JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Aarhuus. J Dagmorges afmarscherede vort Regiments første Bataillon herfra, ledsaget af mange hiertelige Levvel og Ønsker for en lykkelig og snar Tilbagekomst. I Gaar gav de tilbageblivende Batailloners Stabsofficierer deres bortdragende Brødre en festlig Frokostdinen. - En stor Deel af Byens Jndvaanere fulgte Bataillonen langt ud paa Veien. Held følge Eder til fremmede Egn, Hvor Kongen og Pligt Eder vinker, Om Dannemarks Hæder et ildfast Hegne Hvor blodigt Glavindet Linker! Som ægte Sønner af gamle DanI favnes atter af Fædreneland, Kours den 11te Juli - 605. - Specier 36 1/2 a 364 Rbmk.; Commits. 68 1/2 a 69 pr. 100.; Oblig. 305 Norske Sedler 60 1/4 a 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Ved den 938 Trækning i Altona er udkom, følgende Nummere: 4. 85. 78. 81. 64.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse, Hr. Studsgaard; til Aftensang, Hr. Jahnsen; i Hospitalst. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Forlangt Jndrykkelse. se reponds au mensonge que le Petit malicieux gazetier Bork a denne an public dans son No. 83 et je dis, que cest lui qui a 6te rosse et battu tres sonvent (a ce qu on dit) pour le juste Salaire du aux impertinentes critiques dont il farcit sees savantes fruilles, mais jenen suis pas la cause, & dest une bien triste conso3 lation pour lui ainsi quune action bien perchretienne de sa part, de vouloir persvaader ses amis (par ce quil dit) que ja regu bien des coups a Vibourgh, heurensement le grandnombre de personnes (od see trouveien plusicurs braves officiers du Regiment) qui omt et temoins de la sene arrive ches le restaurateur. Harder pourront satisfaire les curieur, en di sant la verite qui prouvera la mechancet du petit malicieur de plus Les Vauriens i qui Jai denne des soufflets publiquement soir i Aalbourgh sort a Vibourgh, nauront jamais simpudence de nier, que je les at traitis Comme ils le meritoient par leur insolence. Leshonnetes gens pourront juger du courage de mes annemis i Aalbourgh par la prudence quils om de ne jamais soussigner leurs noms dans toutes les plites et Stupides Satires, quil crivent contre mor, et quliis nont dennes á la presse qulapres mon depart de la dite ville, jeg ne peur mempecher de giter au petit malicieux une ancienne loi des Egyptens, quicondamoit i une mort diffamante toutes lespersonnes, qui imprimoient ou faisoient imprimer des fasses & dinjurieuses Calomnies, loitres sage, car de tels individus sont plus crimimels que les voleurs de grand chemin, qui nen veulent qui Pargent, tandisque les autres at staquent par jalousie & pure mechancete de coeur ce que les personnes ver tueusees om de plus precteur : Lhonnear et la reputation. L. Vogel. nussi grand que Monsieur Bork est petit Sonneexcepte qui est beaucoup plus Grand que le mien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Som Svar paa det Løgnagtige, som den lille andskabsfulde Avisskriver Vork har indrykket i sin Aalborg Avis No. 88, erklæres herved: Mueligt har han (som man siger, ofte erholdt Prygl, til velfortient Straf for den uforskammede Kritik hvormed han ofte opfylder sin Avis; men maae han dog erindre at ei jeg, men han selv er Skyld deri, og maae det være en daarlig Trost for ham, ligesom det er en ukristelig Handling af ham - at ville overtale sine Venner til at troe: at jeg (som han siger, skulde