JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Af de sidstmeldte Deeltagere i Murawiew Apostols Opstand ere Baron Solowiew, Ssuchinom og Masalewsky af Auditoriat-Departementet dømt til Døden. 3 andre Officerers Navne, som faldt i Træfningen, skulle som Forrædere udslettes af Armeelisten og til evig Skjændsel opslaaes paa Galgen, hvorimod hverken Kors eller andre kristelige Monumenter maae sættes paa deres Grave. Sekondlieutenant Bystrizki skal have forbrudt sin Rang og Adel, og efterat Kaarden er brukket over hans Hoved, skikkes til Sibirien til Arbeide i Bjerg værkerne. Stabskapitain Majewsky, Lieutenanterne Petin, Ssisinewsky og Woinilowitsch have Rang og Adel forbrudt og skikkes som simple Soldater til fraliggende Garnisoner, hvilken Mildhed vises dem især i Betragtning af, at de indsaae deres Vildfarelse, forlode Murawiew=Apostol og fremstillede sig selv for deres Foresatte. Endeel andre Officerer er for deres udviste Frighed, tilkjendt Fæstnings=Arrest paa et halvt Aar. Sekondlieutenant Moltschanow er frikjendt. Ved Dommens Konfirmation skeete den Formildelse for de 3 Dødsdømte, at de, efterat Kaarden er brukket over deres Hoveder, skulle føres under Galgen i Regimentets Paasyn, og derpaa skikkes til haardt Arbeide for Livstid. Paa samme Galge skulle de faldne Forræderes Navne opslaaes. Angaaende de Øvrige er Dommen stadfæstet uden Forandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Portugal. Den største Rolighed hersker vedvarende i alle Provindelser, selv Trasos=Montes, ellers Middelpunktet for saavel de portugisiske som spanske Apostoliskes Jntriguer. Kardinal-Patriarken har ogsaa udstædt en Cirkulaire, hvori han erklærer, at den nuværende Koni stitution ikke har det mindste tilfælleds med den demokratiske fra 1822, som han kalder get sandt Babels Taarn. Til Gjendrivelse af nogle urimelige Rygter er bekjendtgjort i Statstidenden, at Man med det første venter officiel Anmeldelse om, at Don Miguel har besvoret Konstitutionen og efter Skyldighed underkastet sig sin ophøiede Broders befalinger, hvorefter han da indtræder i de ham ved Konstitutionen tilstaaede Rettigheder. Foranledningen hertil var en Jnfanten falskelig tilskrevet Proklamation fra Wien imod Forfatningen, hvori Keiser Pedro forestilles som en Fange i Brasilien, der har forvirket sin Ret til Portugals Krone, selv om han kom over til Europa, da han ingen Portugiser mere er o. del.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Jfølge Traktaterne med Spanien skulle begge Nationers Overløbere gjensidig udleveres. Spanien skal til ikke heller have afslaaet dette; men vil kun ikke beqvemme sig dertil, for Regentinden har lovet dem Pardon. Af Deeltagerne i det sidste Oprør sidder Anføreren de Portella paa Kastellet St. Georg. Derimod er det urigtigt, at de andre Arresterede af den ridende Politievagt skulde være transporterede til de Azoriske Øer; men disse, som Bladet Ekko fra Sønden kalder dem: Færefulde Offere for nærværende Revolutions ere fordeelte omkring paa flere Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Spanien. Statsraadet er paany sat i Virksomhed, og har alt af Kongen modtaget et Udkast til en høiere Afgivt paa Levnetsmidler, hvis Beløb skal anvendes til det roialistiske Frivilliges Eqvipering. Disse Godt. folk have nu ogsaa revolteret i Cuenza, hvor de holdes Biskoppen, som de skjælde for en Negro, blokeret hans eget Palai, saa han igjen har maattet væbne alle sine Folk, for i Nødsfald at