Berlingske Tidende, 1791-07-01
Den 22de Julii er Contre=Admiral og Deputeret i Arnralitets- og Commissariats=Collegio, Hr. Friderich Grod schilling, allernaadigst confereret anden Division Søefosom Chef, og General=Adjutant og Capitaine Johan Conelius Krieger ligeledes som Chef confereret det i denne Afledning vacante Compagnie i 1ste Division. Grev Ferdinand Anton Christian v. Ahlefeldt er udnærtil Kongelig Gesandt ved det Sicilianske Hof i Grev Ste bergs Sted, som fra denne Post efter Ansøgning i Naade bleven dispenseret. Slutningen af Octroyen og Reglementet for den Dansk og Norske Species=Banque. (See disse Tid. for Ju Maaned S. 43, 57. Banqvens Directeurer, skiønt de ikke af Hs. M. de til udnævnes, skulle dog, da de forestaae et for Staten saa vigtig Verk, agtes og ansees som Hs. M. egne Embedsmæn- og fra den Dag, de vælges, skulle de, ligesom Banco=CoMamissarierne hidtil, have Rang, Sæde og Gang med virkelige Kammerraader, ikke allene for den Tid, de, som Directeurer, forestaae Banqvens Sager, men og derefter, naar de have vedblevet Directionen i den fulde Tid, som for en Directeur er bestemt. 58. Banqvens Betiente maae, saa længe de staae i Banqvens Tieneste, ligesaa lidet som Directeurerne, bebyrdes eller besværes med nogen af Byens Bestillinger eller Tynger, med mindre de drive nogen borgerlig Næring. Et heller maae nogen af dem, formedelst Gield eller megen enden civil Sag, haftes paa sin Person, førend den, som ligt rer ham anholdt, beviser med Attest fra Directeurerne, at den forehavende Arrest for dem er bleven anmeldt. Directeurerne skulle dog ikke derved være bemyndigede til, nogen Banqvens Betient, imod Lov, Ret og billighed, at forsvare, da Hensigten er allene, at de kunne betimeligen føl fornøden Anstalt i Henseende til Banco=Forretningerne: Gang, om og naar nogen af de Betiente, som samme forestaae, skulle have gjort sig skyldig til personlig Heftelse. 59. Alle de Midler, Penge eller Effecter, som i Banqven indsættes, maae i intet Tilfælde med Arrest belægges. Skulde nogen som har Midler, Penge eller Effecter i Banqven staaende, vorde uvederhæftig, eller forfalde under saadan Ansvar og Forfølgning, at hans Midler efter Loven maae hæftes, eller Nam og Execution deri skee, og saadant Banqvens Directeurer betimeligen, og paa behørig Maade, tilkiendegives, da have de den Anstalt at føie, at hans Tilgodehavende i Banqven bliver af ham indtil videre urørt, saaledes at det kan komme hans Creditorer eller Sagsøgere, efter lovlig Omgang, tilgode; hvorimod de, som begiere saadant Beslag, skulle, ligesom for enhver anden Arrest, efter Loven, være ansvarlige til al den Skade og Tiltale, deraf kan flyde, og derfor stille saadan en Caution, som lovligen kan fordres naar Arrest paa anden Mands Gods forlanges. 60. Banqvens Fond maae, som en Capital, der ene og allene er bestemt til Sikkerhed for dens udstædte Sedler, og til at indvexle samme, naar forlanges, ikke, enten med eller imod Eierens Villie, til noget andet Brug kunne anvendes. Den skal derfor ikke heller nogensinde ved nogen Slags Afgift, i Fredstid, eller i Feide=Tid, vorde betynget eller formindsket. 61. Saafremt Midler eller Penge udenrigs fra indkomme, og i Banqven indsættes, skulle de, hvis de af Riget igien, efter kort eller lang Tids Forløb, udføres, være frie for 6te og 10de Penge, og frie for al anden Afgivt, af hvad Navn nævnes kan, som ved Penges Udførsel af Landet maatte alle tede være, eller herefter vorde, paabuden. 