JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-26
Portraitmaler Goltermann anbefaler sig de ærede Publikum i Aarhuus og Omegn i at male en Meniatur paa Elfendeen, og i det større en Pastell. Portrater ere til Eftersyn i mit Logis hos Lars Koch ved Aaen. VIIISTIAN I Horsens er for Tiden forsynet med Kakkelovne af nyeste Facon, nemlig: Söileovne, 1, 2 a 3 Etager Piedestalovne med og uden Varme Indretning, 1,2, 5 a 4 Etager Pyramideovne, 1, 2 a 3 Etager Vindovne, Bielæggere, Kjöller og runde Ovne af forskjellige Størrelser, Franske og Hollandske Gryder, samt kjedler at indmure af 1/5 til 1 1/2 Töndes Størrelse, Stege-, Comfur., Kjedel, og Skafte Gryder, Skorsteensindretninger og Bagerovne, Hjul med Drev til Rensemaskiner, Gravgelændere, Jern- og Metalmortere, støbte Tagvinduer, Jern- og Metalklokker, Barkmöller, Muldplader til Plouge i alle Størrelser, Æbleskive- og Skaftepander, Fyrtöier, Spyttebakker. Fodskrabere, Strygebolte og Perseierne, Uhrlodder, Brygger- og Brændeviinsrister m. m. m., hvilket Alt er oplagt hos Hr. Kjöbmand Christian Hansen her i Byen, og er han fra Dato alene overdraget Udsalget af dette, saavelsom af Alt hvad der herefter fabrikeres i Stöberiet, til billige og bestemte Priser, da der Intet sælges fra Stöberiet, og bemærkes, at til Handlende gives Rabat. Endvidere kan bekommes: Alt Slags Maskine Arbeide efter Bestilling, ligeledes til Mølleværk, saavel af støbt og smedet Jern som Metal, store og mindre Bailaiske og Amerikanske Plouge og Rensemaskiner, Gravkors med hvilken som helst Inskription, samt meget mere, som her vilde blive for vidtløftig at detaillere, hvorfor bemærkes: at enhver Ting, som lader sig adføre i støbt Jern, og hvortil Model eller Maal leveres, kan erholdes, naar Vedkommende derom behagelig vil henvende sig til bemeldte Hr. Kjøbmand Chr. Hansen paa Söndergade No. 119. eller til Undertegnede, og udbedes Bestillinger fra Udenbyes portofrie. Gammelt Stöbejern og Metal kjøbes. Horsens Jernstøberie, den 22de Juni 1832. C. F. Peils, Jern- og Metalstøber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-26
Kakkelovnene kan bekommes saavel NB. uden Beslag, som med fiint poleret og ordinairt Beslag med Tilbehør, tillige dreies i Staal, Jern og Metal &c. SmaaKanoner kan faaes tilkjöbs og tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-26
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmonist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
No 104. Torsdagen. den 28 Junii. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Trer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Under Hs. M. Kongens Ophold i Randers blev Allerhøistsamme af Borgmesteren, Hr. Justitsraad Neckelmann, overrakt et trykt Forslag tilen projecteret Pramfart imellem Liimfjorden og Gudenaa, af den i Gudenaa flydende, nu seilbare Nøraa, og den ved Byen Skals i Liimfjorden udløbende Storaa, der, efter de forskjellige Byer, hvis Eiendomme den berører, ogsaa kaldes Kousted Aal, Hersom Aa og Skals Aa. Ved en Bæk, der udspringer under Leisten Bakker og flyder i lige modsatte Retninger (Nord og Syd) forbindes bemeldte Storaa ved Kousted med Nøraaen ved Tingbek, saa at der allerede existerer en fuldstændig Vandcommunication imellem Liimfjorden og Randers Fjord. Til Storaaens Seilbargjørelse udfordres ogsaa neppe Andet, end Grundenes Opmudring, Aalegaardenes Afbrydelse (hvormed der allerede er gjort Begyndelse for Nørlyngs og Rinds Herreders