JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Helsingør. J Anledning af den fra Aalborg, Stiftst, optagne Beretning (Vests. Av. Nr. 191) angaaende forhenværende Byfoged i Maribo, Justitsraad Sommer, er Redactionen af Hels. Av. gjort opmærksom paa, at der ikke er den fjerneste Grund til at antage, at Sommer herfra er kommen ombord i et Amerikansk Skib, ligesom man ei heller, hverken før eller efterat han var bleven efterlyst, her har været paa Spor efter ham. Hans Kassemangel skal, efter hvad her er bekjendt, beløbe sig til imellem 5 og 60000 Rbd. af Umyndiges Midler. (Hels. Av.) Odense. Etatsraad, Generalfiskal Treschow har frasagt sig den ham som Eier af Brahesborg tilkommende Valgret, ligesom ogsaa den forhenværende Stænderdeputerede Proprietair Schmidt til Østergaard har frasagt sig sin Valgbarhed. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Af Generalfortegnelsen over de Valgbare i det syvende Valgdistrict sees, at Kjerteminde tæller 21, Bogense 22, Middelfart 29 og Assens 39. (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Justitsraad. Herredsfoged Withs Bemærkning i den Jydske Stænderforsamling (i Anledning af et fremkommet Forslag om, at der burde tilstaaes Jorde mødrene paa Landet Foder til en Ko), at da Jorde mødrene, som vitterligt er, have Raad til at føde en Mand, maatte de vel ogsaa kunne føde en Ko – har fra en Jordemoder-Mand fremkaldt en pudseerlig Erklæring i Aarhuus Avis, hvor han, i eget og flere Collegers Navn, tilkjendegiver deres dybeste Jndignation over slig Yttring, med Forsikkring om, at de agte at bringe Sagen for den ærede Stænderforsamling, da de ikke føle sig stemte til at lade Hr. Withs Personligheder sidde paa sig. Rand. Av.)J Jtzeh. Wochbl. læses under Jndsendt: "Jeg har for nylig seet en blind Landsmand, der har opholdt sig i Paris siden 1799; jeg saae ham ved Palais Royal, hvor han havde varmet sig lidt i Solen. Det var smerteligt at see, hvor han var bleven bleg og mager og følte sig til Veien langsmed Husene. Man sagde mig, at det var den gamle - Danske Digter Heiberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Stænderne i Viborg, Fireogtredivte Møde. J Sagen om Tidenders og Journalers Forsendelse med Aa Posten blev Comiteens Jndstilling om Forsendelsesret for alle Tidender eenstemmigen antaget med 47 Stemmer. – Dernæst foretoges Sagen om Overkrigscomm. Christensens Forslag om, at der maa forelægges Stænderne et Lovndkast ang, skadeligt Vands Afledning m.m., til endelig Behandling. Endvidere til endelig Behandling følgende Sager: 1) ang. Forslaget til en Havn ved Lilheden (Hirtzhals), 2) Ritmester Friis's Forslag til en Petition om Vand steders Udtørring og Afdæmning, 3) Udkast til en Placat indeholdende authentisk Fortolkning af L. 4-51, 4) Udkast til en Anordning ang nødvendig Appel i criminelle Sager. Gaardeier Thorsen tog et Forslag til en Petition om Oprettelsenaftvende aarlige Markeder i Landsbyen Ørsted i Rongsøe Herred tilbage. Et af Propr. Formann indgivet Andragende ang. en anden Anvendelse af Umyndiges og Sparekassemidler og Oprettelsen af Laaneinstituter blev ikke oplæst. Et af Gaardmand Kirk indgivet Andragende om Afsondring af Engberg Sogn i Henseende til Fattigvæsenet for Harboør Sogn toges tilbage. Femogtredivte Møde den 26de Novbr. Sagen ang. de indkomne Andragender om en Udvidelse af den bestaaende Trykkefrihed blev foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den nedsatte Comte (Hald, Fleischer, Brink=Seidelin, Estrup, Lüttichau, oplæste Stiftsprovst Hald Comiteens Betænkning. Comiteen tilraader Forsamlingen at petitionere om: 1) at det ved Plac. 2den Octbr. 