JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
J Kunstforeningen" - hedder det i Dagen faaes ved den sidste ugentlige Udstilling tvende Daguerreotyper (eller saakaldte Lysbilleder.) De forestille maleriske Partier af Paris, det ene med Tuillerierne i Baggrunden, det andet Pont Neus. og kunne i Maneren sammenlignes med fine Staalstik, eller maaskee rettere med Afbildninger ætsede i Staalplader. En underlig Følelse af Ærbødighed for Naturens hemmelige Love gjennemtrænger os ved at see disse, som ved et Trylleslag frembragte Afspeilinger; vi glemme vist aldrig den Dag da vi første Gang saae et saadant billede; men idet de ere et Værk af de bevidstløse Naturlove, er det meest en Studsen over Videnskabens hidtil neppe anede, ved et Tilfælde begunstigede Fremskridt, der paa denne Maade fastholde de døde, urokkelige Former, det være sig nu Fieldets Contourer eller Bygningens perspectiviske Forhold og Linier. Bedrifter af Hr. Capt. v. Kaufmann ved Hs. Maj. Kongens Regiment under den sidstafholdte Landmilicesession i Fyen. Herom læses i Fyens posten No 66 en, som det forsikkres, paa beviislige Facta grundet Beretning, hvori det blandt Andet hedder: Der blev saaledes ved Sessionen dreven en formelig Handel eller Marked med Underofficerer idet Een af disse blev solgt for 200 Rbd., en Anden for 180, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Den bekjendte Kaffekoger, Hr. Julius Grov, der i længere Tid i Sverrig, Kjøbenhavn og Helsingøer har givet Underviisning i den Kunst at lave extra god Kaffe, og som i denne Henseende er forsynet med gode Attester fra Nordens berømteste Chemikere, har i denne Tid paa sin Kunstreise ogsaa glædet Kaffelskere i Odense med sin oplivende Nærværelse. Hans Hustaaer nu til Hoffet i Ber(O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Blandet. En i England udkommen Carricatur, betitleen irsk Liig-Vagt, forestiller Lord Brougham, der ligger til Sengs, anstillende sig død, men derhos spørgende en af sine Venner, der bøier sig hen over ham, hvad man siger om ham, Stuen er opfyldt med Statsmænd, klædte som simple Folk. Welling, ton og endeel andre Torver, forklædte som gamle Qvinder, sidde, sørgende eller hylende, paa Hug om en Brændeviinsflaske. Melbourne roser, idet han tænder sig en Pibe Tobak, den Afdødes Tapperhed i Partikampe, og siger, at han gjerne tilgiver ham, at han undertiden har givet ham en Skalle. Normanby roser det smukke Anstrøg af Ondskab, som den Afdøde derhos pleiede at vise, o. s. v. Den hele Gruppe er overordentlig morsom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Regjeringen i Anhalt-Cothen har udgivet en Forordning, hvorved det bestemmes, at det for Landets Honoratiores, (hvoraf en stor Deel havde forenet sig til for Eftertiden ikke at tage Hatten af, naar de hilste Folk, men derimod kun paa Militair=Maneer berøre den) skal have sit Forblivende ved den gode gamle Høflighed, hvorefter alle Køterne sig have at rette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Handelsefterretninger. London den 25 November. J flere Dage have vi atter havt Regnveir, hvilket har havt Jndflydelse paa den største Deel af de idag tilførte Partier engelsk Hvede, hvorfor det gik yderst trevent med Omsætningen, skjøndt Landmanden slog 23 s. pr. Otr. af i Prisen for de ringere nye, og 1–2 s. for de bedre Sorter. Søgningen af fremmed Hvede var noget lunken. Eierne vare ikke destomindre stive, og med Undtagelse af nogle faa Salg til i s. lavere, holdt forrige Mandagspriser sig. - J Meel var der ringe Handel til de ældre Priser. – En betydelig Tilførsel af Byg, i Forening med Beholdningen fra forrige Uge, ydede et stort Udvalg; men Bryggere og Brændere vare overordentlig forsigtige i deres Operationer, og det gik meget langsomt med Salg til 12 s. pr. Otr. lavere for alle Sorter. - Af Havre tilbødes mere end Spørgsmaalet fordrede; de skjønneste Qvaliteter betingede de forrige Priser, men ny Vare (fornemmeligt Jrsk) maatte sælges 6 d. 1s. pr. Otr. lavere end i Dag otte Dage. - Bønner vare noget