JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Skiøndt man siden har erfaret at Jrlands Statssekretoir, Hr. Pole, der kommen til Staden, og havde givet Tropperne tilligemed hele Po silet Ordre til at høide sig færdige, er man dog overbeviist om at den miske Stene, der fandt Sted, enten viser Regieringens hemmelige Connivents eller den Frygt Catholikerne have ind jaget den.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Efterretninger fra Rio Jancito af 28de August melde, at Buenos Ayres=Juntaens Tropper have overfaldet Øen Rares, uden for Montebidte, og gjort Besætningen til Krigsfanger. Denne Ør var beset med 10 Kanoner. Man vidste ikke hvad Udfald Underhandlingerne mellem begge de spanske Partier have havt. Jfølge Efterretninger fra Newpørk af 5te Septbr. faaer den til Undersøgelse af Fægtningen imellem Præsident og little Belt nedsatte Com i sion stedse flere Beviser for at den engelske Brig har skudt først. Dette er en, ved elle Vidnernes adelige Udsagn, bekræftet Sandhed.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
I de forenede Staters Bank i Charlestown er skeet et berydeligt Tyverie. Natten til den 25de August har man bortstiaalet henimod 40,000 Dellers i rede Penge af den. Tyveriet er skeet med falske søer; hi man fandt alle Dørre og Laase udeskadigede.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
- Angaaende Steillens Anliggender indeholder ide Staar følgende : Ere vi ikke, ved den Forpligtes vor politiske Eiendom i Sicilien aalægger os, forbundne til at forsvare Siellianerne, hvis Sag Neapilt Jacobinske Hof har gjort til vores Fordrer ikke Æren en prompStedesløsholdelse for de Tab dette usurverende Hof har tilføiet vor Tarv, Maae ikke den engelske Nation fordre et Soningsoffer for en engelsk Undersaats Arrestering, for den forrovne Suspension af en engelsk Consuls Forretninger, for den maa løse Forhaanelse at det har vovet at erklære de øvrige Nationers Consuler, at det allene meer tilskrives Kongen af Siciliens Naade, at de engelske General=Consul ikke blev straffet!
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Det neapolitanske Cabinet i Sicilien anvender alle de Kanstereb, som allerede var Hoffets Særkiender i Respel. Det veed at Skræk der gribet Dronningens Siel over at see sig nødt til at forøge de Personers Antel, der ere Hoffet i St. Jams hergivne; det veed et hun heller skulde beqvemme sig til ethvert nok saa fortrivlet Skridt, end lade sin nedsætte. Det forvendte Cabinet benytter denne ulykkelige Skræ for at naae sit Ølemærke, hvoraf følger, at det stedse fører Dronningen den Afgrund nærmere, hvorfor hus saa meget rygter. Hun havde for nogen Tid siden hemmeligen consueret en Gentleman, engaaende et Laan af 100,000 Pd. St., som hun vilde giøre hos de engelske Kiøbmand paa Sitilien; denne Person saade hende, at hun lettere kunde erholde denne Sum hos den engelske Regiering, hvis hun vilde samtykke i at skillige Arrangements, til Fordeel for hendes egne Undersaatter, og som disse overlydt fordrede. Der blev tillige derhos anført, at den sicilianske Armers Officerer uorhørlig en tillede Sammenligninger imellem deres og de angriske Officerers Forfatning, og men bragde hende i Erindring, at see som begge Armeerne ikkun havde een fælles Hensigt, nemlig Siciliens Forsver, vilde dette Forsvar vorde sikkrere, hvis de bleve satte under een og samme General Commands. Ved dette forslag syntes Dronningen et være meget bræge, og sagde flere Gange at hun vilde lærke