Almuevennen, 1843-03-01
Kjøbenhavns Amtsraad. Det i Amtsraadet (see dette Blad Nr. 18) fremlagde Farslag fra Stiftamtmanden til et Regulativ for Amtets mindre Landeveie, i Overeensstemmelse med Frong. 29de Septbr. 1841 § 21, lød saaledes: 1. Amager Birk. a) Den saakaldte Hovedvei, som tidligere har været en Hovedlandevei, men som nu i Følge det Kongelige Rentekammers Resolution af 16de Mai 1840, er at betragte som en mindre Landevei. Som saadan er Veien, overtaget af Amagerland til Vedligeholdelse. 2. Nordre Birk. a) Frederikssundsveien. Veien begynder ved Lygten, gaaer forbi Uttersløv, gjennem Brønshøi, Husum, Herløv, Ballerup, Maaløv, Sørup til Amtsskjellet ved Snydebro. b) Frederiksborg gamle Landevei. Veien begynder ved Lygten, gaaer igjennem Buddinge, Bagsværd, Kollekolle og Nørreskou til Amtsskjellet ved Fiskebeks Aae. c) Strandveien. Veien begynder ved Slukefter og løber langs med Stranden til Amtsskjellet ved Smidstrup, d) Veien igjennem Charlottenlund til alle Sider. c) Veien fra Charlottenlund til røde Ports Skov løber Huus i Dyrehaugen og derfra til Bellevue, f) Veien fra bemeldte Skovløberhuus til Fortuner, og derfra til Jægersborg. g) Veien fra Charlottenlund til Jægersborg og fra Jægersborg til Alleens Udgang og derfra til Chausseen ved Viintappergaarden. h) Godthaabsveien forsaavidt angaaer Stykket fra Grøndahls Broe til Aalekistehuset. De under Litra a, b og e anførte Veie ere mindre Landeveie, hvorimod de øvrige under Litra de, fø og h anførte Veie ere classificerede med mindre Landeveie, alt i Overeensstemmelse med en af det Kongelige Rentekammer under 19 April 1823 approberet, at Amtet affattet, Generalveiinddeeling, der hidtil har været fulgt som Regel. Efter min Formening bør alle disse Veie fremdeles vedblive at ansees som mindre Landeveie. Følgende Biveie formener jeg endvidere burde optages i det ny affattede Regulativ, som mindre Landeveie: i) Bernstorffsveien, der løber fra Lundehuset til Ordrup, derfra forbi Christiansholm til Strandveien ved Emilie-Kilde. k) Veien fra Jurisdictionsskjellet ved Jslehus til Frederikssunds mindre Landevei, og derfra over Mørhøitil Frederiksborg gamle Landevei ved Christianslyst eller den saakaldte Jødegaard. 1) Veien fra gamle Frederiksborg Landevei til Chausseen ved Viintappergaarden. Paa Grund af at disse Veie, in Specie de tvende sidstnævnte til alle Aarets Tider befares saa stærkt at Færselen og Transporten paa samme udkræver en steenlagt Vei, foruden at disse tvende Veie ere Commuuicationsveie mellem nordre og søndre Birker og mellem Roeskilde Hovedlandevei, Frederikssundsveien, gamle Frederiksborgs Landevei, Lyngbyveien og Strandveien. 3. Søndre Birk. Mindre Landeveie gives ikke, derimod ere i Overeensstemmelse med foranførste Generalveiinddeeling følgende Veie classificerede med mindre Landeveie: a) Gamle Kongevei fra St. Jørgens Søe tilFrederiksbergby. b) Værnedamsveien fra gl. Kongevei til Vesterbroe. c) Godthaabsveien fra Mosendahl ved Farimagsveien forbi Vandløse til Damhuset (efr. 2 Litr. b). Disse Veie bør formeentlig vedblive at ansees som mindre Landeveie. Følgende Biveie bør formeentlig, paa Grund af deres Vigtighed optages i Regulativet som mindre Landeveie: d) Gamle Kjøge Landevei fra Stadens Vesterbro gjennem Valdby til Hundie, og e) Veien fra Cathrineberg Mølle og fra Vadsbye Mark gjennen Sengeløse til Kloutofte. Herover havde den af Raadet dertil nedsatte Comittee, Dhrr. Kammerraad Drewsen og Proprietair Thalbitzer, afgivet efterfølgende Betænkning: Committeen som Amtsraadet har behaget at udnævne, for overeensstemmende med Forordningen af 29de Septbr. 1841 § 21, at forfatte et Regulativ for de mindre Landeveie paa Kjøbenhavns Amt, har herved den Ære at tilstille Amtsraadet det Resultat, hvortil den, saavel ved at have taget vedkommende Veie i Øiesyn, som ved at henholde sig til, saavel den ældre som yngre Veianordning, er kommet. Foreløbig maa Comiteen anmærke, at Veianordningen af 13de Decbr. 