Jyllandsposten, 1840-05-12
om Besparelser af Frireiser her skulde komme i Betragtning. Og hvad hialp det vel, at Lüttichau maatte rømme Gods og Rige, og saa mange Andre have deres Rigdomme forloren i Kong Frederiks Tid, naar Colbjørnsens Paastand, at ingen Dispotisme burde taales i en udispotisk Stat, ikke skulde tages til Følge for Andre, end de tildeels virkelige Eiere af Landet, men de Lønnede skulde kunne fordre, hvad Jngen har forbunden sig til Penge og Velfærd, Hørighed og Lydighed, haard Straf som med Arrest, om ikke Træhest. Exempel herpaa, foranlediget af ovennævnte Fordring, giver formeentlig følgende Skrivelse: Hermed tilbagesendes Budfoged, Gaardmand Jens Nielsen Trasberg, den ham under 26de Marts sidstafvigte tilsendte af Amtmanden approberede Restancelliste med tilhørende Ligning, som han har tilbagesendt, og beordres han herved til uopholdelig og uden nogen mulig Vægring eller Undskyldning, i Mangel af mindelig Betaling, at foretage Udpantning efter Amtmandens Ordre og den Restancellisten givne Paategning, og at sende mig Pengene eller Udpantningsforretningen inden 8 Dage fra Modtagelsen heraf, da jeg ellers gjør Jndberetning til Amtmanden om hans Overhørig hed imod Amtmandens Ordre og det som derefter er ham paalagt, hvoraf formeentlig Følgen bliver, at han bliver sat under Justitiens Tiltale for Overhørighed og Opsætsighed imod Øvrighedens Ordrer, som kan være en Velfærdssag for ham og paadrage ham baade haard Straf og andre fordærvelige Følger. Med Pengene eller Udpantningsforretningen forventes det indsluttede tilbage. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 3die April 1840. Bernth. Gaardmand Budfoged J. N. Trasberg. Skulle vi, som Goliath, troe paa Spydstagen, eller, som liden David, holde os til Guds Ord. Lader os for det Første bede og haabe, som skrevet staaer, Lucas 11. 5. 8, lader os udbryde ligesom Disciplene, da Jesus truede Veiret og Havet blev stille, vaagn op Herre, og hjælp os! Bjerregaards evige Fred, og Blichers almindelige Værnepligt. Det kan vel ved første Øiekast synes antipodisk, naar een Præst præker om evig Fred, og en anden om almindelig Værnepligt. Men de kunne nok komme sammen, og det kunde være, at Begge havde et Øiemærke. – Til at forebygge Krig, forhindre Angreb af Fremmede, er intet virksommere Middel, end at være fuldkomment og uafladeligt beredt derpaa. Lad os forestille os Almeenværnedygtighed i alle Stater, da var noget nær den politiske Ligevægt, istandbragt; og det var kun meget smaae Samfund – som f. Ex. i Tydskland – der kunde komme til at tabe deres Selvstændighed. Havde det helvetiske Forbund været indrettet med fastere Sammenhæng og hver Mand værnedygtig, skulde Russer og Franskmænd nok ladet være i 1798 at gjøre dette af Nationen saa stærkt befæstede Land til deres Krigs Skueplads, og havde det gamle Polen været i fuld Forsvarsstand, skulde den ædle Koskiuskoikke paa den sidste ulykkelige Valplads have udraabt sin nu opfyldte sørgelige Spaadom: "Finis Poloniæ, Havde ikke Præstetyranni og Adelstyranni gildet den gamle danske Kraft, ikke skulde en svensk Vagtparade i 165859 have underkuet Danmark, ligesom en Haandfuld Spaniere Mexico. Almeenbevæbning er eneste Garanti for Almeenfred. Jngen Undtagelser, Jngen Unddragelser, Enhver, der kan føre Sværd, bør lære at bruge det: saa blive de fremmede Sværd snarest i Skeden. St. St. Blicher. En Sammenligning mellem det danske og det svenske Budget. anstilles i den svenske Statstidende af 4de April, hvoraf Hovedmomenterne ere følgende: "Danmark, hvis Folkemængde forholder sig til Sverrigs omtrent som 2 til 3, maa aarlig udrede 22,544,422 Rd. 20 sv. Bco. (efter Angivelserne for 1838), hvorfra imidlertid er at drage Sundtolden med 2,803,447 Rd. 31 s. - Det svenske Budget er efter den nye kongl. Proposition anslaaet til blot 9,029,8500 Rd. Bco. Renterne af den danske Statsgield fordre en Udgift af næsten 6 Million Rd. sv. Bco. Enhver enkelt Landets Beboer betaler saaledes alene til dette Øiemed mere end enhver svensk Borger har at udrede til samtlige Statsudgifter, og desuden for Statens øvrige Fornødenheder et dobbelt Beløb af det, hvad enhver Svensk i det Hele udgiver i Statsgebyhrer. Den danske Konges Civilliste beløber sig til 1,840,272 Rd. sv. Bco.; vor Konges til 724,266 eller omtrent 1, 100,000 Rd. sv. Bco. mindre."