JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 1. Novembr. skøde de Danske Jld paa Wismar, och varede samme Braand i nogle Timer, førend den blef slukt igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 2 Novemb. kom den Høy-Ædle och Velb. Herre, H. Cort Adeler til Bradsberg och Giemsøe, Ridder, K. M. høibetroede General-Admiral och Admiralitæts Raad siug hiem af Floden och døde den 5. Novemb. her i Byen i hans Gaard paa Christianshafn. Om Om Natten imellom den 4. och 5. Novemb. blefve nogle grofve Stykker førte paa et Batterie, som var op kast ved Stranden neden for den Wismarske Hafn, efter Majestætens Anordning, och begynte mand om Morgenen næst efter, i Majestætens Nærværelse, af samme at beskiude det Svenske Orlogs Skib Falken, som laae imellom Wismar och Hualfisken, och der samme Skib hafde udholt 48. Skud, och som det vilde vende sig, kom paa Grunde at staae, satte Leutenanten (thi Capteinen af Skibet var samme Tid i Wismar) sig i en Boed, foer til Land til Majestæten, gaf sig med Folk och Skib, och hvad paa Skibet fandtes, i Majestætens Haand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Skibet er saa got som nyt, hafver 24. Metal- och 6. Jern-Stykker, paa, men kand føre 46. och fandtis. der paa 60. Mænd frisk Folk, 6000. Rytter Degener, et stort partie Skibs Takeler och andet deslige Ridskab, en stor hob Krund, Kugler, Viin, Brændviin och Urter, saa Skibet och dets Lading holdis for at være 60000. Rixdlr. værdt. Der Leutenanten saaledis hafde gifvet sig och Skibet i Majestætens Hænder, skikkede høyestbemældte Majestæt en Trommeslager med den samme Boed, som Leutenanten kom til Land med, ofver til Hvalfisken och loed den opfodre, hvor paa Leutenanten och de Gemeene strax gafve sig, Fændriken stoed kort Tid imod, men maatte følge de fleeste, saa baade Skib och Skandse vare begge ofvergangne førend Middag uden nogen Mands Forliissning paa de Danskis Side, hvorfor Majestæten och sagde: Dette er Guds Gierning, hannem bør Æren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
J Skandsen fandtes 52. Mænd, 9. store Stykker, 90. Cartesker, 50. Haandgranater, 5. Tønder Krund, 24000. Mussqvet-Kugler, Skufle, Spaader och andet Redskab, men kun Proviant paa tu Dage. Skibet och Skandsen blefve med Danske Folk besatte och spisede Majestæten om Middagen samme Dag paa Hvalfisken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 8. Novemb. kom de Jisslandske Skibe hiem, som en Tid lang hafde ligget i Norge. Jt af samme Skibe hafde 70. rare Falke paa til Majestæten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 12. Novemb. gjorde de Beleyrede et Udfald af Wismar med 500 Mænd, af hvilke de fleeste vare Borgere, til Hest och Foed for den Lubske Port paa hans Høy Førstelige Naadis Post af Pløen med Tt i med saadan Hastighed, at de ofver fulde de Danske, som arbeydede i den inderste Grube eller Kædel, førend de kunde komme til deris Gevehr: Dette u-anseet sloge de saa fra sig med Haker och Spader, at de Svenskes Anslag ey aldeelis lykkedis dennem, dog finge de samme Grube ind, saade Danske maatte reterere sig til den anden Grube, som var bag dennem, i hvilken en Leutenant stoed med 100 Mænd, som, efterat hand hafde faaet noget Rytterie til hielp, dref de Svenske i største Forvirring tilbage igien, saa de maatte flye ind i Byen. De Danske miste en Captein och 10. Mænd och de Svenske 20. De Danske finge 4. fangne af de Svenske, och de Svenske 5. af de Danske. De Svenske Fanger loed Majestæten løse igien, och loed dennem leedsage, til Byen med en Trompeter, efterat hand hafde skienket hver af dem et Begger Viin och en Ducat, ladet dennem see de Danskis Verker, Stykker, Mørser, &c. och befalet, dennem at berætte i Byen, hvad de i Leyren hafde seet och hørt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 13. Novembr. kom 35. Tydske Rytter, som vare rømte fra de Svenske i Pommeren