JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-01
med endeel moderne Guld-og Sølv Arbeide, som, saavidt muligt, udsælges til billig Priis. Gammelt Guld og Sølv kjøbes, samt tages i Betaling for solgt Arbeide. Blanquetter til Af Tilgangs-Lister over Kyst Militsen, erholdes til Kjøbs her paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Ao. 1832. No. 65. ISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede ArvarivAvertissementstidende, eller Den nord cimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Onsdagen den 4 Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Udenlandsk. Nordamerica. Om den Expedition, som af den nordamerikanske Regjering i Aaret 1821 blev udsendt, for at berelse the Roelig Mountain, (Klippebjergene), nordlig for den nu meiske Linie, ere nu Efterretninger indløbne. Selskabet var landet ved den grønne Bay, og havde over vintret der, reiste derfra over Hundesteppen til St. Anthony Vandfald ved Missisipi, derfra til St. Peterstrømmen, 200 Mile opad, for at opsøge Blymier, hvoraf de opdagede flere rige, overvintrede der igjen, reiste derpaa op af Strømmen og Missisipi indtil Missouris Munding, og derfra op af Missouri indtil Foden af Klippe Bjergene, overvintrede igjen der, og forblev der indtil Medio August, da de overstege Bjerget, og opholdt sig 8 Aar paa den vestlige Side af samme, i hvilken Tid de ogsaa vare vandrede over til Asien. I Nærheden af Jishavet bleve de Reisende overfaldne af en hæftig Storm, som nødte dem til at opbygge Hytter til at beskjærme sig med; her maatte de forblive i 9 Maaneder, hvoraf det næsten var mørkt i de 6, da Solen ikke gil op. En Tid lang laa Sneen 14 Fod høi, og Selskabet faae sig nødsaget til at slagte 41 af de res Heste, for at sikkre sig mod Hunger; medens det eneste Foder for Hestene bestod i Birketræets Bark, som de ofte maatte hente langt borte paa deres Skie. Efterat de vare gangne tilbage over Bjergene, stødte de efterhaanden paa 386 forskjellige Folkeslag, hvoraf nogle vare hvide og andre gandske bedækkede med Haar, hvorfor de kaldte disse Esau-Jndianerne. Paa den vestlige Side af Bjerget traf de paa en FolkeStamme, som de kaldte Kobber-Jndianerne, af de betydelige Kobberminer, som tilhørte dem. 300 af disse Jndianere, bevæbnede med Buer, kobberbeslagne Pile, Kobberknive og Øxer, angreb Selskabet ved høi lys Dag, og der opstod en Fægtning, hvorfra kun 30 Jndianere kom tilbage, de Øvrige bleve dræbte eller saarede; Selskabet havde 2 Døde og 17 Saarede. Blandt de mangfoldige Opdagelser, som paa denne Reise ere gjorte, ville vi kun her omtale de uhyre Saltkilder, hvoraf de største er 17 Morgen Land stor, og ved Randen flere Tommer dyb, indeholdende reent og frisk Salt; endvidere ere opdagede utallige Miner af Allun, Jern, Bly, Kobber, Guld og Sølv; Guldet fandtes der næsten gediegent. Af Selskabet døde 5 Jndivider af Sygdom, Een ved at tilride en vild Hest, een ved Faldet af et Træe, og 15 bleve dræbte af Jndianerne; i det hele 22. Af de 19 Overlevende ere 10 lamme, deels ved Saar og deels tilfældigviis, blandt disse befinder sig Capitain Leavensworth, som havde bortfjernet sig en engelsk Miil fra Leiren, da han blev saaret af en Jndianers Skud, og Hesten styrtede og faldt paa hans saarede Been, som brækkede endnu engang, lige under Knæet; medens han laae saaledes, ilede Jndianeren til, for at sealpere ham; men Capitain Leavensworth drog en Pistol og skjød ham paa Stedet, hvorpaa han erholdt Hielp, og blev ført tilbage til Leiren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Frankerig. Bladet