Berlingske Tidende, 1830-11-09
Commissionen, som Pairernes Kammer har nedsat, gaaer med den samvittighedsfuldeste Nøiagtighed tilværk i Henseende til de Forhører, der ere forbundne med Processen mod Exministrene, Processens Documenter skulle regnes fra den Tid, da disse til traadte deres Embeder. Undersøgelsernes Vidtløftighed vil forhale Processens Begyndelse over den Termin, som var bestemt for den. Proceduren vil ikke kunne begynde før den 15de eller 22de December. Advocaterne, der have med denne Proces af bestille, mene at den egentlige Procedure neppe vil vare længe, end een Uge. Dommen vil da falde i Ugen imellem Julehelligdage og Nytaar. Hine fire Fangers Behandling i Vincennehar aldeles ingen Liighed med Statsfangers Behandling i fordums og i nyere Tid. Den er aldeles ikke forbunden med ufor røden Strænghed. En af Exministrene maa nu vel selv undre sig over denne besynderlige Kontrast, naar han mindes de Forfølgelser, som han i sin Vældes Dage enten befalede eller tillod imod Videnskabsmænd, som han sendte til Fængslet i Poissylænkebundne som Forbrydere og escorterede af Gensdarmer, Fangerne modtage Besøg af deres Koner, Slægtninge og Venner. De have Bøger, Papiir, Blæk og Pen, og faae alle Aviser. Alle fire spise sammen og spille sædvanligen Skak efter Maal. tidet. Grev Chantelauzes Helbredstilstand er meget mislig Grev Peyronnet taler ikkun lidet, er kold og alvorlig, og røbet samme Jrritabilitet, der altid har været ham særegen. Fyr Polignac er meer communicativ, har alle fine gamle Hofmanerer, og vil synes roelig. Grev Guernon de Ranvill, vilde gjerne faae Folk til at troe, at han er ophøjet over den Skjebne, der venter ham. Han synger og spøger, men dette affekterede Væsen gjør ham væmmelig. Siden Parisernes sidste Angreb paa Vinennes har General Daumenil ladet gjøre fir store Aabninger i den yderste Vold mod Paris, hvor Kanoner, kunne posteres for at skyde paa dem, der atter faae i Sinde af angribe Slottet. Sagkyndige, der nøje kjende det Indre af dette stærkt befæstede Slot, forsikkre, at 500 Artillerister ere tilstrækkelige til at forsvare det imod 50,000 Mand. - J Anledning at Rygtet om en underjordisk Communication imellem Vinennes og Petit=Luxembourg, have en Politiecommissair, en Architect og en Ingenieur foretaget Undersøgelse og fundet hiint Rygte aldeles ugrundet. Man har længe formodet, at en af Exministrene, Baron Ca pelle, som først troedes, at være undkommen til England, har opholdt sig incognito i Paris, indtil for tre Uger siden. De synes, at han, tilligemed nogle af hans Colleger, fulgte med Hoffet i Trianon og Rambouillet, hvor de, efter kort Overlæg, enedes om, at de saavel for den Kongelige Families, som for deres egen Skyld skulde skilles af og hver søge sin Frelse. Baron Capelle og GreMonthel vandrede nogen Tid tilsammen, men skiltes omsider ad der troes, at Grev Montbel fandt et Asyl i Nærheden af Courbevoi. Baron Capelle nød en giestfri Modtagelse paa flere Steder, og opholdt sig i 14 Dage i en Privatmands Huus, til hvem han ikke havde mindste Kjendskab, og som maaske aldrig havde hørt ham nævne. Derefter kom Capelle til Paris. Han havde besluttet at angive sig selv, fordi han meente, at hans Forseelse i blot vilde betragtes som "Følge af forskjellig politisk Anskuelse! Jmidlertid fraraadte hans Venner ham dette Skridt, og har oppeblede i Paris en gunstig Leilighed til at undvige. Denne tilbød sig omsider, da en af hans Venner reiste til Mes Den 11te October besteg Exministeren Postvognen. Hans store Bakkenbarter vare bortbarberede; en lysebrun Paryk skjulede hans kulsorte Haar; han blev ikke gjenkjendt. Han havde ingen Pas, men var anført paa hiin Reisendes Pas, som dennes Tjener og kom med ham, i en simpel Liberiekjole, over den franske Grændse. Nu er han i Trier, og begiver sig snart derfra til Edinborg. Af de tredive Millioner, som de lovgivende Kammere have bevilget til Handelens og Jndustriens Understyttelse, har den til hiin Capitals Uddeeling nedsatte Commission anviist Boghandelen, og Bogtrykkerierne i Paris 2 1/2 Millioner Fr. Moniteuren indeholdt i Forgaars en Kongelig Forordning, den deels ophæver deels nedsætter en Mængde Pensioner. Grev de laBourdonnaye og Grevinde de Peyronnet have mistet deres.