Jyske Efterretninger, 1770-07-27
Ved Høysalig Kong Frederich den 5tes allermildeste Omhu og høypriiselige Gavmildhed med 2000 Rdlr. af egen Casse og givne Tilladelse til en Collect i Danmark, er Byen, vel igien bleven bygget med en Deel smukke muurede og teglhængte Gaarde og Huuse, der, ligesom Kiøbstæderne, ere nu udi den for disse Allernaadigst oprettede Brand=Casse Ga taxe. Ne taxerede og asseurerede for 11800 Rdlr. men dog er den er saa stor, som tilforn, ey heller føres der saa stor Handel nu, som før, Thi i fordum Tid har der været anseelig Handel og gode Midler i Byen, den haver været til som et Handelsted, fuldkommen i 2 a 300 Aar, saa at den Beretning er falsk, som mælder, at den 1700, skulde allerne have været nogle Fisker=Huuse. Vel har den tilforn været saadan men snarere 1500, end 17000. udi hvilket Aar den er bleven paalagt Consumption, som den svarer ligesom andre Kiøbstæder, og er Comsumptionen, som efter sidste Forpagtning skal svares der af Byen, 7000 Rdlr. Løgstøer haver ingen Kirke, ey heller nogensinde haver havt, men efter Fortælling skal en Gang have været nærved at have faaet en, da en adelig Jomfrue paa Krastrup halvanden Miil derfra beliggende, af hvad Drift vides ikke skal sønden for Byen, hvor Pladsen endnu vises, have begyndt paa en Kirkes Bygning, men formedelst at hun, for den kom til Fuldkommenhed og blev indviet, døde, er den af hendes Arvinger bleven nedbrudt, og gjort til et Huus i nordre Side af Borgergaarden paa bemældte Krastrup, hvor samme Huus tvende Gange, og sidste Gang i Sal. Friderich Kiærs Tid, skal være afbrændt, uden at de øvrige Huuse have taget mindste Skade. Løgsted Sogne=Kirke, som er beliggende en god Fierdingvey fra Løgstøer, er da den Kirke, som Løgstøers Jndbyggere søge, og omendskiønt den er Krastrup tilhørende, og altid haver været saa er dog dertil af Løgstøers Beboere blevne givne adskillige Ting. 1608 er Prædikestoelen, som er af Eeg, og efter den Tids Maade vel og smuk gjort, givet af dem. 1616. Haver en Mand i Løgstøer givet Lysestagerne, som ere temmelig store. 1675. haver en anden ibid givet Døbe Bækkenet, som er af Messing. 1745. haver en Enke ibid givet en smuk Messing Lyse=Arm, som sidder paa Prædikestolen. 1762. have nogle Skibsfolk givet et Skib dertil som hænger under Loftet midt i Kirken. Jndbyggerne have og bekostettvende Pulpiturer, hvorpaa de fleeste have deres Stoelestader, og kan disse rumme over 100 Mennesker. 1760. er af forrige Sognepræst, Hr. Christian Thaarup, bekostet Ro og opsat en Tavle, hvorpaa findes antegnet Præsternes Kav ne siden Reformationen. selv, men nu er den, tillige med Biørnsholms Birk, der i Løgstøer haver ellers i forrige Tider været et Birk forsig fordum Tid blev kaldet Aale=Birk, lagt under Aaes= og Slet=Herreders Ret, som holdes i Løgstøer hver Onsdag. i Wiborg været den Ober=Øvrighed, af hvilken Byen haver og Skriverne i de smaae Kiøbstæder, og Stiftamtmanden, 1751. forrettet Skifterne i Løgstøer, ligesom Byefogderne Herredsfogden og Skriveren have alle Tider indtil Ad dependeret, men da der samme Aar ved Anledning af den Maleficant, som sidste Gang brændte Byen af, reyste sig amtmanden i Wiborg og Amtmanden i Aalborghuus Amt, Dispute og Jurisdictionen sammesteds imellem Stift hvorunder Byen er beliggende, er det ved en Kongelig Resolution af 21. Julii 1752. saaledes udgjort, at Amtmanden skal have Jurisdictionen, og holde Skifter der, ligesom hos Selv=Eier Bønder paa Landet, saa Herreds=Betienterne nu ey meere dermed have at bestille, uden for saavidt at tion. Til Slutning var det at ønske, at der kunde optænAmtmanden, i Følge Allerhøystbemældte Kongelig ResoluHerredsfogden agerer ved Skifterne en Fuldmægtig forkes noget til denne liden Byes Opkomst og Floer, som enhver med billighed da maatte og vilde glæde sig overTil Kornum og Løgsted Meenigheder have disse efter1. Hr. Mouriz Kaarsgaard, boede og døde i Raunstrup, følgende siden Reformationen været Sognepræster: Præstegaard. 2. Hr. Peder Nielsen flyttede til Kornum Præstegaard, formedelst at Raunstrup Præstegaard i hans Tid afbrændte. 3. Hr. Niels Simonsen levede Aar 1573. 4. Hr. Jens Pedersen erhvervede Herligheden til Raunstrup Annex=Gaard, og levede Aar 1577. 5. Hr. Christen Christensen Stub var Præst Aar 1618. blev siden Provst, og døde Aar 1650. 6. Hr. Jens Olufsen Schiøtte døde 1681. 7. Hr. Povel Hansen Grum, fød i Wilsted Præstegaard, 1650, kaldet af Kongen 1679, ordineret 1681, til Adjunctus og Successor, døde 1697. 20 Re 8. Hr. Peder Sørensen Tuxen, fød i Sielland 1667. blev Præst 1698 døde 1737. 9. Hr. Frederich Breum, fød i Breum Degne=Boelig 1706. blev Præst 1737. døde 1750. 10. Hr. Christian Thaarup, fød i Tollerup 1717. den 26. Maji, var først Sogne=Degn efter sin Fader ved disse Meenigheder, blev siden kaldet 1750. den 20. Januarii. til Sognepræst, og døde den 22. Jan. 1762. 11. Hr. Søren Ancher Munch, som er den nu værende Sognepræst, han er fød i Horsens Kiøbsted 1716. kaldet til Præst 1741. for Borglum, Furrebye og Weibye, Meenigheder i Aalborg Stift, derfra han efter Ansøgning blev forflyttet, og af Kongen kaldet hertil 1762.