Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-23
Den Efterretning, at Paschaen af Regropont var kommen til Patrasso paa Morea, var som man kunde vente det, en Opdigtelse, og som blot var bygget paa den gamle Efterretning, at den Tyrkiske Garnison i Fæstningen havde faaet Forstærkning af Janitscharer fra Lepanto. Grækerne beleire bestandigen Fæstningen; men Byen selv er en reen Askehob. De herlige Orange-Citron- og Coder-Skove paa en Miil omkring Staden ere aldeeles ødelagte. Grækerne have erobret Fæstningen Coron i Messe nien. - Corschid Pascha havde detascheret 4 til 5000 Mand imod Morea under Hassan Pascha og Omer Paschas Commando; men Odyssens, Sturnar og Jonkos have med Afginanterne og Ætolierne aldeles tilintetgjort dem i Passet ved Feromeron, (som ligger i det gamle Akarnansem . – Den Østerrigske Jagttager leverer en Skildring om Tilstanden i Morea og Livadien fra, som det hedder, en upartisk Jagttager i Athenen; men uden at angive Datum. Der fortælles følgende, der lader til at være paalideligt: at i Morea, ligesom paa Negropont og i Athenen maatte Tyrkerne kaste sig ind i deres Casteller. De Græske Beboere i Corinth havde kastet sig ind i Biergegnene; men Tyrkerne. have trukket sig til Fæstningen Akro-Corinth. Kor efter oversvømmede Bønderne Landsbyerne og Jordtungen, hvorpaa Staden ligger og Beyens Korn Magasiner bleve plyndrede. Tripolizza blev blokeret af Mainotterne; men den Tyrkiske Besætning skal være talrig der. Det samme var Tilfældet med fleere Fæstninger i Morea (men hvoraf man veed, at en stor Deel er siden blevne indtaget af Grækerne). J Salona, Livadig og Theben altsaa heele Provinsen Livadien laae Tyrkerne under, og blev i det mindste i de 2 første Stæder, hvor der ingen Casteller er, dræbte uden Forskiel Tyrkerne i Theben fandt Leilighed til at kaste sig ind i Fæstningen Negropont, hvor Grækerne fulgte efter dem. Ogsaa hedder det, at Zeitun, som ligger i Thessalien, skal have havt den samme Skjebne, endskiøndt den er forsynet med et fast Castel. Athenen er udbredet en Proclamation, som er underskreven af 3 Biskopper og fleere Græske Anførere, hvori Grækerne opfordres i Korsets og Leonidas Navn at samle sig ved Thermopyt. Athenens Beboere, underrettes om hvad ver er passeret i Salona og Livadia og man opfordrer dem til at giøre det samme. J Athenen have alle Tyrkiske Familier, tilligemed Cadi og Voivoden kastet sig ind i Castellet. Alle Tyrker ere bevæbnede, og man bevogter især om Nattetider alle Byens Porte. Græske og Albaniske Bønder fra Attica, ere under Vaaben og har opplantet deres Krigsfaner i Landsbyen Mei nidi, 1 1/2 Miil fra Athenen. Deres Antal anslaaes fra 1500, til 2000 Personer, nogle have Geværer andre kun Øxer og Spyd. Beboerne paa Øen Salamis og i fleere Landsbyer paa Jordtungen, ere stødte til dem; i Fiorten Dage har Athenen været truet med et Angreb af dem. Jmidlertid have Tyrkerne faaet Tid til at forsyne Castellet med Levnetsmidler. Ogsaa have de bragt derind nogle fornemme Græske Geistlige og andre Grækere, som Gidsler for Folkets Troeskab; men Jndvaanerne bryde sig ikke meget derom, men forlade Staden i Mængde, for at forstærke Leieren ved Meinidi. – Fra Epirus eller Albanien har man kun gamle Efterretninger; som tale om den dengang levende Ali Pa sch, og bekræfte den Tyrkiske Armees Nederlag i Albanien, hvorfra Tyrkerne skulle være aldeeles fordrevne, og fortælle at Grækeren Odysens skal gjær have formaaet Alt til at slaae sig til Grækernes Parthi. Hoveslaget imellem Art og Tyrkerne, skal være forefaldet Paaskedag. Ali stal selv have udorenet Efterretningerne om sin Død, for at bringe Tyrkerne i Forvirring (maaskee han saaledes ikke er død endnu. Agraphernes Chef, Joncos, har erobret Fæstningen Tiltala i Thessalien. – J Salonich i Macedonien fral det være roeligt, men i Landet selv derimod ikke. Montenegrinerne og Servierne skulle være i Haandameng med Bosniaterne. Grækerne i Bulgarien myrde mange Tyrker, for at hævne Patriarkens Død, kort sagt, alt i det Jndre af Tyrkiet er i en rædsom Forvirring. Desuagtet høre man ikke, at Tyrkerne foretage sig noget ret Alvorligt, for at styre dette Oprør; men skriver man fra Odessa. Porten venter paa Tropper fra Asien; men disse forhindres fra at komme, formedelst Begivenhederne i Smyrna og Janitscharerne siges at vægre sig ved at marschere, da de paastaae, at de ifølge deres Love kun ere forpligtede til at forsvare Constantinopel, med mindre Storsultanen vil selv sætte sig i Spidsen for dem og drage i Feldten. - Om Tingenes Stilling i Moldau a Valachiet, har man kun saare ufuldstændige Efterretninger. Et Rygte, som nyelig er udbredt, men som skal være ugrundet, siger at Tyrkerne skulle have slaget Thodor, taget ham til Fange og ladet ham halshugge, og at Bastlanti skal være flygtet til Kronstadt i Siebenbürgen. Det bekræftes, at Tyrkerne have taget Gallez og at de have mistet saare mange Mennesker derved. Grækerne i Jassaa have forsøgt paa at flygte ind i Bessarabien; men da Russerne ikke vilde tillade det, saa ere de igien komne tilbage. Nu hedder det, at Grækerne have faaet store Forstærkninger fra Bessarabien og have besluttet, at forsvare sig til det yderste. Den Østerrigske Jagttager beretter: at Tyrkerne forholde sig godt i Bucharest; men den melder ikke at de ere rykkede videre frem.