paa at opfylde det; men, u gydende Taarer, udraabte hun tillige : at hendes Forfatning var høist sørgelig: thi, lagde hun til, hvad er Høihed udra Mag. Hun tilstod tillige at Engellænderne intet Forsøg havde gjort til at svække Kronens Unhængighed. Dronningens Svaghed bestaaer i hendes Følelsens Heftighed. Hvad Aand, Dømmekraft og Til at engaaer, da er hun en overordentlig Dame; men alle disse store Egenskaber forbunkes ved hendes alt for stort Følsomhed. For at bevise hvorledes det neapolitanske Cabinet plaaer Dronningen og sætter Staten i Fare, ville vi enføre 2 særkene Tildragelser, af heike den ene er vigtig for Nationen, og den anden, skiøndt i Begyndelsen ikkuns en Privetsag, ligeledes er bleven et National- Anliggende.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Da Kong Jorchim afvigte Sommer var paa Nrapels Kyst, forlangde de engelske Commandanter at Tropperne og Krigskibene i Palerme skulde afsendes til Fædrelandets og Øns Forsvar. Denne Fordring var, især for saavidt Kanonchalupperne angaaer, billig; men de Machte vels, som omgive Dronningen, kunde ikke, hvormeget de end brede Hovedet dermed, opløse den Gaade: hvad de engelske Commandanter kunde have i Sinde med denne overordentlige Fordring. Efterat have fremsat adskillige Formeninger, bleve de staaende ved den Tanke, at de engelske Commandanter virkelig havde havt til Hensigt at tilvende sig den hele Magt, for at forberede en Revolution, ifølge hvilken det nedpolitanske Cabinet skulde styrtes og dets Medlemmer forvises - Gud veed hvorhen. Denne vise Hemmelighed var neppe opdaget, før hele Cabinettet begyndte at tale med Heftighed, og ilide til Dronningen for i at vise hende, at man paa Rosaltes Fest maatte vente en revolutionaltOpstand, og at man var kommen overeens om at ensee den første Lunte, hvormed Fyrværkeriet skulde tandes paa Glacis, som Signal. Ifølge dette bleve foru følgende Meddele ser giorte den engelske Minister, an i gaaende denne Opstand. Den hellige Rosaltes Fest indtraf; man lod Tommen røre og saae Soldater og Officerer løbe frem og tilbage. For cen var fortræffelig opført, og det hele blot en nespolitansk Streg Nu den anden Anledet: Den 15de M. 1811 gik Hr. Walsk, engelsk Viceconsul i Pelermo, efterat have modtaget et Brev fra Admiral Boyle, ombord paa Hs. Majestæts Skib Canopus, og erfarede af Admiralen, et en engelsk Undersaat var ankommen i en arben Baad til Neapel med det hele Mandskab af en græsk Polace, la Conception, under tyrkisk Flag; et det græske Mandskab, efter Hr. Compels Beretning, ver afseilet fra Neapel den 30te April, og i en Frastand af 2 Mile, fra Capri entret og taget af 3 ficilienske Kapere; at Mandskabet strax ver bleven plyndret og personlig mishandlet og derpaa trun en til, ten aaben Baad, at overlade sin Skjebne til Bølgerne, uagtet Hr. Comp se bell havde erklæret at Ladningen var engelsk og at hun havde engelsk Lients ombord; og at Polacren vel efter Foregivende var bestemt til Tunis, men at dens egentlige Bestemmelse var Maltha, hvorfra den skulde følge en engelsk Convei til London.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Da denne Sag var forelagt de sicilianske Autoriteter og Hr. Fagan, engelsk General-Consul, havde gjort Hoffet levende Forestillinger i Anledning af denne Begivenhed, lod Marquis Circello Hr. Faaan vide, at Hoffet ikke længere erkiendte ham i sin Egenskab som Consul. Hr. Campbell blev sat i Forvaring, indtil denne Sag vorder afgjort i Retten, saa at han ikke engang har Leilighed til at forsvare sin Eiendom.