Viborger Samler, 1820-05-22
Hr. Brougham har den 5te gjort en Anmeldelse om den Undersøgelse han i næste Parlementssession agtede at gjøre angaaende Hofholdningsudgifterne. Han erklærede, at han troede at have kunnet enes med Ministrene over denne Gienstand, og at Kronen kunde erholde en billig og tilstrækkelig Udgivts fond, naar Ministrene der vare vel underrettede om Sagen, understøttede Andragendet i Underhuset - Men han saae nu, at han maatte gaae den almindelige Vei; han forsikkrede imidlertid ikke at have til Hensigt, at betage Kronen noget af sin Værdighed eller Privilegier der i disse Tider var efter hans Mening, en svær Forbrydelse - Derpaa fremsatte han Forslaget, der støttede sig paa den gamle Rigslov, at Kronen ikke maatte have nogen særskildt Eiendom. J Aaret 1799 havde Minister Pitt først gjort Indgreb deri, ved at udvirke den Bestemmelse, at Regenten matte forvalte og behandle Kronens Eiendom med samme Ret som en Privatmand sin - Siden meente han, at man havde vendt op og ned paa alting, og ikke nøie no fulgt den gamle Grundsætning, at Krongodserne skulle tjene, saavel til Monarkens Hofholdning, som bidrage til at dække Statsudgivterne - Vel tilstod han, at det i sig selv var Utilstrækkeligt, som anførtes til Hofholdningen; men urigtig blandedes det med saamange uvedkommende Ting, saasom: til Underholdning af Dommere Gesandte Ministre og uendelig mange andre Ting, som Jngen forstaaer af drage rigtig ud fra hinanden, uden derom at være vidende. J gamle Dage maatte Kongen af Kron godsernes Jndkomster saavel bestride Embedsmændenes Lønninger som Kysternes Forsvar, imod at erholde Strandretten og visse Slags Fiske; men i senere Tid er denne Byrde efterhaanden taget af Regentens Skuldre og lagt paa Undersaatternes; desuagtet beholdt Kronen sine gamle Jndtægter, der i sidste Regjering beløb sig til 13 Mill. 700,000 Pd. St. Hr. Brougham meente, at Kronens Jnd komme burde komme under Parlementets Control thi, ved at sammenblande Kronens Jndtægter med Statens, er alt i saadan Vilderede, at neppe nogen kan sige, hvad den engelske Regent aarlig har at leve af. Naar man seer Civil-Listen for 1815. vil man finde, hvilke Lapperier den indeholdet, f. C.: Lønning til Budolsi Kirkes Præst, aarlig 1 Pund 15 Shill.; til Vikaren i Tower, 1 Pund 13 Shill. 4 Pence a. a. Astronomer, Universitets=Professorer, Skolemestere, Forstandere o. a. fl. ringere Embedsmænd faae og Løn af Krongodserne. Saagaar Natvægteren i Skatkammeret er blant de anførte Lønninger - Han foreslog at Parlementet bevilgede en rundelig og passende aarlig Sum for Kongen og Hoffet, da nuværende Regen har opgivet sin Fordring paa Krongodserne Jndkomster, som til alt Forannævnte findes utilstrækkeligt. Den høisal. Konge gjorde det Samme, hvorimod Staten maatte 8 Gange i hans Tid bevilge nye Tilskud til Civillisten, der allerede 1769 var 1/4 Million. Han talte vidtløftig over de store Kron indtægter af de under Krigen erobrede og priisdømt Skibe og viiste, hvor store Summer det var allene fra 1804 af. Han talte ved denne Leilighed om hvad Domme Fremmede fælde over den Danske Flaade Borttagelse 1807 og de spanske Pengeskibes Priis. dømmelse og lod Huset vide, at Udlændinger kaldt, det første et uforsvarligt Brud af den gjensidige Tiltro Nationerne skylde hinanden og, det andet giver man Stemplet af Sørøveri. Hans Forslag gik ud paa, at undersøge saavel den vestindiske Toldintrad, af 4 1/2 pCent, som andre Kronindkomster, hvorom Parlementet intet vidste, for derefter at bringe Listen, over Statsudgifterne i det Rene og tilstaae Regenten en passende og værdig aarlig Jndkomst hvorimod alle andre Udgivter derfra skulle afsondres. Minister Hr. Canning tog vidtløftigen til Orde mod denne Motion og afbeviiste som en gamme Statsmand det Hele og paastod det maatte blive som det var. Efterat Hr. Tierney havde henholdt sig til Broughams Paastand, anført, at Statsindtæg ten var nu aarlig 1 Mill. 400,000 Pd. ringere end før og yttret, at Regenten maatte tilraades, ligesom enhver Huusfader, at indskrænke sig i disse elendige Tider, og efterat flere havde talt i samme Tone, blev Ministrene dog Seiersmændene med 118 Stemmers Overvægt som forkastede Forslaget. 155. stemte for Antagelsen.)