JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Hollænderbyen den 8de Jan. I Gaar er begyndt ved at udlosse den formeentlige Americaner, som blev besadt ved Dragør af Kaperførerne Findt og Kofoed, Folkene ombord vare saa forfrosne, at de med Glæde overgave sig. Ladningen, som for det meste bestaaer af Pibestaver, vil neppe udgiøre over 15000 Rdr. Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Den 9de Jan. have Kaperne Findt og Kofoed atter taget en Prise af Convoien, som driver om i Jsen uden for Drager. Den engelske Fregat skiød stærkt paa Prisen, men den var om Aftenen allerede bragt saa nær Landet at den var i Sikkerhed. En stor Deel andre Baade havde indgaaet et Slags Admiralskab, og ligeledes taget adskillige Priser, uagtet Fregatten ogsaa skiød stærkt paa dem. Det er at haabe, at hele Koffardie convoien vil falde vore Kapere i Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Helsingøer, den 7de Januar. Ser Skibe kom i Dag drivendes med Jisen fra Østersøen, og stod Nord efter, deraf vare 4 Preusere og 2 Svenske, den ene en armeret Brig og den anden en Kutterbrig; denne sidste blev skudt paa fra Batterierne og Fæstningen, hvilket han besvarede saaledes, at adskillige Kugler faldt ind i Byen og beskadigede et Huus, han strøg tilsidst for Fæstningen, men Jsen blev ved at sætte den ud; de ere alle omtrent ved Hornbek, altsaa er der intet Haab om at nogen af dem kommer i vores Magt. J Morges i Dagningen vare 6 Skibe i Sigte, hvoraf 3 imellem Sverrig og Hveen og 3 imellem denne og Sielland. Omrigede af Jsen drev de med Strømmen og haard Kuling af Sydost til Sønden, for Takkel og Toug Nord efter. Kl. 8 1/2 Formiddag kom af disse her forbi 1 Pinkskib, der tonede preussisk Flag, 1 Galease under russisk og 1 Brig, som, da der blev skudt efter den, heiste svensk Orlogsflag, hvilket den strøg strax derpaa, da man fra Fæstningen havde sendt den nogle Kugler. Formedelst den haarde Strøm og løs Jis var det umueligt at komme til dem. Kl. 9 3/4 Formiddag passerede de 3 andre, som vare 1 Galease og 1 Brig, der efterat herfra var givet nogle skarpe Skud, tonede preussisk Flag, og 1 Orlogsbrig med Flag i Sioup. Paa denne blev skudt fra Batterierne, Kronborg og Broen, hvilket den første besvarede med nogle løse Skud, derpaa tonede svensk Orlogsflag, halede Siouven ned og gav endeel skarpe og løse Skud om hinanden; men tilsidst, da man vedblev fra Kronborg at forcere den til at stryge, skiød den nogen Tid allene med Skarpt, strøg derefter og heiste et hvidt Flag fra Fortoppen, hvorefter der blev ophørt med Stydningen. Endeel af Briggens Kugler ramte deels inde i Byen, og deels paa Kronborg, dog uden at noget Menneske er kommen til Skade derved. Fra vor Side fik den flere Skud i Skroget; men Omstændighederne vare saa uheldige, at, endskiøndt den, ligesom førstnævnte Brig havde overgivet sig, kunde ingen Besættelse finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Helsingøer den 8de Januar. Af de i Gaar Formiddags her forbidrevne 6 Skibe er bleven tagen 1 Galease ved Hammermøllen og en Koffardiedrig uden for Hornbek, hvilke begge ere i Bugten sammesteds bragte i Sikkerhed. Pinkskibet skal være besat af Mandskab fra Hornbek og drevet forbi Gilleleie Kl. 1 i Gaar Eftermiddag. De opbragte Skibe ere Preussere og skal være ladte med Hør. Begge Orlogsbriggerne og 1 Galease vare passerede Kullen Kl. 4 i Gaar Eftermiddags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Helsingøer den 9de Jan. Pinken, som en af de raske Hornbekske Kapere tog, indehavde 2000 Skpd. Hamp og endeel Jernstænger. Der er ogsaa udsendt Anker og Toug til den. Af Kutterbriggens mange indskudte Kugler, faldt en i Geh. Conferentsr. Numsens Have, hvor et Par Træer bleve beskadigede: en i et Baghuus tilhørende Justitsr. Weise, i Sophiegaden; en gik igiennem Taget over Stalden i Kiøbmand Goods Gaard paa Steengaden, faldt i en Bunke Havre og blev liggende; en slog en Færgemands Baad og en anden en Lodsjolle itu ved Stranden paa Byens sydlige Kant, nogle faldt paa Jsen og Grønne Have, hvor end ikke den der i Fior opreiste Galge, blev urørt. En Lykke at der, uagtet disse mange Kugler, blev ikke et Menneske beskadiget, og neppe vil Briggen kunne rose sig af samme Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Befordring. Den 4de Januarii er forrige Etablissementsbestyrer i Grønland J. C. Lund, udnævnt til Postmæster i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Aarhuus. Af en velgiørende Søemand er mig leveret til de Fattige 4 Rdr., der efter Commissionens Skiønnende bliver uddeelt til meest Trængende. Held følge den Mand som erindrer sine fattige Medmennesker, efter lykkelig at have vundet fine paa denne Tid vanskelige Reiser. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Ved et Bal paa Raadstuen den 12te Jan. er til Bedste for nogle af de meest trængende Familier indsamlet 9 Rdr. 3 Mk. 5 s. og tilsendt Provst Bechmann, for hvilken Gave Commissionen skyldigst takker, og for sikrer at anvende samme efter Givernes Villie. Aar huus den 14de Jan. 1809. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Udenlandsk. Frankrig. Tivende Bullettin fra den franske Armee i Spanien, dat. Madrid den 19de Decbr. Hs. Majestæt har i Dag mynstret den i Madrit værende Armee med Eqvipage. 60,000 Mand, 150 Kanoner, over 1500 med Tvebakker og Brændeviin belæssede Armeevogne, udgiør et imposant Heelt. Den høire Fløi støder til Chamartin, og den venstre Fløy gaaer ud over Madrit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Hertugen af Bellune er med sit Armeecorps endnu i Toledo og Hertugen af Danzig med sit i Tallavera de la Reyna. Det 8de Armeecorps er ankommen til Burgos. General St. Cor sætter sig i Forbindelse, med General Dubesme i Barcellona. Vore Cavallerieposter beride Landet indtil de Andalusiske Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Keiseren har tilstaaet Armeen nogle Hviledage. Paa Høiene omkring Madrid bliver anlagt skiønne Festningsværker, hvorpaa der daglig arbeider 6000 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Den lille Beleirings=Eqvipage, der bestaaer af lette 24pundere og Mørsere, er ankommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
J Talavera de la Reyna fandt vi omtrent 50 Md. i Hospitalerne 2 eller 300 Sadler og nogle Overrester af de Englænderne tilhørende Magasiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Nogle Cavallerieafdelinger har ladet sig see fra Valladolid Siden. Det er de første Livstegn Englænderne har givet fra sig. De skal have efterladt sig mange Syge og Desserteurer. Den 13de Decbr. var deres Armee endnu i Salamanca. Den ædle Tilbageholdenhed, denne ganske besynderlige Ubevægelighed i hele 6 Maaneder, synes os at være noget Overordentligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Fra Madrit skrives: At strax efter Mynstringen som Keiseren holdt over Armeen den 19de fik Hertugen af Elchingen befaling at giøre sig marschfærdig. Han rykkede den 21de Decbr. ud for at opsøge Englænderne, hvorom man paastaaer, at de skal være 12 til 15000 Mand stærk i Salamanca. Søge de ikke snart at komme bort, saa torde de, hastigere end de tænker det, nødes til at tage Veien til Bayonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
J Følge alle Efterretninger fra Andalusien, hersker der stor Misforstaaelse mellem Hovederne for Jnsurgentresten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Efter Privatefterretninger, er General Lauberdiere, Medlem af det Lovgivende Corps, bleven Commandant i Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Det oplyses nu, at Keiserens Plan har været, første at forsikre sig den østlige og sydlige Deel af Spanien, ved Vaabenmagt, men dog meere ved Overtalelse og Stormodighed, og derpaa med en frygtelig Magt at vende sig imod Vesten. Saaledes vil de spanske Provindser Estremadura og Leon, saavelsom hele Portugal. om en kort Tid være underkastet. Hertugen af Dalmatien skal allerede være trængt frem i Nærheden af Frol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Efter Breve fra Burgos havde Marqvis de la Romana, med Overresten af sit Corps og nogle Englændere, viist sig i Egnen af Palencia. Hertugerne af Dalmatien, Treviso og Abrantes, søge at omringe ham og afskiere