fordrive Magt med Magt. Den franske Gesandt, v. Moustiers Gemalinde og Børn ere afreiste fra Madrid, hvoraf Nogle ville slutte, at han selv følger snart efter. Biskopperne af Majorca og Murcia have henvendt sig til den pavelige Stoel med Kæremaal over deres Afsættelse som formeentlige Liveraler, og skulle have faaet et gunstigt Svar. Studenterne i Madrid ere endnu ikke reenssede, og kunne derfor ikke fortsætte deres Studeringer. Flere Lærere ere afsatte som Konstitutionelsindede. Det nye Theater=Reglement kan snart betage Folk Lysten til at gaae paa Komedie. Blandt andet er det forbudt at yttre sin Mishag, selv om Skuespillerne begaae virkelige Feil, da Folk, der jo dog giøre deres Sager saa godt de kunne, derved kun forvirres mere. At pibe eller klappe straffes med nogle Maaneders Fængsel. Jkke heller maa der forlanges Dacapo eller Skuespillerne fremkaldes. Straffene rette sig efter Rangen; de Fornemme slippe med Mulkter, de Andre med Fængsel- og Galeistraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Om de Portugisere, som vare indbudte af deres Charge d'Affaires til at beedige Forfatningen, fortælles, at de forlangte at vide, fra hvem den kom og hvad den, indeholdt, hvortil han intet kunde svare, paa den Grund, at han intet Exemplar eiede. Dette gav Anledning til et Pøbel=Optrin. Men det Rette bliver nok, at Folket vilde mishandle Portugiserne, da de vendte tilbage hvori det dog blev forhindret. Aristarken fortæller ogsaa at Kong Ferdinand skal have yttret, at med 10,000 Md. vilde han ved et Jnfald i Portugal let kunne befæste sin Trone, uden derfor at sætte Frankerigs Rolighed paa Spil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Frankerig. Naar undtages, at Krigsministeren selv bivaanede Troppe=Manøvrerne i Leiren ved St. Omer, og formedelst den gode Holding tilstod Enhver af Mandskabet en Gratifikation af 75 Centim - dreier alt øvrigt Nyt herfra sig om Hierarkie, Munke- og Missionsvæsen, Jesuitisme og Profelytmagerie, hvilke dog, som unaturlige Planter for Tidsalderen, neppe ville trives i Tidens Længde. Hr. Moulin, Medlem af Generalkonseilet i Puyrde=Drome=Departementet, har foreslaaet sine Kolleger at bede Hs. Majestæt om at befrie den høie Skole i Billom for Jesuiternes Jndpas, da en Orden, som lover en fremmed Souverain blind Lydighed. er utilladelig i Frankerig, og uforeenelig med Tronens Værdighed, Statens Sikkerhed og det konstitutionelle Charte. De ved Klosterets Ophævelse i Bischenberg (i Elfast), forviste Liguristers Antal beløb sig til 43, næsten samtlig Tydskere eller Schweitzere. Ordens Generalen, hvis Navn ikke vides, er en Neapolitaner og boer i Jtalien. De nye Optagne maae i Begyndelsen leve afsondrede, forat studere den hellige Jgnaz's Bønner, og naar de have lært disse tilgavns, maae de sværge at adlyde deres Forstandere, som om de selv ingen Villie havde. Blot at besøge deres Paarørende er dem strængt forbudt a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
