JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Toldopsynet paa Vagtskibet ved Agger Canal har erholdt følgende Forholdsordre: "Opsynet paa Canalskibet betydes, at en Skippers General-Angivelse bør affattes overeensstemmende med Plac. af 9de Juli 1821. Seer imidlertid en Skipper sig ikke istand til affatte Generalangivelsen stricte overeensstemmende med bemeldte Placat, kan Samme dog modtages imod det ubestemte Udtryk Collier, men Opsynet har da paa Angivelsen at gjøre den bemærkning, at det efter Omstændighederne har maattet tillade saadan Angivelse, og derfor at paalægge Skipperen uopholdelig at begive sig med sit Skib til Lemvig Toldsted, selv om han slet ikke maatte være bestemt til denne Plads og at give General-Angivelsen Paategning om denne Ordre. Toldvæsenet i Lemvig har, naar Skipperen, der ankommer, at lade ham losse de ubestemte angivne Collier, og at oplægge dem indtil Collegiets Resolution, som strax indsendes, erholdes. Skonnerten Clarence, Møller, best. til Aalborg fra Hartlepool, er den 5te de retourneret til sidstnævnte Sted, med Tav af Storbommen og Skandseklædning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de Januar. Rug, 4 Rd. 32 s. a 4 R. 80 s. Ærter, 4 Rd. 56 sk. a 5 R. 48 s.; Hvede, 6 Rd. 80 s. a 8 Rd. 80 s. Flæsk, røget, 2 Rd. 12 s. a 2 R. 24 s., Byg, Lrad. 3 Rd. 36 s. a 3 Rd. - grøns., 1 Rd. 64 s. a 1 R. 80 s. Ditto, brads Rd. 28 sk. a 3 Rd. 443. Smør, Pd., 2 Mk. 2 s. a 1 M. 5 s., Havre, 2 Rd. 84 s. a 3 R. 36 s. og, Snes., 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. Sjællandsk Smør, Fda., 10 Rd. - s. a 12 Rd. 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Veir-Jagttagelser. D. 20de Jan.: Therm. 60. - Barom. 26 11. Vinden: S., luftigt, Luften tyk med Snee.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
NB. Den meget lave Barometerstand, med det for Resten rolige Veir, er høist mærkelig, og maa Sandsynligviis være et Forbud om voldsomme Naturetrin andensteds.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-21
Jmorgen udkommer en Avis.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Fædrelandet. Naar Dagen. - hedder det i Den Frisindede - nævner Kjerulff næsten som en personlig Ven af Frederik den Sjette, da maa dette i høiere og ædlere Betydning sagtens kunne siges om Bülow. Han har dernæst altid været en borgerligsindet, godmedig, hjælpsom og velgjørende Mand; tjenstvillig mod Enhver, der i Skaren af Supplicanter kunde nærme sig ham, og paa hans umiskjendelig gode Hjerte mangle ikke smukke Beviser. Hvad han forresten var som Statsmand - thi vor Apologie gjælder kun hans private Charakteer - fortrøste vi os ikke til at sige, og dette maa vel ogsaa henhøre under, den historiske Vurdering; men ligesom Fædrelandet ønske vi ham en rolig Alderdom ovenraa et møisommeligt LivSoro Akademi agter at holde sin Sørgefest over Kong Frederik den Sjette om Aftenen den 28de Januar, den Tid, paa hvilken ellers det aarlige store Bal i Anledning af Kongens Fødselsdag begyndte. Professorerne Jngemann og Hauch have skrevet Cantater, som skulle opføres for og efter Talen. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Borgerrepræsentantvalg: J Callundborg, Hjulmand Petersen, i Vordingborg, Muurmester Simler, i Hillerød, Gjæstgiver Abel og Garver Andersen, i Svendborg, Kjøbmand og Gjæstgiver Cand. pharm. Lacoppidan og Tobakspinder Rasmussen, i Assens, Kjøbmand, og Domd. Hannibal paany) og Kjøbmand Nyboe. Thisted Borgerrepræsentantskab har atter iaar i Byens Avis givet en roesværdig Udsigt over sin Virken i det forløbne Aar. Den slutter med følgende Ord: "Vi have nu med Nøiagtighed berettet hvad der i Løbet af Aaret, af os er foretaget, eller foranlediget til Communens Tarv, og tillade os, forinden vi slutte, at fremsætte en Bøn, den vi, da den sigter til fælleds Gavn, tør haabe opfyldt. Da Jndvaanerne beærede os med den Tillid, at vælge os til Repræsentanter for Communen, gjorde vi Alle det hellige Lofte, af yderste Evne at opfylde de overtagne Pligter, men denne vor Virken vil ikkun blive ufuldkommen, naar vore ærede Medborgere ikke ville række os en hjælpsom Haand. Vi anmode derfor enhver af Byens Jndvaanere om, med os at iagttage, hvor Noget kan være at forbedre eller forandre, og da, enten offentlig eller privat, mundtlig eller skriftlig, at henlede vor Opmærksomhed derpaa, og de maae da være forvissede om, at vi, om det Paaankede findes grundet, ikke skulle svare Umag for, om fornødent gjøres, at vække Authoriteternes Jnteresse derfor, og see det tilfredsstillende istandbragt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Frederikshavn, den 20de Januar. Til Borgerrepræsentant er iaar her valgt Hr. Kjøbmand Christia Sørensen og til anden Revisor Hr. Kjøbmand Julius Rasmussen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Aalborg, den 22de Januar. Vi have i disse Dage her og langs med Fjorden atter havt meget høi Vand stand og Vandet stod kun 18 Tommer under Høiden ved Stormfloden den 8de Januar f. A. Ved Løgster skal Vandet, ifølge indløbne Beretninger, ogsaa have staaet meget høit og truet med at trænge ind i Husene. Ved Hals var Vandet forgaars 2 1/2 Fod over sædvanlig Høide og i bestandig Stigen. (Ved Av. Slutn, staaer Vandet heelt op i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Jan. L. C. Ørsted f. Hull, best. t. Stubbekjøbing, ball. A. T. Jacobsen f. Hull, best. t. Svendborg, ball (efter 20 Dages Reise herfra Havnen). - Ved Listens Slutning Vinden V., stiv Kuling, klar Luft med Tøver.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Svar paa Hr. Toldkasserer Raadmand Thor brøggers Jnserat i Gaarsavisen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Hr. Th. har vel kun, med Hensyn til Leieindtægten gjort Regning paa 20 Arrestanter for de 2 Aar, Tyvssagen endnu formodes at ville vedvare, men han har ogsaa vi tret, at 40 Arrestanter i kortere eller længere Tid vilde blive inddragne, og, da det er uvist, hvor mange af disse paa eengang ville komme under Varetægt, da vil det sikkert blive utilstrækkeligt at indrette 12 til 14 Arrester.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Commissionen har jo endog nylig pludselig reqvireret Plads til 10 Arkestanter og disses Antal kan saaledes snart voxe høiere end den ene Etage vil være tilstrækkelig til at rumme, især naar Hr. Th. - rigtignok imod den almindelige Formening - har Vink om, at flere af de Arrestanter, som nu først skulle inddrages, høre til de grovere Forbrydere. Jeg har naturligviis hverken sagt et er kundet falde paa at sige, at enhver Bygning var skikket til at modtage Fanger, ligesaalidet som jeg har sagt, at Opforrelsen af en ny Bygning vilde være at foretrække for Jndkjøbet af Hr. Giødwads eller en anden ældre Gaard men jeg har sagt, at, saavidt det kunde skjønnes og efter hvad jeg af flere Kyndige har hørt udvikler, saa vilde det dog være tilraadeligere, at kjøbe og bygge en ny end indrette en gammel Bygning; og hvad ældre Bygninger angaaer, da kiendes vist flere Eiendomme, som hertil egne sig, men som det neppe vil være i det Offentliges Jnteresse