JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
J Følge Reqvisition fra vedkommende Dom og Udlægshaver bliver afholdt offentlig Auction: Tirsdagen den 11 Marts, hver Dags Formiddag 25 Do. Kl. 11.8 April over den Modehandler F. Mathovs Enke tilhørende Gaard No. 193 paa denne Kjøbstads Vestergade, hvilken Eiendom formedelst dens særdeles fordeelagtige Beliggenhed midt Byen med Front til 2de Hovedgader fortrinlig egner sig til Kjøbmandsgaard, og desuden i Betragtning af dens Størrelse, og gode Jndretning kan indbringe en betydelig aarlig Leieafgivt. De 2de første Auctioner afholdes i Stadens Raadhuus og 3die Auction i Gaarden selv. Conditionerne for Salget ere forinden 1ste Auction til Eftersyn her paa Contoiret. Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Odense Auctionscontoir den 18 Februar 1845. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Auction over et Boelsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Onsdagen den 12 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Boelsmand Anders Madsen af Lundmosestedet paa Byllerup Mark i Nørreaabye Sogn ved een eneste offentlig Auction, om antageligt Bud skeer, bortsælge sit Selveier Boelsted, der bestaaer af 37 Fag Bygning, assureret i Brandkassen for 1100 Rbd. Sølv, samt Jorder circa 19 Tdr. Land, med Hartkorn Ager og Eng ny Matr. 1 Td. 2 Skpr. 1 1/2 Alb. god Jord. Eiendommen sælges med den derpaa værende Grøde, og kan tiltrædes 1 Mai d. A.; Pengevilkaarene ere meget favorable. Auctionen afholdes i selve Eiendommen. Thi indbydes Lysthavende. J Herredsfogdens Forfald Schmidt, Middelfart den 13 Febr. 1845. constit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Gaardsalg. Fredagen den 14 Marts d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver Ole Thygesen Koks Eiendomsgaard i Skudstrup, Skodborg Sogn, solgt ved offentlig Auction paa de Conditioner, som i Terminen ville vorde oplæste. Til Gaarden, som staaer taxeret til 3151 Rbd. Skatteværdie, ligger omtrent 61 Tdr. Agermark og 19 Tdr. Engbund, i det Hele over 80 Tdr. Jordsmaal a Td. 320 Roder, og deriblandt en Deel af de fortrinligste Enge ved Kongeaaen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
J Kongel. Skatter svares af Gaarden henimod 40 Rbd. aarligen. Eiendommen er godt arronderet og fordeelagtig beliggende, 4 Miil fra Haderslev, 2 1/2 Miil fra Colding, 3/4 Miil fra Skodborg, og kunne formedelst dens betydelige Høeavl holdes 2530 Køer paa samme. Salgsconditionerne ere særdeles gunstige, idet 10001500 Rd. Cour. kunne blive indestaaende i Gaarden i længere Tid. Lysthavende behage at møde i selve Gaarden den bestemte Dag og Tid. Frøs og Calslund Herredsfogdie den 29 Jan. 1845. Bruun, Jfølge Forlig og Udlæg, bliver det Boelsmand Christen Jørgensen af Westerskov i Sandager Sogn tilhørende Boels sted, af gl. Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1 Alb. fri Hovedgaardstaxt, tilligemed de til samme hørende 2 Fæstehuuse, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 19 Marts d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11.2 April
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
16 April De 2 første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Bogense og 3die Auction i selve Stedet. Hvilket herved til Lysthavendes og, ifølge Pl. 22 April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense By- og Herredsfogedcontoir den 10 Febr. 1845. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Placat. Jfølge Forlig og Udlæg, bliver det Huusmand Hans Andersen Øxendrup tilhørende, paa denne Byes Mark-Fogensebeliggende, Huus med tilliggende 2 Jordlodder af nyt Hartk. 1 Skpr. 2 1/2 Alb. og 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., tilsammen 10 Tdr. Land gode Jorder, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 26 Marts d. A. den 9 April 2den den 23 April. 