JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Fra Sverrigs sydligste Odde løber en lang Grund ud, som kaldes Falsterborev, og til de Søfarendes Veiledning forbi denne Odde er der indrettet der et Fyrtaarn, hvilket, som de øvrige svenske Fyr, brænder fra Solens Nedgang til dens Opgang. Desuagtet indtræffer der dog ofte Skibbrud, og baade paa og omkring Revet findes der en Mængde forliste Skibsankere og andet Gods. Desaarsag har især i senere Aar en Mængde danske Jagter og Baade besøgt Kysten for at bjerge det forliste Gods. J Begyndelsen af Mai f. A. indfandt sig atter adskillige saadanne, da den 13de Kl. 5 om Morgenen en tiltagende Storm fra Nordvest tvang Fartøierne, som havde ankret i Nærheden af Fyret, til at begive sig derfra. Baadene maatte nu med deres Mandskab hjælpe Jagterne at komme under Seil, indtil blot en Mand blev tilbage i en Baad, som det vel lykkedes at sætte Seil til, men da Ankeret lettedes kunde han ei hindre Baaden fra at kaste sig imod de ydre Brændinger, hvorved den kantrede og sank. Fyrinspecteuren, Nils Christensson, som da Fyret nyligt var slukket, var gaaet til Hvile, havde neppe faaet Underretning herom og erfaret, at Nødsskrig hørtes fra Søen, førend han i har Skjorte ilede til Stranden, hvor han kastede sig i en lille Baad, for at ile den Betrængte til Hjælp. To Gange kastedes han tilbage af de voldsomme Brændinger og efter de største Anstrængelser lykkedes det ham endelig at komme den Ulykkelige, som uden Evne til at medvirke til sin Redning, krampagtig holdt sig fast ved Masten af den sunkne Baad, saa nær, at han ved Hjælp af en Baadshage kunde trække ham til sig og fastbinde ham med Fangelinen ved Baaden, for paa denne Maade at slæbe ham i Land. Længe kunde imidlertid Christenssons Baad ikke modstaae Brændingerne, førend den fyldtes med Vand og sank, dog lykkeligviis ikke paa større Dybde, end at det lykkedes Christensson, vadende gjennem Brændingerne, at trække Baaden tilligemed den Reddede til Strandbredden, hvorfra han bevidstløs bares op til Fyret, hvor han i to Dage med Omhu pleiedes af sin Redningsmand og hans Familie, indtil han kunde begive sig til Hjemstavnen, Magleby i Sjælland." – Da imidlertid kun den, der er bekjendt med Localiteterne paa Stedet, kan gjøre sig en Forestilling om den Anstrengelse, det Mod og den Aandsnærværelse som udfordres til med en lille Baad her at trodse Stormens og Bølgernes Raseri, og rigtig skatte det Heltemodige i en saadan Selvfornægtelse for en Fremmeds Redning, vinder Christenssons ædle Handling end mere derved, at den danske Sømands egne Landsmænd, som absolut først maatte blive hans mislige Stilling vaer, siges ikke at have forsøgt paa at redde ham. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Ved en meget talrig Generalforsamling paa Thisted Raadstue den 20de Marts d. A. af Actie selskabet for en Dampskibsfart paa Liimfjorden, blev med Dissens af 2 Stemmer vedtaget, at den forrige Generalforsamlings Beslutning og den Comiteen givne Myndighed til Jndkjøb af et Dampskib skulle staae ukrænket ved Magt; dog saaledes, at hvis Comiteen ikke maatte erklære sig for at beholde det, af det hertil paa fri Besigt forskrevne Dampskib, den da maa søge at anskaffe et Dampskib, af en saadan Størrelse, dog ikke over 50 Hestes Kraft, at det, foruden at opfylde Betingelserne for en Fart paa Liimfjorden, der er Actieselskabets Hovedhensigt, tillige hermed saa meget muligt forener den Egenskab, i fornødent Tilfælde at kunne forsøge en Fart udenfor Fjorden. Statutter for Selskabet bleve vedtagne. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Magister Lindberg har nylig meget sindrig sammenlignet Statsgjeldsafbetalingsselskabet med Brøndboringen paa Nyholm, da det ligesom denne gaaer langsomt fremad, støder paa mange Hindringer og længe forgjeves lader vente paa et Resultat. Jfølge heraf maa nok Regnskabsfører Hansens Bortebliven betragtes som et Lag Flint, hvori Boret er brukket eller blevet siddende fast. Det skal undre os, om man kan faae det op igjen. - Hvor man ellers kan finde Hr. Hansen, skal vi ikke kunne sige; men hvor man ikke behøver at søge ham, det er paa Kyholm, og heller ikke paa Samss, for der har han allerede tidligere under sin Embedsførelse virket for Gjeldsvæsenet. (Forpost.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Det vil vistnok erindres, at i Slutningen af forrige Aar Sag blev anlagt mod Landvæsenscommissair Gustav Michelsen for – som det hedder – at have udviist en til Usædeligheds Befordring sigtende Virksomhed. Ved Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom af 17de Jan. d. A. blev han anseet for sit Forhold med 3 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Denne Sag blev i Onsdags paakiendt i Høiesteret, der afsagde følgende Dom: Landvæsenscommissair Gustav Michelsen bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Etatsraad Sali cath tillægges i Salarium for Høiesteret. 20 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Den berømte Daguerre har underrettet Videnskabernes Academi i Paris om, at han har opdaget en Fremgangsmaade, ved hvilken man ved Hjælp af en electrisk Funke i et Øieblik kan frembringe Daguerreotyper. J et af Academiets seneste Møder erklærede den berømte Arago, at han havde erholdt Kundskab om denne Opdagelse, og at dens Resultater i Sandhed vare utrolige. Daguerre har til Hensigt at foretage endnu nogle Forbedringer ved sin Opfindelse i kunstnerisk Henseende, førend han publicerer samme. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Postskibet fra Jsland, der er ankommet til Kjøbenhavn i disse Dage, har medbragt en Adresse fra Beboerne af den østlige Deel af Øen til Stænderdeputeret, Procurator B. Christensen, hvori de bevidne ham deres Tak for at have saa kraftigt og dygtigt taget sig af Jslændernes Sag i den sidste roeskildske Stænderforsamling, idet de tillige ikke undlade at udtale deres bittert bebreidende Beklagelse over, at ikke det samme har været Tilfældet med dem, der af Regjeringen vare beskikkede til deres Repræsentanter i bemeldte Forsamling. (Kbhpst.) Til Overlæge for den chirurgiske Afdeling af almindeligt Hospital i Kjøbenhavn er af Fattig directionen valgt Regimentschirurg Larsen. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Befordring. Overlærer ved Odense Cathedralskole, Dr.theol. & philos. C. A. H. Kalkar, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Gladsaxe og Herløv Menigheder i Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Ved Tallotteriets 1420 Trækning i Altona udkom: Nykjøbing den 1ste April 1843. Halen af den mærkværdige Comet, som saa pludselig har overrasket Astronomerne, at de af Spadserende have maattet gjøres opmærksomme paa dens Tilværelse, viste sig her ret tydeligt i Torsdags Aftes. Den er saare let at finde, da den netop gaaer hen over de 2 bekjendte Stjerner i Fødderne af det prægtige Stjernebillede Orion, og taber sig i Nærheden af Sirius (den store Hund) og Mælkeveien. Den egentlige Comet eller Hovedet er derimod usynlig for det blotte Øie, da det deels er meget nær ved Horizonten, og saaledes indhyllet i Solens Straaler, deels kun er en tynd Taagemasse. Halen har den uhyre Udstrækning af omtrent 45 Grader og er den største som har viist sig siden 1769. Den bliver synlig kort før Kl. 8, naar Tusmørket aldeles er forbi, og forsvinder lidt over Kl. 9, da den kommer for nærved Horizonten. Om et Par Dage vil den blive usynlig formedelst Maaneskinnet, men vil forhaabentlig efter den 15de de, vise sig endnu tydeligere. Ogsaa det gaadefulde