JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Sexogtyvende Aargang. Nummer 59. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Udenlandsk. Tydskland. De sidste tydske Aviser medbragte en i Frankfurt den 28de Juni d. A. vedtaget offentlig Protocol over den tydske Forbundsforsamlings 2de Session. J dette Document føres Klage over den offentlige Menings sygelige Tilstand, som truer ei alene enkelte Staters indvortes Ro og Sikkerhed, men det hele Forbunds Existents." Dette har bevæget Keiseren af Østerrig, som det tydske Forbunds første Medlem, til at beraadslaae med Kongen af Preussen om denne Gjenstand. Resultatet blev, at Kamrene i constitutionelle Stater, ved Forkastelsen af Budgettet, ingen Ret have til at controllere deres Regjeringers Adfærd, eller til at fremtvinge Antagelse af Forholdsregler, der ikke stemme overeens med det tydske Forbunds Aand, hvorimod Kamrene blot have Ret til at indgive Forslage angaaende hvad de tro der bør forandres i Lovene, da der i intet Tilfælde tilkommer dem Magt og Myndighed til at nægte deres Regenter de Hjælpemidler, der ere nødvendige til en velordnet Regjering. Derpaa foresloges af Østerrig og Preussen 6 Artikler, hvormed Forbunds forsamlingens Medlemmer erklærede sig fuldkommen tilfredse. Derefter blev den endelige Beslutning taget, og hine 6 Artikler, hvoraf vi maa indskrænke os til at meddele det Væsentligste, bleve underskrevne. Art. 1. Enhver tydsk Souverain er, som Medlem af Forbundet, ei alene berettiget til at forkaste ethvert Forslag af Stænderne, som modsiger det antagne Princip, men Forbundets Øiemeed forpligter ham endog til slig Forkastelse. Art. 2. Stænderne ere ikke berettigede til at nægte nogen tydsk Souverain de Midler, hvorved han sættes i Stand til at opfylde sine Forpligtelser mod Forbundet, og føre en Regjering, som svarer til Landets Tarv. Art. 3. De tydske Forbundstaters indvortes Lovgivning maa ikke gjøre Brud paa Forbundets Øiemeed, eiheller være til Hinder for Opfyldelsen af constitutionelle Forpligtelser mod Forbundet, eller mod de til Tirsdagen den 23 Juli 1832. samme stipolerede Pengebidrags Erlæggelse. Art. 4. Der skal, foreløbigen for sex Aar, udnævnes en Committee, hvis Hverv bliver, uafladeligen at have sin Opmærksomhed henvendt paa Landstænderne i de tydske Forbundsstater, for at meddele Forbundsforsamlingen fornøden Underretning. Art. H. Samtlige Forbundsregjeringer forpligte sig til, enhver i Følge Statens særegne Ordning, at udstæde og haandhæve Anordninger, der agtes nødvendige til at forebygge offentlige Angreb paa Forbundet i Stændernes Forsamling. Art. G. Det tydske Forbund er ene og udelukkende berettiget til, at fortolke Forbunds- og Beslutnings-Acterne. Hvad den periodiske Presses Misbrug angaaer, da imodesees en Beretning, som kan sætte Forbundsforsamlingen i Stand til at fatte en endelig Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Kongen af Danmark, der, som Hertug til Holsteen og Lauenborg, lod møde ved sin Gesandt, Kammerherre, Baron Pechlin, afgav ogsaa sin Stemme, hvilken vi her, efter Statstidenden, optage ordret: "Hans Majestæt Kongen gjennemtrængt af den Overbeviisning, at der for den revolutionaire Færd, som nu har taget Overhaand i adskillige tydske Forbundstater, bør sættes en Grændse ved ufortøvet Udvikling og ved hensigtsmæssig og kraftig Anvendelse af Forbundets Competents – erkjender med største Tilfredshed i Deres Majestæters Keiseren af Øster riges og Kongen af Preussens Forslag, at denne Opgave er fattet paa en Maade, som svarer til Deres Viisdom, retfærdiggjøres ved det tydske Forbunds Bestemmelse, og er Borgen for Betryggelsen af dettes Øiemeed. – Vedligeholdelsen af den landstændiske Virksomhed inden de ved Forbundets Love foreskrevne Grændser, og Forebyggelse af Trykkepressens Misbrug ved en fælleds Lovgivning, ere de Midler, der med urokkelig Conseqvents bør anvendes til at beskytte og fremme almeen Velfærd, Da vil det bestaaende kunne bevares for hine formastelige