Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-28
De Neutrales Sorettigheder ere høitideligen blevne bestemte ved Tractaten i Utrecht, som er bleven Nationernes fælles Lov. Denne Lov, Ord til andet fornyet i alle paafølgende Tractater, har helliget de Grundsætninger, jeg ther vil fremsætte. Flaget beskytter Godset. Fiendtligt Gods under neutralt Flag er neutralt ligesom neutralt Gods under fiendtligt Flag er fiendtligt. - Det eneste Slags Varer, som Flaget ikke beskytter, er Contrebande Varer, og det eneste Slags Contrebande Varer ere Vaaben og Krigsmunition. - Hver Visitation af et neutralt Skib ved et bevæbnet Skib kan kun skee ved et lidet Antal Folk, da det bevæbnede Skib holder sig udenfor en Canons Skudvidde. Hvert neutralt Skib kan fra en fiendtlig Havn handle paa en fiendtlig og fra en fiendtlig paa en neutral Havn. - De eneste herfra undtagne Havne ere de virkelig blequerede Havne, og de virkelig bloquerede Havne ere de, som ere berendte eller beleirede, i den Forudsætning, at de ville blive tagne, og i hvilke et Coffardieskib ikke uden Fare kan løbe ind. - Disse ere de krigførende Magters giensidige Forpligtelser og Rettigheder; disse ere de Grundsætninger, som, helligede ved Tractaterne, udgjøre Folkeretten. Ofte forsøgte Engelland at sætte vilkaarlige og tyraniske Bestemmelser i deres Sted. Dets uretfærdige Fordringer forkastedes af alle Regjeringer, der havde Følelse for Ærens Stemme og deres Folkeslags Tarv. Det saae sig i sine Tractater bestandig tvungen til at erkiende de Grundsætninger, det vilde tilintetgjøre, og da Freden til Amiens blev brudt, beroede Sølovgivning endnu paa de gamle Grundsætninger. Som en Følge af Begivenhederne blev den engelske Marine bestandig talrigere end alle de andre Sømagters hele Styrke. Engelland troede nu, at det Øieblik var kommet, da det, uden at have noget at frygte, kunde vove Alt. Det besluttede strax at underkaste alle Haves Skibsfart samme Love, som Themsens. - Declarationen af 16 Maji tilintetgjorde med eet Ord alle Søstaters Rettigheder og gjorde Forbud mod vidtløftige Kyster og hele Riger. Fra det Øieblik af erkiendte Engelland tingen Neutrale mere paa Havet. - Beslutningerne af 1807 paalagde hvert Skib den Forpligtelse, at antre i en engelsk Havn, dets Bestemmelse maatte være hvilkensomhelst, at betale Engelland en Tribut og underkaste sin Ladning dets Toldruller. - Ved Declarationen af 1800 blev al Skibsfart de Neutrale forbuden; ved Beslutningerne af 1807 fik de igjen Tilladelse at drive Skibsfart; men de turde kun gjøre Brug af den til Fordeel for den engelske Handel i Forbindelse med dens Jnteresse og Nytte. - Den engelske Regjering kastede saaledes den Maske, hvormed den havde skjult sine Anslag, kundgjorde Havets almindelige Herredom, betragtede alle Folkeslag som sine Skatskyldige, og paalagde Fastlandet Omkostningerne af den Krig, den underholdt mod det. - Disse uhørte Forholdsregler opvakte en almindelig Uvillie blandt de Magter, der havde bevaret følelsen for deres Uafhængighed og Rettigheder. Men i London bragte de Nationalstoltheden til den høieste Yderlighed; de viste det engelske Folk en Fremtid, rig paa de meest glimrende Forventninger. Dets Handel, dets Konstflid skal i Fremtiden være uden Concurrence, begge Verdensdeles Producter skulle flyde ind i dets Havne, hylde Engellands Sø- og Handels-Souverainitet, ved at betale det en Octroy=Afgivt, og skulle da siden ogsaa naae de andre Nationer, betyngede med uhyre Afgivter, hvorfra blot de engelske Varer ere fritagne. - Hs. Maj. saae med et Blik de Onder, som truede Fastlandet. Han greb derfor strax til et Middel. Han tilintetgjorde ved sine Decreter det praleriske, uretfærdige Foretagende, krænkende for alle Staters Uafhængighed, og alle Folkeslags Rettigheder. - Decretet af Berlin var Svaret paa Beslutningerne af 1807, det erklærede for denationaliseret hvert Skib, der underkastede, sig Engellands Lovgivning, enten ved at ankre i en engelsk Havn, eller ved at betale Engelland en Tribut, og som paa saadan en Maade gav Slip paa sit Flags Uafhængighed og Rettigheder; alle Engellands Handels- og Jndustrievarer