En Advokat ved den kongelige Ret har til Advarsel ladet en Historie indrykke i de offentlige Blade om en ulykkelig Moder fra Holland, der var Protestant, og flere Aar havde boet i Paris. En Arvesag nødsagede hende at gjøre en Reise til Surinam, og imidlertid betroede hun en Veninde der atter var en Veninde af Jesuiterne) sine 4 Børn; men finder ved Hjemkomsten til sin Forfærdelse Børnene, paa det yngste nær, omvendte til den ene saliggjørende Katholicisme. Den ældste Søn havde endog drevet sine Poenitentsøvelser med Faste, Hudstrygning &c. saa vidt, at han alt laae i Graven. Den bekjendte Missionair Guyon, som lod saa mange Bøger brænde i Toulon, har nu plantet sin Fane i Marseille. For Resten er og bliver Paris det gamle Paris. Hver Dag har sin Kjephest, saa er det Syvaarigheden, saa Rentenisterne og Ministervælden, saa atter General Foy og saa Mademoiselle Sonntag. Det Ene fortrænger stedse det Andet, og ligesaa er det gaaet med Montlosiers Denunciation, siden Retten erklærede sig inkompetent til at dømme i Sagen. Noget Andet er det, om Man faaer ham selv til at tie; thi dertil synes han at være gaaet for vidt. Jkke nok, at han ligefrem tilskriver Ludvig VIII Jesuiternes Opkomst og Jndflydelse, idet han taalte, at Frankerig, til Løn for sine Seire over Jakobinisme og Despotisme fik Ultramontanisme og Jesuiter, eller istedetfor Trone og selskabelig Orden, Hierarkie og Missioner. Han troede derved at skaffe den kongelige Anseelse en Støtte, endskjøndt Jntet meere var skikket til at kompromittere den. Hertugen af Montmoreney var Medlem baade af den religiøse og politiske Kongregation. Forfatteren undrer sig over, at biskoppen af Hermopolis, som dog opløfter Jesuiterne til Skyerne, ikke skulde kjende den største af deres Hemmeligheder, nemlig: Den passive Lydigheds Eed, og giver ikke utydelige Vink om, at den bekjendte Fual des's Mordhistorie var et Værk af de hellige Fædre. Jøvrigt erklærer Hr. v. Montlosier, at han endnu kunde sige meget, og udbryder i et Slags Mismod: straffer mig, J Hofmænd, for hvad jeg siger og J Hædersmænd, for hvad jeg fortier, thi min Pligt opfylder jeg ikke, som jeg burde. Indgangen til det i St. Honors=Gaden for Ludvig XVI og Marie Antoinette stiftede Bodskapel er nu forsynet med en lang Jndskrift, som siger, at dette Minde er sat af Kong Ludvig VIII, og fuldført i Carl Rdes andet Regjeringsaar, for at indvie Stedet, hvor deres jordiske Levninger have hvilet i 21 Aar, før de bragtes tilden kongelige Begravelse i St. Denis. En Boghandler, i Paris er under Tiltale, for at have udgivet et forkortet Nyt Testament, og den kongelige Advokat har paastaaet et Aars Fængsel og 4000 Fr. i Mulkt. Man beklager, at Troes-Artiklerne skulle forhandles ved Retten, hvor de allermindst henhøre. - Men hvor da? Græst tyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Efter Forlydende er det ulykkelige MissolunghisRuiner atter besatte af Grækerne, da den svage Besætning, Jbrahim her efterlod, har trukket sig tilbage ved Karaiskakis Nærmelse. Kapudan Paschas Expedition imod Øen Samos troer Jagttageren er opgivet, da han har nølet forlænge dermed. Efter Andre skal Øen have underkastet sig, og 6 af Primaterne med Erkebiskoppen til Tegn herpaa være komne ombord paa Kapudan Paschas Admiralskib med en Strikke om Halsen, og grædende have anraabt ham om Barmhiertighed, samt tilbudt at udrede den for 5 Aar resterende Tribut. Med disse Gidsler var Kapudan atter afseilet til den Asiatiske Kyst, for at indhente Portens Erklæring: om den er tilfreds med denne Underkastelse, eller han ligefuldt skal iværksætte sin Landgang, og tugte Jndvaanerne for deres Opstand? Saa meget er vist, at en engelsk Fregat havde afhentet den engelske Agent og hans Familie, og 200 Personer desuden forladt Øen. Det var ved at trænge sig midt ind i den tyrkiske Flaade og forsøge at stikke begge Admiralskibene i Brand, at Canaris mistede begge sine Brandere, hvoraf den ene blev skudt i Sænk og den anden støi i Luften