1793 § 1 siger: "Mindre Landeveie kaldes de, som ikkun føre, enten fra en Kjøbstad til en anden, eller til almindelige Færge- og Ladesteder, eller ogsaa tjene en heel Landstrækning som Vei til nogen betydelig Kjøbstad. Alle øvrige Veie ere Biveie, som efter deres forskjellige Bestemmelser, have Navn af Sogne-, Kirke-, Mølleveie o. s. v. Under dette o. s. v. maa vel ogsaa kunne indbefattes: Lystveie. Det er med dette Lovbud for Øie, og støttende sig dertil, at Comiteen er kommet til det Resultat, at kun meget saa af de nævnte Veie kunne betragtes som mindre Landeveie, eller gaae over i denne Klasse. De Comiteen opgivne Veie ere Veien paa Amagerland. Denne Vei, der efter Resolution af 10de August 1840 skal betragtes som mindre Landevei, formene vi at være Amtet vedkommende, fordi den er anlagt af Amagerne og fremdeles vedligeholdes af disse, der oppebære en Deel af eller hele Jndtægten af Bommen. Veie i nordre Birk. a) Frederikssundsveien. Denne Vei maa henregnes til de mindre Landeveie, da den fører umiddelbar fra Kjøbenhavn til Frederikssund, og da den tillige tjener til Postbefordring mellem disse Byer, der ingen anden Chausseeforbindelse have. Det kunde imidlertid maaskee være et Spørgsmaal, om ikke de store Omkostninger ved denne Veis Anlæg, kunde meget formindskes derved, at der tages Hensyn til Jordsmonnets forskjellige Beskaffenhed, der mulig tillod, at visse Deele deraf behandledes paa anden Maade, end den der, hvor Jordsmonnet er mindre gunstigt, vistnok bliver nødvendig. Det var vel derfor rigtigst, at Amtsraadet for Fremtiden underrettedes om, hvilke Strækninger der trænger til Forbedring, at der, forinden Arbeidet begyndes, kan blive nøie undersøgt, om og hvorvidt Jordsmonnet tillader almindelig Gruspaafyldning, istedetfor den kostbarere Macadamisering. b) Frederiksborgs gamle Landevei. Vi formene, at denne Vei aldeles ikke qvalificerer sig til at henregnes til de mindre Landeveie. Vel kan man ad denne Vei kjøre fra Kjøbenhavn til Frederiksborg, men mellem disse Byer løber i bedre Retning en Chaussee, og vi kunne aldeles ikke indsee Nødvendigheden eller Nytten af to Chausseer til samme Bye. Saaledes som denne Vei ligger, befares den nu kun af de Bønder, hvis Torve vei den er, og man har forsikkret os, at hverken fra Kjøbenhavn eller Frederiksborg benyttes denne Vei. c) Strandveien. Denne Vei, der gaaer fra Kjøbenhavn til Helsingør, uden som den foregaaende, at ende sig i den almindelige Landevei mellem disse Byer, bør henregnes til de mindre Landeveie. Den bør imidlertid, efter Comiteens Formening, forblive i sin nærværende Tilstand, indtil Bomindtraderne paa den, naar Forpagtningen i Aaret 1844 er udløbet, kan efterhaanden dække de nødvendige Udgifter. d) Veien gjennem Charlottenlund til alle Sider. e) Veien fra Charlottenlund til Skovløberhuset ved røde Port, og derfra til Bellevue. Commiteen kan ikke erkjende, at disse Veie bør henføres til de mindre Landeveie, da den i dem egentlig kun seer Lystveie, men ikke Veie der føre fra Bye til Bye, og følgelig ei bør paabyrdes Amtet. Ved den sidste Deel af sidstnævnte Vei er desuden en særdeles Omstændighed indtraadt, som Commiteen ei tor lade hengaae upaatalt. Chausseearbeidet paa denne Vei er, som vi ved Øiesyn have overbeviist os om, med usædvanlig Hurtighed fremmet og nær sin Fuldendelse, men det er os ei gandske klart, at de derved forbundne Omkostninger, kunne eller bør paabyrdes Amtet. Saavidt vi have erfaret, er befalingen til at chaussere Veien fra Skovløberhuset til Klampenborg givet efterat Amtsraadet var valgt, i alt Fald gandske kort i Forveien for Valget, og længe efter at Communalloven var udkommet. Da det i første Tilfælde er vist, at Amtsraadet skulde høres inden saa svær en Byrde paalagdes Amtet, og da i andet Tilfælde, mindst sagt, Billighed talede for, at Beslutningen opsattes indtil Naadet kunde høres, saa maae vi, da Amtsraadet aldeles er forbigaaet, herved opfordre Samme til, paa det bestemteste at protestere imod, at Omkostningerne ved dette Veianlæg paabyrdes Amtet, og vi tvivle ikke paa, at Raadet vil tiltræde denne vor Mening, da vi ere overbeviste om, at dets faste og urokkelige Beslutning er, ikke at taale, at nogensomhelst nye Byrde, den være stor eller liden, paalægges Amtet, uden at Raadets Mening først er indhentet. Kun da har Amtsraadet Betydning; uden Fastholden herved, er det kun en Lyd. f) Veien fra Skovløberhuset til Fortunen og Jægersborg. Denne Vei er ogsaa kun til Lyst, og kan ikke henregnes til de mindre Landeveie. g) Veien fra Charlottenlund til Jægersborg, derfra til Alleens Udgang og til Chausseen ved Viintappergaarden, er ogsaa for en stor Deel kun Lystvei, saa at det der er sagt om foregaaende Vei ogsaa passer til denne. h) Godthaabsveien. Om denne Vei vil blive handlet blandt Veiene paa søndre Birk.