JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Efterat i Anledning af den ved Forordningen af 5te f. M. indførte Forandring i Pengevæsenet er gjort allerunderdanigst Forestilling til Hans Majestæt Kongen i Henseende til dette Aars Classe=Lotterie, har det behaget Allerhøistsamme at fastsætte følgende 1) J Henseende til Jndskuddene til første Classe saavelsom de der faldende Gevinster haver det sit Forblivende ved det, som i den under 28de Septbr. f. A. bekjendtgjorte Plan er blevet fastsat. 2) Derimod skulle Jndskuddene i de fire sidste Classer saavel som Gevinsterne beregnes i Rigsbankpenge saaledes, at der betales 1 Rigsbankdaler istedet for 3 Rdlr. dansk Courant, og skulle de herefter i den første Classe for hvert Lod for lidt betalte 4 Mk. Rigsbankpenge efterbetales i de øvrige fire Classer saaledes, at Jndskuddet til 2den Classe udgjør i Rigsbankpenge overhovedet 10 Mk., til 3die 13 Mk., til 4de 16 Mk., og til 5te Classe 19 Mk. i Rigsbankpenge. Dog skulle de Lodder, som i Hertugdommene ere ombyttede imod Frilodder, være befriede for dette Efter ud og fornyes til de fire forskiellige Classer kun med resp. J Mk., 12 Mk., 15 Mk. og 18 Mk. Rigsbankpenge. 3) Ogsaa skal det staae Enhver frit for, som med Hensyn til denne Planens Forandring ikke skulde ville blive ved at spille, at tilbagelevere sin Lodseddel for anden Classes Trækning, hvorimod det erlagte Jndskud af resp. 2 Rdlr. Dansk Courant og 2 Rdlr. Slesv. Holst. Courant, reduceret til Bankpenge, skal vorde tilbagebetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
J Følge allerhøieste befaling bliver Ovenstaaende hermed bekiendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning og Efterlevelse. Rentekammeret, den 19de Febr. 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Handelen med alle Slags Kongelige Obligationer er i denne Tid, som man ogsaa let kunde forudseet, meget levende, Priserne gaae op og ned. J denne Uge vare f. Ex. Caperobligationer den ene Dag i 300, den anden i 285 og den tredie igjen i 295. Ogsaa Asiatiske Actier, og almindelige Brandassurance=Actier, som saa længe vare i lav Priis, ere stegne meget. Derimod er det overordentlig stille i Handelen med Thee, Sukker, Caffe a., især ere Sukkerpriserne betydelig dalede i disse Dage. Med Eiendomme, saavel i Hovedstaden som paa Landet, finder næsten aldeles ingen Omsætning mere Sted. Den eneste Eiendom af Betydenhed, som i den seneste Tid er solgt her i Kjøbenhavn, er Major og Ridder Aagaards forhen tilhørende Gaard i Klædeboderne, som Hr. Commissionair Wimmer har solgt til Hr. Fabrikor Neltrup for 45,000 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Bogtrykkerne have nu ansat Trykkepriserne i Rbpenge i Forhold til Priserne før Krigen, med et Tillæg af flere PC. efter Arbeidets Beskaffenhed. – En Balle Trykpapiir koster nu 2 Gange saa mange Rbdaler som den for Krigen kostede Rdlr. D. C. Forsvaret for Skriftet om Guldhornene af Henneberg, er nu udkommet, og faaes hos Hr. Hofboghandler Schubothe paa Børsen for 24 s. Rbpenge. Sammesteds faaes ogsaa Værket selv for 9 Mk. Rbpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Mariboe, d. 1 Martii. Natten imellem den 27 og 28 Febr. blev fra en Kjøbmand her i Mariboe bortstiaalen 26 Ænder. - Hr. RegimentsChirurg Müllers anatomiske Forelæsninger i Nakskov har den forønskte Fremgang. Hans Flid og Umage belønnes med et talrigt Auditorium af Nakskovs Jndvaanere. - Culturen begynder nu ogsaa at stige her i Lolland. Med Velbehag skuer Thalia ned til sit nye Tempel i Nysted, hvor et dramatisk Selskab agter at opføre Skuespil hver 14 Dag om Søndagen, nemlig om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Kjøbenhavns Vexelcours d. 5 Martii. (R. B.) 2 Maaneder 305, a vista 307.