JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Ved Proclama af 13de dennes, som er læst inden vedkommende Underret og vil vorde læst ved den kongl. Lands=Overret i Viborg, ere alle de, som formene sig, at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Mathias Christensen Handberg, og Hustrue Maren Hansdatter af Tørringskou i Tørring Sogn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, tilfor mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tørsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 29 Juli 1830. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Ved Proklama, som snarest muligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have Noget at fordre i Stervboet i efter afgangne Jndsidder Knud Pedersen Dyrendom og ligeledes afdøde Hustrue Karen Jensdatter i Skage und paa Foerlev Mark, Skandrup Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere Arvingerne efter forbemeldte Afdøde, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 29de Juli 1820. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Alle og Enhver som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Jomfrue Marie Kirstine Worsøe her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Boets Skifteforvalter. Greenaae, den 31te Juli 1830. Aagaard. At den af os Undertegnede under Firmaet: C. A. Bünger & Compagnie, hidtil førte Handel her i Byen, ifølge venskabelig Overeenskomst, fra i Dag af er ophævet, og at jeg Fr. Cl. Døcker har overtaget alle Activa og Passiva, give vi os herved den Frihed at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 18de August 1830. Chr. Alb. Bünger. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Overeensstemmende med ovenstaaende Avertissement har jeg herved den Ære at underrette mine ærede Venner og Velyndere om, at jeg fra i Dag for egen Regning fortsætter den hidtil med Hr. C. A Bünger førte Fælledshandel, og at det stedse skal være min Bestræbelse at betjene alle dem som ville have den Godhed at forunde mig deres Søgning, paa det Bedste og billigste, hvorfor jeg herved anbefaler mig. ærbødigst : Aarhuus, den 19de August 1830. Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Nye Kirsebærviin kan leveres af P. F. Bølck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
En Huusholderske, der tillige kan bestyre et lidet Meierie, kan hos Undertegnede til 1ste Novbr. d. A. faae Condition, naar man snarest mueligt henvender sig desangaaende enten til Mad. Larsen ved Studsgade Port i Aarhuus, eller og til Undertegnede selv. Følle pr. Caløe P. C. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-19
Paa Veien fra Aalborg til Randers er sidste Ma dag Formiddag bortkommet et fransk Guld=Repeter, Uhr med Rifler paa Siderne af Kassen, hvorved den i et sort vatret Silkebaand med Guldring og Dupper hang en stor Guldnøgle med hvid Steen. For saa mes Tilveiebringelse eller Opdagelse erholdes en g Douceur enten hos Kjøbmand Jens Herskini Aalborg eller Overkrigscommissair Elmquis Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
nenne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Den 9de August havde den nye Konge høitideligen aflagt sin Troskabs=Eed paa Frankrig, under Patriotismens og Nationalgardens Beskyttelse staaende nye Konstitution. Allerede om Morgenen Kl. 7 havde en utallig Mængde Mennesker, forsamlet sig udenfor Deputeretkammerets Porte. Kl. 10 vare alle Tribuner fyldte med Mennesker. Blandt Folkerepræsentanterne saae man den unge Prinds Montebello, Marskalk Lannes's Søn, med sin høire Arm i Bind; han havde været med i Frihedskampen. Fire store trefarvede Faner vajede til Høire og Venstre fra Thronen, foran hvilken der var sat tre fløielsbeklædte Stole. Fyrstinden og hendes Børn sad paa en Forhøining ligeoverfor Thronen. Prindsesserne klædte i simple hvide Kjoler, de smaae Prindser i himmelblaa Frakker. Kl. 2 1/2 forkyndte Kanonernes Torden Generalstatholderens Ankomst. Marseillanerhymmen blev sjunget idet han traadte ind i Forsamlingen. Foran