JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Wien den 20de April. J Forgaars blev Aarsdagen til den forrige almindelige Landstorm atter høitideligholdt ved en offentlig Gudstieneste, som Keiseren og den keiserlige Familie bivaanede. Et Borgerkorps paradeerte ved denne Leilighed for St. Stephanskirken.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
J Følge Efterretninger fra Jtalien ere foruden 8 anseete Personer ogsaa General Lecchi bleven arresteret i det Maylandske. Det hedder endnu, at Kongen af Sardinien vil blandt andet faae Siena til Skadesløsholdelse for Piemont.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Formedelst Mangel paa Regn i dette Foraar ere Levnets midlernes Priis for nærværende Tid stegne til den meest trykkende Høide.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Paris den 20de April. Man veed nu, at Underhandlingerne med Engelland have taget en fredelig Vending. Hovedstridighederne skulle allerede være afgjorte og Tractaten i Amiens faaer formodentlig nogle Tillæg og nye Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den i vore Tidender bekiendtgjorte Efterretning, at Rusland og Preussen havde paataget sig en formelig Mediation imellem os og Engelland, er ugrundet. En af disse Maater har kuns tilbudet sig at giøre venskabelige Yttringer mod Cabinettet St. Jammes. Omtrent 100000 Mand af vore Tropper trække sig til Jtolien, hvor de skulle formere 2de store Leire i Piemont og Lombardlet. De franske og etruriske Tropper, som allerede ere Jtalien, skulle støde til dem. Jfald det skulde komme til et Fredsbrud med Engelland, saa skulle vi uopholdelig besætte alle de neapolitanske Havne.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den første Consul skal i en Conference med Lord Wit worth have erklæret, at han krævede det cathegoriske Løfte af Engelland, at samme ikke mere vilde blande sig det faste Lands Anliggender.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Præsecten paa Martiniqve, B. Bertin, har sendt følgende Skrivelse til Overcommissairen i Bordeaux: "Jeg sender Dem hermed Exemplarer af alle mine nye Anordninger. De seer deraf, at de have til Hensigt, at ophielpe Bordeaux's Handel, fordrive Engellænderne, som etablere her deres Jndustri til Skade for Frankerig, og lette de franske Varers Afsætning. Deres Skibe bringe os ikke Meel, og desuagtet lader jeg Forbudet mod det nordamericanske Meel vedblive, for at overlade Staden Bordeaux denne Handelsgreen Viin faaes nu her for meget godt Kiøb; men vi haabe, at Engellænderne snart ville kiøbe af os. J forrige Uge solgtes 5000 Barriquer. Jeg søger at trække Spanierne hertil og at af hvide dem fra al Handel med de engelske Colonier, især med Trinidad, men Vanen er vanskelig at overvinde.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Moniteuren for i Dag beskieftiger sig nu for første Gang igjen med at modsige de engelske Blade. Den siger under Rubriken Paris: Det engelske Dagblad Sun indeholder under 16de April følgende Artikel: Malthas nuværende Stormester, Hr. von Thomas, er ikke alleneste bleven til ved fransk Jntrique, men hans Lieutenant Hr. von Busi er en Franskmand og altsaa natueligviis Frankrig meget hengiven. Antager man endog, at den i Moniteuren anmeldte Garantie virkelig existerer, kan Engelland da, endog ved en saadan Garantie, være sikker paa at hiin Besiddelse ikke var fransk da Stormesterens Lieutenant er en Franskmand, hvilket strider imod Betingelsen i Tractaten i Amsens, hvorefter ingen Franskmand kan høre til Johaniter=Ordenen? Slige Paastande, vedbliver Moniteuren, indeholdes og anføres i alle engelske Blade; men de ere ganske urigtige. Hr. Comthur, Ballo Buzzi, hører til en gammel italiensk Familie, som har i flere Aarhundrede været boesiddende i de pavelige Stater, hvor Hr. Buzzi selv er født. Visse engelske Journalister have et forunderligt Talent til at drage saadanne Slutninger af ugrundede Forudsætninger. De raisonnere med samme Ærlighed og Logik som Ulven i Fabelen: Man kiender fuldkommen det vilde Dyrs Lyst og Tilbøielighed; men man seer her ikke noget Lam, som er villigt til at lade sig opæde.