JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Stævning. Tilforordnede i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og 2 Stadsret i Kiøbenhavn, gjøre vitterligt: at Madame Christence Cathrine Robde, afdøde Brygger Mathias Rohdes, Enke her af Staden, har andraget for Os, at hende er tilhændekommet en Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 30te April sidstleden, der er saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Giøre vitterligt: At eftersom Christene Cathrine Rohde af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn for Ost allerunderdanigst haver andraget, at en til hendes afgangne Mand, Brygger Mathias Rohde, af Viinhandler Hans Sørensen den 17de Junii 1300, for et Laan af 2000 Rdlr. udstædt, Pante=Obligation, hvorved Debitor har givet 3die Prioritets Panterettighed næstefter 14000 Rdlr. i Gaarden No. 31 paa Hiørnet af Strand= og Torvegaden paa Christianshavn, og som den 23de Junii s. A. er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, er hende frakommen, saa have Vi efter bemeldte Christene Cathrine Rohdes derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Stævning til Vor LandsOverret samt Hof= og Stadsret i Vor Kongelige Residentsstad, Kiøbenhavn, som 3de Gange efter hinanden skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger samt den Altonaiske Merkur, maae ved Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formene sig at have nogen Ret til bemeldte Pante=Obligation, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret indest foreskrevne Tids Forløb for bemeldte. Ret at anmelde og beviisliggiøre; men om ingen inden bemeldte Tids Forlød skulle melde sig, maae der paa samme erholdes Mort sikations Dom, og en hende af Pantebogen meddeelt perificeret Gierpart i alle Tilfælde træde i Originalens Sted. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 30te April 1805.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Under Vort Segl. en L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. saas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen. Hansen. Thi bliver, i allerunderdanigst Følge af allerhøist bemeldte Kongelige Bevilling, og efter Begjæring af fornævnte Madame Christene Cathrine Rohde, indstævnet med Aar og Dags Varsel den som maatte have indbemeldte Pante Forskrivning i Hænde, at møde for Os i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret her i Staden, som holdes i Gaarden paa Østergade No. 35, Mandagen den 18de August 1806, naar denne Sag efter sin Orden foretages og paaraades, for at fremkomme med meerbenævnte Pante=Forskrivning, og bevise sin Ret dertil, da Citantinden, i Mangel heraf, vil lade paastaae, at samme ved Dom skal vorde mortificeret og kiendt ugyldig i hvis Hænder den end siden maatte findes, og en hende af Panter bogen meddeelt verificeret Gienpart i alle Tilfælde at træde Omginalens Sted. J Overeensstemmelse med Forordningen af 3die Junii 1796, og ellers efter Sagens Natur, kan ingen storelæggelse ventes. Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justits=Sekretairens Underskrivt. Kiøbenhavn, den 22de Maji 1805. gaaer (L. S.) Bang.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Proclama. Ved Proclama, som er læst ved Trondhiems Stifts Overredenste, og ved samme Steds Byetingsret den 9de denne Maaned, er Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kiøbmand Hans Jepsen og hans senere afdøde Hustrue Catharine Johanne Ulffers, der efter Mardens Død har ført Han deel under Firma Hans Jensens Enke, indkaldet at anmelde og bevise deres Fordringer for os, som Executores Testaments inden Aar og Dag. Trondhjem, den 10 Maji 1805. gade og R. Ulffers. O. Jversen. ha Bøder Johannes Lundblad, som tiente ved Kiøbmand Frederich Lynges Handels=Faktorie paa Udliggerstædet Biglestord inden Øefiords Syssel i Island næstaspigte Aar, er den 26de April indeværende Aar afgaaen ved Døden, saa bekiendtgiøres dette herved til almindelig Efterretning, ligesom ogsaa hans Arvinger indkaldes, for inden Aar og Dag at legitimere deres Arveret efter benævnte Bødker J Lundblad for Skifteforvalteren i Øesiords Syssel, da hans ringe Efterladenskaber alt ere tagne under Behandling. Munkethviraae Kloster i Øefiords Syssel udi Jsland, den 29de September p. t. konstitueret Sysselmand sammesteds. J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af reds. - Thorrasen, 25 Martii sidst, som er læst ved Fyenboe Landsting d. 27de f. M. og ved Odense Byetingsret d. 1ste April næstefter indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aa og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre efter min ved Døden afgangne Moder Frue Kammerherrende Albertine Christine Benzon, fød Heinen, som borde og døde paa St. Knuds Closter i Odense, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal nyde den Ret Lovene hiemler. Christiansdahl ved Odense, den 30te April 1805. Paalgne og øvrige Medarvingers Vegne, Peter Ulrich Friderich Benzon, Kammerherre og Major af Landeværnet.