JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Proclama. Ved Proclama som er tinglæst i Byetingsretten og som vorder tinglæst i den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Professor Dyrmaler Christian David Gebauer, indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand, at fremkomme, og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Fleischr. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Cancellieraad, forhenværende Branddirecteur Georg Mathias Gerhard Krey indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet, inden fornævnte Tids Forløb. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Creditorerne i Boet efter Møller MouritLassens afgangne Enke, Jacobine Lauritz datter Spandet, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Fjerde Klasse. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Hans Billeschou Jansen, Herredsfoged og Skriver i Rinds-Gislum Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Gjørvitterligt: at i Følge Begjæring af Enkefru Elisabeth Nicoline Fabricius fød Sehestedt af Skanderborg, og i Medfør af en hende under 25de Novbr. forrige Aar meddeelt allernaadigst Bevilling, saa ydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At eftersom Os Elskelig Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Sehestedt af Vor Kjøbstad Skanderborg i Vort Land NørreJylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Jens Andersen Møller af Tolstrup Bye, Rinds Herred, under Viborg Amt, udi vort Land Nørre Jylland, under 28de Juni 1805 til hende som daværende Enke efter afdøde Kommerjunker, Lewetzau udstædt Obligation, stor 700 Rbd., med Pant i en Debitor tilhørende Gaard i Tolstrup, af Hartkorn 5 Tønder, er bortkommen, saa ville Vi i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stævning til vedkommende Ret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i den danske Statstidende, Aarhuus Stiftsavis, og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa der paa bemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom. Forbydende Alle og Enhver imod det som foreskrevet staaer Hinder at gjøre." Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de November 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Under Vort Kongelige Seigl. L. S. CR. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. "Bevilling for Frue Elisabeth Nicoline Fabricius født Sehestedt af Skanderborg til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en bortkommen Obligation." indstævnes herved Jhændehaveren af den ommeldte Pante-Obligation til at møde ved Rinds-Gislum Herreders Ret, den første Torsdag i Mai Maaned 1833, Kl. 10 Formiddag, og da at fremkomme med Obligationen, samt sin lovlige Adkomst dertil at bevise, da Citantinden i manglende Fald vil forvente, at oftnævnte Obligation, overeensstemmende med hendes derom nedlæggende Paastand, ved Dom bliver mortificeret. Forelæggelse og Lavdag gives ikke, i Følge Forordning 3die Juni 1796. Hobroe, den 19de Januar 1832. Jansen. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Ved Proclama af 24de dennes, der snarest muligt bliver læst saavel ved Over som Underretten, ere Creditorerne efter afgangne Mad. Dorthe Marie Gleerup fød Søndergaard, og forud afdøde Mand Møller Christian Glerup her af Byen, indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobroe, den 26de Januar 1832. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Ved Proclama, der vil vorte læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter heri Byen afdøde Skoeflikker Christen P. Lindgaard, og Hustru Johanne Marie Christensdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Pl. 2 Juni 1829, at fremkomme og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, for undertegnede Skifteret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. De Afdødes Arvinger ere indkaldte med Aar og Dags Varsel. Samlinger i Boet ere berammede til 2den April, 2den Julii, og 3die Septbr. d. A., at afholdes paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 9de Februar 1832. Neckelmann. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Ved Proclama, som tinglæses ved vedkommende Over og Underret, er Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den paa Qvelstrup Hovedgaard i Mols Herred ved Døden afgangne Jomfrue Bolette Marie Nissen, der ifølge allerhøieste Bevilling var myndig under Curatel, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre sit Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende: at Samlinger afholdes i dette Boe paa Ebeltoft Raadstue Mandagen den 12te Marts, og paa Qvelstrup, Fredagen den 13de April næstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Cheltoft, den 11te Februar 1832. Seidelin const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Proclama. Jfølge Kongl. allernaadigst Bevilling af 7de dennes, som idag er læst inden Hjelmslev-Gjern Herreders Ret og snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de som formene at have noget at fordre i i Stervboet efter afgangne Baron Jørgen Rosenkrantz til Sophiendahl i Wenge Sogn, Hjelmslev Herred, Skanderborg Amt, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Skanderborg, den 9de Februar 1832. Blichfeldt. Gyllingnæse, beliggende tæt ved Jndløbet af Horsens Fjord, i Hads Herred, Aarhuus Amt, 3 Mile fra Horsens, og 5 fra Aarhuus, kan underhaanden faaes enten i Forpagtning eller til Kjøbs paa fordeelagtige Vilkaar. Til Gaarden, der kuns staaer for Hartkorn, Ager og Eng 17 Tdr. 6 Skp. 3 Fkr. 2 Alb., Skovskyld 3 Tdr. 1 Fkr. 2 Alb. henhører omtrent 500 Tdr. Pløieland af bedste Bonitet, og en Skov paa circa 800 Tdr. Land, der er velbevoxet med Eeg og Bøg. Der kan avles aarlig 200 Læs Enghøe, Besætningen, der og kan følge med, om forlanges, har hidtil omtrent været 100 Køer, foruden en Deel Unghøveder, og naar Jorderne end bedre komme i Drift, kan dette Antal betydeligen forøges. Med 16 gode Arbeidsheste kan Gaarden drives, og til Eiendommen er 13 Huse, hvis Beboere forrette Arbeide paa Gaarden. Bygningerne ere gode og beqvemme saavel med Hensyn til Avlingens Drift som til Beboelse, og der er ogsaa ved Gaarden en smuk og god Hauge, med alle Slags Frugter. Vedkommende, der maatte attraae denne Eiendom, ville behageligen henvende sig enten til Eieren George Smith i Hamborg, eller hans Befuldmægtigede Politieassistent, Procurator Nielsen i Aarhuus, og hvis man selv vil besee Eiendommen, da forevises denne af Forvalter Bjerregaard, der boer paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
En Hovedgaard i en af Jyllands skjønneste og frugtbareste Egne, deliggende 2 Mile fra en af Landets bedste Handelstæder, 3 Mile fra en mindre Kjøbstæd, og 1 Miil fra en Ladeplads, er underhaanken at faae tilkjøbs. Bygningerne ere udmærket gode og vel indrettede, og Vaaningshuset, der er tage Grundmuur og tegltagt, afgiver Boepæl for enhver Familie af Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
En med mange Frugttræer beplantet og velvedligeholdt Hauge paa 3 Tdr. Land, formerer Boepælens Behageligheder. Hartkornet er circa 21 Tdr. frie Hovedgaardstaxt. Arealer 215 Tdr. Pløielland, 22 Tdr. Land begroet Eege og Bøgeskov, og 20 Tdr. England. Pløiejorden er blandt de bedste i Landet. Skoven afgiver fornøden Gavnings- og Brændeved. Paa Marken er desuden god og overflødig Tørveskjær. J afvigte Efteraar er 22 Tdr. Land besaaet med Raps, 20 Tdr. med Hvede og 10 Tdr. med Rug, til Foraaret besaaes 20 Tdr. Land med Byg og 20 Tdr. med Havre, og sidste Foraar er 30 Tdr. Land udlagt med Kløver, Alt geometrisk Maal. Gaarden kan tiltrædes anstundende 1ste Mai, og erholdes med eller uden Besætning, ligesom Liebhaverne ønske det. En betydelig Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Videre Beskrivelse over