til de Danske for Wismar och gafve sig hos dennem i Tieniste. J Dagene næst efter drefve de Svenske ofver 30. gemeene Qvinder fra sig af Wiss mar, som for Hungers skyld ey kunde blifve i Byen, men Majestæten vilde ikke lade dennem passere, hvorfor de maatte vende tilbage til Byen igien. Sammeleedis loed Græfve Löuenhaupts Gemahl och andre fornæmme Fruer begiære, at dennem deris fri Afreyse til Vands maatte tilstædis, men Majestæten vilde det ingenlunde bevilge. Samme Tid vare de komne saa nær un er Byen med deris Løbgrafve, at de samme Stæder med Pistoler, andre Stæder med Mussqveter, Rører, u. kunde skiude ind i Byen och vare plantede i Leyren och for Byen 54. Stykker, och af samme Stykker vare 30. som ey skøde ringer end 10. Pund, derforuden 7. Mørser, af hvilke den mindste skød 100. och den største 600. Pund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Fra Hamborig berættis, at Øf verst Schonefeld hverfver der i Byen et Regiment Dragoner i Majestætens Nafn af Danmark. Och de Danske, som i Stift Bremen holde Carlsburg berendt, hafve afskaaret 200. Svenske af Carlsburg, som hafde actet at ofverrumple dennem, Passen tilbage til Carlsburg, dræbt mange af dennem, fanget resten. resten och ført dennem til Oldenburg, saa der ey kom fleere end 3. tilbage igien til Carlsburg af fornæfnte 200. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Fra Travemunde skrifves den 11. Novembr. at en Dansk Caper hade ved Travemunder Lycte med sønderlig List bemægtiget sig et Svensk Skib, hvor paa fandtis 100000. Alen rødt och blaadt Markisk Klæde, 6000. Mussqveter, 6000. Degener, megen Vin och andet Tøy, som var mange 1000. Rixdl. værd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Af Norge hafver mand Tidinge, at hans høye Excellentz Herr Stadtholder Gyldenløve var med en part af den Nordske Krigshær indgaaet i Baahuus-Ambt och stoed der med ikke ræt langt fra Strømstad. Den 16. Novemb. kom 130. Centner Krund af Holstein forbi Lübek ad den Kongl. Danske Leyr for Wismar och i Dagene der efter endnu 11. Vogne sammeledis med Krund. Om Natten tilforn blefve 17. fire och tive- och sex och tive pundige Stykker førte paa et nyt och, nærere end de forrige, under Byen anlagt Batterie.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 18. Novemb. kom 4. Kongl. Danske Skibe for den Wismarske Hafn och ankrede under Hvalfisken. Paa disse Skibe var en stor hob Storm løy, och blefve samme Dag Storm broerne udløssede och førte op til Løbgrafvene. Sammeledis blef en Mørse, som skød 2. a 300. Pund plantet paa sin tilbørlig Sted. Disligest kom Baron af Knessbeck, som Chur-Førstelig Brandenburgisk Gesandt i Leyren och var til Forhør hos Majestæten den 21. Novemb.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 20. Novembr. imod Middag blef Jld indkast i Wismar af 6. Mørser, och de Svenskes Batteterier beskudt af de grofve Stykker, och varede det fra om Middagen samme Dag indtil anden Dags morgen. J denne skiuden sprang en tre fierdings Carthau och en Mørse, dog uden den allerringeste Folkets Skade, men om Natten imellom den 20. och 21. Novembr. blefve nogle Soldater, som vofvede sig af Løbgrafvene ihielskudte, och nogle Officerer, hvor iblant Erlig och Velb. Mand, Mandrup Parsberg Ritmester, som om Dagen næst efter døde, och en Leutenant, saarede. Ellers gik Alting vel af, uden alleeniste at tu Granater sprunge i Stykker i Luften, thi de øfrige faldt lykkeligen blant Husene ind i Byen, at mand kunde ideligen see Røg och Damp af den Tt ii. dennem, saa et Huus ved Porten brændte af om Dagen och om Natten ved 2. slet reyste sig en stor Jld i Byen, som varede indtil om morgenen Klokken var 8, hvorfor Majestæten befalede at mand skulde holde op med at skiude, paa det Borgerskabet kunde faae Tid til at slukke Jlden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 22. Novembr. gik et parti af Glükstad ofver Elben