Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Udenlandske Efterretninger. J Stænderforsamlingen i Roeskilde d. 8de 9de og 12te Octbr. forelagde den kongelige Commissarius Forsamlingen følgende Propositioner af Lovudkast: 1) et Udkast til en Anordning angaaende Kjøbstædernes ockonomiske Bestyrelse, Kjøbenhavn dog herfra undtagen. Til at bedømme dette Udkast udvalgtes en Committee at 7 Medlemmer, nemlig: Farver Svane, Statsraad Steenfeldt, Agent Bruun, Cancellieraad Hempel, Professor Bang, Agent Voigt og Secretær Algreen=Ussing. 2) et Udkast til en Placat angaaende Forhøielsen af den Birkedommerne paa de Kgl. Godser ved Ford. af 4de Novbr. 1720 tilladte Godtgjørelse af 2 Skilling pr. Td. Hartkorn istedetfor Dommerkorn. 3) et Udkast til en Forordning indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser angaaende Retsforholdet imellen Jorddrotter og Fæstere i Danmark. Til at bedømme dette Udkast valgtes: Kammerraad Drewsen, Sognetoged M. C. Mathiesen, Proprietær Tutein, Grev Reventlou, Cancellieraad Haastrup, Secretær Algreen-Ussing og Statsraad Trechow. 4) et Udkast til en Placat angaaende Pengevæsenet paa Jsland. 5) et Udkast til en Forord. angaaende afholdelsen af Høst= og Maaneds Thing paa Færøerne. 6) et Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningerne om den Jslandske Handel, og Skibsfart. 7) et Udkast til en Anordning angaaende Toldi og Skibs=Afgifterne i Kongeriget Danmark. Til at bedømme dette Udkast valgtes: Agenterne Voigt og Bruun, Statsraad Hvidt, Viinhandler Hansen, Proprietær Neergaard, Procurator Haagen, Statsraad Steenfeldt, Statsraad Treschov og Bankdirecter Christensen. - Endelig underrettede Commissarius Forsamlingen om, at Hs. Majest. allern. havde overladt til Provindsialstænderne selv at udarbeide et forslag til Ligningen af de Udgifter, som Stænderforsamlingen og de forudgaaende Valahandlinger deels allerede have medført og deels fremtidigen ville medføre". Kammerraad Drewsen, Professor Bang, Kammerh. Rosenørn-Lehn, Kammerh. Ve gener og Cancellieraad Hempel valgtes til at forfatte dette Forslag. - Commissarius bemærkede til Slutning, at den eneste endnu ikke foredragne Kongl. Proposition, nemlig Udkastet til en Criminal Lovgivning for Jsland, først vil blive Forsamlingen forelagt i næste Uge, hvorfor besluttedes at fortsætte Forhandlingerne i næste Møde med nogle af de indleverede private Propositioner. Det er foranstaltet at enhver Suppleant til Stænder, forsamlingen for Sjællands med flere Stifter, og enhver Deputeret og Suppleant for Nørrejylland kan erholde et Exempl. af Stændertidenden frit udleveret, naar han paa vedkommende Postcontoirer bestiller samme med Opgivende af sit Navn og sin Bovæl. (St. T.)De fleste fremmede Blade have allerede, enten in ext. eller i Uddrag, leveret det i Collegialtidenden offentlige gjorte Budget. J "Altonbladet af 5te de ledsages nog"Herle Uddrag af samme med følgende bemærkninger: af fremgaaer, at Danmark Finantser ere i en langtfra ikke blomstrende Tilstand, og at, om man hidtil har havt det Begreb, at dette Land blev administreret med særdeles god Huusholdning, saa kommer det fornemmeligst deraf, at man i selve Gierningen Jntet har vidst derom, men bedømt Landets Styrelse efter Kongens personlige Tarvelighed og den Simpelhed i Levemaade, der har erhvervet ham en saa stor Popularitet. Foruden det Beviis paa den daarlige Tilstand, som gives af den uhyre Statsgield og den betydelige Underballance af 300,000 Spdlr. i det sidste Aar, viser nemlig et Blik paa det foranstaaende Tableau over Udgifterne, flere store Misforhold, blandt hvilke vi blot nævne, at f. Ex. Hoftets og den kongelige Families Underholdning optager den for et saa lidet Land som Danmark enorme Sum af 1, 151,000 Rbd. og beløber sig til næsten ligesaa Meget, som ydes til hele Søforsvaret, eller den civile, judicielle og udenrigs Administration tilsammen, samt at Pensionsetaterne udgjøre omtrent Totrediedele af denne Sum Det er sandt, at saavel Land; som Søforsvaret i Danmark er betydeligt mindre kostbart end hos os, og at denne Fordeel, som gjør det danske Folk i det Hele mindre beskattet, for en stor Deel opveier hiint Misforhold. Jmidlertid maa den nærværende Tilstand komme til at volde Stænderne meget Bryderi, helst da en Deel af den svære Landskat har maattet eftergives lige siden 1822, fordi man ikke kunde faae den ind; og det er at ønske, at Midler til Afhielpning heraf maa udfindes uden alvorlige Vanskeligheder. (Khv)