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Buenos=Ayres, den 8de August. Den 15de Juli Kl. 8 1/2 om Aftenen til Allarm Trommen i Castellet, og man bekiendtgjorde at Monte Videns Eskadre nærmede sig Staden. En Kananchaloupe skiød paa Fienden, men trak sig tilbage, da den havde faaet adskillige Kugler. Kl. 10 1/2 begyndte den fiendtlige Flaade at kaste Bomber ind i Staden. Adskillige Huse bleve meget beskadigede; en Creolerinde og hendes Barn bleve dræbte og endeel Personer saarede. Bombardementet varede 2 Timer. Uroligheden var meget stor, alle Fruentimmerne flygtede ud paa Landet. Morgenen derefter saae man at den hele fiendtlige Flotille bestod af 9 Skibe, hvoriblandt 1 Brig og 3 Skonnerter. Commandanten over samme, Machinille afsendte Kl. 11 1/2 en Parlementair ; fra Staden blev ligeledes en afsendt. Machinillas Forslag bestode i, at man skulde erkiende Elio som ViceKonge, under den Betingelse, at ingen Undersøgelser skulde finde Sted imod Juntaens Medlemmer eller de Personer, der havde taget Deel i Jnsurrectionen, indtil man fik nærmere Befalinger fra Spanien. Forslagene bleve forkastede. Man ventede at Bombardementet skulde begynde igien; men til vor store Forundring bortseilede den fiendtlige Flaade, der var bleven forøget med endnu 2 Kanvnchalupper, og vendte sig til den hiinsides i Bred. Man veed ikke Aarsagen til denne Bevægelse; men man troer at Skibene, der ikkuns ere meget svage, ei have kunne udholde Stødenne af deres eget Artillerie.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
J de første Dage af denne Maaned befriede Elio 2 fangne Officier, og gav dem i Commission at giøre Juntaen nye Underhandlings Tilbud. Jfølge samme, skulle 2 Commissairer fra Juntain og 2 fra Elis komme sammen ombord paa Nertus.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
General Elio har faaet Levnetsmidler og Forstærkning. De Tropper, Juntaen havde sendt til Peru, ere blevne slagne af Limas Vice, Konges Armee. Det er sandt, at hele Provindsen Arreguipa i Peru ved Compensation er bleven erklæret uafhængig og allieret med Buenos Ayres.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Neapil, den 19de October. Den Ulykke, som den 20de f. M. traf Provindsen Molise, var langt betydeligere, end man i Begyndelsen havde troet. Foruden Biserne traadte adskillige andre Floder over deres Bredder. Denne Oversvømmelse foraarsagedes af den overordentlig stærke Regn. Staden Basano ver gandske under Vand, og saaledes oversvømmet med Sand og Dynd, at man maatte hente adskillige tusinde Mennesker fra Naboelauget, for, ved deres Hielp, igjen at faae Husene beboelige. J denne Stad var en Høi, hvorpaa der stod et smukt Slot. Vandets heftige Strøm underminerede den, og den styrtede sammen tilligemed i Slottet. Limosani havde en herlig Steenbroe; ogsaa denne bortreves af Strømmen. - Syndfløden varede til den 21de om Aftenen, da Regnskyllene ophørte.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Provindsen Molisse er biergig, men har frugtbare og stærkt beboede Dale; disse frembyde nu Synet af en Ørk.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Vi erfare fra Portici, at Hs. Majestæt imores har begivet sig til Castel-a Mare, for at tage Skibsbyggerierne i Øyesyn, der drives paa dette Sted, ligesom ogsaa paa Napels Verfter, med al muelig Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Mayland, den 21de October. J Følge et Dieret af Vicekongen af 5te denne, skal den italienske Toldlinie forlægges til de Grændser, som adskille de med Kongeriget Jtalien forenede Lande fra Riget og de illeriske Provindser.