JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-18
Hvad den ærede Forfatter anfører og Englændernes Grundsætninger med Hensyn paa at holde deres Land Race reen, da beroer dette paa en Vildfarelse, og er formodentligen skrevet ud af Justinus eller af Generalkrigscommissair Neergaards sidste Skrift. Saameget jeg end paaskjønner begge disse Herrer Forfatteres Kundskaber og Fortjenester, saa kan jeg dog ikke undlade at yttre, at denne deres Paastand er aldeles falsk, og ikke grundet paa praktisk Bekjendtskab med den engelske Hesteavl. Englænderne deele deres egentlige Landrace i følgende tre Afdelinger: 1) den saakaldte Klevelandiske eller York shire Race; 2) den gamle Race af Suffolker=Arbeidsheste, og 3) den Clydesdaler eller Sydskottiske Race. Den første af disse tre Racer er formodentlig den gamle oprindelige Landrace, som nok for største Deelen nedstammer fra de Heste, der indførtes af Angel-Sachserne. Denne Race er nu allerede i mange Generationer blandet med Fuldblodsheste, og ingen Engellænder tænker paa at vedligeholde den i sin tidligere ublandede Tilstand, fordi de engelske Jagt- og Vognheste, som kun ere dygtige til det Brug, man fordrer af dem, naar de i 6te eller 8de Generation paa Mødrene Side nedstammer fra Fuldblodshingster, blive tillagte af forædlede Hopper af denne Race med Fuldblodshingster. Da det nu kan være Tilfældet, at Nogen eier en Hoppe af denne forædlede Race, som besidder for megen Fyrrighed til at dens Eier skulde troe, at et Føl af samme med en Fuldblodshingst kunne svare til det individuelle Brug, han agter at gjøre af den, saa bringes ofte en saadan Hoppe til en Halvblodshingst, og hvis det Føll, der opstaaer af denne Parring, bliver en Hoppe, saa bringes denne igjen til en Fuldblodshingst, og paa denne Maade søger enhver Englænder, ved at anvende Fuldblodet paa forskjellig Viis, at producere de Heste, som meest svare til hans specielle Hensigters Opnaaelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-18
Den Suffolker=Race er formodentligen i gammel Tid bleven blandet med Normannisk Blod, og den Clydesdaler nedstammer beviisligen fra Flandriske Hingster med engelske Landhopper. Jndividuerne af begge disse Racer bruges til at forrette Avlsbruget, og i lang Tid har man søgt at holde dem rene fra al Blanding med andre Racer, da man troede, at de paa saadan Maade bedst svarede til den Hensigt, man havde med dem. Dog efterat Fuldblodet meer og meere er bleven udbredt over hele England, og man derved har erholdt Leilighed til at parre Hopper af ovennævnte Racer med store og stærkeFuldblodshingster, have Englænderne overbeviist sig om, at Heste af disse to Racer, der ere blandede med Fuldblod, besidde langt større Kraft og Udholdenhed til Arbeidet, end de, der nedstamme fra den oprindelige Race; af hvilken Grund store og stærke Fuldblodshingster nu omstunder almindeligen anvendes til at forbedre og forædle disse saakaldte Landracer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
No 1. Løverdagen. den 19de Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Bis - Cidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Blandinger. Hertug Almazan, der tilligemed sin Gemalinde, blev taget tilfange paa Dampskibet Carlo Alberto, er den samme General Lieutn. St. Priest, der som Carl den 10des forhenværende Gesandt ved det spanske Hof, fik denne Tittel af Kongen af Spanien, og som i Aarene 1813 og 14 gjorde det russiske Felttog med imod Frankrig. - Det er mærkværdigt, at Dampskibet ikke engang havde taget Kul nok med sig; saa sikkert havde man gjort Regning paa, at Anslagene i Marseille og Toulon vilde lykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Den 5te Mai var Napoleons Dødsdag. Allerede Dagen iforveien havde Folk indfundet sig ved Støtten paa Vendomepladsen med Krandse af Jmmorteller. Dagen selv havde de samlet sig i smaae Grupper, der dog ikke syntes at have noget Ondt i Sinde, hvorfor man lod dem være i Roe. Men da henimod Aften tre Personer indfandt sig, af hvilke To vare væbnede med Pistoler, befalede en Stadsergeant dem, at forføie sig bort; der Ene af dem svarede ham med et Pistolskud; hvorpaa Sergeanten forfulgte ham med blottet Kaarde og bibragt ham et farligt Saar i Ryggen. Hans Kammerad vild ogsaa affyre sin Pistol, men Skuddet gik ikke af og da han vilde værge sig med sin Stokkaarde imod de indtrængende Gensd'armer, blev han ogsaa saaret og bragt Forvaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
