Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-03-05
J Tydsklands System hældte Polen, Tyrkiet og Sverrig sig til Frankerigs politiske System. - Polen er ikke meere; det har endog - til dobbelt Tab for Frankerig - forstærket Naboernes Magt. Sønderslidt af Borgerkrige har Tyrkiet endnu netop saa megen Konststenz, som behøves til dets Vedbliven; i Tydsklands Anliggender kan det ikke meere have nogen Vægt. Den Tilvært, Rusland, har faaet i Polen, det Trin af Civilisation og Magt, hvortil det i nyere Tider har opsvunget sig, Tiden, som forandrer og modificerer Alt, har kaldet Karl Ribs Efterkommere til at opholde Ligevægten i Østersøen; men ikke heller ladet dem nogen væsentlig Indflydelse tilbage i Tydske lands Anliggende. Altsaa har Frankerig snarere tabt end vundet i de Tyd, ske Anliggenders Ligevægt, og skulde det have samtykt i begge Polens Delinger, uden at faae enten Belgien eller de 4 Rhindepartementer i Gotgiørelse, da havde det ophørt at blive, hvad det stedse var, en Magt af første Rang. Som Polen, er Tippo Saib forsvunden af det Indiske System, og hans Stater have givet Engellands umaalelige Gebert en ude Tilvært. Af alt dette drages denne Slutning : Jngen Nation har viist saa megen Maade holdt som Frankerig. Seierrig og erobrende i Krigen, gav den Alt (2) tilbage ved Freden. Men det maae ikke overskride Grændser, som vilde forraade en uværdig Svaghed el ler en besynderlig Enfoldighed hos Regjeringen. Ligevægt i Tydsklands Anliggender, Ligevægt i Jra liens Anliggender, det er Frankerigs System. Det vi ingen Love foreskrive, men heller ingen mod tage Betragter man Europas politiske Forfatning fra alle Sider, saa seer man at Frankerig ingen nye Jndflydelse har vundet; men kuns bevaret sig i den Rang, det tilforn have de Admiral Gentheaumes fra Tonion afseilede Eskadre er ogsaa bestemt til St. Doming. Admiral Hartsinks Hollandske Eskadre er ligeledes igien udløbet fra Brest med 3 til 3000 Md., og Admiral Gravina fra Ferrol. Videre er Admiral Lindis afseilet fra Cadix med sin Eskadre. De Efterretninger, som haves over Engelland om den BresterExpeditions Ankomst til Vestindien, kunne endnu ikke ansees for gyldige. J Moniteuren læses ellers nu ToussaintsProklammation af 26 Novbr. hvori forekommer det beroligende Udtryk, at han vil oppeble den franske Regierings Befaling, inden han udnævner en nye Divisionsgeneral i den henrettede Mosses Sted. Denne Proklamation er meget karakteristisk for dens patriarkalske religgiøse Tonne, Efter saaledes at have talet om sit menneskelige og tilgivende Sindeelag mod sine Fiender, beklager han, at alle de mundtlige og skriftlige Formanninger, hvormed han i 10 Aar har søgt at omvende General Møysefra sine ugudelige Veie, vare frugtesløse. Himmelens Dom er langsom, men udebliver ikke. Den rammer den Ugndelige snart eller seent. Nu foreholder han Forældrene deres Pligter imod Børnene beder dem at vænne dem til Arbeide og Gudsfrygt, istedet for at lade dem opvore i Lediggang og Uvidenhed udstaffere dem med Juveler og Øren. bandelokker, og sende dem til de store Steder, hvor Drengene blive slette Borgere Dagdrivere og Spitsbuber, Pigerne Skiøger, og begge ere villige til at følge den første Oprører, som prædiker Plyndring og Mord. "Sted, se - siger Toussaint - har jeg anseet Religionen for Grundvolden til alle Dyder. Hvo som foragter Gud og hans Bud, og ikke elsker sine Forældre, kan den elske sin Næste Ær Fader og Moder, at du maae leve længe, er et af de første Guds Bud. Nu gjendriver han den Lære, som sig den Revolutionen har været i Omløb paa Plantagerne Frihed er Ret til at gaae ledig, gjøre ustraffet Ont, og trodse Lovene. Det er Røver= og Morder=Lære, Hele Verden maae vide, at Arbeide er den eneste Vei tilat blive lykkelig. Det skulle Fædre og Mødre hver Dag og hvert Øieblik foreholde deres Børn. Tiende maae Jngen holde flere, end han højt behøver. Ere de dovne maae man søge at forbedre dem. Et got Tjenestebud udretter mere, en 4 slette. - Store Sandheder i en Ne gers Mund