ham fra Kysten, for at hindre hans Jndskibning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Krigsministeren har nu befalet at de Preussiske Krigsfaager skal rømme Naney. Der skal daglig afmarschere derfra 10 Officerer og 200 Underofficerer og Gemene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Den søge Kong Carl er nu fuldkommen frisk igien. Den af Lægerne som var saa lykkelig at curere ham, fik af sin Kongel. Patient, en med Guld opfyldt Børs, den Hendes Majestæt Dronningen tilføiede en Brillantring, som hun huldrig tog af sin Finger England. (agen af Moniteuren) London den 2de Decbr. Prinds Leopold af Neapel, er reist tilbage fra Gibraltar til Sicilien paa et engelsk Linieskib. Han var for 2 Maaneder siden kommen til Spanier, med den Overbeviisning, at Spanierne, under deres Konges Fangenskab, gjerne saae en Prinds af Blodet i Spidsen for Regentskabet; men de fandt det raadeligere at oprette en høieste Junta af de Deputeerte fra Provindsialjunterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Morning Chronicie indeholder et stort Stykke over de spanske Anliggender. Om Ministrene siges her, i Anledning af deres Uvirksomhed: De taaler den offentlige Uvillie, med en Usølsomhed der kun er at ligne ved den Dovenskab der hersker i deres Pligters Opfyldelse. De lod Sommeren gaae unyttet forbie, og til Vinter vil de enten prale med deres Uvirksomhed, eller søge at kaste et Skiul over deres Forblindelse. Efter nu at have gaaet deres Foretagender igiennem, viser den hvor eenstemmig Nationen ved denne Leilighed var i dens Meeninger. Armeen, Militsen, Volontairerne, alle tilbøde sig uden Undtagelse. For første Gang lod sig en eenslydende Stemme høre siden Revolutionen. Aldrig havde Ministrene kundet ønske sig en Forening af lykkeligere Omstændigheder; men hvad have de gjort siden Junii, Derimod nu, da den franske Armee er forstærket med 100,000 Mand, er sandsynlig i Besiddelse af Madrid, lader Ministrene 30,000 Mand Infanterie bringe til et Land, hvor de ingen Magasiner har og hvor de maae ansee det for en Lykke, om de igien kan naae deres Transportskibe. Til Slutning endes saaledes: "Saaledes har eders slette Forvaltning, isteden for at hæve os til den glimrende Høide, som vi torde forventet, styrtet os i en exempelløs Afgrund af Farer. Naar Bon parte har fuldendt Spaniens Erobring, hvad Sikkerhed har vi da for, at Jrland ikke ligeledes om et Aars Tid, vil høre til hans Erobringer, Flotillen i Boulogne er intet at regne imod de Fordeele som Spaniens Nordkyster tilbyder. Vi kan fra vore Kyster iagttage alt som foretages i Boulogne, men, naar man betænker, at man i 3 Dage kan komme fra Corunna til Falmouth, saa har man Aarsag til den meest grundede og alvorligste Bekymring for vor truede Sikkerhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Tyrkiet. Constantinopel den 25de Novbr. Forat redde sit Liv, sendte Storherren Mahmud 2den, under Revolutionen, en Deputation til Janitscharerne, indvilgede dem alle deres Fordringer, og lovede ganske at afskaffe Seymenscorpset. Janitscharerne har nu fuldkommen opnaaet deres Hensigter og befæstet deres gamle Anseelse. Under den blodige og skrækkelige Revolution, nedkom en af den stranguleerte Sultans Mustaphas Koner med en Prinds, der nu, da ingen andre gives, blev anseet som eneste virkelige Thronarving, og blev udraabt under Navnet Hamud, men han døde 24 Timer efter Fødselen. Henimod 2000 Janitscharer med Artillerie og Munition, ere marscherede til en tartarisk Chans Landgods, hvor Capitain Pascha og Kadri Pascha skal opholde sig, og som under Revolutionen vare flygtede fra Serallet paa en liden Baad. Man formoder at de ere gangne videre til Rudschuk, hvor sandsynlig den formeentlig døde Mustapha Bairactar befinder sig. Man er overbeviist om, at Urolighederne i Ministeriummet, ikke i politisk Hensigt, har gjort ringeste Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
