JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Jngen kan læse eller forstaae Bibelen, uden Grundtvig. Slutningen heraf er saa let, at man virkelig maa forundre sig over, at der gives fornuftige Mænd, der ikke kunne indsee den. Men det kom ener af den megen Oplysning. Man skulde blot lukke sine egne Øine, og see med Grundtvigs hvor vidt vilde ikke denne Blindhed føre os, hvor sødt og trygt kunde vi ikke sove i Mørket, Men om jeg end var forhærdet nok til at troe, at jeg kunde have Ret til at være af anden Mening end Grundtvig, og yttre denne, hvor jeg fandt det fornødent, hvor vilde jeg dog være ilde faren i Strid med den, der er saa vel øvet i Slyngekast og har fundet den Steen, hvormed han kan ramme enhver Modstander lige i Tindingen; (S. 36) og om han end for Venskabs Skyld ikke vilde være saa slem imod mig, strax at slaae mig reent ihiel, som han har gjort ved Schelling: saa maatte jeg dog vente, at min Skjebne ikke blev meget blidere end hans siden jeg virkelig endnu tør vove at troe, at Schellings Philosophie ikke er saa gudsbespottelig, fordømmelig og løgnagtig, som Grundtvig vil, den skal være. - Men skiøndt jeg maa bekiende, at min Frygt for Grundtvig desuagtet ikke er stor nok til at afholde mig fra at modsige ham: vilde det dog være meget ukiærligt af mig, længere at fortsætte min Strid med ham, der i tre personlig fiendske Tiltaler har viist mig sit kiærlige Venskab, og forsikkrer mig om, "at han udentvivl nu mere end nogensinde er min Ven. (S. 7.) Dette fortiener dog vel en taalmodig Modtagelse, en venlig, sagtmodig Giengield. – Denne skal jeg give ved den Forsikkring: at jeg nu mindre end nogensinde er hans Ven, og herefter maa nu følge min Erklæring i Anledning af det eneste Sted i Krønikens Gienmæle, jeg troer mig skyldig at besvare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Den vise Statstyrer vil derfor altid lægge Mærke til den offentlige Mening, søge at styre den til sin og Folkets Tarv, og bringe den paa den rigtige Bane igjen, naar den begynder alt for meget at udskeie. Men ligesom Styrmanden ikke retter sig efter Magneten, uden med Declinations Tabellen i Haanden, saaledes vil Statstyreren, heller ikke styre Statsroret efter den offentlige Menings alt for afvigende Magnet, uden stadigt Hensyn til dens mangfoldige Misviisninger. - Den offentlige Mening er et Thermometer, hvorpaa Veiv- og Vind, Varme og Kulde har en overordentlig Virkning. Qvægsølvet stiger og falder ligesom Lykkens Sol skinner eller Gjenvordighedens Storm raser til. Man kan ofte i eet og det samme Decennium see Republicanismen staae paa Frysepunten, og strax derefter paa Drivhuusvarme. Den skrivende Skare er i Almindelighed Qvægsølvet, og dette Halvmetals Natur kjender man. Det er meget flygtigt, og hænger sig igjerne ved Metaller, helst Guld, trænger ind i Statslegemets mindste Kar, adskilles let, men sammenflyder igjen ligesaa let, og amalgamerer sig gjerne med Guld og Sølv, ja endog med Bly og Tin. Jeg har seet den forunderlige Skabning, man kalder den offentlige Mening, fremtræde paa Livets store Maskeradebal under tusinde Skikkelser. Snart lod den sig see som et himmelsk Væsen med en Nimbus om Hovedet, der syntes at ville udbrede Lys og Held over hele Jordkloden, snart som en Mørkets Engel, der vilde nedstyrte hele Menneskeheden i det Helved, den kom fra. Hvad den havde bygget rev den ned igjen, hvad den havde nedrevet byggede den op igien. Vee den, der kalder den Stemme, der kommer fra dette vægelsindede Væsen, som skifter Grundsætninger, ligesom den forfængelige Qvinde skifter Klæder og Pynt, vox Dei!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