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Maynz, den 29de October. Man har her bekiendtgjort Følgende: Præfecten lader de under ham staaende Embedsmænd vide, at Hs. Majestæt, ved et Deeret af 4de Sepe, sidstleden, har oprettet et Regiment Garde-Flanqueurer. Dette Regiment skal bestaae af unge Personer fra 18 til 30 Aar, der ere Sønner eller Brodersønner af Forst mestere eller Skovfogder til Fods og Hest, saavel fra Kronens og Kron godsernes, som ogsaa fra Byernes Skove i Riget. Ligeledes har Hs. Majestæt ved samme Decret erklæret, at ingen Skovfogeds Søn eller Brodersøg for Fremtiden kan efterfølge sin Fader eller Farbroder, med mindre han her tient i 5 Aar ved dette Regiment. De unge Personer, som optages i Garde-Flanqueurernes Regiment og endnu ikke have gjort Conscriptionslovene Fyldest, skulle, naar deres Classe opraabes, ansees som allerede Tienstgiørende, og anføres paa Listen som Undtagne. D., som allerede have contureret, men hvis Nummere skulde opraabes, nyde samme Fordeel. De som ønske at tiene i dette Regiment, maae frivillig lade sig indskrive hos det Steds Underpræfect hvor de boe, og denne Jndskrivning er de i 2den Artikel af Loven af 19de Fruetidor Aar 6 fastsatte Formaliteter underkastet. Jngen kan imidlertid antages i dette Regiment, uden har er tienstdygtig og af 688 Millimelers Høide. De Indskrevne skulle møde den 30te November i Maynz, hvorfra Recruterings-Capitainen sender dem til Rulle i Stine- og Olse Departementet, hvor Flanquens-Regimentet skal orcaniseres.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Berlin, den 1ste November. General=Major og Gisandt ved det Keiserl. K. Hof i Paris, Hr. v. Krusemark, er iforgaars afreist til Paris.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Man har her bekiendtgjort adskillige Anmeldelser om Tildragelserne i vore Havne. I hele September Maaned vare blot 13 Skibe med Ballast, ankomne til Memel, et 14de, som var ladet med Rum, er anholdt. J andre Havne, hvoriblandt Pernemande, er de ankomne Skibes Antal betydeligere, og ligeledes ere mange Skibe afgaarde til Sverrig. J Sminemande har ikke hersket nogen synderlig Virksomhed. J Preusisk Pommern indskrænker hele Specomunicationen sig allene til vore Fordindelser med Svensk Pommern.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Blandede Efterretninger. Erkehertug Johan af Østerrig arbeider paa en historisk geographiskstastistisk physicalsk Beskrivelse over Steyermark og Karnthen, der skal trykkes med den største typographiske Pragt. De første østerrigske Konstnere bearbeide Kortene og Kobberne. For at kunne give sit Værks Jndhold den høistmuelige Fuldkommenhed, udstædte Hs. Kongl. Høihed et Circulaire til Kreds Biergværke-Embedsmændene a., hvori det blandt andet hedder: "det er en Skiendsel at være en fremmed i sit eget Fædreland!" saa sagde en af Hedenoldens viseste Snatsmænd; e og dette var alle for- og Nutidens udmærkede Mænds og Patrioters faste, urokkelige Overbeviisning. Physicalske og naturhistoriske Lands kundskaber ere vel uundværlige, men et ikke mindre omfattelide og vigtigt Magasin af de herligste Erfaringslærdomme yder Historien os. Alligevel have vi hidtil ingen tilisk og endnu meget minder en philosophisk Historie over Indre=Østerig. Det er unægteligt, at der endnu er levnet os saaer meget at giøre. At samle