denne i flere Henseender fortrinlige Eiendom ansees overflødig, da Liebhaverne ved at tage samme i Øiesyn bedst vil overbevise sig derom Nærmere Underretning kan erholdes her Kammerraad Christensen i Røde Mølle pr. Weile, der tillige paa Forlangende paaviser Eiendommen. En Avlsgaard i en af Jyllands bedste Egne, med et Areal af omtrent 240 Tdr. Land gode Jorder, hvoraf 180 Tdr. Ager, og Resten Eng og Skov, er underhaanden tilkjøbs. Eiendommen har kun circa 9 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, særdeles gode Bygninger, indrettede til Bolig for enhver Familie, Skov mere end til Fornødenhed, og desuden overflødig Tørveskiær, ligeledes god Jagt og Fiskerie. Den aarlige Udsæd har været 30 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, og 60 Tdr. Havre, og af Enghøe avles circa 120 Læs. Af Besætning holdes 10 a 12 Heste, om Sommeren 60, og om Vinteren 80 Kreature. Pengeconditionerne kunne blive særdeles billige, og opgives af Procurator Jngerslev i Aarhuus, der tillige giver den videre fornødne Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede under Haanden, at bortsælge Raarup Veir- og Vandmølle paa fordeelagtige Vilkaar. Møllen, som bestaaer af en hollandsk Veirmølle med 4 Qværne, og et Sigteværk i fortrinlig god Stand. Vandmøllen, der for tre Aar siden er opført, har en Skalqværn, et fortrinlig Boghvedeværk, og har Bevilling til at anlægge en Rugqværn, til Møllen er 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1/4 Alb. Hartkorn Ager og Eng, hvorpaa er Skov til fornøden Brug, og kan paa disse Eiendomme holdes 4 Heste og 8 a 10 Køer samt nogle Faar, foruden hvad der kan fedes af Møllen. Møllen kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai, og kan det halve af Kjøbesummen blive indestaaende. Møllen ligger i en behagelig Egn, i Nærheden af Horsens, har fortrinlig Søgning, og kan aldrig mangle, da der er Maletrang og kuns Mølleskyld 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. Den afgiver en beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. De der maatte attraae en saadan Eiendom, ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Eieren paa Stedet. Raarup Veirmølle pr. Horsens. D. C. Hoffner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Formedelst Bortflytning agter jeg underhaanden at sælge min Gaard, beliggende under No. 19 paa denne Byes Søndergade. Gaarden, der i Brandkassen er assueret for 4510 Rbd. Sølv og bestaaer af betydelige Bygninger, Gaardsrum og Hauge, samt Udkjørsel til Aaen, kan tiltrædes til førstkommende Paaske Flyttetid. Om Kjøbesummen og Vilkaarene, der ville blive særdeles fordeelagtige for Kjøberen, accorderes med Hr. Overkrigscommissair Holst. Horsens, den 14de Februar 1832. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Tvende Jord Parceller, den ene af circa 6 Skp. og den anden af 2 1/2 Skp. Ager og Engs Hartkorn, beliggende omtrent midt imellem Veile og Horsens, kan strax underhaanden erholdes tilkjøbs. Med hver Parcel kan følge nogle Fag Huus. Nærmere Oplysning meddeles af Procurator Anchersen i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Gaarden No. 606 paa Frederiksgade eller og Gaarden No. 71 paa Middelgade, – een af Begge - kan underhaanden faaes tilkjøbs, samt tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid, og i Mangel af Salg kan førstmeldte Gaard paa flere Aar faaes tilleie. Lysthavende ville behage at henvende sig til Hans Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
