JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1790-05-14
Paa den Høie Skifte=Forvalter, Vegne. J. Christensen. Fader eller Moder, Søster eller Broder, sidste 22. Martii døde Niels Rasmusen Høirup, der uden at efterlade sig enten Ved allerede begyndte Skifte efter afg. Ungkarl, Grenader, hos Bonden Peder Christensen Søndergaard i Høirup Bye, Horne Sogn, under Horns=Herred paa Asdahl Gods i Vensyssel, er det af de tilstædeværende Arvinger anmældt, at bemældte Afdøde skal have en Fader=Broder ved Navn Peder, benævnte Peder Christensen, da Stervboet som paa 30te Da Christensen, formodentlig opholdende sig i Thye; thi vorden den eller lovligere Proclama at bekoste, hermed i de Aalborg, gen 20, dennes, er befunden saare ringe, ei formaaer an møde eller møde lade inden den i Loven foreskrevne Tid, for ske Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden indkaldede at under dette Skifte, som herefter paa Asdahl Skriver-Stue tes at beopagte. Asdahl den 28 April 1790. videre vil vorde foretaget og endelig sluttet, fine lovlige Par M. Roedsted, Fuldmægtig. num Degneboelig efter afdøde Schach Wittinghof Høi Torsdagen den 27 Maj. Dagen i Lon er 12te i Uger. er, den samme Dag Klokken 10 ville Creditorer, om fleere skulle være, end de allerede meldte og om Debitorer skulle Skifteretten kunde derefter giøre sine Deliberationer efter findes, behage at møde i Stervboen med Angivelse, paa det Stervboens Tilstand. Farstrup Præstegaard den 29 April Bering. Credi= og Debitorerne, dre, som udi Ster og ellers hvem an boet efter Sr. Anders Griishauges afgangne Hustrue udi Vester Hanherred under Aalborghuus Amt, maatte ha Mad. Anna Elisabeth Høyer i Wesles Sogn og Bye; Stervboe 30te Dagen den 29 Maji forstommende og ellers ve noget at erindre, indkaldes herved at møde udi bemeldte til andre Lovbefalede Tider, for at legitimere deres Krav, enhver til sin Tarv maatte finde fornødent, da Stervboets, betale deres Gield og ellers under Skiftet at iagttage hvad ringe Forfatning ikke taaler anden Proclama at udstæde. den 2 Maji 1790. heimraad og Stiftsbefalingsmand v. Le Kiølbyegaard. Paa Hans Excellence Holvelbaarne Hr. Gevetzaus Vegne, som committeret, Chr. Overgaard. hvorved jeg skulde være i nogen mig uvidende Giæld; de da vil- som Contra-Regninger eller andet med mig at afgiøre, Dersom nogen formeener sig, hos mig at have noget tilgode, eller Arvinger efter den Tid antager nogen Krav paa mig. de indfinde sig inden denne Maaneds Udgang, da hverken jeg Aalborg den 4 Maji 1790. Margarethe Møller, sal. Manniches. B. Skifter. i efter den paa Boller Gods i Thise Sogn bliver atter i bemældte Thuse paa 6te Ugers Dagen den 31. og Bye afgn. Fæster Christen Jørgensen. ei formaaer at betale bekostligere Proclamations Maade end Maji førstkommende foretaget, og da Stervboets Uformuenhed des Sønner Niels og Jørgen Christensen Thise, der i Aaren denne, saa bliver herved 3de Sinde indkaldet, saavel den Afdø Debitorer og hvo til dette Skifte skulde have Erindring, til 1778 og 1780. ere bortrømte, som Stervboets Credi= og forbemældte Tid og Sted at tage Møde. Boller den 20. April 1790. Paa (S. T.) Hr. Skifte=Forvalterens Vegne. Schaarup.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
London den 7. Maji. Her ere Omstændighederne med et pludselig forandrede, der er givet befaling fra Hoffet at udruste 14 Linieskibe og 13 Fregatter, og saavel i Over som UnderHuset ere Statssecretairen Hertug von Lord og Hr. i Pitt ankomne med krigerske Efterretninger fra Kongen. s Hr. Pitt har erklæret i Underhuset, at Hs. Majestæt havde Efterretning, at tvende af hans Undersaatters Skibe. som foer under Engelsk Flag og tvende andre om hvilke man endnu ingen nøiagtig Efterretning havde, skulde paa den Nordvestlige Kyst af America, ved Nootka Sund være tagne af tvende Spanske Krigskibe, og at man i de Spanske Søehavne skulle gjøre anseelige store Krigsudrustninger.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