Jurisdictioner) og Broernes Forhøielse. Det kommer derfor fornemmeligt kun an paa: om Bækken, eller rettere Bæk, kene, som forbinde Nøraaen med Storaaen, kunne gives en tilstrækkelig Brede og Dybde, med fornøden Vand; masse, samt om der ikke dertil vil udfordres større Bekostninger, end Nytten kan veie op imod. Sandsynligheden taler for, at Foretagendet uden Vanskelighed og stor Bekostning vil kunne udføres, endog uden Anvendelse af noget Sluseværk, og Fordelen deraf vil være dobbelt, nemlig ikke alleneste med Hensyn til Pramfarten, men ogsaa i Henseende til Forbedringen af de betydelige Engstrækninger, som fra Nøraaen ligge langs med den paatænkte Communicationsvei, og maaskee er det meest udstrakte Areal af Eng i hele Danmark. Foruden nem ligt, at en stor Deel af disse Enge ere sure og sumpige, fordi Vandet ei har Afløb, foraarsages sædvanligt, for medelst Mangel af frit Vanddrag, Oversvømmelser, som bedærve overordentligt betydelige Qvantiteter Hø; hvilken Ulæmpe formeentligen vilde kunne forebygges, naar Vandet fik friere Afløb. Strækningen fra Nøraa til Skals ved Liimfjorden antages at være i lige Linie 8 Miil, men i Vandløbets Krumninger vel omtrent det Dobbelte, Ved Stutteribesigtigelsen i Randers tildeeltes Gaardmand Jonas Jensen i Nielstrup 1ste Præmie for en Haarig bruun Hingst, falden efter den kgl. Hingst Hamlet" (ifjor blev samme Hingst tildeelt Præmie ved Dyrskuet i Viborg.) Anden Præmie tilkiendtes An Poulsdatter i Sønder=Onsild for en Hingst af ægte jydsk Race. (Denne Hingst har flere Gange vundet Præmie.) Tredie Præmie erholdt Kield Jensen i Linde for en Haaribruun Hingst. (For en Hoppe, falden efter den engelske Hingst "Elles, blev buden 160 Rbd. r. S., foruden Præmie.) Af omtrent 250 Hopper indbrændtes 63, som stutteridygtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
J Søndagsmiddag slog Lynilden ned i Peder Sørensen Fiils Gaard i Dyrby, Gassum Sogn. Konen stod just ved Vinduet og vilde see ud, som Lynet dræbte hende paa Stedet; en Tjenestepige som stod ved Siden af hende, blev svedet langs af den ene Side. Gaarden stod strax i lys Lue, og afbrændte aldeles med alt sit Ind- og Udbo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Reisende med Dampskibet Dania. (ankom Onsdag Eftermiddag Kl. 2.) Fra hvn. til Aarhuus: Kapelmusikus og Repititeur Werschall, Cancellieraad Reiersen med Frue og Datter, Politieretsassessor Reiersen, Frøken Bernth, Jomfrue Sinding med Pige, Mad. Beder med 2 Jomfrue Døttre, Enkemad. Caroe, Cand. juris Weis, Regimentschirurg Petersen, Reservechirurg Clementsen, Silke= og Klædehandler Munck, Lieutenant v. Tersling, Marskandiser Heinsvig, med Kone og Barn, Justitsraad og Toldinspecteur Blom Politieassistent Nielsen, Ølhandler Foustrup. Skræder Pedersen, F. Andersen, J. Holm, Toldbetjent Hein. Fra Khvn. til Fredericia, Premierlieutn. i Søe=Etaten Michelsen med Søn, Skibscapitain Bønsøe, Corpora lerne Meilbye og Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Handelsfuldmægtig Lange, Mad. Begtrup med Pige Jomfrue F. Begtrup, Kniplingshandlerne Lund og Smith, Kjøbmand O. S. Holbeck, Pastor Oldenburg med Kone, Jomfrue H. Melchior, Frøken A. Hoff, Lieutn. v. Bülom¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Onsdag, den 4de Juli, holdes det sædvanlige aarlige Landemode i Aarhuus Domkirke. Gudstjenesten begynder Kl. 9, og Prædiken. holdes af Hr. Amtsprovst Ridder Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Efter