JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Af Gaunøe Godses reserva Mandskab er Natten imellem den 28de og 29de Junii ulovlig undvigt af sin Tieneste paa Svinøe en Karl ved Navn Rasmus Madsen, der er undviget formedelst ulovlig Opløb mod Tolderen i Karebechsminde, da han derfor skul te have været arresteret; samme Karl er af liden Statur, føer af Skuldre og Been, hugger meget frem af med Hovedet, rødmusset og langagtig af Ansigt, brun af Haar og Øyenbryne, og blaae Øyne, omtrent 26 Aar gammel, klæd i Bønder Klæder, men er vides af hvad Sort; thi ombedes alle som samme Karl maatte forekomme, ham at anholde og mig det med Posten pr. Ringsted 8 Redstved at tilmælde, da han strax skal blive afhentet og de derpaa anvendte Omkostninger erstattet. Gaunøe, den 1ste Julii 1775. Paa det Høygrævelige Herskabs Vegne, som Fuldmægtig, H. Henrichsen.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Efter afg. sal. Hr. Friderich Spleth, forrige Provst i StevnsHerred og Sogne=Præst i Strøbye og Warpeløn, som døde den 24de Januar, indeværende Aar, bliver Skiftet begyndt i Strøby Præstegaard Mandagen den 7de August. førstkommende, Kl. 9 Formiddag; thi indkaldes herved, ligesom og ved Proclama efter Loven er skeet, de dette Stervboes Creditorer, som endnu ikke have anmældet sig, til bemelte Tid, deres lovmæssige Fordringer af angive i Skifte=Retten, for der efter ved Skiftets endelige Slutning at modtage den Ret, dem efter Loven og allernaadigste Forordninger tilkommer; ligesom og Boets Debitores anmodes deres Gield til dette Stervboe til bemeldte Tid at betale i Skifte=Retten for at undgaae den Ulempe, de ellers i Mangel heraf have sig lovlig at vente. Hellested, den 3die Julii 1775. Friderich Neuchs. Provst i Stevns Herred.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Herved indkaldes alle og enhver, som maatte have noget en ten at fordre eller gielde udi Stervboen efter Sr. Niels Hiortelunds afg. Hustrue Maria Kirstine Kruuse, at møde eller møde lade den 9de August. førstkommende paa Hjortholms Skriverstue her paa rangeland, da Skiftet bliver foretaget og om mueligt til Ende bragt Hjortholm, den 4de Julii 1775. D. C. Dreyer. som Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Mogenstrup Sogns Konge Korn-Tiende i WordingborAmt, Hans Høygrævelige Excellence Hr. Stats=Minister og Geheime-Raad Thott tilhørende, bliver paa Apotheket i Nestved Mandagen den 24de Julii førstkommende, Kl. 11 Slet Formiddag, ved Auction bortforpagtet paa 3 Aar, fra 1ste Mai 1775. af regne til 1ste Mai 1778., efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Gaunøe, den 26de Junii 1775. Henrichsen, som Fuldmægtig. Solberg Sogns Konge Tiende, Slagelse Hospital tilhørende, bliver Tirsdagen den 25de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, stillet til offentlig Auction udi berørte Hospita til Bortfæstning paa Livstid; thi ville Liebhaberne sig til berørte Tid og Sted behagelig indfinde, da imidlertid Conditionerne hos Forstander Badstuber til Eftersyn kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
NB. Onsdagen den 19de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver paa Apotheket i Slagelse hos Hr. Kammer=Raad Smith, holdet offentlig Auction over DrosselberSogns Konge Tiende, som er henlagt til Rectoratet i Helsingøer, efter de Conditioner, som forinden paa Auctionsstedet behagelig kunne erfares.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Herved bekiendtgiøres 3de gange i disse Tidender, at Skifte efter afg. Just Christian Nielsen, barnfød i Jylland, er berammes at foretages i Stervboet 6te og 12te Ugers Dagen a Dato, der 11te August. og 22de Septbr., hvem i samme Stervboe har noget at fordre, vilde til ermelte Tid sig indfinde. Slangerup, den 30te Junii 1775. F. C. Noragger.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