er det første Skridt, til vort høie Maal. Sandskorn for Sandskorn, Steen for Stien udgiøre den stolte Bygning. J Klosternes, Stædernes, Herskabernes, de adelige Familiers Arkiver, i Bibliothekerne ligge uden Tvivl mange endnu gandske ubekiendte Documenter, Correspendentser, Acter. At udrive disse fra Forglemmelser, er en roesværdig Hensigt, en ærefuld Commission. Samtlige Stifter, Klostere a. opfordres derfor herved paa det indstændigste at indsende i Afskrivt til deres fortsatte Kredsemt, hvad de have i Besiddelse af Documenter, Arkiv=Acter, historiske Efterretninger, vigtige Correspondentser, Statssager a. Jult skal blive bragt til Landets Museum og ordnet, og deraf, i Forenlæg med den fuldstændige Samling af alle over Indre Østerrig trykte Værker, en Historie over disse Lande derpaa vorde frembragt og udgivet. Hvor som endnu taknemmelig elsker den Jordplet der fødte og nærede ham, den, for hvem Fædrelandet er, haad det bør være en og hver, kan umuelig krympe sig for den Smule Uleilighed: at und rive forglemmelsen hvad der om Jndre Østerrig fortiener at vedligeholdes og forplantes. Erkehertug Johan.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Blandt de mange Phænomener, der udmærke Aaret 1811, hører ogsaa at Bodensørn i flere Maaneder har været saa lav ved Lindau, at man næsten har kunnet paat fra det faste Land til denne Ørstad. Efter Kiøniken har Vandet ikke staaet saa dybt i Bodensøen siden 1520, Men alle de Bække og Fløde, der have deres Udløb i denne Søe, have ogsaa i Sommer været overordentlig lave. Kometens Klarhed vil nu efterhaanden kiendelig aftage, da dens Frastand fra os i denne Maaned daglig tiltager 360000 Mile, altsaa 15000 Mile i hver Time og 4 1/2 i hver Secund. I December vil dens Frastand daglig voxe 5000,000 Mile. Denne Frastandens hastige Tilvext kommer deraf, at Komten og Jorden bevæge sig i modsatte Retninger, og altsaa fare fra hverandre. Kometen gienne flyver nu daglig i sin Bane over 400000 Mile. J Dag (den 11te November, er den over 1 1/2 Gang længere borte fra os end Solen, eller omtrent 32 Millioner Mile; den 1ste December er dens Afstand dobbelt saa stor som Solen, og den 21de December er den 51 1/2 Millioner Mile fra os. Den 21de November gaaer den ned Kl. 10 3/4, den 1ste December Kl. 10, den 1ste Januar Kl. 8. J Begyndelsen af Februar forsvinder den selv for det bevæbnede Øie, med aftagende Lysstyrke i Solens Straaler. Mærkværdigt er det at Jorden igjen nærmer sig den omtrent 69 Millioner Mile henimod Julii Maaned i næste Aar, og at Kommersøgerne da sandsynligviis ville kunne finde den igien imellem Scheat er og Dened Algedi, da den endnu vil kunne sees med 1/2 a dens nuværende Lys, og endog opstaae for Midnat. Derefter tiltagen dens Frastand igien, men langsamt. Var Kometen kommen 20 Uger, tidligere, saa vilde den passeret fordi Jorden i Begyndelsen af Februar blot i 8 Millioner Miles Frestand, og havde dog, i dette Tilfælde, ligesaa lidet som nu, kunnet frembringe nogensom helst Forstyrrelse paa vor Klode. Vi skulde da have havt det prægtige Phan men, at se Kometen med 10 Gange stærkere Gands ind i Midten af October, dog uden synderlig Hale, at tilbagelægge Rummet fra Løvens Bagfødder og forbi Giroffen midt igiennem den store Biørn, i en Tid af 4 Uger. Den Keiserlige Kirke i St. Benis i Paris skal prydes med 10 store Malerier, hvortil Æmmerne ere tagne af denne Kirkes Historie fra den Tid af da Kong Dagobert lagde Grunden dertil, indtil Napoleon den Store oprettede den igien. Udførelsen af dette Arbeide er bleven de bedste franske Malere overdraget.