Zodiakallys sees i disse Aftener længere mod Nord af en usædvanlig Klarhed og Udstrækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Reisende fra den 22de til den 29de Marts 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Fuldmægtig Møller; Madam Nielsen; Hr. Thune; Styrmand Smidth. Med Personposten: Candidat Colding; Cancelraad Fasting; Cand. Boysen; Provst Heiberg Jürgensen; Jomfru Radecke, Kjøbmand Reddelien; Jomfru Schouboe. Udenfor Posterne, Kjøbmand Hansen; Klædefabrikanterne Rench & Sunne, Kjøbmændene Conradi og Boy; Forpagter Theil med Familie; Gaardeier Kleis. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Møller; Madam Nielsen; Jomfru Petersen. Med Personposten, Pastorerne Krog, Schade og Biering; Apotheker Schmidt; Frøken Braes; Hr. Wohlers. Udenfor Posterne: Hr. Stolzefods; Gjæstgiver Thomsen; Byfoged Buntzen med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Udenlandske Efterretninger. En Sag af nogen politisk Jnteresse, som i den senere Tid har beskjæftiget det franske Deputeret kammer, nemlig det fra Oppositionen udgaaede Forslag at afskaffe hemmelig Afstemning med Kugler, blev afgjort den 22de Marts. Det ministerielle Parti seirede atter, men dets Majoritet var meget ringe, da Forslaget vel blev forkastet, men kun med 201 af 394 Stemmer. Kammeret begyndte derpaa Forhandlingerne over Grev Sades Forslag til at indskrænke Embedsmændenes Antal blandt de Deputerede. Dette Forslag har til Hensigt at gjøre Nationalrepræsentationen til et sandere Udtryk af Folkets Villie, da mange Embedsmænd hidtil næsten have været nødte til at slutte sig til den Mening, som blev forsvaret af Regjeringen, og denne havde det i sin Magt at vinde svage Characterer ved at love eller give dem fordeelagtige Ansættelser. Hr. Sade foreslaaer derfor, at ingen Deputeret under den hele Tid, i hvilken han indtager denne Stilling, og et Aar derefter, maa modtage af Regjeringen noget Embede mod Løn, visse høiere Betjeninger undtagne. – Endnu vigtigere og meere levende vil Striden og Sukkerloven blive. 3 Systemer vil Deputeretkammeret her have at vælge imellem: 1) Ministeriets Plan, aldeles at ophæve den indenlandske Sukkerfabrication mod Godtgjørelse, som kun understøttes af eet af Comiteens Medlemmer; 2) Jndførelsen af en gradviis stigende Afgift af indenlandsk Sukker, indtil den bliver lig med Tolden af Colonialsukker, - understøttet af 3 Comiteemedlemmer; 3) Det tydske System, at Afgiften forhøies i Forhold til den frembragte Mængde af indenlandsk Sukker, hvilket Comiteens 5 øvrige Medlemmer ansee for det Rigtigste. - Pairskammeret har naturligviis med stor Majoritet antaget Lovudkastet om de hemmelige Udgifter. Angrebene paa Ministeriet vare her næsten lige saa heftige, som i Deputeretkammeret, men Guizot værdigede dem neppe noget Svar og forsvarede sit System med en næsten fornærmende Kulde. Valget af Officerer i Parises Nationalgarde, som i den senere Tid har beskjæftiget alle Partier, og som tillægges megen Vigtighed for det Tilfælde, at en Bevægelse skulde opstaae ved Kongens Død, der sandsynligviis vil indtræffe i de Nyvalgtes Functionstid, er faldet ud aldeles til Fordeel for Regjeringen og det herskende System. - Kongen af Frankrig har nu sendt en Coureer til Rio Janeiro med sin formelige Jndvilgelse i Ægteskabet mellem hans næstyngste Søn, Hertugen af Jonville, og den brasilianske Keisers Søster, Prindsesse Januaria.