Endskiønt jeg ikke formoder, at min afg. Mand, Forvalter Christian Wilhelm Lund, skulde have efterladt sig nogen Gield, saa indkaldes dog herved 3de Postdage efter hinanden, om noget maatte have noget efter bemelte min afg. Mand at fordre, at de da inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses sidste Datum, indfinder sig hos mig Karen Hansen, afg. Forvalter Lunds Enke, logerende ud No. 43 paa Nørregade her i Kiøbenhavn, deres Krav at anmælde og legitimere, da dennem, efter deres Fordringers Beskaffenhed, skal vederfares hvad Ret er, de som maatte forsømme inden foranførte Tid at anmælde sig, maa tilskrive sig selv, at jeg efter den Tid ikke kan antage eller reflectere paa deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1775-07-07
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 10de Junii 1775 og udi Siellandsfars Lands=Ting den 21de Juni, næst efter, ere saa vel Arvinger, som Creditorerne udi afg. Hørkræmmer Hans Kaphalles Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte, Commission, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Bassora, den 3die Februarii. Da Cherim Chans Tropper i Kurdistan ere slagne af OminPachals Tropper, saa er Regenten i Persien, uagtet bemeldte Pachals Foræringer og Underkastelse, endnu stedse betænkt paa at hævne sin Paarørende Cherim Chan.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Fra Kirke=Staten, den 16de Junii. Breve fra Rom melde intet videre om Exjesuiterne paa Engelsborg, uden dette, at man slet ikke meere tænker paa deres Befrielse, og at i Profeshuset ingen flere Exjesuiter blive antagne. Casali var den sidste af dem, som blev antagen. Magador, den 10de April.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
J Larrache skulde for 12 Dage siden 5 Galliother inden 8 Dage ganske være udrustede, dog havde disse Corsarers Capitainer Ordre, ikke at udløbe førend de fik nærmere Jnstruction. Keiseren er i Fetz, men har ladet sit heele Artilleri blive tilbage noget fra Melilla, under Forvaring af et lidet Corps Tropper. Gouverneuren her i Staden søger paa det snareste at sætte Fæstningsværkerne i den best mueligste Stand, og saavel Jndvaanerne som Besætningen synes at være færdig til en tapper Modværge, i Fald den Spanske Flode skulle være bestemt her til Kysten.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Fra Jtalien, den 19de Junii. Vi vide endnu ikke, om den Spanske Flode virkelig er udløbet, men det vide vi vist, at det først skal gaae løs paa Algier. Men Deyen der tænker at forsvare sig tapper. Han lader anlegge nye Fæstningsverker, og besætte Havnen stærk med Kanoner. Han har vel paa det høytideligste ladet de fremmede Consuler forsikre om sin Beskyttelse, og anmodet dem om, at de ey maatte drage ud af Staden; men Deyerne pleye just ikke, saa nøye at holde deres Løfter, og desuden kan jo Deyen ikke garandere dem deres Hoveder for de Spanske Bomber og Kugler, om Staden skulle blive bombarderet. Dette maae vel have bevæget den Venetianske Consul til, Uagtet disse høytidelige Forsikringer, dog med sin Famile at begive sig bort; thi han er virkelig ankommen til Livorno.