have faaet Prygt i Wiborg. - Lykke igviis kunne de mange Herrer (hvoriblandt adskillige af det derværende Regiments brave Officerer) der vare Vidner til det Optrin der foregik hos Spiseværten Hr. Harder i Wiborg, ved at fortælle Tingenes sande Sammenhæng til dem i somanske at vide den, tilfulde overbevise om det Nedrige, og Lognagtige i den lille Ondskabsfuldes Bekiendtgiørelse. - De elendige Personer, hvilke jeg det være sig i Aalborg eller Wiborg, har givet offentlig paa Øret, ville formodentlig aldrig have den Uforskammenhed at paastaae at jeg ei har behandlet dem, som de fortiente. Fornuftige Folk kunne dømme om hvormeget Mod mine Fiender i Aalborg, have ved at lægge Mærke til at de stedse har havt den Forsigtighed, aldrig at sætte deres Navn under deres dumme og grove Satirer, som ei heller ere bekiendtgjorte, før efler min Afreise fra sidstnævnte Bye. Jeg kan ei undlade at gienkalde for den lille Ondskabsfulde en gammel Lov hos Egypterne der dømte dem der enten udbredte eller lod udbrede falske og fornærmelige Rygter, til en skammelig Død. En Lov der var meget viis da slige Personer ere mere lastværdige end Stratenrøverne, hvilke sidste kuns berøve Folk deres Penge, hvorimod de andre af Misundelse og reen Hiertets Ondskab angribe det der er den ærlige Mand; kierest, nemlig: hans Ære og gode Rygte. L. Vogel, Saa stor, som Hr. Bork er lille, undtagen med Hensyn til hans Næse, som er langt større end min. Petite reponde en petit vers i un petit sivanqui Sest donne la petite permission de faire des pettes plaisanteries, sur mon petit nes dans une petite societs com Posse. de plusieurs petits esprits de la grande ville d'Aalbourg. Hesaal tu as raison, en ner jesuis mal pourvu il est aussi petit que ton ceur & ta vertu mais cependint la nature pour nous consoller, de quelque chose de tres grand nous a partagei toi des oreilles ainsi que tous les vices i mol un bon Esprit qui rie de tes malices: traduira qui roudra &L Vogel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Bekiendtgiørelser. En gammel sort Hest med graae Hoved og kuns et Øie er optagen paa Aarhuus Mark af Markman den, og Eieren kan bekomme den imod Omkostningernes Betaling. Markdirectionen i Aarhuus den 13 Juli 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Da jeg af adskillige har bragt i Erfaring, at et Rygte skal være udspredt at jeg ikke længere tager mod nogen Reisende, som er ganske det Modsatte, saa giver jeg mig den Ære herved at bekiendtgiøre: at jeg endnu som forhen modtager alle de Reisende, som vi beære mit Huus m.v. Randers d. 22 Juni 1815. Wilhelm Hansen. Jordegodser: Torsdagen den 10de August førstkommende bliver ved offentlig Auktion i Aalborg. opbuden og om antageligt Bud skeer strax bortsolgt følgende Frue Generalkrigskommissairinde Lange tilhørende Eiendomme i Nørre Jylland nemlig: Oxholm, der har Hovedgaardstaxt 46 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 2 Td. 1 Skp. et Areal af 1866 Tdr. Land a 14000 - Alen, hvoraf 580 Tdr. Skov, betydeligt Hoverie, en Besætning af 100 Kiør og 60 Faar, Øelands Kirketiende samt et Fiskerie i Limfjorden bestaaende af 444 Sildestader og 74 Aalestader. Langeslund, en Parcelgaard af Bratskou, der har Hovedgaards Taxt 36 Td. 1 Skp. 3 Fdk. 1 Alb., 1 Areal af 13071 Td. Land, en Deel, Hoverie, især af Høebierging og Møgagning, samt en Besætning af 90 Køer og 60 Faar, med Afgrøde &c. Vilsbeksminde, ligeledes en Parcel af Bratskou, der har Hovedgaardstaxt 17 Td. 4 Skpr. 1 Fdk. 1/5 Alb., et Areal af 887 Tdr. Land, samt den udtørrede Nørreoxe Søe, 751 Td. Land. Til denne Gaard forvaltes ogsaa endeel Hoverie, samt det til disse Eiendomme henlagte Bøndergods, der i alt udgiør 374 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 1 1/2 Alb.; Ager og Engs Hartkorn, hvoraf Landgilden &c. udgiør 1924 Rbd. 15 sk. S. V. 12 Td. Rug, 91 Td. Byg, 32 Td. Havre og 3446 Ugedage &c., og hvis Fordeeling, til enhver Eiendom nærmere vil blive bekiendtgjorte. Leerup Sogns Konge og Kirketiende samt Kollerup Kirketiende hvis Tiendeydende Hartkorn, tilsammen 234 Td. 2 Fdk. 1 Alb. Disse Eiendomme opraabes først separate og dernæst samlede under eet, og bliver blandt andre Conditioner den, at circa 105,000 Rbd. S. V., der ere omskrevne Prioriteter overtages af Kiøberen, samt at Eiendommene strax kunne modtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Da Eiendommenes særegne gode Beskaffenheder ikke i en Jordebog kunne beskrives bliver denne og de nærmere Oplysninger ikkun at erholde her paa SteAdgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. det hos Undertegnede af Frue Generalkrigskommissair inden Befuldmægtigede, der foreviser Jordebogen og Eiendommene. Disse Eiendomme kunne og under eet erholdes forinden Auktionen, naar man derom handler med Undertegnede, og skal da om Handelen inden ovennævnte Tid finder Sted, Auctionen snarest mueligt i disse Aviser vorde oplyst. Langeslund pr. Aalborg, den 4de Juli 1815. H. Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Natten imellem Onsdag og Torsdag er 2de af mine Heste borkommet, den ene er Sortstiernet og den anden Bruunstiernet med 2 hvide Bagfødder og brændt med et B. For Opdagelsen loves en Douseur naar man melder sig i Veder paa Wilhelmsborg Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
At jeg nu igjen har faaet Forraad af Kalk ved Yding Kalk Brænderie, bekiendtgiøres for de som i Nærheden af samme behøver Kalk, og kan afhentes hver Søgendag imod at betale der paa Stedet 5 Rbd. pr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Tønde og hos mig i Horsens kan ogsaa bekommes Kalk. J. Høffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Forskellige moderne Møller af Mahognie og Birketræe er at faae hos, J. Meyer, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Hos C. B. Frausing kan bekommes tørre Flynde- og Klipfisk m.m. En gammel Sort Hoppe, som stod i Tøier paa Aarhuus Galliebak er bleven bortreden eller stiaalen den 6te Juli, hendes Kiendetegn er paa venstre Bagside; smaae hvide Prikker og et næsten ukiendelig udklipper R. paa Forbouen og nyelig forskoet med 2 nye Skoe; ombedes enhver som maatte antræffe den med disse Kiendetegn at anholde den og tilmelde mig samme, da alle Omkostninger og en Douseur for Uleiligheden skal blive betalt af mig som Eier. Ebeltoft d. 7de Juli 1815. R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-14
Mandagen den 17de Juli agter Undertegnede ved offentlig Auktion at lade bortsælge Parcellerne af Gaarden No. 69, beliggende paa Vestergaden: 1) 6 Fag 2 Etage Huus med 7 gode Værelser, Kiøkken og Spisekammer, samt Gaardsrum. 2) 4 Fag 2 Etage Huus med 5 gode Værelser, Kiøkken og Spisekammer, samt Gaardsrum. 3) 5 Trebindings Boder og en 4 Bindings Ditto. Auctionen holdes Formiddag Kl. 10 slet i Gaarden, hvor Conditionerne nærmere skal bekiendtgiøres. Bemeldte Parceller kan strax efter Auctionens Holdelse modtages. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
