JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-08-01
En Rysselske Adelsmand, som sig hos Chur-Førsten af Beyren opholdte, blef udkundskabet, at hand Mr. de Luxenburg for en Spion tiente, er samme Dag i Leyren blefven ophengt. Den Augusti er Monsr. de Luxenburg om Morgenen Klocken 2 foruden Trompeter Skall og Trommeslag til Lessines henrykket, og hafver til Enguin ofver 500 Qvæste efterladt. Hans Kongl. Majestæt hafver alle Regimenter som i sidste Action ilde blef tracteret, til Kiøbstæderne udi Qvarteer henskicket, og derimod de andre i Leyren ladet komme. Den 3 marscherede de Allieredis Armee forbi St. Peters-Leu til St. Martin, den 9 til Ninove. Den 14 gick Armeen til St. Lievens Houtin, J samme Marsch bekom de 100 Fiendtlige Granaderer, som laae i en Embuscade, til fange. Monsr. de Luxemburg gick med sin Armee fra Lessines til Ronsee. Den 17 er de Allieredis Armee, indtil Berlegen og Gavre ved Gene marscheret: samme Dag er nogle 1000 Skantzgrafvere bleven udskrevet. Grefven af Horn hafver sig med sit Corpus til Hofvet-Armeen conjungeret. Den 20 er den gandske Armee imod Duyns henrykket, og Monsr. de Luxenburg imellem Harlebeck og Rouseler. Monsr. de Boufleur er samme Dag 8 Timer marscheret og sat sig imellem Ypern og Meenen, Linien der at defendere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-08-01
Den tilforn ommeldte Ridder de Grandval som Kongen af Engelland vilde myrde, hafver af sine commiterede Dommere, nemblig Præsidenten, som var Grefven af Athlone, 2 GeneralLeutenanter, Talmasch og Gravemoere, 2 General-Majorer la Forest og Jo bel, samt 2 Brigaderer, sin endelig Dom bekommet, som saaledis liuder: Eftersom Bartholomens de Liniere Sr. de Grandval Ridder, fød til Linie re i Picardien, 43 Aar gammel, ved egen godvillig Bekiendelse vedgaaet haver, at hand formedelst en stor Recompens af nogle (som maa skee vilde derved hos en eller anden sig insinuere) sig paataget hafver, at myrde Hans Kon lig Mayest. af Engelland, til hvilcken Ende hand med en ved Nafn du Mont Kundskab gjorde, som samme Commision Ao. 1691. alleredis sig paatog, men fordi Kongen gandske u-formodendis, da Armeen ved Leuse stoed, bort gick, kunde hans Anslag ey udføres, hvilcken det strax samtyckte, men reyste imidlertid til Hannover, og corresponderede dog flittig med Granval og imidler lertid giorde Granval Venskab med en ved Nafn Leedael, som tilforn hafde været Dragoner-Leutenant i Stater nis Tieniste, hvilcken iligemaade kommed hannem i Forbund; Anslaget communicerede de udi Paris til Oberst Parcker, som hafde været Obrist, i Kong Jacobs Tieniste udi Engelland, og blef saaledis besluttet, at naar Kongen af Engelland Vagten ved Armeen visiterede, bemelte du Mont sig udi en Embuscade skulle legge, og Kongen ihielskyde, Leedael skulde holde Troppen med Kongen af Engellands Folck. J. midlertid skulde Obrist Parcker og Grandval med 1500 Heste til du MontsTieniste være parat, om at salvere sig efter at Actionen var fuldbragt: Efter saadant aftale reiste Leedael og Grand val forleden April Maaned fra Paris til Meenen, fra Meenen til Mons, og fra Mons til Bryssel, hvor de du Monttilskref at skulde møde dennem til Eindhofven udi Brabant, for at conferere med hver andre. Leefdael sagde paa Veyen til Grandval, at det var et farlig Anslag, hvorpaa Grandval svarede, at Beløningen var dis større, og hand skulde ickun blifve i Kongens følge, thi om det var saa at du Mont blef greben, var det dennem ligemeget, hand kunde i værende Confusion sig salvere, og bringe hannem Tidende at det var fuldbragt. Efter saadan beskaffenhed bør den fangne Grandval slæbis paa en Sluffe igiennem Leyren til Galgen, hvor hand skal ophenges, og half lefvendis nedløsis, Hiertet af Lifvet udskaaren, og forbrændt, Legemet Parteret og ophenget paa de Stæder hvor Hans Mayest. vilde gifve befaling. Dommen ble den 3 hujus executeret; og er Misdæderen med stoer Anger og Ruelse vorden justificeret. Du Mont og Leedael, som formodentlig denne Granval skal hafve forraadet, og hver paa sit sær Stæd sidder, sigis at skal vardonneris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-08-01