ham gik fire franske Marskaller: Machdenald (Hertug, af Tarent), Mortier (Hertug af Treviso), Ondinot(Hertug af Regio), og Grev Molitor, der opstilte sig bag Thronen, ledsagede af deres Adjutanter. Hertugen fulgtes af sine to ældste Sønner. Alle Tre satte sig paa de røde Fløiels Stole. Hele Forsamlingen raabte: "Hertugen af Orleans leve, Generalstatholderen level Hans Familie leve!" Hr. Cassimir Perrier, Kammerets Præsident, oplæste nu Declarationen, Hertugen lovede høit, at antage og opfylde den i alle dens Punkter, blottede sit Hoved og aflagde Eden. Denne Høitidelighed gjorde saadant Jndtryk, at man saae Taarer i Manges Øine. Hertuginden græd da hendes Gemal besteeg Thronen, hvorfra han holdt en kort og kraftfuld Talle. Man har aldrig kjendt en saadan Jubel som den da Kongen forlod Palladset, Folket var som de ruset af Glæde. Hs. Majestæt, til Hest, hilste venligt til alle Sider. Mange trængte sig ind til ham og kyssede hans Haand. Dronningen, der i Forsamlingen havde talt ugeneret med Alle og Enhver, kjørte hjem i en aaben Vogn med to Heste for. Derefter var stort Middagstaffel hos den kgl. Familie i Palais royal, hvor den vil forblive boende. (Thuillerierne skal være bestemt til Kamrenes Forsamling.) Ved Taflet vare Pairs, Deputerede og Borgere tilstede. Dette havde i Carl X. Tid kun været kongl. Personer tilladt. Efter Taflet viste Kongen sig flere Gange paa Terassen med Hr. Casimir=Perrier under Armen, og altid under Folkets Jubelraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Folket forlanger følgende Personer, Alle forhenværende Ministre, erklærte for Landsforrædere: Polignac, Peyronnet, Corbiere, Villee, Clermont=Tonnere, Da mas, Ranville, Haussez, Monthel, Capelle og Chante lange. Det forlanger ogsaa, at Pairsværdigheden skal underkastes en ny Organisation, da den hidtil har været en Belønning for krybende Hoftjenester. Ligerviis Magistraturen, hvori der befinde sig mange Uværdige, hvis Rettigheder formenes ophørt med Chartet. Jstedetfor de bortløbne Mairer ere hæderlige Borgere traadte op og forrette deres Embedspligter. Den gamle Hertug af Bourbon-Conde har erklæret, at ville være udenfor Alting. (Han er børneløs, og Rigsforstanderens næstældste Søn Arving til hans betydelige Formue. Carl den Tiendes Fald har især udbredt en panisk Skræk blandt de høie Prælater, og en stor Deel af dem ere flygtede bort fra deres Dioeceser, af Frygt for Folket, som de havde udsuet. Dette forlanger derfor ogsaa Kardinals- og Biskopværdighedernes samt Klostrenes Ophævelse. Ogsaa Biskoppen af Rheim, Monseigneur, de Latile, har man grebet paa Flugten med en heel Vogn, fuld af Kirkesølvtøi, som han vilde bortpractisere. Aarsagen til, at man ruinerede Ærkebiskoppens Palais i Paris var den, at Kannikerne og Seminaristerne havde skudt ud af Vinduerne paa Folket. Men derfor bleve ogsaa en heel Deel af dem ihjelslagne, da Huset var bleven stormet; Meublerne opbrændtes, og alt Guld- og Sølvtøi kastedes ud i Seinefloden. Folket medtog ikke det mindste. Nogle Enkelte, som vilde forsøge paa at stikke noget til sig, bleve strax skudte og kastede i Seinen. Det samme skeete ogsaa i Thuillerierne, hvor Skad Canton vurderes til 50,000 Fr. Men Alt hvad der af Linned forefandtes i Bispegaarden bragtes hen til Hotel Dien, for at bruges til de Saarede. Erkebiskoppen var akurat undkommet da man slog Porten ind; men som man veed, blev ogsaa han anholdt med en betydelig Deel Diamanter og 1/2 Million Fr. i Guld. Ham selv lod man passere, men Klenoderne afgaves til Municipalitetet i Paris. Under Urolighederne undkom alle Fangerne i Conciergeriet og Politiepræsecturets Fængsler. J Bicetre havde de ogsaa gjort Forsøg derpaa, men det var ikke lykkedes dem, ligesaalidet som Nogle der vare i Begreb med at sprænge et nærved Børsen liggende Krudt magasin i Luften. - Nu ere alle de som vare dømte for Overtrædelse af Trykkefriheden, blevne satte i Frihed, og Dommen erklærte for ugyldige. Blandt disse er ogsaa den