Viborger Samler, 1844-08-10
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Lord Jngestrie, en Marinecapitain, der interesserer sig meget for Capt. Warners Opfindelse, androg den 31te Juli i Underhuset paa Fremlæggelsen af Regjeringens Correspondence med Capt. Warner, og motiverede sit Andragende ved en lang Beretning om de stedfundne Underhandlinger, hvorhos han tillige søgte at godtgjøre, at Regjeringen hverken under Lord Melbourne eller under Sir Rob. Peel havde skjænket denne Opfindelse den Opmærksomhed, som samme fortjente, samt at de af Warner opstillede Pengevilkaar ingenlunde havde været saa overdrevne, som man i Almindelighed paastod. Sir Rob. Peel forsvarede Regjeringen, og erklærede, at baade Omkostningerne ved et Forsøg med det opfundne Ødelæggelsesmiddel og den fordrede Kjøbesum vare altfor store til at Regjeringen uden tilbørlig foreløbig Undersøgelse kunde indlade sig paa Warners Andragende. Warner havde opfundet to Ødelæggelsesmaskiner, den usynlige Bombe og en saa kaldet Langttræffer. Forat anstille Forsøg med disse Opfindelser fordrede Capt. Warner 5170 Lstl., og som Kjøbesum for begge Opfindelser 400,000 Lstl., men han vilde ikke indlade sig paa nogen foreløbig Undersøgelse, og vidste med Hensyn til Hemmeligholdelsen af Opfindelsen ikke at give anden Garantie end at der paa enhver Flaade, som skulde forsynes med disse Kastevaaben, kun behøvedes at være et eneste Jndivid, der forstod at fabrikere og anvende hine Vaaben, og at foruden dette Jndivid kun den fungerende Premierminister i England skulde vorde indviet i Hemmeligheden, imod hvilken sidste Bestemmelse Sir Robert Peeisærdeleshed protesterede. Sir Charles Napier søgte paa sin djærve Maade at fremstille hele Sagen som noget Gammelt og Bekjendt, og vilde ikke, at man skulde kjøbe Katten i Sækken. Sir George Cockburn, en af Admiralitetslorderne, meddeelte af en ham af en Artillerie officier tilstillet Beretning om Experimentet i Brighton, at den usynlige Bombe var ved Hielp af et Toug og Strømgangen ledet hen til det store, til Undergang indviede Skib, saa at der i det mindste af hiint Forsøg kun kunde sluttes til en meget precair Nytte af denne meget omtalte og høit anpriste Opfindelse. – Endelig antoges uden Afstemning Lord Jngestries Andragende. Under Løbet af denne Discussion gav iøvrigt Comper, Lord Melbournes forrige Privatsecretair, den troværdige Beretning at Capt. Warner allerede tidligere havde tilbudt den preussiske Regjering sin Opfindelse, men var af denne afviis af lignende Grunde, som af den engelske, Frankerig. Regjeringen har erholdt Depescher fra Admiral Dupetit-Thouars. Han skal med Værdighed have svaret paa det ham Tilmeldte om at Regjeringen ikke billiger hans Forhold og ikke sanctionerer de af ham trufne Forholdsregler, samt yttret det Ønske, at Regjeringen snares muligt vilde afløse ham fra hans ubehagelige Post. Hans Efterfølger, Contreadmiral Hamelin, har forladt Frankerig Charivari indeholder følgende Notits: "Vi havde besluttet for værdigen at feire Julidagen at besøge de Mænd, der udførte den uforglemmelige Julirevolution; men da alle disse Mænd befinde sig i Statsfængslerne, og vil desaarsag for at udføre vor Beslutning maae lade os indespærre for denne Dag (d. 30te Juli), saa vil vort Blad, ikke udkomme imorgen." Ogsaa Journ. d. Deb. udkom ikke i Anledning af Julifesten, men uden at anføre den af Charivari paaberaabte Grund. Julifesten (den 27de, 28de og 29de Juli) begunstige des af det smukkeste Veirlig. De den 29de Juli om Aftenen afbrændte Fyrværkerier vare overordentlig glimrende Men beklageligt er det i høi Grad, at - under den ved Hjørnet af Avenne Gabrielle opstaaede Trængsel af Tilskuere, Børn, Fruentimmer og nogle Mandfolk ere blevne Offre for Døden. Denne frygtelige Forvirring vedvarede over1/2 Time, og først efter denne Tid kunde man bringe de Qvalte til Hospitalet Beaujou. Efter Rygtet skulle 12 Børn savnes af deres Forældre. De Boissy er kaldt til Orden i Pairernes Kammer, fordi han under Discussionen om Algerien betjente sig af det Udtryk, at Frankerig behandledes som Storbritanniens Vasal, samt at Frankerig skulde underhandle med de andre Magter paa lige Fod, og ikke lade sig tage paa Slæbe touget af de andre Stater.