Københavns Adresseavis, 1765-07-03
Correspondence. Spørsmaale. 1.) Peter og Compagnie i Rochelle udstæder 2 Vexeler, paa en vis Sum paa Paul i Paris. Paul accepterer samme paa den Condition og under det Løfte, som Peter og Compagnie giøre ham, at De vilde tilsende ham Pengene, førend Vexelerne vare forfaldne. Disse Vexeler bliver siden endosserede paa Jacob i Rochelle, og af ham paa Johan i Paris. Da Vexelerne vare forfaldne, saa har Johan, som havde dem i Hænder, præsenteret dem for Paul; men Poul svarede at han kunde ikke strax betale dem, efterdi han havde ikke faaet de Penge, som Peter og Compagnie havde lovet at skikke ham. Jacob af Rochelle, som just er i Paris, gaaer selv hen til Paul, og spørger ham. Om han virkelig ingen Penge har i Hænder fra Peter og Comp. til begge Vexelernes Betaling? Paul viser ham af deres Breve, at han virkelig ey allene ingen Penge har fra dem, men er endog i Avance, og føyer til, at dersom han ikke inden faa Dage fik Penge fra dem saa havde han ingen Lyst at betaleVexelerne, ifald han ikke blev tvungen dertil, og i saa Fald vilde han gaae ligesaa strengt til Verks med dem, der havde udstædet Vexelerne, saafremt Jacob ikke heller vilde tage sin Regres til dem. Her paa maae Jacob formodentlig have forstaaet sig med Johan, og dem, som havde udstædet Vexelen, efterdi hverken Jacob eller Johan ikke i mindste Maade yttrede sig længer, end i tvende Maaneder, enten imod Paul eller imod dem, som havde udstædet Vexlerne. Jmidlertid skriver Paul til Peter og Compagnie, at de skulde skikke ham hans Acceptation tilbage, efterdi han var dem intet skyldig. De tilstaaer, sligt i deres Svar, og lover, at de vilde strax skikke ham den tilbage, saasnart de havde faaet den sidste Vexel tilbage (denne er ikke nogen af de to andre hvorom her tales). Kort Tid derefter bliver Peter og Compagnie bankerot, og 5 Dage efter deres Bankerot lader Johan stævne Paul i Paris, at han skal betale Vexelerne. Nu spørger man Johan først, om han virkelig har betalt Summens Værd til Jacob den første Endosseur, eller og Jacob ikke har givet ham den igien, J første Fald, hvorledes er det mueligt, at Johan har siddet stille i 2 Maaneder, og ikke strax antastet Jacob, som han havde skuldet giøre J det andet Fald, hvad for en Ret har han til at lade stævne Paul, Vil han procedere imod ham i sit eget eller i Jacobs Navn, J det sidste Fald har man samme Spørsmaale og Jndvendinger at gjøre imod Jacob, i Henseende til dem, som har udstædet Vexelerne, og som vare nærværende hos ham. Skulde man ikke af Johans og Jacobs Tavshed formode en hemmelig Forstaaelse imellem dem og Peter og Compagnie, for at legge en Snare for Paul, thi hvorfor ventede og oppebiede de deres Bankerot, førend de stævnede ham, de saae den uden Tvivl forud; og dersom de ikke havde havt nogen hemmelig Forstaaelse med dem, og virkelig havde udbetalt Vexelernes Summers Værdie, saa skulde de nok ikke have forsømt, før at antaste alle deres Debitorer. Men man kand indvende, at efter den Kongelige Forordning havde de Vallet, hvilken de vilde have til Debitor, og 5 Aar, førend de kunde miste deres Ret; altsaa har de kundet tie i disse tvende Maaneder, og oppebie Omstændighederne. Man spørger altsaa, om Endosseurerne Jacob og Johan, efter denne Forordning, har kundet tie stille ved en Bankerot, hvilken betager Paul, som han accepteret Vexelerne, alt Haab, i sær efter det, som var foregaaet imellem ham og Endosseurerne, da Vexelerne bleve præsenterede, og om de altsaa vidende eller af Efterladenhed har, til Acceptantens Skade, kundet favorisere dem, der har udstædet Vexelen, og det under den Forevending, at de efter Forordningen ikke behøvede at haste? 2) J det i Hamborg oprettede Patriotiske Sælskab foreslaaes følgende Priis=Spørsmaal. 1.) At undersøge, hvoraf det kommer sig, at Tilbøyeligheden til det Gode, ja endog til det Rette, er saa svag hos Menneskene, at de næsten aldrig lader sig bevæge af det Gode og Rette allene til at bifalde samme, men først naar anseelige Mænd antager samme, om saadant ikke kunde nogenledes og hvorvidt hæves og forandres 2) Om det skulde være raadeligt, nogensteds at oprette et Handels=Akademie, og om det skulde, hvor og hvorledes samme da maatte oprettes, samt hvor mange Akademister man vel i Førstningen kun, de vente at faae fra enhver stor Handelstad, ifald man nogensteds vilde foretage denne Sag inden 3 Aar, 3) At bestemme de beste Grundsetninger, hvoraf nogle Vares Cours med største Rimelighed Land sluttes for den tilstundende Tid, og at anvende disse Grundsetninger paa de fleste Handels=Artikler, 4) En Priis af 10 Ducater for den, som i dette Aar tilveyebringer og best cultiverer de fleste Slags Have Urter til Tilmad (Jngemse), som enten aldeles ikke, eller dog ikkun lidet ere bekiendte i disse Egne hidindtil, saasom Romersk Salat, Romersk Kaal, Asparges=Erter, Brocoli o. d. s., Men disse og andre foreslagne Priis Materier beroer dog paa Sælskabets videre Fastsettelse og Indretning. Til Subscribentere antages og saa Udenlandske.