Angreb, der i deres Retning mod den monarchiske Orden true at omstyrte de ved dybere, forstandig Erkjendelse grundlagte, ved Historie og Erfaring som gavnlige hjemlede Jnstitutioner, og at forandre det tydske FolksGrundcharacteer ikke mindre end det tydske Forbunds. Jkkun en total Vildfarelse i begge disse Henseender kan forlede til den daarlige Jndbildning, at et nyt Held vil opstaae for Tydskland, dersom de Baand opløses, der forene Fyrsterne og Folket i Authoritets og Kjærligheds, i Ærefrygts og Lydigheds Forhold, og i Stedet derfor indføres ny Constitutionsformer, som skulle erstatte de store religiense og moralske Bevæggrundes Virksomhed. Men Troner, grundede paa Retfærdighed og Velvillie, ere urokkelige. J Følge denne Tro har Hs. Majestæt Kongen med dybtfølt Tak erkjendt, at hans høie Bundsforvante gjøre det til Forbundets Opgave, ogsaa at give Tydsklands Folk factiske Beviser paa denne Velvillie ved almeennyttige Anordninger, som Tidens sande Tarv og det tydske Statssamfund gjøre ønskelige eller nødvendige. Efter disse Synspuncter tilegner Hs. Majestæt sig ikke mindre alle hine Forslags Grundlægning, end Høistsamme skjænker dem sit fuldkomneste bifald."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Denne Forbundsdagens Beslutning er i Hanover hvor den kundgjortes den 14de Juli, optaget med Mishag. Stænderne have endog vedtaget, paa det Kraftigste og Bestemteste at protestere mod Beslutningen og at ansøge Kongen og Bistand, hvilken de imidlertid ikke kunne vente, da Hs. Maj. Kong Wilhelm ikke alene har skjænket Beslutningen sit ubetingede bifald, men tillige udtrykkeligen lovet, af al Magt at understøtte den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Adskilligt. Den hellige Fader har uden videre Betænkning givet den fornødne Dispensation til Kong Leopolds Formæling med den franske Prindsesse, uagtet deres forskjellige Religions-Bekjendelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Erkehertuginde Marie Louises Sammenkomst med sin syge Søn (Hertugen af Reichstadt) frembød en ubeskrivelig rørende Scene, og Man saae Domestikkerne, som blot i lang Afstand vare Vidner dertil, fælde Taarer og vride Hænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
J Rio Janeiro er den 17de Mai gjort et Rovolutions-Forsøg til Fordeel for Don Pedro. En fremmed Eventyrer, der kalder sig Baron Bülow, stod i Spidsen derfor, men efter en fortvivlet Modstand bleve de Sammensvorne afvæbnede og fængslede. (Bemeldte Bülow menes at være en født Nordmand, der eengang har staaet i würtembergsk Tjeneste, og siden flakket vidt omkring. Han havde givtet sig med et skotlandsk Fruentimmer, og kaldet sig Baron, uden at Man vidste hvorfra han havde denne Titel. Hans Fader havde været Ritmester i tydsk Tjeneste, og siden efter en Tidlang Postmester i Drammen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Efter at Cholera er udbrudt i Districts=Fængslet i Cork, har Man fundet paa en ny Methode til at afværge dens Udbredelse. En Spillemand er nemlig antagen til at spille for de qvindelige Fanger, til hvilke Epidemien næsten aldeles er indskrænket, nogle Timer hver Aften; de bringes Alle hen til en stor Sal i Fængslet, for Musik og Dands yttre de en saa stor Jnteresse, at de glemme Cholera og Skræk for den. Til denne Forholdsregel har den Tanke ført, at, ligesom Frygt er en prædisponerende Aarsag til Cholera, saa er Musik og Dands det bedste Middel til at svække dens Jndflydelse. – Den samme Methode er med Held forsøgt i det Fængsel, hvori de Domfældte ere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Staden Hamadan i tyrkisk Asien er bleven oversvømmet af en hidtil aldeles ubekiendt Art af Slanger, hvis Bid øieblikkeligen har Galenskab, og inden meget kort Tids Forløb Døden, til Følge. Byens Gader ere besaaede med døde Kroppe. De forfærdede Jndvaanere vide i deres Angst ikke, hvorhen de skulle vende sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
