Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Bekiendtgiørelse. Justiceraad Fleischer har fundet fornødent for at giøre hans Forsøg, til en Underviisning i det Danske og Norske Skov=Væsen desto brugbarere og almeennyttigere, at afhandle derudi nogle fleere Poster end efter forrige skeete Avertissement. Dette Skrift over en Materie, som hidtil ikke er afhandlet paa Dansk, skal da indeholde følgende Kapitler: 1ste Kap. Om de naturlige Egenskaber ved ethvert Træe, hvor ved det voxer og underholdes, som man bør kiende, for at rette sig derefter saavel i Henseende til Saaening og Plantning, som øvrige Behandling. 2det Kap. Om Træernes adskillige Inddeeling, og nødvendig Oplysning, for at forstaae fremmede i sær Tydske og Franske Skov=Væsens Skrifter. 3die til 23de Kap. Om hvert af vore vilde Træer i sær, som Ahorn, Ask, Aunbøg, Birk, Bøg, Eeg, Fyr, Gran, a. samt en Deel af de fornemmeste Tiørne Væxter, en kort Beskrivelse over hver, hvad Jord samme voxer i, hvorledes oppelskes, og til hvad Nytte og Brug kan anvendes. 24de Kap. Hvor meget voxer et Træe omtrent aarlig, til det er fuldmodent, hvoraf kan man kiende det staaende paa sin ret, eller begynder at tage Skade, og da strax bør hugges, Roed, at det endnu er frisk og voxer, eller at det har afvohvorledes kan man beregne, hvor mange Tommer i Fiirkant sligt et Træe vil holde, naar det bliver sauget, hvoraf kan en Skibs Bygmester, Tømmermand eller andre, som arbeide i Tømmer, see, om det Træe, ham tilbydes, er fuld moedent, frisk og stærk, eller ei, samt, hvad er Aarsagen, hvorfor det Gamles Bygnings Tømmer er saa meget stærkere, og holder længer ud, end det, i vore Tider, 25de Kap. Hvad Tid om Aaret er det best at fælde Skov=Træer, deels i Henseende til det Slags, som igien skal skyde udfra Roden, deels i Henseende til Tømmerets Varighed og Godhed til Brug, 26de Kap. Hvorledes man ved Træernes Afskaling paa Roden et allene kan befordre Tømmerets meere Fasthed og Styrke, oplyst saavel af naturlige Grunde, som Erfarenhed, men endog, hvad visse Træarter angaaer, derved forskaffe vor re Garverier en større og bedre Forraad af Bark, samt hvorledes med denne Afbarkning videre skal forholdes. 27de Kap. Hvorledes de fældede Træer videre skal behandles saavel for at give Tømmeret en meere Fasthed, som og forat forekomme de skadelige Risser og Sprekker i samme, som ofte fordærver de beste Kievler. 28de Kap. Hvorved vore Skove ere blevne fordærvede, og hvorledes man til beste Nytte efter enhver Skovs Beskaffenhed skal hugge i samme, enten ved Inddeeling i visse aarlige Hugster, eller hvorledes. 29de Kap. Hvorledes enhver Skov Eier til beste Nytte saavel for sig selv, som det Almindelige burde behandle og anvende de fældede Træer, og hvor almeennyttigt det vilde være, om der ved en hver stor Skov, og i sær ved de Kongel. Skove blev anlagt et Gauntømmer Magazin, hvori kunde oplegges, hvad derved hvert Aars Hugst befandtes tienligt, deels til Skibs deels til andet Bygnings Tømmer, saavelsom og til Hjulmands=Snedker Dreier Bødker og andet Brug, hvorfra enhver kunde forsynes med moedent stærk og got Træe, og det andet sælges efter sin Beskaffenhed deels til Brænde, deels til Kulsvierie, samt en Beregning over, hvorledes ved vel anlagte Kulmiler de udbragte Kul kan forholde sig til det forbrug te Qvantum af Træe. 30te Kap. Hvorledes man fornuftig skal bedømme den Grund og Plads, man har for sig, saavel, om den bør anvendes til Skov, som og i første Fald, hvad Slags Træer der da saavel efter Grundens Beskaffenhed som andre Omstændigheder der best passe sig for samme, og med største Fordeel kan legges Vind paa. 31te Kap. Om den beste Maade saavel at anlegge slig en nye Skov, som og udbrede og vedligeholde de gamle, enten det efter Stedernes Beskaffenhed bør skee ved Saaning eller Plantning, saavel i Henseende til Løv som Naale Træer. 32te Kap. Hvad der er at iagttage ved en Skovs Besaaning og hvorledes samme i alle Henseende bør at skee efter forefindende Omstændigheder, saavel ved et nyt Stykke Jord, som i en gammel Skov selv. 33te Kap. Naar og hvorledes den unge Skov bør opsniddes og luftes. 34te Kap. Hvorledes man paa beste Maade skal gaae til Værk, naar man ved Plantning enten vil opelske nye eller forbedre gamle Skove, og derunder; hvor fornødent det er ved Kongelige og andre Skove, at anlegge vilde Træeskoler, hvorfra enhver for en billig Betaling kunde forsynes med vel optrukne Træ=Stammer, som man kunde være forsikret om ved en rigtig Behandling efter dette Kapitels Jndhold at ville slaae an 35te Kap. Adskillige magt paaliggende Erindringer til Skovenes og deres Fremvextes nyttige Behandling: hvorledes Træer, skal fælles, saa de igien kan give trivelig Rodskud, hvad Skade for megen Fugtighed giør i Skovene, hvorledes med Mod seet og det affaldne Løv skal forhandles, om nogen ung Vext, til Nytte skal komme frem, og endelig om en Skovs fordeelagtige Indhegning, samt Ønske til Skov=Væsenets Opkomst om en forbedret og efter Tingenes Natur sig passende Skov Forordning. Paa dette Skrift prænumereres med 3 Mk. til indeværende October Maaneds Udgang i Jylland hos Hr. Wandall i Aalborg. Med dette Maaneds Udgang ophører Prænumerationen. Fleischer.