3die hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Byfogedcontoiret og 3die Auction i selve Huset. Hvilket herved til Lysthavendes og, ifølge Pl. 22 April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byfogedcontoir den 18 Febr. 1845. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Torsdagen den 13 Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa mit Contoir i Odense afholdt en Skiftesamling i Skipper af Stige Ole Thornøes Fallitboe. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten 21 April 1821. Lunde og Skam Herreders Contoir den 22 Febr. 1845. Hillerup. Overeensstemmende med Pl. 26 Aug. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Maren Nielsdatter og forhen afdøde Mand, Selveierhuusmand Peder Hansen af Nørre brobye, til med deres Fordringer at fremkomme og beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvalter. Salling Herredscontoir, Faaborg den 17 Febr. 1845. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-24
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Aftægtsenke Johanne Christensdatter og forhen afdøde Mand Rasmus Nielsen, Rold, Vissenberg Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til i Overeensstemmelse med Pl. af 2 Juni 1819 at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herreds Skifteret den 11 Febr. 1845. F. Knudsen. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
No 35. 74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementslidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Trykkes og udgives 25 Februar 1845. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Jndhold. Udlandet: Frankerig. Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Udlandet. Frankerig. De ministerielle Blade berette, at Cardinal-Ærkebispen af Lyons sidste Hyrdebrev er forelagt Statsraadet, for at dette skal bestemme, om Prælaten ikke skal actioneres for Misbrug af sin Embedsmyndighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Norge. Det hedder i den Constitutionelle, Den solenne Act, hvormed Kong Oscar i Gaar første Gang i sin Regjeringstid aabnede Norges Storthing, foregik, som vi allerede have beskrevet den, paa den værdigste og meest tilfredsstillende Maade, og maatte hos enhver Tilstedeværende efterlade det dybeste Jndtryk Det var i Sandhed bevægende og smukt at see den alvorsmilde, humane, allerede saa folkekjære Norges Konge paa sin Trone, omgivet af sine unge kraftfulde Sønner, ligeoverfor Folkets Repræsentanter; det gik til Hjertet at høre ham i vort Modersmaal (Noget her i de sidste 30 Aar uvant i Kongens Mund) tiltale dette Folkething og for det at gjentage sin urokkelige Kongeed. Trontalen, som nu ligger for Landets Øine, maa vistnok opvække almindelig Tilfredshed. Den aander besindig Mildhed og Fasthed, Kjærlighed til Folk og Land, Omhu for Norges Rettigheder og de herligste kongelige Forsætter. Hvad der imidlertid i denne Tale næsten meest har glædet os, er den gjentagne Forsikkring som Kongen der giver og sin faste Hensigt endnu nøiere " at befæste en Forening, som udgjør den sikkreste Borgen for den skandinaviske Halvøes Frihed og Uafhængighed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Studenternes Fakkeltog fandt Sted Tirsdagen den 11 Febr. Kl. 8 om Aftenen. En Tale blev holdt af Stud. theol. Sundt, som Kongen besvarede i de naadigste Udtryk og yttrede, at han allerede tilforn kjendte deres Fædrelandssind, det han ventede, at de ved deres videnskabelige Studier vilde udvikle og befæste, og paalagde de Deputerede at meddele deres Brødre Forsikkringen og hans kongelige Yndest og Bevaagenhed. Hs. Majestæt behagede derpaa at samtale med enhver især af de Deputerede, ligesom ogsaa Hs. Maj. Dronningen naadigst henvendte sig til flere af dem. Efterat en Sang derpaa var afsungen, behagede Hs. Majestæt, ledsaget af D. K. H. Prindserne, at træde ud mellem de Studerende, for i de naadigste Udtryk at hilse dem alle, ligesom han ogsaa her henvendte sig til Enkelte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 7 ds er udkommet en Plakat og at Arbeids- og Fragtvognei Kjøbenhavn