mindre spurgte end i forrige Uge; men gode Prøver opnaaede dog rigeligen de forrige Priser. - Erter ankom i større Mængde, og saavel hvide som graae maae noteres 1s. pr. Otr. lavere. - Christiania den 27 November. Her kommer fremdeles Tilførsel af Kornvarer, som afsættes til de sidst meddeelte Priser. - Rug gaaer rask fra Haanden; derimod er Afsætningen paa Byg meget flauere. J Forgaars faldt her nogen Snee, hvorved Bonden har begyndt at sende sine Varer til Torvet paa Slæder, da der skal være blevet Slædeføre i nogen Afstand fra Byen, men i og ved Staden er Sneen næsten borte igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Jiis gives her endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Kjøbenhavns Havnepriser den 30te Novbr. 1839. Hvede holsteensk 6 Rbd. a 8 Rbd. 3 Mk.; dito sjællandsk 6 Rbd. 64 s. a 8 Rbd. 24 s.; dito lollandsk 6 Rbd. 48 s.; 8 Rbd. 16 s.; dito langelandsk 7 Rbd. a 8 Rbd. 32 s.; Rug fra Provindserne 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 72 s. Byg 2radet 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 4 s.; Havre 2 Rbd. 52 s. a 2 Rbd. 80 s.; Erter 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 1ste dennes behagede det, det alvise Forsyn at bortkalde til et bedre Liv, min inderlig elskede Mand, Cancellieraad, Districtschirurg Jacob Severin Matzen i en Alder af 58 Aar, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres af hans efterladte Enke og 3de Børn. Nykjøbing den 6te Decbr. 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Underviisning i det dobbelte italienske Bogholderie, og dermed forbundne Vexel-Regning, samt Correspondence i det tydske Sprog tilbydes i anstundende Vinter=Aftener. Nærmere Aftale treffes hver Formiddag til Kl. 11, hos Chr. Linaae, boende i Kjøbmand R. Sidenius's Gaard ligefor Toldboden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Ved Grevskabet Christianssædes Birketingsret blev den 8de November 1839 i Sagen Justitsraad, Birkedommer Pontoppidan contra forrige Kjøbmand Fogh saaledes kjendt forRet: De paaankede, af Indstævnte forrige Kjøbmand Foglom Citanten Justitsraad, Birkedommer Pontoppidan brugte og Førstnævnte ved nærværende Dom personlig tilregnede fornærmende Udladelser, bør døde og magtesløse at være, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Maribo Amts Fattigkasse, samt i eet Aar være Censur underkastet. Saa bør Jndstævnte og udrede Rettens Gebyhr Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papir, som til denne Sag, herfor Retten vilde have været forbrugt, saafremt samme ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt betale Salarium til Secretair, Procurator Bagger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved ifølge Bestemmelserne i Frd. 27de September 1799 bekjendtgjøres. Pederstrup den 9de November 1839. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Auctioner. Da det ved 3die Auction over afdøde Professor Trøiels Hauge den 18de November d. A. gjorte Bud ikke er approberet, bliver, efter Skifteforvalterens Begjæring, paa Auctionscontoiret afholdet 4de Auction over denne Hauge, Mandagen den 9de denne Maaned, om Middagen Kl. 12. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekiøbings Auctionscontoir, den 2den December 1839. Onsdagen den 11te dennes bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Slagter Jacobsens Bopæl, heri Byen, bortsolgt en Deel hos en omstreifende Bissekræmmer anholdte og confiskerede Varer, bestaaende af: broderede Bobbinets Dame kapper, og dito Damekraver, nogle meget smukke Stambøger, nogle Tegnebøger, Tobaks= og Pengepunge af Perlestikkerarbeide, en Deel diverse Barbeerknive, Penneknive og Saxe, 2 Stkr. Etuier med Sølv-Naalehuse, og Fingerbøller, &c. samt i Bunden paa hver af disse Etuier en Spilledaase. Endvidere nogle Theeskeer, og en Sølvflødeskee, samt nogle Doussin Spise= og Theeskeer af Nysølv, nogle Silke- og Callicos-Tørklæder, nogle Halsbind af Silke, samt en Deel Bijouterivarer m. m. Auctionen agtes begyndt Kl. 10 Formiddag, og Conditionerne ville paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Stubbekjøbings Toldkammer den 3die Decbr. Koch. Skov-Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Onsdagen den 11te December bliver ved Auction bortsolgt. en betydelig Deel store og gode Egetræer samt nogle Bøge tjenlige til Gavntræe, paa Gaardmand Lars Jørgensen, Mønboes Lod ved Saltvig. Auctionen begynder Kl. 10 ved den nævnte Mands Gaard og det bemærkes, at Pladsen, hvor Træerne staae, er i Nærheden af Stranden og et godt udskibningsted. Knutenborg den 29de Novbr. 