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London, d. 10 Febr. Prindsessen af Wallis har tilskrevet Prindsregenten et vidtløftigt Brev, som nu er offentlig trykt, hvori hun fører bittre Klagemaal over, at hendes Datter, som engang er bestemt til at regiere Storbritanien, lever adskilt fra hende, at Omgangen med hende bliver dagligen mere og mere indskrænket; at hun i hele 14 Dage ikke har havt Tilladelse at see hende og at hun nu erfarer, at denne Adskillelse skal blive endnu strængere, at en saadan Adskillelse maa være skadelig for en Moders Rygte, at hendes Datter er skil fra al Omgang med Verden, og faaer, skjønt bestemt til Tronen, mindre Menneskekundskab end det ringeste Menneske i Verden besidder; at de, som have raadt Prindsen, at bringe hendes Datter til Windsor, have raadt ham meget ilde; at hun med Bedrøvelse seer, at hendes Datter endnu ikke har været til Confirmation, endskjønt hun er et Aar over den Alder, i hvilken andre Lemmer af den Kongel. Familie blive confirmerede &c. - Fregatten The Southampton er strandet mod en Klippe i Florida Bugten, men hele Mandskabet er reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Admiral Rich. Keats er i Gener. Duckworths Sted udnævnt til Øverstcommanderende i Terreneuve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Hamborg, d. 1 Martii. Baron v. St. Cyr, Commandant over den 32te Militair=Division, har modtaget følgende Skrivelse fra General en Chef, Grev Laurision: "Hr. General! J dette Øieblik erfarer jeg, at oprørske Bevægelser have fundet Sted i Hamborg. De vil paa Stedet udnævne en Militaircommission, for uopholdeligen at dømme dem, der ere blevne arresterede. Forbryderne skulle dømmes og straffes inden 24 Timer. Jeg tvivler ikke om den gode Aand, der besjeler Hamborgs Jndbyggere, og at Oprørstifterne jo ere fremmede for denne Stad. Jeg beklager kun, at under disse Omstændigheder den borgerlige Nationalgarde ikke er bleven oprettet. Den havde uden Tvivl undertrykt Oprøret og vedligeholdt Roligheden. - Siig den, at jeg sætter Lid til den, og at jeg har al Aarsag til at troe, at den fortjener denne Tillid. Jeg sender Dem Tropper. Vee den Stad og det Sogn, der gjør Forsøg paa, at unddrage sig Lydigheden og Lovene. En skrækkelig Straf vil vorde den paalagt, og den vil tjene alle andre til Exempel. Magdeburg d. 26 Febr. 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Den 1ste Martii er udkommen en Politieplacat, der indeholder Forskrifter angaaende fremmede Reisendes Ophold i Hamborg. - Den 26de Febr. har Politiet ladet hefte en Russisk Spion, som det siden d. 23de har havt et vaaget Øie med. Da dette Menneskes Sendelse er blevet bevist, saa er han strax bleven overgivet til en Militaircommission, derpaa d. 27de skudt, og hans Dom blev opslaaet paa Hjørnerne. Han har tilstaaet vigtige Ting. - Den i Morges (d. 27de Febr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