1810 givne Forbud mod politiske Nyheders og Efterretningers Meddelelse i ikke privilegerede Blade maa vorde ophævet, og at enhver Bladudgiver, maa blive berettiget til at meddele saadanne Efterretninger, ligesom dette var Tilfældet; efter Frdn. 27de Septbr. 1799, samt at som Følge deraf den for de nu privilegerede Blade anordnede specielle Censur maa ophøre; 2) at Plac. 13de Mai 1814 maa vorde ophævet, og at der, hvad Tilsynet med Blade og Skrifter angaaer, for Eftertiden maa forholdes efter Frdn. 27de Septbr. 1799 § 2627, 3) at Plac. 18de Octbr. 1805 maa blive ophævet, forsaavidt angaaer Rygter om almindelige eller offfentlige Foranstaltninger; 4) at de i Frdn. 27de Septbr. 1799 § 25 fastsatte Straffe maae træde i Stedet for den 1 Frdn. 30te Marts 1827 § 7 ommeldte Forbedringshuus Straf, dog saaledes, at Statsfængsel subsidtairt bliver at anvende, hvis den Domfældte paa Grund af særegne Omstændigheder maatte foretrække samme; 5) at den specielle Censur for domfældte Forfattere først maa indtræde efter endelig Dom; 6) at det maa vorde indskærpet alle Vedkommende, at ethvert Beslag, som ikke ophæves, uden nogensomhelst Undtagelse skal undergives Retternes Prøvelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Forholdene i Norge. Heraf kan man slutte sig til, at det ikke maa være saa let en Sag i constitutionelle Stater at tilveiebringe nye Lovgivningsarbeider, som Mange hos os troe, og man kan vistnok med Sandhed sige, at det er en tung og besværlig Vei, Folket har at slaae ind, naar det tages fra sine tilvante borgerlige Spsler for at gjøres til Lovgivere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Den skarpsindige Forfatter af Motiverne til det i Trykken udkomne Udkast til en Lov angaaende Creditvæsenet i Norge siger Pag. 4 og England, at dette Lands Love i de fleste Materier høre blandt de sletteste, der findes hos civiliserede Folkeslag." Disse Yttringer kunne kun være lidet opbyggelige for Tilbederne af de constitutionelle Forfatninger. Gid det maa gaae bedre i Norge, hvor adskillige duelige Jurister have forsikkret Jndsenderen om, at de gjennem Storthinget emanerede Love ikke kunne taale nogen Sammenligning med de ældre, navnligen fra den Tid, da den berømte Generalprocureur Colbjørnsen arbeidede i Lovgivningsfaget. Jeg har opholdt mig saameget ved Lovgivnings værket, fordi jeg stadigen troer paa det gamle Ordsprog, som siger: "Med Lov skal man Land bygge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Naar det nu under de Brøst, som alle constitutionelle Stater i mere eller mindre Grad lide under, er gaaet roligere til i Norge, end i adskillige andre saadanne Stater, maa saadant efter Jndsenderens Formening meest tilskrives Localforholdene, de betingelser, under hvilke Norge udtraadte af Krigen, og fremfor Alt Kongens udmærkede personlige Egenskaber: altsaa Noget, som ikke vedkommer Statsforfatningen i og forsig betragtet Een af Hovedulykkerne i constitutionelle Stater er den Partiaand, som er de constitutionelle Forsamlingers uadskillelige Følgesvend, og som blandt Andet medfører, at et ikke lidet Antal af Statens retsindigste og dygtigste Mænd trække sig tilbage fra at blive valgte. Følgerne heraf ere lette at beregne og vise sig i vore Dage allevegne. - Det er forøvrigt med Hensyn til constitutionelle Forfatningers Anbefalelighed eller Jkkeanbefalelighed en mærkelig Kjendsgierning, at