skulle forsynes med bredsælgede Hjul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Aalborg har Farver Wibroe faaet Bevilling, til Anlæggelsen af en Tøifabrik og Tøifabrikant Leisner til et Farveri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Hs. Maj. Kongen har under 19 ds. resolveret, at en Dampmuddermaskine anskaffes til Afbenyttelse i Havnen ved Glückstadt og andre passende Steder, mod en Leie, som nærmere bliver at bestemme, og at de Omkostninger, som ansees fornødne hertil, og som for Tiden anslaaes til 45,000 Rd., afholdes af den til uforudseete og ubestemte Udgifter normerede Budgetsum for 1845. Fremdeles har Hs. Maj. bevilget Glückstadt, Stadcommunes Havnekasse, til Forbedring af den derværende ydre Havn, et i 5 Aar fuldkomment rentefrit Laan af 77,155 Rbd. af den til overordentlige og ubestemte Udgifter for Aaret 1845 fastsatte Budgetsum, dog under betingelser af, at de Overskud, som Havne afgifterne maatte give, efter Fradrag af Administrations og Vedligeholdelsesomkostningerne, efter Forløbet af hine 5 Aar anvendes til Forrentningen af Summen med 3 pCt. og til Afdrag paa samme; at Communen tilveiebringer en Sum af 18,666 2/3 Rbd. eller 35,000 Mk. Cour. til Udførelse af de Havnearbeider, som ligge udenfor den foreliggende af Capitain og Stadsbygmester Christensen forfattede Plan, og endelig, at der forbeholdes Ret til at lade indtræde et saadant Antal Commissairer i Glückstadts Havnecommission, som ansees fornødent for Statens Jnteresser, ligesom til at overtage Havnen for Statens Regning, saasnart Saadant af almindelige Grunde maatte ansees for hensigtsmæssigt, og mod at de Summer, som af Byen Glückstadt ere anvendte paa Havnen siden Begyndelsen af Aaret 1843, tilbagebetales.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Efterat Hs. Majestæts Resolution, hvorved bestemtes, at den imod Hr. Ploug, i Anledning af Publicationen af Extracten af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotokol, af Cancelliet anlagte Pressesag skulde bortfalde, var tilhændekommen Hof= og Stadsretten og af samme communiceret den i Sagen beskikkede Actor, Hr. Prokurator d'Auchamp, nedlagde denne Sidste, der fuldstændigen havde deduceret Sagen og i samme havt flere Møder, Paastand om at tilkjendes Salair hos det Offentlige. Den saaledes nedlagde Paastand gjorde det til Pligt for Retten at optage Sagen, der ved en i Tirsdags afsagt Dom er hævet, hvorhos Hr. d'Auchamps Paastand er tagen til Følge, idet der hos det Offentlige er tillagt ham et Salair af 10 Rbd. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J den af det kgl. danske Cancellie mod Horsens Avises Udgiver anlagte Sag for at have optaget Extracten af den slesvigske Forenings Forhandlingsprotokol", er den 17 ds. bleven paadømt ved Landsoverretten i Viborg, hvorved Tiltalte blev frifunden, imod at betale Sagens Omkostninger. (Efter Forlydende skal der fra høiere Sted være givet Ordre til, at samtlige disse Extract-Sager skulle hæves.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Blandinger. Om de staaende Hæres Forhold til Fædrelandskjærligheden bemærker træffende et fremmed Blad, "Naar et Folk, for stedse at være beredt til Krig, er bebyrdet med Afgifter i den Grad, at Tusinder, ja Hundredetusinder kun med idelig Angst og Nød kunne ernære sig, saa maa Kjærligheden til Fædrelandet næsten synke ned til Nul. Og det er den i de fleste europæiske Stater. De talrige Hære fortære næsten overalt den ene Halvdeel af Statsindtægterne, hvoraf Følgen er, at den anden Halvdeel overalt kun med Nød og Neppe er tilstrækkelig til at dække Statsgieldens Renter, bestride Hoffets Glands, Appanagerne, de løbende Udgifter o. s. v., uden at der kan tænkes alvorligt paa gavnlige Foranstaltninger til Folkets moralske og materielle Vel eller overhovedet paa Reformer, hvortil der høre Udgifter, førend Nøden engang aftvinger dem. - Den Regjering, som først formindskede sin staaende Hær til Halvdelen, vilde