J Algier danner Theaterdirecteur Guillet er Trop, for ogsaa i Afrika at kunne more Franskmændene med de Vaudeviller og andre Stykker, der gjøre Lykke i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
J Frankfurt skal en practiserende Læge, i den Hensigt at komme i Ny for sine heldige Cholera Curer, have blandet Kjøkkensaltet i det Huus, hvori han boede, med Brækviinsteen. Det lykkedes ham virkelig ved VIIIIILLIANION dette Middel at fremkalde hos endeel af Husets Beboere hiin frygtelige Sygdoms første Symptom, Opkastningen, og han var naturligviis ogsaa strax ved Haanden med sin Bistand, men, til all Ulykke, kom der tilfældigviis en anden Læge til, og denne opdagede, ved de opkastede Substantsers Undersøgelse, snart Brækviinstenen, hvorved den uværdige Discipel af Æsculap skal være bleven røbet. Hænger det virkelig saaledes sammen, vil han nok neppe undgaae Retfærdighedens straffende Arm, ligesom hans Medborgeres billige Foragt allerede med Rette er bleven ham til Deel. Der er begaaet et stort Tyverie af mange Papirer og Pergamenter i det kgl. Bibliothek i Paris; hvorfor flere Sale i de øverste Etager nu ere forseglede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Under 5te Mai skrives fra Wien, at Bulletinerne om Hertugen af Reichstad's Befindende Dag for Dag blive meere foruroligende. Prinds Marimilian von Wied, der har gjort sig meget fortjent af Naturvidenskaberne, vil nu foretage sig en videnskabelig Reise til Nordamerika, ledsaget af den geniale Landskabsmaler Carl Bodmer fra Zürich. De have ifinde at opholde sig der i to Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Et parisisk Blad bemærker, som et Curiosum, at netop de fem Hovedstæder i de londonske Conference-Magters Stater: Petersborg, Berlin, Wien, London og Paris, ere blevne hjemsøgte af Cholera, medens alle andre Hovedstæder, uden Undtagelse, ere blevne skaanede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
J Carlisle har nylig en Forpagter, ved Navn Thompson, paa offentlig Torv solgt sin Kone til den Høistbydende, for 20 Sh. og en Newfoundlandsk Hund. Hun var 22 Aar gammel, livlig af Temperament, sund og robust. Huuslig Uenighed og den Omstændighed, at hun ikke fødte ham Børn, var Grunden til Salget. De havde været gifte i 3 Aar. Flere tusinde Mennesker, vare samlede ved Auctionen. Konen, der ikke syntes utilfreds med Byttet, var posteret paa en stor Stoel med en Strikke af Straa om Halsen. Manden holdt først en Tale til Folket, hvori han opregnede baade hendes onde og gode Egenskaber. Kjøberen var en Pensionist, Henry Mears; han forlod Torvet, efter gjort Kjøbmandskab, under Folkesværmens Hurraraab, hvori Hr. Thompson af gandske Hjerte deeltog. Denne Sidste lagde derpaa Straastrikken om Halsen paa Hunden, og gik til det nærmeste Vertshuus, hvor han drak de 20 Sh. op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
J de sidste Dage af April passerede 5 store Nekar, Skibe, fulde af schwabiske Familier, forbi Heidelburg, paa Toget til Nordamerika. Syr Skibe ventes at ville følge efter med det Første, og Antallet af de Tydskere, som saaledes i dette Foraar søge et andet Fædreland, skal beløbe sig til 2000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Professor Steffens fra Breslau er ankommen, til Berlin, og agter, naar Sommersemestret begynder, at aabne sine Forelæsninger ved dette Universitet. Antallet paa de Studerende vorder formodentlig meget betydeligt i det tilstundende Semester, thi ligesom Choleras Nærmelse forhen drev Studenterne fra Berlin til Rhinegnene, saaledes vil uden Tvivl den samme Aarsag drive dem derfra tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Efter norske Morgenblad finder i denne Tid en