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Af Gazette de France, den 26de Junii. Med Breve fra Gonverneuren udi den mellem Paraguay og Orenoque liggende Provinz Tucuman har man i Madrit faaet Efterretning, at nogle Missionairer, hvilke han med et lidet Detachement havde sendt til ubekiendte Jndianer udi de til hans Gouvernement stødende Lande, have truffet tvende Naboe=Nationer paa en Jordbund, hvor det voxte mange Træer, vare gode Enge og vilde Frugter; den ene af disse Nationer bestaaer af hvide Mennesker af sædvanlig Størrelse, men uden Hoved=Haar, uden Skiæg, uden Øyenbryne, kort sagt, ganske glatte over det heele Legeme. Men af den anden Nation ere de høyeste Folk ikkun 31 Tommer og nogle Linier Fransk Maal. Gouverneuren anmelder tillige: at han sender 4 Personer af denne Dverge Nation over til Madrit, hvilke man med næste Høst venter der.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Paris, den 26de Junii. J Følge de seeneste Breve fra Spanien bliver den Spanske Flode endnu opholdt i Havnen ved Barcellona. Hoved=Aarsagen er, fordi man havde bragt fordervet Havre om Bord, hvilken Hestene ikke ville æde. Floden maae derfor først vente en nye Forraad af Havre. Bemeldte Breve melde og, at iblant de Spanske Tropper yttrer sig en kiendelig Misfornøyelse derover, at Kongen af Spanien har givet Hr. OReilly, en Jrlænder, Over-Commando med en næsten uindskrænket Magt. Ministerium har vel givet de eftertrykkelig ste og strengeste Befalinger, at iagttage den fornødne Subordination og Disciplin, men det er dog at befrygte, at Misfornøyelsen maatte have nogen Jndflydelse paa Udfaldet af det Foretagende, om hvilket man vist veed at det er sigtet mod Algier. Man tviler her meget om nye Planer, som ere i Værk til igjen at sætte dette Riges Handel i sin gamle Flor, og bringe Penge i bedre Circulation, hvortil desuden føyes, at Hoffet ved dets Hofstaat er i visse Stykker betænkt paa saadan Sparsommelighed, hvorpaa man aldrig tilforn havde tænkt. - Næsten fra alle Rigets Provinzer indløbet den behagelige Efterretning, at en overflødig og vederqvagende Regn har reddet den største Deel af Høsten. J Almindelighed staaer Hveden og Rugen got, ja endog i Provence, hvor man meest havde frygtet, kan endnu haabes en god Høst.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
I Havnen St. Valery og Havre de Grace ere siden denne Maaneds Begyndelse ankommen mange Skibe med fremmede Kornvahre.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
London, den 27de Junii. De tvende Skibe Rosaminda og Minerva ere i 28 Dage ankomne her, det første fra Nyeyork, og det andet fra Salem. Af deres medbragte Efterretninger er følgende det vigtigste: "J Boston har været en heftig Jldebrand, hvorved mange Krigs=Fornødenheder og en Mængde Private Huse ere lagte i Aske. Man veed endnu ikke, hvoraf Jlden er kommet. Da den Americanske General-Congrest har erfaret den Engelske Generals Ankomst, for med Kaarden i Haanden overalt at udføre Hoffets Befalinger, saa har bemeldte General-Con gret ladet publicere en Forordning, for at forhindre, at de Kongelige Tropper ikke maatte komme i Land i den ProvinsNyeyork. - Adskillige Jndianske Nationer have frivillig tilbudet Americanerne deres Tieneste, og sætte sig virkelig i Beredskab, at staae Americanerne bie, naar det skulle udfordres. Americanerne have og fra andre Egne faaet en Mængde Haand=Gevæhrer, samt nogle Kanoner." - Fra Nyeyork meldes under 18de Mai, at i Williamsborg ere alle Laasene blevne afbrækkede af Magazinerne, at Græv Dun more har forskandset sig i sit Pallads, og at hans Frue og Familie har