J Staden Wesel har et ondskabsfuldt Fruentimmer, for at hævne sig paa en lykkeligere Medbeilerinde, en Aftenstund, forklædt som Artillerist, antastet denne, en Borgerdatter, paa Gaden og overhældt hende med Skedevand, saaledes at Man tvivler om, at hun kan leve. En stakkels Jødefamilie, som boede i Nærheden af det Sted, hvor Forbrydelsen blev begaaet, blev af Pøbelen, mistænkt for at have Deel deri, og desaarsag mishandlet, samt dens Bopæl demoleret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Natten til den 28de f. M. blev Toldcontroller Reinhard ved Landskrong – en Mand, som i flere Aar har udmærket sig ved Confiskationer omkring Sundet kaldet ud af sin Seng hen til Vinduet, og i det han aabnede samme, truffet af en Flintekugle i Brystet, som gik ud igjennem Ryggen. J Følge de sidste Efterretninger laae han endnu meget syg. For Snigmorderens Opdagelse er udsat en Præmie af 1,000 Rd. Bco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Et i Sverrig bygget Dampskib med 120 Hestes Kraft, indrettet til 48 Passagerer, skal herefter gaae imellem Riga og Lübeck. Prisen er for første Kahyt 12, for anden 8 Ducater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
J Christiania er nu, i Overeensstemmelse med Justitsdepartementets og den norske Regjerings Jndstilling, nedsat en Commission – bestaaende af Generalmajor Schilling, Oberstlieutenant Kaltenborn, Oberstlieutenant Kjerulff og Brigade-Auditeur Conradi som Actuarius – for at bedømme og paakiende Generalmajor Baron Wedel Jarlsbergs Forhold, deels mod de for her i Bladet omtalte Livsslaver, deels ogsaa, hvorvidt han i Mai 1830 skulde have søgt ved ulovlige Midler at bringe nogle Slaver til Forklaring og Bekjendelse angaaende begaaet Tyverie. Denne Commission er bemyndiget til: 1) at indkalde Enhver, 4 Mile fra Commissionsstedet boende, for at afgive Forklaring; 2) ved Dom at afgjøre, af hvem Omkostningerne skal udredes, og 3) at tilkjende Actuarius et passende Salarium. - At Forbittrelsen i Norge mod Baron Wedel er stor, sees af norske Morgenblad, hvor adskillige Epitheta - ikke upassende, dersom han er saaledes, som han skildres, og som endnu ikke er modsagt af nogen Vei – ere ham tillagte. Der fortælles endvidere, at den norske Statsminister Løvenskjold skulde have protesteret imod Regjeringens Jndstilling og Kongens Beslutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Jndenlandsk. Da Physicus i Oldeslohe, Justitsraad Hagelstein, som tillige var lægekyndigt Medlem af den derværende Cholera-Commission, var død, og Valg af et nyt Medlem af denne skulde foretages, saa henvendte den derværende Magistrat fornemmeligen sin Opmærksomhed paa Dhrr. Dr. Lemon og Thomsen. For den første talede en høi videnskabelig Dannelse og en mangeaarig Praxis, for den anden, foruden hans gode Kundskaber, en moden Erfaring, da han havde behandlet mange Cholera-Patienter i Polen. Magistraten i Oldeslobe, for ikke at begaae noget Misgreb, forespurgte sig hos Overretten i Glückstadt, og fremførte alle de Grunde, som kunde tale for begge. Herpaa fulgte fra Central-Commissionen i Slesvig den Beskeed, at Dr. Lemon, som den ældste Læge, skulde være Medlem af den omtalte Commission. J denne Anledning yttres i kieller Correspondentsblad i en Skrivelse fra Oldeslobe: "Uden at ville anføre eller forudsætte noget Ufordeelagtigt imod denne Mand eller imod hans Dygtighed, kan Man dog ikke undlade, at undre sig over denne Afgjørelse. Thi hvorledes kan det rime sig paa en fornuftig Maade, at Statskassen paa den ene Side vil give Lægen Reisepenge, for at studere Cholera, og paa den anden Side ikke, vil tage særdeles Hensyn paa de Læger, som kjende Sygdommen af Erfaring. Maaskee – lægges der til – har Central-Commissionen, som sikkert længe vil erindres af Slesvig=Holstenere, Anskuelser over dette Punct, som ere afvigende fra Regjeringens, og følger den gamle beqvemme Regel, at den sande Prøvesteen for Adkomster ikke særdeles Duelighed eller Sagkundskab, men den større Anciennitet."