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Vi have igien faaet nyere Beretninger fra St. Domingo. De gaae til den 6te Martii og indeholde adskilligt, som ikke stod i de sidste Officielderetninger. En Privatskrivelse fra Cap Francois af 6te Martii melder følgende: Den 6te Martil steeg den fra Livorno afgangne Division, nogle Tu finde Mand stærk, i Land her. Denne Forstærkning har op set Colonisternes Mod. Tilliden voxer med Forholdsreglerne til Oprørernes Undertvingelse. General Rochambeau henlægger i dette Øieblik sit Hovedqvarteer til Port an Prince, hvorhen de civile og militaire Forvaltninger følge ham. Rebellerne have trukket sig to Lieues tilbage fra Capstaden. Feldt get, siger man, skal snart aabnes. Allerede ere nogle hundrede Negere vendte tilbage til Stettens Plantager; men man troer dem ikke, da denne Underkastelse ofte er skeet blot i det Ølemed at skaffe sig Forraad. Epidemien anretter nu ikke mere Ødelæggelse her, og vi nærme os det Veirligt, som er taaleligt for de hertil kommende Europæer.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Strasburg den 21de April. De franske Tropper i Breisgau skal have faaet Ordre at blive der saalænge til Keiseren har ratificeret Rigsconclusummer. Den herværende Garnison bliver anseelig forstærket og i Nærheden af Strasburg skal formeres en Leir ved den første Consuls Ankomst hertil. Det hedder, at de til Mayland bestemte Tropper have saaet Contraordre.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Bryssel den 21de April. I Dunkirchen, Boulogna og andre franske Havne ved Canalen samle sig en stor Deel Matroser for at tiene til Besætning paa de Krigskibe, Kanoneerbaade og flade Fartøier, som allerede ere blevne udrustede. Langs med Kysterne ere betydelige Troppekorvs trukne sammen, som i Tilfælde af et Fredsbrud med Engelland strax kan blive brugte, imidlertid haaber man ogsaa her Fredens Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Vor Stad bliver under den første Consuls Reise en Tidlang Middelpunkt for den franske Regiering. ere allerede blevne leiede her for Bonapartes Følge.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Tre Hoteller Skrivelse fra London den 22de April.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Ved Underhusets Sammentrædelse den 19de d. M. havde Ministeren Andington erklæret, at han haabede, snart at kunne have den Fornøielse at meddele Parlamentet noget angaaende Underhandlingerne med Frankerig, hvilken Pittring, strax bragde de offentlige Fonds til at stige; men da Oberst Gascogne i Gaar paa ny anmodede Ministeren Addington, om den Meddelelse, han havde lovet, fik han følgende Svar Det beroer paa Omstændighederne, om jeg meget snart skal kunne give denne Meddelelse eller ikke. Endeel Medlemmer af Underhuset have fortolket mine Ord af 19de saaledes, som om den Meddelelse, jeg haabede at giøre, vilde være fredelig dette har jeg ikke sagt, men blot, at jeg haabede at være i Stand til at kunne give en Meddelelse angaaende Underhandlingerne med Frankerig, uden derfor at være i Stand til at bestemme, om samme vilde være fredelig eller ufredelig. Disse Ministerens Ord ere vel ikke afgiørende; imidlertid troer man dog overalt i Hovedstaden, at den mindelige Afgiørelse er nær. Man venter hvert Øieblik Coureren med den første Consuls Ultimatum. General Andreossy skal ogsaa have sagt, at de fornemste Puncter allerede vare afgjorte, kun saa af Betydelighed stod endnu tilbage. H. Pit kommer nu sikkert ikke i Ministeriet, da Hr. Addington ikke var enig med ham i det Ønske, igien at faae Lord Greenville og hans Venner til Medlemmer af Administrationen. Lord Melville (forhen Hr. Dundas) har taget Sæde i Overhuset. Oberst Patten vil først næste Tirsdag fremkomme med sin Motion til Undersøgelsen af Nationens Tilstand. Efter Couren i Forgaars, som General Andredssy bivaanede, havde Ministeren Addington en lang Samtale med Kongen. Formedelst heftige Stormvinde, som har anrettet endeel Skade paa vore Kyster, har man i de sidste tre Dage ikke havt nogen Efterretning fra Frankrig.