Messager, som altid fører en Mængde Krigsrygter i sit Skjold, modsiges af Moniteuren, der forsikrer, at den fredeligste Stemning og den bedste Forstaaelse hersker med Hensyn til de udenlandske Cabinetter, og at man kan mere end nogensinde før, gjøre Regning paa Opretholdelsen af en almindelig Fred. Natten til den 23de Juni er Fyrst Talleyrand ankommen til Paris, og Rygtet siger at han skal have givet efter for Kongens Bønner, og have indvilget i, at overtage Præsidiet Conseilet; men skal have forlangt en 2 Maaneders Opsættelse af Udnævnelses-Ordonnantsen, for at tilbringe denne Tid ved Badet i Bourbon l'Archambault. Man venter at Beleirings Tilstanden med det Første vil blive ophævet i Pa tis, og en almindelig Amnestie træde i Stedet derfor, over 1800 Jndividuer sidde arresterede og 2 Dødsdomme ere fældte, som man dog troer, ville blive formildede af Kongen. - En Reorganisation af den polytechniske Skole, er foretaget, hvorved 209 optræde som Elever i samme; men 60 ere blevne udelukkede for Ulydighed og Deeltagelse i oprørske Planer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Spanien. Fra Madrid meldes nu, at da Kampen mellem begge Brødre Prindserne af Portugal er nær, saa har den engelske Eskadre trukket sig tilbage, for at paasee sine Undersaatters Jnteresse og for at forhindre fremmed Jndblandelse; de samme Grundsætninger vil Hs. spanske Majestæt følge, og for at sikkre sine Undersaatter for Angreb, har han opstillet Troppecorpser paa forskellige Puncter af Grændsen. Den portugisiske Grev Lago, som har forladt Dom Miguels Partie, og erklæret sig for Donna Maria, seer sit Partie med hver Dag tiltage, og han holder Provindsen Tras-os Montes besat. Den spanske Gardeoberst Minie, som havde betraadt, det portugisiske Gebet, er paa Anklage af den franske og engelske Gesandt, bleven arresteret, og skal stilles for en Ret; – men bliver sandsynlig inden Aarets Ende Generallieutenant. (H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Blandinger. Den pavelige Regjering har - skrives der fra Rom – som en Følge af Tildragelserne i Ancona den 3die Juli, ved en stræng Note fra Cardinal Secretairen, erklæret Conventionen af 16de April for krænket, og forlangt at de franske Tropper skulle bortfjerne sig fra Ancona; – men dette skeer vel neppe. Alle Carabinerere og pavelige Authoriteter have forladt Ancona, og 4 Batailloner pavelige Tropper holde Ancona, ligesom bloqueret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
En Student Clausing i Heidelberg har den 23de Juni skudt en Fangevogtet Fuchsöhr i Kinden, fordi denne ved en Procession havde formanet ham til at tage sin Hat af, og ikke ryge Tobak. Efter Gierningen saarede Clausing sig let med en Dolk, og blev derpaa arresteret. N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
En Teglsteensfabricant Hulen i Paris har opfundet en Mitakeldrik, som ved tusinde Exempler har beviist at være et Præservatio mod Cholerg. Han uddeelet den gratis, hvorfor ogsaa hans Huus uafladeligt er bestormet af Mennesker. "Det er ubeskriveligt, meldes der fra Berlin under 14de De hvilket Jndtryk de sidste Pariser, Begivenheder her har frembragt. Vore UltraRoyalistet ansee derved Systemet af 13de Marts som baaret til Graven, og ruste sig til Krig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Den 14de Marts havde Ministeren for de udvortes Anliggender en lang Samtale med Kongen, efter at han havde modtaget en Coureer fra Paris. Siden havde, som bekjendt, de Armee-Corpser, som allerede vare paa Hjemveien fra Rhinen og Erfurt, faaet Contraordre, og en Telegraphlinie er oprettet herfra til Rhinegnen. J Leipzig maa ingen Polak mere opholde sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