(Kbh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Det theologiske Facultet i Kiel har ved et formeligt responsum erklæret sig til Gunst for Pastor Visby, i alle de Puncter, hvori Mag. Lindberg vilde indbilde Folk, at han har fundet Meeneed, Gudsbespottelse, falsk Lærdom, Logn o. s. v. Skibet "Vrouv Catharina af Vendeen, F. N. Ellermann, ballastet fra Dunkirchen bestemt til Østersøen, som den 26de Juni ankom til Helsingøer, er bleven afviist til Kyholm, for at holde Qvarantaine, eftersom Kokken var død to Dage efter dets Afseiling fra Dunkirchen og en Matros døde paa Helsingøers Rhed, Begge sandsynligviis af Cholera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Hs. Durchl. Hertugen af Slesvig-holsteen-Sønderborg Augustenborg har i dette Foraar i England ladet opkjøbe den 5-aarige Fuldblods-Hingst Erymus (der 1830 paa en brillant Maade vandt det store DrawingRoom Stakkes i Goodwood og afslog flere berømte Rendere) samt 6 Fuldblods-Hopper. Fra det angustenborger Stutteri er derimod i Aar bleven tilbagekjøbt til England tvende af Moses bedækkede Hopper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
En født Dansk, C. N. Scherr, der for omtrent 10 Aar siden tog over til Nordamerica, og i de sidste Aar har været bosat som Fortepiano- og Orgelbygger i Philladelphia, har opfundet et nyt musicalsk Jnstrument, som han kalder Harpe-Guitar, hvorpaa han har erholdt Patent. For dette ny Jnstrument har Schermodtaget Præmier, ligesom og de af ham forfærdigede Fortepianoer ere blevne omtalte med offentlig Roes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
J Kjøbenhavn udleies nu Classelotteri=Sedler, og en A. Berend siger i en Bekjendtgjørelse: "For at Enhver efter Evne kan forsøge sin Lykke i Classelotteriet, uden at behøve at kjøbe Lod, kunne endnu erholdes til Leie nogle hele, 1/2 og 1/4 Lodder, for hvilke betales Leie efter Overeenskomst."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
En paa Gaden i Kjøbenhavn legende Dreng har faaet en sørgelig Død. J det han løb omkring, rendte han, maaskee lidt hæftigt, til en forbigaaende Mand, som uvillig stødte ham fra sig, hvorved han ulykkeligviis kom ind under Hjulene paa en Vogn. Drengen var Forældrenes eneste Barn. (Vib. Saml.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Frederikshavn, den 11te Juli. J Dag ere hertil ankomne med Skibsleilighed fra Amsterdam 7 Fiskere, hjemmehørende i Landsbyen Haandsholm, Hillerslev Herred, under Thisted Amt. De vare den 13de Juni d. A. gaaede ud under jydsk Rev, for at drive Fisker, i en lille Jolle, da en Storm opstod, som truede dem med Undergang. Til deres Lykke bleve de opdagede af Capitain J. G. Seiffert, førende Kuffen "Johannat, af Rotterdam, der med Vevillighed optog dem Alle og førte dem til Rotterdam, hvorfra de over Amsterdam, efter den vedkommende danske Consuls Foranstaltning, ere ankomne hertil, hvor Øvrigheden strax ydede dem fornøden Hjælp til at fortsætte Reisen til deres Hjemstavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Jndsendt. For nogle Aar tilbage hen i Tiden, Da var Hr. L..... kun meget liden. (Jeg mener ei Personen; thi i Forhold til hans Hjerne Hans Krop var meget stor.) Det sige vil med andre Ord: Hans Handling den var skiden. Dog er han blevet til en Mand – Hvo Lykken føie vil, behøver ei Forstand, Det see vi med saa mangen Kloddrian. Men, Herre Gud, hvad skal Man sige? Vor Herre deeler sine Gaver ei saa lige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Bekjendtgjørelser. Den 20de og 21de ds, afholdt det borgerlige Skydeselskab her i Byen dets aarlige Fugleskydning. Første Dag nedskjød. Hr. Kjøbmand S. F. Jessen Ringen for Hr. Justitsraad og Toldinspecteur Langeland, som erholdt Gevinsten Nr. 4, en Sukkerspand med Skee; Hr. Kjøbmand S. F. Jessen venstre Vinge for Hr. Bagermester G. Priergaard, som erholdt Gevinsten No. 3, en Kalotskee; Hr. Selveier H. Mikkelsen i Abildtorpe høire Vinge for Hr. Organist Eigler, som erholdt Gevinsten No. 2 en Flodekande. Anden Dag nedskjød: Hr. Kjøbmand