J Følge af denne Kongel. Jndberetning ere 12 frivillige Hvervehuse aabnede for Matroser, og en almindelig Matrospresning skeer her og i alle Kongerigets Havne. - Fra Portsmouth ere den 4de sex Fregatter udløbne paa en hemmelig Expedition.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Warschau den 5. Maji. De trende Leiere som oprettes i Pohlen, blive hver 10000 Mand stærk, og skal staae een ved Cracan, een i Lithauen og een i Volbynien. - Den Tyrkiske Armee, marscherer imod Jsmailow, dog vedvare endnu Fredsunderhandlingerne i Jasse, og den nye Grosvizir Jussus, Pascha skal være meget fredelig findet.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Altona den 14. Maji. Efter en over Holland indløben Skrivelse fra Madrid, skal Søendrustningerne i de Spanske Havne fortsættes med største Virksomhed, saa der ved Enden at denne Maaned skal være en Flode seglfærdig af 30 Linieskibe.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
- J alle Engelske Søehavne bliver Matrospresningen Maji. fortsat paa det ivrigste, og Natten imellem den 4 og 5te skal i London 2100 Mand være presset.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Amsterdam den 27. April. Directeurerne for den russiske Handel, tilligemed et betydeligt Antal af her værende Kiøbmænd, have til Deres Høimægtigheder indgivet en Reqvisition af følgende Jndhold: At et Kaper Reglement af Kongen af Sverrig, var bleven bekiendtgjort, hvori Hs. Majestæt har behaget at regne Penge iblandt contrebande Gods; at denne Erklæring kunde have meget slemme Følger for denne Staats Handel, at Kiøbmændene og Assecurandeurerne paa Børsen i Amsterdam, saasnart de havde erholdet Efterretning herom, strax havde sørget for, at alle de rede Penge, som forefandtes i de Skibe, der endnu laae i Texel, bleve udtagne og bragte i Sikkerhed, men at de Handlende desuagtet frygtede for, at der, førend man fik Efterretning om bemældte Erklæring, kunde været indskibet og afsendt rede Penge, i Haab om, at de ikke vilde blive anseet som Contrebande, og da det var mueligt, at disse Skibe paa deres Reiser kunde blive anholdte og opbragte af Svenske Skibe, saa have Supplicanterne agtet det fornødent herom at underrette Deres Høimægtigheder, og bede: Først at der paa det indstændigste maatte anholdes hos Regieringen i Sverrig om, at bemældte Hs. Svenske Majestæts Erktæring maatte tilbagekaldes, og for det andet, at Deres Høimægtigheder vilde tilskrive Deres overordentlige Gesandt i Stokholm, om kraftigst at intercedere hos Hs. Svenske Majestæt, for at faae de Skibe frigivne, som imod Formodning kunde være anholdte med Penge, førend Erklæringen blev bekiendtgjort. Efterat alt dette var taget i Overveielse, og Sagen befunden at være af yderste Vigtighed, hvorved det ikke allene gielder og at bestemme nogle contrebande Artikler meere eller mindre, men om, aldeles at spærre den russiske Handel, efterdi Handelen med Rusland ikke kan drives uden rede Penge; saa har man besluttet at tilstille Hr. von Welderen og andre Deres Høimægtigheders Deputerede for Søevæsenet bemældte Reqvisition for at undersøges, det respective Admiralitets=Collegii Betænkning derom at indhente, og indberette til Deres Høimægtig heders Forsamling.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Fremdeles har man sendt en Afskrivt af denne Reqvisition til Deres Høimægtigheders overordentlige Gesandt i Stokholm, Hr. van der Borch, med Anmodning, at tilkiendegive Deres Høimægtigheders Forundring over et Kaper=Reglement og Erklæring, som allerede er gjort den 3 Julii 1788, og ikke førend i sidst afvigte Martii Maaned er bleven bekiendtgjort for Deres Høimægtigheders Minister i Stokholm, hvori man finder en Fortegnelse paa Vare og Kiøbmands-Gods, som af Hs. Svenske Majestæt ansees som Contrebande, og strækker sig langt videre end Fortegnelsen i den sidste Tractat, der er sluttet i Aaret 1679 imellem Kronen og denne Staat, ja som endog gaaer videre end Folkeretten vilde tillade imellem Nationer, som ikke vare forenede ved Tractater. Gesandten er bleven opgivet hos Hs. Svenske Majestæt at paastaae: 1) at bemældte