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Fra Grønland har man nylig bragt 2 nye Minerallegemer til Engelland. Det ene har faaet Navnet Sødalit; ders Farve er grøn og dets specisiske Vægt: 2378. Det indeholder 38,00 Kieseljord, 27 og Leerjord, 2,70 Kalkjord, 1,00 Jernoryd, 23,50 Kali, 3,00 Sal syre, 2, 10 flygtige Substantser. Det andet er blevet kaldet Allonit. Det har megen Lighed med Gadoliniten, og er hidtil bleven forvexlet med den; men chemisk Undersøgelse har viist, at disse 2 Fossilier ere høist forskellige. Allonitens Bestanddele ere Kiesel = 35,4. Leer : 41. Kalkjord 92. Jernexyd 25,4. Ceriumoryd 339.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Fudenlandske Efteretninger. Rendsborg, den 8de November. Den firste Storm, der ogsaa har raset med frygtelig Vælde i vore Egne, har anrettet en Deel Skade, paa Digerne, især i Marsken; men uagtet Bølgerne optaarnedes som Bierge, er ingensteds skiet nogen Oversvømmelse. Adskillige Sørge ter have fundet Sted. En engelsk Brig er strandet paa Wattient; dens Kanoner og nogle andre Sager ere biergede.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Corsøer, den 9de November. J Bettet ere ingen fiindtlige Seilere.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Helsingøer, den 10de November. Herfra er intet kiendtlige at set.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Kiøbenhavn, den 11te November. bygninger, saavel der i Staden som paa Chelstianshavn, der bebudede J Søndags Kl. 11 saaes Placater opslagne paa de fleste Hiørne i Luftreise Kl. 1, og at i dette Tilfælde Flaget skulde vare fra Runde at Hr. Colding, hvis det gunstige Veir vedvarede, vilde foretage sin taarn Kl. 12. Strax efter bemeldte Tid faaes Flaget, som tilkiendegev at Luftreisen virkelig skulde gaae for sig. Paa samme Tid blev Judgangen til Exerererpladsen aabnet, hvor man var ifærd med Tilberedelserne til Fyldningen. Kl. 1 1/2 opsendte Hr. Colding en liden Ba løn, for at erfare Vindens Redning. Den tog en nordlig Retning og forsvandt i en meget stor Høide for Tilskuernes Øine. Kl. 1 39 Minutter begyndte Fyldningen. Det var et overmaade skiønt Syn at see, hvorledes Maskinen efter omtrent 11 Minutters Forløb, fra Jldens 5 Antændelse, viste sig i sin hele Størrelse. Hr. Colding besteg Galleriet og 5 Minutter derefter løslodes Maskinen, der høvede sig lang sant og majestætisk i Veiret. Hr. Colding tog Hatten af og hilsede alle Tilskuerne. Strax derpaa svingede han sit Flag og tilkiendegarderved at Alting var vel inden Borde. J en Høide af omtrent 2000 Fod nedsendte Luftseileren en Faldskiærm, hvorunder var heftet en Kurv med en Kanin, der dalede langsomt og nedfaldt paa hiin Side Peblinger Søen. Derpaa tog han en nordnordvestlig Retning, indtil han forsvandt i Skyerne, fra hvilke man adskillige Gange kunde see ham igien at fremkomme og forsvinde. Den største Høide han naaede var omtrent 10200 Fod. Han nedlod sig efter 25 Minutters Forløb ved Søborghuus, og ankom hertil Byen om Aftenen Kl. 5 1/2, uden at det var tilstøde ham den ringeste Skade.