ankommende Agepost fra Berlin, har i Egnen af denne Stad, aldeles ikke stødt paa Cosakker. De ere igjen vendte i Egnen af Schwedt tilbage til Oder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Paris, d. 21 Febr. H. M. har tilkjendegivet Senatet i en Skrivelse af 8 Febr. d. A. at han har fundet det passende, ved paafaldende Belønninger at erkiende de Tjenester, som Marsch. Hert. af Elchingen har beviist ham, især i sidste Feldttog. Til den Ende har H. M. ophøiet Slottet i Rivoli, i Po-Departementet, med dets underliggende Lande, til et Fyrstendomme under Titel af Fyrstendommet Moskma, og som skal tilhøre Hertugen af Elchingen og hans Efterkommere. Dette Fyrstendommes Domainer, ere blevne saaledes forøgede, at Eieren og hans Efterkommere værdigen kunne beklæde denne nye Titel. - Om faa Dage udkommer Kongen af Roms kobberstukne Portrait, af Gerard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Jnspruck, d. 17 Febr. J Slutningen af denne Maaned, ventes her en Colonne af 6 til 7000 M. fra Jtalien, hvis Bestemmelse ligeledes er, at marschere til Norden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-06
Berlin, d. 26 Febr. Siden 48 Timer have Cosakkerne, som den 20de d. M. vare rykkede herind, trukket sig tilbage, og have blot efterladt sig nogle Detachementer, som det synes at være overdraget, at iagttage den Franske Armees Bevægelser. Ved Reisende erfarer man, at den største Deel af disse Tropper har trukket sig til Egnen af Schwedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Aal. Chor og paakob RegieTrende Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Linien, Lille Tirsdagen den 9 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Svar fra Auctions-Directeur og Ridder Lemvigh paa Hr. Vei-Fiscal, Hospitalsforstander og Magazindestyrer Dahlerups i dette Blads 9de Aargang No. 101. Jndførte. Hr. (Slutning.) Denne min Forestilling blev sendt til Hr. Vei fiskalens Erklæring, og da han, ligesom nu skeet er, vilde gjøre det soleklart, at jeg havde frembragt lutter aabenbare Usandheder, fandt Amtet fornødent at tilstille mig denne Erklæring og derover at affordre min nærmere Declaration, hvilken er saalydende: Deres Høivelbaarenhed ville gunstigst, undskylde, at jeg nu først besvarer Hr. Hospitalsforstander og Magasinbestyrer samt Veifiskal Dahlerups herhos tilbagefølgende Erklæring, af 12 Aug. sidstleden over min Forestilling til Deres Høivelbaarenhed af 1ste i f. M. For saavidt Dahlerup, anfører, at Gaardbrugerne i Esbønderup Sogn, ere pligtige til Arbeide paa Veien ved Wexeboe, maae jeg tilstaae, han har Ret. Min Feiltagelse i at yttre det Modsatte reiste sig deraf, at jeg, ved at gjennemblade Veiforordningen, netop traf paa dens 26 §, som saa ganske uvilkaarligen etablerer den Grundsætning, at de mindre Landeveies, saavelsom Bivejenes Jstandsættelse og Vedligeholdelse paaligger dem, som have Nytten deraf og for hvis Skyld de ere til De faa Øjeblikke, som vare mig levnede tilat skrive min Forestilling, tillod mig ei at læse den hele Forordning, og det faldt mig ikke ind, at bemeldte Grundsætning allerede ved den paafølgende 36 Hvar modificeret, og ved Placaten af 4 April 1800 aldeles ophævet; men med alt dette kan jeg dog neppe troe, at de Formaliterer, som den 36 § paabyde, ere foregaaede Arbeidet paa Wexeboeveien; thi en heel Vei-Commission kunde umtelig aldeles tilsidesætte Forordningens 29, ved at fordre et aldeles uindskrænket Arbeide af et Sogn paa en Vei, hvor Beboerne neppe komme en Gang i deres hele Levetid og hvoraf de følgelig ikke har allermindste Nytte. Naar Dahlerup paastaaer, at de, mindre Landeveie, ligesom