endt Tjeneste blive trende af Hs. Majestæt beskikkede Provster indsatte af Biskoppen. med en latinsk Tale, hvorefter Landemodet tager sin Begyndelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Sidstafvigte Mandag den 18de dennes opkom pludselig Jldebrand i Fulden Mølle, Beder Sogn, ved hvilken ikke allene Bygningerne og Mølleværket, efter en Times Forløb, vare aldeles nedlagte, men hvorved tillige den største Deel af Beboernes Jndboe, saavelsom Tjenestefolkenes samtlige Eiendele, bleve et Rov for Luerne. Da Møllens Fæster Søren Christen en, Karlen Morten Pedersen, Pigen Ane Kierstine Sørensdattersamt Drengen Anders Hansen, saaledes i et Øieblik bleve berøvede (de 3 Sidstnævnte) Alt hvad de med flere Aars Flid havde erhvervet, saa maa jeg herved paa disse Nødlidendes Vegne indbyde goddædige Medmennesker til at række den Hjelv de efter Tilskyndelse og Evne maatte finde passende. Forsaavidt Gaverne vorde mig tilstillede, skal derfor blive aflagt fuldstændigt Regnskab. Beder Præstegaard, den 25de Juni 1832. P. Munck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Over-Directionen for Brand=Assurance-Foreningen i Altona bringer herved til Kundskab for de Jnteressentere, der fra Tidsrummet fra 1ste Jan. til 30te Juni 1831 incl., haver forsikkret, at der ved Regulering af den i forrige Aar stedfundne Skade er fordeelt et Præmie-Overskud af 18 pCt. hvilke ved den Agent, gjennem hvilken Forsikkringen besørges, og i Altona i Foreningens Bureau, kan erholdes mod Qvittering. - Altona, den 21de Juni 1832. Ligesom forhen besørges Foreningens Forretninger i Randers af dens Befuldmægtiget. J. F. Smith, Exam. juris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Førstkommende Fredag den 29de dennes om Eftermiddagen Kl. 2 bliver paa denne Byes Raadhuussal bortsolgt et complet fiin Stel Thetøi og andet Porcelain, et stort Klædeskab, en Elmetræes Dragkiste, Speile, Borde, Stole, nogle Sengeklæder og Kar, m. m. m. Ved samme Auction bortsælges efter Bøssemager Kiærs Begjæring, en Kugle-Riffel og en Jagt-Hagelbøsse, saa og endeel for resterende Skatter og Afgivter udlagte Effecter, bestaaende af et stort Klædeskab, et Chatol, en Dragkiste, et Speil, et Stueuhr, m. m. Aarhuus, den 27de Juni 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afg. Jomfrue Kirstine Jensen, bliver det af hende beboede og til Overformynderiet pantsatte Sted, beliggende under No. 59 paa Adelgaden heri Byen, bestaaende af et Forhuus paa 9 Fag og 6 Fag Udhuus, med tilliggende Hauge og et Stykke Tørvejord paa Byens Mark, stillet til offentlig Auction, Mandagen den 2den 1 Julii næstkommende Kl. 10 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Samme Dag bliver, foruden bemeldte Jomfrue Jensens egne Efterladenskaber, nemlig: en Dragkiste og endeel Fruentimmer Gangklæder, endvidere forauctioneret de afdøde Kammerraad Leegaards testamentariske Arvinger tilhørende Effecter, som hun har havt til Brug, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Speile, Sølv, Kaabber, Messing, Tin, 2 Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, samt endeel Dækketøi, m. v. Conditionerne ville blive Lysthavende kundgjorte ved Auctionen, som holdes i ovenmeldte Sted No. 59. heri Byen. Skanderborg, den 12te Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Skifte-Jndkaldelse. J Stervboet efter afgangne Enkefrue Olavius og forhen afdøde Mand, Cammersecretair, Tolder- og Consumtionsforvalter heri Byen, agtes paa mit Contoir afholdt en Skiftesamling, Tirsdagen den 17de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, ved hvilken Boet forventes optaget til Slutning og Skiftet tilendebragt. Mariager, den 21de Juni 1832. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Gjerlev Onsild Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Mads Poulsen af Dalbyneder By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved bekjendtgjøres. Mariager, den 25de Juni 1832. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Af Umyndiges under Stamhuset Rathlousdahls, samt Sophienlunds og Gosmer Hospitals Godsers Overformynderies indestaaende Arvemidler kan, mod love befalet Sikkerhed, strax erholdes et Laan af 131 Rbd. 1 Mk. 12 1/4 s. Sedler og Tegn. Petersminde, den 22de Juni 1832. Terndrup. Kløver og Græs i god Grøde paa 4 Agre og i Eng Parceller i Embedstoften ved Vesterport agter Eieren der at sælge ved Auction den 28 Juni Eftermiddag Kl. 6; hvilket endvidere bekjendtgjøres ved Trommeslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Jndustrie. Formedelst den allern. Anordning af 6te April d. A. der befaler: At inden 3 Aar skal alle Kjøller indrettes, brandfrie, har Undertegnede nu nedsat Prisen paa de forhen anmeldte Staaltraads brændesparende Sold, til at tørre Malt paa, fra 11 til 8 Rbmk. pr. Alen 22 Tom bredt. 6 Bandtes Jerntraad hertil kan og modtages, og da koste Soldene kun 4 Mk. pr. Alen i Arbeidsløn. Soldene skal gjøres faste paa Jernrammer med tilstrækkeligt Underlag. Med paalidelige Attester kan det bevises at Malt tørres paa en forholdsmæssig mindre Plads, og med mindre Brænde paa disse Solde end paa Jernplader, eller Træflager. Staaltraaden ruster heller ikke, da den af det i Maltet værende Sukkerstof, ligesom overdrages med en Fernis. Foruden disse Sold bekommes her følgende: alle bekjendte Slags Kornrensemaskiner, Harper, alle Sorter Staal= og Messingtraads-Sold til Veir, Vandmøller og Rense maskiner, samt flere Slags Uldkarter &c. At til nedsatte Priser. Rasmussen, Jndustriebestyrer &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Assens Kongl. allernaadigst priveligerede Jndustrie anstalt, den 19de Juni 1832. Øverste og nederste Etage i Gaarden No. 30 paa Søndergade, med tilhørende Boutikindretning, Bryggerhuus, Maltgiørerie, Pakhuse, Kornlofter og Stalde, m. m. er at faae til Leie, enten samlet eller særskilt, til førstkommende Michaeli Flyttedag, naar man derom behageligst henvender sig til R. J. Hegelund. Horsens, den 25de Juni 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
En blaae Klædes Frakke, der den 20de dennes er funden paa Veien fra Christinedahl til Skouby, kan af dens retmæssige Eier erholdes tilbageleveret, imod en passende Findeløn og dette Avertissements Betaling, naar man derom henvender sig til Christen Jlsøe, Sognefoged. Thaarup ved Ulstrup pr. Randers, den 23de Juni 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Skipper H. P. Sejersen afseiler til Kjøbenhavn saa hastig som muligt, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skipper O. J. N. Sunne ligger under Ladning i Altona med Stykgods til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Bedste bleget og ubleget, samt farvet Tvist i alle smukke og brugelige Couleurer, saa og Lysegarn, er nylig Fr. Cl. Døcker. arriveret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