har at navngive. Med Hensyn til det Punct, hvor jeg skulde have ladet min Ivrighed faae løs Tøile, da forstaaer jeg virkelig ikke, hvad Hr. Th. her vil; thi man behøver ikke at vende min Attring til den ene eller den anden Side for at indsee, at jeg kan omtaler Nødvendigheden af Arrester for Fremtiden det vil sige, naar Tyvs sagen, til hvilken man naturligviis maatte leie provisoriske Arrester, er endt). Hr. Th. siger, at jeg vidste eller idet mindste af hans bemærkninger fik at vide, at man vilde slvise de ældre Arrester, naar Commissionssagen var endt; men det er jo netop det, et stort Antal af Borderne, som ogsaa kalder sig man, ikke vil og det hvorom jo hele Sporgsmaalet dreier sig. Vorherre maa derfor vide, hvad det er for en Slags Maneuvre, jeg skulde have anvendt paa Borgerskabets Stemning ved denne Leilighed, thi det hører ogsaa til de Ting, maa jeg oprigtig tilstaae, der gaae over min Fatteevnes Horizont. Det Project, at danne Gaardsrum for Arrestanterne ved Hjælp af en Muur, er heller ikke saa forkasteligt, som Hr. Th. gjor det, og at det lod sig forene med Adelgadens Vidde, uden at bringe denne i Klasse med Cortesgyden, tor ogsaa med Føie paastaaes. Det er jo iøvrigt kun i Aar siden, at denne Plan af Byfogden, Hr. Cancellieraad Wølfferdt, ikke blot var paatænkt, men dens Udførelse allerede begyndt, da den af andre Grunde, som dog ikke laae i Mangel paa Mulighed til at udføre den, igjen blev opgiven.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Bekjendtgjørelser. Med dyb Veemod maae vi bebude dette Sorgens Budskab, at vor eneste Datter, Dorthea, er ved Døden bleven os berovet den 19de i denne Maaned, i hendes 17de Aar, efter mange Aars Svagelighed og 7 Maaneders meget haarde og smertelige Lidelser. Margrethe Byrsted. Jens Andersen Byrsted, En Frugthave uden for Kattesundsport, 7000 fl. Alen, hvori circa 80 Frugttræer, og en Fiskepark med Springvand, kan faaes tilkjøbs for 500 Rd. eller 7 s. pr. Alen, paa Vestergade Nr. 50.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
J min iboende Gaard ved Øster Aa er hele nederste Etage, samt en Deel af den overste, til næstkommende Flyttetid at faae til Leie. Broder Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-22
Imorgen udgaaer et Tillægsplad.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Den i Formiddags Kl. 11, ankomne Sydpost medbragte følgende Efterretninger:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Fra Spanien vil man nu atter vide, at Cabrera virkelig er meget syg i Herbes; denne Beretning er kommen med en telegraphisk, i Moniteuren indeholdt, Depesche, fra Bayonne, Paa Paris's Børs heed det den 15de, at en senere Beretning havde meldt Cabreras Død. Jøvrigt berettes fra Spanien, at de carlistiske Bander anrette store Ødelæggelser i Mancha. Den christiniske General Zurbano var det lykket, at bemægtige sig en Convoi af 150 belæssede Muuldyr, som var bestemt til Cabrera.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Angaaende de orientalske Anliggender meldes fra London, at det brittiske Cabinet har forkastet Hr. von Brunows Forslag, deels fordi disse efter deres Beskaffenhed ikke vare antagelige, samt fordi de ikke vare meddeelte fra St. Peterborger-Cabinettet, men kun indeholdte i en confidentiel Skrivelse. J Modsigelse med denne, i det ellers paalidelige i Paris udkommende engelske Blad Galignanis Messenger meddeelte, Efterretning berettes i Augsb. Aug. Zeitung, at Overeenskomsten imellem Lord Palmerston og Hr. v. Brunow er afsluttet i London. Jfølge denne Convention skulde Mehemed Ali beholde Ægypten og en mindre Deel af Syrien i arvelig Besiddelse, hvorimod hans orrige nærværende Besiddelser, navnlig fra Fæstningen St. Jean d'Acre i Syrien, denne inclusie, skulde falde tilbage til Porten. Frankrig skal imidlertid ikke have villet tiltræde denne Overeenskomst.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