En god Karl der forstaaer Brændeviinsbrænderie og en Karl som vil paatage sig Avlsdrivt, kan Begge faae Condition til 1ste Maidag i en af Siellands Kjøbstæder. De melde dem jo før jo hellere hos Undertegnede. Elias Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Det ny opbygte Sted, No. 9 paa Middelgade, bestaaende af: en Stue paa 3 Fag og een paa 2 Fag, Sovekammer, Pigekammer, Spiskammer, et stort Kjøkken, samt Kielder og Loftsrum, er til første Paaske Flyttetid at faae tilleie. Stedet ligger for en god Udsigt. H. Baastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Stedet No. 216 paa Graven i Aarhuus kan til Paaske Flyttetid d. A. faaes i Leie, naar derom snarest accorderes med Fuldmægtig Nellemann. Formedelst Bortflytning er Stedet No. 254 paa Badstuegade underhaanden at faae tilkjøbs. Man henvender sig om Kjøbet paa Fiskergade No. 447. No. 70 paa Midtelgaden er en Stue med Sovekammer, Spisekammer og Kjøkken at erholde tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid, tillige Staldrum til 4 Heste, og Loftsrum til Fourage, især godt indrettet til en Avlsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Stedet No. 821 paa Klostergaden som beboes af Dyrlæge Bjerre, er til Paaske Flyttetid 1832 at faae tilleie, hvorom accorderes med Stolemager M. Bache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Den Leilighed som nu beboes af Hr. Lieutn. Muus mann paa Skolegade No. 33 er fra Paaske Flyttetid. at erholde tilleie. M. Warberg. Øverste Etage i min Gaard er tilleie til førstkommende Paaskeflyttetid. Lysthavende ville behage snarest muligt at henvende sig til mig. E. Hald, Enke efter Pastor Hald. Bygningssalg til Bortflytning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Formedelst attraaende anden Bygnings Opførelse kan 9 Fag 1 Etage Bindingsværks Bygning, indrettet til tvende Familiers Beboelse, erholdes tilkjøbs til Bortflytning i Begyndelsen af tilstundende April Maaned. Lysthavende ville henvende sig til Eieren. J. Simmelkiær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Af Hads og Ring Herreders Overformynderie kunne 200 Rbd. rede Sølv erholdes udlaante imod lovbefalet Sikkerhed. Hads og Ring Herreders Contoir, den 16de Februar 1832. Lanng. 1500 Rbd. rede Sølv, hvorfor kan gives første Prioritet i en Eiendom, ønskes tillaans i førstkommende Juni Termin. Adressekontoiret anviser. Fer en Bødkersvend der forstaaer sin Profession, og kan paatage sig Tilsyn ved Malkningen, er paa Hovedgaarden Ristrup en god Condition at erholde fra næstkommende 1ste Mai. Paalidelige Attester for Troskab og Ædruelighed maae forevises Forvalteren paa Gaarden, med hvem det nærmere aftales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
For en Møllersvend, helst om han kjender noget til en Veirmølles Pasning, er en Plads ledig ved Grenaae Mølle til 1ste Mai. Den Søgende melder sig i RødeMølle pr. Skanderborg. J. P. Rodkjer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
En god Avlskar og en Gartner, det Begge selv vil arbeide med, kan til næstkommende 1ste Mai faae Tjeneste paa Gyllingnæss. Man henvende sig derom til Forvalter Bjerregaard paa Gaarden eller Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
At Fornyelsestiden til den 1ste Classe af det 85de Kongelige Kjøbenhavnske Klasse Lotterie udløber her i Collectionen den 27de dennes, bekjendtgjøres herved til Jnteressenternes behagelige Efterretning. Horsens, den 13de Februar 1832. Wolder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
NB. At mit Oplag af Bundtmagerarbeide hos Hr. J. L. Andersen i Weile fra idag af er overdraget til Hr. B. Møller sammesteds, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 4de Februar 1832. L. Michelsen, Bundtmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Fiint Herregaards=Smør kan bestandigt faaes hos C. Woer, paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