En betydelig Deel Jernvarer, endeel Porcellain Fajance og Glasvarer, ere nylig hjemkomne; ligeledes diverse fine Røgtobakker og Cigarer, bedste poleret Jagt krudt og engl. Patent-Hagel. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
No 105. Fredagen. den 29 Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Vils-Tidende. OLANDO
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Nyheder fra Udlandet. Engelland. Et Attentat paa Kongens Person har vakt almindelig Bestyrtelse. Hs. M. og den kgl. Familie havde begivet sig til Ascot, for den 19de Juni at bivaane Væddeløbet. Da det første Løb var afholdt, og Kongen stod i et aabent Vindue, fløi der en stor Steen henimod Hs. M. og ramte ham lige i Panden, men lykkeligviis ovenover Hatteskyggen. Kongen raabte, idet han sank nogle Skridt tilbage: "Min Gud, Jeg er truffet!" J samme Øieblik kastedes en anden Steen, der stødte an mod Vinduesposten. Dronningen, Grevinde Errol og Fitzclarence (Kongens naturlige Børn) samt alle Tilstedeværende kom i den største Angest, men de bleve snart beroligede af Kongen selv, da han tog sin Hat af og laae sin Haand paa Stedet hvor Stenen havde truffet, og smilende sagde, at han ingen Skade havde taget. Jmidlertid var den tilstedeværende Folkemængde kommet i en uhyre Bevægelse. Forbryderen var bleven greben. Kongen maatte vise sig for Vinduet, og hilsedes med lydelige Fryderaab. Hs. M. var saa rørt, at han græd. Forbryderen er en afskediget Matros som engani et Søeslag har mistet sit ene Been, og som formedelst slet Forhold var bleven frataget sin Pension, hvorover han havde besluttet at hævne sig paa Kongen, eftersom det nu var ham ligemeget paa hvad Maade han kom af Dage, thi enten maatte han nu skjæle eller betie, og saa blev Galgen dog engang hans Skjæbne. - Dagen iforveien var Wellington nær bleven mishandlet af Folke i London. Det var Waterlooslagets Aarsdag, og denne pleier Hertugen at feire ved at samle alle sine gamle Vaabenbrødre omkring sig og give dem en kostbar Diner. Førend denne skulde gaae for sig reed han ud paa en Spadseretour, men blev kjendt underveis og forfulgt med Skrigen og Skjeldsord, som han dog ikke brød sig noget omderretter Men Pøbelhoben tog til og overkastede ham med Gade skarn, saa Hertugen maatte flygte ind i et Huus, hvor han maatte forblive indtil 200 Politiebetjente ledsagede ham derfra. Disse og endeel andre Personer som eengang havde tjent under Wellington og nu erklærte at ville døe for ham, omringede ham og spærrede en Gade for at hindre Pøbelen fra at forfølge ham. Men alligevel lykkedes det denne ved Omveie at komme Toget iforveien, og det kom til Handemæng, idet Pøbelen trængte ind mod Hertugen og rev ham ned af Hesten, under Raabet: "Napoleon for stedse!" Heldigviis kom der endnu en stærkere Politieafdeling til og frelste Hertugen, saa han lykkelig kom hjem igjen til sit Hotel, hvis Vinduer han nu, af Frygt for Folket, har ladet beslaae med stærke Jernskaader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Frankrige. Det synes som Regjeringen vil gaae strængt tilværk, og ved at bemægtige sig Carlisterpartiets egentlige Hovedmænd, at tilintetgjøre Factionen for stedse Blandt de Arresterede nævnes Vicomte de Chateaubriand, Hertugen af Fitz-James, Baron Hyde de Neufville og Prindsen af Bauffremont. Marskal Victor, Hertugen af Bellund, og Marquis Pastoret, skulde ogsaa været arresterede, men ere pludseligt forsvundne. Det er ikke allene i Hovedstaden, men over hele Riget, at mange anseete Mænd blive fængslede. Om