Hoved=Landeveie, ere til for det Almindelige og ei for enkelt Mand, da snakker han som den der aldrig har tænkt over Tingen eller læst Veiforordningen, og jeg finder det aldeles ubilligt, at mig ved Tilsigelse fra Sognefogden er i Aaret 1810 paa de større og mindre Landeveie, med simpelt Aftenvarsel, affordret 17 Spanddage og 14 Gangdage, ialt, naar Spand dage reduceres til Gangdage, 35 Gangdage, uagtet Veiforordningens 298 ikkun tillader i det høieste 22 1/2 Gangdage og dette endda med et heelt Aars foregaaende Varsel. Af min Gaard, som staaer for 5 Tdr. Hartkorn, kan fordres, uden Betaling, 2 1/2 Spanddage eller 7 1/2 Gangdage, altsaa har jeg tilgode for 27 1/2 Gangdage i Aaret 1810, hvilket jeg for min Deel gjerne vil eftergive, naar kun den utaalelige arbittraire Behandling engang maatte ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Af Veiforordningens 47 vil Dahlerup udlede, at det bliver Huusbondens egen Sag, om hans Folk og Kreature bestille noget ved Veiarbeidet eller ikke. Ja vist nok bliver det nærmest Huusbondens Sag; men den maa have alt for mange Blaar i Øjnene, som ikke indseer, at det ogsaa bliver hele Landets eller Starens Sag, at Tid og Kræfter saa unyttigen henødsles, især under Omstændigheder, da Trangen til Arbeidere, er saa bedrøvelig stor og da enhver tænkende Mand maa indsee, hvor høiligen Arbeide og Jordens Kultur nu, fremfor nogen Tid tilforn, kunde behøves. Desuden viser den 69, 70 og 21 i Vei forordningen at Hr. Veifiskalen har givet den 47.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Paa Veien ved Horserød har man dog, saavidt jeg veed, ladet de hist og her forekomne gamle Steenbroer ligge, maaskee fordi ingen har ønsket dem til Hegn, men efter mit Begreb er alt formeget Dynd, eller løs Jord, derpaa opkastet, hvorved baade Haandarbeidet og Kjørslerne, uden Nytte, forøges, især naar Gruuspaaførselen ikke skeer medens Veien er tor. Jeg kan ved denne Leilighed ikke forbigaae at anmærke, at hele Kirke Esbønderup Sogn, hvorunder min Bondegaard ligger, og hvis Afstand fra Horserød er over 1 1/2 Mile, var den 9de Nov. 1812 beordret hver med en Vogn og 2de Haandarbeidere at opgrave og føre Gruus eller Sand paa den der nye anlagde Vei, som da, formedelst langvarig Regn, stod i et dybt Søel, og maatte naturligviis blive endnu værre ved at kaste en Deel vaad Bakkesand deri. Dette indsaae den Person, som, i Dahlerups Fraværelse, havde Opsigt over Arbeiderne; desaarsag han dimitterede hele Sognet, efterat hver Vogn havde paaført 2 a 3 Læs. Af disse og flere Aarsager, som her ikke er Sted til at anføre, bliver det begribeligt, hvorledes Forbedringen paa Vei slykker af lidt meer end 4 Miles Længde kan medtage en Tid af 11 Aar, og endda blive et alt for byrdefuldt Arbeide for 712 Gaardbrugere og over 3000 Huusmænd. At det virkelig er byrdefuldt, vil enhver let kunde bedømme, naar jeg, saaledes som i min Declaration til Amts Øvrigheden er anført, har i Aaret 1810 af min Bondegaard paa 5 Tdr. Hkorn gjort 7 Spanddage og 14 Gang dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