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Regensburg den 22de April. Den herværende Hertugelige Forpommerske Gesandt, Hr. von Bildt, har den 18de d. M. overgivet følgende Erklæring. . Hs. Majestæt Kongen af Sverrig underrettet ved sit Gesandtskab om det under 8de Februar til Protocol givne Maade, burgske Votum har i Hensigt til adskillige af Høistsamme skeete Declarationer, naadigst befalet at giøre følgende Gien=Erklæring. Hs. Majestæt vil ikke yttre sig over Fordelen eller Skader, af den, i Følge Baseler Freden sluttede bevæbnede Neutralitet for det nordlige Tydskland, men indskrænker sig blot til paa ny at erklære, at Høistsammes ved flere Anledninger til Rigsdagen afgivne Declarationer stedse har havt det tydske Riges Forsvar mod fremmed Magt, dets Uafhængighed og sande Vel til Gienstand. Dette Øiemed var ikke at opnaae uden Rigsmedlemmernes Enighed og fælleds Medvirkning og forudsatte nødvendig fremfor alt nøiagtig Opfyldelse af Rigsgrundlovene Kongen af Sverrig har som Hertug i Forpommern stedse søgt at opfyld disse sine Pligter som Rigstand, ved eget Exempel opmuntret sine Medstænder dertil og det var altsaa ikke at indsee, hvori den foregivne Passivitet har bestaaet.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Hs. Majestæt fornyer med Fornøielse den Erklæring, at Omhu for det tydske Riges almene Bedste tilligemed en undskrænket Agtelse for Lovene har været hans første Bevæg rund hertil. Denne Tænkemaade har Kongen arvet fra sine stor Forfædre paa den svenske Trone; dette har været Kongens politiske System i Tydsklands nærværende Forfatning og vi ogsaa i Fremtiden uforandret blive det ved alle Skjebnens Omvexlinger.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Skrivelse fra Haag den 23de April. Uvisheden i Henseende til Krig eller Fred vedvarer endnu J vore Handelstæder smigter man sig imidlertid med det bedste Haab og har mange Speculationer for til fremmede Verdensdele.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den franske Kommandant i Viiessingen, som staaer directe under Krigsministeren Berthier og har 6500 Mand under sin Kommando paa Øen Walcheren, har i Vliessingen valgt sig det skiønneste og største Huus til sit Hovedqverteer og lader det meublere paa Stadens Bekostning. Desuden har han forlangt et Sølvtaffelservice og tillige fordret, at Staden skulde bestride Omkostningerne til hans Taffel. Man har gjort Forestillinger de imod; men begge Deele vil man ved blive nødt til at bevilge ham. J Middelburg, hvor Jndvaanerne ikke i Henseende til Frankerig ere i samme Stilling, som i Vliessingen, har man ikke villet erkiende General Monnets Magt og modsat sig alle hans Fordringer.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Paa vore Kyster har i nogle Dage raset en heftig Storm, hvorved endeel Skibe ere forulykkede eller beskadigede. Ster men er ogsaa Aarsag, at den engelske Post af 19de endnu ikke er ankommen. J Helvoetsluis drev nogle Skibe paa de der liggende to franske Fregatter og beskadigede dem.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Ved den sidste glimrende Assemblee hos Consulerne Cambaderes og Lebrun saae man næsten alle Lemmerne af det diplomatiske Corps. Der blev næsten ikke talt om andet end Fredens Vedligeholdelse. Alles Hierter aabnede sig med Fryd ved dette smigrende Haab og man yttrede almindelig den Meening, at Underhandlingerne imellem Ministeren Talleyrand og Lord Whithworth havde taget en gunstig Vending; ja man paastod endog, at den engelske Regiering allerede havde sendt Desinitiv Ordre til Caps og Maltas Rømning, som Hovedpunkterne ved de nuværende Misforstaaelser.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Senator Gregoire, der som bekiendt har tilbragt nogle Maaneder i Engelland blandt lærde Venner, er nylig afreist fra Paris til Holland, for at giennemreise hiin Land og giøre sine Bemærkninger over Sæder, Handel og Agerdørkning.