1839. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-06
Skov-Auction. Mandagen den 16de December 1839 om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction paa Corselitze Gaard over Bøge-Favnebrænde No 2, enkelt kløvet, Kamp, Fagot, Nodsnit, Jordstød, og Stappe, saaog over Bøg og Ask paa Roden, tildeels tjenligt til Redskaber, over Udhug af Bøg, Elle og Naur, samt over circa 20 Læs Tørv. Ligeledes holdes Auction Tirsdagen den 17de December og Formiddagen Kl. 11, ved Skovfoged Peder Mortensens Huus af Mosebye, over Bøge=Favnebrænde N 1, Knuder, Kamp, Fagot, Rodsnit, Jordstød og Stappe, Eeg og Bog paa Roden tildeels tjenligt til Redskabs træ, samt Udhug af Eeg, Bøg, Elle, m. m. Det Sælgenbe til 1ste Dag er i Skovfogderne Tachs Jørgensens og Engelbrechtsens Districter, og det til sidste Dag i Qvistes, P. Mortensens og L. Amagers Districter, og forevises af disse Skovfogder paa Forlangende 3 Dage førend Auctionen. Corselitze den 6te December 1839. P. Andersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Lollands- og Falsters Stifts. J Tidende. Fr. en No 143.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Søndagen den 8 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Udenlandske Nyheder. England. Som det synes, anseer Regjeringen de orientalske Anliggender ikke længer saa foruroligende som forhen; thi 2 af de til Flaaden i Middelhavet hørende Linieskibe ere hjemkaldte. At Regjeringen derimod skulde beslutte sig til at blok kere de chinesiske Havne, finder kun liden Tiltroe, skjøndt Tory-bladene søge at udsprede denne Nyhed; derimod vinder et andet af dem udspredt Rygte mere Tiltroe, nemlig at Lord Melbourne vil søge at faae Lord Normanby ud af Ministeriet mod at gjøre ham til Hertug. J Jrland opfordres alle de Liberale til at bidrage til O'Connell Skatten for 1839, da, som det hedder, et saadant Misforhold mellem Jndtægter og Udgifter finder Sted, at den store Reformator har for Øieblikket en ødelæggende Deficit, hvorfor han personlig er ansvarlig. Torierne, der ivrigen forsvare den evangeliske Kirke, have havt det Uheld at en af deres Tilhængere, nemlig O Neil, Parlamentsmedlem for Hull, tilligemed sin Kone er gaaen over til den catholske Ritus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Dronningens tilkommende Gemal mener man vil faae en aarlig Jndtægt af 3050,000 Pd. Sterl. og blive udnævnt til Hertug af Kent. Forøvrigt bliver han Dronningens Undersaat, erholder Hosebaandsordenen og en Overfeldtmarschals Værdighed, Bath-Ordenens Comthurskab og bliver maaskee tillige Pair. Undersøgelserne mod Deeltagerne i den sidste Opstand i Wales vedvare endnu, og efter alt hvad man hører og dem skulde de lede til det Resultat, at der aldeles ingen Grund har været til Misfornøielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Frankrig. Den gode Forstaaelse mellem England og Frankrig synes at være noget svækket; thi efter en Correspondents Meddelelse til Allg. Zeit, skal Lord Palmerston have sendt Hoffet en temmelig vidtløftig Note, hvori han opfordrer det til meere bestemt at opgive dets Hensigter med Hensyn til Orienten. - Hertugen af Orleans er den 26 f. M. ankommen til Paris, og fra Mexico har Regjeringen med det sidste Paketskib erholdt Resten af den Sum, som dette Land skulde betale. - Fra Algier meldes, at der er megen Udsigt til at Krigen atter vil bryde ud med Abdel Kader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Spanien. Her er endnu alt roligt, men det synes at være den Rolighed, der gaaer forud for en Storm, og alle Partier berede sig og paa at møde den. Regjeringen sammenkalder saaledes Tropperne i Hovedstaden for at imponere de Misfornøiede, men disse ere meget virksomme og flere Klubber organiseres. Fra Armeerne har man kun ubestemte og forvirrede Efterretninger, hvorefter forskjellige Smaafægtninger skulle have fundet Sted, men noget endeligt Resultat synes endnu fjernt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Fædrelandet. Kjøbenhavn den 5te Decbr. 