den Velstand og Velvære, som var saa almindelig udbredt i Norge ved Krigens Udbrud, nu efter 26 Fredsaars Forløb savnes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Jndsenderen, som er Nordmand af Fødsel, kjendte meget nøie til Forholdene i Norge, saaledes som disse vare for Krigen; han vedligeholder endnu en stadig Forbindelse med Norge, og han har paa flere siden Adskillelsen fra Danmark foretagne vidtløftige Reiser i Norge havt Leilighed til at gjøre Erfaringer og anstille Sammenligninger imellem Fortid og Nutid, imellem monarkisk og constitutionel Forfatning, og hvad han her skriver, er Resultatet af disse Erfaringer, hvilke føre derhen: at har end monarkiske Forfatninger ei sjeldent sine store Brøst, saa have de constitutionelle Forfatninger dem endnu i en langt større Grad, og det er aabenbart kun Folkeforførelser, som et vist Partie hos os anvender, naar det søger at indbilde Folket, at en Tilstand lig den i Norge er attraaværdig. Havde den noget Tiltrækkende, saa vilde ventelig ogsaa adskillige Danske drage op til dette kun svagt befolkede Land, medens aarligen Norske Familier i Hundredetal udvandre til Amerikas Stepper, Noget som ikke fandt Sted, førend Norge fik sin Folkeregjering, der sandeligen ikke i Norge selv, og navnligen ikke iblandt Almuen, er bleven tildeelt ret megen Roes, i det Mindste ikke i de første 22 Aar af dens Tilværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Saafremt den lovgivende Magt med samt Skattebevillingsret, nedlagt i Folkets Hænder, ikke bærer en bedre Frugter, end de have frembragt i Norge, saa er Jntet tabt ved, at man ikke erholder saadanne Rettigheder, og det er vistnok med en utilgivelig Le sindighed at Hr. Dalas har betragtet det Svar Bonden gav ham paa Markedet, "at det var bedst, at den regjerede, som skulde regjere," hvilket hos og siger det Samme, som at Kongen skal regjere men dog derhos tage Folkets Udvalgte paa Raad med sig; og Folket bør ikke være saa hovmodigt, at det troer, at just ethvert Raad bør tages til Følge hvilket da ei heller skeer i de constitutionelle Stater Kongen regjerer jo desuden saavel i de monarkiske som i de constitutionelle Stater, med et Statsraad som har sin dybeste Rod i den fædrenelandske Jordbund, og som altid vil slutte sig til Folkets Udvalg tes Sag, naar dertil haves tilstrækkelig Grund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
AVERTISSEMENTS. At Fortegnelserne over de Valgberettigede eller de Stemmehavende ved Valgene for 1841. til Deeltagelse i Slagelse Kjøbstads Communal. bestyrelse, og over de Valgbare eller de som kunne vælges i den nævnte Henseende, fra i Dag af i 14 Dage, fra hver Dags Formiddag Kl. 10 til Eftermiddag Kl. 3, henligge til almindelig Eftersyn paa Byens Raadstue, det bekjendtgjøres herved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Valgbestyrelsen for Slagelse Kjøbstad til Communevalgene for 1811, den 9de December 1840. Birch. H. H. Schou. Westeengaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Jfølge høie Vedkommendes Tilladelse, agter Undertegnede med godhedsfuld Assistance af Dilettanter og Dilettantinder af give en Concert i Korsør Kirke Søndagen den 13de d. M. om Aftenen Kl. 6, hvortil jeg giver mig den Frihed at indbyde. Billetter a 2 Mk. (for Børn det Halve) kunne saavel for inden, som Concertdagen erholdes paa min Bopæl i Slotsgaden. Korsør den 6te December 1840. J. Malling, Organist Mandagen den 14de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction i ØdemarGaards