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den første Consul har ved Præsecten Letourneur i Nantes ladet tilstille Biskoppen Duvoisin sammesteds en Biske pring som et Tegn paa hans særdeles Holagtelse for ham J Lyon har man ophørt med alt Arbeide i Mynten, indtil man har faaet det ny Stempel med Bonapartes Brystbillede færdigt.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Ved en Forestilling, som det første Valgeollegiums Deputation nylig havde, sagde sammes Ordfører Muraire blandt andet: "Tillad en Bemærkning, Borger første Consul, som er vor Følelses Udtryk ved deres Nærværelse, hvorfor undgaaer intet, ved den meest udstrakte Detail og de vigtigste Arbeider, deres Omhu for alt, hvad der har Hensyn til Folkets Rettigheder og sammes Nydelse, og tillige Nationens Værdighed og Hæder
Berlingske Tidende, 1803-05-02
J det lovgivende Corps har man nu gjort Forslag til at ansætte et høiere Statspolitie i de vigtige Havne Brest og Toulen. Det skal saavel i Freds som i Krigstid føre et uafbrudt Opsyn saavel over disse Steder som deres Omegne, hvor Forræderie eller Sletsindede kunde frembringe Ødelæggelse af vore betydelige Establissementer sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Melodramet: Slaget ved Pramiderne blev nylig opført paa et af vore Theatre. Logerne vare længe forud bestilte og Indgangsprisen fordobblet; men det blev uagtet den store Pragt, de skiønne Decorationer og Costumets Rigtighed, modtaget med Kulde formedelst den langsomme Gang i Handlingen. Man kiedede sig og endte med at pibe. Først efter Midnat blev den sidste Ballet dandset. J Stykket var imidlertid alt hvad trække kunde, f. Ex. Forestillingen af det Jndvendige i et Serail, en Bryllupshøitid paa en offentlig Plads med arabiske Dandse, en arabisk Leir ved Foden af Pyramiderne, ligeledes Pyramiderne selv og Slaget ved samme. Halv saa langt vilde Stykket maaskee have sundet bifald.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Advocaternes Corps i Toulouse har nylig givet den ved Revolutionen saa bekiendte Borger Lafly Tollendal, der forhen var Retstaler, en høitideligt Giestebud.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Engelland. Yorkhouse, som Hertugen i forrige Aar solgte til et Selskab Speculantere, er nu paa det eleganteste indrettet til et Verts- og Selskabshuus. J Overdaadighed og Kostbarhed overgaaer dets Tadle d'Hote alt, hvad hidtil har været bekiendt af dette Slags.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
De Engelske have ved deres Afmarsch fra Ægypten indskibet en stor Deel Oldsager og physikalske Sieldenheder. De til Øvreægypten tilbagetrækkende Beyer have taget deres Tropper med derhen, da de ikke troe Tyrkerne og Paschaen i Cairo, hvilken sidste har for nærværende Tid faaet nok at bestille med Rebellionen i Arabien.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Tydskland. Professor Robertson har nu faaet Tilladelse til at anstille en Luftreise i Hamburg. Han vil bruge den berømte Ballon, som de Franske betiente sig af i Slaget ved Fleurus. Man aabner nu Subscription til denne Luftreise, som skal gaae for sig midt i Mai Maaned.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
J det Bayerske har Churfyrsten paa ny strængelig forbudt alle maskeerte Rytterier ved Processioner, saavelsom at ombære levende Personer eller Figurer, hvilket Uvæsen nedværdiger den sande Gudsdyrkelse og blot giver Anledning til Spot og Latter.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den berømte Grev Julius af Soden udgiver nu i Bamberg en Tidende for det smukke Kiøn.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