et Brev fra Bona af 26de Mai meldes: Et Fartøi, der kom fra Tabarca, blev for nogle Dage borttaget ved vor Kyst. Paa dette fandt man Proclamationer fra den sidste Dey i Algier til hans forrige Undersaattet, hvem han bebuder sin nærforestaaende Ankomst, og giver dem den Forsikring, at adskillige europæiske Magter understøtte hans Plan at bemægtige sig hans fordums Stater."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
J Cheerness er Choleraen meget slem. Ogsaa Dublin er den atter i Tiltagende, og i Limerik raser den saa grumt, at den nylig i 2 Dage sammesteds angreb 142 Personer og ihjelslog 86. Den er nu ogsaa udbrudt i Manchester. J Paris døde den 18de Juli ialt 35 Persaner af Cholera; i Brussel, Mons. Brugge og Gent ha den nylig yttret sig; i Wien og paa flere Steder i Tydskland, hvor den var ophørt, skal den igjen være udbrudt. (At den er i Hamborg, er vist nok men ifølge Privat-Efteretninger derfra, skal den denne Gang endogsaa være meget slem der, hvorom de hamborgske, og selv de holsteenske Blade dog aldeles tie. J Philladelphia og Nework vil man vide, at den er optraadt i en meget hæftig Caracteer. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Jndenlandsk. Jblandt de mange Festligheder, som i denne Tid have fundne Sted i Aalborg, i Anledning af Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Nærværelse derstæds, fortjener Følgende i Særdeleshed at anmærkes, som – da Staden har en skjøn Situation – maa have givet et meget imposant Prospect fra sig: Hs kongl Høihed Prinds Frederik Carl Christian behagede naadigst at deeltage i en Lystfart paa Fjorden den 20de Juni om Aftenen. Det var temmelig mørkt, og derfor var det pompes at see fire Baade med Beegfakler foran og bag Kongebaaden, begfakler langs af Fjorden, Blus paa Sundbye og St. Hans Bakkerne et udmærket skjønt og stort Olieblus, omgivet af Fakler, paa Frederiksminde, vor kjære Skovbakke. Foruden Musikken, der bestandig fulgte Kongebaaden, vare vel 150 andre Baade i Følge med; stundom oplyste Blaalys hele Toget, som især tog sig godt ud fra den høist smagfulde, med Løv, Blomster og Belysning prydede Slotsbro. Her laa ogsaa et smukt Kusskib, hvorfra varede en Mængde Flag, og hvorpaa var anbragt et udmærket smukt Transparent med skjønne Emblemer og Underskriften: Hav Gud udi Din Varetægt Den Fredegade og Hans Slægt. Paa hver Side af Kuffen laa i Halveirkel til Bolværket 8 Baade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Fra Frederikshavn meldes under 19de Juni, Dag Eftermiddyg Kl. 4, var den glade Time da vi saae vor allernaadigste Konge og vor naadigste Prinds Frederik i vor By. Endnu samme Dag behagede Hs. Majestæt allern at eftersee Embedsmændenes Protocoller og Regnskaber og tage i allern. Øiesyn: Kirken, Fattighuset og det militaire Sygehuus. Dagen efter mynstrede Sprøiterne for Hs. Majestæt og Allerhøistsamme besaae deretter det for mulig Cholera indrettede Lazareth, besøgre Skolerne. Hr. Severins Jnstitut, det saakaldte nye Batteri vort udmærkede Havne-Anlæg, hvor det behagede Hs. Majestæt, begivende sig til Fods til det Yderste af Mo lerne og søværts tilbage, at dvæle i længere Tid. Med Eftersyn af Citadellet og nordre Skandse sluttede Hs. Majestæts Excursioner. Skjønne og smaa fulde Æresporte, elegynt Jlumination, Kanonade, Jubel- og Fryderaab tilkjendegav denglade Stemning af over 1500 Mennesker, sammenstrømmede rundtomkring fra.