1839. Jgaar modtog Hs. Maj. Kongen Deputationer fra Universitetet, Geistligheden, Kjøbenhavns Communalbestyrelse og Konstacademiet med Lykønskninger i Anledning af Hs. Majestæts Tronbestigelse, og Formiddags har Hs. Majestæt modtaget en lignende, Deputation fra Videnskabernes Selskab, den polytechniske Læreanstalt og Selskabet til Naturlærens Udbredelse. - Kjøbenhavns 32 Mænd overrakte desuden særligen ved deres Formand, Hr. Agen Hammerich, Hs. Majestæt følgende Adresse: Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Deres Majestæt ville tillade, at Hovedstadens 32 Mænd, som Repræsentanter for dens Borgere, frembære deres Lykønskning og Hyldest i Anledning af Deres Majestæts Tronbestigelse. I dette for Danmark saa vigtige Øieblik, da Folket i sin dybe Sorg over en elsket Konges Bortgang tillidsfuldt henvender Blikket mod hans Efterfølger, føle vi os opfordrede til at fremstaae for Deres Majestæts Trone og udtale de Troskabs= og Kjærlighedsfølelser, hvoraf det hele Folk er besjælet. Deres Majestæt er bekjendt med Nutidens Historie og fortrolig med de meest oplyste Staters Forfatning; vi trøste os derfor med, at Deres Majestæts grantseende Blik vil erkjende, at ved Siden af de store Fremskridt, som allerede ere gjorte i vort Fædreland, staaer endnu meget ufuldført tilbage. Fast er det Haab i Folket, at Forsynet vil forlene Deres Majestæt den Lykke, at fuldføre det begyndte Værk, og at Alt, hvad Folkets Tarv i Nutiden som i Fremtiden udkræver, vil være Maalet for Deres Majestæts Bestræbelser. Blandt Fremtidens Forventninger ligger os nærmest udviklingen af friere communale Forhold, og det er vort tillidsfulde Haab, at af Deres Majestæts Viisdom og det i Folket udtalte Raad vil fremgaae den Selvstændighed og Offentlighed i Bestyrelsen af Communens Anliggender, som hos Borgerne ville vække den levende Deeltagelse, der er betingelsen, for Communens kraftige Bestaaen, Ogsaa dette vil bidrage til, at Danmark under Christian den Ottende vil vedblive at skride frem i den Tidens Oplysning, som Frederik den Sjette førte sit Folk imøde. Vi anraabe den Almægtige, at Han vil holde sin beskiær mende Haand over Deres Majestæt, saa at de længe i uforstyrret Fred maa kunne arbeide for det, som vi, som hele Folket vide, er Deres Majestæts helligste Ønske: Folkets Forædling, Danmarks Lykke. Gud velsigne Kongens Hs. Majestæt besvarede denne Adresse med den største Huldrighed og tilsikkrede navnligen Borgerrepræsentanterne den disse ved Kjøbenhavns Privilegier hjemlede Ret til umiddelbart at forebringe Kongen Stadens communale Anliggender, i denne Rettigheds hele Udstrækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
J den Audients som Kjøbenhavns Universitets Professorer den 5te dennes havde hos Hs. Majestæt Kongen, tolkede Rector Magnificus, Etatsraad O. Bang i Professorernes Navn deres Hyldest i følgende Ord: Jo dybere Hjertet føler, desto færre Ord komme over Læberne! Det er ogsaa derfor, at vi her i Universitetets Navn kun med faa Ord bevidne Deres Majestæt vor Sorg, med faa Ord tolke vor Glæde. Der er i Danmark vist Jngen, der dybere end vi have følt Sorgen over Tabet af en Fyrste, hvis gavmilde Haand aldrig var lukket, hvor det gjalt Videnskabernes Fremme. – Allerede tidligt lærte Deres Majestæt at kjende og skatte disses Værd, derfor er der vist heller Jngen i Danmark, der dybere føler Glæden over at Savnet saa rigelig bliver erstattet. Den Fyrste, der, Tronen nærmest, valgte Kunstens og Videnskabens Tempel til sit kjæreste