JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Om H. C. Andersens nylige Ophold i Berlin skriver en Correspondent fra denne Stad i "Morgenbladet." Den danske Digter Andersen opholder sig her paa sin Gjennemreise til Jtalien. Den Lykkelige besøger for tredie Gang og paa længere Tid den Halve, som han med saa mild Varme gandende Farver har skildret i sin Jmprovisator. Han har finde, hvis Tiden er gunlig og ingen nye Borgerkrige forhindre det, derefter at seile over til Spanien. Endskjøndt Andersen ikke som Oehlenschläger selv oversætter sine Digte paa Tydsk, kan han dog næsten med mere Ret gjælde for en tydsk Digter, saa hjemlige ere hans Romandigtninger og Æventyr blevne hos os. Det er en lykkelig Digter, som overalt, ogsaa i Tidens politiske Bevægelse, finder fuld Anerkjendelse, og hvad der er meer, midt under samme har vedligeholdt sit poetiske harmfrie Sind, sin Begeistring og Tilfredshed (og sin Jndifferentesme. Han er vel ikke mere den ligefremme, næsten barnlig nave Yngling, der for tolv Aar siden besøgte os, da han første Gang gik til Jtalien, og som dengang forbansedes ved alt Nyt og svælgede i Henrykkelse, naar han saae en Anthorttet med egne Øine, som hans Phantasi havde forestillet ham omgiven med en Nimbus; men ogsaa nu viser den overalt anerkjendte Digter sig som een af hine saa stedse fornøiede Naturer, der overalt ere tilfredse og søge at udbrede Tilfredshed. Har han ikke ogsaa endelig opnaaet det, hvorefter han saa længe forgiæves har kæmpet, Anerkjendelse i sit eget Fædreland. Med en særegen Fornøielse hører man ham forelæse sine Æventyr, eller improvisere andre. Da han er en Digter fra Udlandet og uden politiske Jdeer (!), idetmindste uden at udtale dem, saa er han ogsaa en velkommen Tilsyneladelse i de høiere og høieste Kredse Som bekjendt har Andersen ogsaa i Berlin faaet en kgl. preussisk Orden, som vi troe kaldes den røde eller blaa Ørn. (Kbhpst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Blandt Loll. Falst. Stiftstidendes Correspondent Artikler fra Kbhavn læses Følgende: "Som et Beviis paa orentalsk Despotisme fortæller man her følgende Anecdote om en indisk Raab: Hs. Majestæt, der ikke er Medlem hverken af Maadeholds- eller Totalafholdenheds-Selskabet, skal især have den Vane imellemstunder "at stikke paa Varene, hvilket han dog gjør inden fire Vægge. En Dag havde Raaben befalet en Jagt. Alle Tilsagte mødte, hvoriblandt Rajahens Broder, men Rajahen, der havde fordybet sig i sine private Studier, glemte Jagten, og lod dem vente. Efterat man havde ventet til Kl. 2 om Eftermiddagen, opfordrede Raabens Broder den Embedsmand, der forestod Jagten, og som vi ville kalde Overførster, til paa sit Ansvar at begynde, men netop som man vilde tage afsted, traadte den frygtelige Rajah ud. Ude af sig selv af Brede, henvendte han sig til Overførsteren med det Spørgsmaal, hvor han havde turdet understaae sig at begynde Jagten uden hans Nærværelse, og da denne ikke turde eller vilde nævne, fra hvem Ordren var udgaaet, spyttede Hs. Majestæt ham i Ansigtet. Endskjønt det var en indisk Mirza eller hvad de kaldes derovte, fandt han dog, at dette Tractement var noget nærgaaende. Han greb sin dobbeltløbede Riffel og lagde an paa Despoten; men en Nærstaaende slog ham paa Armen, saa Skuddet feilede, hvorpaa han vendte det andet Løb mod sig selv, og endte ved en Kugle sit Liv. Man maa, ved at høre slige Historier, vel glæde sig over at leve i det civiliserede Europa, hvor saadant ikke kan hænde sig."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