almindelig Udvandring Sted fra den nordlige Deel af Guldbrandsdalen. Den falske Mening har nemlig udbredt sig blandt disse trohiertige Bjergboere, at der i Rusland og Spanien staae Gaarde nok ledige, hvis Beboere ere udøde af Cholera, og som de blot behøve at melde sig til, for at vorde overdragne. Til disse indbildte Canaans Lande udvandre de derfor nu skareviis, efter at have ved Auction ladet bortsælge al deres rørlige og urørlige Gods derhjemme, men forhaabentlig komme de vel ikke længere, end til Tronhiem, hvor man nok vil aabne dem Øinene for deres Vildfarelse, hvorom de imidlertid ikke have villet lade sig belære af deres Præst og Lehnsmand. Efter Angivelse fra Provst Helberg i Lomb, have saaledes fra Lesse, Vaage og Lomb ikke færre end 600 Huusmænd, Jnderster o. A. grebet Vandringsstaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Pariser-Bladet Novvelliste fortæller fra Kjøbenhavn, at Kongen af Danmark vilde den 5te Juni indtræffe til Karlsruhe. (Naturligviis skal det være Aarhuus; men det afgiver dog et nyt Beviis paa de franske Journalisters bekiendte, store geographiske Kundskaber.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Hr. Cand. theol. Adjunct H. Fønss prædiker i Morgen i Fruekirke til Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Bkjendtgjørelser. Ifølge høie Vedkommendes Anmodning bekjendtgjøres herved, at da Hs. Majestæt Kongen vil have den Naade at overvære Væddekjørslerne ved Viborg ere de fastsatte til Afholdelse den 23de Juni næstkommende, og er Præmie-Uddelingen bestemt at skee Dagen derpaa. Aarhuus Stiftamthuus, den 15de Mai 1832. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Mandagen den 28de Mai næstkommende Formidd. Kl. 10 bliver efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet efter afgangne Ole Schoug af Sveigaard i Hads Herred bortsolgt sammesteds 16 Stkr. Stude. Lysthavende indbydes til Auctionen. Hads og Ning Herreders Contoir, den 14de Mai 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Onsdagen den 23de Mai førstkommende Kl. 10 Formiddag afholdes offentlig Auction over 12 Fag Huus til Nedbrydelse, der er beliggende i Schaarupgaards Skov, Elsted Sogn, og hidtil beboet af Skovfogden. Auctionen afholdes i selve Huset. Schaarupgaard, den 12te Mai 1832. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Mandagen den 21de Mai førstkommende Kl. 10. Formiddag bliver paa Aarhuus Raadhuus afholdt offentlig Licitation over en Hovedreparation ved Gjordemoder huset i Lillering. Conditioner og Overslag ere til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 9de Mai 1832. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Jfølge vedkommende Panthavers Begjæring bliver den afdøde Procurator Ammittbølls Bo tilhørende Parcel af Slots-Engen stillet til 5te Auction Mandagen den 28de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 2. Auctionen fremmes paa Raadstuen. Randers, den 9de Mai 1832. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqviution bliver: Torsdagen den 7de Juni d. A., den 24de f. M. og Fredagen den 6te Juli, foretaget offentlig Auction over: a) Kirketienden af Ebbestrupgaarden, Ødum Sogn, med Hartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb. b) Kirkerienden af en Parcel paa Langsskov Mark, af forrige Rasmus Pedersens Gaard, med Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 2 4/5 Alb. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus; men den tredie i bemeldte Ebbestrupgaard, hver Dags Formiddag Kl. 11. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 1ste Mai 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Jordegods-Salg. Da flere Liebhavere have meldt dem, som muelige Kjøbere af det den Kongelige Kasse tilhørende Gods Willestrup i Aalborg Amt, saa bliver, ifølge Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond, afholdt en eneste offentlig Auction over denne Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Hovedgaarden Willestrup er beliggende 5 Mil fra Aalborg og 2 Mile fra Hobroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Tirsdagen den 29de Mai førstk. Kl. 9 Formiddag bliver hos Jacob Kieldsen i Weilbye ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Snedker-Redskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Auctionsanmeldelse. Mandagen den 21de dennes continueres Auctionen paa Raadstuen over Kjøbmand Cohens Varelager og bortsalges da, endeel Klæder, Beenklæde= og Vestetøier, Syesilke, Bomuldstei, Merinos, Lærreder, m. m. m. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Gjørvitterlig: at efter Begjæring af SelveierGaardmand Johan Sørensen Hornbeck af Hørning, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Marts d. A., indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have en af hans Gaard forrige Eier Johan Mortensen, under 18de Februar 1790 til den Hørningske Stiftelse, udstædt, og den 5te Februar 1796 ved Dronningborg, Birketing læste Pante-Obligation for 700 Rd. D. mod 1ste Prioritets Panteret i Debitors Gaard i Hørning hænde, til at møde for Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret paa Randers Raadstue den første Tirsdag i August Maaned 1833 om Formiddagen Kl. 10 slet, for med bemeldte Pante-Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i manglende Fald vil forvente, samme ved Rettens Dom mortificeret efter nærmere Paastand. Jngen Forelæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordningen 3die Juni 1796. Randers, den 3die Mai 1832. Reiersen. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Ved Proclama som snarest muelig vil blive læst for vedkommende Over- og Underretter ere alle de som maatte have noget at fordre i Rasphuusfange Jens Laursen Miesings og Hustrues Fallitboe paa Flensted Mark, Laasbye Sogn, Gjern Herred indkaldte med 12 Ugers Varsel overeensstemmende med Placaten 26de October 1792 til, inden denne Tids Forløb, under Tadet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 7de Mai 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
J den haarde No. Storm af 9de Mai d. A. er fra Jagten "Arger ført af Skipper Halmøe af Colding, forliist et Anker med Træstok paa 1 Skpds. Vægt med circa 15 Favne Toug 9 Tom. tyk, Ankeret var forsynet med Tøndebøge med kabbelslaget Bøiereeb, 12 Favne langt 2 1/2 Tom. tykt, og en paastukken Mandeltrodse circa 50 Favne langt 2 1/2 Tom. tykt, hvorpaa er paalagt et Vager af et Spiildom. Ankeret staaer i N. til. V. fra Thunøe Kirke 3/4 Miil paa 10 Favne Vand, Samsøes ydre Pynt i NN. og Samsøes. indre Pynt af det høie Land i No. t. O. og de fire samlede Høie af Samsøe Drey i OSO. Den retsindige Finder vil mod Bergeløn behage at henvende sig til Eieren Hr. Stadshauptmand Ridder A. Wissing, i Colding. 8000 Rbd. r. S., helst samlede kan i Juni Termin faaes tillaans paa første Prioritet, og imod til strækkelig god Sikkerhed i Landeiendomme. Dronningborg Mølle, den 17de Mai 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
En Parcel paa Kalhauge Byes Mark i Hornborg Sogn af Hartkorn, Ager og Eng 7 Skp. 2 Fkr. 2 Alb. tilligemed 8te Fag Huus, er underhaanden at faae til Kjøbs. Jorderne ere meget gode, veldyrket og besaaet med Korn af alle Slags. Liebhaverne ville henvende sig til Landvæsenscommissair Møller i Kalhauge, som giver videre Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Diverse Reisekufferter faaes hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Et Partie smukke pletterede og laqverede samt Bronce Varer ere arriverede, ligeledes Taffel= og Nat-Uhre, Natlamper, extrafiin Enu de Cologne, Enu de Levande, fiin Sæbe, Haarolie, Pomade, med flere Parfumerier, saa og div. Spadserestokke, Fiskebeen og Rottinger, med mange flere andre Artikler, faaes billig hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Hampelærreder, Cambries, Schirtings, moderne Lyster Merinos, Moiren, Dynevaar, Gardin Netteldug til 22 s. Al., endeel modefarve Merinos til 24 s. Al.,m. m. faaes hos C. J. Wulf. Tvister, i blegede og ublegede samt couleurte faaes billig hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Nye fede Trondhjems Spegesild er arriveret og faaes i 1/4 Td. og mindre Dele hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Bleget og ubleget Tvist og Bomulds-Lysegarn faaes H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Et Pompetræe paa 7 1/2 Al. med Tilbehør er at bekomme hos Undertegnede. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Forskjellige Sorter Tobak og gater nyelig hjemkomne bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Liebauer 4, 3 & 2 Bos Hør bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Rhinske & engelske Stene til Møllebrug af flere Dimentioner, og udmærket Qvalitet, kan stedse bekommes N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Meget godt Vifte=Byg og toradet Sæde Byg kan holdes i Alehuus Mølle hos Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Stedet paa Hjørnet af Barstuegaden og Kloster gaden er underhaanden at faae tilkjøbs. Jens Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Danmarks Handel, Skibsfart, Penge og Finantsvæsen fra 1730 til 1830, oplyst ved Grosserer Nathanson 2 Rbd. Fire Romanzer, hædrede med de skjønne Videnskabers Selskabs bifald, 2 Mk. hefter. Latinsk Stilleøvelser af Borgen indb. 1 Rbd. Opgave til Øvelse i dansk Stiil af Krossing, indb. 4 Mk. 12 s.,m. m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Det Rommerske Riges Forsvarsvæsen til Lands og til Vands, under Keiserne, fremstillet efter Gibbon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Et Par Ord til Eftertanke i Anledning af den literaire Strid om Danmarks Forsvarsvæsen 12 s. faaes hos J. Jessen. Saint. Simons Nye Troeslære, eller Samt Simonismen, indeholdende Sant Simons Levnetsbeskrivelse, samt det udviklede Saint-Simonistiske Religionssystem. Denne underholdende Bog er at faae for 2 Mk. 8 s.S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Tirsdagen. den 22de Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Cidende. Vifts- OLLIO¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Nyheder fra Udlandet. Reformbillen i Engelland. Dette store og vigtige Spørgsmaal synes nu afgjort paa en ligesaa sørgelig som uventet Maade. Ministeriet indsaae, at dens endelige Skjebne vilde blive at falde igjennem, hvis ikke Kongen var at formaae til i en Haf at kreere saamange nye Peers at Nationens og Ministeriets Partie derved kunde faae en Overvægt, og saaledes faae den sat igjennem. Grey og Brougham tog derfor den 8de Mai ud til Windsor (Kongens Residents, og kom sildig om Aftenen igjen tilbage. Londons Jndvaanere havde faaet Nys om Ærindet, og vare uhyre spændt paa Udfaldet. Næste Morgen havde en utallig Folkevrimmel, der i Skareviis strømte sammen fra alle Kanter, samlet sig udenfor Overhuset, og forlangte at vide, hvad Kongen havde svaret. En Dergitation blev sendt ind saasnart Ministrene vare samlede, og Lord Greyerklært: at da Hs. M. ikke havde fundet for godt at antage det Raad som han og hans Colleger, i Følelsen af deres Pligt, havde givet til at sætte Reformsagen igjennem, havde de Alle forlangt deres Afskeed, som Hs. M. ogsaa havde bevilget dem. Det hele Ministerium er gaaet af. Grev havde lovet: at staae eller fald med Reformbillen. Han er styrtet, og Billen med ham. Denne Efterretning voldte en grændseløs Forbittrelse. Kongen, som ellers for var saa elsket, blev omtalt i de haardeste Udtryk, og da Hertugen af Cumberland (Kongens Broder) Marqv. Londonderry, o Fl. af Modpartiet forlode Huset, bleve de forfulgte med Hujen, Piben og Skrigen, og Politiet maatte befrie dem, for personlig Mishandling. Man hørte Folket raabe: "Nu er det paa Tiden, at vi støbe Kugler!" Ja der skreges endogsaa høit: "at den Person, det være sig Mand eller Qvinde, som staaer mellem Kongen og Grey, DODANILLIANDO fortjener Blokken meer end nogen Anden i den brittiske Historie." – "Folket paastaaer, siger Morninghronicleat Dronningen og Finclarenzerne (Kongens naturlige Børn og deres Familier) ere den egentlige Aarsag til Reformbillens Skjebne, og at Sidstnævntes Had til det Grey ske Ministerium grunder sig paa, at dette ikke har villet tilfredsstille deres umaanm Havesyge. - Underhuset havde strax opsat en Af Raail Kongen, som indeholdt en levende Beklagelse af Formilværende