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Endskiønt jeg ikke formoder at nogen har retmæssig Krav udi V min afdøde Moder Frue Capitaininde Sedlandusch, fød von Schesteds Boe, saa dog til ydermere Betryggelse, for mig som eneste Søn og Arving, indkaldes herved alle og enhver som formene sig at have Fordring paa dette Boe, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme og saadant for mig paa lovlig Maade, at anmelde og bevise inden 12 Uger fra undertegnede Dato, da enhver skal nyde hvad Ret er efter Loven og Bevisernes Gyldighed, men efter den Tid antages intet Krav. Wilslef pr. Ribe i Jolland den 14de Maji 1805. R. Sehestedt v. Schlankusch, Kongelig dansk bestalter Capitain af Landeværnet og Grændse=Controlleur.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Ved Proclama, som er læst ved Trondhiems Stifts Overret Ø den 5te og ved sammesteds Byetingsret den 9de d. M., ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Kiøbmand Mathias Bork, indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer for os inden Aar og Dag. Trondhiem, den 10 Maji 1805. Fyhn. Møinichen. .¬
Berlingske Tidende, 1805-06-03
(Saavel Credi som Debitorer i Stervboet efter afg. Skipper Jens Lind i Skibhusene ved Odense, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, for mig som Skifteforvalter, at anmelde, de første deres Fordringer, og de sidste deres Gield til samme. Odense Herredscontoir den 14 Maji 1805. C. A. Falbe. (137. 1804 & 5) De, som maatte have noget at fordre, udi afgangne Madame Karen Strøms, fød Plahte, og forhen afdøde Mand, Borgemester i Bergen, Jens Henrich Strøms fælleds Boe, af hvad Natur Kravet end være maatte, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission, for at melde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, om flere end de under Boets Behandling opgivne 3de Børn maatte være til, for at legitimere deres Arveret, og at iagttage deres Tarv under Skiftet. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi efter herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Prokurator Erasmus Friderich Schifter, som Executor Testamenti udi afgangne Prokurator Christian Friderich Petris Stervboe paa Vor Øe St. Thomas udi Amerika, maae ved Proklama, subpoena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle besagde Petris. Stervboes Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur; og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Vore Vestindiske Estande, samt 3de Gange efter hinanden indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle benævnte Boes paa foranførte Eillande boende og sig og holdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executor at anmelde og beviisliggiøre. Dog skal fornævnte Executor Testamenti være pligtig til at lade denne, Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder Contoirer paa bemeldte Eilande og derom erhverve Antest, da Proklama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 1804. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Hansen.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Bevilling for Prokurator Grasmus Frederich Schifter som Executor Testamenti, til ved Proklama, som indføres i Aviserne, at indfalde Creditorerne udi af gangne Prokurator Christian Friderich, PetrisStervboe paa St. Thomas, som herved, i Følge Forordningen af 23de Maji 1800 og Plakaten af 12te Augusti s. A., meddeles.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
J Følge Proklama, som er læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 20de Maj, d. A., blive herved med 12 Ugers Varsel indkaldede alle de der maatte formene sig at have noget at fordre efter afgangne Lieutenant og forrige Jnspekteur ved Brolægningen her i Staden Christian Conrad Gereken, for deres havende Krav, af hvad Natur og Beskaffenhed samme end maatte være inden bemeldte Tids Forløb for mig Undertegnede, som ved den Afdødes Testamente er indsat til Executor, at anmelde og beviisliggjøre i Studiestræde No. 66. Kiøbenhavn, den 24de Maji 1805. Jessen, Assessor.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de April d. A., som er læst ved Bregentved Grevskabs Birkeret den næstpaafølgende 3die Maji, og ved Stevns og Faxe Herreders Ret den 7de f. M., bliver Arvingerne efter Jomfrue Catharina Sophia Elisabeth Nebbelt, som ved Døden er afgaaet paa Thurebyeholm, under Grevskabet Bregentved i Præster samt i Sielland, hverved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel indkaldede, ligesom ogsaa alle de, som i bemeldte Afdøres Boe formene sig at have noget at fordre, med samme Tids Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldes for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arverettighed og de sidste deres havende Krav Bregentved den 11te Maji 1805. F. Aggerup. J Følge Plakaten af 26de October 1792, indkaldes herved Arvingerne efter Provstinde Møller, som ved Døden er afgaaet i Cregne Præstegaad (og hvis Mand tilforn har være Præst deels i Blaustrød, og deels i Hiørlunde) at møde, de Umyndige med Værger, ved Skiftesamlingen, som er berammet at holdes i Cregne Præstegaard Onsdagen den 12 Juni, førstkommende, enhver for sit Vedkommende at iagttage ; ligeledes indkaldes til samme Tid og Sted. Stervboets Credito rer og Debitorer at møde, og ellers at opfylde deres Pligter i lovbefalet Tid. L. Lyndbye, den 16de Mai 1805. Henr. Ussing. Provst i Strøe Herred.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