62. Alt hvad Banqvens Debitorer upaaanket have overgivet til Banqven, som haandfaaet Pant, og er taget under Vanqvens Lukkelse, skal, fra det Øieblik af, da det under Banqvens Lukkelse er taget, ikke kunne den fravendes, enten for Mangel af Hemmel, eller formedelst nogen ConfiscationsPaastand, eller anden Fordring, fra Hs. M. eller fra andre: men det skal være og blive den til ufender Sikkerhed for sin Fordring. Dog haver Banqven at lagttage, at de Varer, hvorpaa Oplager tilstaaet, eller tilstaaes, ikke paa anden Maade af nogen kunne eller maae pantsættes, end at de crediterede Told- og Consumtions- og andre dermed forbundne Afgivter hefte paa disse Vare, og bør af dem, uden al Forevending, forlede udredes. 63. Vexil-Obligationer, som Baneven distenteret, eller af dens Debitorer antager, tillader Hs. M., at maatte ligesom Vexler, endelseres af adskillige Personer, uden at Forordningen af 26de November 1731 eller andre Vore Anordninger deri skulle være hinderlige, og maae Banqven, naar saadant skeer, have samme Ret og Tiltale til Endeffenten eller Endossenterne, som til Obligationernes Udstædere, saa at den, uden at tabe sin Ret til nogen, kan holde sig enten til hver især allene, eller til alle tillige, først eller sidst, som den finder for godt. 64. Jngen Moratorier, om saadanne nogensinde gaves, ei heller Protectorier, eller deslige Befrielser, af hvad Navn nævnes kan, skulle nogensinde, med mindre Banqven dertil har givet udtrykkelig Samtykke, gielde imod dens Fordringer, eller hindre deres Jnddrivelse hos hvem det end være maatte. Og endskiønt Danqven ikke formodes, at kunne almindeligen faae liqvide Fordringer, uden de ere betryggede ved baandfaaet Pant, eller anden Sikkerhed, hvori Detaling kan søges og erholdes; saa bevilger H. M. dog, at hvis Banqven nogensinde, ved en eller anden Leilighed skulder holde nogen liguld Fordring, hvor intet haandsaaet eller andet Pant haves, da skal saadan Fordring altid i Stervboet, set ved Concourser, Opbudde og Falliter, ansees lige ved Vexel=Obligationer og Vexler, og i samme Orden, som disse, gives Udlæg. 65. Det maae være Banqven tilladt, til dens Sedler, Bøger, Assignationer, samt alle Slags Forretninger og Forskrivninger, som fra den, og i dens Navn, eller imellem dens Jnterressenter indbyrdes, Bancosagerne vedkommende, afhandles og udfærdiges, at bruge ustemplet Papiir, og skal dog alt hvad, som saaledes paa ustemplet Papiir er afdandlet og udstædet, paa alle Steder, og ved alle Retter, antages og ansees ligesaa fuldt, som om det paa stemplet Papiir var skrevet. Men hvad de Dokumenter og Forskrivninger derimod angaaer, som Banqvens Debitorer, eller andre, som med den have at bestille, til den udstede; da skulle disse, saavidt anordnet er, være skrevne paa behørigt stemplet Papiir, de Reverser eller Beviser undtagne, hvorved nogen bekræfter, at have overleveret Banqven noget til haandfaaet Pant, hvilke Reverser eller Beviser tillades at udstædes paa ustemplet Papiir. 66. Naar Banqven har gjort Udlaan mod haandfaaet Pant, og den udlaante Sum ikke til den bestemte Tid betales tilbage, eller Laanet ikke, hvis Directeurerne det tienligt er agte, fornyes eller forlænges, da skal Banqven være berettiget til, uden foregaaende Dom eller Jndførsel, at lade ved dens egne Betiente, og paa hvad Sted den finder beleiligt, holde Auction over det, den saaledes til haandfaaet Pant forskrevet og overleveret er, og ikke til rette Tid er indfriet. Det skal være til Banqven overladt, naar den saadan Auction vil foretage, kun at derom 4 Uger tilforn i de offentlige Tidender