Reglement maae igienkaldes, og 2) at de rede Penge umiddelbar frigives, som imod Formodning allerede kunde være tagne og opbragte. Fortegnelsen over de Artikler, som Kongen af Sverrig i Følge den 11te Art. af Tractaten af 2. October 1661 imellem Engeland og Sverrig anseer for Contrebande, er følgende: Penge, Levnetsmidler, Bomber med Rør og andet Tilbehør, Jldkugler, Krudt, Lunter, Kanonkugler, Spyd, Sværd, Lantser, Pigger, Hellebarder, Kanoner, Mørsere, Luntebiergere, Granater, Gevæhrlaase, Bandeliers, Salpeter, Gevæhrer, Musketkugler, Hielme, Storm huer, Brystplader, Kyradser og alle deslige Sorter Vaaben, Soldater, Heste med Tilbehør, Pistolhylster, Portepeer og andre Krigsinstrumenter. Af den ene contraherende Magt maae ikke tilføres den anden Magts Fiender Krigs= eller Vagt=Skibe, under Straf af Confiskation naar det opdages, ligesom ingen af dem maae taaleat den enes Fiender understøttes af den andens Undersaatter, ved det at Skibe sælges eller leveres til hans Skade. Dog skal det staae begge Magter og deres Undersaatter frit for, at drive Handel med den andens Fiender, og ubehindret at tilføre dem alle de KiøbmandsVare, som her ovenfor ikke ere nævnte; men de maae da ikke bringes til beleirede Havne og Stæder, da Varene i saa Fald enten maae sælges til Beleirerne, eller sendes til andre ubeleirede Havne.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Aarhuus den 14. Maji. Ved Hr. Johan Frederich Biøeks Jndvielse til Præste-Embedet i Aarhuus Domkirke den 28 April 1790, blev af (S. T.) Hr. Biskoppen holdt Tale over 1. Tim. 4 v. 16. Giv Agt paa dig selv og paa Lærdommen; bliv ved i disse Ting; thi naar du giør dette, skal du frelse baade dig selv og dem som høre dig. Af disse Ord blev forestillet: Hvorledes en christelig Lærer med Sikkerhed, kan vente at naae det høie Maal, som er hans Embede foreskrevet.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
J Talens første Deel blev forklaret det høie Maal, som en christelig Lærer i sit Embede bør foresætte sig, hvilket er, at befordre sine Tilhøreres høieste Vel, tilligemed sit eget, hvorved fornemmelig bør bemærkes, at en Lærers og hans Tilhøreres Lyksalighed er uadskillelig, at den ene ikke uden den anden kan befordres, og følgelig ingen af Christendommens Lærere kan vente sig Sallighed og Belønning, naar ved hans Skyld og Forsømmelse de ham betroede Christne har lidt Skade paa deres evige Vel. Men des høiere Løn og Ære haver han at vente, naar ved hans Fliid og Bestræbelse mange ere blevne salige. Hvorledes nu dette høie Maal sikkerst kan opnaaes, blev viist i Talens anden Deel, efter Pauli Ord: Giv Agt paa dig selv, heri indbefattes følgende Forskrivter, som enhver Lærer haver at iagttage: 1. At agte paa sin egen Beskaffenhed, at samme kan være det ham betroede Embede værdig, fornemmelig paa sin Kundskab, Overbeviisning og Troe, ligesaa paa sit Hierte og sin hele Vandel. 2. At give Agt paa Lærdommen, d. c., at paasee at samme foredrages reen og uforfalsket, efter Jesu Christi og Apostiernes Ord, at Vildfarelser og skadelige Fordomme afværges, og Religionens Sandheder overalt forestilles i deres Klarhed og Kraft for Unge og Gamle, ja for alle efter deres forskiellige Tilstand, Trang og Fornødenhed, til at befordre mange Menneskers Oplysning, Forbedring og sand Lyksalighed i Tiden og i Evigheden. 3 At blive bestandig i de ham betroede Pligters Opfyldelse; uafladelig at lære hvad der er sandt, og Guds Villie, men ogsaa at bevare sin egen Troe i en god Samvittighed indtil Enden.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Ved at følge disse Forskrifter vil en christelig Lærer, kunde forarbeide sin egen og sine Tilhøreres Lyksalighed, og denne Udsigt bør være Opmuntring for alle, og i sær en tiltrædende Lærer, til at anvende største Fliid og vise al Retskaffenhed i sit Embede. Hr. Bøek prædikede over Joh. 17 v. 3.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