Skov over endeel Ege- og Bøgetræer paa Roden, til deels tjenlige til Gavngjørende, samt over endeel stort Ege Bøge= og Elle- Udhugst. Medestedet er ved Skovfogedhuuset i bemeldte Skov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Fæstegaardmand Jens Hansens afdøde Hustrue Karen Lars datter af Atterup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Næsbyholm pr. Sorø den 3die December 1840. F. C. Hornemann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Til næste Sommer ønskes Græsning til Leie for omtrent 223 Heste af Husar=Regimentet, enten for hele dette AntaHeste paa eet Sted, eller for hver Eskadrons Heste for sig nemlig for 103, 102 og for 18 Heste Græsningstiden bliver 107 Dage, og tager sin Begyndelse i Mai Maaned, saafremt Græsset dertil findes tjenligt, Hestene holdes tøirede og passe af dertil udkommanderede Folk. De, som ville udleie saadan Græsning, anmodes om i frankerede Breve til Husar=Regimentet paa Jægersborg at indsende snarest muligt, og senest inden den 10de næste Maaned, deres Tilbud saavel om Antallet af de Heste, de ville modtage paa Græs, som om den Priis, de forlange i Græsleie. Jmellem Løve Kroe og Slagelse er tabt et rødtærnet ulden Hestedækken, det er mærket med Bogstaverne H. H. S. R. Finderen bedes mod en passende Douceur at aflevere det enten i Avisexpeditionen eller hos Gaardmand Hans Hansen i Rye En Beboelses-Leilighed, bestaaende af 2 Værelser, nemlig et paa 3 Fag til Gaden og et paa 2 Fag til Gaarden, med Kjøkken, Spisekammer og Brændehuus, bliver til førstkommende Flyttedag at erholde tilleie paa Rosengaden hos Bødker Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Udsalg af Skjermbrædder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Hos Undertegnede er, som sædvanligt, til alle Tider Udsalg af oliemalede Skjermbrædder 2 a 3 Fløie brede, og om forlanges, kan faaes med 4 Fløie, Alt til de billigste Priser. Cantor i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Undertegnede, der har etableret sig som Guldsmed her i Byen, anbefaler sig med alt til denne Profession henhørende Arbeide, forsikkrende, at gode Varer og hurtig Expedition skal stedse være min Bestræbelse. Slagelse den 5te Decbr. 1840. R. Jørgensen, boende paa Gammeltorv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Til Foraaret forventes en Deel Drenge, der i Vinter blive forberedte til Confirmation, at skulle forlade Institutet, og anbringes i Tjeneste eller Lære. De Fleste have Lyst og Anlæg til Landbruget, og formenes at ville være bedst anbragte hos Bønder; de Ovrige have valgt at komme enten tilsöes eller i Møller, Skomager-, Skrædder, Snedker, og Malerlære. De, der godhedsfuldt ville bidrage til disse Drenges Anbringelse, bedes at henvende sig til undertegnede Forstander. Flakkeberg Institut den 3die Decbr. 1810. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Hos Undertegnede kan til førstkommende paaske Flyttetid, eller om ønskes strax, faaes tilleie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
1) En fra ny opbygget Beboelses-Leilighed, fortrinlig beliggende for en Kjøbmandshandel, eller hvilkensomhelst anden Næringsvei, bestaaende af 3de rummelige Værelser til Gaden, Søve kammer, Kjøkken og Spisekammer til Gaarden og Loftsrum til samme, som rummer c. 6 a 700 Tdr. Kornvarer, Huusrum til Jldebrændsel, Vaskehuus, Staldrum, Hauge og flere Beqvemmeligheder. 2) En dito Leilighed ved Siden af Førstnævnte, bestaaende af 3 gibsede Værelser til Gaden, 2de til Gaarden, Kjøkken og Spisekammer, Loftsrum over samme og andre til et Huus hørende Beqvemmeligheder, saa og overflødig godt Brøndvand, med Pumpeværk. Lysthavende behage snarest muligt at henvende sig til Stedets Eier. Callundborg den 4de Decbr. 1840. O. Jacobsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-10