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Den 21de Juni om Formiddagen ankom Hs. Majestæt Kongen, ledsaget af Prinds Frederik til Nibe. Majestætens allerhøieste Ankomst forkyndtes ved Kartovernes Torden, Klokkeringning og den forsamlede glade Menneskevrimmels Huttaraab. Allerhøistsamme traadte af i Hr. Byfoged Lynges Bopæl, hvor en Dejenne var serveret. Derefter gav Hs. M. Audientz, og Enhver det nød den, kom tilbage med glad Fortrøstning. Derpaa begav Kongen, Prindsen og hele det kgl. Følge sig tilfods oppaa Torvet, hvor Monarken først besaae Byens Sprottet, næsteftet Raadstuen og Fængslerne, Kirken, Fattighusene og Skolen, hvor det behagede Majestæten at lade Børnene udføre endeel gomnastiske Evolutioner, samt Øvelser i Sang, saavelsom at høre Læreren chatechisere. Ved Skolen, saavelsom overalt behagede det Kongen at yttre Sin allerhøieste Tilfredshed. Ved Skolen besteeg Majestæten sin Vogn, og kjørte ud til Koldsminde, hvor Allerhøistsamme besteeg en meget smuk prydet Fiskerkog, for at lade sig forevise, hvorledes Bund garns Røgtningen skeer paa Fjorden. Med megen Opmærksomhed og Jnteresse overværrede Allerhøistsamme 6 a 8 Garns Røgtning; i nogle af samme var Sild. Efterat have opholdt sig en Timestid paa Fjorden, steeg Majestæten iland, og efter af have beseet Hr. Kolds Sildesalterie, kjørte Allerhøistsamme til Herrefædet Lundbek, hvor der holdtes Diner, og hvortil Nide Byes Embedsmænd, vare indbudne. Omtrent Kl. 4 retourneredes til Aalborg. Med Vemod faae vi den hulde Fader drage bort fra os, som saameget trænge til hans Godhed; men vi trøstes ved den Tanke: at han fra sin Trone vil kjærlig og faderlig komme vor Trang ihu.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Bladet den danske Vi, udkommer fra 1ste Juli af i Qvart, og med Forøgelse af Theater Recensioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
En Overjæger har nylig skudt sig i Citadellet Frederikshavn. Han var 27 Aar gammel, og ingen Aarsag til denne hans Gjerning har været at udfinde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Det Müllerske Skuespillerselskab, hvis Forestillinger i Viborg ere blevne stærkt besøgte og lønnede med bifald, er nu draget til Skive, hvor det den 1ste Juli begyndte en Række af abonnerede Forestillinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Den 22de f. M. blev Varde Byes Jndvaanere sat i Bevægelse ved Jldløs, som udbrød i et Huus paa Lille Kirkegaardsgade. Uagtet Loftet var opfyldt med Hedetørv, lykkedes det dog, ved de gode Brandredskaber og Brandcorpsets Raskhed til at benytte dem, snart at faae Magt med Jlden, saa at ikkun noget af Tagværket afbrændte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Fra Nord Ditmarsken klages over, at Tyverierne tage der forskrækkeligt Overhaand. Næsten hver Morgen hører man og Jndbrud, og Marktyverierne henregnes allerede til en god daglig Orden. Jngen Landmand kan med Sikkerhed, lade sine Heste staae Natten over paa Marken; thi, om end ikke selve Hestene blive bortstiaalne saa skiæres dog Halerne af dem. Faar skjæles bort i Mængde, og da de forendeel allerede ere "slupne op, saa begynder man nu hist og herved Nattetider at slagte Hornqvæget paa Marken, hvorved det er meget at befrygte, at det især vil gaae ud over de fede Marskstude. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Den 21de Junni begyndte Kildetiden i Kjøbenhavn. Blandt de Seeværdigheder Dyrehavsbakken i Aar frembyder, vil udentvivl Hr. Meyerhofers store Verdenstheater tildrage sig meest Opmærksomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Man seer her i levende Fremstilling, med bevægelige Figurer, flere interessante Forestillinger, saavel af Naturseener som af Folkeliv og Begivenheder. Desuden er i Aar at see det Lehmannske Menagerie, et Voxkabinet, et Glaspusterie, et Metamorphos Theater, &c. &c. Hr. Venetien har faaet Tilladelse til at forevise sine Herkules-Kunster, og de italienske Sangere Annato og Perichini til at synge og spille Guitar, ligesom ogsaa to Harpespillerinder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
En Avlsmand i Viborg, Chr. Bøstrup, hvis Heste tilbagelagde Banen i 25 Min og 20 Sec. og som saaledes vilde have erholdt den 2den Præmie, gik Glip af denne, fordi han under Kjørselen havde overtraadt de mod Galop gjorte Bestemmelser, og Hr. Schucan fra Harlev Mølle, der kjørte Banen, den korteste Tid, og saaledes vilde have erholdt første Præmie, kunde ikke tilstedev Concurrence, da hans Heste ikke vare forsynede med de foreskrevne Attester. R. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
J Schum her i Thisted Amt har forleden Daget Pigebarn paa 11 Aar hængt sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Kjøbenhavns Børs den 26. Junii. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 209. Specier solgtes til 2 Rbd. 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 151 a 151. Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg. 44 1/2 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer u. R.) 90 Rbd. Sedler. 84 3/4 i Bancol. Nationalbank Obligationer 4de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito dito 106 a 106 1/2 i Sedl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Kjøbenhavns Havnepriser den 23. Juni Hvede 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 2 Mk. - s. Rug 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. radet Byg 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd., Mk. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
J Hamburg vedbleve Kornpriserne den 29de Juni at falde: dansk Byg stod kun noteret til 58 a 68 Rthr., og Havren til 36 a 40 Rthr. Courant pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Thisted Kirkenyt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
Døbte. Den 11te Juni, Møller S. A. Fredsøes Tvillinger Poul Schaarup Fredsøe og Maren Fredsøe, Fadderne til Førstnævnte vare Avlsmand P. Jversens Kone, Pigen Kirsten Andersdatter Schaarup, Møller Th. Krogh, Smedemester P. Sørensen, og L. A. A. Schaarup, og til Sidste Avlsmand P. Sand Hustrue, Jomfrue S. Schophuus, Værtshuusmændene, N. Thousgaard og P. Kjelstrup, samt Bedemand P. Schallerup. S. D. Skomager A. Pedersens Søn Jens Christian Pedersen; Fadd. Johann Andersdatter og Mariane Nielsdatter, Snedkermeste Rosenberg, Hattemagersvend Neuh ausen og SkomagerWodstrup. S. D. Gaardskarl Niels P. Korsbeke Søn, Carl Christian Korsbek; Fadd. Gaardm Christen Pedersens Hustrue af Saarup, Vognmand N. Krabbes Kone, Tækker Mads Tvedhøi, Skræder P. Bach og Handelslærling P. Thaarup. - Den 22de Murer L. S. Thorndahls Datter, Caroline Thorn dahl, Fadd. Stine Roikjer og Christiane Wulff Kleinsmed J. Lundorph, Skomagersvend J. Marcusser, og Tjenestekarl Søren Larsen. - Den 21de Juni, Vognmand J. Krabbes Datter, Kirsten Marie Krak be, Fadd.: Vognmand N. Krabbes Kone, SkomageM. Kolds Hustrue, Postbud Niels Strand, Vogmand Mads Tolbøll og Ungkarl Mads Andersen. Døde. Den 12te Juni, Snedker Chr. Lorenzens Søn, Poul, 4 Aar. Den 13de, Arbeidsmand Chr Thomsens Hustrue, Margrethe Eriksdatter, 58 Aar. Den 27de, Murer Jeppe Sylts Hustrue Birthe Christensdatter, 51 og et halvt Aar. Den 28de, Feldbereder Christian Neumünster, 50 Aar. Den 29de Juni, J. Peter Rises Hustrue, Maren Christensdatter, født Hedegaard, 26 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
