Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-11-07
J Tirsdags foregik Hs. Maj. Dronningens høitidelige Jndtog i Kbhavn. Hs. Maj. Kongen, Hds. Maj. Dronningen, og Hs. K. H. Kronprindsesse Caroline kjørte i en Vogn, hvori Dronningen sad paa høire Side. Da de kom paa Gammeltorv standsede Toget ved 2 Forhøininger, som efter Stadsøvrighedens Foranstaltning vare opreiste lige overfor hinanden, hvorpaa nogle af Theatrets syngende Personer og Kapellet stode. Hr. Conferentsraad og Ridder Hjorthøi og Hr. Grosserer Beck overrakte ved en kort Tale af den første Deres Majestæter en af Hr. Prof. Rahbek forfattet Sang, som derpaa blev afsjunget efter en af Hr. Kapelmester Kuntzen forfattet Musik. Da denne var til Ende, udsendte den forsamlede Mængde sit velmeente Velkomst=Hurra. Paa Amagertorv modtoge vore gode raske Blaamænd Dem med kraftigt Hurra og svingede Kabusser. Om Aftenen var hele Byen illumineret; i endeel Gader brændte Beegkrandse og vare anbragte passende og velmeente Gjennemskin, f. Ex., ved Stranden, ved Kanalen, Reverentsgaden, Kongens Nytorv, ved Nyhavn og ved St. Anneplads, hvor desuden faaes et Par Skibe henlagte, som meget smukt vare behængte med Lygter, Kiøbmagergade, Østergade, Amagertorv, Skovbogaden, Gammeltorv, Frederiksberggaden, Kronprindsens- og Kronprindsessegaden, Bredgaden, Nogle af de Dronningens Tvergade. – fortrinligste Gjennemskin (og Jlluminationer) havde Prinds Christians Palai, Grev Schimmelmanns, Etatsraad Bruuns Gaard, Kammerherre Mostings, Baron Selbyes, Peschier's (som havde Deres Majestæters og Prindsessernes Portraiter), Baron Adlers, Kammerherre Knuths, Posthusets, Frimurerlogens, Lieutenant Gleis's, Asiatiske Kompagnies, Raus og Lø bels, Gjethusets og Justitsraad Langes. Schimmelmanns Palai Portbygning var besat med Lamper, og gjennem de 3 store aabne Vinduer over samme, faaes et brændende Tempel med 2 Pyramider ved Siderne, hvorpaa F. og M. lyste. Uden for Etatsraad Bruuns Gaard var en skian brændende Søjle rad og fra et aabent Værelse hørtes en lislig Musik. De høie ankomne kjørte om Aftenen igjennem endeel af Stadens Gader og toge Glædesilden i samme i Øiesyn, og bleve atter hilsede af den Mængde Tilskuere Gaden vrimlede af. Hvad var egentlig Aarsagen til at et Universitet i Norge ikke kom istand, blev det forbuden, eller manglede der Penge, eller hvad var den rette Aarsaa Dette Spørgsmaal ønskede Spørgeren besvaret af en sanddrue og med Sammenhængen bekjendt Mand, og det vilde uden Tvivl interessere mange flere end ham, om hans Ønske blev opfyldt, da Sagen er saa vigtig, at afg. Professor Wilse paastaaer at der til Kjøbenhavn og dets Universitet gaaer aarlig over 48,000 Rd. fra Norge for de der Studerende, ligesom han og paastaaer, at Theatret i Kjøbenhavn aarlig koster 3 Gange saa meget, som et Norsk Universitet i det høieste kunde fordre. See Wilses Tale om den nationale Døsighed S. 30. 31 Usandt er det formodentlig, naar samme Forfatter Side 21 siger, at alt der (i Kjøbenhavn) har sammensvoret, sig til at fordærve de Unges Sundhed, Sæder, med samt Caracteer og Orginalitet som Nordmænd. Hvorfor ogsaa sal. Prof. Baden blev vred og revsede saadanne Udtryk, der vare saa upassende om et Sted, hvor sand Humanitet og Siels Storhed daglig sees, og hvor de store Mænd – store i Lærdom, store i Flid, som der bestige Lærestolene, prædike Visdom, og ere de fortræffeligste Mønstere for de Unge at følge. Det er desuden godt at den Unge lærer at være afhængig, og i Tide dannes til ægte dansk Tænkemaade.