No. 85. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 15de Juli. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Blandinger. Militair=Konvention, afsluttet paa Palladset St. Cloud den 3die Julii 1815. - 1) Der skal være Vaabenstilstand mellem Armeerne ved Paris. 2) Den franske Armee drager hiinsides Floden Loire. Paris rømmes inden trende Solemærker. 3) De franske Tropper medtage Alt uden Undtagelse, 4) Syge og Saarede staae under de allierede Hærføreres Beskyttelse. 5) Alt Militair kan støde til hvad Korps de ville. 6) Deres Familier kunne enten roligen forblive i Paris, eller og gaae til Armeen medtagende deres Eiendomme. 7) Jnden 6te Julii Kl. 12 skulle Fæstninger værkerne i og om Paris være de Allierede overleverede. 5) Alle nuværende Autoriteter og al offentlig Eiendom, respekieres. 9) Ligeledes al Privateiendom, alle Net ligheder og Frieheder; 10) Ammestie for politiske Meninger og Forhold. 11) Denne Konvention skal være en Rettesnoer indtil Fredens Afslutning. Jntet Brud, kan skee uden 10 Dages Opsigelse. 12) Opstaaer Tvistigheder skal sligt jevnes til Bedste for den franske Armee og Staden Paris. 13) Nærværende Konvention er gieldende for alle Armeer, saafremt den af Magterne vorder ratificeret. Midlertidigen ratificeret af Blücher. Wellington. Prinds af Emühl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
En Beretning over London melder, at en stor Deel af Paris er lagt i Aske ved kongrevske Raketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Ludvig den Attende har fra Cambren under 28de Junii udstædt en Proklamation til Franskmændene, hvori det hedder: "Jeg iler for andengang at stillet mig imellem de allierede og franske Armeer og afvende Ulykker fra Eder. Anderledes vilde jeg ingen Deel tage i Krigen; ikke heller har jeg tilladt nogen Prinds af min Familie at fremtræde i de fremmede Armeer, og jeg har tilbageholdt de troe Tjeneres Mod, som vare forsamlede omkring mig. Da jeg forrige Gang, kom til Eder er der maaskee begaaet Feil under min Regiering. Det kunde neppe undgaaes. Der gives Tider da de beste Hensigter forseiles. Hvad man iøvrigt har talt om Tienders og Feudalsystemets Gjenindførelse eller Nationalgodsernes Tilbagegivelse er opfundet Digt af den fælleds Fiende. Kuns de Personer vil jeg berttjerne fra mig, hvis Navne ere en Gienstand for Frankerigs Smerte og Europas Skræk. Alle Forførte lover jeg Tilgivelse, og hele Europa veed, at jeg holder mine Løfter. Mine, Børns Blod flød ved et mageløst Forræderie. Min Trones Værdighed, mit Folks Jnteresse og Europas Rolighed skylder jeg, at udelukke Oprørerne, og Stifterne af hiin frygtelige Sammensværgelse fra Amnestien. De skulle overgives til Lovenes Straf Den Konge, hvis Forfædre have hersket over Eder i 3 Aarhundrede, kommer tilbage for at ofre Eders Forsvar Resten af sine Levedage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Murat skal fra Toulon have indskibet sig til Amerika. Mueligt han var paa det amerikanske Skib som tvende engelske Fregatter i Nærheden af franske Kysten satte efter, men som ved det taagede Veir udkom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Erkehertug Johann der har sit Hovedqvarteer i Basel, har ved en Parlementair tilkiendegivet den