J Halv=Aaret 1832 er her i Sognet født 10 Drenge= og 16 Pigebørn, og død 15 Mandspersoner og 16 af Qvindekjønnet; altsaa 5 flere døde end fødte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-04
AVERTISSEMENr. Paa Apotheket faaer fortrinlig Congothee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
No. 1832. No. 66. II. Aar er Kongelig allernaadigst privilegerede Arvepiv ogUlvsementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark. Søndagen den 8 Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Frankerig. J Paris er man i denne Tid meget beskjæftiget med Rygtet om en Minister Vexling, og efter dette skal dog Hr. Talleyrand ikke indtræde i samme; men der tales om, at Hr. Barthe skal beholde Departementet for Underviisnings-Væsenet og Præsidieti Statsraadet, Hr. Thiers Handels Departementet, Hr. d'ArgoutFinantserne, de øvrige Ministre skulle vedblive. Krigsministeren og Jndenrigsministeren skulle i denne Tid conferere hyppigt om de 300 Batailloner, Nationalgarders Mobilisation. - Den milde Dom en af de dømte Carlistanførere, Hr. Karsabier, havde faaet, har i Nantes foranlediget et Folkeopløb, som ikke fandt at Straffen, var haard nok. Nationalgarden og Tropperne bragte imidlertid Rolighed igjen tilveie. Ved Hertugen af Orleans's Nærværelse i Bordeaux indtraf det sørgelige Tilfælde, at der gik Jld i en stor Deel af de Jngredientser som vare bestemte til et Fyrværkerie til Prindsens Ære, ved hvilken, Leilighed 3 Personer bleve dræbte, og et stort Antal saarede. Prindsen tog den hjerteligste Deel i de Ulykkeliges Skjæbne og skjænkede 1000 Frank til deres Understøttelse. - J et hemmeligt Gjemme paa Dampbaaden Carlo Alberto, er ifølge Skibsfolkenes Opgivende endeel Papirer som skulle have vigtige Opdagelser til Følge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Fra Cadix meldes, at Marinens GeneralCapitain der, har faaet Ordre til, at holde alting færdig til at kunne proviantere 10 russiske Linieskibe, som med det Første ville indløbe der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Skjøndt det ikke synes rimeligt at nogen almindelig Krig skulle udbryde, angives dog i Bladet Tribune at Krigsministeren i en Skrivelse til Hertugen af Orleans skal have skildret Krigen, som nær forestaaende, og Bladet Courier de burope meddeler nu en heel udkastet Feldt togs Plan mod Frankerig, efter hvilken Angrebet skal i faa Uger begynde med 3 Armeer: den Første, bestaaende af 150,000 Md. Østerrigere. og 60,000 Md. Piemontesere, skulle angribe fra Savoyen af; den Anden, bestaaende af Østerrigere og Preussere, skulle under Hertugen af Würtemberg marschere over Rhinen, og den Tredie, bestaaende af Russere, Preussere og Hollændere, skulle falde ind i Belgien; desuden skulle et Corps pavelige Tropper og Østerrigere erobre Ancona. Dog, Moniteuren modsiger det Hele, som usandfærdigt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Tydskland. Fra Berlin meldes under 1ste Juli. J de sidste Dage tales her meget om en betydelig Opstand, der skal have funden Sted i Petersburg, hvilket dog synes at være uden al Grund. Mange ville i Prinds Wilhelms Reise til denne Hovedstad, see en vigtig politisk Tildragelse; Nogle paastaae, at han havde det Hverv at bringe Conlisationen i Stand mellem Rusland, Østerrig og Preussen, hvorom de