for Sikkerheds skyld begivet sig paa Krigskibet Fo vey, som ligger paa Floden York. - Regieringen har i Bristol ladet kiøbe 4000 Fade Meel, og leye de fornødne Skibe, for at bringe dette Meel til Boston. Tolv Fregatten maae holde sig i Beredskab, i Fald behøves, at seyle til America. - Den 23de huj. sendte Hoffet en Expresser til General Gage, og nogle vil, at man allerede alvorlig er betænkt paa at giøre Fred med America, og at bevilge Colonierne hvad de forlange. Man hører i det mindste nu intet mere om nye Troppers Afsendelse til America, endskiønt det heder at nogle Krigskibe og Fregatter endnu skal afgaae for at krydse paa de Americanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Den 30te Junii. General Gage har i sin sidste Depeche meldt, at de ham sendte Forstærkninger vare ankomne, og at han nu vilde begynde sine Operationer med at bringe Americanerne til Lydighed, men dog derved bruge al muelig Forsigtighed. Førend Forstærkningernes Ankomst havde Generalen ikkun 6000 Mand under sin Commando, hvorudover han var nødt til at agere allene desensive. General Gages Tilstand er imidlertid meget farlig, og det er vist, at han har udtrykkelig Ordre, ey at vove noget. De Forstærkninger han har faaet, ere af ingen synderlig Betydenhed mod de, hvormed Americanerne stedse kan formere deres Armee. Colonien Nyeyork synes i sær, siden den Tid, at samme har af trukket Masquen, at distingvere sig meget. Den har paa tienlige Stæder, hvor der er tilstrækkelig Sikkerhed, samlet store Magaziner af Levnetsmidler, Artillerie og anden KrigsForraad. Bemeldte Colonie og andre have og anholdt om Hielp hos adskillige Jndianske Nationer, og det skal være vist, at nogle af disse, og deriblant de i Senecas have lovet, at støde til dem, saasnart forlanges. - De Grændse=Fæstninger, som Americanerne have bemægtiget sig, skal forsynes med stærke Besætninger, og desuden bedækkes ved bevæbnede Fartøyer, som de lade bygge paa de omliggende Land=Søer, for paa den Maade at forebygge Gouverneurens i QvebecGeneral Carletons Hensigter, som formodentlig fra den Side vil rykke frem, for igien at erobre disse vigtige Poster, og understotte General Gages Operationer. - J Gaar blev sagt paa Børsen, at man her havde Efterretninger, at den 27de Mai var forefalden en nye Action imellem Americaner ne og General Gages Tropper. De første havde derudi faaes Seyer, men dog mistet meget Mandskab, og de Engelske Troppers Forliis bestod i 500 Døde, foruden Saarede. Viser det, at fra General Carleton er ankommen en Expresser til Hoffet. J disse Omstændigheder skal dog ikke alt Haab til Forliig være forsvundet. Coloniernes Agenter have og hav adskillige Conferencer med Ministrene. De nyeste Efterretninger fra America indeholde, at Gouverneuren i Virginien, General Dunmore, af Colonisterne er tagen til Fange, og bragt til et anstændigt Fængsel; at Tropperne i Boston hav nu ingen andre Levnetsmidler end saltede Sild, saasom de ey kan faae noget hverken fra den omliggende Egn eller de andre Colonier; at Krigskibet Asia paa 64 Kanoner er sende fra Boston til York, for at bloquere denne Havn; at General-Congressen i Philladelphia endnu holder sine Beslutninger meget hemmelige, og at General Gage ikke skal begynde sine Krigs=Operationer, førend han har faaet Efterretning derom. - Man havde haabet at Lord Chatam skulle arbeydet paa en Plan til igien at oprette Enighed med Am rica, og man veed, at han er bleven anmodet derom, men han har reent afslaget det at befatte sig dermed, naar ikke Ministerium først ganske bliver forandret, Parlementet disolveret og de forhadte Acter mod America igienkaldte. -
