JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Ligesom der fra andre Steder klages over en utaalelig Hede, saaledes have vi her ved Vesterhavet heller ikke Grund til andet, og Thermometret her, ligesom der, viist 24 a 30 Gra Alder Reaumur, hvilket har havt til følge, at en 5 a 6 a de stakkels Høstfolk heromkring ere styrtede af Varmen. Paa Tandrup Gods styrtede paa eengang 10 Mennesker omkulde som drak hurtig efter at have arbeidet stærkt, men alle kom sig igjen paa En nær. Fra Liimfjorden ere den 1ste og 2den D. drevne en heel Deel døde Aalekvabber og smaae Torsk og Flyndre i Land, formodentlig ogsaa af Heden. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
J Julii Maaned d. A. er her ved Toldstedet indklareret lialt 37 Fartøier, deraf 8 fra udenrigske og 29 fra indenrigske Steder; og udklareret ialt 31 Fartøier, deraf 11 til udenrigske og 20 til indenrigske Steder. Fartøier, som i samme Tid har søgt denne Byes Havn for Modvind, uden at toldklarere, har været ialt 72.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Læs, den 29de Juli. Sidste Nat kom Capt. John Beil paa Grund S. under Øen med sin førende Brig the Dapper, fra St. Petersborg, bestemt til sit Hjemsted, Newcastle, med en Ladning Hørfrø. Ved Hielp herfra Øen kom Skibet flot og fortsatte i god Stand sin Reise.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Blandede Efterretninger. Den 23de Juli har Mechanicus Johannes Peter Lang gaard faaet 10 Aars udelukkende Privilegium paa Oprettelsen af et ortopædisk Jnstitut i Kjøbenhavn, saaledes at Jngen i dette Tidsrum, beregnet fra 1ste Januar 1835, til hvilken Tid Jnstitutet skal være i Gang, maa i Kjøbenhavn eller det øvrige Sjælland anlægge et lignende Jnstitut, dog paa følgende Betingelser: 1) At det daglige Lægetilsyn altid overlades til en erkjendt duelig Læge der forpligter sig til at udføre samme; 2) at Sundhedscollegiet forbeholdes Overtilsynet med Jnstitutet, og at der som følge deraf til samme skal skee aarlig Indberetning fra Lægen om Jnstitutets Virken med videre, saaledes som i en af Sundhedscollegiet forfattet Jnstruction maatte nærmere foreskrives, og 3) at Langgaard ikke maa bortleie eller sælge sit Monopotil nogen Anden, ifald han inden Monopoltidens Forløb skulde finde sig foranlediget til ikke selv at bestyre Jnstituttet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Oldermanden for Skipperlauget i Kjøbenhavn havde andraget for Cancelliet om Lettelse i den hidtil befalede Anmeldelse paa Trekroners Batteri om Skibes Afgang fra Kbhvns Rhed. Deri har man samtykket, og skal den befalede Foreviisning af Reisendes Passe paa Trekroners Batteri herefter bortfalde, hvorimod det er gjort til Pligt for Chefen for Batteriet, jevnligen, og saa ofte Omstændighederne tillade den at visitere de forbiseilende Skibe og at lade sig gjøre Rede for de paa Skibene værende Passagerer og lade sig deres Passe forevise, han har ogsaa at rapportere til det Ko Admiralitet, hvormange Skibe, der saaledet i et vist Tidsrum af ham ere visiterede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Hr. Secretair Algreen Ussings Bibliothek for dansk Lovkyndighed indeholder ogsaa Nogle Spørgsmaal i Anledninaf de forestaaende Valg af Deputerede til Provindsialstænderne, besvarede af Udgiveren." Deraf er iblandt andre det som en Klub, et Laug eller en anden slig Forening kan øve Valgret og Valgbarhed, besvaret med Ja. Om offentlige Stiftelsers Eiendomme deeltage i Valgene Nei. Om de Kiendelser, hvorved Nogen udelukkes fra Valgret og Valgbarhed, kunne paaankes Neppe for Domstolene, i det minde ste ikke med suspensiv Virkning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Blandt flere Bidrag til de Brandlidte i Hillerød, har Dr. M. Kongen og Dronningen skjænket de Ulykkelige 300 Rbd. Ved dørr. Justitsraad Salicath og Prof. Madviere fra Kbhvn sendte 2417 Rbd. 5 Mk. Repr. og 34. Rbd. r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