Kjøbenhavns Børs-Cours den 8de Decbr. 1840. Hamb. 2 M. - a vista 198. 101 a 101 1/2 Rbd. rede Species 200. Sølv. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. Norske kaan af 1828 ved Norske Speciesedl. pr. 100 S. Hambro & Søn 10 1/2 a 101. 192 1/2 Rbd. Sedl. Rbd. r. S. i pCt. kgl. Obl. uden Renter i pCt. do. af 1834 ved do. a - Rbd. Sedl. 100 1 a 101 i Banco. Nationdk=Obl. (af Laanet d. 14 pCt. do. af 1834 ved do. Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd., to a 10 Rbd. r. Sølv. pCt. dansk engelske Obligat i N. S. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank= 74 1/2 a 74 1/2 Pd. St. Obl., Renten pr. 6te Januar, Nationalbank=Actier – a 95 Rbd. r. Sølv. paa dette Blod, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømme; Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
26 Nar Den Best-Sjællandske Avis. Fredagen den 11 December. No 195. Redigeret, trykt og udgivet Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Udenlandske Efterretninger Spanien, Breve fra Madrid af 25de Novbr. tale om meget alvorlige Tvistigheder iblandt Medlemmerne af Regentskabet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Frankrig. Siden Ankomsten af Eskadren under Admiral Hugon ligger der ved Toulon 16 Linieskibe med 1500 Kanoner og en Besætning af 12000 Md.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Nationalgarden i Carcassonne er bleven opløst veden kgl. Forordning. Hovedgrunden hertil er den Omstændighed, at Nationalgarden har havt den Frækhed at udnævne den politiske Fange Armand Barbes, Anfører for Mainsurrectionen, til Bataillonschef, hvilket Mairen naturligviis vægrede sig ved at forkynde. – Napoleons Aske. En af de Tilsted, værende ved Udgravningen af Napoleons Kiste skriver: Det er vanskeligt at beskrive, med hvilken Spænding, med hvilken Bevægelse de Tilstedeværende ventede det Øieblik, som skulde vise dem Alt, hvad Døden havde ladet tilbage af Napoleon. Trods den særdeles Tilstand af Gravens og Kistens Conservering kunde man neppe haabe at finde nogle uformede Levninger af de forgængelige Deele af Klædningen. Men da Atlaskklædet blev borttaget, udbrød en ubeskrivelig Bevægelse af Forbauselse og Rørelse ibland, de Tilstedeværende, og de fleste udgjøde Taarer. Keiseren selv laae for dem. Ansigtstrækkene, omendskjøndt forandrede, vare fuldkomment kjendelige, Hænderne fuldkomment skjønne, den saa bekjendte Klædning havde lidt ubetydeligt og Farverne vare lette at skjelne Epauletterne, Decorationerne og Hatten syntes ganske bevarede; Stillingen var aldeles utvungen, og med Undtagelse af Levningerne af Atlaskbroderiet, som bedækkede flere Deele af Uniformen ligesom med et mege fiint Gaze, skulde man troe, at Napoleon endnu laa paa sin Paradeseng. General Bertrand, Hr. Marchand og de andre Tilstedeværende, som havde bivaanet Begravelsen, viste hurtigen de forskjellige Gjenstande, som de havde lagt i Kisten; Alt var nøiagtig i den angivne Stilling. Man bemærkede endog, at den venstre Haand, som Stormarschallen havde grebe for at kysse den sidste Gang, i det Øieblik, da man lukkede Kisten, endnu var noget hævet. Jmellem Benene ved Siden af Hatten bemærkede man de to Kar som indeholdt Hjertet og Maven. - Moniteur