J Christiania Jntelligentssedler læses følgende, Fra Providerings=Commissionen i Christiania blev i forrige Maaned Skytsmoe Præstegield anviist 10 Tønder Hvede og 20 Tønder Rug. Da en liden Feil var indløben i den til Anviisningen hørende Skrivelse, blev derved en Deel af Almuen bragt paa den Tanke, at 30 Tdr. Rug var bleven anviist, af hvilke vi Undertegnede havde forbeholdt os 10 Tønder til eget Brug. Da vi begge kunne kræve hver Retsindig, som kjender vor Fremgang, til Vidne om den redeligste Behandling, og utrætteligste Omhue for Almuens Tarv, saa er denne Mistanke os særdeles krænkende. Bragte i Erfaring om, at dette Rygte har udbredt sig endog i andre Bygder, nødes vi til, herved offentlig at bekjendtgjøre dets Urigtighed, samt underrette Vedkommende, at Providerings Commission, har behaget at meddele os Erklæring til fuldeste Retfærdiggjørelse. Enhver, som er istand til at bevise, at nogen af os i mindste Maade har gjort sig Fordeel af det Bygden anviste Korn, love vi 100 Rd. D. C. - Skytsmoe Præstegaard den 30te Junii 1813. - C. Hansen, Sognepræst. P. Pedersen, Leensmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
(Af Alt. Merk.) Paris, den 13 Julii. Fra Toulon meldes, at Fyrsten af Esling! hyppige Conferencer med Viceadmiral Emeriau og Søpræfecten. Man forsikkrer, at de have en vigtig Expedition til Middelhavet til Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
General Hanke, Commandant i Fæstningen Zamose, beretter i en Skrivelse, dat. Zamose den 13 Junii, Prindsen af Neuschatel, at Gen. Rath d. 17 Martii ankom for denne Plads med 6400 M. Jnf. og 17 Jldsvælg. Jndtil den 26 April lykkedes det Fienden, Besætningens Anstrængelser, uagtede, at oprette 11 Redouter i en Frastand af 500 til 600 Favne rundt omkring Fæstningen. Disse vare besatte med 62 svære Stykker, hvormed han Dag og Nat beskjød Fæstningen. Der føiedes alle Anstalter mod Brand, og nogle 1000 Canon og Haubitskugler dræbte kun en Skildvagt og saarede 2 Officierer, 8 Soldater, 2 gamle Koner, et lidet Barn og en Tjener. Efter en levende Fægtning, hvori Fienden mistede, foruden Stykker og Munition, 800 Døde, Saarede og Fanger, og vi2 dræbte Off., 23 dræbte Sold. og 2 saarede Off og 70 saarede Soldater, forlod Fienden begge de næste Dag sine Redoutter, trak sig ud af Skudvidde, og forvandlede Beleiringen til en Blocade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Fiendens Forliis fra 17 Martii til 12 Junii kan anslaas til 2000 M. Han har mistet 3 Canoner med deres Karrer, og faaet 3 demonteret. Besætningen har i samme Tidsløb mistet 46 M. Døde og 189 Qvæstede. De forskjellige Forskandsninger, adskillige Blokhuse, som Commandanten lader anlægge, og betydelige Forbedringer af de gamle Værker, gjøre Pladsen til endnu fastere end i Begyndelsen af Feldttoget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Prag, den 7de Julii. Den 3die indløb herden behagelige Efterretning, at Kongressen nu bestemt vil sammentræde i Prag, og man betegner allerede adskillige Herskabshuse til at optage de Befuldmægtigede, som det store Fredsværkskal være betroet. Man seer deres Ankomst hvert Øieblik i Møde, og der staaer allerede Skildvagter for de Huse, de skulle beboe. Hvilke Magter, der tage Deel i denne Kongres, vides endnu beller ikke bestemt. Vor Keiser residerer imidlertid paa Slottet Brandeis, 2 Mile herfra, og vil formodentlig forblive der en Tidlang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Paris d., 12 Julii. Fra den Øverstcommanderende i Øvre-Catalonien, Gener. Lamarque, er der indløben Efterretninger, dat. Girona de 4 Junii d. A. Fienden havde den Plan, at kaste sig indi Lampurdan, ved Hjelp af Engellænderne at borttage nogle af os, anlagte Forter, bringe Landetzi, Oprør, og saaledes fravriste og 2 Aars Arbeiders D. 23de lode 15 Linieskibe, hvoriblandt 8 Tredækkere, og adskillige Transportskibe, sig see for Palamos, og Bar. v. Eroles kom fra Bjergene, Mieras og fra St. Pau ned til Banolas; hans Styrke anslog man til 5000 M. Lin. Tropper, nogle Bander og 200 Heste. Gener. Lamarque besluttede, at lade de fra Biergene nedkommende Tropper angribe, førend de forenede sig med dem, man troede, havde indskibet sig. Han afgik fra Girona, og Tropperne tilbagelagde i to Timer tre store Lieues, der