Jyske Efterretninger, 1775-08-11
Aalborg den 10. August. Fortsættelsen af Forordningen angaaende Skole=Væsenets Forbedring ved de publiqve Latinske Skoler, m.v. 49. Jngen bør i Almindelighed i Skolen antages til Discipel, som er af den ringeste Stand, med mindre det forud bevises og ved Undersøgelse af Rector erfares, at Barnet har et opvakt Hoved og skikkelige Sæder, ei heller maa han der forblive, med mindre han befindes i 2de paafølgende Aar at svare til samme Formodning. 50. Naar meere formuende Folkes Børn have siddet en par Aar i Skoelen, og det da af Rector, saavelsom vedkommende Lærere, paa den herefter befalede Maade, befindes, at de intet Hoved eller Lyst have til Studeringer, skal Forældrene eller Værgerne advares at tage dem derfra og ifald de ikke vilde, maa det dem af Biskoppen paalegges; thi i Almindelighed maa der agtes paa, at Børnens kunde noget saa nær naae det foresatte Maal i den foreskrevne Tid, dog maa derved tillige legges Mærke til, om der imellem findes saadanne Hoveder, som vel maatte være noget langsomme, men ved den daglige Omgang erfares, at have derhos et got Judicium, og gjøre sig Flid og Umage. Paa anden Maade tillades det ingen Børn at forblive længere i Skolen, men de skal derfra, dog efter i saadan Omgang, som herefter i Almindelighed i Henseentil Ingeniorum Prøveved den aarlige Gramen i Skoe lene er anordnet, afvises, og anføres til andre Ting at llere, eller i Tiden at tiene ved. 60. Der skal i alle Skoler herefter eengang om Aaret paa en vis fastsadt Tid, som Biskoppen efter hvert Steds Beliggenhed haver nærmere at bestemme, alt saaledes som han finder det beqvemmeligst, og uden derved at hindre Candidati i deres Reyse her til Universitetet, holdes offentlig Examen, som vexelviis ved det forhen befalede Program na af Rectore og Con-Rectore forud bekiendtgiøres, og hvor i Særdeleshed Stiftamtmanden og Biskoppen, saasvidt de kunde, have at være tilstæde, samt ellers enhver, der vil, kan møde til at anhøre, hvor da enhver Discipel offentlig af Rectore, men i Mester=Lectien baade af Rectone og Con-Rectore for hans Andeel, tilspørges og prøves alle de Ting, som de ere underviiste udi, hvilken Examen stal gaae alle Lectier eller Classer igiennem, og altsaa vedHvare saa mange Dage, som efter Classernes og Disciplernes Mængde kan behøves, for at erfare, hvad hver Discivel har lært, men dog tillige indrettes saaledes, at dermed ikke i det høyeste gaaer over 14ten Dage bort. Og naar saaledes Examen er til Ende, giøre alle Disciplerne i heele Skoelen paa een Dag en Prøve=Stiil, efter som Biskoppen eller Rector, naar og hvor hiin ikke selv kan være til stæde, dem i hver Classe foresetter, hvilken Stiil siden et nier ved Ingeniorum Prøvelse skal tages med i Betragt ning, og til den Ende bliver i Stiile-Bogen uretted, saaFledes som i den 34. Art. Lit. L. her foran er anordnet 61. J Almindelighed paaligger det Rectores selv nøye at agte paa alle i Skolen værende Disciplers Forfremmelse i deres Studeringer, og, om nogen Brøst findes, da undersøge Aarsagen dertil, men ved de offentlige Examina ville Vi, at der i Særdeleshed skal holdes en besynderlig Prøve over Disciplernes Ingenia. Til hvilken Ende Mector, Con-Rector og Hørerne, Dagen efterat Examen der sluttet og Prøve=Stiilen er gjort, skulde træde sammen, da enhver Classes Lærere paa sin Samvittighed anmelder det Haab han giør sig om enhver af sine Disciple, og Rector tillige med Læreren derefter bestemmer Discipelens sande Character, efter den aflagde Prøve, ved hans Navn, i Protocollen; Men skulde der være Spørsmaal, om en Barn maa forblive i Skolen eller skal afvises, da haver Rector tilligemed Discipelens da værende Lærer, paa deres Samvittighed at give Biskoppen deres Tanker derom, enhver for sig, skriftlig og under Forseigling tilkiende, hvorefter Biskoppen deciderer, hvad enten han endnu maa blive et Aar i Skolen, eller bør afviises. (Fortsættelsen følger, ligesom Rummet tillader.)