bekjendte unge Digter Fontan, som foren Pasqvil paa Carl X var bleven dømt til 10aarig Galeistraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Nogle Pariserblade angive endogsaa Tallet paa de Mennesker som ere omkomne i Paris allene hine tre Rædselsdage til 30,000. Det vil rimeligviis aldrig nøiagtigen erfares. De Døde ere, i alle Stadens Qvarterer (thi Kampen havde raset overalt) blevne begravede i store Kuler med ulæsket Kalk. De bleve bragte did i store Sække og nedsænkede den ene efter den anden. Man kan næsten ikke uden Taarer læse den rørende Beskrivelse, herom, f. Ex. hvorledes en Broder havde blandt disse Liig dynger gjenfundet sin Broder, en Fader sin Søn, og kastet sig ned over den Elskedes Liig, vædet det med Taarer og afskjaaret det en Haarlok til Erindring, o. s. v. Borgerne have viist disse Liig al den Ære, man er Sol 1, dater og Christne skyldig. Man lod Gravpladserne indvie, affyrede Geværsalver over ethvert Lag, som bestod af circa hundrede, med Kalk imellem hver. Da Blodet i i Gaderne, formedelst Brolægningens Opbrydelse, ikke har kunne faae Afløb, hvilket i Forening med den stærke Hede, let kunde foranledige Sygdomme, saa bliver der gratis uddeelt Chiorinekalk som Præservativ mod de skadelige Uddunstninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Endnu høres Jntet fra Udlandet, hvoraf de fremmede Kabinetters Domme om det Passerede lade sig spore. Kun fra Engelland har man følgende Avisberetning : London, den 8de August. Jntet kan sættes ved Siden af den Enthusiasme som i Forgaars udbredte sig i City, da et tredie Oplag af Times bragte den Efterretning, at Kongen og hans Familie havde indvilliget at forlade Frankrig. Man lode alle Forretninger ligge for at samtale herom. Man vil af tilforladelige Kilder vide, at Carl X skal have havt ifinde at gaae til Engelland, men at Hertug Wellington, underrettet herom, med hele Kabinettets eenstemmige Samtykke, strax havde skrevet ham til, at han kun som Privatmand kunde betræde engelsk Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Fædrelandet. Da D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde i Torsdags indtraf paa Khvns Rhed, seilede Hs. Maj. Kongen Høistsamme imøde fra Toldboden udtil Dampskibet. Samme Dags Eftermiddag ankom Kadetkorvetten Najaden fra Nordsøen og ankrede paa Khvns Rhed. Den berømte Taskenspillerkunstner Hr. Bosco er indtruffen til Kjøbenhavn med Secretair, Tjenere, c. Førend han reiste fra Hamborg havde han gjort adskillige Pudserier, som f. Ex. Han gik ind i en af de saakaldte Helliges Boutik og kjøbte et Par Handsker, lod en Specie vexle, og fulgtes af den fromme Mand til Døren. Neppe er Bosco paa Gaden, saa kalder Hiin betuttet adham og siger, at den modtagne Specie var borte. Forundret svarte Bosco: "Min Herre! De har jo lagt den i Deres Hue." Kjøbmanden rev Huen af i Hast, saae efter - jo det var gandske rigtig, Specien laae i Drættet. Men nu tog Bosco til Orde: "Min Herre, Jeg savner min Tegnebog, og den har De i Deres Kjolelomme." Uagtet Kræmmeren høitideligt forsikrede, han ikke havde taget den, saa anmodede Bosco ham alligevel om at vende sine Lommer, og en stor Octavbog kom tilsyne. Maalløs stod den arme Kjøbmand der, og med Spørgsmaalet: "De er dog vel ikke Hr. Bosco." ba han ham, ikke oftere at besøge sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
I Dagen No. 187 anføres, at Frimurer=Ordenen, talte Biskopperne Münter, Birch, Bloch og Mønster blandt sine fortjente Medlemmer. Siden Sidstnævntes Død haves nu kun een eneste Biskop i hele Jylland, nemlig Biskop Kofoed i Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Redacteuren af den vestsjellandske Avis, Hr. Pastor Bastholm, bekjendtgiør, at Forfatteren til det bekjendte Lykønskningsdigt til Provst Beyer har sendt ham et Svar til Prof. Lütken, men som ikke kan indrykkes førend han opgiver sit Navn, hvilket Hr. Pastoren da lover at fortie saalænge han hverken fra Øvrighedens eller Rettens Side opfordres til at bekjendtgjøre det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Hr. Pastor Gad i Roeskilde har i Statstidenden, sat følgende skjønne Minde over Biskop Mønster: Som Egen paa sin dybe Rod. Med løvfuld Krone - Skovens Smykke, Saa stærk og fast Du nylig stod Udbredte om Dig Læ og Lykke! Da Stormen i et vældigt Stød, Den kjernefulde Stamme brød! -Ja, kjernefuld i al Forstand, Saa lys i Aand, saa fri, saa rolig, Saa dansk, saa dygtig, virksom Mand, Saa med Dit Kald tilgavns fortrolig: Thi sørg mit arme Fædreland, Din Trang er stor til saadan Mand!