J en Afhandling i Kbhvnsposten beklages meget Prof Davids Udtræden af Redactionen for Maanedsskriftet for Literatur, da han siden dets Stiftelse har været en af dets vigtigste Støtter og leveret deri en lang Række af interessante Arbeider. Der skrives fra Aarhuus, at der i den stærke Hede virkeligen ere styttede Folk døde om ved Markarbeide. Det samme skal ogsaa have været Tilfældet ved Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 31te Juli, L. Petersen af Aarh. f. Norge, m. Træl. H. Thorbjørnsen a. o. f. Tønsb. m. Træl. (Begge udg. d. 3die Aug. første t. Aarh., anden t. Randers.) O. 2den Aug. : N. Hvell a. o. f. Porsgr. m. Træl. - Udg. O. 2den Aug.: S. Jespersen a. o. f. Frohvn. t. Skagen, n. Korn og Fedev. D. 3die F. Thiel a. o. f. Frdhvn. t. Kbhvn. m. Korn og Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Hals Skibsliste. Jndk. D. 1ste Aug. S. Willumsen af Aalb. f. Kbh. m. Stykg. D. 2den: A. J. Øhle af Hof. Horsens, ball. A. O. Føjen; og d. 3die O. Hansen a. o. s. Tønsb., H.L. Larsen og O. Jensen a. c. f. Kragerø, E. Holte a. o. f. Dramm., alle m. Træl. L. Andersen af Nakskou f. Randers m. Hvede. D. 4de: B. Sivertsen og J. K. Kollenberg. a. o. f. Øster. N. Eduardsen a. c. f. Dramm., T. D. Waahl, o. H. O. Stangebye a. o. f. Tønsb., S. Frederichsen o. N. Ask a. c. f. Sandfl., H. Christensen af Lysek. f. Sandefj.,alle m. Træl. C. Nielsen af Langelandsho f. Rudkjøb. m. Hvede. J. P. Dahl a. o. f. Svanike, ball. - Udg. D. 2den: E. Thommesen a. c. t. Øster. N. Friis a. c. t. Dramm., begge m. Korn. B. Geneske af Aalb., seil, sydefter. J. Jørgensen af Kbh., og d. 3die H. J. Oestmann, af Mühlenberg, begge t. London m. Havre. H. J. Mørch, a. o. t. Flensb., ball. O. Olesen a. o. t. Aarh. m. Viin, og Klude. P. Baadsgaard af Skive t. Kbh. m. Havre og Uld. P. Bruun a. o. t. Kbhvn. m. havre. D. 4de: D. Berg a. o. t. Holmestrand m. Kridt. Vinden. D. 1ste, S.; d. 2den: S., mod Aften V.; d. 3die SD., Eftmd. OD., Kl. 6 V.; d. 4de: NB., Formd. Kl. 9 SD.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Bekjendtgjørelser. Ved inderlig Veemod bliver det herved min sörgelige Pligt at bekjendtgjöre for fraværende Paarørende og Venner : at det behagede Gud den 24de Dennes at bortkalde til et bedre Liv minhelskede Brodersön og Capellan pro Persona for Kar bye, Hvidberg og Redsted Menigheder Hr. Hans Hörgen Obel i sin Alders 32 Aar. Han udmærkede sig ved et ædelt Sind og retskaffen Vandel. Ikkun et halvt Aar nöd jeg den Lykke at have i ham en trofast og kiærlig Medhielper. Det var stedse mit glade Haab i min Alderdom sat kunne have vandret ved hans Side, dog det var ikke saa Guds Villie. Men det som styrker og opholder mig i min dybe Sorg over den Elskedes Bortgang, er den Overbeviisning : Forsyeenets Veie ere skiulte, men altid vise og gode. Karbye Præstegaard, den 26de Juli 1834. A. C. Obel, Sognepræst. Opfordret af hyppig Misbrug og Skadetilføielse, maa jeg herved advare Enhver imod, herefter at indfinde sig i Lundbykrat, uden min eller Sønners Tilladelse. Lundbygaard, den 6te August 1834. K. Bjering.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Politi=Placat. Da den paabudne Gadefeining 2 Gange ugentlig, ofte i indtræffende tørt Veir besværer, ved den Støv, som deraf nopstaaer, saa paalægges det under saadanne Omstændigheder, Byens Jndvaanere, at lade Gadestrækningen udenfor deres Eiendomme bestænke med reent Vand, forinden Feiningen tager sin Begyndelse, med mindre de for Overtrædelse heraf ville vente at blive vedbørlig anseete. Aalborg Politikammer, den 5te August 1834. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Politi=Placat. At Enhver, som uberettiget, under hvilket somhelst Paaskud, befindes at vade i Byens Aaer, vil blive paagrebet og afstraffet, det bringes herved til almindelig Kundskab, med Tilføiende, at saavel Gadevægterne, som Politi og Brand patrouillerne i den Anledning ere givne de fornødne Jnstructioner, saa at Enhver maa tilskrive sig selv Følgerne af de Foranstaltninger, som af dem maatte træffes, for at paagrive de Skyldige, der enten søge at undvige eller sætte sig til Modværge. Aalborg Politikammer, den 5te August 1834. Wølfferdt. )