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Paa General-Congressen, som den 10de Mai er aabnet i Philladelphia, har man besluttet at oprette en Provincial Armee, og til dens Betaling at bringe Papiir Penge i Circulation, af hvilke man for det første vil forfærdige 500000 Pund under Congressens Garantie. De sydlige Colonier ere i et circulair Brev blevne formanede at oprette 20 Regimenter Cavallerie, hvert paa 500 Mand de nordlige Colonier levere derimod deres Contingent udi Infanterie. Congressen har tillige i Sinde at publicere et Manifest, hvorudi de Aarsager, hvorfor man griber til Vaaben, fremlægges for alles Øyne, og Søe Magterne blive indbudne mod Bevilgning af de samme Fordeele, som Storbrittannien hid indtil har nydt, at tage dem i Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Petersborg, den 11te Junii. Efter den bekiendte Kalmukkernes Undvigelse i Aaret 1777. har det Keiserl. Senat skrevet den Chinesiske Monark til, for at formaae ham til at forbyde disse Deserteurer Jndgang i hans Land. Men Monarken af China fandt for got, at lade Kalmukkerne nedsætte sig i Egnen mellem Floderne Jrtisk og Jli, lige indtil Staden Kaschkar og lod til den Ende optage et Charte af samme Egn. Han har og meddelt det Keyserlige Senat et Svar paa dets Skrivelse, og iblant andet paa sin Østerlandsk erklæret: Han vilde, at man modtog disse Kalmukker med Kierlighed, at man skulde bringe deres Fyrster og Fornemste til hans Hof, at de kunde see Hs. Majests. Herlighed, og spise ved hans Taffel. Hvorpaa de, aflagte med Ære=Charger, Kongel. Betieninger og Titler, igien kunde vende tilbage til deres egen Nation. Denne Chinesiske Prints søgte at undskylde sit Forhold for andre dermed, at han foregave disse Kalmukker vare geraadne i stor Elendighed i en slet Egn, som dem i Rusland var anviist, og nu havde de frivillig givet sig under hans Beskyttelse som Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Efter den Chinesiske Monarks Angivelse, bestaaer Tallet af disse undvigte og af ham modtagne Kalmukker i nogle 10000 Personer. Skal man ikke gjøre Antallet af denne utydelig bestemte Angivelse mindre, saa er at formode, at mange har paa Veyen sat sig ned iblant de Kirger og andre nær grændsende Folk.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Wien, den 24de Junii. Efter den imellem det Keiserl. Hof og Pohlen i Stand, komne Handels-Tractat skal begges Undersaattere kunde ind- og udføre alle forbudne Vahre mod en ringe Tolds Afgift, og Skibsfarten paa Weichselen skal være ganske frie.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Magdeburg, den 27de Junii. Følgende bedrøvelige Begivenhed tiener atter til at bekræfte den Sandhed, hvor farligt det er udi Tordenveir at opholde sig nær ved stærk uddunstende Qvæg. En Torden=Skye, som den 8de huj. om Eftermiddagen Kl. 2 trak op udi Egnen imellem Salbke, Sohlen og Beiendorf, tog Veyen til NordOst mod Syd=Vest, hvor den Kl. 3 naaede Bahrendorf og Stemmern. Den første Lyn=Straale søndersplittede ved den ikke langt fra Stemmern liggende Salpeter=Hytte et Pile Træe, saa at Splinterne laae adspredte paa en Distance af 50 Skrit. Det strax derpaa følgende 3die Slag dræbte ved Bahrendorf, omtrent 150 Skrit fra Landsbyen mod Vesten, en 12 Aars gammel Hyrde Dreng, tilligemed 69 Sviin. Nogle og 20 Sviin, som ikke strax paa Stædet, vare blevne qvalte, havde taget Veyen til Byen, men vare underveis faldne