Parisien melder, at Bisættelsen af Napoleons Aske skulde finde Sted den 10de, og at der er givet befaling til at paaskynde Forberedelserne i Jnvalidehotellet og langs hele Veien, som Toget skulde tage. Jfølge senere Bestemmelse er Bisættelsen udsat til den 27de eller 28de, da de nødvendige Forberedelser ikke kunne blive færdige for. Processionen vil holde sit Jndtog fra Avenue de Neuilly og igjennem Triumphuen og dernæst over Concordia-Pladsen og Orsay-Quaien begive sig til Invalidehotellet. Omendskjøndt en Tumult neppe kan befrygtes, saa er der dog truffet omfattende Forholdsregler. Paris er opfyldt med Tropper. Ogsaa for Rouen frygter man, hvor Befolkningen skal være sindet at anholde Kisten i 24 Timer, hvilket Regjeringen har forbudet. Endelig hedder det, at Ludvig Napoleon og hans Medskyldige ville formedelst denne Festlighed blive løsladte, dog under et høitideligt Løfte, at han ikke gjentager sit strafværdige Forsøg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
England. Hr. Hume arbeider paa en Plan til en ny Repræsentationsmaade for England, som han vil forelægge Parlamentet til næste Session. Til Juul vil Hoffet begive sig til Windsor, og Dronningen vil opholde sig der længere Tid. J Begyndelsen af Febr. vil hun begive sig til London for at aabne Parlamentet, Kronprindsessens Daab vil formodentligen finde Sted den 22de. - Atter har en Forrykt indsneget sig i Buckingham=Paladset, nemlig den forhenværende Skorsteensfeier Edmund Jones, som allerede for to Aar siden blev fundet skjult i Dronningens Privat-Gemakker. Dengang fortalte han meget om det, som han der vilde have seet og hørt, men blev dog i Betragtning af sin Ungdom atter løsladt. For nylig blev han ved Nattetid fundet under en Sopha i Værelset foran Dronningens Sovegemak. Den følgende Morgen blev han forhørt i Ministeriet. Hans Svar vidnede om en Aands forvirring. Angaaende Bevæggrundene til hans selsomme Opførsel vilde han Jntet sige. Da Dronningen erfarede dette, yttrede hun ikke den mindste Bekymring. Jfølge senere Beretninger er Jones stillet for Geheimeraadet; ogsaa hans Fader er bleven forhørt; han erklærede, at hans ulykkelige Søn ikke synes rigtig at være ved Sandserne. Da man hverken fandt Vaaben eller stiaalne Sager hos ham, saa besluttede Geheimeraadet at straffe ham som Vagabond med at sende ham tre Maaneder i Tugthuset. Den Fangne er 17 Aar gammel, meget lille og hæslig, men giver sig en vigtig Mine. Han gav Politiet, gientagende at forstaae, at det maatte opføre sig anstændigt imod en Gentleman, som endnu kunde gjøre Opsigt i Verden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Rusland. Gesandten fra Chanen af Chiwa er biven meget godt modtaget i Petersborg, og det staaer til at vente, at der i Stedet for en Krig med denne Barbarfyrste, hvis mislige Side man tilstrækkeligt har lært at kjende, vil blive afsluttet et nøie Venskabsforbund, som vel vil koste Rusland betydelige Summer, hvorved hele Chanatet vil bringes i en vis Afhængighed af hiin Magt, som det i nærværende Øieblik, hvor Englændernes Anliggender i Afghanstan og Reval begynde at staae slet, synes høist vigtigt. Tydskland. Fra Kehl meldes: Fra den 6te til den 30te Novbr. er af Fourage og Slagteqvæg udført til Frankrig: 4657 Centner Hø, 18820 Knipper Halm, 180 Malter Havre, 81 Tyre, 190 Ører, 3 Køer, 1856 Faar m.m. - J Darmstadt har Subskriptionen for de Vandlidte i Lyon havt en god Fremgang. – Fra Dresden meldes, at den meget omtalte Pastor Stephan i Nordamerika er gaaet over til