Jyllandsposten, 1838-06-25
Fremdeles blev af den kongelige Commissarius fremlagt et Udkast til en Placat, angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar i Danmark. Efterat Forsamlingen havde vedtaget at lade dette Lovudkast prøve ved en af fem Medlemmer bestaaende Committee, valgtes derefter med Stemmefleerhed til at udgjøre denne Committee: Biskop Øllgaard, Stiftsprovst Hald, Forligelsescommissair Kolbye, Ole Kirk og Overkrigscommissair Christensen. Endvidere forelagde den kongelige Commissarius Forsamlingen et Udkast til en Anordning, betræffende nogle Modificationer i den nu bestaaende Lovgivning om Erhvervelse ved Hævd. Til at prøve dette Lovudkast blev man enig om at nedsætte en af tre Medlemmer bestaaende Committee, og hertil bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Justitsraad Bruun, Justitsraad Holm og Justitsraad Fleischer. Slutteligen fremlagde den kongelige Commissarius endnu et Udkast til en Anordning, indeholdende Bestemmelser til Conservation af Skjøde- og Pantebøger m.m.i mødende Ulykkestilfælde. Efterat Forsamlingen havde besluttet at nedsætte en af tre Medlemmer bestaaende Committee til at tage dette Lovudkast under Overveielse, valgte den med Stemmefleerhed til at danne denne Committee: Assessor With, Justitsraad Estrup og Landvæsenscommissair Wulff. Mødet den 31te Mai. Oberst Brock fremlagde sit Forslag om Tallotteriets Ophævelse, ved allerunderdanigst at indstille: At alle Bevillinger til at colligere over sædvanlig Tid strax ophæves. At Collectionerne, hvor Collecteurerne enten ved Dødsfald eller Forandring afgaae, successive ophøre. At til et Forsøg Trækningsdagene indskrænkes. At dette uheldsvangre Spil saasnart som muligt, naar kun Staten paa anden Maade kunde finde Erstatning for samme, aldeles hæves, samt at der træffes de muligste Foranstaltninger til at hindre de danske Undersaatter Adgang til Deeltagelse i dette Spil i Udlandet. Efterat Proponenten havde tilføiet, at hvad sultat den forventede Finantsplan end vilde udvise med Hensyn til Besparelser, saa burde dog ikke Forsamlingen herved lade sig afholde fra at gaae ind paa nærværende Sag, blev Spørgsmaalet, om der skulde nedsættes en Committee i Anledning af det fremlagte Forslag, sat under Afstemning og med 41 Stemmer mod 10 besvaret bekræftende. Til at danne denne Committee, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, bleve derefter med Stemmefleerhed valgte: Stiftsprovst Hald, Assessor With og Tabaksfabriqueur Funder. Oberst Brock fremlagde derefter et Forslag om, at der istedetfor den collegiale Regjeringsform maatte indføres en Departemental=Bestyrelse. Dette Forslag lyder blandt andet saaledes: "Det er dybt begrundet i Hovedinddelingen af den hele Natur, hvortil Mennesket hører, at samme meest foruroliges af en overhængende Fare eller Ulykke, hvis hele Størrelse eller Omfang ikke kjendes. Hvo der er frygtsom af Naturen, ængstes endmeere, hvo der er modig, bliver utaalmodig, og hvo der er dristig, bliver vild. Besindighed til at tage sig i Omstændighederne, selv hvor Evne til Overlæg finder Sted gaaer tabt, og de forhaanden værende Midler til Unddragelse fra Faren, eller i det mindste Afvendelse af Ulykken, forsømmes. Mennesket i Særdeleshed, baade enkelt og i Samfund, i de fleste Omstændigheder, naar han klart kan overskue den Fare eller Ulykke, hvori han er stedt, finder den mindre truende, finder i sin Fornuft Midler til at modstaae den, og i hvert Fald Kraft til at bære den. Saaledes fandt det danske Folk, længe foruroliget ved dets Stats Finantsers mislige Tilstand og de Følger, samme maatte drage efter sig, en Slags Beroligelse ved Budgettet af 26de September 1835 da dette dog, skjøndt i sig selv lidet trøstende, hævede Uvisheden om Pengevæsenets virkelige Tilstand. Det senere bekjendtgjorte Regnskab for samme Aar af 30te Decbr. 1837 var af lignende Virkning, og slige Regnskaber ville til alle Tider, og meer og meer, have denne Virkning, alt som de blive fuldstændigere og Finantsernes sande Tilstand lettere at overskue; thi ikke Enhver, og maaskee mindst den, der meest behøvede at have klar Anskuelse af Finantsernes Tilstand, har enten Øvelse eller endnu mindre Tid til at anstille den critiske Undersøgelse, som behøves for, naar Fremstillingen ikke er tydelig, at forvisse sig om Statshuusholdningens sande Forfatning. Men omendskjøndt hine Oplysninger og Landets Finantser ikke altid vare glædelige, anseer jeg dog heller ikke disses virkelige Tilstand paa nogen Maade fortvivlende, kun maa, saaledes som af de allerede nu afholdte Stænderforsamlinger allerunderdanigst er ansøgt om, fuldstændig Offentlighed i Finantsernes Tilstand, allernaadigst gives, kraftigere Forholdsregler til Opnaaelse af Ligevægt i Jndtægt og Udgift træffes, og vistnok hovedsageligen gjennemgribende Besparelser indføres. J denne sidste Henseende er der i de allerunderdanigste Petitioner fra samtlige fire Stænderforsamlinger, og det især specielt i Petitionen fra Øestifternes Forsamling (den roeskildske Stændert. for 18351836 P. 1895-1896). fornemmeligen henpeget paa Besparelser ved de i Forbindelse med Hofhuusholdningen staaende Gjenstande, ved det udenlandske Departement, ved Colonialbesiddelserne, ved Armeen, ved Flaaden, ved Pensioner og Gratialer, samt paa at anden Jndretning træffes med de under de forskjellige Collegier beroende Kassebeholdninger. Forinden jeg gaaer over til den Deel af Statsstyrelsen, hvori jeg troer at en klækkelig Besparelse kunde finde Sted, og hvorpaa jeg vil tillade mig at henlede den ærede Forsamlings Opmærksomhed, maa det først være mig tilladt, noget nøiere at gaae ind paa de, saavel i den fra Øestifternes Forsamling indgivne allerunderdanigste Petition om Finantserne, som især i et til samme Forsamling om denne Gjenstand indkommet Forslag (Stændert. S. 1895 og 1785-1786), tilraadede Besparelser ved Armeen.