Ministres Fratrædelse, da man var overbev est om, at de vilde Kongens og Landets Vel. Man er nu i den spændteste Forventning om hvad Monarken vil beslutte. "Denne Begivenhed – siger Times – maa have uberegnelige Følger, hvis Kone gen ikke gjør det skeete Skridt tilbage; den nærmeste og sandsynligste er vistnok et almindeligt Oprør af den haardt skuffede Nation." Og dertil tegner det allerede temmeligt. J Londons forskjellige Qvarterer holdtes strax talrige Folkeforsamlinger, hvis Beslutning er at værne om Folkets Rettigheder indtil det yderste. Der forsikre des, at Kongen var allerede bleven insulteret af Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Udenfor Birmingham holdtes et Folkeoptog af over 200,000 Mennesker, og i Liverpool, Manchester, o. fl.St. var der en uhyre Gjæring. Fra mange Byer var der kommet Deputationer til London, smykkede med Unionsflag og Skjerf, med Budskab om, at man stoler paa, den ikke lader sig træde under Fødder, da den kan vente Hjelp fra alle Kanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Ved Postens Afgang gik Rygterne i London. at Kongen havde valgt et nyt Ministerium med Wellington i Spidsen, hvilket sidste endnu desmere havde opirret Folket. J Manchester skal det være kommet til et skrækkeligt Oprør, og i Birmingham skal være flydt Blod i Gaderne. Man forsikkrer, at der skal være fattet virkelig rædsomme Beslutninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Engelland synes nu - siger et politisk Blad – at have sat sin Fod paa Randen af Revolutionen, som aabner for det sin vilde Afgrund. Carl den Førstes Skygge kiger og af den."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-22
Frankrige. Ovenmeldte Efterretning har naturligviis vakt megen Sensation i Paris og bragt denne Stads Jndvaanere næsten til at glemme Cholera. Der var en Bevægelse blandt det diplomatiske Korps som var mageløs, næsten i 2 Nætter og Dage blev der holdt Konsrentser, og Kourerer afsendt af alle Kanter. Dertil kommer endnu, at den til St. Petersborg afsendte franske Ambassadeur, Hertugen af Treviso (Marmont, ha meldt hjem, at han just ikke er bleven modtaget paa det venskabeligste af Keiseren, og at Grev Pozzo di Borgo Ruslands Gesandt i Paris, havde faaet Ordre til at forlade Paris. En Koureer var sendt til Fyrst Talleyrand, fransk Ambassadeur i London, og givet Løfte om en stor Belønning naar han kunde indtræffe dertil inden en vis fastsat Dag. – Om Hertuginden af Berry høres nu at hun af Kongens særdeles Naade, og paa Grund af hendes nære Slægtskab med Dronningen, skal sendes uskadt tilbage til Holyrood. Folket synes misfornøiet over denne Skaansomhed, og bebreider Kongen ligefrem, at han ikke har ladet Hertuginden, ligesaavel som hendes Følge, stille for Domstolen, naar denne havde gjort sin Pligt, havde jo af T. Benaadningsretten staaet, i hans Magt, nu derimod med Hs. M. ved at undtage eet Jndivid fra Lovene, tykt, det sin konstitutionelle Myndighed; o. s. v. Hvoraar Alting er, svæver Hertuginden nu, udentvivl let om Hjertet, paa Havet; men Kong Ludvig Philip staaer i Gabet, Paa Skibet var der endnu bleven fundet to fornemme Spanioler, og hos dem egenhændige Skrivelser fra Kong Ferdinand, af hvilke man skal have faaet nogle heel uventede Oplysninger ikke allene om Hertugindens Planer, men ogsaa om nogle af de europæiske Magters Politik med Hensyn til Frankrige. Endvidere fandtes paa det samme Skib 4 Millioner Fr. i rede Penge og 10,000 Geværer. Fra Cadix var paa samme Tid udløbet en spansk Brig, ifølge Ordre fra Madrid, ladet med Geværer, Monderingsstykker og franske Emigranter. Man forsikrer, at det skal være bleven opbragt endnu en Brig med Generaler og Officerer af den forrige kgl. Garde. J Toulon skal det være meget uroligt, Folket havde mishandlet den russiske Consul, o. s. v. – Som utilforladelige Rygter anføres endnu til Slutning: at Bordeaux havde gjort, Oprør, at den hvide Fane vajede i hele Gerønde-Departementet, at spanske Tropper vare landede i Syden, og Bourmont i Vesten, at General Molitor marscherede med 40,000 Md. imod Paris, &c. &c.