J den 825de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere: 9. 32. 48. 90. 84.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Bekiendtgiørelse. Hos Kiøbmand Hans Bech paa Vestergade i Aarhuus kan bekommes i større og mindre Partier: Hamp, Hør og Hørblaar til billigste Priser mueligt. Nyelig hiemkomne bedste Tronhiemsk Spegesild er at faae i hele, 1/4 og 1/2 Tdr. Ligesaa Byghalm for 5 Mk. Traven hos Kiøbmand A. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Hos L. Kiellerup paa Vestergade Nr. 25 er tilLeie første Paaske Fløttetid for en honet Familie 2de Værelser til Gaden med Kiøkken og Spisekammer og 3 Spænd Loft paa anden Etage og Gaardsrum indplanket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Mandagen den 16de, 23de og 30te Januarii førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, vorder foretaget offentlig Auction, og om antagelig Bud skeer den 30te Jan. bortsolgt afg. Skipper Niels Eskildsens og efterlevende Enkes eiende Sted, der er beliggende ved Mindets søndre Side og bestaaende af 6 Fag Huus til Gaden tilligemed et Halvtag i Gaarden. Bemeldte 30te Jan. strax efter at Stedet er bortsolgt, fortsættes Auctionen over Stervboets Meubler og Effecter af Borde, Stole, Speile, Skabe, Chatoller, Dragkister, Kakkelovne, Sengeklæder, Sengesteder, Uldent og Linned, endeel Kobber, Messing og Jernfang med videre; hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 14de Jan. 1809. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Den til den 17de Jan. næstkommende i disse Aviser berammede Auction over min Gaard her i Byen, bliver herved igienkaldet, siden Gaarden underhaanden er solgt. Hobroe, d. 9 Jan. 1809. Friderich Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
En skikkelig Dreng, som har Lyst at lære Bager professionen, kan blive antaget i Lære, naar man derom vil melde sig paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
For en duelig Gartner som forstaaer en Kiøkkenhauge, er en meget fordeelagtig Tieneste ledig strax eller i det seeneste til 1ste Martii, Gartner H. C. Hopp paa Rodsteenseie pr. Horsens giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Bekiendtgiørelser. Da det er Hans Majestæts allernaadigste Villie, at endog under en byrdefuld Krig, som i enhver af Statens Deele fordrer saa store og mangehaande Anstrængelser, dog tillige enhver Forholdsregel, som kan tiene til at ophielpe og opretholde de danske Courantbanksedlers Værdie, skal anvendes, og Allerhøistsamme i dette Øiemeed allerede har været betænkt paa Midler, hvorved den til disse Banksedlers Jnddragelse bestemte aarlige Fond vil blive forøget; saa har Hans Majestæt i samme Hensigt end videre allernaadigst besluttet, at enhver, som er i Besiddelse af en tilstrækkelig Summa i hine Banksedler, skal tilbydes et Middel til at forvandle disse til den Sølvværdie, hvorpaa de i dansk Courant=Myndt lyde, og hvortil de i alle Kongelige Kasser modtages, ved at erholde denne Værdie i Obligationer, som efterhaanden i bestemte Terminer udbetales i Species Mynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Finantscollegium er derfor ved en allernaadigst Resolution af 24de denne Maaned bemyndiget til at aabne et Laan under følgende Vilkaar:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Jndskuddene til dette Laan skee i danske Courantbanksedler, hvori Renterne ogsaa betales, men Capitalerne tilbagebetales i Species. Af de indskudte Summer svares Deeltagerne 3 Procent aarlig Rente, som udbetales i een Termin. Enhver Deeltager erholder for den Summa, han har indskudt, 24 Obligationer, hvoraf hver lyder paa 1/2 Deel af Jndskuddet. Disse Obligationer lyde paa Species, beregnet til den indskudte Summe, efter Pari 100 Rdr. Species til 125 Rdr. Courant. Af disse 24 Obligationer forfalder i de næste 24 Aar. een aarlig til Udbetaling, og det saaledes, at i hver Obligation bestemmes, i hvilket Aar dens paalydende Summa skal tilbagebetales i Species. Den mindste Summa, som kan indskydes, er 1200 Rdr. dansk Courant. Alle større Jndskudde maae være saaledes, at de partielle Obligationers paa Species lydende Summe er deelelig med 10. Saaledes komme de enkelte Obligationer ved et Indskud af 1500 Rdr. danske sourant, at lyde paa 50 Rdr. Species, for 1800 Rdr. J. C. paa 60 Rdr. Species, og saa fremdeles. Obligationerne dateres