Opholdsted, vil nu, da Kongepurpuret slynger sig om hans Skuldre, ved viis og kraftig Aand støtte dets Grundvold, pryde dets Mure, udvide dets Enemærker – og derfor er der vist heller Jngen i Danmark som af et oprigtigere Hjerte bringer Deres Majestæt sin allernaadigste Hylding, sine varmeste Lykønskninger, sine helligste Løfter om en rastløs Fremadstræben paa Videnskabens Bane, Jngen, der i et gladere Haab end vi hæve vore Bønner til den Almægtige. Han vil skjænke Deres Majestæt en lang, en lykkelig Regjering, lykkelig ved Landets stigende Flor og Oplysning, lykkelig ved et erkjendtligt Folks uskrømtede Kjærlighed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
For Videnskabernes Selskab, Selskabet for Naturlærens Udbredelse og den polytechniske Lære-Anstalt fremtraadte Etatsraad Ørsted som Ordfører. Af Talen udhæve vi følgende. Efterat Taleren havde erkjendt hvormeget disse Jnstituters Fremskridt skylder Hs. Majestæts virksomme Jndflydelse, siger han: Vi leve i en stor og mærkelig Tidsalder, fuld af Farer, truende Farer, baade for Folk og Fyrster. J Aarhundredernes Række have nye Kræfter udviklet sig, Oplysning og Hjelpemidler have ikke blot i en uhyre Grad formeret sig, men ogsaa taget nye Retninger, saa at de true voldsomt at sprænge de gamle Former, dersom ikke en viis og fredelig Omdannelse forebygger saadanne borgerlige Rystelser, hvis Ende, om de fik Overhaand, maaskee ingen Nulevende turde haabe at see Det er os en stor og tillidindgydende Tanke, at Deres Maje te stæt har deeltaget i denne Tidsalders Dannelse, og at De allerede paa mere end een Maade har givet Borgen for at Deer indviet deri. Vi stole derfor ikke blot paa den Jndsigt i Forretninger, den Jver for disses raske og velordnede Gang, den Ævne til at sætte alt dette i Bevægelse, som Tronens Arving alt saa ofte viste; men vi glæde os end mere ved at Deres Majestæt bringer med paa Tronen vor Tidsalders udvidede, frisindede Jdeer, forbundne med et stort i Erfaringens Skole modnet Overblik over Verden. Deres Majestæt vilde sikkert ikke tiltroe os, at det skulde være pludselige, sønderbrydende Forandringer, vi ventede af Deres Regjering; vi have tvertimod det sikkre Haab, at de store indgribende Forbedringer, hvortil Tidsalderens raske Gang opfordrer, ville af Deres Majestæts fra al Ængstlighed fjernet Aand, paa eengang med Kraft vorde paaskyndede og (Berl. Av. med viis Forsigtighed ledede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Fra Grosserer-Societetet vil en Lykønsknings Adresse blive overrakt, i hvilken Anledning Societetets Medlemmer ere sammenkaldte til en Forsamling, imorgen (Fredag) Middag. – Der er al Grund til at formode, at, ligesom fra flere Sider lignende, Adresser kunne ventes indgivne, disse da tillige, i den Aand, der i den sidste Tid alt mere og meere har levendegjort sig hos Folket, ogsaa for Tronen frimodigen ville udtale de Forventninger, dette forsit fremtidige Held med Tryghed tør bygge paa, Hs. Majestæts Charakter og navnligen paa den Stordaad, der allerede forlængst har hjemlet ham Rang blandt Europas mest folkelige og oplyste Mo(Kbhpst.) narker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Efterat der i Tirsdags Aftes i Hotel d'Angleterre i en talrig Forsamling af academiske Borgere, hvortil Adgangen dog ikke har været formeent Andre, var blevet besluttet, i Onsdags at overbringe Hs. Maj. Kongen en Lykønskning til hans Tronbestigelse, begav sig i Formiddags (den 4 Decbr.) den dertil udvalgte Deputation til Palaiet og overrakte Majestæten en i denne Anledning affattet Adresse, hvori der tillige udtaltes Folkets almene Forhaabninger til de erkjendte ophøiede og uhildede Anskuelser, der besjæler den Monark, som i sin Ungdom gav og besvoer den eidsvoldske Grundlov og nu er Danmarks Konge. Hs. Majestæt modtog ikke alene Deputationen paa det huldrigste, men yttrede og saa sit Svar de Ord, der ville lyde som et Glædens Budskab over hele Landet, – Kong Christian den Ottende har idag udtalt det for en Deputation af Staden Kjøbenhavns