I Domkirken i Aarhuus blev den 5 Maji sidst holden det sædvanlige Foraars Landemode, hvor da for samme prædikede Provsten i Nørrehald=Herred Hr. Blichert, over Texten Joh. 3 Cap. 3 Vers.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Aalborg den 21. Maji. Den 23 Maji agter Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen at reise ud i Stiftet for at holde Visiats i følgende Kirker. Den 24 Maji i Sulsted. Den 25. i Hellevad. Den 27 i Schiøve. Den 28, i Thorslef. Den 30, i Understed. Den 31. i Flade. Den 2 Junii i Aarsted. Den 4 i Volstrup. Den 6 i Albech. Den 7 i Dronninglund. Den 9 i Hals. Den 10, i Ulsted. Den 11, i Vesterhassing. Følgende Kongelige Skibe ere eqviperede og udlagde: Orlogskibet Fyen paa 74 Kanoner, føres af Commandor, Grotschilling, som tillige commanderer Escadren. Elefanten, 70 Kanoner, Commandor=Capitain Fasting. Mars, 64 Kanoner, Commandor=Capitain Stockslet. Jndfødsretten, 64 Kanoner, Commandor Capitain C. Tønder.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Prindsesse Lovise Augusta, 64 Kanoner, Com mander=Capitain Grev Reventlov. Fregatten Cronborg, 36 Kanoner, Capitain O Lütken. St. Thomas, 36 Kanoner, Capitain Ursin. Defensions=Skibe: Blokskibet Seieren Capitain C. Lütken. Ebenetzer A. Lützov.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Grønland O. Fisker. Synkefrie Fregat Hielperen J Bille. Skytprammen Aggershuus Norum.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Nyborg. - Herbst. Rendsborg - Galtrup. Bombarderen Mandighed - C. Holsteen. Alvorlighed - Abo.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Copulerede. Den 19, hujus her i Byen Sr. Knud Knudsen Borger og Seglmager, og Jomfrue Cicilia Catrine Mørk.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Døde. Den 14 hujus Sr. Henrich Casten Rehder, Foged paa Kyhøe, i sit 22 Aar. Den 18, her i Byen Skipper Niels Jensen Roms Søn. Jeus, fød den 8. August 1789.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona 475 Trækning den 12 Maji. No. 89, 36, 59, 56, 35.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
De forestaaende Trækninger er i Kiøbenhavn og Wandsbech. - forbedret Indretning, at ville have fortsat Udgaven og Endskiønt det virkelig var mit Forsæt, under en nye og de Maanedlige Tillæg, der nu ere udkomne, saa sluttes dog samme med den Femtende og sidste Aargang; thi da jeg alt længe forud er bleven overbeviist om, at Skrive- og Læse=Lysten aftager og faa bekymre sig om at sætte den i Virksomhed, saa ophørte derfor Belletristikken og de patriotiske Samlinger af hvilke sidste allene 8te Hefter ere udkomne og hvoraf den største Deel endnu ligge usolgte, endskiønt de dog indeholde mange vittige, nyttige, nye og vel udarbeidede Stykker, og det er altsaa ingen Ære for vor Egns Litteratur, at slige periodiske Skrifter altid mangle Understøttelse og derfor ikke uden betydeligt Tab kunne fortsættes. - Vel var det Forslag, som findes indført i forrige Aars Avis No. 50. meget smigrende, og lovede noget stort, men da Opfyldelsen deraf manglede, saa tvivler jeg nu ganske om skrive til Nytte for det Almindelige og til Mortsomhed for Mueligheden, og derfor overlader Æren til andre, som vi Publicum, ville indsende korte og almeennyttige Afhandlinger, enhver tænkende Patriot. - Men skulle nogen, for at tiene nye og nyttige Indretninger og vise de deraf hostede For som kunne tiene til Opmuntring for andre, i Henseende til skal disse, naar de ei ere alt for vidtløftige, altid inddrømmes deele, samt Mueligheden af deres Udførelse i andre Egne, da meere bekiendte og interessere fleere til Flittigheds og Sædelig et frit og aabent Rum i Avisen, hvorved de kunne blive des heds Udbredelse. Aalborg den 20. Maji 1790. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongl. Majestæts allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi efter Kiøbmand Ole Gylling og Procurator Christian Westergaard af Vor Kiøbstæd Aarhuus udi Vort Land Nørre-Jylland, deres herom allerunderdanigst gjorte saa og hermed bevilge og tillade at de som beskikkede Opbuds Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, mænd i Kiøbmand Andreas Kaarsbergs Opbuds Boe maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med den Viborg Samler og den Aalborg Efterretning, samt den Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, saavel uden som inden Lands boende, der formeene sig at have Altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem noget at fordre hos bemældte Kiøbmand Kaarsbergs, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forskrevne og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa Tids Forløb for Supplicanterne at anmælde og beviisliggjøre. gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommenhvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette de Verneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme henhører: og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn den 12 Martii. 1790. Under Vort Signet, (L. S. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii. indkaldet med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formeene sig noget Krav at have hos bemældte Kiøbmand Andreas sig af hvad Navn nævnes kan, dermed inden fornævnte Tids Kaarsberg og i hans Opbuds=Boe her i Aarhus, det være Udløb for os som Opbudsmænd i fornævnte Boe at fremkomme, anmælde og beviisliggiøre, og tiener til Vedkommendes Efterretning at den 1. Julii og 10 October h. A., samt den 3. bestemte til Møder og Samlinger i fornævnte Opbuds Boes Januarii, den 7. April og den 28. Junii 1791. ere for først Gaard. Aarhuus den 28. April 1790. O. Gylling. C. Vestergaard. Paa Hovedgaarden Lundbech.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
bliver Mandagen den 7 Junii førstkommende ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt 2de, Stervboet efter afgn. Enke=Frue Kammerherrinde Baronesse Adeler tilhørende, og forhen i No. under det Jydske Dragoner, Regiment standne Heste, nemlig: en sort Hest 7 Aar og en Dito 6 Aar, saa og 20 Stykker Pommerske Fyrre Bielker 16 til 20 Alen lange, samt et Eege Spillebord, med nogle faa andre smaae Ting; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgjøres. Aalborg Slot den 19 Maji 1790. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Efter Anmodning fra det Kongelige Artillerie Corps i Kiøbenhavn bekiendtgiøres herved, at alle af disse Amter leverede og permitterede gevorbne Artillerister, skal indfinde sig ved deres Corps den 1. Junii næstkommende for at øves i den sædvanlige Samlings=Tid. Aalborg Slot den 12. Maji 1790. Levetzau. forhen i Viborg, som Peder Schalts Lykke ganske formodent, nu maae være fuldmyndig, men vist myndig under Curator, ville uden længere Ophold udi Ober=Formynderiet her i Byen, affordre den Arv 26 Rdlr. 5 Mk. 5 s., han efter hans her i Byen afdøde Halv=Broder for endeel Aar siden er tilfalden, mod vedbarlig Afkald, saasom Ober=Formynderiet for Fremtiden ikke seer sig pligtig længere at beholde samme under deres Administration. Aalborg den 19. Maji 1790.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Det Sted i Bispensgade som nu sidst har været beboet af Sr. Hans Hostrup er strax til Kiøbs eller til Leie at bekomme. Ligesaa er et andet godt beqvemt og nærsomt Sted midt i Byen, i sær for en Vertshuusmand, paa lige Vilkaar til Michaeli at erholde. Liebhaverne accordere med Kiøbmand. Oluf Christensen.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Hr. Andreas Haarboes forrige, og af mig kiøbte Gaard her i Aalborg, har jeg nu aabnet min Viin handel, hvorfore jeg ønsker mig recomhos alle Vedkommende, forsikkrende om prompte og redelig Behandling. Aalborg den 18 Maji Bendt Hanssen. Da min Søn Skipper Johan Henrich Wilsnach af Aalborg, som førte en mig tilhørende Chaluppe drægtig 11 Commerce=Læster blev den 30 Martii expederet fra Aalborg Toldkammer, men derefter laae nogle Dage baade her og siden i Hals for contrair Vind, og derfra først udgik den 16 April, og af Skipper Jens Malle blev praret i Søen den 17de om Morgenen Klokken 2. Men siden er desværre intet spurgt til ham, saa det er alt for troeligt, at han ganske er forulykket og ingen har reddet Livet; Med ham har været