En til Rigsdeputationen i Regensburg nylig indgiven Note angaaer den fuldkomne Rangslighed imellem de ny Churfyrster.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Preussen. Kongen har skienket Statsministeren, Grev von Schulenburg-Kehnert, et Landgods i det Hildesheimskeaf 5000 Rdlr. aarlige Jndkomster.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Østerrig. Cardinal Migazzis Jordefærd gik nylig for sig om Aftenen ved Fakler under et overordentligt Tilløb af Mennesker. Deres keiser, Majestæte vare incognito tilstede som Tilskuere. Han blev baaret af 8 Præster som skiftede med 24 andre. Toget aabnedes af Veisenhuusbørn tillige Fattige af endeel af Forsørgelsesanstalterne. Hofraad Stift, Præses ved det medicinske Facultet og det medicinske Studiums Director, er nylig bleven ophøiet i den friherlige Stand. Keiserinden selv overrakte ham Diplomet. Rusland. Paa Forslag fra Undersøgelses-Commissionen om de ældre Criminalsager har den ædle Keiser Alexandet ladet sætte den hidtil under Opsigt værende Brigadrer, Baron von Asch, i Friehed og paa en Tidlang anviist ham Staden, Wianimir til Boepæl. En stor Deel andre i Elendighed forviiste have igjen faaet deres Friehed.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Keise en har nu undertegnet Etaten for de ny oprettende Universiteter og Gymnasier, og anviist den dertil behøvende aarlige Sum af i Million, 300000 Rubler. Med keiserlig Bevilgning er nu ogsaa oprettet et Handelscompagnie fra det hvide Hav for store Fisker er ; dog har samme ikke faaet nogen udelukkende Forret.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Den ved sin mærkværdige Skjebne bekiendte Hofraad Jesremod er bleven udnævnt til Director ved det ny Toldsted i Buchtorm paa Grændserne af Wallachiet. Han blev som bekiendt i Aaret 1774 ført i Fangenskab af Kirgiserne og solgt i Buch riet, hvor han ved syv Aars tro Tieneste erhvervede sig sin Frihed, giennemvandrede derpaa en Deel af Asien og kom i Aaret 1782 over Ostindien og Engelland tilbage til Rusland. J Aaret 1794 udgav han i det russiske Sprog en Beretning om sin Reise tilligemed Beskrivelse over Buchariet, China, Persien, Samarkand og Thibet.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
J den petersborgske Tidende er paa Keiserens Befaling bleven bekiendtgjort en hemmelig Recept til Udryddelsen af Bændelormen, hvilken Recept Keiseren har afkjøbt Livmedicus Beck.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Luftskipperen Garnerin har fra Berlin meldt sin Ankomst til St. Petersburg og tillige, at Materiallerne til hans Luftrelse kan ventes med det første. Hans Skrivelse er overhovedet affattet i et høitravende Sprog og hans Ankomst for kyndt med en Høitidelighed, som om han vilde foretage en Feldttog mod Rusland; imidlertid har han vakt Publikums Forventning og vil sikkert finde sin Regning herved.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Kiøbenhavn den 2den Maji. Ved allernaadigst Resolution af 22de d. M. har Hs. Majestæt bifaldet et medicinskechirurgisk Sundheds Collegium Oprettelse, som under det danske Cancellies Overbestyrelse skal have Tilsyn med alt, hvad til Medicinal=Politiet ansees henhørende. Dets Pligter og Rettigheder blive indtil videre de sammesom efter Forordningen af 9de April 1740 og Fundationen af 22de Junii 1785 hidtil adskilte have været paalagte og tilstaae, de Collegium Medicum og det chirurgiske Academie. Dette Collegium skal giøre Hs. Majestæt, igiennem Cancellier, Forslag om de Embeders Besættelse, som henhøre under det Virkekreds, Medici om de medicinske og Chirurgi om de chirurgiske Embeder; saavel Jordemoder=Commissionen som Qvarantaine=Commissionen skal forenes med dette Sundheds Collegium, saaledes at sidstmeldte Commissions=Lemmer kkun tiltræde Collegiet, naar Sager, Qvarantaine=Væsenet betræffende, skulle afhandles og afgiøres. Dette Collegium skal bestaae af et lige Antal af Medici og Chirurgi, til dets Medlemmer ere udnævnte samtlige nuværende Collegii Medici, det chirurgiske Academies og Jordemoder-Commissionens Medlemmer, samt den lægekyndige Borgemester i Kjøbenhavn, Doctor Bang, Over-Chirura og Directeur ved Søe=Qvæsthuset, T. F. Falkenthal, og Adjunct ved det chiturgiske Academie, Regiments=Chirurg J H. W. Giese mann.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Under 19de f. M. er, igiennem Departementet for de udenlandske Sager, udfærdiget en Declaration, hvorved Afgangeretten mellem Kongerigerne Danmark og Norge og