J Paris vare endeel Nationalgardister for nylig mødte i Uniform for at understøtte det bekjendte Andragende om en Reform af Deputeretvalgene; denne Demonstration har Regjeringen derimod taget meget fortrydelig op, og ved en af Nationalgardens Overbefalingsmand, Marschal Gerard, udstedt Dagsbefaling er erindret, at saadanne Tilkjendegivelser stride mod Nationalgardens Pligter som bevævnet Corps. De Nationalgardister, som deeltoge i Mødet, ere ogsaa stævnede for Præfecturen. Jkke destomindre heed det at Søndagen derefter en lignende Demonstration vilde finde Sted. - J Foix i Arriege Departement skulle være udbrudte alvorlige Uroligheder, som man tilskrev nogle Forholdsregler af Localautoriteterne, der havde en Sammenrottelse af 56000 Mennesker til Følge. Man siger, at Præfecten skal være saaret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 20de Januar. Hs. Majestæt er ved Parolbefaling af 20de de, kommen Kronens Regiments Ønske imøde, at Erindringen om den Taknemmelighed, det skylder dets forevigede Regimentschef, høisalig Kong Frederik den Sjette, maatte knyttes til Regimentets stedsevarende Hæder og Ære, ved at tildeele dette brave Regiment nye Fahner prydede med Kong Frederik den Sjettes Navnetræk. - Tillige har Hs. Maj. ved Armeebefaling af s.D. tilkjendegivet Kbhvns, borgerl. Infanterie Sin allerhøieste Tilfredshed og Tak for den Jver og Ufortrodenhed, hvormed det har forrettet Tjeneste paa Palaierne Amalienborg, og bidraget til den særdeles gode Ordens Vedligeholdelse, medens høisalig Kong Frederik den Sjettes Liig var udstillet paa lit de parade og enstrum dulorie. Endvidere er ved samme Armeebefaling kundgjort, at Officererne af Kongens Adjutantskab skulle bære Axelbaand af Guld eller Sølv efter Epauletternes Beskaffenhed. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
At man baade hos os og i Hertugdømmerne tør imodesee Løsningen af alle arbitraire Tvangsbaand, med Hensyn til Pressen ofv., derfor borge de Regieringsprinciper, Christian den Ottende alt offentligt har vedkjendt sig. Maaskee seer man i Hertugdommerne allerede en facturStadfæstelse af Folkets Haab i saa Henseende i Hr. HoppsFjernelse fra det slesv. holst. Cancelli; thi denne Mand, hvis Jndflydelse i dette Collegium har været saa betydelig. betragtes sikkert af vore Brødre i Slesvig og Holsten ligesaa meget som en Personification af det retarderende og contra liberale Princip i Collegiet, som Præsidenten for det danske Cancelli, Statsminister Stemann, ansees saaledes hos os. (Kbhvnspst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
- Hs. Majestæt har udnævnt til Kammerherrer: Hs. M. Dronningens Hoschef, Major, Grev Blücher Altona; Kammerjunker E. Holstein, Adjutant hos Hs. K. H. Kronprindsen; Hertug Louis de Cazes Glücksbjerg og Kammerjunker Christian Benzon til Christians dal i Fyen. (Berl. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Nogle Præster i Omegnen af Roskilde vare indgaaede med et Andragende til Sjællands Biskop om at Sørgefesten i deres Kirker maatte udsættes til Søndagen den 19de paa Grund af, at ingen af deres Sognefolk vilde kunne møde i Kirken den fastsatte Dag, da de af Bønderne, som ikke mødte ved Roeskildehvile for at bære den afdøde Landsfaders Liig. vare tilsagte at møde paa Landeveien for at kaste Snee, hvis Sneefog skulde indtræffe. Dette, paa saa rimelige Grunde, støttede, Andragende blev indsendt til Biskoppen, forsynet med en varm Anbefaling af Domprovsten i Roeskilde, og af Biskoppen atter med en Anbefaling sendt til det kongl. danske Cancelli; Cancelliet lod sig nøie med at give sit bekjendte laconiske Svar: Kan ikke bevilges, og hermed var da Sagen afgjort. Men, hvad man kunde forudsee, indtraf, thi idet mindste i een af Kirkerne i Omegnen af Roeskilde, mødte - som Kbhvnsp. bekjendt - ikke et eneste Menneske, og det er sandsynligt, at dette Tilfælde er indtruffet paa flere Steder. Dette lille Factum - hedder det endv. i Kbhvnsp. - bringer os tilbage til et Ønske, som ved mange Leiligheder er blevet yttret, at Afgjørelsen af Sager, der ere af reen kirkelig Natur, maatte blive henlagt under Biskoppen, der vistnok i ethvert Tilfælde er langt mere competent, til at afgiøre slige Spørgsmaal end et aldeles verdsligt Collegium som Cancelliet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
- Det maa glæde Almeenheden at erfare, at Hs. Majestæt, som det vistnok var at forudsee, ikke har ladet det beroe ved Opfordring til Geistligheden, om en Reform i Kjøbenhavns Skolevæsen, men har i disse Dage tilstillet Cancelliet en kongl. Ordre angaaende Forelæggelse af en Jndstilling om denne Sag, hvis Acter nu paa tredie Aar have henligget hos dette Collegium, efterat alle forlangte Oplysninger og Forslag desangaaende til Samme vare indkomne, og som derfor vel maatte antages nu omsider at være moden til endelig Afgjørelse. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Da Hs. Majestæt vendte tilbage fra Roeskilde til Kjøbenhavn, talte han ved Damhuset med de Bønder, der havde reist Æresporten, og takkede dem for deres skjønne Ar(Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
rangements. - Etatsraad Schaffer, som hidtil har forestaaet Brolægningssaget i Magistraten (og bekjendt af Kongens Nytorv Brolægning), er nu fratraadt denne Junction, som interimistisk er over agen af Statsraad Mundt. (B. T.)- Den nylig tiltraadte Redacteur af Søndagen, Hr. Georg Carstensen ( Porteseuillens Red.), erklærer i Bladets Nr. 3, at han har seet sig foranlediget til at frasige sig Redactionen af Bladet ligesom han fra Dato heller ikke agter at tage nogensomhelst Derl i Bladet Dagens Redaction. En Uheldsstjerne synes i det senere Tidsrum at hvile over Bladet Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Jfølge Aarh. Avis døde der, kort efter Frederik, den Femt es Liigbegjængelse i sin Tid, 40 Personer af dem, der havde været med ved Liigprocessionen, og i de næstpaafølgende Uger over 100 af de Soldater, som havde parade ret. Det klinger dog vel stærkt! Kjøbenhavnsposten, siger, at Sjællands Biskops Sørgetale isærdeleshed udmærkede sig ved sin Korthed. Foran de til at bære det høikongelige Liig fra Sørge gemakket til Liigvognen beordrede Commandeurer og Oberster fungerede 24 Tømmersvende, der ogsaa assisterede ved det høie Liigs Jndbærelse i Roeskilde Domkirke. (Kbh.