Hertuginden af Berry hviler endnu det samme Mørke. Mange mener, at hun virkelig er bleven opbrændt tilligemed Marskal Bourmont, Andre at hun er skjult et eller andet Sted. Man vil paastaae, at hun saagar skal i Mandsklæder have været inde i Paris og raadslaaet med de derværende Carlisthøvdinger, at hun derpaa var vendt tilbage igjen til Vendeen, og atter igjen været passeret igjennem Hovedstaden til Tydskland. Regjeringen har nu udstædt Stikbreve baade efter hende og Bourmont, Escars, Menars, Clouet, &c. Hertugindens Signalement lyder saaledes: Alder: 35 Aar; Størrelse: 4 F. 7 T. Bygning: temmelig smækker (asser frele); Haar og Øienbryn: blond: Pande: lav; Øine, lyseblaae, lidt nærsynet og skelende; Næse: sædvanlig; Mund: af Middelstørrelse, Kind: rund; Ansigt: rundladen; Ansigtsfarve: bleg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Paa Børsen i London gik det Rygte: at Kong Ludvig har besluttet at kalde sine Gesandter hjem fra St. Petersborg, Wien og Berlin. Og Journadu Commerce melder: at en Secretair ved det franske Gesandtskab i St. Petersborg er afgaaet som Koureer til Marskal Mortier, med, som mange ellers velunderrettede Personer ville paastaae, Ordre til hans Hjemkaldelse, da Regjeringen nylig ved tilforladelige Dokumenter er kommet til Kundskab om, at de i Novbr. 1830 ved den polske Opstand tilintetgjorte Planer atter sysselsætte stærkt bemeldte Hof. Jfølge Privatbreve fra Paris har Krigsministeren, med Hensyn til nogle Magters truende Stilling forlangt en ny Soldater=Udskrivning af 100,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Portugal. Fra Lissabon haves Breve indtil den 10de Junii. Endnu dengang var D. Pedro's Expedition ikke kommet dertil, men den ventedes hvert Øie blik. D. Miguel havde sit Hovedqvarteer paa et Slot midtveis imellem Lissabon og Cascaes. Rygter paastaae, at man har foreslaaet ham visse Betingelser for at bringe ham til at renoncere paa Thronen, hvorpaa han skal have svaret: at han vil forsvare sig til det yderste, om endog saa Lissabon skulde gaae op i Flammer derved. Atter nylig sendte han et Skib med 400 Konstitutionelle til den africanske Kyst, blandt hvilke befandt sig Grevinde Filcalho, en Datter af General Rego, og flere andre Damer. Ogsaa en uhyre Mængde Arresteringer har fundet Sted paany, man undres over, hvorledes Fængslerne kunne rumme dem, men sandsynligviis krepere Mange af de Ulykkelige, og gjøre saaledes Plads til Andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Blandt de sidst Arresterede var ogsaa en almindelig høi agtet Dame, Generalinde de Arley, hvis Mand alt i 4 Aar hensmægter i Fortet St. Juliaos underjordiske Fængsler. Politibetjente i tusindviis drage omkring i Gaderne, men Alt, selv Troppernes Stemning, forkynder en snart forestaaende Krisis. Den brittiske Flaade, hvoraf et eneste Skib allene har 1000 Soldater ombord, krydser udenfor, og en heel Deel Transportskibe ligge paa Tajo for at modtage de Britter som ville forlade Lissabon. 