G. F. Jessen Halen for Hr. Kjøbmand Aarestrup, som erholdt Gevinsten No. 5, en Punscheskee. Samme Dag blev skudt til Skiven efter Gevinsterne No. 1 og 6, hvor da Gevinsten No. 1. tolv Spiseskeer, ved Selveier H. Mikkelsens Skud tilfaldt Møller Johan Pedersen i Horslunde. Gevinsten No. 6, en Flodeskee, tilfaldt Selveier N. Jessen i Vindeby ved eget Skud, og blev altsaa Møller Johan Pedersen for dette Aar Selskabets Formand. Gevinsterne No. 2, 3, 5, 6 vare indvendig forgyldte. Nakskov, den 22de Juli 1832. Diderichsen, Selskabets Casserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Afskrivt. af Conclusionen af den inden Aarhuus Bytingsret i Sagen No. 7 1832, Gjørtler og Graveur H. K. Kandelstorff, contra Bogbinder C. W. Soldin, d. 26de April 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
afsagde Dom. Thi kjendes for Ret Jndstævnte Bogbinder C. W. Soldin bør til Citanten, Gjortler og Graveur H. K. Kandelstorff, betale de under nærværende Sag, for leverede Typer, paastævnte tre Rigsbankdaler og fire Skilling Sedler og Tegn, med Renter fra Dato af Klagen til Forligelsescommissionen den 13de Januar d. A. indtil Betaling skeer, og bør de af Jndstævnte i Annoncen i Aarhuus Stiftstidende No. 1, 1832, brugte og her paaankede fornærmelige Udladelser: "Med slig en løgnagtig Svend, som Gjørtler H. K. Kandelstorff, finder jeg mig for god til at indlade mig i Avisfeide. Jmidlertid skal nok ved Retten Sandheden komme for Dagen, og jeg "skal da ikke undlade offentlig at bekjendtgjøre dette misserable Subjects usle Fremfærd imod mig, ei alene døde og magtesløse at være, saaledes at de ikke i nogen Maade komme Citanten til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte, men Jndstævnte bør derhos ogsaa herfor at bøde til Aarhuus Byes Fattigkasse eet Hundrede Rigsbankdaler Sølv. Saa bør han og til Citanten udrede denne Sags Omkostninger med sexten Rigsbankdaler Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dag efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Fleischer. Afskrivtens Rigtighed bekræfter. Fleischer. Hvilket herved, overeensstemmende med Forordningen af 27de Septbr. 1799, bekjendtgjøres. Fleischer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Auction. Mandagen den 13de August d. A. og paafølgende Dage, om Formiddagen Klokken 10, bliver paa Falster Birks Tinghuus ved Nyekjøbing afholdt offentlig Auction over den afg. Sognepræst, Ridder Andreas Peter Medens Stervboe tilhørende Bogsamling, bestaaende af noget over 1800 Bind af vel conditionerede Bøger i forskjellige Videnskaber, saasom Philosophie, Philologie, Theologie, Retsvidenskaben, Medicinen, Naturvidenskaberne, Historie, Geographie, Politik, Numismatik, m. fl. Credit gives vederhæftige Kjøbere til Michaelis Dag indeværende Aar. Falsters Birk, den 13de Julii 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusfæster Rasmus Hansen Wiersen af Høyreby og hans ligeledes afdøde Enke Jngeborg Nielsdatter indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gammelgaard, den 21de Juli 1832. J. Find.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand og Smed Jørgen Jensen af Hyltofte indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. En Skiftesamlig i Boet har jeg bestemt at afholdes her paa mit Contoir Loverdagen den 21de dennes, Formiddag Kl. 9, for at tage Bestemmelse om, hvorvidt Realisationen af Boet skal finde Sted. Raahaugegaard, den 10de Juli 1832. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Condition ønskes. Et anstændigt Fruentimmer, som i flere Aar har forestaaet Huusholdning paa et landligt Sted, ønsker sig til 1ste November anbragt i samme Vei. Paa Lønnen, ansees ikke saameget, som paa en god Omgang. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Tjenesteledig. Fæstemand Bjørn i Mariebo anviser Plads for 6 raske Tærskere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-23