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
J Ribe har Toldbetjent Meyer ved sin Aandsnærværelse og Raskhed reddet et Haars Pigebarn som var faldet ud i Aaen tæt foran de gaaende Møllehjul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Altona, den 13de Aug. 1830. J. C. Lange. Vel kan det ikke nytte at skrive, som Jndsenderen kjender, altfor godt, da der ikke bliver reflecteret derpaa, med mindre - (Monsieur kan vel tænke denne og alle mine andre Tanker) altsaa gjetter De vel hvad her skulde have været indrykket, men som Curiositet har Jndsenderen seet er Regning fra en uden al Tvivl upreviligeret Landsbye Brændeviinsbrænder i Nærheden af Aalborg, saalydende : 37 Al. f. bl. Blaarlærred a 18 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
38 Al. dito ubl. a 16 s. 34 Al. bl. Blaarlærred, a 13 1/2 s. Alt til Prajudice for Kjøbstæds=Brændeviinsbrændere, som ikke allene skal betale hver Pot Korns Consumtion, men tillige høie Skatter, og en kostbar Jldebrændsel af denne Slags Lærred, som glider saa lislig ned i Halsen, og som ikke confiskeres i Manufacturhandlerens Boutique.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Endnu tilføies, at Jndsenderen har seet en vis Præst at rinke omkring i Landet med fyldte Brændeviins-Ankere, enten fra eget Brænderie eller i Commission. Muligt er det, at det er et til Kjøbstædernes Undergang previligeret : Statstyverie. J. B. D. Svar til Hr. Pastor Brygmann. Motto. Du skal ikke sætte Dit Lys under en Skjeppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Da jeg anmodede D. V., om at udgive Deres Præk ensom Dampskibsreisen, var det ikke for selv at kunde læse den - (Rei, jeg har jo hørt D. V. holde den, og sætter denne Lykke langt over den, at faae den at læse, men, i den Overbeviisning, at den i sit Slags, var en Mønsterpræken, og derfor fortjente al mulig Publicitet. Deres V. genereuse Tilbud: gratis at erholde et skrevet Exemplar, kan jeg derfor ikke modtage, da jeg er veed at kunne gjøre Gjengjæld, og nødig vil være Dem nogen Forbindtlighed skyldig; men, da jeg ikke kan indsee hvorledes De, ved Afskrivter, kan undgaae stor Bekostning, da sikkert særdeles Mange attraae denne Præken, men, ere alt for beskedne til at ville forlange den gratis, saa fremfører jeg endnu engang mit forhen yttrede Ønske : at see den udgivet i Trykken. Den Tienstvillighed som, i en saa enorm Grad fremlyser af D. V. i Svar til mig, hvor De tilbyder Dem, at ville give Afskrivter af hvilkensomhelst Præken, (De maa da have et skjønne Forraad, lader mig haabe, at De ikke vil lade et, i Forhold til Deres Tilbud, saa ringe Forlangende uopfyldt. At en Præken af Deres Velærværdighed over: et saa almeeninteressant Æmne, ei skulde finde en Afsætning der er istand til at dække Trykke=Omkostningerne, er sikkert en høist ugrundet Frygt. Udentvivl vil den i Hovedstaden allene finde en Modtagelse som D. V. ikke venter, da det er mig bekjendt, at man i Særdeleshed der, med største Begjærlighed interesserer sig for Alt hvad der angaaer Deres literaire Virksomhed. Disse Grunde troer jeg vil være tilstrækkelige for at overtyde D. V. om, at det vil betale sig at sælge omtalte Præken - ja, jeg tør endnu tilføie den Forsikkring :at det vil betale sig at kjøbe den. II. Ane Naria Elmquist. død i Aalborg den 10de August 1830. Alt saa aarle træt af Dagens Byrde, Mens end Solen høit paa Himlen staaer - Du fra nys begyndte Dagværk gaaer, Ændser ei, Din