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
En Jomfrue med gode Anbefalinger, der i flere Aars har informeret, ønsker sig anbragt i samme Fag til første, Nybr.; hun vil paatage sig at undervise i alle nu brugelige Broderier, Tegning, Tydsk samt øvrige Skolevidenskaber og Begyndelsesgrundene paa Fortepiano, tilligemed Skrædersyning, om samme ønskes. En blid og venskabelig Omgang er i Særdeleshed Formaalet for hendes Ønsker, hvilken hun vil stræbe at fortjene. De herpaa Reslecterende ville behage at aflægge forseglet billet paa Stiftsbogtrykkeriet, mkt. H.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
En ikke ubetydelig Vandmølle med en Jord-Eiendom hvorpaa for Tiden holdes 6 Heste og 30 Fækreature, og med Privilegium paa Høkeri og Brænderi, beliggende i Sønder-Jyllands yndigste og frugtbareste Egne tæt ved en Udskibningsplads i det lille Belt, er at faae tilkjøbs. Nærmere Underretning erholdes hos Sognepræsten i Volstrup pr. Sæby.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
At Repartition i Boet efter Capitain Holger Mas son von der Osten fra Birkelse idag er fremlagt ved Skiftets Foretagelse og Boets Slutning, bekjendtgjøres herved. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 26de Juli 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Formedelst anden Bestemmelse kan et meget godt Ba gert underhaanden faaes tilkjøbs. Bageriet er i en god Drift. De Reflecterende ville behage at henvende dem til Adressecontoiret, som giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Ny Kirsebærviin faaes hos C. F. Krebs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Skipper S. Sørensen, førende Jagten Enigheden, er underveis til Altona, og medtager derfra Fragtgods til Aalborg og Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Gode Hamp- og Halv=Lærreder sælges billig af Jacob Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
En Jomfru, der i flere Aar har forestaaet en Huusholdning, saavel paa Landet, som i en Kjøbstad, og kan forevise de bedste Anbefalinger, ønsker sig en Condition som Huusjomfru til 1ste November. Adresse-Contoiret anviser. Kjøber til 2 store Kar, til at salte Kjød i, anvises af iftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Til Paaske Flyttetid kan Beboelsesleilighed erholdes hos undertegnede paa Gravensgade Nr. 123. bulthin. Saavel hvide som graae Kræhaar, til Aalborg Fattigvæsens Arbeids=Anstalt, kjøbes og betales contant af Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Undertegnede anbefaler sig til det ærede Publikum med alle til Blikkenslager=Professionen hørende Arbeider, i hvilket Fag jeg nu har forfærdiget Mesterstykke og derpaa vundet Borgerskab heri Byen. Prompte og billig Behandling skal stedse være Formaalet for min Bestræbelse. Min Bopæl er i Skolegaden, ned af til Gammel-Mølle. Aalborg, den 1ste August 1834. Axel Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Proclamata. Creditorerne i Boet efter den i Mai Maaned dette Aar, afdøde Pige, Ane Larsen Jensdatter, af Boerberg i Nørre-Sundby Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Kjer Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 2den August 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Auctioner. Mandagen den 25de August næstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver paa Aarupgaard i Vindblæs Sogn, ifølge Ordre og efter foregaaet Udlæg for resterende Kongelige Skatter, afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre=Effecter, bestaaende af Heste, Stude, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver og flere Avlsredskaber, Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder med meget mere. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og Lysthavende indbydes. Herreds-Contoiret i Næsborg, den 31te Juli 1834. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Jfølge vedkommende Skifterets Begjæring bliver de Enkemadame Clausens Stervbo tilhørende Huus her i Byen opbudt til Salg ved 3de Auctioner, som holdes: Mandagen den 18de August, Mandagen den 25de August, Mandagen den 1ste September, Formiddag Kl. 11. De 2 første paa Raadstuen, men de 3die i Huset selv, som har en smuk Have, er vel vedlige holdt, og afgiver en god og bekvem Bopæl for en mindre 1 Familie. Hiørring, den 4de August 1832. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-06
