Jyske Efterretninger, 1813-07-25
Udenlandske Efterretninger. a. Hmk. ; M. Liin. Fader. Den rædet D. C. Retion : 1 Fol set staaende herske Demfor her med Baummilde laa 21 Mai d. Hachaltz, øde 2de af Hauerssndt. Staal Jesamme som Canalene, skridt st største Deel brund af de Constribet, har tagende En første Anmærkelse. Det lette Canalede forde : 3 Met ved Nerkanen, a. 25de ud Hemmendt og . . Jret er enker ere, er sardelet Levning og et rænge det mærkerne samme Cratiere minde, og el Fredet et koleget Sted. Den Handelen tilte Bag er O fra, de Capt. Dan Hau, Røde til ler sit Æresterier, døde de 3 Jnds Lange, til 2 Bes. ser der find Hahalet. Hariet er der forræv. Der. Brmere, Spkriim til Friset til Nord ved Straz ti stre Ent: Stuen na Dirker. Fremen. D. 3 Juliaade den sæden Efter bag et Cragtes at sestemt at kommanet, et med ret fort enskillige al mansenge hvende Dte Bowal im de Dal mannede dit Aren man havet Da deres Mølle. Alman ag man ud stet Tornatte syn at kan. Eng med mer seersent, han det Mort at Sølverlaangade, et tale mule Møyer, den skal tage der sin Amel i Emarste. Sammen snart at i Kassende mellem Frining, Kastand 1 L. A.a ne imrinzes at hemmesk Mang. Saalands dadlengs nært og den smukt Kone des En nan Samme Begaden 2 Mii for Patt, Huunder si therde Minut. De to Jri kan saa anniske Armen som Mantin, Anteres Slagt sat skersaat, talt Samle fyre i huus hen være Rau Det der den ham unge Emmen na den franske Næritiske Viin, Herrer el Besæts Da eng, 2 de Almissemag Eng det den suk Kein. I Detider er det endeel Mynt, at Ditters tiden stri immtet et 2 14 Averk. D. 22 Jrii en stor Ammes fra fransk Etanen erfian inerten Prig, men lagne syste Cit et te Deeler. d. 2 Maade i alt det næste Sr. Fr. Cadizzist ti fre Sair Strandet Linge de ne tage som da man mk. L. S. Lufte Pedersen slaaer Ara angaae tieneste Lunde i Mønt Time, at kring og langt og ries alt i Dyrder. saa maa Stalet. Aand det Derset forfruet: Sipline, til at det Aar, Køse Datter tian denne Stal af Handling og hans Annat i Penge udt. Tidsant at denne de gange Kierne Søle mytemme og er imment Maanere Tranaling. Kammer saa . . . . . det til han Pria mange af Pasin paa længe Hindsgader Sang Tirste Barne. En ret til Plom en Mal et mue til i At om ge den Raad og sat sin sme danske Le. D. Sengen og me om Amaran 1 merfra at anet hans Tan maam sam sat siden og din Laan, kan hæknet. Den passtian Darman som aa sine Læst. Damen kunnes mindrigt var Lamenom men Slun at mande Timaal: i Jamme i Tale t i Amet i Femmet. En Timmet og sundEnkemanara smert den suite na Repiaman som et Til at Schmen a Dant at Em hvis mig et Rysman som sin muen Sum sin Timin Ommen kun men nu at sk. Huses Regning en Mængde Korn, hvilken Udførsel den østerrigske Regiering bliver ved at tillade, som ellers i i sidste Foraar var strængt forbudet. Under disse Rustninger, som Kelseren vil bringe med Fæstningerne fra Nedre=Elben indtil Hamburg i een Linie, ere ogsaa de diplomatisk. Underhandlinger i fuld Virksomhed. Det uagtet samler sig, foruden den italienske Observations Armee ved Verona, Vicenza henimod Etsch=Floden, ogsaa en saakaldet bayersk Observations=Armee, hvortil hentes en Mængde Tropper fra det andre i Frankrig, og hvoraf 2 Divisioner vil trække i Leir omkring Bamberg. Frankrig. J Coulon har Fyrsten af Esling (Marskal Massena) hyppige Sammenkomster med ViceAdmiral Emmerian og Søepræsecten, og man forsikkrer, at de har en vigtig Expedition i Middelhavet til Gienstand. J Antverpen giøres daglig Prøver med de der anlagte flydende Broer, som ganske opfylde den tilsigtede Rytte. Ved Hielp af een af dem kan i en Overfart inden nogle Minuter 1000 Mand sættes fra een Bredde af Schelde over til den anden. De fladbundne Skibe frembyde ved Ebbe og Flod den største Lethed til Ind= og Udskibning, endog af de sværrest belæssede Vogne. Indretningen af disse flydende Broer og fladbundne Fartøier er foretaget under Direction af Marine=Chefen Oberst Lair i Antmerpen.