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 29de April er Sogde churhannoverske Lande er ophævet. nepræsten for Sebber Kloster og Lundbye Menigheder i Viborg Stift, H. F. Blich, efter Ansøgning i Naade og med Pension, entlediget fra sit Embed; Capellan pro Persons ved Helliggeistes Menighed i Kiøbenhavn, P. N. Hesselberg, beskikket til Catechet ved Nicolai Menighed sammesteds: Pifessor Hist. Extraord. ved Kiøbenhavns Universitet, L. En kongelige Bibliothek; Land Theol. S. Stork confirmeret til Sognepræst for Kierte Menighed i Fyen; Cand. Theol. P. Herichendlig ledes til Personel-Capellan for Udbye Menighed, 1 Siæland. Den 22de April er Byfoged og Skriver, samt Veier og Maale i Skagen, N. C. Ravnkilde, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra disse Embeder, og den 29de s. Mer den ham under 2den Julii 1790 meddeelte Bevilling. som Procurator ved alle Over, og Underretter i Danmark, Et enderet til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret. Seidelin, af Livregimentet lette Dragoner, forundt Premer Lieutenants Characteer; Fri=Corporalerne G. F.v. Stramboen, af det siællandske Jnfanterie-Regiment, A. F.v Stricker, af Kongens Regiment, og H. T. Leganger, af Prinds Frederiks Regiment, beskikkede til Fændrikker, de trende første ved deres resp. Regimenter og den sidste ved det bergenhusiske Jnfanterie-Regiment; Fændrik v. Søderberg, af Kongens Regiment, forflyttet i samme Egenskab til det 3die jydske Jnfanterie Regiment; Premier=Lieutenant a la satte af Kronprindsens Regiment, v. Holten, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Capitains Characteer.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Under General=Postamtet: Den 20de April er Postmesteren i Remmels, A. Piening, efter Ansøgning, Naade entlediget, og i hans Sted udnævnt H. H. Radbruch 2den Maji 1803. til Postmester ved Befordringsvæsenet sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Bye= og Raadstueskriver Embedet i Aarhuus; en virkeligt Raadmands Embede sammesteds; Tryssilds Sognekald i Aggershuus Stift, 120 Noir. Kiøbenhavn den 2den Maji 1803. ceurs af Danske Banksedler imod Species 14 1/2 P. Cento. som udgiør, for 20 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. 107. 38. 40 Rdlr. Species, 20 Rdlr. Species, 8 Rdlr. Species, . 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, Disconto 7 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Directionen for den Danske og Norske Species=Bank Barom Therm.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Vinden. 25 April. Varme. V. N. V. S. V. NB. V. N. V. 1 Maji 27. 9. 8. De ved det Kongel, octroierede Søe=Assurance Compagnie i April Maaned 1803 til Udbetaling deciderede Søe skaber ere: delstoft, til at være tillige 2den Bibliothek=Secretair ved det 1) For Skibet Johanne Maria, Skipper Hans Krøyer. - Dispachen angaaende dette Skibs Opbringelse er indleveret den 19de Marts d. A. (a For Skibet die Hoffnung, Skipper Joachim Budig.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Dispachen betræffende dette Skibs Opdringelse er indleveret den 22de Marts d. A. i For Skidet Jason, Skipper Mogens Dahlstrom.
Berlingske Tidende, 1803-05-02
Dispachen er indleveret den 24de Marts d. A. 4) For Skibet Mariane, Skipper Jacob Jensen Kornbeck. - Dispichen er indleveret den 17de Martii d. A. Under Generalitetet: Den 22de April er Sec. Lieut. 5) For Skibet Seyen, Skipper Peter Clausen. - Dispachen er indleveret den 25de Martii d. A. Erstatningen for disse 5 Sager er anvist til Udbetaling den 15de April 6) For Skibet Christianu Septimus, Skipper Hans Henrich Bruhn. - Dispachen er indleveret den 26de Martii d. A. For Skibet Colus, Skipper Johan Chr. Schuz. Dispachen er indleveret den 24de Febr. d. A., og en til Sagens Afgiørelse nærmere udfordrende Attest er indleveret den 14de April. Erstatningen for disse 2 Havarier er anviist til Uddetaling den 29de April Kiøbenhavn udi Søeassurance-Compagniets Contoir den Ahrner.