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Viborg Avis fortæller, at en Conditor ved Liigprocessionen skal have udleiet enkelte Vindues=Ruder til 5 Rbd. pr. Stkt. i Randers, den 22de Jan. J den herværende Collection for Tallotteriet har en Kromand her i Nærheden, der ifjor vandt 500 Rbd., atter iaar vundet en Terne, dennegang paa 1000 Rbd., paa de selvsamme Nummere, som i forrige Aar. Beklageligt vilde det være, om denne Omstændighed vilde virke til at forøge Spillelysten, der i senere Aaringer heldigviis heri Egnen har været i Aftagende. Hobro, den 22de Januar. J Voldstrup Mølle herved Byen hændte sig for et Par Dage siden det ulykkelige Tilfælde, at Svenden - da han, for at eftersee noget paa Møllens Vandhjul, var steget ned i Vandgangen - gle ned med Fødderne og fulgte det underløbne Vand ind under Hjulet, hvor kan i Øieblikket knustes.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Aalborg, den 23de Januar. Vi skylde endnu Læserne en Meddelelse om en skjøn Høitid, hvormed vor By paa den afdøde Konges Bisættelses=Dag hædrede Frederik den Sjettes Minde. Der kunde vel neppe finde nogen smukkere Overgang Sted fra Andagten i Herrens Huus, end til Armodens Bespiisning. Da saaledes Sørgegudstienesten den 16de var endt, begave endeel af Tilhørerne sig hen til det af det herværende Regiment velvilligen inddrømmede Locale, hvor Bespiisningsanstalten for Trængende den Dag aabnedes. Ved flere smukt dækkede Borde, vare 80 Personer af begge Kjøn placerede for at nyde de Gaver, Velgiørenheden havde bestemt for dem. Den til denne Anledning særskilt trykte og meddeelte Palme: Vi takke dig, vor Fader! Vi prise dig, vor Gudi. blev derpaa først afsjungen af alle Tilstedeværende, hvorpaa Bestyrelsens Medlem, Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. theol Hald, talede nogle hjertelige Ord, i hvilke han paa en smuk Maade erindrede de Fattiges nys hensovede Ven og Beskytter og formanede de af Armod Hjemsøgte mod Lediggang samt opmuntrede dem til Flid og Arbeidsomhed og til at søge enhver Beskjæftigelse, der aabnede redeligt Erhverv (især henledende Opmærksomheden paa den Adgang, til Fortjeneste, som ved den herværende Kludeopsprækningsanstalt er enhver Trængende aabnet) og saaledes yde den bedste Tak for den Omsorg og Hjælp, der nu ved Medborgeres Velgjørenhed vistes dem. Da Hr. Stiftsprovsten, havde sluttet sit Foredrag med at henlede Blikket paa Landets nye milde Konge, der ikke mindre end sin uforglemmelige Forgænger vil yde den værdige Armod sin Beskyttelse, reiste sig ved Bordet en gammel Sømand og udbragte et Længe leve Christian den Ottende, Gud velsigne Kongen, som istemtes af hele Forsamlingen. Efter Maaltidets Slutning, og efterat tillige 50 Portioner vare uddeelte til Trængende, som formedelst Alderdom eller anden Aarsag ikke selv kunde møde, blev atter en Plalme, Gud, hvor er din Godhed stor, J din Himmel, paa din Jord stemt og afsjungen af de Tilstedeværende, som derpaa med veemodsfulde og dog glade Følelser skiltes fra hinanden. - En af Byens ældste og agtede Borgere, Kjøbmand, Niels Hilligsøe, er paa en Forretningsreise afgaaet ved Døden i Thisted den 21de ds.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
- Jgaar Aftes havde vi atter her foruroligende Høivande, og fra en Kielder ved Vesteraa maatte Beboerne flygte, da Vandet stod heelt oppe i Gaden og trængte ind i deres Værelser. Fra og til Toldkammeret maatte man seile i Baade og paa nogle af de aabne Pladse var man beskjæftiget med at bjerge det der liggende Tømmer. At Veiret var temmelig roligt, maa betragtes som en sand Lykke, thi Vandet stod kun ca 1 1/2 Fod under den Høide, det havde i Stormfloden i Januar f. A. Fra de andre Stæder og Districter, høiere oppe ved Fjorden vil man, desværre vist ikke modtage de bedste Efterretninger. J Nibe og Logstør har man allerede i flere Dage sværet i urolig Bekymring for Vandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