bleve bloquerede paa de engelske Øer, Fastlandssystemet banlyste dem fra det faste Land. - Aldrig opfyldte en Repressaille Act sit Øiemed hurtigere, sikkrere og seierrigere. Decreterne af Berlin og Mailand vendte mod Engelland de Vaaben, det rettede mod Almeenhandelen. Den Kilde til Handelsfler, som det ansaae for saa vig, blev en Kilde til Elendighed for den engelske Handel, istedet for den Tribut, der skulde berige Skatkamret, rammede den med hver Dag voxende Miscredit Statens og Privat folks Formue. - Saasnart Deres Majestæts Decreter udkom, forudsaae hele Fastlandet, at deres Resultat vilde blive saaledes, naar de bleve satte i fuldkommen Udøvelse; men, hvor vant end Europaa var til at see Deres Jdrætter kronede med Held, saa kunde det dog neppe begribe, ved hvilke nye Vidunder Deres Majestæt vilde bringe de store Forsætter i Udøvelse, der saa hurtigen bleve opfyldte. D. Majest. bevæbnede sig med Deres hele Magt, intet afvendte Dem fra Deres Maal. Holland, Hansestæderne, de Kyster, der forene under søen med Østersøen, maatte forenes med Frankrige og underkastes samme Bestyrelse og samme Anordninger: en umiddelbar følge af den engelske Regjerings Lovgivning. Jngen mulig Betragtning kunde i Deres Majestæts Aand giøre Deres Riges første Tarv tvivlsom. - Snart høstede D. M. Fordelen af denne vigtige Beslutning. Siden 15 Maaneder, de. siden Jndlemmelsens Senatus=Consult, have Deres Majestæts Decreter trykket Engelland med deres hele Vægt. Det smigrer sig med, at rive Verdens Handel til sig, og dets Handel, der er bleven til Aagervæsen, drives kun ved Hjelp af 20,000 Licenzer hvert Aar. Tvungen til at adlyde Nødvendighedens Bydende, frasiger det sig saaledes sin Navigations=Act, den første Grundvold til dets Magt. Det gjorde Fordring paa det almindelige Herredømme over Havene, og Farten er forbuden for dets Skibe, der ere tilbagedrevne fra alle Fastlandets Havne; det vil berige sit Skatkammer med den Tribut, som Europa betaler det, og Europa har unddraget sig, ikke blod dets uretfærdige Fordringer, men ogsaa de Tributer, det ydede dets Konstflid. Dets Fabrikstæder ere blevne øde; Elendighed er fulgt ovenpaa en Velstand, der indtil den Tid bestandig voxte; de rede Penges allarmerende Forsvinden, og den fuldkomne Mangel paa Arbeide forstyrrer daglig den offentlige Rolighed. Disse ere for Engelland Resultaterne af dets ukloge Forsøg. Det ind sker og vil daglig mere indsee, at der er ingen Redning for det, uden ved at tilbagevende til Retfærdigheden og Folkerettens Grundsætninger, og at det ikke kan deltage i Fordelene af Havenes Neutralitet saa længe det ikke lader de Neutrale nyde Fordelene af deres Flags Neutralitet. Men indtil den Tid og saa længe de brittiske Cabinetsbefalinger ikke tilbagekaldes og Utrechts Tractatens Grundsætninger ikke igjen ere satte i Kraft, maa Decreterne af Berlin og Mailand gielde for de Magter, der lade deres Flag denationalisere. Fastlandets Havne maa hverken aabne sig for denationaliserede Flag eller engelske Varer. - Man maa ikke dølge det; for at holde dette store System uforkrænket, er det nødvendigt, at D. Maj. anvender de mægtige Midler, som Deres Rige medfører og finder hos Deres Undersaattere den Bistand, som De aldrig forgjeves vil begiere af dem. Frankriges hele disponible Magt bør begive sig allevegne hen, hvor det engelske Flag eller andre denationaliserede eller af engelske Krigskibe ledsagede Flag ville løbe ind. En særegen Armee, som det udelukkende er overdraget at vaage over vore vidtløftige Kyster, vore Søarsenaler, og den trefoldige Rad af Fæstninger, der dække vore Grændser, maa være D. M. Borgen for Sikkerheden af det Gebet, der er Deres Tapperhed og Deres Trofasthed betroet. Den vil giengive de Brave deres skjønne Bestemmelse, som ere vante til at kjæmpe under D. M. Øine for de politiske Rettigheders Forsvar og Rigets udvortes Tryghed. Ogsaa Corpsernes Depoter ville ikke mere afholdes fra deres Bestemmelse, at underholde det Personelle og Materielle af Deres active Armeer. D. Majestæts Magt vil saaledes bestandig holdes paa den frygteligste Fod og det franske Gebet, beskyttet