J Hjørring Av. læses følgende Udtog af et Brev fra en Ven i Kbhavn: Efterat Ph. saa var bleven forlovet med Jfr. P., tænkte de Begge paa snarlig at holde Bryllup; men, skjøndt de begge havde god Gage og dygtig, fen for deres mange Roller, (saaledes skal Ph. alene i Septb. Maaned have havt i fent180 Rbd, Udstyret havde de ikke, hvorfor de Arm i Arm meldte sig - saa fortælles der – til Audience hos Hans Majestæt. P. sagde da til Kongen; "See her er Henrik og Pernille, der gjerne vilde gifte sig, men de har ingen Penge til Udstyr, hvorfor de vilde bede Fatter om at hjælpe dem. Hvorpaa Kongen gav dem 1,000 Rbd. og sagde: "Det er godt not, Henrik, men det er nu tredie Gang jeg udstyrer Dig, lad mig nu see, det bliver den sidste Af disse 1000 Rbd. skal Ph. have anvendt de 700 til at udstyre sin Kones Studereværelse, der virkelig skal være særdeles smagfuldt."J et Tillæg til det udkomne Værk Afsluttende uvidenskabelig Efterskrift til de philosophiske Smuler af Johannes Climacus læser man, en første og sidste Forklaring af S. Kiertegaard, hvori det hedder "For en Form og for Ordens Skyld vedgaaer jeg herved, hvad der realiter neppe kan have Jnteresse for nogen at vide, at jeg er, som man siger, Forfatter af: Enten Eller (Victor Eremita); Frygt og Bæven Johannes de silentio); Gjentagelsen (Constanten Constantius); Om Begrebet Angest (Vigtius, Hafniensis); Forord (Nicolaus Notabene, Philosophiske Smuler i Johannes Climacus); Stadier paa Livets Vei (Hilarius Bogbinder); William Asham Assessoren (Frater Tacturnus); Afsluttende Efterskrift til de philosophiske Smuler (Johannes Clima cus); en Artikel i Fadrel." Nr. 1168, 1843 (Victor Eremita) to Artikler i Fædrelandet, Januar 1846 (Frater Tacturnus)". Og saaledes er da nu den almindelige Mening offentligt betræftet, der, ved at tillægge een Forfatter alle bine i et Tidsløb af 3 Aar udkomne mærkelige Strifter vatte Forhauselse over en Forfatter-Frugtbarhed, hvortil der ikke før hos os er seet Lige. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
En Arbeidsmand, der havde gaaet tilhaande i et Brændeviinsbrænderi i Kjøbenhavn, er den 5. ds ved en ulykkelig Hændelse styrtet ned igjennem de i Bygningen værende Luger fra 5te Etage, og er ved Faldet øieblikkelig slaaet ihiel. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Da det vistnok vil interessere flere, at erfare noget Nærmere og Oldingen, Hr. Kridtpibefabrikant Bruun i Nøvling, som den 20. de fylder sit 100de Aar, meddeles efter Aalb. Avis følgende Nottiser. Christian Bruun fødtes den 20. Marts 1746 i Kjøbenhavn, hvor hans Fader var Mester ved den ægte Porcellainsfabrik og derfra reiste med ham i hans 10de eller 11te Aar til Norge, og senere til Aalborg, hvor Faderen fik Aalborg Teglværk i Besiddelse. Siden i hans nogle og 20de Aar forlod han Forældrene og kjøbte sig en Gaard i Mariager, hvorhan anlagde Pibefabrik og blev der gift med Provst Arøes Datter paa Fuurland, Jfr. Magdalene Arøe. To Aar derefter solgte han sin Gaard og blev Eier af Nymølle i Aalborg, som han efter nogle Aars Forløb atter solgte og bosatte sig i Søndertranders samt anlagde der et Pibefabrik, hvorved han forblev indtil Aaret 1807. Da døde hans første Kone efter 12 Aars Ægteskab og efterlod ham 5 Børn. Efter nogle Aars Enkestand blev han gift med Jfr. Elisabeth Liefland og i dette Ægteskab har han havt 12 Børn, af hvilke de 8 ere døde. Da han flyttede fra Søndertranders, kjøbte han det Sted, Bruunsted, som han endnu beboer, og fortsætter der uafbrudt Driften af sin Pibefabrik. Af hans nulevende Børn er den Ældste, en Datter, 72 Aar, den Anden ligesaa en Datter, 71 Aar, den Tredie, en Søn, 50 Aar, den Fjerde, Femte og Sjette, 3 Døttre, resp. 48, 38. og 30 Aar. - Usvækket paa alle sine