- En os velvilligt meddeelt interessant Udsigt over Skibsfarten til og fra Aalborg i 1839 skal imorgen blive indeholdt i Avisen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Hals Skibsliste. Udg. T. 22de Jan.: L. Nistedet. Kbhvn. m. Steenkul. Om Morgenen den 22de var Fjorden fuld af Driviis, som dog var borte inden Middag. Efter Sigende stal endeel af Flakket ligge endnu, men være svagt. Høivandet igaar Aftes har ingen Skade, gjort her.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Indsendt.) Jkke uden Forundring har Jndsenderen tilligemed Flere i Gaarsavisen seet berammet en Raadstuesamling eller rettere Borgersamling til Afholdelse førstkommende Fredag. Rigtignok er ikke bestemt noget Varsel for Sammenkaldelse af et Borgermode, men da 8 Dage er det mindste lovbestemte Varsel i Communal-Anliggender, burde dette vel ogsaa her have været iagttaget. At Bekjendtgjørelsen er dakkret den 17de, forandrer Jntet heri, eftersom den først var indeholdt i den Avis, der udkom d. 20de om Aftenen. Men end mere maa det forundre, at see det Spørgsmaal, der skal forelægges Borgerne, stillet saaledes, at der bliver at stemme om, om Hr. Giødwads Gaard skal kjøbes eller ikke, thi herom kan Spørgsmaalet alene eller det egentlige Hovedspørgsmaal jo ikke dreie sig, da dette jo kun kan være, om der skal kjøbes. eller bygges nye Arrester eller og Byen skal beholde de gamle Arrester og leie Localer til de flere Arrester, der under Commissionssagen gjøres fornødne. Rigtigst og billigt havde det været, om Canlelliets Resolution havde været anført. Efter hvad Jndsenderen har erfaret, var det ogsaa Aftale i sidste forenede Magistrats- og Borgerrepræsentantmøde, at der skulde udarbeides og en vis Tid henlægges til Eftersyn en Beregning om Arresternes Leie=Jndtægt for Borgersamlingen fandt Sted. Maaskee man nu har ifinde at forelægge en saadan Beregning ved Borgersamlingen; men hvad fornuftigt Resultat kan man vel vente sig af slig Forelæggelse uden foregaaende Droftning:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Hvad nu det forestaaende Borgermode angaaer, da er det at vente, at Borgerne ville vide at iagtage det Fornødne og først fordre Cancelliets Resolution forelagt samt dernæst foranledige Forelæggelsen af saadanne Spørgsmaal til Afstemning, hvoraf det høikongelige Cancelli kan lære Borgernes Mening med Hensyn til Anskaffelsen af nye Arrester eller Forkastelsen at ethvert Kjøbs= eller Bygge=Project tilfulde at kjende, hvilket udentvivl har været det høie Collegii Hensigt med Sammenkaldelsen af et saadant extraordinairt Møde. Aalborg, den 21de Januar 1840. En Borger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-23
Liimfjorden. Akl jeg var engang Riigdoms bedste Væld, Thi i mit Skjöd jeg tælled Millioner; Hvo önsker ei i nye Aar mig Held, og i hvis Bryst monnonsket ei gjentoner, Jeg bragte Tilfredshed i Armods Skjöd, Og Velstand udi Stræbsomhedens Gjemme, Men - vilde Vesterhav det Ilverv nedbrud, Som jeg saae Landets Velstand skjönt at fremme. Det grumme Belte, som, med Blomster stroet, Mig reenliglree i mange Aar har krandset, Ved Hlavets Brud blev oversvømmet, ödt. Mit vanlig Löb dets stærke Strøm har standset. O! at en Fald beskyttede det Land, Som lavets grumme Bölger vildt nu truer! Med Rædsel Giet seer hen mod dets Strand og Nød. - men uk kun ingen Hielp jeg skuer. Synk snart tilbage i dit dybe Skjöd! Og jeg velsigner dine kjære Bölger, Da Haabets Stjerne gjennem Skyen bröd, og Held og Lykke vorde vil dets Fölger.