J Aaret 1811, 6 Spanddage og 12 Gang dage. J Aaret 1812, 11 Spanddage og 20 Gang dage, hvilket sidste er meer end tredobbelt saa meget, som Veiforordningens 29de §. tillader at fordre, endog for Betaling, der aldrig er tilstaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Enhver, som vil være overbeviist om, at de fleste Veie paa det samlede Frederiksborg Amt, især i Cronborg District, endnu ere i sin gamle Tilstand og saaledes, som de i min Declaration findes beskrevne, behøver blot at gjøre en Reise herhid, for at faae den Kundskab, han herom behøver, og, uden en saadan Reise, vil det let kunne indsees, at 4 1/2 Mile paa et heelt Amt og 10 1/4 Mile paa 3 Amter maae være en aldeles ubetydelig Deel af det Hele. Dette er alt, hvad jeg troer at behøve til mit Forsvar, og til at overtyde enhver Upartisk om, at, hvad jeg i min ovenmeldte Afhandling har sagt, er Sandhed. Esbonderup den 27de Februari 1813. Lemvigh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Jndenlandske Efterretninger. Patent, angaaende Rigsbankpengenes uvægerlige Modtagelse, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt: Da i Følge Vor Forordning af 5 Januarii d. A. angaaende en Forandring i Pengevæsenet for Vore Kongeriger og Hertugdømmer, Betalinger og Beregninger i Rigsbankpenge allerede bør have taget deres Begyndelse i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen fra den 1ste d. M., og en hver af Vore Undersaatter saaledes er pligtig, uden Vægring at modtage Rigsbankpenge i Overeensstemmelse med fornævnte Anordnings Forskrifter, saahave Vi funden fornødent, allernaadigst at anordne og bestemme følgende: I. Enhver som falholder Produkter eller Varer, af noget Slags, saa og enhver der for Betaling paatager sig Arbeide eller andet at udføre, skal være pligtig at fastsætte Betalingen for sine Produkter, Varer, Arbeide, eller hvad han ellers har paataget sig, i Rigsbankpenge, og skal uden Vægring modtage Betaling i samme Penge. 2. Hvor, som vægret sig ved at modtage Rigsbankpenge i Betaling for Produkter eller Varer, der ere bragte paa Torvet til Salg, straffes med samtlige af ham til Torv bragte Varers Confiskation. 3. Hvo, som ellers mod ovenstaaende Forskrift, (S. 1) vægrer sig ved at modtage Rigsbankpenge i Betaling for Ting, Arbeide, eller andet, belægges med Pengestraf fra tyve til fem hundrede Rigsbankdaler, i Forhold til hans Formue og Overtrædelsens Beskaffenhed; hvilken Straf, dersom han igjen gjør sig skyldig i saadan Overtrædelse, forhøies, dog ikke videre end til 1000 Rigsbankdaler. - Er den Skyldige ikke istand til at udrede Boderne, da belægges han med Straf af Fængsel, fra otte Dage til sex Uger, eller med Fæstnings Arrest fra to til sex Maaneder. A. Af de confiskerede Varers, saavelsom af de idømte Pengebøders Beløb (S. 2, 3) skal den, der har angivet Forbrydelsen og derved har anlediget Afstraffelsen, nyde Halvdelen; hvorimod den øvrige Halvdeel tilfalder Stedets Fattigkasse. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 26de Febr. 1813. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
J den Jversenske Avis havde nyligen Hr. Amtsprovst Lütken undersøgt Aarsagerne til Føde midlernes høie Priis. Mod denne Undersøgelse har nu Hr. Landsdommer S. L. Baden taget til Gjenmæle i den Hempelske Avis. Han mener blandt andet deri, at Hr. Provsten ikke burde indskrænket sig til Kornpriserne, uden at tale om de ikke mindre overdrevne Priser paa Smør og andre Fødevarer, som nu end ikke kunne faaes, fordi de for længe siden ere solgte til Landprangerne Apririske Bevisgrunde troer han ikke bør gielde der, hvor Erfaringen maa tale. Lige fra Hovedstaden, til Skagens Pynt er der kun een Mening om Kornpugeriets og Landprangeriets Virkning, der alt for tydelig spores hver Miil, man paa dette