Sandser, med Undtagelse af nogen Svaghed i Ørnene, tumler og arbeider den høibedagede Olding endnu med Ungdomskraftens hele Liv og Virksomhed og som et line Exempel herpaa fortælles os, at da han i disse Dage havde en til bestemt Tid betinget Leverance at præstere til Aalborg, sad den iaarige Gubbe for sin Pibeild og arbeidede endnu til Kl. 11 1/2 paa Natten Men interessantest ved at skue tilbage paa denne endnu saa livsraske Oldings Liv er det, at han ikke blot har bevaret Sandser og Aand usvækket, saa at hans Hukommelse endnu lader ham fortælle om de tidligste Dage af hans Liv og 4 Kongers Regjeringstid, men at han tillige selv med den inderligste Taktil Gud vender Blikket tilbage paa et fuldbragt Aarhundrede og forsikkrer, med Glæde at have nydt hverDag af det lange Liv, Forsynet har skjænket ham. Denne Mands Hundredeaarsfest hører derfor til de sjeldne, ikke blot i individuel Henseende, og vil navnlig vistnok især for mange af dem, hvem Ungdommens skjønne Aar endnu tilhøre, indeholde en Opfordring til at bringe Alderdommen, der aldrig notsom kan æres, sin Hyldest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Handelsefterretninger. Hamborg, den 5. Marts. Priserne paa Hvede og Rug vare flaae og desuagtet viste sig ingen Kiøbelyst. Med Byg var det ogsaa noget stille. Havre uden synderlig Forandring. Middelpriserne vare: Hvede 126 Pd. gen d. Skp. 26 enfjerded. Pd.) 5 Rd. 30 ls.; Rug 122 Pd. (en d. Sey 25 eth. Pd.) 4 Rd. 22 s.; Byg 100 Pd. (en d. Skp. 22. Pd. 2 Rd. 42 s.; Havre 79 Pd. (en d. Skp. 16 eth. Pd., 2 Rd. 18 ls.; Boghvede 114 Pd. (en d. Skp. 23 trefjerded. Pd., 3 Rd. 40 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Altona Kvægmarked. Den 2. Marts vare 525 Stkr. stort Hornqvæg paa Markedet, hvoraf 347 solgtes, Handelen gik noget flavere end i forrige Uge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Bekjendtgjørelser. Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Taler ved Præstevielse af Biskop Mynster. 2 D. 38 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Tale paa Pestalozzis 100aarige Fødselsdag, af Biskor Brammer. 8 ls. – Anviisning til Landhuusholdning for Huusmødre af Beyer, oversat af Boie. Med 16 Træsnit, 1 Rd. 5 ls. - Barselfeberens og den purulente JnfectionsPathologie. Af Schleisner. 1 Rd. 5 ls. - Kongen paa ner. Et historisk Drama i 4 Acter af Norby. 23 ls. Den adelsgale Borger. Commediere af Moliere, overs. af Overskou. 9 ls. - Oehlenschlägers samlede Værker. 19. Bd. (Digterværker 10 Bind.) Subskriptionspriis 30 ls. - Dronning Margot, historisk Roman af Dumas. 2 Deel. 30 ls. - Operaen og Baletten. Et Udvalg af musicalske Dramer, med Portraitsamling og Musikbilag, I H. (Don Juan med Portrait af H. Sontag. Subskriptionspriis 15 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
J forrige Avertissement var Leths Huuspostill anført til 2 Rd. 4 ls som herved rettes til 2 Rd. 9 ls. 300 Rd. H. Cour. kunne faaes tillaans til Midtsommer mod tilfredsstillende Sikkerhed. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Avlsmand Jeppe Eliasen heraf Byen, bliver ved en eneste Auction som afholdes Løverdagen den 21. denne Maaned Eftermiddag Kl. 2, opraabt til Bortsalg Stervboegaardens Bygninger heri Byen i 2de Dele, samt tilhørende Jorder, der bestaae af Agerjord, Engbund, Hede, et Kjærskifte og en Tofte inde i Byen, passende til Byggeplads, deels parcelviis deels samlet, overeensstemmende med den passerede Udstykning. Auctionen afholdes i Stervboegaarden. Conditionerne og Udstyknings-Documenterne erfares paa Auctionsstedet og hos Undertegnede 4 Dage forinden Auctionen. Lysthavende indbydes. Varde Byefogedcontoir, 7. Marts 1846. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Auction. Paa Vester Herreds Forstrand er løst af Havet inddrevet flere Stykker Skibsvrag, Skibsinventarium, en stor Deel Fyrre=Planker, Bredder, Saugblokke og Bielker, hvoriblandt Pommerske Bjelker, hvilket alt stilles til offentlig Auction paa efternævnte Steder og Dage, saaledes: i Hoe, Onsdagen den 25. dennes Form. Kl. 9. præcise, i Blaavand, samme Dags Middag Kl. 12, i Veiers, Torsdagen den 26. dennes Form. Kl. 9 præcise, i Grærup, samme Dags Middag Kl. 12, i Børsmose, samme Dags Eftermiddag omtrent Kl. 3, Kjergaard, Fredagen den 27. dennes Form. Kl. 9 præcise, i Hennemølle, samme Dags Middag Kl. 12, paa Hennegaard, samme Dags Eftermiddag omtrent Kl. 3, i Hennebye, Løverdagen den 28. dennes Form. Kl. 9 præcise, i Houstrup, samme Dags Middag Kl. 12, og i Lønne, samme Dags Eftermiddag omtrent Kl. 4. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Lysthavende indbydes. Oster og Vester Herreders Contoir i Varde den 9. Marts T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
J Følge Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition bliver det Jens Hansen Nissen tilhørende Sted, paa Aalle Faarehuusmark i Feuling Sogn, bestaaende af 6 Fag Huus med tilliggende Jordlod uden Hartkorn, stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Stedet Løverdagen den 21. Marts næstkommende, Formiddag Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres. Gjording Malt Herreders Comptoir paa Endrupholm, den Münster. 5. Marts 1846. 4de Klasse Carl Vilhelm Qvistgaard, Hans Kongelige Maje No. 2.10 Rbs. Sølv. stæts virkelige Cancellieraad og Herredsfoged i Andst, SlaugsJerlev og Brusch Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Gjør vitterligt: at for mig andrager Selveier Jens Peter Lassen af Starup Mark i Starup Sogn, Brusch Herred, Veile Amt, der har været gift med Maren Sørensdatter, en Datter af afgangne Søren Thomsen og Ane Kirstine Andersdatter af Fredsted, hvorledes han finder sig beføiet, at føre et Tingsvidne, forderved at oplyse Rigtigheden af et mellem ham og hans ved Døden afgangne Hustrue bemeldte Maren Sørensdatter oprettet Testamente den 26. f. M., hvorved han er indsat til som Universalarving at eie det hele Boe og for efter Tingsvidneføringen at erholde Testamentet anerkjendt som Retsgyldig. J Anledning heraf og efter Jens Peter Lassens Begjæring indstævnes Arvingerne efter afgangne Maren Sørensdatter af Starup Mark, nemlig Gaardmand Anders Sørensen i Fredsted, Gaardmand Peder Sørensen i Stubderup i Høyen Sogn, Huusmand Hans Sørensen sammesteds, Huusmand Niels Jørgensen Bruun paa Wius Mark, (som Værge for sine umyndige Børn Jørgen Nielsen og Anne Kirstine, Nielsen Huusmand Ole Sørensen paa Fredsted, Mark og Thomas Sørensen hvis Opholdsted ikke vides, til med 6 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Forordningen af 21. Maji 1845 § 24, at møde for Jerlev og Brusch Herreders Ret, der holdes paa Raadhuset i Colding den 12. Maii dette Aar om Formiddagen Kl. 10, forat see Documenter fremlagte og paahøre Vidner førte i ovenstaaende Anledning. Til samme Tid og Sted og under Faldsmaalstraf indstevnes som Vidner, for eedeligt Vidnesbyrd at aflægge: I. Anders Johansen Frost af Starup Mark 2. Hans Pedersen sammesteds. Landag kan ei ventes, som afskaffet ved Forordningen 3. Juni 1796. Det til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Herredscontoiret i Colding den 26 Februarii 1846. C. W. Qvistgaard. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Dampskibet König Christian VIII.