af det Freiburgiske Land, och optoeg de Svenske, som sig der hafde indlagt, finge 3. Under-Officerer och 18. Dragoner fangne, hvilke de tillige med Pengene, som de hafde sammenpresset, førte tilbage med sig til Glykstad. Til de Danske for Carls burg er endnu en Major stødt med 6. Compagnier Danske Folk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Sverrig. Floden kom uden nogen Forrætning hiem igien af Storm och U-vejr meget forderfvet; tu Skibe af den, næmeligen Postilionen, som førte 42 Stykker, och Elephanten, som førte 14. Stykker, ere ufeylbarligen, som de Svenske self vedgaar, gangne til grunde, och meenis vel at endnu et Skib af store Værd skal være forulykket. Majestæten er kommen need igiennem Gottenborig med et stort Følgeskab af Adel: Straalsunder Brefve berætte Hæren under hannem, forstaae hvad i Skaane och paa Siden mod Norge findes, at være 24000. Mænd stærk, u-anseet den er fuldkommelige 3000. Mænd ringere, thi Gottenburger Brefve gaf os at forstaae i September Maaned at den Hær, som da var i forberørte Stæder opreist, var kun 13000. stærk, och Stokholmer Brefve, at Kongen tog 8000. need i Leiding med sig. Stænderne samtykte Krigen mod de Alliirte, men med saadan Forord, at de Penge, som af Frankerige vare annammede, skulde giøres Rigtighed for, eftersom Krigs-Folket hafde ingen Sold bekommet. Stade er forladt igien af de Allurte i Branen, men Carlsburg holdes berendt af de Danske, elliske och Mynsterske. Til Regieringen i Stade ere med en Engelske Jagt 60000 Rixdaler fra Frankerige ankomne. J Pommern finge de Brandenburgiske Wolgast ind med Accord, der de hafde skudt Jld paa den, holde nu Anklam och Demmin berendt. Kongen hafver skrevet Stænderne til i Pommeren och formanet dennem til at være troe imod Sverigis Crone, med Forsikkring at de til Foraaret skulle ufeylbarligen faae Undsætning. Straalsunder Brefve klage ofver den slætte Tilstand som er i Pommeren hos dennem, och berætte der hos, at der kand intet saa hæmeligt hos dennem besluttes, at det jo er Fienderne ligesaa vel bevist, som dennem self. De Svenske hafve tvende gange gjort de Brandenburgiske Skade med Partier, i det de eengang øde ødelagde hen ve 100. Vogne, som skulde ført Proviant til den Brandenburgiske Hær i Pommeren, och en anden gang, udplynderde det Ambt Svedt, brandskattede Kirkerne, och toge Præsterne fangne bort med sig, men det Anslag, de hafde for paa den Danske Hær for Wismar med nogle 1000. Ryttere och Dragoner at overrumple, slog dennem seil.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Tydskland. Østerige och Arfvelandene. Den Kæyserlige Gesandt i Moskou hafver af Caren faaet Forsikring der paa at hand i Foraaret vil føre en Hær mod Lifland. Baron de Goes, numeere Biskop och Rigens Første er af Kæjseren forordnet til Fuldmægtig i Freds handlingen til Nimwegen och giør sig færdig til sin Afreyse. Cardinal af Hessen, er af Kæiseren forlænt med Ofver-Ambtet i Schlesien. Cobkowitzis Gods er lagt til Skatkammeret. Printz Wilhelm af Førstenberg er ilde til pas i hans Fængsel til Neustadt. Hans Frandske Secreterer, saavelsom den Chur-Cølniske, er komne paa fri Foed. Hvad den Chur-Bæyerske och Chur-Cølnisk Gesandter hafve til Wien at forrætte hvor de nu findes, er aldeelis ubevist. Riget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Montecuculi er hiemreyst af Wien, och skal Hertugen af Bourneville, den stuuhand er borte, commendere Hæren, som er i Franken, Schwaben och Wetteraugaaet i Vinterqvarteer. Lauterburg en af de Kæiserlige besat och befæstet. Printz Herman af Baden blifver i Egnen ved Philipsburg, og skal hafve Kræds Folkene och de i Elsas tilbage blefne Kæiserlige at biude ofver. De Kæiserlige ere drefne af deris Skandse ved Drusenheimb, formedelst de Frandske af Hage nau. De Kæjserlige under Marqvis de Grana, och de Mynsterske, som blefve brugte for Trier ere gangne af Vinterqvarteer i Stift Cøln. De Lüneburgiske skulde efter Kæiserlig Ordre haft deris Vinterqvarteer i Ost-Friesland, men eftersom Biscopen af Mynster ey vilde unde dennem Giennemtog, vendte de sig ad Wetterau, och tage sig der varteer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