Tirsdagen den 2den September næstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage, lader Enkemadame Born i hendes iboende Gaard, Nr. 249, i Bispensgade her i Byen, borsælge, ved offentlig Auction en stor Deel Handelsvarer, saasom Urte- og Jsenkram, Lærreder, Tømmer Jern, Kul, Søm, Papir, Rum, Brændeviin m.v., en Deel Ind- og Udbo, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Kar, Vogne, hvoriblandt et holstensk, 1 Ploug, Harver, 1 Kornrensnings=Maskine, Kornharpe, endvidere en Kane med Bjørnefæl, Vjælder og Næt, m. m. m. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 5te August 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Spanien. Om Tilstanden i den nordlige Deel af Riget gielder dette samme som forrige Gang. Efterretningerne ere af ingen Betydenhed; nogen Træfning mellem Regjeringens og DonCarloss Tropper har endnu ikke funden Sted, og Bevægelserne fortolkes i de forskjellige Blade efter Partiernes forskjellige Ønsker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Fra Madrid erfares, at Regentinden den 24de Juli havde aabnet Cortes Mødet; Mere end netop dette veed man ikke endnu. Cholera, som i nogle Dage yttrede sig med Heftighed i Hovedstaden, er atter sagtnet. Jnqvisitionen, som allerede en rum Tid ikke længere har bestaaet factisk, er nu ved et Decret formelig ophævet. De Landeiendomme og andre Jndtægter, som dette Tribunal besad, skulle anvendes til at liqvidere Statens Gjeld tilligemed Jndtægterne af de 100 Canonicater, der vare afhængige af samme. De ved samme ansatte Embedsmænd skulle hvis de have andre verdslige eller geistlige Embeder, ikke længere drage nogen Jndtægt af hiint Tribunals Fonds men i modsat Fald skal deres fulde Gage udbetales dem at Amortisationskassen indtil de paa anden Maade kunne blive ansatte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Det er beklageligt, at ovenstaaende gavnlige Forordning der vel kan betragtes som det første alvorlige Skridt fra Regjeringens Side til en i Spanien vist høist nødvendig Reform af Kirkevæsenet, ikke har kunne forebygge nogle grove og blodige Excesser, som forefaldt i Madrid den 17de og allerede foreløbig berørtes forrige Gang. Disse synes at være foranledigede ved Almuens Had til Munkene, af hvilketiomtrent 50 eller 60 bleve myrdede. Det var dog kun 3 Klostere, der ødelagdes, nemlig Jesuiter=Collegiet, det store Franziscanerkloster og et Dominicanerkloster, men i det første 6. og sidste reddedes dog de fleste; Franziscanerne derimod forsvarede sig tappert og af dem faldt omtrent 30 a 40. At disse Excesser ikke i Tide forebyggedes, synes deels foranledigede deraf, at Regjeringen ikke var fuldkommen belavet paa samme, deels deraf, at der mellem den civile og militaires Magt ikke fandt nogen fuldkommen Enighed eller AftaletSted. En Correspondent beskylder endog General=Capitainen i for at have viist en forsætlig Efterladenhed af Hevngierrighed over en privat Fornærmelse, der engang tilføiedes ham af nogle Munke. Bag efter har Regjeringen taget temmetilllig strenge Forholdsregler. Moniteuren og J. des Debats melder, at Civil- og Militair=Autoriteterne i Madrid ere blevne forandrede og Martinez de la Rose har i et Circulaire til Rigets General-Capitainer erklæret det for Regjeringens Beslutning, exemplarisk at afstraffe Ophavsmændene til hine Voldsomheder, for at ikke Dronningens Hengivenhed for den ægte Frihed skal forlede til Tøilesløshed, hvilken Beslutning han opfordrer Vedkommende til at bringe til loffentlig Kundskab, for at forebygge adskillige falske Rygter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Et Circulaire af omtrent lignende Jndhold har Ministeren for det Udenlandske tilstillet de spanske Gesandte. Endelig har Regjeringen ogsaa udstædt et Decret som