hans Broder min næst yngste Søn, en Matros og en Skibsdreng, samt 13 og nogle berette 17 Passagerer. Skulde nogen kunde give nærmere Oplysning, beder jeg det maatte vorde mig tilmeldt, og dersom disse mine tvende Børns døde Legemer skulde nogensteds findes, beder jeg sørgeligst, at Vedkommende ville besørge dem hæderlig begravede, og derom give mig Underretning; paa deres Skjorter skal findes de Navne, enten J. H. M. eller M. W. Hans Hoved Ladning bestod udi saltet Kiød og saltet Sild. For mig som Enke, er Tabet saa meget meere smerteligt, som jeg nu savner tvende Sønner og derved er sat i de kummer ligste Omstændigheder. Aalborg den 20 Maji 1790. Johanne Marie Bruun, sal. Wilsnachs. en mig tilhørende Kaag liggende i Østeraae. P.M. J er ned at en Tønde Flække=Sild, Eieren af samme kan afhente den hos mig undertegnede imod dette Avertissements Bekostning. Aalborg den 20. Maji 1790. Jens Jørgensen. i Aalborg trykkes dette Udi Cattuntrykkerie, Aar ægte Olden, hvid i Bunden udskildret, hvid i Bunden med franske guule Striber. Proverne ere der til Eftersyn.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Herved bekiendtgiøres borg beliggende i Øier. 10 at Skipper Jens Spring. Aar haver god frisk Rug at sælge for 4 Rdlr. 1 Mk. Tønden. som er oplært ved et Holsteensk Mei En Meierske, ere, søger Tieneste enten til førstkommende St. Hansdag eller og til Mikkelsdag. Anviisning gives fra Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Et lidet Orlogskib, 2 Alen lang, paa 60 Kanoner. med 16 Segl, 18 Vimpler, og 3 Flage med alt behørigt, som til en Zirat kunde ophænges i en Kirke, er for billig Priis at faae til Kiøbs i Nørre Sundbye, og kan bestes hos Christen Bundrup sammestæds. Auction. Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. bliver foretaget paa Clarupgaard den 9.10 Slet, over sammestæds ved Døden afgangne Sr. Elias Christian Stiernholms Efterladenskaber, bestaaende iblant andet: af et Guld og et Sølv: Uhr, et par Sølv Sporer, 2 Chatoller, 2 Skabe. Den Afgangnes betydelige Gangklæder, at Ulden og Linnet, som for største Deelen er saa got som nye, endeel Juridiske Bøger, saasom: Heede gaards Juridiske Anmærkninger i 6 Bind, Lybeckers Applications Udtog 1, 2 og 3 Deel, Fogtmans Rescripter i 6 Deele, Schous chronologiske Register over Forordningerne til 1788 Aars Udgang i 8 Bind og 3 Hefter, og desuden et lidet Hefte med Alvhabetisk Register over Forordningerne til 1786, Hesselbergs Juridiske Collegium med Donses Anmerkninger, Høyers Juridiske dito, Kongsløvs Danske og Norske private Ret 1ste Deel, Kong Christian den 5tes Danske Lov, Norske dito, Nørregaards Natur= og Folke=Ret, Holbergs dito, Ostersens Glossarium, Kofod Ankers Maade at udregne Slægtskabs Led paa, Endnu herforuden en Spanskrør, en Besse, 2 Sadeler med Bidseler og Ribedækkener, samt en sort Hoppe, med meget meere som her vil blive for vidtløftig at specificere, og beqvemmere for Liebhaverne paa Auctionsstædet kan tages i Øiesyn. Fielleradgaardden 18. Maji 1790. Paa Høie Skifte=Forvalteren. Vegne F. Petersen.
Jyske Efterretninger, 1790-05-21
Skiftel som boede i Gulved paa Wanes Gods bliver i efter afdøde Fæste=Bonde Laurs Hansen, foretaget og om muelig sluttet 6te Ugersdagen førstkommende 31 Man her paa Wang, til hvilken Tid de som maatte have noget at fordre i Stervboen behagentlig kunde anmelde samme, skiøndt de mig tilkiendte prioriterede Fordringer beløber sig til 218 Rdlr. meere end Jndtægts-Summen. Wang den 18. Maji. 1790. S. Gleerup. Natten Arresthuus udbrudt og undvigt en for qval imellem den 12 og 13, hujus, er fra Thisted, ficeret Tyverie anholdt Person, navnlig Christen Jacob, L. sen Rytter, han er høi og temmelig for af Lemmer, har et bruunt, kort og kruset Haar, han er meere bred end lang af Ansigt og noget koparret; J Arresten var han klæd i en gammel blaae kort Trøie, blaae Buxer, et par gamle Støvler og en rund Hat; Skulde denne undvigte Person nogensteds antreffes, da ville Vedkommende behage derom at underrette mig. O. Lemvigh, Byefoged i Thisted.