Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-05-21
En Landsmand hvisker mig her i fortroligt Øre: Kan dette Helikon din Aand til Sang forføre, Vild: Hun, som Kilden gav med hugne Stene Skik, - Just under Bakken her i disse Tanker gik: 9 Du, min Glædes og min Sorgs Deeltagerinde, Som lod mig i der Skjøden anden Moder finde, Ved trofast Venskab meer end ved Forældre min Dit Raad, dit Mod, din Trøst veiledde mine Trin. Min Søster, Himlen, mig dit Selskab vilge skjænke. Da dette blev min Deel, strax blev jeg mindre Enke, Til Vidne derfor om erkjendtligt Hjertes Gield, "Jeg sætte vil dit Navn ved dette Kildevæld." Her har Du Text, skrive nu det, som er Marmor værdig!" Saa talte han: jeg skrev, og her er Verset færdigt, Skjøndt, hvad De stærkt har tænkt, jeg kun udtrykker svagt; Men Sagen sige skal, hvad Ord ei her fik sagt. Grevinde værdig til den Gratiernes Bolig, Hvor Kunst med skjøn Natur gaaer Haand i Haand fortrolig, Saa Ølet neppe seer, hvor Kunstens Fodspor gaae: Visee den og viltroe, vi kun Naturen saae. Grevinde længe pryd dit stolte Herresæde! Og gid De sildig maa Lovises Savn begræde. Tillad en nordisk Skiald, at bryste sig deraf At De hans Digt et Sted i Lundens Skygge gav. Stolt Bergen blive vil, naar jeg deraf kan prale, At De saae første Dag i en af Stiftets Dale; Og Stiftets Døttres Roes just derved voxe skal, At det er en af dem, som eier Fredrichsdal. Forslag til en ny Laaneanstalt. J Tydskland er nyligen udkommet et mærkeligt Skrift, som indeholder Forslag til et eget Slags Assistencehuse i alle kun nogenlunde betydelige Stæder i Europa, til særdeles Beqvemhed for Korn- og Frugt handel, hvis Fond skulde tilveiebringe den Muelighed, at enhver kun nogenlumde Bemidler kunde gjøre sin ugentlige Besparelse rentebærende. Forfatterens Navn er Erasmus Lemnig, T. U. L. Forslaget gaaer ud paa, at Fonden til en saadan Jndretning skulde være bygget paa enhver Stads og dens Omegns Borgeres Credit. Enhver af dem skulde kunne tage saa megen Deel deri, som han vilde, og alle, lige indtil Tjenestekarle og Tjenestepiger, anbringe deri deres sammensparede Penge, nyde Renter deraf, og modtage derfor en Forskrivning, der ved alle Leiligheder skulde kunne tjent dem som rede Penge. Laaneindretningen skulde oprettes med Regjeringens Garantie, og Overskud vet af Jndtægten tilfalde Hospitalerne. Forskrive ningerne skulde udfærdiges paa samme Maade som Banksedler, forsynes med et Vandmærke, og, ved de af Forf. anførte Forsigtighedsregler, sikkres mod Forfalskning og Eftergjørelse. En saadan Laane anstalt maatte kunne laane endog paa de Ting, som de almindelige Assistencehuse ikke modtage til Underpant, f. Ex. nyt fiin Snedkerarbeide, hvilket vilde være til stor Lettelse for Snedkere, da de derved bleve satte istand til at levere mere Arbeide, og ikke behøvede at vente til det, de havde færdigt, var afsat; men til dette Øiemed maatte Laaneanstalten have et eget stort Magazin, hvor de, der havde Lyst til at kjøbe noget, kunde henvende sig. Udsalget kunde være overdraget til en Betjent mod en vis Lønning, til hvilken Ende Sølgerne skulde svare visse PC. af det Solgte. Ogsan paa andre Haandværkeres og Konstneres Arbeide maatte der kunne laanes. For uldne Klædningsstykker og andre af Peltsværk bestaaende Gienstande, maatte der udsøges en Plads, hvor de vare sikkrede mod Møl og hvor de kunde udbankes. Paa Vine og andre flydende Vare maatte ligeledes kunne laanes 2; og, under Laanehusets Segl, kunde Varene blive paa det Sted, hvor de ligge, imod at Eieren stod til Ansvar for dem paa samme Maade, som for andre tinglæste Varer og Sager. Ligeledes kunde der laanes paa Kornvarer og Jordfrugter. Det maatte paalægges den Laanende at sørge for sammes Bevaring ligesaa ombyggeligen som for sine egne Varer 27). Denne Green af Laane Anstalten. vilde især være af stor Vigtighed for Landmanden. De Fordele, der kunde flyde af en saadan Indretning, vilde være saare betydelige. En stor Masse af Penge, som nu findes adspredte hos Mange, der ikke vide at gjøre tilbørligt Brug deraf, vilde derved blive samlet til et Helt, og det til Gavn, saavel for dem selv, som for Staten; Aagreriet, der betjener sig af Andres Trang, vilde derved formindskes, og mange Tusinde sættes istand. til at drive deres Næringsvei med forøgede Kræfter; en virkelig garanteret Pengemasse vilde domme i Omløb, og forøge-Statens Credit, da de af Laaneanstalten i Omløb satte Sedler, endog udenlands, vilde vidne om de Effectiver, der findes i Landet. *) Assistencehuset i Main f. Ex. udlaaner betydelige Summer paa saadanne Gjenstande. 3) Forfatterens Forslag, at have egne dertil indrettede Magaziner, synes at være forbundet med for stor Vidtløftighed, da hine kun maatte være indskrænkede til de mere haandterlige og mindre Plads optagende Sager. At dette Forslag lader sig udføre, viser den i Aaret 1799 efter Hofraad D. A. Meyers Jdee, oprettede Committee, hvorved mangfoldige Handlende bleve hjulpne og den sjunke private Crediebefæstet.