franske Kommandant i den ligeoverfor liggende Fæstning Huningen, at hver Bombe han for Fremtiden affyrer mod Basel skal koste en Elsask Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Præsten Gerkens allerede fra forrige Aar bekiendte Skrift eller Spaadomme af Johannes Aabenbaring, at Napoleon skulde fra Elbarkomme tilbage til Paris, igjen bestige Keisertronen samt atter endnu i Aaret 1815 vorde styrtet, ere nu saa godt som opfyldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Mærkeligt er det fremdeles, at denne Olding ved dyb Granskning i Aabenbaringens Hemmeligheder vil have fundet, at inden Aaret 1815 naaer sin Ende skal Fred og gode Tider overalt være opnaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Lieutn.v. Lund; Justitsr. Stadfeldt 1 Jan. Kam Fra Kallundborg til AarhuusCancelliesekretair og Byfoged Gundelach; MadameFolandt; Mad. Elmquist med Børn og Pige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Døbte. Den 9de Juli lod Underofficeer A. Kristensen døbe en Datter: Ellen Marie; Fadderne: Pigen Sine Møllersdatter, og Maren Andersdatter, J. Schuman, C. Kiønke og F. Kiønke. Den 12te: Matros N. Olesen, en Søn, Ole Nielsen; Fadd. Pigen Birthe Petersdatter, Else Pedersdatter, L. N. Lystrup, I. A. Bunne, N. Jørgensen. S. D. : Com. Serg. P. S. Støvring en Datter, pauline Jensine Kierstine; Fadd. : Skomager J. Schumanns Kone, R. Jørgensens Kone, Skom. J. Schumann, Sadelm. Stilling, Reebsl. Frederichsen. Den 14de: Hr. Kiøbm. A. Thomsen en Søn Nicolai Cilius; Fadd. Mad. L. Jørgensen, Jfr. Sophie Sandberg, Kiøbm. C. Schmidt, S. Søegaard og A. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Copulerede den 13de Juli. Skovfoged O. Amandsen og Mariane Pedersdatter. Den 14de, Handelsmand, Rasmus Madsen Sielle og Enkemadame Maren villeheldt Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Bekiendtgiørelser. Paa Søndag giver den Steinerske Familie Lystspillet, Hvem veed hvad det er godt for. Syngestykket. Den gamle Frier, og en Dands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Paa Mandag spilles for Byens Fattige: Strandretten, eller Klenodiet og Diamanten og den fattige Poet. Begge Stykker af Kotzebue; dernæst en Solodands. Forestillingen begynder Kl. 3. om Aften og Jndbrud Tyverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Paa Petersholm er Natten mellem den 11te og 12te Julii skeet Jndbrud i 2de Schatoller og bortstiaalet følgende Sager som for Øieblikket savnes: En Gulddaase udarbeidet paa Kanterne, og paa Siderne smaae runde Medailloner, paa Laaget stod Navnet A. R. G. med Perler, i Bunden af samme var tvende Slags Haar, Randen om Navnet var af store Perler, Daasen var af stor Værdie, oval, og Perlerne ægte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Tvende Guldbrystnaale, den ene stor med takket i Kant, og i den et Brystbillede, min Kones Po træt, den anden rund af Haar, flettet og med en emailleret Steen, der var til at dreie, det Hele besat med Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
1 Ditto Daase af lyst Skildpade med Guldstriber belagt, uden Medaillon. 1 Ditto Daase af en Slags Steen med Sølv kanter og et Guldstykke paa Laaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