med 4 Md. Selv reddede han sig med 7 Ledsagere paa en Baad; men blev, dog ikke forligt, saaret paa Halsen, i Haanden og Skulderen. Athen skal det være lykkedes Tyrkerne at stikke ibrand. J et Pas kaldet Kube eller Hvælving, er et egyptisk Korps slaaet tilbage af de tapre Arcadier. J Fægtningen med Mainotterne udviste disse virkelig spartansk Tapperhed, og fældede over 500 Tyrker. Kolokotroni skal have skikket dem 2100 Md. til Hielp; men forinden de ankom, havde Mainotterne selv gjort Kaal paa Fienden. Den tapre Peter Mauromichali har i et Brev til sin Søn i Paris (hvor han opdrages) selv meldt ham om den Modtagelse, Jbrahim fandt i det gamle Sparta, og nævner Anastasius, hans Fætter Elias, Onkel Constantin og flere af de kjekke Anførere, som derved have udmærket sig, ligesom han paalægger ham at bede Græker=Kommitteen i Paris at sende sig Levnetsmidler og Munition. Colokotronis Trang har en af Eynards Agentere for Øieblikket afhjulpet. Efter Jagttageren skal han staae ved Argos med 6000 Md. og Jbrahim Pascha være stødt paa nye hindringer i det Jndre af Morea.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Lord Cochrane vil Man da endelig have opdaget i Messina, hvor han kan faae længe at vente paa sine Dampskibe, da Kommitteen i London endnu ikke er færdig med Jndkjøbet. Jbrahim skal ret længes efter at kjende denne navnkundige Søehelt, og har forud lovet, saasnart han er Udi 1 farer hans Ankomst i de græske Farvande, at ville bestig en Fregat og med Sablen i Haand entre Skibet, for at viis Europa, enten Lord Cochrane eller han bør herske i Archipelagus,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Den østerrigske Marchese Paulucei har været i Nauplion, men besvarede den festlige Modtagelse med at beordre de græske Primater ombord paa Admiralskibet, og giv dem en alvorlig Jrettesættelse for udviste Fornærmelser imod østerrigske Skibe, hvorhos Regjeringen endnu maatte rykke ud med 50,000 Piastre i Godtgjørelse til østerrigske Undersaatter. Jgjennem Chur er alt passeret flere bayerske Militairversoner med Extrapost til Grækenland, endskjøndt det hedder, at Oberst Fabrier har tilbageskikket omtrent 50 fremmede Officerer, som spændte Buen for høi og Alle vilde være Oberster. J en Beretning fra General Roche til Central=Kommitteen i Paris angiver han to Maader til at virke væsentlig for Grækerne, den første at Lord Cochrane, om hvem Grækerne have et saa høit Begreeb, at de i ham see et overnaturligt Væsen, snart vilde indfinde sig og om muligt medbringe 5 Dampskibe: men i al Fald for at tage Kommandoen over den græske Flaade, der bestaaer af 120 vel væbnede Skibe foruden 27 Brandere og er besat af de bedste Matroser i Verden, men blot fattes Eenhed i dens Foretagender, for at give Tyrkerne Naadestødet. For disse er Cochranes blotte Navn lige saa stor en Skræk, da de ifølge deres gamle Overtroe antage ham for den Mand fra Norden, der efter deres Spaadomme skal jage dem ud af Europa. Det andet Middel var at skaffe Grækerne et Korps af 2 til 3000 europæiske Frivillige, under en udmærket og navnkundig Officeers Anførsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