skilte os fra Fienden. Fienden berendte Fortet Banolas og holdt tre enkelte Høie besatte. Spanierne, opflammede af Ber, Eroles Nærværelse, fegtede med mere Bestemthed, end sædvanlig. Staden selv blev for et Øjeblik igjentaget af det fiendtlige Cavallerie, som bragte vort Compagnie Miguelets i Uorden; men vor Reserve var ved Haanden. Fiendens Masse blev gjennembrudt, den anden Høi blev tagen og bedækket med nendtlige Liig, et Jægercompagnie kastede sig indi Staden, som tourneredes af en Bataill. under Bat. Chef Schepern. St. Narcisse Husarerne bleve nedhugne paa Gaderne. Fienden, fordreven fra Staden og de stærke Positioner, der beherske den, forsøgte siden forgjeves at forsvare Landsbyen Mianagas og Havbredden. Efter 5 Timers Fægtning ilede Spanierne, slagne paa alle Puncter, igjen i Uorden tilbage til de steile Bjerge, hvorfra de vare komne. De skulle have mistet 600 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
(Alt. Merk.). Mantua, d. 30 Junii. Det 62 og 67 Regiment, som vare ankomne her, have fortsat deres Marsch til Etsch, foran disse gik det 7de LinieRegiment og adskillige Batailloner Elitcorps. Vi vente om faa Dage det 42de og 101ste Regiment. Alle disse Tropper begive sig til Verona, Vicenza og Bassano. Adskillige fra Pavia kommende Batterier ridende Artillerie ville indtræffe her i Morgen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Dresden, d. 6 Julii. Den Østerrigske Minister Grev Metternich er, efter adskillige Conferencer med Hertugen af Bassano, reist d. 30de f. M. tilbage til sin Keiser. Det hedder paa ny, at Vaabenstilstanden er udsat til d. 15 Aug. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Dresden, d. 1ste Julii. Vor Stad er forvandlet til en frygtelig Vaabenplads. Keiseren har taget Positionerne og Passen paa begge Elb bredder, fra Schandau til Torgau, i Øiesyn, deels til Hest, deels til Skibs paa Elben. J Egnen af Pirna og Wellingswalde er afstukken en Leipfor 60,000 M., og daglig drage store Hobe Tropper did. Paa Lilienstein, lige for Konigstein, sprænges Klipper og anlægges Batterier, hvorfra Elben i alle Retninger kan beskydes. Ved Forskandsninger og Jordvolde er hele Neustadt bleven til en Fæstning. Overalt anlægges Skandser og Forhugninger. For Forsynelsen med Levnetsmidler sørges paa alle muelige Maader. (S. Bl.) Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under den 9de Julii d. A., udfærdiget en Placat for Danmark og Norge, af følgende Jndhold Efterat det, med særdeles Hensyn paa, at lette Tilførselen til Norge, havde behaget Hs. Majest. Kongen, for kort Tid, at ophæve det forhen existerende Forbud imod Brugen af det Hamborgske, Bremiske, Lybske og flere Flag, har Allerhøistsamme, under 3die d. M., allernaadigst resolveret saaledes: J Betragtning af Omstændighederne, ville Vi atter have fornævnte Forbud sat i Kraft, dog at derved ikke skeer nogen Forandring eller Undtagelse i den Sikkerhed, som Vi, ved allerhøieste Resolution af 28de f. M., bekjendtgjort ved Cancellie-Placat af 29de f. M., have allernaadigst tilsagt de Skibe, som tilføre Norge Kornvare indtil 3 af deres Drægtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-24
Ligeledes er igjennem det Kgl. Danske Canrellie, under d. 17de Julii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Majest. Kongen har, under 9de d. M., allernaadigst befalet; At de ved Omskrivning af offentlige Stiftelsers Obligationer i Rigsbankpenge i Følge §. 24 i Forordningen af 6te Januarii d. A. behøvende Afskrifter, maae udstedes paa ustemplet Papiir, dog at de verificeres af Directeurerne for de offentlige Stiftelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Ryeste Skilderie af Kjøbenhavn. os Tiende Aargang. No. 60. