Viborger Samler, 1833-10-22
Spanien. Den Coureer, der har overbragt den spanske Charge d'assaires i Paris hans nye Creditiv og Kong Ludvig Notificationen af Dronning Jsabellas Thronbestigelse, medbringer Efterretninger fra Madrid indtil den 6te October. Hoftidenden af 3die f. M. indeholder et Decret af Dronningen, hvori hun bekjendtgjør et af Kong Ferdinand for meere end tre Aar siden forfattet Testament, hvorved Dronningen efter hans Død indsættes til Regentinde, og der bestemmes Oprettelsen af et af flere navngivne Personer bestaaende Regentskabsraad. Under 4de October har Dronningen udstædt et Manifest, hvori hun, efterat have smigret Spaniernes religieuse Aand, erklærer at ville tage den catholske Religion i sin Beskyttelse og opretholde den i sin hele Kraft, og Reenhed. Hun lover heri fremdeles, paa det Samvittighedsfuldeste at bevare Monarchiets Former og Grundsætninger, og forhindre alle farlige Forandringer. Dog indrømmes Nødvendigheden af nogle administrative Reformer, for at skjænke Folket Lykke og Velstand, og opfordres Spanierne af enhver Farve, at medvirke hertil. At det, i det Mindste for Øieblikket, er Dronningens Alvor at ville handle i denne Aand, beviser den agtværdige General Quesadas Forviisning, der havde givet hende det Raad, at kaste sig i Armene paa de Constitutionelle, et Skridt, hvortil dog Nødvendigheden upaatvivleligt tidligt eller sildigt vil drive hende. Under samme Dato har hun ved et Decret til Hr. Sea Bermude; sammen faldt Medlemmerne af det i Kongens Testament befalede Regjeringsconseil. J Madrid selv er vel endTISSIIIIIIIIIIIISSEMENTIANNTS. nu alt roligt; men medens Dronningen her ved Concessioner og halve Forholdsregler søger at besværge Uveiret, bryder det løs omkring i Provindserne. Talavera la Reing paa Veien til Estremadura fandt den 2den en Bevægelse Sted til Fordeel for Don Carlos, Corregidoren og Militaircommandanten afsattes og bragtes i Fængsel; men den næste Dag greb en panisk Skræk Oprørerne, de toge Flugten og kastede sig ind i Bjergene, hvorhen de medbragte deres Fanger; flere af dem skulle imidlertid være grebne. Derimod ere de baskiske Provindser, hvis særegne Privilegier i sin Tid indskrænkedes ved Constitutionen, i fuldt Oprør. Dette brød først ud i Bilbao den 4de om Aftenen, hvor de kongelige Frivillige, anførte af Franciscanermunke, proclamerede Carlos F. Staden plyndredes, og et stort Antal Constitutionelle myrdedes. Tropper ere afsendt fra S. Sebastian og Vittoria mod Bilbao; men man anseer dem ikke for tilstrækkelige, og den 8de var Staden endnu i Oprørernes Magt; Commandanten er en vis Zavalla. Et Regiment var af endt imod dem fra Tolosa. Den berygtede General San tos Ladron, i sin Tid Chef for Troeshæren i Navarra, og som i 1839 drev de indtrængte Patrioter tilbage over Grændsen, men senere var forviist til Valladolid, er undkommen og som det hedder paa Veien til Navarra. Paa Landet prædike Munkene overalt Opstand mod Dronningen og Løsenet, er "Don Carlos, og Jnqvisitionen." Om Hovedpersonen, Don Carlos, vidste man Jntet med Vished; det hed, at han var ankommen til Campo major paa Grændsen af Estremadura, men var viist, tilbage af Cheserne for Observationscorpset og havde taget Veien til Tras-os-montes. Andre Efterretninger vilke imidlertid paastaae, at Tropperne under General Sarsfield ingenlunde ere gunstigt stemte for Dronningen. – Efterretningen om et Oprør i Burgos havde endnu ikke bekræftet sig. Generalcapitainerne af Arragonien, Gammelcastilien, Estremadura, Burgos og Guipuzcon havde i Adresser til Dronningen bevidnet hende deres Hengivenhed. - Kongens Liig var den 3die med stor Pomp bragt til Escurial.