J London opdager Man for Resten det ene Bedragerie efter det andet paa de stakkels Grækers Bekostning. Af 6 Dampbaade, som i Fjor bleve bestilte hos den berygtede Galloway, er ikke saa meget som een brugbar. Tvertimod sin Jnstrux har General Lallemand i Neuyork bestilt 2 Frelgatter istedetfor smaae Krigskibe paa 18 Kanoner, og kan nu ikke betale Halvdelen, endskjøndt han har hævet 155,000 Pd. dertil. Lord Cochrane har efter sin gamle Natur, for han tiltraadte sit usporlige Tog, taget 37,000 Pd. Sterl. i Godtgjørelse for sine Fordringer paa Brasilien. En Kapitain Campbell i London er søgt ved Retten, for at have hvervet 200 unge Engellændere for den græske Søetjeneste, med en fingeret Fuldmagt fra Cochrane, og taget 10 Pd. af Hver for Ansættelsen. Man seer saaledes Enhver, som Archimedes fordum, at smede Planer og gjøre mekaniske Experimenter, for at beregne Dampens og Jernets Kraft, uden at bringe Tiden med i Regning, og medens Nationen, til hvis Redning Alt skulde sigte, svæver paa Afgrundens Rand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Den Algierske Eskadre, som krydser paa Vestkysten, af Jtalien, visiterer alle Skibe, men tager kun de romerske, hvorover den pavelige Regjering har truffet nogle Forholdsregler paa Kysten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Beltpassage fra den 20 til 24 Septbr. 1826. Fra Fyen til Sjelland. Disciplerne H. Bagge og W. Jacobsen; Skipper C. Tor bjørnsen; Kjøbmand N. Gylding; Stud. art. J. F. Gylding, C. A. Heilbuth, C. F. C. C. Hjort, J. G. Tilemann, H. S. Krarup, J. C. Feddersen, H. W. Randrup, F. J. Sevel og H. Wiborg; Adjunct Jørgensen; Hr. P. H. Petersen med Familie; Discipel T. R. C. Overgaard; Kand. theol. H. C. Holten og Brandt; Hr. C. A. Jensen, Medlem af Akademiet for de skjønne Kunster, med Familie; Amtsprovst J. N. Tilemann, Kand. pharm. N. Tøren; Frøken F. Hahn; Jnspekteuren for Jnfanteriet, Kamh., Oberst v. Rømer med Adjutant, Premierl. v. Woldicke; Justitsraad v. Deurs; Heste. handlerne Birch og Formann, Mad. S. Nyborg med Datter; Stud. C. Møller; Jfr. A. Faber; Fuldmægtig J. Jørgensen, Legations-Sekretair J. V. Heide; Lieuten. H. J. v. Fønss af Livgarden til Hest; Kam. L. W. H. v. Krabbe, Auscultant i Rentek.; Kand. juris J. C. Lund; Jfr. J. Kierkegaard Møller J. Christensen; Sekretair J. N. H. Wilkens med Familie: J. H. A. Neefs, Frue Krebs med 3 Børn; Kommandeurinde Bluhme og Freken M. Bluhme; H. Christensen, Præste=Enken Mad. Lauplau; Jfr. C. C. Blesberg, A. C. Vogelsang og P. Lütchen. Fra Sjelland til Fyen. Dugmagermester A. M. Hartvig; Justitsraad v. Deurs: Frøken Heiberg; Organist Foersom med Datter; Enke Grevinde Reventlow og Jfr. Hansen, Hestehandlerne Birch og Formann, Leiebrygger N. Petersen; Kjøbmand C. Clausen og C. H. Haenel; Jfr. P. Bang; Frøken C. Lønborg; Krigs raadinde Paludan med 2 Døttre; Jfr. Boesen; forh Borgertapitain U. G. Gedde; Jngenieurkapitain v. Beichmann, Prof Ridder P. O. Brøndsted; Provst og Sognepræst G. J. Brøndsted: Skibskapitain J. Kock; Kammerassessor J. Petersen: Pastor H. W. C. Fehr; Pastor, Ridder P. C. Salling; Kjøbmændene O. F. Behrens og J. Forstmann, Handelsmand F. Züber; Jfr. C. Folsted; Skipper L. Johansen, Kjøbmændene G. D. Levenhagen og C. F. T. Wandel, Ritmester v. Printen med Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 21 Septbr. 1826. Hamb. - t. S. 226. - Spec. 229: 13 Rbmk. 12 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 80 a 80 1/2 Rbd. Sedl. to a 71 i Banco. Dito Nationb. Obl. 100 a 101 Rbd. S. ell. 116 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 55 a 55 1/2 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 164 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 52 a 62 1/2 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 103 i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 89 1/2 a 90 i Bco. Asiat Attier . . . - Bank-Disconto: 5 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Qvartalskoursen for Octbr., Novbr. og Decbr. Maaneder 1826 er, ifølge Kancellie=Plakat af 20 d., fremdeles bestemt til 225 imod 200 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. 