den 1ste Marts 1809. Fra denne Dag begynde Renterne, der, saavelsom CapitalAfdragene, anvises til Udbetaling hvert Aars 1 Marts. Baade Renter og Capital udbetales paa Creditors Forlangende enten i Kiøbenhavn, eller i Christiania, eller i Altona. Der finder ved dette Laan ingen Subskription Sted, men enhver, som vil deeltage, maae strax betale Jndskuddet. Denne Jndbetaling skeer her i Kiøbenhavn til Courantbanken; i Odense og Aalborg til Amtsforvalterne ; i Christiania til Zahlkassen; i Bergen og Tronhiem til Stiftamtskriverne; i Kiel til den Schlesvig-Holsteenske Hovedkasse, og i Altona til det Kongelige Bankcomptoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Jndbetalingen for Danmark og Hertugdommene skeer i Januar og Februar Maaneder 1809 ; ifald den af Hs. Majestæt allernaadigst bestemte Summa ikke forinden skulde være optagen. J Norge staaer Jndbetalingen aaben 2 Maaneder efterat denne Bekiendtgiørelse er, paa ethvert af de 3de nævnte Steder, offentligen kundgjort. For de indbetalte Summer udstædes i Kiøbenhavn af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Courantbankens Realisations-Commissien, i Altona af Bankcomptoirets Direction, og paa de andre Steder af vedkommende Casserere eller Oppebørselsbetiente, hvor Jndskuddet er skeet, en Jnterimsqvittering, lydende paa Navn eller Jhændehaver, efter enhvers Forlangende, saaledes: "At N. N. (Jhændehaveren heraf) har hertil..... indbetalt den Summa . . . . . Rdr., siger . . . . . Rigsdaler dansk Courant, som Jndskud til det, efter Hans Majestæts allerhøieste Resolution af 24de December 1808 aabnede, og af det Kongel. Finantscollegio under 28de samme Maaned bekiendtgjorte Laan; og at der, imod dette Bevises Tilbagelevering, skal vorde dets Eier udleveret 24 Obligationer, hver paa . . . Rdr. Species, det bliver herved tilstaaet." Det skal blive bekiendtgjort, naar Obligationerne, der ligesom Qviteringerne, skulle lyde paa Navn eller Jhandehaver, og det snareste mueligt, vorde udfærdigede, kunde erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
For de Summer, som indleveres i Januar Maaned, godtgiøres ved Obligationernes Udlevering en Procent i dansk Courant, og for dem, som indbetales i Februar, 1/2 Procent; for Norge finder Godtgiørelsen Sted efter samme Forhold. Obligationerne underskrives af Comantbankens Realisationscommission, og forsynes med Rentecoupons for saa mange Aar, hine lyde paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Finantscollegium, den 28de Decbr. 1808. Schimmelmann. Reventlow. Lange. Birch, Lassen, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Søndagen den 15de Jan førstkommende om Eftermiddagen Kl. 5 opføres Strikkepindenne, Skuespil i 4 Acter af Kotzebue, i den foreenede dramatiske Selskab i Aarhuus, Indgangen aabnes Kl. 4 Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
De som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter hert Aarhuus afdøde Christen Galthen, indkaldes herved til inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus den 5te Jan. 1809. N. Hviid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Dagleier Niels Svendsens Hustrue, vilde uden Henstand anmelde og beviisliggiøre saadant for os som Skifteforvaltere. Aarhuus den 5te Jan. 1809. Hviid. Petersen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
De som maatte have nogen Fordring i Stervboet, efter heri Aarhuus afdøde Else Catrine Pinds og Mand Bagersvend Søren Jensen bliver herved paa Grund af den allernaadigste Placat under 26de Octbr. 