Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-13
Under alle de nærværende Tidsomstændigheders Vanskeligheder betragter jeg med den høieste Grad af Tilfredshed den store Pluralitets af mit Forks Loyalitet og Hengivenhed. Jeg er overbeviist om, at det forstaaer rigtigt at vurdere alle Fortrinene af denne lykk lige Regieringsform, under hvilken ved det guddommelige Forsyns Naade, dette Land har nydt igiennem en lang Række af Aar, en rigere Nydelse af indvortes Fred, af Handelsflor, af sand Friehed og af alt det, som udgiør den borgerlige Lyksalighed, i en høiere Grad end i noget andet Land. Det er mit Livs store Formaal at sikkre mit Folk disse Velsignelser og at overlevere dem uforkrænkede til Efterverdenen; og i Opfyldelsen af denne hellige Pligt som er mig overdraget, føler jeg mig bestyrket ved min inderlige Tillid til Parlamentets Viisdom og til mine troe og loyale Undersaatters hiertelige Understøttelse. Denne Tale synes ingenlunde at have fyldestgiort de almindelige Ønsker og Forventninger, især da de Grene af Statsudgifterne hvorved Besparelser skulle foretages ikke ere angivne. Saavel af denne Aarsag, som formedelst de Opløb i London, som fandt Sted den 2den Novbr. om Aftenen og om Natten imellem den 2den og 3die, og som have indjaget de Frygtsomme Skræk, ere Fonds faldne; en panisk Skræk har tillige udbredet sig paa den udenlandske Stokbørs og alle Statspapirene ere faldne. De consoliderede Fonds stode den 3die November paa 82 3/4; den 5te November faldt de endog til 80 1/2. Man vilde i Publikum slutte sig til af Debatterne i Parlamentet, at Hertugen af Vellington vil resignere, eller maae resignere formedelst Disharmonie med sine Colleger; men disse forskiellige Yttringer, som angaae deels Parlamentsreformen og deels de Belgiske Anliggender skulle være ubetydelige. At man i England har Aarsag til Foruroeligelse, og at de Bekymringer, som yttredes i Kongens Tole, ikke ere ugrundede, sees af følgende nye Efterretninger fra dette Land: J Grevskabet Kent have Uroelighederne antaget den alvorligste Characteer. Paa flere Steder have Landboerne, som der fortælles, plantet den trefarvede Fane Dagligen passere Voldsomheder, Ødelæggelser af Naskiner og Mordbrand, hvilke nu ogsaa have udbredet sig til Grevskabet Susser. Pøbelen har endog sat Jld paa Kornlader. Jmidlertid synes ikke politiske Jdeer, men allene den ubeskrivelige Nød blandt Almuen at foranledige disse Excesser. Embedsmændene have taget de alvorligste Forholdsregler for at styre, og ville nu anmode Ministeren Sir Robert Peel om at lade Militsen, til Hest (Yeomanry) rykke ud imod dem. Hovedaarsagen til Spektaklerne i disse Grevskaber, skal være at Godseierne der, ligesom i Jrland, finde deres Regning ved større Forpagtninger, og derfor opsige de smaae Forpagtere; derfor begynde disse ogsaa paa at ødelægge Plougene, for at tvinge Jordeierne til at lade Jorderne behandle med Spaden. Den 29de October imellem Kl. 3 og 4 om Morgenen, saae man ud af Diligencen som kommer fra Dover paa en Høi, fire Mile fra Canterbury, fem store Jldebrande i forskiellige Retninger. - J Jrland tegner det til de største Uroeligheder. Fra Dublin klages over at man tillader at en ussel Comoedie opføres, som hedder den Franske Revolution i 1830, og hvori meddeles Tilskuerne paa den haandgribeligste Maade Underretning om hvorledes man med Held kan rebellere, og som disse høre paa med en ubeskrivelig Jubel. De Radicale i Dublin have nyelig holdet en Forsamling, hvori der er bleven heftig opponeret imod Hertugen af Leinster, som har sammenkaldet en anden Forsamling af Adelsmænd og anseelige Personer, for at arbeide imod Ophævelsen af Unionen. Man frygter for en almindelig Folkeopstand i Grevskabet Tiperari; 14 til 16 Personer ere arresterede i Cork, som man siger, fordi de have skiult Vaaben hos sig. Alle Jrlandske Officere, som staae paa halv Sold, have faaet Ordre til at holde sig tienstfærdige.