J det andet Schatol savnes Et smukt Sølv Skrivertøi, Erindring 1815. veier 24 Lod, med et Laag, deri var en Sa med Sølvøine, en Pennekniv med Perlemoers Skaft, Skrivertavle, alt dette i et rødt Saffians Futteral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Et stort Sølvstrikketøi, fiint udarbeidet, og derpaa antegnet: Minde, ved dette var Klæde og Dupper, 1 rund Sølvarmgiord, hvori hænger en Sølvharpe med en Forglemmigel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
2 Par Sølvknive og Gaster med klare Ravskaf60 Sølvknapper af forskjellig Størrelse, og forfærdiget af Guldsmed Brandt i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Tvende store Sølvplader til et Ridetøi med Bogstaverne C. M. M. J. 12 Stkr. Spiseskeer med Navn og Erindring, af 16de Marts af forskellige Aaringer. 12 Stkr. Theeskeer med samme Navn og Paaskrivt. Ditto Theeskeer og en Sukkertang; en Barneskee, med Navnet G. M. og en Sølv Klæder Røllemed Ringler. Et svært Sølvkaffekandelaag med Cederqvistes Stempel. 2 Guldringe, den ene med en firkantet Agatsteen, indfattet af Guldsmed Brandt. Den anden Guldring, ogsaa med en Agatsteen med Navnet F. W. Et lidet Guld Dameuhr med Guldlaag, og Guldkiede, 1 1/2 Alen lang. Et lidet Guldkors med Perler. 1 Guldfingerbøl 1814. 16 Marts og en Guld Syering, gjort hos Brandt. En Sølvproptrækker. 2 Ditto Naalehuuse, en stor Deel forarbeidet Rav. 7 Stkr. store Sølvmedailler hvoraf den ene var forgyldt. 9 Stkr. danske Dukater - 800 Rbd. N. V. 6 Stkr. Sølvmarkstykker. 2 store Guldbrystnaale, den ene et Anker og den anden et Overflødigheds Horn. 1 Sølv Etui med fuld Tilbehør, og betydelig meget andet, af Guld og Sølv, der med heele Skuffen er bortstiaalet, og som for Øieblikket ei kan opgives. 3 Par nye Damestrømper, 3 Manschetskjorter, med C. G. syet, 12 Alen blaat Sirts savnes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Tyvene har ventelig ikke dermed ladet sig nøie som man formoder, da de i Storstuen har efterseet alt det derværende Linnet, saavelsom i Grotten og Havestuen, hvor der savnes 1 Sølv Jordbærskee. Taret af Linnedet kan derfor i Dag ei opgives. Saameget er vist, at Tyveriet er sieldent i sit Slags, thi da mit Schatol og Skriverbordskuffer vare opbrudne og udtømte, forføiede Tyvene sig til et Giæsteværelse udtil Haven, hvor de opbrækkede min Kones Schatol, rensede og udtømte det. I Haven forefandtes mit Reisechatol opprukken, og de deriværende vigtige Papiter omslængte i Gangene. Det som er mærkeligst ved dette uforskammede Tyverie, er at af Hr. Forvalter, Hedegaard blev fundet indstukket under en paa min Dor opslaaet Postseddel, en saaledes lydende Seddel Du har Tegnebøger nok, men Du har ikke, noget i dem, og alle Stusserne ere ledige. Den fundne Stadel er leveret Hr. Capitain, og Herredsfoged Hansen. For Opdagelsen af dette Tyverie udloves en Douceur af 1000 Rbd. N. V. Gersdorff. Major.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Jndbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Ved et her i Byen Natten imellem den 3die og 4de dennes begaaede Jndbrud, er der bortstiaalet: Nogle Stykker fiine damaskes Dreiel, et Sirtzes Omhæng, til en Seng, 9 Alen grøn Sirtz, nogle Fruentimmer kraver, Silkebaand, en hvid Kjole, et sort Taftes Forklæde, en broderet Tegnebog, et lidet fiirkantet Stykke Guld af en Ring Mk. J. H. B. en fransk Guldring med blaa Steen, et Haar Halsbaand med guld Dobber og Guld Laas hvori stod Bogstavet B. ved Baandet, var en guld Pretension hvori var indlagt Haar og en Forglemmige, et lakeret Blækskriin, en blaae KalmuksChenillie med grøn