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Angaaende den saameget omtalte faretruende Spænding mellem Rusland og Tyrkiet har Guizot i Pairskammeret erklæret, at den bedste Forstaaelse hersker i Constantinopel mellem England, Frankrig, Østerrig og Preussen, og at Rusland - overbeviist eller eftergivende slutter sig til disse Anskuelser, saa at ingen alvorlig Misforstaaelse finder Sted mellem Magterne i Anledning af det tyrkiske Riges Stilling. – Forøvrigt vedbliver efter de sidste Beretninger Rusland med sine Fordringer og Tyrkiet med sin Vægring. Det er klart, at den tyrkiske Regjering stræber at unddrage sig det europæiske Underdanighedsforhold, hvori Rusland har vidst at bringe det, men at det føler sig for svag og afmægtig til at staae alene, og derfor har forsøgt at kaste sig i Østerrigs Arme. Den fremtidige Udvikling af denne Strid vil altsaa beroe paa, om Østerrig kan vise den tilbørlige Fasthed ligeoverfor Rusland og ved sit Forbund med de vestlige Magter hævde den beskyttende Jndflydelse over Tyrkiet, uden hvilken dette ikke kan bestaae. - Forholdet mellem Tyrkiet og Persien er meget fjendtligt, og kun de europæiske Magters kraftige Mægling vil formaae at forebygge en Krig mellem dem, som naturligviis vilde fremme Ruslands Planer med den Begge. (Forlangt indrykket.) Nordens Carnavalslystigheder, Fastelavnsløierne med deres i forrige Tider bekjendte barbariske Skikke, synes endnu i vor mere oplyste Tidsalder at finde Behag hos Landalmuen; saaledes blev den 2den Marts d. A. Katten slagen af Tønden, hos en Gaardmand her paa Falster, som vi dog denne Gang ikke ville nævne ved Navn, i det Haab, at han i Fremtiden ikke vil tilstede slige Løier. At hertil var indsat en levende Kat i en Tønde, hængende svævende i Luften i et Reeb, saa langt fra Jorden, at en halv Snees Karle til Hest, bevæbnede med store Knipler, kunde ride frem og tilbage forbi den, for hver Gang at give den et vældigt Slag indtil den gik istykker, er det Jndignerende ved denne Lystighed, som Jndsenderen heraf finder bør offentlig omtales; at denne barbariske Skik og Dyrplagerie endnu kan finde Sted i vore Tider, og det endog hos en Mand, der selv for nylig har været Sognefoged i Sognet, maa opvække Uvillie mod Alle, der kunde tage Deel heri, og viser i enhver Henseende den samme raa Dannelse, som f. Ex. ved at nedgrave en levende Kat i Jorden, hvor man opfører nye Bygninger, for derved at forskaffe Stedet Lykke. X.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler, fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
At jeg i specielle Breve, Kravssedler eller By lister i Dag har underrettet samtlige Falsters Amtstuedistricts Beboere, som have Afregning med Amtstuen, om det Skattebeløb de have at betale for April Termin 1843, og bedet om, at dette Beløb maa blive udsendt Amtstuen inden April Maaneds Udgang, bliver herved endvidere offentliggjort, i det jeg gjentagende beder og den Godhed, at Vedkommende møde til Afregning og Formiddagen inden Kl. 12, eller og Eftermiddagen imellem Kl. 2. og 4. Falsters Amtstue i Nykjøbing den 2den April Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Løverdagen den 8de ds. afholder Klubben "Harmonien, ordinair Generalforsamling for 1ste Qvartal, hvortil herved indbydes. Nykjøbing den 1ste April 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Maskingarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Fra Maskin=Horspinderiet i Kjøbenhavn har Undertegnede modtaget til Udsalg Hør= og Blaargarn i 13 forskjellige Fiinheder, og blive disse, imod contant Betaling, udsolgt til Fabrikkens Priser. Maskinspinderiets herover trykte Priiscouranter blive gratis udleverede af M. C. Mackeprang. Nykjøbing den 1ste April 1843. Aftenunderholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Mandagen den 3die April d. A., opføres i veldædigt Øiemed i Gjestgiver Thomsens Locale i Nykjøbing, af nogle Dilettanter: Familien Riquebourg, Drama i 1 Act,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Jndqvarteringen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Lystspil i 2 Acter. Jmellem Stykkerne fremsiges: Kong Christian den