af et stedsevarende Establissement, som Rigets Tarv, Politik og Værdighed tilraade, vil mere end nogensinde, befinde sig i saadan en Forfatning, at det vil fortjene Benævnelsen af uforkrænkeligt og helligt. - J lang Tid har den nuværende engelske Regjering proclameret stedsevarende Krig; et afskyeligt Anslag, som selv den tøileløseste Ærgjerrighed ikke havde vovet at billige; et afskyeligt Anslag, som en formaskelig Pralesyge ene kunde tillade sig at tilstaae; et afskyeligt Anslag, som imidlertid vilde blive virkeliggjort, dersom Frankrige ikke kunde haabe andet end Forpligtelser uden Borgen, af en usikker Varighed og skadeligere end Krigen selv. Freden, Sire, som Deres Maj. midt i Deres Almagt har tilbudet Deres Fiender, vil krone Deres glorværdige Jdrætter, naar Engelland, med Urokkelighed banlyst fra Fastlandet og adskilt fra alle Stater, hvis Uafhængighed det har krænket, omsider vender tilbage til de Grundsætninger, der udgjøre Grundvolden for det europæiske Selskab, naar det erkjender Folkeretten, og holder de Rettigheder, i Ære, der ved Utrecht Freden ere blevne helligede. Jmidlertid maa det Franske Folk blive bevæbnet. Æren byder det; de i den samme Sag indviklede Nationers Tarv, Rettigheder, Uafhængighed, og et endnu sikkrere Orakel, ofte lydende selv fra D. Majestæts Mund, gjør dette til en uomgjængelig og hellig Lov." – Krigsministeren Hertugen, af Feltre meddeler derpaa sin Jndberetning til Keiseren, som begynder saaledes: Den største Deel af D. Maj. Tropper er kaldt ud af Riget for at forsvare den vigtige Jnteresse, der skal betrygge sammes Overvægt og hævde Decreterne af Berlin og Mailand, der ere saa skadelige for Engelland. Neppe ere 16 Maaneder forløbne siden Fastlandssystemmet er i Gang, og Engelland ligger allerede i sidste Aandedræt Uden Omstændigheder, som D. Maj. ikke kunde gjøre Regning paa, havde dette korte Tidsrum maaskee allerede seet Engellands Velfærd aldeles forsvinde, og i dets Jndre yttre sig Krampetræk, som havde bragt Krigsfactionen i Miscredit, og kaldt moderate, og Retfærdighed elskende Mænd til Administrationen." - Han foreslaaer derpaa, under den største Deel Linietroppers Fraværelse, for at skaane den 5te Bataillon og til at bevare samme til dens egentlige Bestemmelse, som er den active Armees Recrutering, at deele Nationalgarden, der er bestemt til at forsvare Grændserne, i tre Stammer; at formere den første af disse af alle Conscriberede af de 6 sidste Classer, d. r. fra 20de til 26de Aar, der ikke ere kaldte til Armeen, den anden af Folk paa 26 til 40 Aar, og den tredie af Folk paa 40 til 60 Aar. Den første kunde man betroe den active Tjeneste, og begge de andre vilde kunne forrette en Reservi- og Politietieneste. De første kunde for det løbende Aar drages af de uindkaldte Conscriberede af 1806 til 1812 og beregnes til 600,000 Mand. Han foreslaaer at udtage af den 100 Cohorter, der vilde udgjøre hver 5te Mand, og at lade dem klæde og organisere i hver Militairdivisions Hovedstad. Paa denne Maade vilde Fæstningerne være tilbørlig besatte, og i 5 Dage 30,000 Mand paa hver angreben og truet Punct kunne trækkes sammen, og inden 10 Dage 60 til 80,000 M. Han foreslaaer intet Cavallerie, da Gens d'Arme riet allene, der udgjør en Kjærnemagt af 16,000 Mand, stedse vilde være et tilstrækkeligt Cavallerie, mod Angreb, som bør forebygges. Medens denne Indretning sætter Rigets Gebet i Sikkerhed selv mod Tanken om et Angreb, yde alle Depoterne og 6te Bat., der ikke meere behøve at befatte sig med Garnisonerne eller Rigsgebetets Forsvar, Armeen ny Styrke, hvirket er det samme som Linietropper nes Forøgelse. - Der er 100,000 flere Franske under Keiserens Fane. Udgivterne forøges derved med 48 Millioner; men denne Tilvext i Udgivter kan ikke sammenlignes med de Fordele, der udflyde deraf. - Derpaa fremlagde de Herrer Statsraader, et Senatus=Consult-Project, der blev hmvist til en Special-Commission, og Senatet adjournerede sig til d. 13de. J Sædet d. 13de aflagde Greve Lacepede som Ordfører sin Jndberetning om hiint Project, som derpaa blev antaget og forvandtet til et Senatus Consult. Efter Hamb. Corr.)