offentlige Blade tale saameget. Den 28de Juni er Prinds Frederich af Nederlandene igjen afreist herfra; man vil vide, at han har gjort et Forsøg paa, at bevæge Preussen til at slutte et Forbund med Holland, i Tilfælde af en Krig med Belgien, men han har faaet et afslaaende Svar; ude at ville indestaae for Rigtigheden heraf, er dog saameget vist, at paa en Coalisation med Holland, saaledes som Belgierne befrygte den, er ikke at tænke. - Fra München skrives under 23de Juni, at Hs. M. Kongen af Bayern har udnævnt Marskal Fyrst Wrede til Hof Commissair, for at begive sig til Rbinkredsen, som Regjeringens civile og melitaire Commissair, for der at bringe Orden igjen tilveie, og undersøge de der stedfundne Uordener, hvorfor ogsaa de fornødne Tropper ere stillede til hans Disposition. (Hamb. nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Jndenlandsk. Hans Majestæt Kongen og Hs. kgl. Høihed, Prinds Frederik Carl Christian ankom i Torsdags Eftermiddags den 28de Juni) Kl. 5, i allerhøieste Velgaaende fra Varde, over Hjerting, Fano og Mane til Ribe. Hs Majestæt steeg af hos Hs. Hovelbaarenhed Hr. Stiftamtmand, Ridd., Grev Sponneck og Hs kal Høihed hos Hr. Justitsraad Amtsforvalter Nielsen. Næste Morgen Kl. 3 1/2 afreiste Allerhøistsamme og Hs. kgl. Høihed, over Havervad, til Rome, og indtraf atter til Ribe om Aftenen Kl. 8 1/2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
J Jtzeboe nærer man det Haab, snart af være sluppet fra Cholera. Det var den 12te Juni, at en Dragen af det der garnisonerende Regiment først blev angrebet, hvorpaa den 15de fulgte en af Borgerstanden Jndtil den 20de da det sidste Tilfælde meldtes, var Antallet steget til 19 Af disse døde 11 af Cholera, En efter samme af Hjernebetændelse og ligeledes en ung Pige, efterat Sygdommen var ophørt, af Svindsot, hvoraf hun længe havde lidt. 4 ere ganske helbredede og 2 befinde sig i Bedring. - Ogsaa i Wilster er Epidemien næsten forbi. Hr. Landskriver Tetens som offentlige Blade allerede havde talt imellem de Døde, er Gud skee Lov, frisk og vel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Medens den græske Brig, som overførte de antike ægyptiske Sphiner, paa sin Fart igjennem Sundet, laae under Qvarantaine ved Helsingøer, blev den besøgt af Vagtskibschefen Hr. Capitain Thomsen, der, af Jnteresse for disse Kunst-Gjenstande, foranledigede at de bleve aftegnede og deres Størrelse opmaalt med muligste Nøiagtighed Hver af Sphinterne befandtes at være mellem 15 og 16 Fod lang, og 7 til 8 Fod høi. De vare hinanden fuldkomment lige, og af den sjeldnere Art, nemlig: mandlige Sphiner, særdeles smuk og med megen Ombyggelighed udarbeidede, i det gammel-ægyptiske Smag, af det skjønneste røde Granit; begge vare imidlertid lidet beskadigede ved Hagen. Over af dem angaves at veie 300 Centner, saa at, paa Grund af deres Størrelse og Vægt, Dækket maatte optages for at faae dem ned og op af Lasten Briggens Besætning bestod af indfødte Grækere i deres Nationaldragt, med Undtagelse af en italiensk Matres og en hollandsk Lots. Den hørte oprindelig hjemme i Jp sara, hvorfra dens Eier, Capitainen, der førte den, var bleven fordreven ved Tyrkernes Angreb paa og Ødelæggelse af denne Øe, efterat han havde seet sine Forældre og Sødskende falde for Tyrkernes Sværd. (Ah. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-07-08
Den nuværende franske Minister ved vort Hof, Marquis St. Simon, skal efter Forlydende forflyttes fra Kjøbenhavn til Stockholm, og den franske Minister i München, Hr. de Mortier, komme i hans Sted hertil. (Ah Av.)