ogsaa strax faae den dobbelte moralske Styrke; thi ved en Opfordring til Folket om i Angrebs tilfælde at optræde i Masse, kan en saadan Regjering, der ved at formindske Byrderne har forøget Folkets Kjærlighed til Fædrelandet, stole paa en langt større Beredvillighed dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Trykkeriet i Jtzehoe er for Tiden sysselsat med Trykningen af de i Anledning af det ussingske Forslag, til den holsteenske Stænderforsamling indkomne Adresser. Samme ville nu, efterat hertil den høiere Tilladelse er erhvervet, vorde fuldstændig meddeelte med alle Navnes Underskrifter som et Tillæg til Stænderavisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Jfølge et privat Brev fra London af 6 ds., er Lucile Grahn for Tiden engageret ved den derværende italienske Opera, hvor hun har været første Dandserinde, siden i Slutningen af November Maaned f. A., da hun forlod Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Der er projecteret en Dampskibsfart imellem Stettin og Köln, til hvilken Man agter at benytte Passagen gjennem den slesvig-holsteenske Kanal. Tilladelsen dertil skal allerede være given under den Betingelse, at Farten gjennem Kanalen kun maa skee med en forringet Maskinkraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Foruden de i Bladene tidligere omtalte Theater Nyheder, som ere antagne til Opførselse af den Kongel. Theaterdirection, er ogsaa: "Et Eventyr i Fastelavn, der allerede for 8 Aar siden af den anonyme Forfatter, blev indsendt til Directionen. Da den Sidste ønskede nogle Forandringer foretagne i bemeldte Stykke, tog Autor det tilbage og har nu først iaar underkastet det Theaterdirectionens Dom. Det ventes nu opført i denne Saison. - Ogsaa et andet nyt Lystspil: Et Avertissement, af en Anonym skal være antaget til Opførelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Det i "Theaterbladet" bebudede nye Drama af Carit Etlar (Forfatteren til Ejags Sønner) vil neppe kunne ventes paa Scenen i denne Saison. Det skal foreløbigt være antaget til Opførelse. Forfatteren agter i April Maaned at foretage en Reise til nogle af Tydsklands smukkeste Egne. - Paa Grund af nogle Forandringer, som H. C. Andersen ønsker at foretage i sin nye Eventyr=Comedie, Lykkens Blomst, er den anden Opførelse deraf udsat nogle Dage senere end efter Bestemmelsen. Det vil saaledes atter snart optræde i en noget forandret og maaskee heldigere Skikkelse. Man fortæller som vist, at Digteren ikke oftere vil optræde som dramatisk Forfatter, hvis dette Stykke(Aalb. A.) ikke behager Publicum (?)"Politivennen" giver følgende mærkelige Oplysninger om den saakaldte Professor" Qvirin Müller: Han var først Fægtemester og senere forenede han sig med Carl Rappo, hvem han forlod med en klækkelig Formue, og begyndte nu at give sine academiske Stillinger paa en ganske lille Skive, Paa sin Omreisen kom Müller til Berlin, hvor han traf Strømpefabricanten, Asimont, der var en Mester i at væve Tricots til Brug, for Kunstnere, men som tillige havde tre velvoxne Døttre, der, som det lod ikke levede i den bedste Forstaaelse med Faderen. Disse overtalte han til at reise med sig ved at gjøre dem en glimrende Forestilling om Fremtiden. Hemmelig forlod de Faderen, og han begyndte nu at give sine Forestillinger af levende billeder i Grupper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Magdeborg engagerede han en ny Dame ved Navn Johanne Frisch, der var af en særdeles velskabt Construction og som ogsaa paa Pettolettis Theater høstede meget bifald som Sommerfuglefængersken. Nu fortsatte han sine Forestillinger en Tidlang, til han endelig faldt paa den bestialske Jder, at give sine billeder i Hamborg in puris naturalibus, hvor Politiet tillod sig at spille med, saa at Nachspillet blev, at det hele Menageri maatte forlade Staden. De Penge, han herved erhvervede sig, satte ham istand til at anskaffe sig virkelig skjønne Reqvisiter. I Kjøbenhavn engagerede han endnu flere