den 23de April sidstleden er her udi Faaborg, ved Døden, afgangen Madame Maren Riebter, Enke efter afdøde Parykmager Richter, der sidst tiente som Portner ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn; hendes ringe Efterladenskaher er strax af Skifteretten taget under lovlig Registering og Forsegling, og bliver Boet aabnet 30te Dagen derefter For Skifteretten blev da anmeldt: at den Afdøde, saavidt paa bekiendt, ikke havde andre Arvinger, end een Mand ved Navn Mohr der skal være Gartner, og hendes afdøde Mands Søster son og et Sedskendebarn der skal være gift med en Mand ved Navn Clemmensen og boe i Dronningens Tvergade begge i Kiøbenhavn; men da det ikke vides om der enten ere andre eller flere Arvinger, ei heller og flere Creditorer end de her i Byen ere til, og Boet ingen Proclama taaler at bekoste; saa bliver i følge Anordningerne herved saavel Arvingerne som Credi= og Debitorer, indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde paa Faaborg Aaadstue næstkommende 3die Julii og 14de August om Formiddagen Kl. 10, hvilket sidste Dag Skiftet, forventes sluttet. Faaborg, den 3de Maji 1805. Biller Menssing.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
J. J Tilfælde, at de indsendte Æskninger angaae nye Biehavers Anlæg, vil samme blive overordentligen belønnet, naar de skulle komme i Strid med ældre Anlæg. c. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmænden ulige besværligere, at opbringe det fordrede Antal end andre af Bondestanden; saa udsættes for deres Skyld følgende Premier: For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som Huusmænd selv have tillagt og ikke tilkiøbt sig, laant eller paa andre Maader erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader, 20 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. For ikke mindre end 15 Stader, 10 Rdlr. For næste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 8 Rdlr. Disse Premier udsættes og for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænd, hvilke i samme Stift æske allene med Huusmænd, og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. Med Attester og Æsknings=Tiden forholdes som ved næstfølgende Premier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kunne have udestaaende hos andre, regnes to lige med et, som de have hiemme d. Skiønt Selskabet saaledes har udsat Premier for alt Stifter, udsætter det dog særskilte Premier for de Biestader, som efter denne Eftes Bekiendtgiørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særdeleshed, og anseer dem til Premie værdige, ligesom de samlet udgjorde en særskilt Stift, og det ydermere med Fortrin at kunne æske Premier for halve Mængder imod andre. 2) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar, som foran er meldt. 40 Rdlr. for ikke mindre end 300 Biestader. 20 Rdlr. - - 20 - 10 Rdlr. - - 8 - Folk af Bondestanden kunne vinde disse Premier i Kap med andre for 15, 10 og 5. Stader. Ide fornødne tilforladelige Attester, som indsendes med Premie=Æskninger saavel for Dannemark som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forevindringerne ved denne Liste, maae meldes, hvor meget Vox og Honning i det angivne Tal af Biestader for seneste Aar er avlet, samt om Svermerne ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagte, hvilke Omstændigheder, naar alt ellers er lige, ville blive tagne i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
De, som indsende Æskninger for Magazin=Stader, maae bevise, at Kuberne ere fuldbyggede, paa det deres Værd des vissere kan bestemmes imod enkelte Stader. Premierne æskes inden Decbr. Maaneds Udgang 1805. dog maae Attesterne og Synet over Bierne være tagne i Junii Maaned, og tillige tydeligen bevidne, at alle Staderne, til den Tid Attesten blev givet, vare i god Behold, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal, for at kunne skilles fra Sverme, skiønt Æskningen derfor ikke behøves at indsendes førend ved December Maaneds Udgang. Glemmes eller forbigaaes den Omstændighed i Attesten om Biernes Overfødning, bliver der paa den hele Æskning ikke agtet. De, som engang herfor have faaet Premie eller Belønning, kunne ikke oftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremtiden maatte bevise at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forhen belønnede Antal altid bliver at fradrage; og maae det derfor i Æskningen være anført i Tilfælde de forhen have faaet Premie for denne Avl. 400. Det er bekiendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten blive de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke kunne opskiæres for Vand; Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand, som i trende paafølgende Aar, og al saa indtil Mikkelsdag paa den ordentligste Maade behandler sin Torpemose, den anden Guldmedaille eller 50 Rd. For dem, som herudi kommer nærmest, den tredie Guldmedaille eller 25 Rd. For den næste Flid og Orden herudi, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rd.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
En Anviisning til Tørvemosers bedste Behandling besørges udgivet paa Dansk af Selskabet.