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Capt. O. J. N. Sunde afgaaer i dette Aar for første Gang fra Apenrade med Passagerer og Stykgods til Kiel, Mandag, den 30. Marts, om Morgenen Kl. 5 1/2, og gjør fra den Tid af Tourer, som følger: fra Apenrade til Kiel, hver Mandag Morgen, Kl. 5 1, Kiel til Apenrade, hver Løverdag Middag Kl. 12, anløbende Hardeshøi, Sønderburg, Falshoeft. fra Kiel til Flensburg, hver Tirsdag og Torsdag Middag Kl. 11 Flensburg til Kiel, hver Onsdag og FredagMorgen Kl. 6, anløbende Falshoeft og Brunsnis. Priser: imellem Apenrade og Kiel: 1ste Plads 5 Mk. 10 ls., 2den Plads 3 Mk. 12 ls., Dækket 2 Mk. 8 s.; imellem Kiel og Flensburg: 1ste Plads 5 Mk. 10 ls., 2den Plads 3 Mi 1 ls., Dæket 2 Mk. 8 ls. Som Dækspassagerer antages kun Matroser, Soldater, Haandværkssvende og Tjenestefolk. Kahyterne ere ny decorerede og især er Damekahyten forandret og bleven større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Da Dampskibet bestemt om Middagen Kl. 12 vil ankomme til Kiel, saa er det derved muligt for de Reisende paa een Dag at komme fra Afgangstedet til Hamburg. Det Nærmere over Farterne sees af trykte og overalt fordeelte Tarter, saasom det ogsaa kan erfares hos: G. J. Bargum i Kiel, Franz Jansen i Flensburg, Jurgen Claussen i Sønderburg og Lor. Karberg i Apenrade. 300 Rbdlr., Ribe Amts østre Provsties Skolelærer-Hjelpekasse tilhørende, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes til Laans, naar man henvender sig til Skoledirectionen for bemeldte Provstie, Stiftamtmanden i Ribe eller Provsten i Leirskov pr. Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Extract, af Ribe Amtsraads Forhandlinger i Mødet den 10 og 11. Marts 1846. Aar 1846 den 10, og 11. Marts, blev afholdt et Møde af Amtsraadet for Ribe Amt i Ribe Kjøbstad, hvortil samtlige Medlemmer havde indfundet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Følgende passerede: 1. Udskrivningen til den almindelige Veikasse for Arbeide paa Hovedlandeveiene i 1845, andrager af Amtets 16,648 Tdr. Hartkorn 6,500 Rbd. 65 s. Det blev taget under Overveielse hvormeget der skal opkræves, deels til en fortsat Grundforbedring af de mindre Landeveie og til de grundforbedrede Strækningers Vedligeholdelse, deels til Amtets øvrige betydelige Udgivter i indeværende Aar, og blev det, under Hensyn til den af Formanden fremlagte Oversigt over Repartitionsfondens Status, til Omfanget af de bestemte og endvidere i denne Sommer udførende Arbeider paa Veiene, til Godtgjørelsen for Fribefordring, omtrent 1800 Rbd., og til den Omstændighed, at Delinqvent=Omkostningerne tiltage – bestemt, at denne Udskrivning for Halvaaret til 1 April 1846 ansættes til 1 Rbd. pr. Tde. Hartkorn, idet man dog tillige vedtog, ikke at opkræve noget Bidrag af Kjøbstædernes Hartkorn, forinden det er opgjort, hvor stor en Sum dette retlig kan skee med efter Ford. af 29. Septbr. 1841 § 25, efter herfor aflagt særlig Rigtighed. 2. Af det trykt omdeelte Regulativ for Fribefordringsvæsenets Ordning, vil det være bekjendt, at dette Regulativ kun er approberet af Rentekammeret for Aaret 1846; det er derhos under 13. December f. A. yttret af Collegiet, at det ikke for Fremtiden kan approbere den hidtil i Amtet stedfundne Jndretning med Kjørelægder, som nu skulle ophøre efter Fribefordringsanordningen af 26. Juni 1844, og alle kjørepligtige Landboere ifølge dens §§ 24, 25 og 26 ansættes hver til en eller flere Kjørseler i Omgang i et passende Forhold til Hartkornet; og har Kammeret, da en Negel vil være at bestemme, tilføiet, at hvor ikke særegne Forhold maatte tale derimod, bliver 2 Td. Harkorn at fastsætte som minimum i saa Henseende, saa at et Jordbrug med et mindre Hartkorn fritages