Fjerdes Sværd. billetter til den lille Loge a 3 Mk. og til de øvrige Pladser a 2 Mk., erholdes hos Kjøbmand R. Sidenius, samt ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7. Til Generalprøven, Søndagen den 2den, kunne Tjenestefolk a 1 Mk. og Børn a 8 s. erholde Adgang. J. B. Bruuns Jernstøberie i Nykjøbing er stedse forsynet med flere forskjellige Sorter Plouge og Muldfjelle til engelske og danske Plouge, saavelsom med flere Sorter smukke og velindrettede Kakkelovne og Koge ovne, brændebesparende Comfurindretninger, Tagvinduer, af flere forskjellige Størrelser, Gryder, saavel store at indmure som ordinaire, Rister til Brygge- og Brænderier, Gravkors og Gravgelændere, hvortil haves smukke nye Former. Endvidere modtages Bestilling paa alle Sorter Skibs-, Mølle, Bygnings- og Maskinarbeide, som og Metalarbeider, der alt udføres saa propert og billigt som muligt. Tillige anbefaler jeg mine Udsalgsteder her i Provindserne hos efternævnte Herrer, som udsælge min Fabriks Varer til bestemte og billige Fabrik-Priser og tillige modtage Bestilling paa alle Fabrikkens Arbeider, nemlig: J Nakskov hos Hr. Kjøbmand Winkel. H. J. Hendriksen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
- Maribo J. Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Saxkjøbing. H. C. Bruun. Heidenheim. - Nysted, - Stubbekjøbing Frey. H. Prior. Stege paa Møen. NB. Alt gammelt Støbejern ombyttes med nye Varer. Ærbødigst J. B. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Paa gamle Kirstineberg kan erholdes gode Lægge Kartofler indtil 100 Tdr.; man behager desangaaende at henvende sig til Gartneren sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
At jeg daglig fra den 3die indtil den 10de April er tilstede for at imodtage og expedere Aarsangivelser til det Lolland-Falsterske Brandforsikkrings selskab, det tillader jeg mig at bekjendtgjøre til behagelig Efterretning for Dhrr. Medlemmer i Lollands Nørre-Herred. Holmegaard den 30te Marts 1843. N. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Da jeg Undertegnede haver erholdt en duelig Svend, der forstaaer alt hvad som udfordres i mit Fag, saa anbefaler jeg mig saavel her som til alle Omegnens Beboere med at støbe Mølle- og Vognbøsninger og deslige tilligemed alt Slags nyt Gjørtler arbeide; Gammelt bliver repareret; Alt til de billigste Priser. Gjørtler Mickelsens Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Af umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderi, kan et Beløb af 35 Rbd. - Mk. 248 3/5 s. Repr., erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom, snarest muligt, henvender sig til mig. Bremersvold, den 26de Marts 1843. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Auctioner. Det Kjøbmand J. C. Boas's Fallitbo tilhørende Huus i denne Byes Østergade, som bestaaer af 10 Fag Forhuus, et Baghuus paa 14 Fag og et dito paa 12 Fag med deriværende Brændeviinsbrænderie og Maltkjølle, samt 2de Arvefæstelodder i Byens Marker paa 3 og 7 Tdr. Land, og Græsningsret til 5 Hoveder, stilles til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Rødby Raadstue Tirsdagene den 18de April 2den og 16de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, samt for Panthavere efter Placat af 22de April 1817. Rødby den 25de Marts 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Efter Skifterettens Begjæring bliver Fredagen den 7de April dette Aar Formiddag Kl. 11, ved Auction paa Kornmagazinet i Amtstuegaarden her i Byen bortsolgt afgangne Provstinde Nyrops Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Skabe, Chatoller, 1 Taffeluhr, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Sølv, Kobber, Messing og Jerntøi, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 29de Marts 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Løverdagen