Berlingske Tidende, 1805-06-03
Ved den ordentligste Behandling af Tørvemoser forstaaer, Selskabet, at Gravene føres aarligen parallele og i lige Linie tvers over hele Mosen, saavidt mueligt være kan ; at Vandet enten afledes ved Gravning, Øsning eller ved Maskiner; at enhver Grav nyttes i Dybden paa een Tørv nær: at Grønsværen, Affald og Smulninger af Tørven igiennedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og ny Tørvejords Tilvert i Tiden, m. v. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at samæske med enkelt Mand og Bye med Bye. Æskningen maae indsendes i December 1807. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen, og særskilt for de øvrige Øer. 41. Paa en Tid, da Brændselet er stegen til saa overdrevne Priser, og ethvert Middel til at bøde paa den Mangel, som derpaa haves, eller kan befrygtes, er vigtig, har Selskabet troet, at det burde giøre Publikum opmærksom paa et til Brændsel tienligt Naturprodukt, som i Mængde frivillig tilbyder sig disse Lande. Det er den Tang, som aarlig opdriver til de danske Kyster, og sædvanligen der ligger og hensmuldrer, eller driver fra et Sted til et andet, ja endog stopper Havne og Farvande. Vel har Selskabet. endnu ingen Underretning om, hvor stor Nytten af Tang, brugt som Brændsel, er i Forhold til Nytten af Brænde eller Tørv, heller ikke, hvorledes den egentlig behandles, førend den anvendes til Brændsel; men sandsynligt er det, at naar den trækkes høiere op, strax efterat den er kastet paa Landet, tørres, snoes eller bindes sammen i Bundter, maae den saaledes beqvemt kunne føres hiem og bruges. Paa den østlige Side af Bornholm, og paa nogle Steder i Jsland, har man alt længe anvendt Tang til Brændsel, hvilket altsaa stadfæster dens Brugbarhed dertil; ei at tale om den Nytte, der kunde haves af dens Aske, der, som bekiendt, giver Potaske. Selskabet har derfor fundet sig foranlediget at opmuntre, i det mindste til Forsøg, til at anvende Tang til Brændsel, og udlover, efter Omstændighederne, passende Premier og Belønninger. For dem, som beviisliggjøre, at have paa en eller anden Maade benyttet sig af de største Qvantiteter, Tang til Brændsel, samt meddele Selskabet Underretning om Behandlingsmaaden og den deraf erfarede Nytte. De brugte Qvantiteter maatte angives efter Læs, Vægt eller Maal, og med Anmeldelserne, som modtages mod Slutningen af Aaret 1806, følge troværdige Attester, at den opgivne Mængde Tang virkelig er indsamlet og anvendt til Brændsel.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Skrivelse fra Cadix, den 7de Maji. Admiral Nelson er i afvigte Nat gaaet igiennem Strædet ved Gibraltar med 11 Linieskibe, for at opsøge Toulonner, Flaaden; men da denne har et Forspring af 4 Uger, kan han umulig naae den, om han endog vidste dens Cours, førend den har udført alle eller de fleste af sine Operationer.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Skrivelse fra Genua den 14de Maji. I Gaarer Dagen afreist herfra med Følge, for at bivaane Kronningsfesten i Mayland. J Dag er den franske Gesandt Salicetti ligeledes reist til Mayland.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
J Gaar bivaanede Hr. Hieronymus Bonaparte det 102det franske Jnfanterieregiments Mynstring paa Frihedspladsen. - De franske Tropper have besat vore Søe batterier, Forterne og Havnen.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Breve fra Spanien melde, at den forenede franske spanske Flaade er seet paa Høiden af de canariske Øer.