12 s. i Rigsbanksedler og Tegn entiesenener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Det Altstyrende Forsyn bortkaldte den 22 i d. M., om Aftenen Kl. 9, min inderlig elskede Mand, mine Børns retskafne Fader, Peter Krag, i en Alder af 63 Aar, hvilket sørgelige Budskab herved bringes til Kundskab for Familie og Venner, om hvis Deeltagelse jeg uden Bevidnelse er forvisset. Munkemølle ved Odense den 25 Septbr. 1826. C. M. sal. Krag, født Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Paa Adressekontoiret faaes: Den christne Kirkes almindelige Symboler med Jndledninger og Anmærkninger, samt en Udsigt over Treenighedslærens Udvilling ved Dr. Prof. P. C. Müller. 8 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Holbergs Komedier, 6te Binds 1ste Hefte. 4 Mk. Den danske Sognefogdes Pligter og Rettigheder af Overanditeur C. G. Kriger. 3 Mk. indb. Absalon som Helt, Statsmand og Biskop. Et biographisk Forsøg af Dr. H. F. J. Estrup. 2 Rbd. heft. Veiledning til en andægtig og forstandig Læsning af det Gamle Testamente, især for ulærde Læsere af Dr. R. Møller. 2den Deel. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Ved den offentlige Exammen, som den 18 og 19 Septbr. holdtes paa det fyenske Skolelærer-Seminarium, tilkjendtes de afgaaende Seminarister følgende Hovedcharakteer: H. Alpen. Meget duelig. J. F. D. Wriedt. Udmærket duelig. H. J. Bechmann, Udmærket duelig. C. F. L. Stender. Meget duelig. C. Christiansen. Meget duelig. J. C. Rudolphsen Meget duelig. H. C. Ravn . Beqvem. C. P. Thulstrup. Duelig. J. Hansen Duelig. L. D. Mortensen. Udmærket duelig. Meget duelig. O. F. L. Lagoni. Beqvem. N. Olsen . . Duelig. T. Madsen . . I. C. A. Pade Meget duelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Hos Undertegnede vaskes og omsyes Straahatte, kruses fine, og faaes smukke og moderne Vinterhatte til billigste Priser. Assens den 22 Septbr. 1826. C. Sessing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Fredagen den 29 Septbr. bliver Generalforsamling, og Votering i den ældste Klub.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Skipper M. Fischer agter at afseile til Kjøbenhavn om 8 a 10 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig ombord paa Skibet, beliggende i Odense Bassin, eller hos Kjøbmand Hr. H. Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Skipper A. Hansen afseiler fra Lübek i Octbr. Maaned, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense, Ny born og Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Tirsdagen den 5 Octbr. næstkommende, Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction over det i Enke=Baronesse Gyldencrones Stervboe forefundne Løsøre, bestaaende af Sølvtøi, Prætiosa, Dækketøi, Meubler m.v. Ved samme Auction er indsat til Bortsalg et emailleret Gulduhr og noget Sølvtøi. Auctionen holdes i den Afdødes forrige Bolig. Nyborg den 24 Septbr. 1826. D. T. Lavætz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Da det ved Kongelig allernaadigst Bevilling af 8 d. M., er mig tilladt at hensidde i uskiftet Boe efter min afdøde Mand, J. H. Larsen, Fuldmægtig ved Toldkammeret her i Nyborg. saa indkaldes herved Enhver, som maatte have nogen Fordring paa ham, inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggjøre saadant for mig eller min antagne Laugværge, Amtstuefuldmægtig Pedersen her i Byen. Ligeledes indkaldes De, som maatte være ham noget skyldig, at afgjøre samme inden fornævnte Tids Forløb. Nyborg den 22 Septbr. 1826. D. sal. Larsen, født Klemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-25