akademiske Borgere, at han er en varm Ven af Trykkefriheden, og at den stedse skal finde en Beskytter i ham (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Nogle ligesaa sørgelige, som hos enhver retsindig Borger Harme opvækkende Pøbel=Excesser have igaar Aftes (den 3 Decbr.) fundet Sted, idet nogle enkelte ildesindede Jndivider, benyttende sig af den almindelige Bevægelse, der herskede paa Stadens Gader, begyndte paa at ituslaae Vinduesruderne hos adskillige Handlende. Ligesaa overbeviste som vi ere om at Jngen, der fortjener eller vil fortjene Navn af Borger eller Mand af Folket, har deeltaget i disse Sa oprørende Optøier, ligesaa sikkert antage vi ogsaa, at enhver Borger i Staden vil vaage over efter Evne at forhindre de i Forstand og Alder Umyndige fra enhver Deeltagelse i slige Pøbelstreger, forat ikke derved Folkets Fiender faae Anledning til at benegte, at den Samdrægtighedens og Lovmæssighedens Aand, der netop nu gjøres dobbelt fornøden, i Virkeligheden findes iblandt os, og er stærk nok baade til at give os Krav paa større Selvstændighed og til at forvisse Enhver, der lever i den danske Stat, om at lovmedholdelig Sikkerhed paa Liv og Eiendom. (Kbhpst.) Jsær med Hensyn til vore ubenbyes Læsere, hedder det i f. Bl., meddele vi følgende om Dagens store Begivenhed. Den afdøde Konge var endnu igaar (den 2den Decbr.) ved Parolen og gav ligeledes som sædvanlig Audients, skjøndt i en saa øiensynlig afkræftet Tilstand, at man maatte forudsee, hvad nu er skeet. Endnu imorges i Besiddelse af sine fulde Aandskræfter og istand til at tale, gik han Kl. 8 1/2 ved en blid og hurtig Død pludselig over til et bedre Liv. Efterretningen derom udbredte sig som en Løbeild over Byen, og alle offentlige Forretninger afbrødes i deres sædvanlige Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Under 3die dennes er udkommen et aabent Brev af følgnede Jndhold: Vi Christian den Ottende af Guds Naade Konge til Danmark &c. gjøre vitterligt: Efterat den Almægtige har hiem kaldet Fædrenelandets dyrebare Konge, Vor høit elskede Fætter, Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, have Vi besteget Vore Fædres Trone. J det Vi med alle Vore kjære og tro Undersaatter ere gjennemtrængte af Sorg over det Tab, der har truffet Os og Vort Folk, og i det Vi dybt føle Vægten af det store besværlige Kald, som det guddommelige Forsyn har anbetroet Os, finde Vi Os styrkede ved fast Tillid til den Algodes Bistand, og ved den Forvisning, at med Tronen ogsaa Folkets Kjærlighed er gaaet i Arv til Os. Jntet ligger os meere paa Hjerte, end med den utrættelige Jver, hvorpaa Vor forevigede Forgiænger har givet et saa lysende Exempel, at fortsætte Hans landsfaderlige Styrelse med stadigt Hensyn til de Forbedringer i Forvaltningen som Erfaring, maatte tilraade Os, for at forøge og betrygge Vort gode og trofaste Folks Hæder og Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Det er iøvrigt Vor allerhøieste Villie, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang i Overeensstemmelse med de allernaadigst foreskrevne Regler, og at alle af den Høisalige Konge beskikkede eller stadfæstede Embedsmænd indtil videre skulle vedblive deres Embedsforretninger under den af dem aflagte Troskabs-Eed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Ved Regulativ af samme Dato er forordnet Landesorg for den afdøde Konge, Kong Frederik den Sjette, som anlægges Søndagen d. 8de ds. og vedbliver i 6 Maaneder fra bemeldte Dag af Den at regne. Regulativet, som foreskriver hvad Embedsmændene og de som ere i Rangen i denne Henseende have at følge, opfordrer tillige Enhver, som dertil har Evne og Leilighed, til Beviis paa sin Deeltagelse, at klæde sig i Sørgedragt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-08
Hs. Kongl. Høihed Kronprinds Frederik Carl. Christian er bleven udnævnt til commanderende General over Nørre-Jylland og Fyens Stift, og Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand til commanderende General i Sjællands og Lollands-Falsters Stift.