om, Fredagen. den 24de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Stifts - Tidende. Aarhuus OLLIO.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Nyheder fra Udlandet. Cholera i London. Den vigtigste Efterretning man har med Posten idag er den, at Cholera er udbrudt i Engellands Hovedstad, som derved paturligviis er bleven sat i en overordentlig Skræk. Regjeringen havde strax, om Morgenen den 13de Februar, ved en Bekjendtgjørelse fra Magistraten, bragt til Jndvaanernes Kundskab at 8 Personer vare pludseligt blevne angrebne deraf, og samme Dags Eftermiddag blev den atter bekjendtgjort, at 3 af de Angrebne allerede vare døde. Næste Dags Morgen vare alt 14 Choleratilfælde, og 7 Dødsfald anmeldte. Ifølge Privatbreve var Handelstanden i London misfornøiet med, at Regjeringen var gaaet saa hurtig tilværk med at bekjendtgjøre det. Fra den 14de Febr. blev der ikke længere udstædt renSundhedspasser for afgaaende Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
D. Pedrols Expedition. Den 10de Februar var den gaaet under Seil, og havde 9000 Md. Tropper om bord. En af Miguels Speidere havde meldt at D. Pedro vil lande paa Halven Peniche, som derfor en bleven stærkt befæstet; men da det tillige er rygtet, at den vigtige Øe Madeira har erklæret sig for ham, nærMiguellisterne endnu det Haab, at han først vil tage Veien derhen. Ny Landeplage i Gallizien. Efter at Cholera, som har revet en saa uhyre Mængde Mennesker bort i dette Land, nu var nærved at høre op, er der udbrudt en saa ondartet Typhus, at over 10,000 Mennesker af Boger, Bonde= og Militairstanden allerede laae angrebne deraf, og at den er meget farlig kan skjønnes deraf, at den alt havde bortrevet over 800 Soldater. Man angiver som Grund dertil, deels den fugtige og usunde Vinter, deels den besværlige Grændsevagt, &c. Fra Wien var der sendt en heel Mængde Læger derhen. DOLLIANDON Rusland. Efter at man daglig havde ventet Kriser Nicolaus til Berlin, kommer pludseligt det Rygte, at hans Reise var bleven opsat noget formedelst Opdagelsen af et i St. Petersborg begaaet meget betydeligt Underslæb. Det hedder nemlig, at En af de keiserlige Geheime, Secretairer var pludseligt forsvunden tilligemed en særdeles vigtig Korespondense, og denne produceret igjen paa tredie Sted, hvor man allermindst havde ønsket den bekjendt. Angaaende Ratificationen er man endnu lige nær, Kronprindsen af Preussen er reist til St. Petersborg. Fyrst Paskewitsch ogsaa General Witt har imidlertid faaet Overkommanden i Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Frankrige. Af de mange Arresteringer som nu finde Sted i Paris, synes det som Regjeringen endelig vil begynde at gaae tilværk med større Kraft end hidindtil, og det er vist ogsaa paa høie Tid naar der ikke skal opkomme et almindeligt Chaos. Fattigdom udbreder sig ved Næringsveienes Standsning, som er en Følge af den almindelige Mistillid; mange formuende Familier forlade Paris; Finantserne ruineres ved Regjeringens uophørlige Kamp mod de indvortes Uroligheder; Kamrene ere adsplittede af Partier, og i de Deputeredes Kammer foregaae de lidenskabeligste og uanstændigste Scener; religisse Sværmere præke Liighed i Formue blandt alle Klasser, o. s. v. Til Lykke har det moderate Partie endnu Overhaand i Kammeret, som understøtter Regjeringen. Departementet Vende er i fuldt Oprør, og henved hundrede Embedsmænd have maattet flygte bort fra Landet ind til Byerne. Kort sagt, Frankrig staaer paa Randen af et frygteligt Anarkie, hvis ikke endnu i Tide den sunde Fornuft maa vaagne hos Folket. "Det synes derfor, siger en Journalist: at være paa den rette Tid for Aristokratiet i Europa at gaae angrebsviis tilværks mod Folkepartiet, og dog kunde det maaskee blive høist misligt, thi naar Nationerne ere i en konvulsivisk Tilstand, saa ere de farligst at røre ved." Atter nylig passerede saadanne Optrin i de Deputeredes Kammer, at dette snarere lignede en Krostue med fulde Mennesker end en Forsamling af en stor Nations Repræsentanter. Der skulde voteres om noget, men Præsidenten satte sig derimod. Der opkom nu en frygtelig Allarm, fra alle Sider hørtes Raaben og Forhaanelser imod ham, og man forlangte han skulde rømme Pladsen. Men Perrier, lod sig ikke forskrække, han svarte gandske rolig: "Jeg kjender