Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Lord O Donnel en aff de beste Officerer som Kong Jacob haffde, er med meere end 1000 Soldater, og 4 Compagnier Dragoner til General Ginckel ofvergangen, og Kongl. Perdon annammet; og til at bevise sin Troskab, haffver hand tvende Casteler indtaget, siden med Lord Gramond sig for Slegoconjungeret, og meget dertil contribueret, at bemelte Stad sig ofvergifvet haver; Gvarnisonen som laae der udi bestod aff 600 Mand, aff hvilcke en Deel Kongl. Pardon annammede, de øfrige blefve til Limmerick convoyeret. General Ginckel haffver ved Limmerick offver Shanon Floden en Skib Broe ladet slage. Den 27 passato bleff Obr. Matthevs med nogle Sqvadroner, Ryttere, og et Detachement af Fod Folcket offver Broen Commanderet, som uden nogen Modstand kom der ofver: Saa snart Lord Clifford (som laa der omkring med 4 Regimenter Dragoner) der om fick Kundskab, gick hand med sine Dragoner, som alle vare til Fods (thi deris Heste vare i Græs paa de Engelske løs; Angræbet var hæftigt, men saa snart de Engelske dem med en Salve haffde hilset, holt de ingen Stand, men retererede sig det beste de kunde, effterladendis til de Engelske til et Tegn om deris Seyervinding, toe Stycker, med en deel Munition og Bagage; J Actionen er en Fransk OberstLieutenant med 20 andre Officerer og Soldater bleffven fangen. General Ginckel og Hertugen aff Würtenberg resolverede dennem derpaa at passere Shanon Floden med 5000 Ryttere og Dragon, samt 9 Battallioner Infanterie, som den 2 hujus skede, og var samtlig Tropper paa 8 Dagis Tid med Proviant forsynet. Generalernis Tancker var, den Jrreske General Sarsfeld at ruinere, paa det de Beleyrede ingen Succurs fra hannem sig skulde forvente. Saa snart Folcket Skibs-Broen var passeret, kom de samme Dag at ligge ved Staden, paa den Side af Clare, imidlertid Folcket gick offver, skøde de heel stærck af Stadens Casteel og Tarn med de grofve Stycker. Klocken 5 om Eftermiddagen commanderede General Ginckel et Detachement ud, at angribe en Skantze ved Tommonbrigde, hvor de aff Staden tvende Detachementer udskickede, samme Skantze at undsætte; U-anseet dette blef de Engelske alligevel Mester for Skantzen. Fienden med en deel aff Sarsfelds Tro per begafve sig der effter paa Flugten imod Staden, hvilke General Ginckel i Hælene effterfuldte; der de kom Staden gandske nær, og de Beleyrede saae, at de Engelske dennem saa stærck efter satte. satte, droge de Broen op, aff Banghed at de Engelske tillige med deris Folck skulde komme ind i Staden, saa at det meste Folck maatte bliffve uden for, aff hvilcke ved 200 bleff caputeret, og 200 fangen, iblant hvilcke fandtis Oberste Shelton, 2 Oberstleutn., 3 Majorer, 5. Capit: og 15 Under-Officerer og Soldater, samt 3 Stykker og 5 Fahner. Generalen lod sine Folck tage Posto udi Fiendens Trenchementer og Skantzer, ved Vandsiden. Paa hin Side aff Staden er Lord Lisburne udi Trencheen, da hand laae og soff paa en Matratz aff en Styck-Kugle vorden ihielskudt. Den 3 sloge de Beleirede Chamaden, paa alle Kandter aff Staden, og begierede en Stilstand, som dennem indtil følgende Dag Klocken 9 om Morgenen blef bevilget, som siden paa Sarsfields Ansøgning paa Tre Dage bleff forlænget, med Forsikring at den gandske Jrreske Militz, som laae udi Greffskabet Clare, skulle begiære at være med indsluttet udi Capitulationen. Den 5 kom Oberste Sheldon