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Skrivelse fra Mayland den 19de Maji. Dronningen af Etruriens overordentlige Ambassadeurer, Prinds Corsini og Ridder Fossombrini havde den 15de Audience hos Keiseren og bleve forestillede af Prinds Engen. Strax efter denne Andience forestillede Prinds Engen den churbayerske Gesandt Cetto, Churerkekantslerens Gesandt Grev von Beust, den churbadenske Gesandt Baron Dalberg, Gesandten fra Stormesteren paa Maltha, BaileBenvenuti, Republiken Luccas Deputerede og den liguriske Gesandt Cattane. Derpaa havde det lovgivende CorpsAndience hos Keiseren. Præsidenten Hr. Taverna holden Tale, som han derpaa skrivtlig overrakte Keiseren. Dronningen af Etruriens Ambassadeurer aflagde før Audiencen et Besøg hos Prinds Engen. an give I Dag havde den spanske Gesandt Prinds Masserans Audience hos Keiseren og overrakte sit Creditiv. Derpaa havde den churbayerske Gesandt Privatandience og overrakte Keiseren Decorationerne af St. Huberts Orden. J Middags blev Dogen med den liguriske Deputation afhentet af Ceremoniemesteren med 5 keiserl. Vogne til Andience hos Keiseren. Dogen og de Deputerede aflagde først et Besøg, hos Prinds Engen, der skulde forestille dem for Keiseren. J Andiencegemakket gik Keiseren Dogen to Skridt imøde, og da Dogen forlod Andiencen, gjorde Keiseren nogle Skridt, for at følge ham.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Krigsministeren, Divisionsgeneral Pino, har givet en prægtig Fete, som Keiserinden har bivaanet.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Skrivelse fra London, den 24de Maji. Admiralerne Collingvood og Cottan ere den 21de d. M., afseilede fra Plymouth med 11 Linieskibe, nemlig St. Joseph paa 110 Kanoner, Dreadnought paa 98, Achilles paa 84; Bellerophon, Mars, Jllustrions, Colossus, Romillies og Tønnant paa 74 og Raisonablelog endnu et andet Linieskib, hver paa 64 Kanoner; desuden Fregatten Acasin paa 44 Kanoner, to Kanor erbrigger og 1 Kutter.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Viceadmiral Cotton seiler forbi vor Bresterflaade, for at faae nogle Efterretninger og Ordre af Lord Garder. Den som det giøres nødigt, bliver vor Flaade ogsaa forstærket at Admiral Calder for Ferrol. Samtlige Skibe have indtaget Proviant for 6 Maaneder. Man troer sikkert, at deres Bestemmelse enten er til Vestindien eller til at forstærke Admiralerne Nelsons og Calders Flaader.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Admiral Cornwallis har i Gaar forladt Hovedstaden, for igien at paatage sig Commandoen over vor Kanalslaade, for Brest. Paa Themsen er i denne Uge ankommen 30 Skibe med Korn fra udenlandske Stæder. Paketbaaden Eisabeth bringe den Efterretning fra Veste og herallid være holdt for forevindeligt. Gamsene, indien, at Rechefort=Eskadren er seilet til Domingo eller Havannah og at Admiral Cochrane, som seilede forbi Øen Tortola den 9de April, sætter Coursen efter den Den fra Jamaica ankomne Paketbaad Chesterfield melder, at Admiral Cochranes Ankomst til Vestindien har forgaarsaget stor Glæde paa Jamaica. De herværende Kiøbmænd, som handle paa denne Øe, vare i disse Dage hos Lord Canden, og begierte Oplysning om denne vigtige Øes Forsvarstilstand; de fik den beroligende Forsikkring, at Gouverneuren sammesteds, Lord Nugent, havde truffen de bedste Anstalter til med Held at kunne tilbagedrive ethvert fiendtligt Angreb.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Man troer, at Rochefort=Eskadrens Bestemmelse blot har været at overbringe Tropper, bortjage vore Skibe og samle=Contributioner og at den derefter vil søge at komme tilbage til Frankrig. Dette vil saa meget snarere skee, saasnart den erfarer Admiral Cochranes Ankomst til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Angaaende den forenede fransk spanske Flaades Cours har man endnu slet ingen sikkre Efterretninger. At den som før meldt har været i Cadix den 22de bliver troet af endeel, endskiøndt denne Efterretning virkelig indeholder mange Usandsynligheder. I Almindelighed holder man for, at Cadixer=Flaaden er bestemt til Vestindien, og ToulonnerFlaaden til Ostindien.