omkuld og blevne liggende døde. De øvrige laae i Hobeviis ved det Sted, hvor Drengen var dræbt. Drengens Fader, som var Hyrden i Byen, hastede, da han hørte det første Tordenskrald til Marken, for at hielpe Sønnen at drive Svinene ind. Han var neppe 30 Skriffra Drengen, da han talede til ham, og vilde bebreyde ham, at han ikke før havde drevet ind, men Drengen smillende ville gaae sin Fader i Møde og svare ham, da just i det samme det forskrækkelige Slag skeede, af hvilket Faderen og faldt sandse løs og i Afmagt til Jorden. Da han derpaa var kommen til sig selv igien, saae han den største Deel af Hiorden liggende død omkring sig, og sin Søn, meest nøgen, med blodige Ansigt død paa Jorden. Hans Klæder vare sønderrevne i smaae Lapper, og kastede 30 Skrit vidt omkring. Hatten, som laae ved Siden af ham, var saavidt heel, med dog var paa den høyre Side et Hul af en Dalers Størrelse, og det øvrige fra Hullet til Kanten var en Haandsbred skammeret. syn=Straalen var faren ind i Dreng. oved ved den høire. Tinding, og havde paa den Side sønder splittet Hierneskallen. Under Kinden oven til og mod Brystet vare 2 Aabninger, hvor Lynilden ved den første var faren ud, og ved den sidste igien ind i Legemet. J den høyre Knæskal fandtes et trekantet Saar, ligeledes i Størrelse af en Daler, som gik op ad mod Legemet, giennem hvilket Lynilden igien var udfaren. Pan Svinene kunde man udvendig ey see noget Tegn til Beskadigelse.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Frankfurt am Mayn, den 23de Junii. Fyrst Carl af Nassan Ussingen er i Riberik den 21de huj. ved Døden afgaaen i sit Alders 63 Aar.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Corsøer, den 9de Julii. Udgaaet: Den 7de hujus Professor Pingel til Odense, Proprietair Hr. Peter Heyberg og Sr. Christian Damsgaard til Fyhn, Hr. Forvalter Linstrup fra Schafteløvgaard til Fyhn, Lærretshandler Marcus Hansen og Nicolai Græv til Hadersleb. Den 8de huj. Hr. Capitain Carstenschiold fra Hurbye Gaard, Hans Hansen fra Kiøbenhavn til Holsteen, Hr. Sonig Møller og Jfr. Møller fra Kiøbenhavn til Colding, Hr. Candid. Juris Enmold de Falsen til Fyhn, Kiøbmænd Sr. Janentsky og Brandt til Holbeck, Degnen Sr. Bang og Dotter til Fyhn, Mr. Hjorth fra Ringsted til Bogense. J Dag agende Post Mr. Bramslew med 6 Læs. - Jndkomne: Hr. Capitain Schouboe med Frue fra Fyhn til Boslunde, StiftsProvst Hr. Terens med Kiæreste fra Ribe til Kiøbenhavn. Den 8de hujus Hr. Melchior fra Fyhn til Roestild, Studiost Høyerup og Kock fra Holsteen til Kiøbenhavn, Sr. Hans Byeberg fra Fyhn til Slagelse.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Helsingøer, den 10de Julii. Den 7de huj. efter Postens Afgang ankom fra Østersøen 65 meest Hollandske og Engelske Skibe. Den 8de hujus ankom ligeledes med O. S. O. Vind og stærk Blæst 53 meest Hollandske og Engelske Skibe, hvoriblant Skip. Niels Hansen af og til Horsens fra Libom med Hør og Hamp, som strax afseylede. Den 9de huj. ankom 62 Skibe fra Østersøen, som alle strax igien gik til Seyls. I Havnen indkom den 7de huj. 2 Hornbecker Fartøier fra Jylland med Rug og Smør, og Skip. Peer Friis her af Byen fra Mariager med Brænde. I Havnen forlanges nu 25 Mk. for 1 Tønde Rug i Skieppeviis. Den Fattige, som trænger, nodes til at give hvad som forlanges, ligesaavel som Bonden, der i Steden for at bringe paa Torvet at sælge, nu trænger til at kiøbe i Havnen, hvor lidet eller intet af nogen Slags Kornvahre fra Provinzerne kommer at forhandles. Vi have nu i nogle Dage havt Regn, og iblant stærke Jilinger, dog uden Torden.