mine Pligter og forlader ikke min Plads. Spektaklet blev nu saa uanstændigt, at man stampede med Fødderne, trommede paa Pultene, hjuede, skrege, o. s. v. Ja, det gik saavidt, at General Bugeaud forglemte sig saaledes at han satte sin egen Hat paa Ministerens Hoved og puffede til ham. Denne skandaløse Tumult havde varet ved i 2 Timer. Dagen efter havde Perrier en lang Konferentse med Kongen. – Man havde frygtet meget for den 13de Februar (Hertugen af Berrys Dødsdag),men den gik dog fredeligt af. Man finder mange skjulte Vaaben og en uhyre Mængde hvide Kokarder. Alle de Nøgler som man fandt hos de Sammensvorne ere blevne proberede, og man har befundet, at de ikke allene kunde aabne Dørrene til Louvregalleriet, men ogsaa i Thuillerierne lige ind til Balsalene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Engelland. Folket begynder at blive utaalmodigt over at Forhandlingerne og Reformbillen faaer ingen Ende i Underhuset, og en Explosion kan forventes ved den mindste Udsigt til at den falder igjennem. Dronningen nævnes i de offentlige Blade som en af Reformbillens vigtigste Modstandere, enten det nu, sige de, hidrører fra egne Jdeer, eller fra Andres Jndskydelser, eller fra den Konerne eiendommelige Lyst til at være af andre Tanker end deres Mænd. J Almindelighed yttres dog den fuldeste Liid til, at Reformen gaaer igjennem, ved Kongens, Ministeriets og Folkets kraftigen forenede Villie. Man har det Rygte, at Dronningen er frugtsommelig, hvormed hverken den hidtil for Thronarving anseete Prindsesse Victorie eller hendes Morbroder, Kong Leopold, vistnok ikke ere glade. – Otte irlandske Baronier ere blevne erklærte i Oprørstilstand. Nederlandene. Til Viessingen var kommet Ordre, at bemande alle Krigskibene. En hollandsk Lei slaaes ved Ryen, en anden ved Eindhoven, og Hovedqvarteret forlægges til Breda. Batterierne ved Texel forstærkes, og udenfor lægges Linieskibet Waterlupaa 80 Kanoner. J Sydersøen stationeres Fregatter, lige op til Het Y. Ja man taler endog om en Landstorm i Nordholland. Alt dette synes at tyde paa, at man befrygter et Anfald udenfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Tydskland. For nogen Tid siden blev der fortalt, at den østerrigske Armee skulde reduceres, nu meldes tvert imod at alle Batailloner skulle kompletteres." Hermed kan det Svar forbindes som den østerrigske Keiser har givet sin Jndenrigsminister, da han udbad sig Hs. Maj. Ordrer med Hensyn til de Festiviteter som skulde holdes over hele Riget i Anledning af hans Thronbestigelse for 40 Aar siden, der lød saaledes: at det var ham kjærest om hans Undersaatter vilde bede for ham til Gud paa denne Dag; men om Festiviteter vilde han ikke høre noget under saa kritiske Omstændigheder som de nærværende. - J Bayern oprettes en ny Livvagt, hvis Officerer skulle allene bestaae af Mænd som have viist sig Kongehuset aldeles hengivne, ogsaa i deres politiske Yttringer. - Den preussiske Gesandt Hr. v. Malzahn, som skulde mægle et Forliig mellem Churprindsregenten af Hessen og hans Fru Moder, er kommen hjem med uforrettet Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Sverrig. J Stockholm ere 5 anseete Personer pludseligt blevne usynlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Fædrelandet. Rhvn. den 20de Febr. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Raadmand Westphal i Jtzehoe til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse. Ligeledes har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Fæstningssergeant Olsen af Artilleriecorpset, Sergeant Jyngst af det Siellandske Jægercorps, samt Overjægerne Berg og Scheer af det Jydske Jægercorps, til Dannebrogsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-24
Den 86aarige Professor Zinck er død i Onsdags. Med sin efterlevende Enke havde han været gift i 57 1/2 Aar. Gustmeierjuniors Bo er overgivet til Skifterettens Behandling.