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 27 Jutli 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Directionen for Addressecontoiret i Kjøbenhavn har underrettet Cancelliet om, at samme unden 31 Julii 1811 afsluttede Contract med en Bogtrykker om, at han, indtil et Aar efter Freden, skulde trykke Addresseavisen, imod derfor at erholde i Betaling for hvert Atk 42 Rd. D. C., hvilken Betaling Directionen imidlertid flere Gange, efter billighed, har forhøiet af egen god Villie. Da imidlertid Bogtrykkeren nu har fordret en Betaling af 50 Rbdaler for hvert Ark, hvilken Directionen aldeles ikke seer sig istand til at udrede, saa har den forespurgt, om Bogtrykkeren ikke, saafremt Directionen fordrer det, er pligtig at trykke bemeldte Avis, imod en saadan Betaling i No., som, efter det for Contractens Datum gieldende Omskrivningsforhold, svarer til det i D., C. betingede. Collegiet har derpaa svaret, at det efter sammes Skjønnende, af de almindelige Grundsætninger i Fr. af 5 Jan, sidstl. og in specie i Anlogien udi Bestemmelserne i sammes §. 37 til 41, er klart, at den Betaling, Bogtrykkeren, efter den omspurgte Contract, kan fordre, bør fastsættes efter det Omskrivningsforhold, som efter den Fr. vedføiede Tabel Litr. A svarer til Contractens Datum. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de heller maatte ønske saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
For Cancelliet er andraget, at en Mand ved Contract af 31 Dec. 1810 overdrog til en anden Brugen og Bestyrelsen af en ham tilhørende Gaard, blandt andet imod en vis Afgifts Svarelse, til Sikkerhed for hvilken denne overleverede og laante. Eieren 400 Rdlr., hvorfor han paa stemplet Papiir, under 31 Dec. 1810, udstedte sit Beviis, indeholdende, at han indtil nærmere og endelig Afregning var Eieren denne Sum skyldig, som til hans Sikkerhed for Afgiften var ham overleveret, og som han ved Gaardens Aflevering, eller, naar tilbørlig Caution blev stillet, var pligtig at tilbagebetale. Da Capitalens Eier nu har paastaaet denne Sum omskreven til Rypenge efter Bevisets Ælde, eftersom samme formeentligen ei kan betragtes som Depositum, men som et Laan, der er contraheret for ligesaa lang Tid, som Contracten varer, og af hvilken, efter mundtlig Aftale, svares Rente; hvorimod Gaardens Eier har paastaaet, at han skulde lade sig nøie med at erholde Bevisets paalydende Sum udbetalt i D. C., saa er anholdt om, desangaaende at meddeles Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at den omspurgte Sum efter det udstedte, i Forespørgselen indførte, Document, blot var at betragte som et Depositum, der altsaa maatte kun tilbagebetales paa den i Fr. af 5 Jan. 1813 §. 31 bestemte Maade; men, dersom der, endog er oprettet en mundtlig Forening om, at betragte samme som et Laan, synes det ikke heri at kunne gjøre nogen Forandring, efterdi blot skrivtligt forfattede Documenter give de Rettigheder, som bemeldte Fr. §. 23 seqv. hjemler. Saafremt iovrigt de Vedkommende maatte ønske at see denne Sag afgjort ved Domstolene, kan deri naturligviis intet være dem til Hinder. (S. V.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
For Cancelliet er andraget, at en Mand under II Junii 1809 af en Enke laante en Capital af 50000 Rd. Species, hvorfor han udstedte sin Panteabligation, og at det ved Forliig af 13 Sept. 1812 blev bestemt, at Renten af denne Capital skulde tilsvares hver Termin efter den Cours, som i Terminen noteredes i Kbhavn, eller, hvis ingen blev noteret, da efter den Hamborger Coursseddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Da denne Gield nu i Anledning af Fr. af 6 Jan. 1813 er bleven omskreven til 10,000 Rbd. S. V., har Creditorinden med Laugværge holdt for, at ingen Cours for Tiden passende kunde fastsættes, hvorimod de have tilbudt at modtage Renten i denne 11 Junii Termin med 6 Rdlr. D. C. for hver Rbd., med Forbeholdenhed, at faae godtgjort, hvad denne Capital efter den til 1 August sættende Bankcours maatte udgjøre mindre end Rentens Sølvværdie. Debitor har derimod paastaaer, at han i denne Termin maatte være forpligter til, uden saadan Forbeholdenhed, at modtage Renten i D. C. eller Abpenge efter Jndløsningsforholder hvorfor der er anholdt om, herover at meddeles Cancelliets Resolution. Collegiet har derpaa svaret, at, da den Cours, som Rigsbanken satter den 1 August næstkommende, efter Fundationen af S. Febr. 1813 §. 