De Mynsterske, som hafve været i Bremen tilegne sig Vinterqvarteer i OstFriesland skulle for samme Manedligen niude 6000. Rixdl. En deel af de Brandenburgiske gaar i Qvarteer i det Lybske och de Kæjserlige i det SaxenLauenburgiske Land. Chur-Brandenburg och hans Chur-Førstinde ere hiem reyste til Berlin. Først Philip von Sultzbach och Hertug Maximilianus hafve qviterit deris Tieniste ved det Chur-BæyerHof. De Chur-Bæyerske Folk blifve endnu stille liggendis. Ved Rhinen lader sig en ny Comet tilsiune. J Rostok grasserer en hitzig Siugdom, och i Bremen Bloedsot.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Frankerige. Majestæten holder idelig Krigsraad, Due de Luxenburg er hiemkommen af Fældt. Fældtoget i Nederlandene, Conde for ventis och hiem med det første: hand hafver forstærket Besætningerne i Hagenau och Jabern med nogle 1000. Mænd, som i en Hast kunde samlis. Den Kongelige Danske Envoye og Raad Henning Meyer-Crone hafver ved Hoffet taget Affskeed och er afreyst ad Holland. Den Kongelige Suenske Gesandt staar endnu haart der paa, at Majestæten af Frankerige skal undsætte de Suenske Provincier i Tydskland, huilcket och skal være tilsagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Orlogs-Floeden er fra Sicilien hiemkommen, med Proviant och Folck forsiunet, och ligger færdig at gaae bort igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
De Oprørske i Messina ere u-eens med de Frandske sammestæds. Nogle af de Fornæmmiste Hofvet-Mænd for Oprøret i Bretagne ere stæglede. Krigs-Staaten skal saa være indrætted til indkommende Fældt-Tog, at der skal føris mod de Spanske Nederlande 40000. mod de Kæyserlige och Rigets-Folck ved Rhinen 40000 mod de Spanske i Catalonien 25000. och mod de Alliirte i Pommern 25000 Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Ved Hoffet befliter man sig paa at faa Parlamentet i Engelland adskilt, og Suitzerne til at forlade de Maylandske. De Frandske i Philipsburg og i Castellet til Lüttich fare ilde ad veye med de ChurPfaltziske, Cølniske och Speyeriske Underdaner med Skiænden, Røfven och Brænden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Portugal. Orlogs-Floeden er hiemkommen uden nogen den allerringeste Forretning Sammeleedis ere 3. Ost-Jndiske Skibe ankomne til Lissabon och 45. Skibe aff Farneboque och Baye med 8000. Rulder Toback och 24000. Kister Sucker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Af Parlamentet er dette det fornæmeste som hidindtil er besluttet: at ingen maa begaae nogen Helligbrøde, lade sine Børn optucte i anden end den Calvinske Religio eller gaae for Haand med hin anden, under Liffs Straf. Jtem at 20 Krigs Skibe skulle byggis, hvortil af Kongerigerne 300000. P. Ster. skulle Termins viss i Skat betalis, oc en anden Sum til den Stads Northamptons Opbyggelse opbringis. Proclamationer imod Jesuiterne, som sig i Engeland hæmeligen opholde, for nogle særdeelis afskyelige begangne Stykker, och imod de Engelske, som siden udgangne Kongl. Avocatoria endnu opholde sig i Frankeriges Tieniste, forkyndis. De Engelske hafve liid nogen Skade for Tripoli i Africa til Land.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