advares, og at Auctionen, hvis Debitor endda ikke indfinder sig, bekiendtgiøres 8 Dage i Forveien, baade i de offentlige Tidender, og ved Placater, som, der hvor Banqven holdes, opslaaes til alles Efterretning. Jmod saadan Omgang og Panternes Bortsælgning, skal ingen kunne have noget at indvende og Vedkommende skulle være forpligtede til, Banqvens i forbemeldte Anledning udgivne Beviser eller Recipisser ufortøvet til Cassation at indlevere, eller og saadanne Beviser bør være magtesløse, hvor og hos hvem de siden maatte findes. Beløbe Panterne sig ved Auctionen høiere end det Banqven, de tilbagestaaende Renter, samt Auctions- og andre Omkostninger indbefattede, da betales det overskydende Debitor tilbage. Men skulde det bortsolgte derimod ikke tilstrække til skadesløs Betaling for Banqven, da bliver det manglende af Debitor at tilsvare, og nægter han mindelig Betaling derfor, kan han søges ved Lands Lov og Ret. 67. Pantsættes Obligationer eller andre Forskrivninger til Bangne og samme ikke til bestemt Tid indløses eller Forlængelse for Laanet erholdes, da skal Banqven være berettiget til, uden foregaaende Dom allene i Følge Pante=Reversen, at søge sin Betaling efter de pantsatte Forskrivninger, og ligesom det da skal staae Banqven frit for, at tiltale sin Debitor først eller sidst, saa bor denne, naar Pantet først tiltrædes, dog i alle Tilfælde holde den skadesløs. 68. Banqven maae have sin egen Vægt og Maal, og bruge dem i alle Tilfælde, hvor noget, efter Veining eller Maaling, skal fra den modtages, eller fra den udleveres. Men samme skal være overeensstemmende med den Vægt og Maal, som ellers for H. M. Riger og Lande er anordnet, og ikke til andet end til sit eget Brug, maae Banqven sig deraf betiene Saaledes har Hs. M. allernaadigst villet give den nye Dan skee og Norske Species Banqve den Octroy, og det Reglement, der skulle være den til Forsikring om dens Privilegier, Fordeele og Benaadninger, og tillige til Regler for dens Jndretning og Fremgangsmaade. Bangen octroyeres derved for første i 40 Aar fra den Dag den begynder, men saafremt den, som Hs. M. formoder, svarer til sin Hensigt for det Almindelige, da kan den vente Octroyen fornyet, og det fornødne derom bestemt 2 Aar, førend bemeldte 40 Aar udløbe, naar dens Jnterressenter derom saa betimeligen melde sig. Jmidlertid skal den være forvisset om, at naar og saalænge den for destgiør sine Forpligtelser, skulle ikke allene alle de PrivilegieFriheder og Fordeele, som den nu ere tilstaaede, den ubrøde, gen holdes, men end videre vil Hs. Majestæt, saafremt end nu andre eller flere Benaadninger skulle vorde den fornødne eller tienlige, være betænkt paa, saadanne, efter nærme Forslag, allernaadigst at bevilge, naar de tillige kunne bestaa med det Almindeliges Tarv. Fra den 2den til 30te Julii ere her i Staden copuler 84 Par, fødte Drenge 128, Piger 107, tilsammen 235 døde Mænd 95, Qvinder 52, Drenge 51, Piger 57. tilsammen 255, ere altsaa 20 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 11 Apoplexie 2, Barselseng 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 24. Colica 1, Druknet 3, Dødfødt 3, Falden til Døde 1, Feber 1, Foraadnelsesfeber 11, Forstoppelse 2, Galdefeber 2, Gicht 6, Halsyge 1, Hastig Død 3, Hidsig Faber 10, Jnflammation 9, Kighoste 2, Kopper 16, Kran per=Feber 1, Langvarig Syge 1, Mavepine 1, Meslinge13, Nærvesyge 1, Ormefeber 2, Raserie 1, Skarlagens feber 1, Slag 46, Stikflod 1. Svindsot 3, Tænder 3, Tærende Syge 35, Uangivne Svagheder 27, Vattersot, Venerisk Syge 1.