25,000 Spanioler have opstillet sig ved Badajoz Skippere have seet en stor Flaade seille langsmed Portugals Kyster. (Sandsynligviis er Landgangen nu gaaet for sig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Spanien. Til Madrid var kommet Efterretning om, at den portugisiske General Lago har forladt D. Miguels Partie og med 4000 Mand erklæret sig for D. Pedro. Dette Budskab havde voldet stor Bevægelse blandt Tropperne i Madrid, et Garderegiment havde sammensvoret sig til Oprør, og Hovedstaden var meget ængstelig derved. Desuagtet forsikkres der, at et Kabinetsraad under Kongens Forsæde skal have vedtaget, at man bør hielpe D. Miguel saasnart hans Broder lander. Jtalien. Femtenhundrede Neapolitanere have besat Staden Benevent, hvor der var udbrudt en Folkeopstand, og de pavelige Sirrer fordrevne. Lignende Optrin vare forefaldne i Pontekorvo. Misfornøielsen med den pavelige Regjering varer ved over hele Romagna, men de østerrigske og franske Tropper holde sig gandske stille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Nederlandene. De belgiske Anliggender ere endnu omgivne af et politisk Mørke. Fra Paris forsikkres, at hvis Holland ikke antager Tractaten inden 15de Juli, vil den belgiske Regjering give Ordre til Angreb, Frankrige har lovet, at forholde sig neutral derved, paa Vilkaar at de Andre gjøre det samme. Alliantsen mellem de nordiske Magter, som den 4de Juni skal være undertegnet i Berlin, forsikkres tillige at indeholde en gjensidig Garantie mellem Østerrig, og Preussen samt nogle mindre tydske Stater modDemagogiens og Pressens Jndgreb Tydskland. Jfølge Breve fra Regensborg var man i denne Stad bleven tilsagt at belave sig paa en Jndqvartering af 15000 Mand østerrigske Tropper som skulde marschere derigjennem til Rhinen. Den første Kolonne skulde alt indtræffe der den 15de Junii. Fra Berlin meldes, at den franske Regjering skal have tilstillet den tydske Forbundsdag en Note, hvori den har protesteret mod et ethvert Jndgreb af den i de tydske konstitutionelle Staters forfatningsmæssige Frihed. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
det synes ikke som Forbundsdagen vil bryde sig noget derom, thi den skal have besluttet: med Vaabenmagt at gjøre en Ende paa de bemagogiske Tumulter i Rhinlandene; saaledes høres fra Cassel at det churhessiske Armeecorps skal gjøres modilt for paa dens Forlangende at kunne rykke ind i Rhinorovindserne. - J Jmeibrücken er opdaget en Sammensværgelse, som skulde været udbrudt 3 Dage efter Pariseropstanden, og hvis Formaal skulde været: at overantvorde Rhinlandene til Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
J Würtemberg. Nassau, o. fl. St. ere alle offentlige Forsamlinger blevne forbudte. "Den stærke Troppesamling i Tyrol skal have nærmest Hensyn til den urolige Tilstand i Tydskland, der - tilføies der - i høi Grad har vakt de saakaldte Stormagters Opmærksomhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Cholera er nu ogsaa udbrudt i Brüssel, Belgiens Hovedstad. J Mons, Brygge og Gent grasserer den temmelig stærkt. J sidstnævnte Stad talte man den 18de Juni 81 Syge og 15 Dødsfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Fædrelandet. Fra Holsteen. Alt for 14 Dage siden meldte Kieler Correspondent, at der i det lille Wilster var død over et halvthundrede Personer af Cholera. Ogsaa i Jtzehoe er den udbrudt. (Jfølge forrige Postdag modtagne Privatbreve derfra vare alt 11 Personer døde deraf.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-29
Det Svensk Norske Consulat for Nørrejylland, bekjendtgiør, ifølge en fra det kgl. Commerce Collegiuni Stockholm modtagen Ordre, at Hertugdømmer Holsteen er erklæret for smittet af Cholera, samt de danske Provindser Slesvig og Jylland for mistænkte. - Og under 19de f. M. har bemeldte Collegium endvidere erklæret Hertugdømmet Slesvig tilligemed hele Jylland for smittet, og Øen Fyen for mistænkt.