Bortgang det forstyrede - Hustru, Moder, kjærlig, om og god, Tro som Søster, elskelig Veninde, Skal vi mindes Dig, og ingensinde. Glemme Dig, fordi Du os forlød. Nei, ei Glemsel, Elskte, om Dit Navn Brede skal i Fremtiden sin Skygge; Men, hvor Mindet sine Templer bygge Skal hver Vaar, vi tale om vort Savn, Skal hver Sommer, naar til Høsten moden Kornet bølger sig, Du for os staae; Tale om, hvor hist bag Himlens Blaa Alting synes usselt her paa Kloden. Vintrens Kulde har Du aldrig kjendt, Varme Hjerter slog steds Dit imøde; Livets Lovsang først paa Læben døde, Da et høire Lys Dit Blik var tændt. Held Dig, det er seirende oprunden, Held os det skal lede os til Dig, Dermed trøste de Forladte sig. Og ved Visheden: at Du har vunden!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Bekjendtgjørelser. At der i Sagen No. 42 paa Høiesterets Orden Høiesterets Advocat Ove Emmerik Høegh, Guldberg som constitueret Generalfiscal, contra Magister artium og Adjunct ved Metropolitanskolen i Jacob Christian Lindberg, er i Høiesteret, Fredagen den 30te Juli d. A. afsagt saadan Dom: Lands Over, samt Hof= og Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande." Og at der ved den Kongl. Lands Over, samt Hof= og Stads=Rets Dom af 19de Januari d. A. saaledes var hendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Tiltalte Mag. art. og Adjunct ved Metropolitanskolen Jacob Christian Lindberg, bør for Generalfiscalens Tiltale i denne Sag fri at være."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Det bringes herved til offentlig Kundskab. Høiesterets Justits=Secretariat, den 6te Aug. 1830. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Skifte=Jndkaldelse. Fredagen den 10de September førstkommende om Eftermidd. Kl. 4, foretages paa Raadstuen en Skiftesamling i Boet efter afgangne Second-Ritmester Lauritz v. Riis, af Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, som ved Døden afgik paa et Besøg i Norge. Boet vil da blive optaget til Slutning, og Dagen til Decision og Repartitionens Fremlæggelse vorde bestemt. Hvilket herved i Henhold til Placaten 21de April 1824 kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aarhuus Skifteret, den 17de Aug. 1830. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Fredagen den 10de September førstk., om Eftermiddagen Kl. 5 foretages paa Raadstuen en Skiftesamling i Boet efter Søemand Anders Wormstrups Enke Anne Nielsdatter. Ved denne Samling vil, hvis der fra Skræder Peder Sørensen, Wisborg i Kjøbenhavn, og Dagleier Peder Pedersen Odense i Helsingøer, da ei avanceres videre end skeet er, med Hensyn til den af de gjorte Paastand paa Arv - Boet kunne ventes optaget til Slutning, og Dagen til Decision og Repartitionens Fremlæggelse derhos bestemt. Hvilket herved i Henhold til Placaten 21de April 1824 kundgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Aarhuus Skifteret, den 12te Aug. 1830. Fleischer. Engelsted."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Herved bekjendtgjøres: at der Torsdagen den 7de October, Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes en Samling i forhenværende Forvalter Lauritz AagaardTheils Boeher paa Contoiret, ved hvilken det, blandt Andet, vil blive taget under Overveielse hvad der skal foretages i Henseende til Boets formeentlige Tilgodehavende. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 11te Aug. 1830. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