den katholske Kirke. Dette trænger imidlertid til nærmere Bekræftelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Schweiz. J Tessin vil man ifølge det store Raads Beslutning høitideligholde Aarsfesten for Revolutionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Tyrkiet. Fra Herzegowina meldes: Hassan Bei af Trebigne, som commanderer Statholderens Tropper, er den 2den Novbr. stødt paa Jnsurgenterne ved Drobniak og de med dem forbundne Montenegrinere, og har slaaet dempaa Flugten; Staden Drobnak, hvis Jndvaanere flygtede til Moracewo paa det Montenegrinske Gebeet, blev forstyrret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Det orientalske Anliggende. Af Sir Charles Smiths Depescher erfares, at ved Explosionen af Krudmagazinet ved St. Jean d'Acre ere alle levende Væsner i et Omfang af 60000 Qvad. Yards aldeles tilintetgjorte. – Fra London er den Efterretning indløbet til Wien, at de forbundne Flaader i Middelhavet have faaet befaling til at lægge sig for Alerandrien, og gjentagende rette Opfordringen til Mebemed Ali om Underkastelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 8de Decbr. Under de dennes har Hs. Majestæt i Naade entlediget Sognepræsten for Hasle og Ruthsker Menigheder paa Bornholm, C. B. Hellemann, og Sognepræsten for Gylling Menighed under Aarhuus Stift, C. F. Jngerslev, Tillige har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Sidstnævnte til Consistorialraad. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Høiesteretsdom. J Sagen, Auditeur Liebenberg contra Tiltalte Arvefæster Andreas Christian Schmidt (Schaffer), der tiltaltes for at have afbrændt sin Gaard og for ikke at have gjort, hvad der stod i hans Magt, for at redde de fem Mennesker, som ved denne Leilighed indbrændte, er Mandagen den 7de December i Høiesteret afsagt følgende Dom: "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Auditeur Liebenberg, tillægges i Salarium for Høiesteret 30 Rbd. Sølv. som udredes af det Offentlige." Ved den indankede Overretsdom var Tiltalte frifunden for Actors Tiltale og Actionens Omkostninger paalagte det Offent(Berl. Av.) lige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-11
Aalb. Avis har følgende Nyheder fra Kjøbenhavn: "Jfr. Kirstine Juul, Udgiverinden af "Ugeskrift for Eriminalret og Retspleie i Danmark, har i en allerunderdanigst Ansøgning anholdt Kongen om Nedsættelsen af en Commission (!) til at undersøgde i hendes Blad forekommende mærkelige Retssager, i hvilke hun selv personlig er impliceret. Jnden Hs. Majestæts Resolution herpaa afgives, vil vel ikke blive foretaget Noget i de Sager, som adskillige i nævnte Ugeskrift Angrebne have anlagt imod hende. - Læserne ville erindre, at en Boghandler Beck, Bogtrykker Keller og en Skræddersvend bleve arresterede og actionerede som mistænkte for at have forfalsket en kgl. Obligation fra 100 til 500 Rbd., hvilken af den Sidste var bleven falbuden og solgt til en af vore Mæglere. Beck og Keller ere nu i disse Dage blevne satte paa fri Fod, formodentlig fordi der manglede positive Beviser imod dem, og maaskee især fordi Skræddersvenden, som var den, mod hvem Retten havde fyldestgiørende Beviis, under Sagens Gang er død i Børnehuushospitalet, hvor han for Sygdoms Skyld blev indlagt. Boghandler Beck er altsaa atter sluppen fri, det er nemlig samme Beck, som sagsøgtes for at have paasat Jld paa et Sted paa St. Annaplads hvor han havde endeel assurerede Bøger henliggende, men blev frikiendt for Rettens videre Tiltale i denne Sag.