for kongl. Tjeneste- og Amtsreiser, hvorimod et Jordbrug, med et saadant eller med et større Qvantum Hartkorn, ansættes til en eller flere Reiser i et passende Forhold til Hartkornet, i Henhold til § 24; hvorhos det endvidere er bemærket i ovennævnte Collegii=Skrivelse, at det ansees ønskeligt, at billige Akkordter søges opnaaede med vedkommende Kjørselsberettigede, og at Amtsreiserne i det Hele ville være at vederlægge med Pengebidrag. Det blev, efter et af Formanden gjort Forslag, vedtaget, at forinden man skred til Affattelsen af nye Kjørselslister, vilde man indhente Betænkninger fra Amtsforvalterne om den af Rentekammeret foreslaaede Regel, at der af hver 2 Tdr. Hartkorn skal udredes en Befording, kan følges overalt, eller om Afvigelse vil blive nødvendig paa Grund af Gaardenes ubetydelige Hartkorn i enkelte Sogne, og om i hvilket Forhold flere Kjørseler skulle forrettes i Omgang af de Gaarde, der have over 2 Tdr. Hartkorn; hvorhos Raadet overdrog til Amtmanden, at træde i Underhandling med de i Anordningens § 4 nævnte Embedsmænd, og med dem, paa nærmere Approbation, søge billige Akkordter trufne om for en passende Pengegodtgjørelse selv at overtage deres Befordring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
13. En fra Herredsskriveren i Øster- og Vester Herreder indkommen Begjæring, om at meddeles en Extract af den nye Matrikul over Eiendommene i Jurisdictionens samtlige Sogne, til Afbenyttelse ved de for Embedet forfattende nye Skjøde- og Pantere gistre, blev behandlet overeensstemmende med Frd. af 2. Marts 1845 § 3 til Udbetaling af Repartitionsfonden. Ved samme Leilighed henlededes Sogneforstanderskabernes Opmærksomhed i Almindelighed paa, at Extractudskrivter af den nye Matriculs Hartkorn i ethvert Sogn eller Bydistrict kan erholdes, naar Begjæring derom indgives gjennem Amtstuen, imod en Betaling af 12 s. S. pr. Ark, som ifølge Cancellie Circulaire af 10. Juni 1845 inddrages under Beløbet der lignes efter Frd. 13. August 1841 § 22 14. a. Sognefogden i Grene havde anholdt om at der maatte tilstaaes vedkommende Grundeiere en Erstatning for 284 Traver Lyng, som af Greene Sogn er i Aaret 1845 paaført den Sognet gjennemløbende mindre Landevei mellem Varde og Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Diætpenge og Befordringsgodtgjørelse til de Mænd, som have deeltaget i Arbeids planens Forfattelse . . Jalt 631 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
J Mulcter er indkommen 51 Rbd. 2 Mk. 14 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-03-10
Amtsraadets Medlemmer fandt ikke Anledning til at bemærke noget om disse Regnskaber, videre, end at man maatte ansee det hensigtsmæssigt, naar Aarstiden medførte det, at indsamle et større Partie af Gyvelfrøe, som er det bedste Middel til Sandflugtens snareste Dæmpning, og vil de hertil medgaaende forøgede Omkostninger være vel anvendte. 29. Der meddeeltes Raadet Underretning om, at der i en beneficeret Sag for Kirstine Debel i Guldager, angaaende Ægteskabs Ophævelse med hendes paa Søen formeentlig forulykkede Mand Hans Lauridsen, er af Amtet, paa Grund af hendes attesterede Fattigdom, anvist de til Stævningens Publikation i Aviserne medgaaede Bekostninger 18 Rbd. 74 s. under Forbehold af Fondens Ret til at erholde Refusion, naar hun indgaaer andet Ægteskab. 30. En Regning blev fremlagt fra Strandfoged, Proprietair Rauhe til Hennegaard over 2de fra Havet inddrevne Ligs Begravelse, og blev Beløbet ef 380 Rbd. 385 s. i hvilket Overslag endvidere er optaget Reparation af Letbek Mølle Bro, beliggende paa den forhenværende mindre Landevei No. 15, med ialt 348 Rbd. 2 Mk. 6 1/2 s.