1792, herved indkaldede med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant for os som Skifteforvaltere. Aarhuus, den 5te Jan. 1809. N. Hviid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted, beliggende paa Graven under No. 18, og kan Liebhabere behagelig tage samme i Øiesyn samt accordere med mig om Prisen. Aarhuus, den 4de Jan. 1809. Poul Bøysen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Onsdagen den 18de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen her i Byen, efter Begjæring af Kiøbmand Hans Bay, ved offentlig Auction bortsolgt, den i Skibet Bonis, føren des af Skipper Søren Chr. Sande fra Drammen hidbragte Ladning af Bord og Steenkul, nemlig: 700 Stkr. 12 fods 1 1/2 Tom. fyrre Vrags Bord. 7000 Stkr. dito Vrags Vrags dito 512 Stkr. 10sods dito dito. 4000 Stkr. dito granne dito. 270 Tønder Steenkul, Thi ville Liebhaberne behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Randers, den 9de Jan. 1809. Bendersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Placat. Onsdagen den 25de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver udi sal. Kiøbmand Thomas Hansens Stervboegaard paa Torvegaden her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 23 Stkr. Species og 33 Stkr. enkelte Ducater, 5 større og mindre Guldpenge, endeel Guldringe og forarbeidet Guld af circa 8 Lods Vægt, saaog nogle større og mindre Sølv Medailler og endeel gammel Sølvmyndt, item endeel forarbeidet Sølv af 1145 Lods Vægt. Samme Dag bliver ligesaa foretaget 1ste Auction, den paafølgende 1ste Februarii 2den Auction og den 8de Febr. næstefter (hver af bemeldte Dage Kl. 2 slet Eftermiddag) 3die Auction over følgende bemeldte Stervboe tilhørende faste Eiendomme nemlig: d) Stervboegaarden Nr. 22, som meldt beliggende paa Torvegaden her i Byen, med alt dens tilhørende. Gaarden ligger paa Byens reeleste Gade, Bygningerne ere vel vedligeholdte, og i det hele vel indrettet og beqvem til Boepæl for en honet Familie, og i Særdeleshed for en Kiøbmand, der, ligesom den Afdøde, ville drive Viinhandel, da under Forhuset ere særdeles gode Kieldere. b) En Leievaaning under No. 212 paa Brødregade, bestaaende af 4 Fag 2etage Huus til Gaden, indrettet til Boepæl for en liden honet Familie. c) En Underofficeer-Baraqve med vedliggende Stald til 6 Heste, beliggende under No. 82 paa Nordre, Grave, og b) 2de Dragon Baraqver med Stald til 5 Heste og en vedliggende Hauge begge beliggende under No. 537. paa Slyngborg Gade. Thi ville Liebhaberne behage at møde i Stervboegaarden til de bestemte Tider hvor Auctionen fremmes, efter de da bekiendtgiørende Conditioner. Randers, d. 10de Jan. 1709. Bendsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
Paa Veien under Klint til Aarhuus er Søndag Aften sidst tabt et Tombaks Jagtuhr, med hvid Skive. Hvem samme kan finde eller haver funden, og vil aflevere det i Gaarden Nr. 63 paa Middelgade i Aarhuus kan vente en passende Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-14
En skikkelig Dreng af god Opdragelse som har lært nogenlunde at skrive og regne, og har været til Confirmation, samt har Lyst til at lære Handelen, kan antages enten til Paaske eller til førstkommende Maji. Man melder sig paa Adressecontoiret, men uden bemeldte Egenskaber nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-18
Udenlandsk. Under 24de Decbr. sidstl. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, i Henseende til Anvendelsen af det Sølv, som fra sædrelandsfindede Undersaatter i frivillige Bidrag til nye Krigsfartøiers Bygning er indkommet, og herefter maatte indkomme, at vedtage følgende Bestemmelser: "1. Alt det Sølv, som under nærværende Omstændigheder ydes som frievilligt Bidrag til Fædrenelandets Tarv, skal indsmeltes, og heraf udpræges et Numerair, gangbart for en Siettedeel af en Rigsdaler dansk Courant, udmyntet af 6 1/2 lødigt Gehalt, til 19 Rdr. dansk Courant Marken fiin. 72. Paa dette Numerairs Forside præges Vort Navnetræk, med Omskrivt, Gangbar for 1/2 Rigsdaler danske Courant, og paa Bagsiden en Egeløvskrands, hvori den Jndskrivt, "Frievilligt Offer til Fædrenelandet. 3. Fornævnte Numerair skal udelukkende have Omløb i Vore Kongeriger Danmark og Norge, og bliver der modtaget i alle Vore Kasser og Oppebørseler lige med 16 Skilling dansk Courant, ligesom der og for Samme, altid paa Forlangende ved Depositokassen i Kiøbenhavn kan erholdes danske Kourant Bankosedler efter samme Forhold. Derimod skal dette Nummerair ikke have Omløb i Vore Hertugdømmer, og modtages der ikke heller i Vore Kasser. 74. Hvo som maatte befindes at efterpræge bemeldte Numerair, eller at bringe det efterprægede i Omløb, skal være den Straf undergiven, som ved Lovgivningen. er bestemt for falske Myntere.