og nogle andre Deputerede fra den Fiendtlige Armee i voris Leyer, som spiste med Generalerne, og holt de siden een lang Conferentz med dennem, om adskillige Sager, angaaende Militien i en god Stand at bringe; Derefter begaff de sig ind i Staden, for at berette de andre alt hvis passeret var. Den 6 blef tilbragt med Gisslernis Omvexling. Den 7 bekom Generalen de Beleyredis Forslag om Capitulationen, hvilket var temmelig høyt opskruet, saa at hand icke haffve tænckt at det var deris Alvor at opgifve Staden, hvorfor hand samme Forslag gandske casserede, og skickede dennem et andet, med Formelding, at hand intet andet end samme vilde indgaa, og hvis de sig icke i en hast derpaa resolve rede, skulde Fiendtligheden igien begynde at angaae. Jmidlertid gaf hand Ordre til Bombardererne, at de skulle holde sig parat, hvilcket og skeede, saa at imod Aften alt sammen var færdig til at begynde at skyde. Der Fienden saae at det var Generalens Alvor, holt de udi Staden en kort Conferentz offver hans Project, maa skee aff Fryct, at dennem Communicationen med deris Cavallerie i det Greffskab Clare maatte vorde affskaaren, og de siden en slettere Accord hafde at forvente, lovede Sars field, at hand med de principalste Jrreske Herrer den følgende Morgen hos Generalen vilde møde, som og skeede i Hofver-Qvarteeret, hvor samtlige Generaler bleff henkaldet, og imellem den 8, og indtil den 13, saa vel de Militariske som de Civile Accords-Puncter, med General Ginckel og den Konglig Gouverneur af Jrrland lyckeligen aff talt, og dereffter en Port paa Staden indrømt: De Civil Artickle blef af de Kongelige Gouverneurer, og de Militariske aff Generalerne underskreffne, som bestaar aff følgende: 1. At de Jrreske Catholske Undersaatter deris fri ReMmmm 3. Religions Øfvelse, ligesom de dem under Kong Carl den Anden nydt haver, beholder. 2. Alle Undersaatter, som sig i Limmerick, og udi de Greffskaber, Clare, Kerry, Korck og Mago befinder, skulde ved deris Submission deris Gewehr fra sig levere, der imod de deris Gods med Fred skal nyde og besidde; dog skal de Fraværende ey der udi være begrebne, men deris Midler at være confisqverede, samt deris Gods som udi Vaaben ere omkomne, og tilforn skyldig erklæret. 3. Alle de, som ville gaae af Franckrige skulle miste deris Gods, dog skal de med gode TransportSkibe ofverføris, og saa længe under holdis, indtil de komme til Franckerige. 4 Alle de, som bliver i Riget, og Troe skabs Eden aflegger, nyder alt hvis Konning Willums og Dronningens Proclamation indholder, som i det første Aar aff deris Majestæters Regiering bleff publiceret. 5. Alle Adelsmænd tilladis at ride med Kaarde og Pistoler, saa og at have en Bøsse i deris Huse 6. Alle Soldaterne skal af Commissarierne tilspørgis, om de ville blifve udi Hans Majestæts Tieniste, eller gaa af Franckerige, dog maa de som ofvergaa ickun tage 800 Heste med sig. 7. Jngen Jesviter eller Munckemaa være i Riget, men alle deris Præster skulle værr Jndfødde og SecularPræster. 8. Om de icke alle paa eengang kand blifve transporteret, tilstedis de andre i den Provintz Kerry at ligge, indtil de vorder afhendt. Garnisonen i Limmerick var 8000 Mand stærck, og Magazinerne endnu paa 3 Maaneders Tid forseet. Sarsfield, Sheldon og andre Officerer, som intet Gods hafve, gaar ad Franckerige. Ved denne Accord er nu det gandske Jrland, bragt under Hans Majestets Lydighed.