19 kun er en Regel for de Betalinger, som i Løbet af det paafølgende Halvner skulle erlægges i S. V., saa er det efter Cancelliets Skjønnende heraf klart, at Absedlernes S. V. og N. V., juridice, ei kunne ansees forskjellige fra hinanden, førend bemeldte Cours sættes, og at altsaa hver Rbd. S. V. indtil den Tid, efter Hr. af samme Datum §. 12, rettelig kan betales med 6 Rdlr. i de forrige Courantsedler. Da det efter de andragne Omstændigheder erfares, at Vedkommende i Omskrivnings Paategningen have beregnet den aarlige Rente af den omskrevne Capital til 2 1/2 indtil 2 Aar efter Freden, saa bør Cancelliet i den Anledning ikke undlade at bemærke, at det eren Feiltagelse, naar han saaledes har antaget, at den i allerhøistbemeldte Fr. §. 25 og Tabellen Litr. B, der blot angaaer Gield i D. C., tilstaaede Lettelse i Forrentningen, ogsaa skulde være anvendelig paa Gield i Species, hvilket er uden al Hjemmel i Forordn. Litr. C. der i Følge §. 37 ogsaa udgjør Reglen for de i Kongerigerne existerende Forpligtelser i Species. Jøvrigt staaer det Vedkommende fri for at lade disse Qvæstioner afgjøre ved Domstolene, saafremt saadant maatte være deres Ønske. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Hos Cancelliet er forespurgt, om en Skibbygmester, som i forrige Aars November Maaned har accorderet at bygge et Skib, at levere i dette Foraar for en Sum af 14000 Rdlr., af hvilke han strax fik udbetalt de 6000 Rdlr., nu er pligtig til at levere Skibet for den accorderede Sum i Rigsbankpenge efter Jndløsningsforholdet, eller, om de resterede 8000 Rdlr. skulle omskrives til Rbpenge efter det for Contractens Datum gieldende Omskrivningsforhold, og, om i saa Fald denne Capital skal være uopsigelig indtil 2 Aar efter Freden eller strax udbetales. Collegiet har derpaa svaret, at det paa Grund af Analogie af Forordn. af 6te Jan, sidstleden §§. 3741, ikke skjønnes rettere, end at den for Vare eller Arbeide, som ei ved allerhøistbemeldte Frous. Emanering endnu var præsteret, betingede Betaling bør erlægges efter Omskrivningsforholdet for den Tid, da Accordon, blev truffen, uden at den, der har forrettet Arbeidet, eller leveret Varene, derfor er pligtig til at give den Dilation eller underkaste sig de øvrige Jndskrænkninger, som ere forbunden med Gields breves Omskrivelse efter Forordningen. J øvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
J hele Dannerstaten vare de Fødtes Antal i Aaret 1812: 76, 184, de Dødes 59,450, altsaa 16,734 flere Fødte end Døde. 289 vare dødfødte, og af de fødte Børn vare 6166. (omtrent hvert 12te) et uægte. J Kjøbenhavn har de nægtes Tal mod de ægtefødtes været størst, nemlig hvert Ste, og i Christiansands Stift mindst, nemlig hvert 43de. Det største Antal Døde har som sædvanlig været mellem Fodselen og Udgangen af det 10de Aar. Mellem det 90de og 100 Aar ere døde 329, og over 100 Aar 14. Ægteviede ere 20,365 Par.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Mariboe, den 22de Julii. Jgaar tillig om Morgenen blev en Huusmand, som boer tæt ved Lundegaarden ved Rodbye, ført herigjennem Mariboe til Sygestuen i Saxkjøbing, som i en Ordstrid med en anden Bonde er bleven hugget i Skuldrene med en Høelee. - J Kjøbeløv er i denne Tid begaaet et pudsigt Tyverie. Et Stykke Lærred af omtrent 1000 Rd. Værdie, som var bortstiaalet, blev efter nogen Tids Forløb fundet henkastet i en anden Hauge. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Telegraph Efterretninger. Den 10 Juli signaleredes fra Skagen at 2 fiendtl. Brigger og 22 Coffardieskibe ere passerede Skagen af Kattegat. Den 11te, fra Als, en fiendtlig Kaper sees imellem Limfjorden og Maringer at have taget en Kanonbaad eller andet armeret Rofartøi. Den 13de, fra Skagen sexs en fiendtlig Flaade af 3 Brigger og 120 til 140 Coffardieskibe, fra Sam: den til Ankers liggende fiendtlige Flaade haver lettet Anker mellem Fyenshoved og Refsnæs og gaaet Nord af store Belt, og et Rangskib og en Fregat ligge endnu til Ankers sammesteds. Den 14de, fra Skagen, en fiendtlig Flaade sees vestlig, fra Samsøe, et fiendtlig Rangskib, 2 Fregatter og 2 Brigger komme Nord fra store Belt og ankre mellem Fyenshoved og Refsnæs. Den 15de, fra Hals, en fiendtlig Brig har udsat en Barkasse mellem Læsøe og Liimfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Den 16de, fra Rytterhøien: et fiendtlig Rangskib sees østlig mellem Fornæs og Anholt at have taget et Dansk Coffardieskib 3/4 Miil fra Landet. Den 17de, fra Refsnæs: de fiendtlige Skibe ved Sei ere have udsat Barkasser, der tog et Dansk Cofffardieskib, fra Skagen, en fiendtlig Transportslaade er passeret Skagen ud af Kattegat, og 2 Fregatter, 6 Brigger og 70 Coffardieskibe sees nordlig; fra Rytterhøien: en fiendtlig Flaade af to Rangskibe, en Fregat, 6 Brigger og imellem 80 til 90 Coffardieskibe sees nordlig. (Aarh. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Den 18de Julii slog Lynilden ned i Bonden Jørgen Erichsens Gaard paa Thurøe, ved Svendborg, og lagde den inden en halv Time i Aske. Han havde i Fjor udflyttet Gaarden paa sin Lod, og opbygget den af ny, og Aaret i Forveien kjøbt den. Jkke Husene allene, men alle hans Avlsredskaber og hele hans Jndboe bleve fortærede af de hastig om sig gribende Luer, og da de Omkring boende just vare i Kirke manglede han al Hjelp. Han selv, som hele forrige Sommer laae syg af en hidsig Feber, er med Kone og 4 smaae Børn uden Føde, uden Klæder, uden Huus og uden Penge at kjøbe noget for. Hr. J. Bergmann paa Thurøe og Hr. Pastor Begtrup i Svendborg modtage Understøttelse for denne uheldige Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
J Kjøbenhavn var Caffeen igjen faldet fra 17 til 13 Rdlr.; men er i Dag atter gaaet op igjen til 15 Rdlr. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Odense d. 22de Julii. Pottemager Busch i Odense gik for faa Aftener siden frisk til Laugs huset, var der ret munter, men i det samme klager, at han fik ondt, og efter et kort Ophold døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
En fattig Kone har i disse Dage hængt sig i Bogtrykker Jversens Skov her ved Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Den 21de dennes om Eftermiddagen gik et 9 til 10 Aars Drengebarn, en Søn af Hr. Pastor Bunkeflod her i Odense, ud at svømme, men druknede strax. Hvor gavnligt, om der var Forbud mod saadan Svømning, eller Jndretninger, hvorved den Druknede kunne reddes, og Straf forden, der først opdagede Ulykken, og ikke uopholdelig føiede Anstalt til at hente en kyndig og virksom Læge, samt endelig Straf for denne, naar han ikke strax beviislig anvendte alle muelige Midler til den Druknedes Redning, og ikke lod det blive ved et kolt Udraab: "Han er død; det nytter ikke at forsøge noget her." For at bringe dette i Udøvelse, var det nyttigt, om vedkommende Foged strax optog Forhør over den Druknede, med alle derved forbundne Omstændigheder, og dette derefter blev indsendt til Overøvrigheden til nærmere Undersøgelse, og justitiel Tiltale mod den, eller de Vedkommende, som befandtes herved at have viist strafværdig Forsømmelse. - Ved St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Knuds Marked her i Odense var ogsaa dette Aar en stor Deel hjemmegjort briqverede Lærreder, Dynevaar, Bolster m. m., men til uhyre Priser. Bondedrengen paa 8te Aar veed nu at fortælle, at 1 Rdlr. D. C. ikkun er en Mark, og Bondestanden overhoved synes at kappes med hinanden om at nedsætte og ringeagter vores nærværende Courant, og i Forhold derimod at opsætte deres Naturalprodukter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
(Af Alt. Merk.) Venedig, d. 7 Julii. H. K. H. Vicekongen, er ankommen her med sin høie Gemalinde, og vil, efter Forlydende, endnu i Nat relse til Friaul.