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Kiøbenhavn, den 10de Julii. Fra Høy= og Velædle Magistraten er under 10de hujus udkommen en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne herudi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryst=Stykket, Høy Ribbene, Rumpe=Stykket og Tynd=Stegen, skal sælges Pundet for 6 s.; Og ikke mere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Storlighed, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pund; Høy=Ribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykker, mindre end 6 Pund; Hele Fierdinger Pundet for 5s.; Al Resten af Oxen skal sælges smaa huggen Pundet for 5 s.; Kalve Kiød, Pundet af Bagfierdingen for 8 s.; og Pundet af Forfierdingen for 7 s.; Lamme=Kiød skal Slagterne være pligtige at sælge, nemlig Pundet af det beste og fedeste Kiød, Pundet af det ringere for, baltet ell. sprængt Oxe=Kiød, sælges ligesom det færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svine=Kiød Pundet for 6 1/2 s.; Men hele Skinker og Rib bensbeen, naar samme for sig selv begiæres, Pundet for 7 1/2 s.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Hvo som kan angive og overbevise nogen Slagter, at have taget meere for noget Slags Kiød, end Taxten tillader, skal nyde for saadan sin Angivelse hos Politiemester Hr. EtatsRaad Fædder 2 Rigsdaler, som Slagterne skal betale.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Under Dato 26de Jan. 1775 har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bevilget, at S. T. Hr. Brigadier William Hallings Hovedgaard i Jylland, Stiernholms Amt, Aarhuus Stift, forhen Bryschesborg kaldet, maae føre Navn af ham selv, og kaldes Williamsborg.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Ved Tal=Lotteriets 40 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 85, 87, 52, 66, 53.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Ved Tal=Lotteriets 96 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 1, 9, 23, 83, 61. Ved Døden ere afgangne: J Kongsberg Berghauptmand Hr. Eilert Hagerup. J Aarhuus den 28de Junii Knud Berg, Domestique hos Hs. Excellence Stadtholder Benzon, 36 Aar. Den 29de Dito Sr. Ole Gyllings Kiæreste, Mad. Maria Møller, nogle og 30 Aar. J Aalborg den 1ste huj. Jfr. Johanne Ursin, 20 Aar. Den 4de huj. Skip. Mads Mathiesens Hustrue, Mad. Christence Ursin, 24 Aar. Niels Greibergs Hustrue, Jacobe Mortens Datter, 67 Aar. J Langeland den 12te Mai Mr. Jørgen Henrich Krag, en Søn af Hr. Niels Krag til Møllegaard, 15 Aar. Her i Staden Mad. Bendte Maria, afg. Acteur Lundemanns Enke, 45 Aar. Frue Anna Maria Junge, fød Weyle, Hr. Dr. Junges Kiæreste, 43 Aar. Mad. Anna Sophia, afg. Obermester Heintzelmanns Enke, 74 Aar. Den 8de huj. Styrmand Sr. Krags Hustrue, 48 Aar. Den 9de Andreas Olsen Kyse, 25 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
Udi det under Dato 8de, 12te og 26de Mai i No. 37. 38 og 42 af disse Tidender indførte Proclama efter Capitain v. Recke i Christiansand, skal i Steden for Capitain v. Beckes, læses Capitain von Reckes.
Berlingske Tidende, 1775-07-10
VERTISSERENTS. Hos sal. A. H. Godiches Efterleverske, boende paa Gammel Torv No. 141, er fra Pressen udkommen en Samling af Latinske Vers i Qvarto, under Titul: Carmina, tilligemed et Kobber af Hr. Professor og Directeur Wideweldts Opfindelse, stukket ved Hr. Professor Preisler, og findes til Kiøbs hos bemelte Forlæggerinde, paa stort Fransk Postpapiir for 1 Rdr. og paa got fiin Hollandsk Papiir for 7 Mk. 8 s.