne Ord, og Foredraget er overalt populairt, værdigt og skjønt. Bogen der er godt udstyret, faaes indb. for 24 s. i alle Boglader og i Viborg hos Forlæggeren P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1846-11-07
Fra Pressen i Viborg er udkommen: A. F. Just's Haandbog, en Læsebog for Almueskoler. 14de Oplag, omarbeidet og forøget af R. Christensen, med en Fortale af Hs. H. Hr. Biskop Ølgaard, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Haandbogen indeholder, foruden en Jndledning, der skal gjøre opmærksom paa Læseunderviisningens Vigtighed og Nødvendighed, følgende Stykker: 1) en Samling af korte Sententzer og Ordsprog, 2) Længere Læsestykker tildeels til Jndskjærpelse af Sædelæren, med tilknyttede Smaafortællinger, 3) det gyldne AB-Cefter en gl. Psalme, 4) et Afsnit om Verdensbygningen, 5) en lille Naturhistorie med flere Træsnit, 6) Noget af Naturlæren, 7) et Afsnit om Mennesket, 8) en Geographie, 9) en Udsigt over Fædrelandets Historie, 10) en lille Verdenshistorie, et nyt Tillæg, og endelig 11) Digtet Hans Tausen i Viborg. Bogen er trykt med afvexlende, større og mindre, dansk og latinsk, men over alt tydelig Skrift og paa smukt Papir, og da den nu atter har undergaaet en omhyggelig Bearbeidelse og er betydelig forøget, tør det haabes, at denne saa yndede Bog, hvoraf det forrige Oplag paa 2000 Expl. udsolgtes i et Par Aar, fremdeles vil blive søgt til Skolebrug, hvortil den ogsaa ved sin Priis billighed særdeles anbefaler sig. Den er 17 Ark stor med 12 Træsnit og faaes indbunden for 3 Mk. 8 s. (altsaa for mindre end 3 s. Arket i Mat.) i alle Bog handlinger, og i Viborg hos Forlæggeren P. C. Kabell.