Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-12-02
Vi ville slutte disse Betragtninger over Naturen med nogle bemærkninger om Naturbegivenhederne udenfor vor Jordklode. Der er allerede talt om Pletterne i Solen, hvortil blot endnu maa føies af man læser i den Münchner Avis under 30te Juli. at en heel Grouppe af Aabninger viiste sig paa denTid i Solen, hvoraf een var af en saadan Størrelse, saa at Doct. Gruithuisen i de mange Aar han har betragtet dette Himmellegeme, kun eengang har seet en saa stor Aabning, nemlig i Juli 1804. Man kunde see den med en simpel Lommekikkert, med omløben Glas, som en sort Punkt. Der bemærkes, at saadanne Pletter bringe gierne Tordenluft med sig, især naar de ere nye og frembringe Overflødighed af Lysstoff. Denne Aabning var saa stor, at naar sex Legemer saa store som vor Jord vare slagne sammen, saa kunde de dog beqvemt styrte ind i Solen igiennem den. Mange af de nyeste Jagttagelser over Solpletterne bekræfte og berigtige Herschels Formodning, at ligesom ved de foranderlige Stierner, den eene halve Deel af Solen ogsaa er mindre gunstig for en overflødig Udstrømmelse af dens Straaler, end den anden, og at mange Solpletter giøre Aaret meere varmt og frugtbart. J 1795 og 1799 viiste sig ingen Sol pletter, og disse Aar vare ufrugtbare, ogsaa i 1811. saae man ingen Solpletter hele Sommeren igiennem. - Den bekiendte store, nu afdøde Astronom Schrøtter har efterladt sig et mærkværdigt Skrift om Plancterne Merkur og Besta; han har observeret at Merkur som er nærmest ved Solen, har ligesaamange Bierge, saavel i sin nordlige som i sin sydlige Halvkugle, som Maanen eller Venus. Denne Planet har en Dunstkreds, som er underkastet store Forandringer ved Vinde og Skyernes Bevægelser. Dag og Nat er omtrent ligesaa lang i Merkur, som paa Jorden, eller afvexle omtrent i en Tid af 24 Timer. Det er mærkværdigt at de Planeter, som ere nærmest ved Solen, nemlig Merkur, Venus, Jorden og Mars dreie sig næsten omtrent i samme Tid omkring deres Axel eller i 24 Timer, imedens de store Planeter, som ere længere borte fra Solen, Jupiter og Saturn dreie sig langt hurtigere omkring deres Axel. J Jupiter varer Dag og Rat ikke fuldt i 10 Timer. Ethvert Punkt paa Midten af Mercubevæger sig i hvert Secund 78 Gange langsommere end et Punkt paa Midten af Jupiter. – Planeten Besta er den mindste af alle Planeter, og mindre end Maanen og end alle Bieplancterne ved de øvrige Himmellegener, og det mindste Himmellegeme i vort Soelsystem, den har kun 74 Mile i Eiennemsnit, men Jundhar dog 309, Ceres har 352, Pallas 455 og vor Jord 1719 til 1720 geograppiske Miile i Giennemsnit. – Et mærkværdigt Phænomen paa Himlen observerede den bekiendte Astronom Canonikus Stark i Augsborg, Natten imellem den 7de og 8de August d. A., og ved ganske klar Luft; nemlig en Stribe paa Himlen, som lignede Melkeveien i Farve. (Man veed at Melkeveien er intet andet end den forenede Glands af en utallig Mængde af Stierner, som ere saalangt borte, at Øiet ikke kan adskille dem fra hinanden) dette Lys udbredte sig fra en Taagestierne (eller disse Lysskin i Himmelrummet, hvor man formoder en Forening af flere Melkeveie). Blikket ind i Himmelrummet er et Middel til at fandseliggjøre det Uendelige.