En Frandsk Caper med 7. Stykker hafver taget et Dansk Skib, som er kommen fra Portugal, och er med det indløben til Pleymyden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Danmark. ftersom Gud aller mægtigste hafver saa naadeligen velsignet H. Majestæts vor allernaadigste Kongis och Arfve-Herris Vaaben, at den gamle, nafnkundige fordum Hanse-Stad, Wismar er til Hans Majestæt ofver gangen, siunis det ey unyttigt her at indføre noget om dens Oprindelse oc Fremgang indtil denne Tid, thi Kongerne i Danmark hafve af Arilds Tid haft Prætension paa denne Stad, och det botritiske Kongerige, som nu kaldis Meckelburg, och i gamle Dage var en Part af det Vendiske Rige, hvilket Kong Frode Fredgode af Wenderne forurættet for Christia Fødsel lagde under sig, efterat hand Num, 44.) hafde slaget den Wendiske Konge Strunike ihiel, saa det siden blef Danmark Skatskyldig ofver 400. Aar. Der Kong Omund var Konge i Danmark nægtede Venderne at udgifve den sædvaanlige Skat, men Omund needlagde deris siuf Konger och tvingede dennem til Lydighed saa længe, som hand lefvede. Men der Sivard Omundsøn blef Konge falt Wenderne af igien, och bygde de Wenders elleste Konge i Meckelburg, som hidde Wismar, eller, som Saxo kaldet hannem Issmar Kong Alf Erichs Søn, den Stad Wismar samme Aar Kong Omund døde, som var Aar efter Guds Biurd 340. dog den blef ikkun til en Flække, eftersom Hoffet holtis til Meckelburg, hvorfor endnu en Sted der i Byen kaldis gammel Wismar. Efter Vu
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Den 15. Decembr. kom deris Majest. Majest. vor Allernaadigste Konge och Dronning, och Hans Majestæts Herr Broder Printz Georg, med et stort Følgeskab af de høye Kongl. Betientere och Hoffet ind i Wismar, som samtligen begafve sig til den fornæmmeste Kirke, hvor Hans Majestæts Præst Doct. Hans Leth gjorde en Prædiken af den 41. Kong Davids Psalmis tre sidste Verser, och mand fang efter Prædiken, Ol Gud vi lofve dig. Der Tienisten i Kirken var endt, begafve de sig af Raadhuset, Stadens Indbyggere med Magistraten ginge for an med blotte Hofveder hyldede Majestæten och hand bekræftede dennem deris Privilegier.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Det er utroligt hvor Borgerskabet, Vu iii. der der de ginge fra Raadhuset och hafde fornummet Majestætens store Generostæt och Mildhed imod de Ofvervundne, raabte i hver andres Munde med høy Røst. Konning Christian lefve længe Seyrrig, och lycksalig! Der nu alting var endt begaf Majestæten sig igien samme Dag til Hofvet-Qvarteeret och forordnede General Walther til Commendeur ofver Staden med tilhørende Fæstninger Hvalfisken och Pøeler Slot. Dette er nu saa vit om Wismars Oprindelse och Fræmgang indtil denne Tid. Anlangendes Stæden i sig selff och dens Leylighed, da ligger den paa en meget bequem Stæd for Seigladsen paa Øster-Søen, och hafver en meget god Hafn, saa store Skibe kundne ligge i den i stor Storm uden Anker och dog ingen Skade lide, er rig paa Agger-Jord og Uddrift, hafver tre skiønne Kircker, tu Klostere, et Førsteligt Huus, et Raadhuuss, et got Torff met Vand-Spring, er befæsted inden til med en RingMuur, och uden for Muuren med herlige Volde, och mangfoldige Reveliner. Neden for Byen ligger den berømmelige Skandse Hualfisken, som commenderer Hafnen, saaintet Skib kand løbe ind eller ud, at den jo kand beskiude det. Ofven for Byen ligger et Castee, med sex Run deele, som commenderer Byen. Staden er lystig och vel bebygget, ligger fast midt imellom Lübet og Rostok och hafver, uden anden Værn, store Vande och Moradser om sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Jmidler Tjd Wismar saaledis gik ofver til Majestæten, besatte de Danske under General Arensdorff paa den eene, de Kæiserlige och Brandenburgiske paa den anden Side 400 Svenske under Major Wrangels Commando, som hafde sat sig i Ribnitz, saa de maatte gifve sig paa Discretion, och blefve Majoren self, 1. Ritmester, 3. Capteiner och 200. Mænd af dennem Majestæten til Deel, hvilke den 15. Decemb. blefve indførte i Rostok. Ofver denne Wismars lykkelige Ofvergang blef her i Byen den 19. Decemb. i alle Kirkerne gjort Taksigelse, och efter Prædiken siungen: Ol Gud vi lofve dig, &c. och, der Guds Tienisten var endt, alle Stykkerne paa Voldene om Byen, Castellet och Floden 3. gange løssnede, och loed Magistraten ved Stads Musicanterne adskillige TakkePsalmer spille af Taarnet paa Raadhuset, och var hver Mand fuld af Glæde ofver den Allmægtigstis Haand, Haand, som hafde saa mægteligen hiulpet Majestæten i denne fast ubeqvemme Aarsens Tid, saa der ey i denne Beleyring falt af hans Hær ofver 100. Mænd, och i Stormen ey over 24. ved Sværd eller Skud.