Fyens Stifts patriotiske Selskab. Fredagen den 29 Septbr. førstkommende holdes Møde paa den ældste Klub her i Odense, om Formiddagen Kl. 11. Selskabets Medlemmer, især dets Embedsmænd, indbydes at møde
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-26
55 Aargang. No. 159. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse=Avis Avertissementstidende. og Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 26 September 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-26
Jndhold. Amerikanske Anliggender. Udenlandske Blandinger. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-26
Fædrelandet: Kongehuset. Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Skibs- og Handels-Efterretninger. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-09-26
Amerikanske Anliggender. Senere Breve fra Rio Janeiro omtale slet ikke den sidste meldte Søefægtning paa Platafloden, hvorfor Man tvivler og Efterretningens Ægthed. Derimod tænker Admiral Laborde paa et nyt Krydstog fra Havannah, og to spanske Fregatter krydsede endnu i Slutningen af Juli udenfor Tampico. Den mexikanske Regjering er paa sin Post og tillader ingen Spanier at sætte Fod paa Landet. Den columbiske Brig Vencedor har taget 3 Slavehandler=Skibe paa den Afrikanske Kyst, og i Selskab med flere columbiske Krigskibe afbrændt Staden Tradetown i Afrika, hvor Franske og Spanier havde væbnet de Jndfødte, forat hindre Columbierne fra at bemægtige sig de sammesteds oplagte spanske Eiendomme. Paa Efterretning om, at Dhrr. Baring & Ko. i London have overtaget sig at betale Renterne af de Mexikanske Obligationer, ere disse alt igjen steegne til over i 61 PCt., uagtet der i Mexico har været en alvorlig Strid med den brittiske Resident Hr. Ward, i Anledning af at Man vilde hæfte Agenten for et engelsk Handelshuus. Denne søgde Tilflugt i Residentens Huus, og da han forlangtes udleveret, truede Residenten med strax at ville afreise, hvorover Regjeringen da maatte give Kjøb. Paa Grund af, at det ikke er bleven det columbiske Fartøi tilladt at heise sit Nationalflag i Havre, befrygter den Pariser Handelsjournal, at Man vil betale med samme Mynt i Columbien, hvor de franske Produkter desuden maae svare høiere Told end de engelske og nordamerikanske. Den Patriotisme, som visse af den hellige Alliantses Tidender forlange, at tage Fordele, Man ikke selv vil inddrømme Andre, finder Journalen underlig i et Tilfælde, hvor det gielder 150 Millioner Fr., hvortil Man anslaaer Omsætningen imellem Frankerig og de nye Amerikanske Stater. Ligeledes er Stjernen utaalmodig over, at Handelstraktaten med Brasilien, hvortil Man seer temmelig skjævt i Engelland, endnu ikke er bekjendtgjort i Frankerig, skjøndt den alt er ratificeret i Rio Janeiro. Her er Man fortrydelig over, at Nordamerikanerne ikke ville respektere la Platastrømmens Blokade. Den brittiske Konsul i Montevideo har ogsaa besværet sig over to brittiske Skibes Opbringelse; men den brasiliske Admiral har bedet ham, at huske de Blokade Grundsætninger, Engelland selv forfægtede i sidste Krig.