den 8de April førstkommende Formiddag Kl. 11, lader Garver A. Beck paa hans Boepæl paa Torvet her i Byen ved Auction, mod Credit til Mikkelsdag dette Aar, bortsælge et Parti dansk Saalelæder, Bindsaalelæder, Smurtlæder, brune og sorte Kalveskind, Hestelæders Bagbarter og Affald, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 29de Marts 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdes Onsdagen den 5te April d. A. Formiddag Kl. 9, offentlig Auction i min Gaard overen stor Deel mig tilhørende Ind- og Udbo, bestaaende af Borde, Stole, Speile i mahogni Ramme, en stor Egekiste, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Lagen, Porcellain, hvoriblandt et complet Theestel af fransk Porcellain, Glas, Steentøi, Messing, hvoriblandt en Kjedel paa 6 1/4 Pd. Kobber, en stor Kjedel 24 Pd., en Bouillonskjedel 6 1/2 Pd., en Gryde 8 Pd., en Theekjedel 10 Pd., Jernfang, en 3 Etages Kakkelovn, et godt 6 Octavs Fortepiano, en bruun og en sort Hest, over 10 Qvart, høie, en grønmalet Fjellevogn med 3 lakkerede Sæder, Seletøier, en Plov, en Griis, 14 Stkr. 7 Al. Fyrreplanker, en Mængde Kasser og Foustager; endvidere et Parti Kjøbmandsvarer, saasom, Hvergarn, Bomuldstøi, Sirts, Lærred, Tørklæder m.m. Vederhæftige Kjøbere gives rentefri Credit til Mikkelsdag d. A. Nysted den 30te Marts 1843. B. Hirsch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-01
Creditorerne i afdøde Gaardmand i Ulslev i Idestrup Sogn, Niels Larsen Møllers og efterlevende Enkes fær leds Boe, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing Hospital den 29de Marts 1843. Grønbek. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforvagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-03
Lollands Falsters Faldende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Da 40.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-03
Kandagen den 5. April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-03
Den ældste af hans tilstedeværende Disciple overrakte ham Hædersgaven med nogle Ord, hvori han takkede ham og tolkede de Følelser, der maatte besjæle alle hans Elever ved Tanken om, hvad han havde været for dem, for Skolevæsenet i det Hele, og for christelig Oplysning. Derpaa istemtes en af Seminarist J. Christensen forfattet Sang. Med rørt Hjerte takkede B. saavel ældre som yngre Elever for det skjønne Beviis, han havde modtaget paa deres Kjærlighed, bad de Tilstedeværende at bringe hans hjertelige Tak til de Fraværende, og skildrede i sin hjertelige Tale det Formaal, han stedse havde sigtet til ved sin Underviisning. (Jnds. til Thist. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-03
Som et smukt Beviis paa afdøde Justitsraad og Heisteretsadvocat Høegh Guldbergs høie Begeistring for Retfærdigheden og hans dybe Retsfølelse, fortjener det at anføres, at han med varm Jver og uegennyttig Opofrelse tog sig af en dansk Borger, der en Tidlang havde opholdt sig i Tydskland, men var vendt tilbage hertil og nu fordredes udleveret af den preussiske Regjering. Guldberg henvendte sig directe til Frederik den Sjette, der ikke var let til at overbevises om, at en Udlevering hverken hjemledes i den naturlige Folkeret eller i hvad der var positivt bestemt imellem Nationerne som gjeldende Ret. Vi Fyrster ere nødsagede til at holde sammen, sagde Kongen, ellers rive de Kronerne af vore Hoveder. Der er Jngen af Landets Borgere, svarede Guldberg, som jeg kunde faae til at troe, at Deres Majestæt satte større Tillid til Noget end til Borgernes Kjærlighed." Guldbergs varme, vedholdende og kraftige Bestræbelser bevirkede uden Tvivl, at den ovennævnte Flygtning kun førtes til Preussen for der at forhøres, hvorimod han atter skulde føres tilbage til Danmark for at stilles for de danske Domstole.