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Som Majestæten nu hafde forordnet Alting med Wismar och Krigs-Folket, begaf Hans Majestæt med Hendis Majestæt Dronningen och Hans Majestæts Herr Broder Prinz Georg sig hiem ad, och fordi Hans Majestæt ey gaf sig Tid til at besøge Hans Høy-Førstelige Naade af Holstein-Gottorp, loed hand hannem ved Hans Majestæts Hof-Juncker och Forsnider Velb. Jørgen Müller til Aagaard complementere, som de Førstelig Gesandter och mødte til Flenssborg Majestæten paa Førstens Vegne at opvarte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Den 23. Decemb. om Aftenen ved 7. slæt kom Hans Majestæt vor allernaadigste Arfve-Konge, med Hendis Majestæt Dronningen och Hans Majestæts Herr Broder Prinz Georg, til Undersaatternis høyeste Glæde her hiem til Byen, da de i 19. samfulde Uger hafde stedse været i Leiding, och kom de ind i Byen med Hærpauker och Trompete-Klang och blef med grofve Stykker af Voldene gjort tre gange tre dubbelt Dansk Løsen, och vare alle Vindver ofven och needen til i Husene i de Gader, som Majestæten kom igiennem, besatte med brændende Lius. Samme Aften vare deris Majestæter och Hans Majestæts Herr Broder Printz Georg Hendis Majestæts Enke-Dronningens Giæster paa Hendis Residentz Amalienburg. Den 31. Decembr. der Klokken var 10. och Tienisten endt i Kirkerne her i Byen, blef ringt och kimet med Klokkerne til vor Frue Kirke, och kom Hans Majestæt vor Allernaadigste Arfve-Herre og Konge, och Hans Majestæts Herr Broder Printz Georg med et stort Følgeskab af de høye Kongl. Betientere och mange Carosser, hvor iblant 5. med 6. Heste for op til Studiigaarden, och som Majestæten hafde begivet sig op paa den Kongl. Stoel ved det øfverste Auditorium, holdte Velædle och Høylærde Mand Doctor Thomas Bartholin, Kongl. Assessor i den høyeste Ræt, &c. paa det Øfverste Auditorio, Panegricam Orationem ofver Majestætens glædelige Hiemkompst och Seyrrige Tog i det Wendiske Rige, &c. och holdtes och for och efter Oratzen paa Auditorio en herlig Musik.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
J dette Aar ere her i Byen 1267. fødde, och 1700. døde, det er 433. fleere døde end fødde. SveSverrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-12-01
Det Kongl. Hof (saa linder Berætningen fra Amsterdam) var ofver Flodens onde Tilstand, der den kom tilbage ind i Skierene, meget forbaust, thi af Folket vare 8000. Mænd siuge og døde, af Hofvet-Floden vare tre Skibe, af Bisloden, som skulde krydset paa de Hollandske Kiøb-Skibe under Dantzig, och blef forstrøed, vare tu Skibe forulykkede. De øfrige Skibe vare ilde tilridde af Storm och U-vejr. Fra Stokholm berættis, at mand arbeyder paa Floden igien, at mand kand faae den færdig och komme i Søen med den i Foraaret. Fra Hamborig skrifvis, at de 10000. Mænd, som endnu vare fridske af Søe-Folket, ere needreyste til Hæren efter Kongl. Ordre, samme at forstærke, saa mand meente den at skulde vorde samtlig 20000. Mænd stærk, och Her Axel Oxenstiern skulde være indgaaet ad Lifland med 6000. Finner, til at passe paa Muskoviterne med, om det uformodeligen skulde komme til Brud imellem Sverrig och Muskou efter de høye Alliirtis Legaters Tilskyndelse. De Svenske Dragoner, som en Tid lang hafde udbred sig paa 4. eller 5. Mile Veys i Kat tinger Land i Bremen, vare igien indfordrede i Stade, hvilken Stæd paa ny begyndte at frycte. Carlsburg var saa indsluttet, at intet kom enten ud eller ind, och det med Besætningen var slæt bestilt formedelst det onde Vejrlig och de høje Vande.