Ved Tallotteriets 1234te Trækning i Altona udkom: No. 34. 14. 41. 88. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Rummer 60. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Udenlandsk. Portugal. D. Pedros Expedition gik under Seil fra San Miguel den 27de Junii. Forinden de forskjellige Corpser forlode Strandbredden fandt en stor religiens Festlighed Sted, hvorefter Keiseren holdt en Tale til Soldaterne, og gjorde dem opmærksomme paa, at de bleve kaldte af deres lidende Fædreland. Derpaa gik Jndskibningen for sig i fuldkommen Orden. D. Pedro, er meget elsket saavel af Soldaterne som Matroserne. Denne Magt, der nu iler for at befrie Portugal fra sin Tyran, bestaaer af: 2 Fregatter, "Reinha da Portugal og "Donna Maria den Anden, 3 Corvetter, 3 Brigger, 4 Skonnerter, 15 Kanonbaade og 65 Transportskibe. Dampskibet "Superbe ledsager Expeditionen, og to andre have befaling til at støde til den ved den portugisiske Kyst. Landtropperne bestaae af 9000 Md. portugisisk Jnfanteri og Cavalleri, 780 Md. Artilleri, 1500 Englændere og Franskmænd, som have 160 Muuldyr til deres Feldt-Artilleri. 140 Heste haves til Brug for det grove Skyts, og 24 fladbundede Fartøier skulle afbenyttes ved Troppernes Landgang. Hele Armeen har faaet en Maaneds Sold forud, og paa Skibene haves Forraad af Proviant for to Maaneder. Den engelske Fregat "Stag, seilede den 30te til Tajo, for at underrette den derværende engelske Flaade om Expeditionens nære Ankomst. – Fra London skrives, at saasnart en Regjering for Donna Maria i Portugal er ordnet, skulle der fra engelsk Side knyttes diplomatiske Forbindelser med den. – J Følge Skrivelse fra Lissabon har Don Miguel forberedt sig paa, i Tilfælde af at Don Pedro seirer, at undvige med sine Skatte paa et americansk Skib, Østerrig. Man vil vide, at alle Jnfanteri-Officierer have faaet Ordre til at anskaffe sig de til fuldkommen Krigsfod fornødne Pakheste, hvilke, som bekjendt, ogsaa tildeeles østerrigske Jnfanteri-Officerer naar de ere i Feldten. - Keiseren skal, under sit Ophold i Junsbruk, have udtalt nogle mærkelige Yttringer til en Person af Fredagen den 26 Juli 1832. høi Rang, der vel i det Hele vare af fredelig Natur, men dog vidnede om den faste Beslutning, i Tilfælde af et Angreb at sætte den hele slagfærdige Armee paa Benene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Hertugen af Reichstadt er i Bedring. Den 9de Juli viste han sig paa Slotsbalconen i Schönbruun, og Dagen derpaa foretog han sig sin første Udflugt efter Sygdommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Preussen. J en Skrivelse fra Berlin af 17de de yttres Frygt for en nærforestaaende Krig. Denne Tro grunder sig især paa Kundskab om de to russiske Feldtleire i Polen, to store Høstmandeuvre, som ved Berlin og Breslau om faa Uger skulle forsamle de preussiske Østprovindsers Landeværn, Østerrig med langt frem skudte Hærmasser henimod Bayern, Schweitz og Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-26
Holland. "Journal de la Hayer af 1ste Juli udtrykker Kongens og hele Folkets Sindelag. J samme hedder det blandt Andet: "Lad Sværdet afgjøre. Gud er vort Vidne; vi ville ikke vige, thi for Nationen, som for Jndivider, gives der en langt frygteligere Ulykke, end det ulykkelige Udfald af en Krig. Jngen af os vil af Frygt bøie Knæ og feig underkaste sig den af Magten understøttede Uretfærdigheds Fordringer. Holland, som kjender sin gode Ret, vil forsvare denne, Følgerne maa saa vorde hvilke de ville. Tiden vil lære, hvilken Kraft og Energi et Folk kan udvikle, som er svagt i Tal, men ikke har tabt Troen paa Gud, og kjender en endnu større Ulykke, end Tabet af verdsligt Gods og Opoffrelse af Livet. Staaer det antegnet i Skjæbnens Bog, at den samme skjændige Rolle, som Lord Grey (Englands Premierminister) tidligere spillede imod Danmark, skal efter en større Maalestok fra de fem Magters Side fornye sig mod os, da spaae vi os ikke et godt Udfald; men dog ville vi, ligesom de tappre Danske, tee os som Mænd, saa at Efterverdenens evige Skjændsel skal ligesaa lidet falde paa os, som paa dem."