Personer af begge Kjøn, da han reiste til Stockholm, men hvoraf Adskillige bleve paa det skjændigste behandlede. Men det Værste traf Pigen fra Magdeborg. Hun var forlovet med en af Athleterne, hvilket var Noget, der ifølge Müllers Princip som souverain Konge over sit Harem, var at ansee som en Forbrydelse, der exemplarisk maatte straffes. Han og hende nu bort, uden at give hende en eneste Skilling for den Tid hun havde været hos ham; dog dette var ikke nok, han beholdt alt hendes Tøi, ja endog hendes Kaabe og Linned, som han deelte mellem de øvrige Fruentimmer. Hendes Kjæreste klagede for Politiet, men Sagen gik søvnigt, og skjøndt Müllers Pas var stoppet - gik han dog, samme Dag Stævningen kom, ombord paa et Skib, for at retournere til Kjøbenhavn. Foruden Johanne Frisch blev endnu en dansk Dame ved Navn Sophie Sørensen, samt tre af det mandlige Personale, Jensen, Schrøder og Meyer, der alle have anlagt Sag mod Müller, tilbage i Stockholm i den kummerligste Forfatning. Hvorledes Müller, skjøndt han havde 7 Sager, mod sig for Kamnarretten i Stockholm, fik Pas, er ikke let at gjætte."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Vor berømte Landsmand, Philosophen, Naturforskeren og Digteren Henrik Steffens er, som meldt, død i Tydskland, hvor han har tilbragt det meeste af sit bevægede Liv. Efterretningen herom lyder saaledes: "Berlin den 15 Febr. Som en Følge af gjentagne Anfald af Blodbrækning døde den 13de, om Aftenen Kl. halv 7, formedelst Afkræftelse, blidt og uden Smerter, Henrik Steffens, efter 5 Dages Sygeleie, i sit endnu ikke fuldendte 72 Livsaar. J ham er atter en Mand, borte, som i nærmere Forening med vor Nations første Aander og fuld af ædel Begeistring har havt den virksomste Andeel i den tydske Litteraturs skjønneste Epoke, som i vort Fædrelands politiske Gjenfødsel (1814-15), ligesom han indtil den korte Sygdom, der endte hans Virksomhed, var som akademisk Lærer, som Skribent og ved den livligste og mangesidigste selskabelige Forbindelse, uafladelig sysselsat med at fremme Aandens høieste Jnteresser med al den ham forundte Kraft. Ligesom han var rig paa ægte og reen Kjærlighed som Faa, saaledes har han ogsaa hos Enhver, der traadte ham nærmere, fundet Kjærlighed som Faa, og dette er den skjønneste Skat, han har taget med sig henover i den mere aan Steffens dige Sphære, hvor han nu har hjemme. Fader synes at have været Læge i Odsherred paa Sjælland, men blev i Aaret 1772 eller 73 sendt til Stavanger i Norge, for at føre Tilsynet med Opførselsen af et Sygehuus. Her var det, at Henrik Steffens imidlertid fødtes. Af hans bevægede og interessante Liv meddele vi maaskee senere en Oversigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Fra Helsingøers Fattigcommission er der truffen den Foranstaltning, at de Fattige, som ei have et varmt Opholdsted i denne strænge Kulde, kunne faae Adgang, til et varmt Værelse i Fattighuset for dem og deres Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
I Kjøbenhavn have de nye ensomme Fængsler, allerede viist deres Virkning. For omtrent otte Dage siden blev et Tyveri begaaet hos Guldsmed Niedlich i Nygade ved at ituslaae en Rude om Aftenen Kl. omtrent 8 og borttage en Deel Guldtøi. De 2de derfor sigtede, forhen straffede Personer, Jørgen Wiedt Haagensen og Carl Julius Lundby, have vedgaaet Tyveriet, og den ene af dem, som var hensat ene i en af de nye Arrester, har efter nogle Dages Forløb, som han selv yttrede, bekjendt, fordi han ikke kunde finde sig i at sidde alene i Fængsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Frølunds Repertorium for Decbr. 