Krave og Dræt, en graae meleret Frakke, en blaae Klædes Reisekappe, et sølv Capsel Lommeuhr, 7 blaatavlede nyelig syede Lommetørklæder, de sex Mk. A. og No. 6, og det syvende Mk. M.m. v. Foruden hvad der nu herfra paa vedkommende Steder er bevirket foranstaltet til Opdagelse af Gierningsmanden til dette Tyverie, bringes Samme herved tillige til offentlig Kundskab med tienstlig Anmodning til Enhver, derpaa at være opmærksom, saavelsom i Tilfælde af ovenmeldte stiaalne Kosters Falbydelse, da at drage Vedkommende til Ansvar derfor. Greenaae d. 6te Juli 1815. Harboe, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
Følgende min Kone og Datter frastiaalne Sager; 1) Et Guld Dameuhr med blade Emaille, ægte Perler paa begge Sider og i Midten en Roset af Diamanter. 2) To Guldkieder, den ene med blaae emaillieret Laas og den anden kortere med en simpel glat Guld laas. 3) En Guldring med en sort Agat, besat med ægte Perler og en Diamant i Midten. 4) En Dito besat med ægte Perler, og i Emaillen med Guldtraad Navnet B. C. L. 5) En Dito indlagt med Haar og i Midten en Forglemmigen. 6) En Dito af Filegransarbeide og inden i Bogstaverne S. M. B. v. G. 7) En Brystnaal med Glas hvori en Haarlok og en Forglemmigen. 3) En Dito med Filegransarbeide. 19) En Guldtrede af mat Arbeide, men kun af fransk Guld. 10) Et Par Guldørenringe med ægte Perler, hvori staaer: den 13de Januarii 1809. 11) 6 Stkr. 1 Specier - 16 nye Markstykker, 32 Sølv Ansigt Otteskillinger, 1 Svensk Specie og 1 falsk Krone eller Penge med en flakt Den paa den ene Side, maae jeg indstændigst anbefale til Enhoets Opmærksomhed som mueligen noget deraf maatte forekomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
For Opdagelsen af Gierningsmændene eller af Omstændighederne som kunne bringe paa sikkert Spo udloves en Douceur af 2 a 300 Rbd. N. V. Skanderborg d. 29 Juni 1815. A. M. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-15
over de ved Aarhuus Postkontoir overblevne og uindløste Breve i April Qvartal 1819. Rbsk. Asmilgaarde M. J. Soldat ved 1ste J. J. Regm. Jæger Comp. fra Kbhvn. Abell J. hos Snedkerm. Horiene Allentoftes K. i Aarhuus fra Rudkiøbing 24. Blumenau, Chirurg ved 1ste J. J. Regn. fra Kiøbenhavn. Bech J. Kiøbmand fra Kiøbenhavn Christensen J. Skræder ved Them pr. Ringkiøbing fra Kiøbenhavn Dahl C. M. Matros fra Ribe, Donskiærhuus J. Chr. Skræder, fra Aalborg 28.9. Frausing P. Kiøbmand fra Helsingøer. 10. dito dito fra Kiøbenhavn i 11. dito dito, fra Altona 12. Fensholdt P. B. i Torned Sogn fra Kbhvn. 28. Gosme L. S. i Hasdherret fra Holstebroe. 14. Hansen paa Vandrupgaard fra Odense. Hertlin C. Skorsteensfeierm. fra Altona Hallum P. Skipper fra Weile, Jensen Madamme til Meyelgaard fra Kbhv. 28. Juul R. L. fra Kbhvn. Jørgensen J. i Wæng fra Warde, Lystrup L. N. fra Aalborg. Laurentin P. Kiøbmand, fra Helsingøer. dito dito, fra Kiøbenhavn Malling R. Kiøbmand, fra Kiøbenhavn Michelsen A. Kiøbmand fra Kbhvn. dito dito, fra Altona Nielsen T. Skibscapitain fra Hiørring. Pedersen P. fra Hadersleben. dito J fra Kiøbenhavn, dito dito, fra Ride, dito L. Afskediget Dragen fra Kbhvn. K. T.) Rahl P. fra Lübek. Rasmusdatter M. K. fra Kallundborg. Rasmussen J Ladefoged fra dito, 34. Steen J. C. Skipper, fra Helsingøer, 35 Sørensen P. O. fra Roeskilde 35. Schmidt P. L. Kiøbmand fra Hamborg, dito fra Kiøbenhaan, dito I. Aarhuus Postkontoi d. 10de Juli 1819. Lund.