Mellemrum reiser. Den Paastand, at Landmanden intet har at sælge, benægter Hr. Landsdommeren ganske, og vilde han, dersom Exempler ikke vare forhadte, opgive betydelige Kornoplad, som i det mindste indtil Dato, endnu ikke ere solgte: en Sag, som fortjener en paalidelig Undersøgelse. J Henseende til Beregningen over Bondens Jndtægter og Udgivter – en Gjenstand, der allerede adskillige Gange har været omtvistet – da bemærker Hr. Landsdommeren, at den Capital, Landmanden, behøver at kjøbe for, staaer i et meget ringe Forhold til den, han kan sælge Varer for. Landmanden og Bonden kan selv avle alt, hvad han behøver til Mad, Drikke og Klæder. Hør og Uld kan han ligesaavel sælge af, som Korn, Flæsk og Smør. Slaaer det ene feil, saa slaaer derfor just ikke alle hans Producter feil. Paa Jyllands Vesterkant, har han kjendt rige Bønder, der dog aldrig kunde sælge en Tønde Korn, Koster end nu et Par Bønderheste 1000 Rdlr., og en Ko maaskee 150 Rdlr., saa er det Landmandens og Bondens Fordeel, som opdrager og sælger disse Kreaturer. Hr. Provstens Skilderie af Bondens Forfatning modsiges af Erfaringen. Gaarden vare ellers ikke stegne til de høie Priser, hvortil de nu sælges, uden at man hidtil har erfaret, at Kjøberne ere blevne ødelagte. Hr. Landsdommeren forsikkrer, at han i sin Jurisdiction har over 1000 Gaarde, foruden de mindre Boelsteder, hvoraf en stor Deel deels ere fæstede, deels kjøbte til overdrevne Priser; men i hans 14 Embedsaar have kun ta Bønder maattet for Gield forlade deres Gaarde, uagtet Bønderne der ikke engang ere saa velhavende som i Odense Herred og andre Jurisdictioner. Endelig maa ved Beregningen over Bondens Jndtægter ikke glemmes hans Tørvemoser, som i de senere Tider ere blevne for ham, hvad Skovene allerede længe have været for Herremændene, og som han troer at have ligesaa megen Ret til at misbruge som hiin disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
J Christiansandsavis læses en meget rørende Taksigelse fra den brandlidte Premier-Lieutenant, Høyer til de Velgjørere, som have sendt ham Understøttelse, hvori han fortæller, hvorledes en ulykkelig Jldsvaade aldeles har ødelagt ham. Selv svag og i en Alder af 62 Aar, befinder han sig med en svag Kone, et 4 Aars Barn, uden ringeste Forstand, en helbredstøs tungsindig Søster og 7. Mennesker uden Huus, Føde og Klæder. Jlden levnede ham ikke Linned at skifte eller en Dyne at ligge paa. Han tilbyder sig at ville giøre enhver af sine Velgjørere Rede for hvad han modtager. Hans Bekjendtgjørelse er dateret fra Lichnes. Udgiveren troer, at det vil være nok, at gjøre formuende Mennesker opmærksomme paa denne saa høist ulykkelige Familie. Directeuren for Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, Major og Ridder af Dannebrogen d'Anchamp, har indsendt til Cancelliet en Beretning angaaende denne Stiftelses Tilstand ved Udgangen af Aaret 1812, ledsaget med Forklaring, om, hvad der ved Stiftelsens Betjente og andre hidtil er virket til dens Tarv. Deraf erfares blandt andet, at der i Straffeanstalten for Tiden ere følgende Værksteder: 1) Skomagerværkstedet, oprettet Aar 1810. Aar 1812 vare 28 Personer ved denne Profession. J denne Tid ere 15 Fanger løsladte, som have lært Professionen i Stiftelsen, saa at de derved kunne ernære sig. 2) Skrædder værkstedet, oprettet 1810. Aar 1812 bestod det af 13 Personer. Af denne Profession ere 6 Fanger løsladte, som have lært Professionen saaledes, at de derved kunne ernære sig. 3) Snedkerværkstedet, oprettet Aar 1810. J Aaret 1812 er Værkstedet fordeelt i 3 Dele, hvoraf Jnstrumentmager og Dannebrogsmand Uldahl har 6 Arbeidere, som undervises i Jnstrumentmager-Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Commerceraad Marstrand har 6 Personer, som undervises i Maskine= og andet fiint Arbeide, og 3 Fanger arbeide for Stiftelsen. Af denne Profession ere 3 løsladte, som ere blevne oplærte i Stiftelsen. 