bestemmer, hat enhver Forsamling af mere end 10 paa hvilkensomhelst Maade bevæbnede Folk, ved hvilke den offentlige Rolighed, kunde trues, skal adspredes af den bevæbnede Magt, efterat de 3 Gange ere opfordrede til at gaae fra hverandre. Tilskuere, der uden at tage nogen virksom Andeel i Uordener, dog ikke strax bortfjerne sig og derved tilsyneladende forstørre Tallet paa de Urolige og hindre deres Arrestering, skulle straffes med Fængsel paa et Aar. Enhver Embedsmand, der lader sig finde blandt hine Grupper som Tilskuer, skal foruden Fængselsstraf tillige straffes med Tab af Embede, Gage og Hæderstegn. - Et Gode kunde maaske flyde af disse Excesser, nemlig at Regjeringen deraf tog Anledning til efterhaanden at afskaffe Klostervæsenet. Schveiz. Forholdet til de fremmede Magter og den desangaaende tagne Beslutning har været nærved at foranledige en Rup tur i selve Forbundsforsamlingen. Det er allerede bekjendt, at Majoriteten af Cantonerne bifaldt den diriger. Cantons Fremgangsmaade; men i Minoriteten vare to af de største Cantoner: Bern og Lucern, og disse tilstillede Forbundsforsamlingens Secretair følgende Erklæring til Indførelse i Proditocollen : Efterat et Antal af Stænderne, uden dog at et Conclusum affattedes eller kunde affattes, have ligefrem bifaldet den dir. Cant. meget ubestemte og til enhver Fortolkning skikkede Note af 24de Juni, uden nogen Slags Oplysning heller nærmere Bestemmelse, staaer det altsaa Stænderne frit, fter den Fortolkning, som enhver Canton vil give samme, at bortvise en Fremmed efter en simpel Anmodning af en udenlandsk Magt, at bringe Læren om Forsøg til inddirecte Forstyrrelser af Nabostaternes Rolighed i meere eller mindre, Anvendelse samt at indføre Consur over trykte Skrifter efter de i de fremmede Magters Noter indeholdende Anviisninger; - Bern og Lucern erklære derimod bestemt, at de ville indskrænke sig til at opfylde Forpligtelserne mod Udlandet; overeensstemmende med de almindelige Grundsætninger fors Folkeretten, som anerkjendtes i den dir. Cantons Svar, og med Anvendelse paa ethvert specielt Tilfælde, ligesom de i saa Henseende og billige de Forholdsregler, der ere trufne mod de ved Savoyertoget virkelig virksomme Jndivider. Men saavel i Fremtiden som nu vil disse Landes Øvrigheds selv prøve og afgjøre, om en sammesteds sig opholdende, Fremmed har gjort sig uværdig til Asylretten eller ikke. Enhver videre Anmodning afviser B. og L., forbeholdendes sig deres Ret. Og da fremdeles den høie Forbundsforsamling ikke har funden for Godt at haandhæve Forbundets Ære og Værdighed mod de i de fremmede Magters Notern indeholdte krænkende Udtryk og Anmodninger, saa ville idetmindste B. og L. saavidt muligt haandhæve deres egent Ære og Værdighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Ovenstaaende Erklæring blev naturligviis ikke godt optaget af Stændernes Majoritet. Efter nogle Debatter og hvorvidt en slig Erklæring kunde tages til Protocols, blev vel det Formel=Rigtige heri indrømmet, men de øvrige Cantoner : nedlagde en kraftig Protest mod det Anmassende, Krænkende og Forbundstridige, som indeholdtes i samme. Berns Repræsentant redresserede vel Sagen noget ved at erklære, at det ikke var Hensigten at fornærme de andre Cantoner: Lucerns derimod vilde ikke bekvemme sig til nogen Slags Satisfaction. Det hedder imidlertid, at Raadet i Lucerne har misbilliget sin Gesandts Adfærd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
En anden Gjenstand, der har sysselsat Forsamlingen, er Neuenburgs Begjering om at skille sig fra Schveizerforhundet. Neuenburg resererede sig i saa Henseende til LucernOttring for 2 Aar siden, at denne Canton formedelst sin forskjellige Statsforfatning og sin Forbindelse med Preussen, ikke kunde være Medlem af Schveizerforbundet; imidlertid ønskede den at vedligeholde en Alliance med samme, saavel i Freds, som Krigstider. Begjeringen blev eenstemmig forkastet fornemmelig for Exemplets Skyld, da det egentlig Spørgsmaal formeentes at være dette: om Schveiz er en sin Heelhed uopløselig forbunden Stat eller