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Blandt de Handlende circulerer følgende Bekiendtgiørelse: Undertegnede har modtaget Committeens Skrivelse af 22de f. M. og derom fremlagt allerunderdanigst Ropport; hvorpaa Hs. Majestæt Kongen under 5te d. M. allernaadigst har behaget at afgive følgende Rescript. I det Vi med allerhøieste Velbehag og Tilfredshed bringe i Erfaring, hvorledes Fleertallet af de Handlende og andre Kiøbenhavns formuende Jndvaanere, som af den os anordnede Committer blive opfordrede til Deeltagelse i det for Vore Finantser forlangte Laan af 4 Millioner Mark Banco, viser, ved den roesværdigste Beredvillighed, ja hos en stor Deel endog ved en Anstrængelse, som giør deres Fædrenelands=Sind Ære, at de fuldkomment svare til den landsfaderlige Tillid, Vi i dette vigtige Anliggende sætte til dem; har det til samme Tid ei heller kunnet undgaae Vor Opmærksomhed, at der iblandt de Færre, som med større Drift til Egenfordeel synes at forbinde mindre Aand for det Almeenes Vel, findes nogle Enkelte, der med aabenbar Vrangvillighed søge at unddrage sig fra forholdsmæssigt Bidrag til det Laan, Staters Tarv har gjort Os til Nødvendighed at fordre at de Formuende. Under andre Omstændigheder vilde Vi lade et lidet betydende Fremfærd af enkelte faa Vrangvillige hengaae, uden videre Yttring af Vort Mishag, med den blotte Medynk, der tilkommer Enhver, som har bragt det saavidt i at lade sig binde til Egennytten, at han ei formaaer at hæve sig til Tanken om en passende frivillig Opoffrelse for det Samfund, han dog drager Fordeel af. Men i nærværende Tilfælde, hvor Gienstanden for Vor tillidsfulde Opfordring til Vore formuende Undersaatter er en Understøttelse af den private Credit, nødvendig for Statscredteens Opretholdelse, uden hvilken hiin igien kun svagt vilde kunne bestaae, maae Vi ansee det som Regentpligmod de flere, der villigen have fulgt og følge Vor Opfordring, ikke at tilstæde de Enkelte at unddrage sig fra Deeltagelse i en Anstrængelse, der bør være Alles, om end den snævrere Egenkierlighed skulde indgyde disse Diærvhed nok til at kunne trodse Medborgeres Omdømme. Thi er Vor allerhøieste Villie og befaling, at i hvirt Tilfælde, hvor den ved Vort Rescript af 25de September d. A. anordnede Committe forgiæves har opfordret og formanet nogen til i passende Forhold til sin Evne og Formue at deeltage i det fornødne Banco=Laan, og den Paagieldende ikke inden 8 Dags skulde erklære sig villig til en saadan Deeltagelse, som Committeen skiønner at være billig og forholdsvarende, skal denne efter bedste Overbeviisning ansætte en saadan til tvungen Deeltagelse i Laanet for en viis til hans Formue svarende Sum, hvilken Ansættelse Committeen da har at indberette til Vort danske Cancellie, som Vi nærmere ville tillægge allerhøieste Befaling angaaende de Tvangsmidler, ved hvilke det ansatte Bidrag i fornødent Fald bliver at inddrive; og vil i øvrigt, for saadant tvunget Bidrag til Laanet, den Præmie bortfalde, som Vi allernaadigst have tilstaaet de frivillige Laanydere." - Dette har jeg herved skallet communicere Committeen til Efterretning og videre Foranstaltning. Kiøbenhavn, den 6te November 1811. C. H. Schimmelmann.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
Kiøbenhavns Politiekammer, udnævnte Copitain M. Hagerup Afskeed, Vid at meddelt den til Steretair ved de Reisendes Contoir, under fra Hs. Majestæts Livcorps, har det behaget Allerhøistsamme tillige at udnævne ham til virkelig Krigsraad.
Berlingske Tidende, 1811-11-11
at det ledig ærende Stiftsprovstie i Christiansands Stift, indtil videre, Ved Kongelig Resolution, af 5te November d. A., er det tilladt, maae henstaae ubeset, imod at Sognepræsten til Domkirken i Christigansand og Anneret Oddernæs af Biskoppen constitueres til at udføre de dermed forbundne Forretninger.