4) Dreierværkstedet, oprettet 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Her forfærdiges alt det Dreier=Arbeide, som bruges ved Maskinerne, deels ogsaa Rokkene og deres Reparation, saa og alle de Træspil, som bruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Ved Trætoffelværkstedet forfærdiget, Skoe med Træesaaller 1937 Par, Træetøfler 610 Par. Desuden er forfærdiget alle de Træetøfler og Skoe, som ere brugte til Stiftelsens Lemmer. - Ved Maskineværkstedet er forfærdiget alle de Reparationer og det Arbeide, som henhøre til Strømpevæver=Stolene, og andre ved Stiftelsen havende M. skiner. - Ved samme Værksted ere endvidere forfærdigede 98 Dusin Staalringe, saa og til Brug ved Fouteralmager Arbeide, Messingstifter 4000 Stkr., Øskener 500 Stkr., Hængsler 20 Dousin, Kroge 74 Dousin. - Ved den Stue, som er indrettet til deri at undervise Fanger i Linned Syening, ere for det Kongel, militaire Varedepot tilskaarne og syede, Kommisskjorter, 8000 Stkr., endvidere tilskaarne, 8000 Stkr. - Syet til Stiftelsens egen Brug, Skjorter 600 Stkr., Særker 600 Stkr., Lagener 300 Par, Madratser 100 Stkr., Hovedpuder 100 Stkr. - Af Læderknapper er for det Kongel. militaire Varedepot forfærdiget af de store 10, 100 Dousin, smaa Læderknapper 7950 Garnitur. Endvidere ere ved dette Værksted forfærdigede Kurve af forskjellige Sorter 60 Stkr. - Af dem, som undervises i Tappers Fletning, ere forfærdigede Tæpper af forskjellige Mønstre og Størrelser (nogle paa 10 a 12 Alens Længde), ialt 40 Stkr. Til Brug ved Væveriet op bobinet og skaaret Kjæder 278 Stkr., spundet Hør og Blaargarn, samt tvundet til Traad tilsammen 191 Pd., af Karteblads til Maskinerne ere satte 128. - Af denne Beretning erfares derhos saavel Præsternes Dhr. Ridder Masmanns, Gesners og Brachtesendes Bestræbelser for at bevirke Fangernes moralske Forbedring, som den Bistand, Jnstrumentmager og Dannebrogsmand Uldahl, Commerceraad Marstrand, Kammager Cathela, Vævermester Kohlert, Skomagermester Lange, samt Ulden- og Lærredshandler Borup have ydet Stiftelsen, i det de have overtaget forskjellige af de oprettede Værksteder, forsynet disse med Arbeide, oplært de derved ansatte Fanger og godtgjort Stiftelsen, hvad disse kostede den. - Efterat denne Beretning igjennem Cancelliet har været forelagt Hs. Majestæt, har det behaget Allerhøistsamme at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst have Directeuren for Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset, Major d'Auchamp, Ridder af Dannebrogen, i Særdeleshed, og samtlige Stiftelsens Betjente saavelsom Præsterne Ridder Masmann, Gesner og Brachtesendes, Commerceraad Marstrand, Fortepianofabrikant og Dannebrogsmand Uldahl, Kammager Cathala, Vævermester Køhlert, Skoemagermester Lange, samt Ulden- og Lærredshandler Borup tilkjendegivet Vort allerhøieste Velbehag, derhos ville Vi allernaadigst have Underinspecteur Bierring forundt Cancellie-Secretairs Caracteer. (Efter Coll. Tid.)¬