At det fælleds Boe efter Ane Marie Sørensdatter af Pindstrup og forhen afdøde Mand, kongl. Sweitzer Erich Schultz, vil blive foretaget her paa Contoiret, Onsdagen den 15de n. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, og at Boet til den Tid forventes at kunne sluttes, det bekjendtgjøres herved. Rougsøe a. Herreds-Contoir i Randers, den 11te Aug. 1830. A. L. Reiersen. Malerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Leiren ved St. Omer er ophævet og Tropperne underveis til Hovedstaden, hvorhen der fra alle Kanter strømme Bevæbnede, for, om fornødent gjøres, at staae den bi. Jfølge Reisendes Forsikring staaer hele Lothringen, og Berry under Vaaben med trefarvede Faner, og over 100,000 Md. ere paa Marschen derfra til Paris. Hertugen af Angouleme skal have sagt til sine Officerer: "Jnden 3 Maaneder sidder min Reven paa Thronen!" J det Vendeeske har der samlet sig en Bondehær under en Snees Præsters Kommando. Ogsaa i Bretagne har der samlet sig et royalistisk Korps under en General Laboissiere. Fra Paris er givet Ordre i til at sætte Fæstningerne Mons, Namur, Philippeville, Lille, Douai, &c. i Krigstilstand. J Mons havde man lukket Portene, Voldene besattes med Kanoner, der gjordes Patroner, &c. Strasborg blev paa det tilsomste provianteret, alle Rhinfæstningernes Garnisoner forstærkedes, i Nærheden af Weisenburg, blev der sammentrukket en Armee paa 40,000 Md. o. s. v. (Paa Børsen i Paris havde man Rygter om Uroligheder i Jtalien og Spanien.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Blandinger. J Engelland saavelsom i Brabant ere alt ankomne franske Emigranter. Paa det sidste Sted opholde de sig dog ikke, men ile derigjennem, for at komme til de, skikkelige Hollændere." Carl X efterlader sig 45 Millioner Fr. Gjeld, Dauphin 4 a 5 Millioner, og Hertuginden af Berry 6 Millioner. J en Hvælving under Thuillerierne har man fundet en Sum af 4 Mill. Nu bringer man det onde Varsel for en Dag igjen som man allerede forlængst anførte: at da Kong Carl X holdt, sin sidste Tale i Kamrenes Forsamling, kom han i saadan Heftighed, at Hatten faldt ham af Hovedet, og Hertugen af Orleans tog den op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Ved Thuilleriernes Bestormelse den 29de Juli havde enaf den polytechniske Skoles Elever fundet sin Død - paa Thronen. Polignac synes at være overalt og ingensteds. J Lübeck er han nu heller ikke at finde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Fædrelandet. Rhvn. Det nye franske trefarvede Nationalflag er i disse Dage første Gang seet herfra Toldboden. Det bares af et Brigskib (efter Forlydende fra Havre), som i Løverdags gik til Ankers i Renden, og i Formiddags lettede, og gik af Østersøen til. Tolv Byer stredes, som man veed, om Æren af at være det Sted, hvor Digteren Hommer havde seet Dagens første Lys, næsten ligesaa mange synes nu at kappes om at fralægge sig Beskyldningen for at huse Ex Ministeren Polignac. Altona har nedlagt høitidelig Protest imod denne Anklage; i Hamborg, Bremen & vil man ligesaa lidet vide af ham at sige, men Mistanken synes for Øieblikket stærkest at hvile paa Hansestaden, Lybek. Jvrige Politikere have her i de sidste Dage hav meget travlt med den Efterretning, at Ex Ministeren i strængt Jncognito skulde være ankommen hertil i Løverdags med Dampskibet fra Lybek; denne Formodning kunne vi imidlertid forsikre at være aldeles ugrundet. Man seer imidlertid forventningsfuldt imøde, hvad muligviis denne Uges Dampfart kan bringe. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Den saakaldte gamle Cichoriefabrik i Kiel er i disse Dage afbrændt, og sammes Eier, Hr. Brandis (en Broder til Livmedicus Brandis), tilligemed hans Søn, omkomne i Luerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
J Landsbyen Stoltelund, mellem Apenrade og Flensborg, er en Bondegaard aldeles bleven lagt i Aske, ved Selvantændelse af vaadt indbjerget Høe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Efter at Dampskibet Dania den 11te dennes om Eftermiddagen var kommen til Apenrade med temmelig mange Passagerer fra Fredericia og Assens, gjorde det og Aftenen en Lysttour, med omtrent 100 Passagerer, i den skjønne Apenrader=Fjord. Næste Morgen, var det med 40 Passagerer afgaaet til Sønderborg og Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 17 August 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 209 ½. 12 Rbmk. 9 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-08-20
Ved den 1153 Trækning i Wandsbeck, udkom følde Nummere : 50. 11. 74. 83. 63.