om det beroe paa de enkelte Medlemmer efter Godtbefindende at opløse denne Forbindelse. Den af nogle Cantoner fremsatte Proposition om at indlede Underhandlinger for at regulere og tildeels forandre Neuenburgs Forhold til Preussen blev ikke antagen af Majoriteten, hvorimod man enedes om at indbyde Neuenburg til herefter at qualificere sig som Cantor eg ikke som Fyrstendømme i sine Forhold til Schveizerfor bundet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Høitidelighederne ved Julifesten synes dette Aar at have været temmelig tarvelige i Paris, idet mindste læses der ikke meget om samme i de offentlige Blade. Ved Revnen over Nationalgaden skal kun 15000 Mand have været tilstæde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
De Deputeredes Kammer have holdt et foreløbigt Møde, den 30te Juli for at vælge den store Deputation, der Da Egen efter skal modtage Kongen. Blandt de 20 Valgte er ogsaa Hr. Lafitte.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
De Skatte, som Alexander har gjort til sit Bytte Susa og Persien, fraregnet dem som han forefandt i den persiske Leir og i Babylon, angive de forhen nævnte og flere, ikke mindre troværdige Forfattere til 40000 og 50000 Talenter. Skattene fra Persepolis til 120000 Tal. og de fra Pasargard til 6000 Tal. Indtagelsen af Schatona ha indbragt Seierherren (ifølge Strahos Beretning) 180000 Tal. Alexanders Ødselhed, af hans Smigrere kaldet Ædelmodighed, stod i Forhold til hans umaadelige Rigdomme, Han var meget gavmild imod sine Soldater og betalte deres Gjeld til Beløb 9800 Tal. Thessalonierne forærede han 2000 Tal. Hephaestions Jordfærd skal have kostet ham 12000 Tal. og Materialerne til Naturhistorien af Aristoteles 800 Tal. Hans Satraper vare ligeledes umaadelig rige. Ogsaa Alexanders Efterfølgere opdyngede store Masser ædle Metaller. Hos Polvbius finder man en Beskrivelse over Schatana førend dets Erobring ved Alexander og under Antigonus og Seleucus Regjeringer. "Palladsets Pragt - siger Historieskriveren - vidnede om den Rigdom og Vælde af den som havde anlagt det. Bygget af Cedertræ, kunde man deraf ikke see en eneste Plet for lutter Zirater, Bielker, Søiler og Vægge vare heelt belagte med Sølv- og Guld=Plader, og alle Tagsteen vare af Sølv. Appian siger, idet han beraaber sig paa autentiske Documenter at Ptolemæns Philladelphus, Konge af Egypten, besad den uhyre Summa af 700000 Tal. Skjøndt her ikke er meent romerske, men de mindre prolemæiske Tal., saa beløbe disse sig dog til 14 1/2 Mill. Lstl. I det macedoniske Riges Tider bleve de ædle Metaller i Overflødighed udbredter; Lover alle østlige Kyster af Middelhavet. J Rom maa have været uhyre Pengemasser, da alle Historieskrivere ere enige i, at alle Handelsgienstande vare stegne høit op i Prisen. Som let overordentligt Exempel herpaa anføres, at det ved Cornelius af Marius i Mysene kjøbte Huus for 75000 Drachmer, senere igjen blev solgt til Lucullus for 500200 Dr. Flere af den Tids Skribenter anføre mangfoldige Exempler, paa Uhyre Rigdomme hos romerske Privatmænd. Keiserens Rigdomme og Statens Udgifter stode i samme Forhold. Vespasian beregnede, da han besteg Tronen, at Staten behøvede (Værdien af omtr. 323 Mill. Lstl. Der kunde endnu anføres en Mængde andre Exempler, paa umaadelige Rigdomme, paa uhyre Gjeld, paa rasende Odselhed ved de offentlige Festiviteter i Rom, paa den Tid det var paa sit meest glimrende Punct. Dengang vare Skattene, Erobringernes Frugter, endnu ikke fordeelt blandt saa mange enkelte Personer, ei heller saa adsplittet ved Bar rernes Udmyntning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-08-09
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 3die August. Idag fremlagde Hr. Cancellieraad Delbanco sit Defensions Indlæg i den imod Kbhysts. Redacteur anlagte Sag, i hvilket han har paastaaet og sat i Rette, at Red. for Actors Tiltale aldeles frifindes, og det saaledes, at det Actor, for Sagens Udførelse tilkommende Sallarium bliver denne tilkjendt hos det Offentlige. Sagen blev derefter af Retten optagen. Kbhpst.)