1844 læses, i et Brev fra Jylland Følgende: "Det kan herfra meldes som Nyhed, at Cancelliet, paa Ansøgning fra Præsten og Skolelæreren i Bo, har resolveret: at Amtmanden skulde bestemme Høitidsofferet for tvende Gaardmænd og Sognefogder, hvilke, i Anledning af en Strid med de Førstnævnte, have offret saare Lidet, jeg troer et Par Skilling. Amtmanden har nu bestemt Offeret for hver Høitidsdag, til Præsten 1 Rbd. og til Degnen 3 Mk. af hver af de tvende Modvillige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Den danske Artilleri-Oberst og Kammerherre, Jacques d'Aubert, der i en meget høi Alder er afgaaet ved Døden i Pisa, var under Hamborgs Beleiring, dansk Commandant i Altona, og en virksom Mægler mellem Marschal Eckmühl og General Benningsen. denne sin Stilling har han erhvervet sig væsentlige Fortjenester, saavel af Hamborg som af Altona. Et Skrift, som han senere udgav om de daværende Forhold hvori han temmelig skarpt medtog nogle dengang høitstaaende Personer af begge Kjøn, paadrog ham det danske Hofs Unaade, og han har siden levet i Udlandet. Han var en udmærket Militair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Rom opholde sig for Tiden 26 Malere, Billedhuggere, 1 Architect og 1 Kobberstikker, som have Danmark til Fædreland. Dette Antal er imod andre Nationers Konstnere, der fortiden opholde sig i Rom, forholdsviis det største, saaledes opholde sig kun af franske Konstnere 15 Malere, 5 Billedhuggere, 4 Architecter, og 1 Kobberstikker i Verdensstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Randers Avis læses under "Forlangt Jndrykkelse" følgende: "For nylig er en Sognepræst dømt fra sit Embede for Misligholdelse af en Forpligtning til Pengendtælling til en Kjøbmand. Dette var dog vel En anden. en privat Sag mellem Mand og Mand. - Sag, og den offentlig, har i Løbet af sidste Efteraar verseret imellem Hr. Capellan Lakjær og et Medlem af Spentrup-Gassum Forstanderskab, idet den Sidste ikke mundtlig men skriftlig, og det i et Circulair til alle Forstanderskabets Medlemmer, har beskyldt den Første for at have forbrugt 50 Rbd. af Communens fælles Bidrag, til det Offentlige. Skulde, som Rygtet siger, denne ærerørige Sag være afgjort hjemme ved Forlig, da kunde Hr. Lakiær, hvis han endnu ikke har indanket Sagen, vove Embede og Velfærd."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Berl. Tid, gjør opmærksom paa, at Baghuset, til Hattemager Marks Huus i Pilestræde i Kjøbenhavn er opført af Jern. Det er 5 Etager høit og 6 Fag bredt og construeret af Jernstøber Løwener og Tømmermester Hütman. Det er det første Huus, som er opført af Jern i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
J Kjøbenhavn skal, efter Forlydende, for Øieblikket være Mangel paa Muursteen, saa at Prisen er stegen til 14 Rbd. pr. Tusinde – formodentlig en Følge af de store Qvantiteter, der heraf i Sommerens Løb ville blive forbrugte ved Anlægget af de roeskilder og klampenborgske Jernbaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
De fra Viborg Arrest undvegne Fanger ere endnu ikke paagrebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Fra Aalborg skrives i Byens Avis: Vi have atter nogen Sneefald og Hr. Peder Stol lader ikke fornemme, at det er idag (22de) han efter Almanakkens Viisdom lægger den varme Steen i Jorden. Paa Fjorden færdes Man rask tilfods og tilvogns og Man er idag endog kommen kjørende over Jsen directe fra Gjølet Par Miil herfra. En aldrende Kone fra den nordlige Fjordside, som vilde begive sig lige herover, var saa ulykformodentlig paa et Sted ud forkelig at slippe i - Lindholm, hvor der er stærkt Væld og som ligesaa ifjor krævede Offre -, og blev vel ved hurtig Hielp dragen op og ført hjem, men døde strax derefter. - Med sidste Post er fra Guernsey indløbet Brev fra Skibscapitain Christensen, Føreren af Briggen "Deasy, og hvorefter baade han og Styrmand Bisserup skulle være blevne aldeles frikiendte af Juryen i Anledning af Tiltalen for Behandlingen imod den afdøde Skibsdreng Flechner."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-02-25
Hestemarkedet i Nørresundbye den 17ds var talrigt besøgt dog uden betydelig Omsætning, da udenlandske Kjøbere manglede. Priserne vare paa gode Heste fra 100 til 120 Rbd., Arbeidsheste fra 50 til 70 Rbd. samt ældre ditto fra 25 til 40 Rbd.