Jtalien. Venedig. Fra Morea fornemmis at Republickens ny antagne Gen. Trautmansdorf, der var ankommen. General Capitain hafver dend gandske Armee, bestaaendis af 12000 Mænd mynstret, siden 10000 Mænd ladet indskibe, og med dennem af Candia henseilet, hvor hand med ald sit Folck ved Suda hafver landet, i Meening den Stad Canea at beleyre, udi hvilcken Stad sig ickun 500 Mænd til Guarnison skal befinde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-08-01
Piemont. Den 1 hujus er Feld-Marskalck Caprara til Armeen afreyst. Den 9 hujus marscherede 5000 Mænd udi Delphinaten paa trende Passager, nemlig ved Barcellonette, CastelDelphino og Miraboe. Cavalleriet uden de Dragoner, som med 2 Battailloner blef ved Pignerol staaendis, om samme Stad og Ca sal at holde blocqveret. Ulyckelig Tilfald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-08-01
udi America paa den Øe Jamaica, som er de Engelskes Colonie, haver et stort Jordskielruineret den tredie Deel af den Stad Port Royal, hvorved 2000 Mennisker ere omkomne. Jordskielfvet tog sin Begyndelse ved den Nørre Side, hvor det Kongelig Huus og en deel af de beste Pack Huusse, samt Bolvercket James med 27 Stycker, og det Batterie Carlile med 14 Stycker, vare, hvilcket altsammen udi et Øyeblick med Mennisker og alt nedsanck og gick til Grunde, og er nu paa samme Stæd 4 eller 5 Faufne dybt Vand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Kiøbenhavn. Udi denne Maaned ere tvende Kongl. Forordninger udgangene: 1. Om Undersleb i Told og Consumption at forekomme, af de Vare, som til og fra Smaalandene i Danmarck føris, dateret den 17 Augusti. 2. Om Korn- og Proviant Skatten over ald Danmarck for Aar 1693, dateret den 6 Septembris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 3 hujus er Kongl. Majts CancellieRaad, Assessor i høyeste Ræt og Consistorial Collegio, saaog Borgmester udi denne Kongl. Residentz-Stad, D. Cosmus Bornemann, til Borgerskabets største Beklagelse, salig udi Herren hensovet; Hvis Liig den 21 ved en høy fornemme Comitat til sit Hvilestæd udi Vor Frue Kircke blef bestediget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 4 er Kongl. Majts Ambtmand over Mandal og Lister Ambter, Claus Royem, iligemaade ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 7 er Hans Kongl. Majestæt voris Allernaadigste Arve-Herre og Konge, med Hoffstatten reist herfra til Holsten, hvor Hans No. 73. Kongl. Mayest Festningerne haver besigtiget, og i særdeelighed det ved Rensborg begyndte kostbare Fortifications-Verck med fornøyelse betragtet. Udi Holsten hafver Hans Førstl. Durchl. af Pløen og Hans Førstl. Durchl. af Sverin sig hos Hans Kongl. Majestæt indfunden. Ved Tilbagereysen haver Hans Kongl. Majest Militzen ladet mynstre. Hendis Mayest. Dronningen følgede Hans Maj. indtil Kolding. Den 29 er begge Mayestæt ter lyckeligen udi deris Residentz-Stad igien ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 9 er Mag. Peter Laurenberg, Profesfor Matheseos ved dette Kongl. nye Academie, ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 19 om Eftermiddagen er Sl. D. Johannes LASSENIUS ved en høyanseelig Comitat til hans Hvile-Stæd i St. Peters Kircke bleven henført; Ligprædicken hafver den Tydske Meenigheds Pastor, Mag. Christian Bræmmer, holdet. Overalt her i Landene, haver det (Gud være lofvet) i Aar været meget frugtbar paa alle Slags Jordens Vexter, som nu ogsaa ynskeligen og vel er bleven indhøstet. Tydske Tydskland. Lyttig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den Brandenborgiske Armee er tillige med de andre Allierede over Mass Strømmen passeret, hvilket foraarsagede, at Monsr. de Luxemburg commanderede Monsr. de Boufleur med 6000 Mænd til Hest ad Namur, som sig der med Jnfanteriet af Festningerne conjungerede, og tvang de Allierede at retirere sig. Siden haver hand udi Brabant sat adskillige Stæder udi Contribution, og Gisseler med sig taget. Cølln. Den 29 passato blef General-Major Baron de Weichs med 4000 Cølniske, Neuburgiske, og Mynstriske til Hest udcommanderet, at angribe Marqvis de Harcourt som laae i det Luxemburgiske; Baron af Aubach følgede hannem med 2000 til Fods og 6 Stycker. Den følgende Dag Klocken 3 om Aftenen bekom de kundskab, at Fiendens Leyr bestod af 4 Regimenter Cavallerie, 4 Regimenter Dragoner, saaog Kong Jacobs Guarde, og forventendis hver Time en Succurs fra Msr. de Boufleur. Hvorpaa Generalitetet resolverede ey at forbie Jnfanteriet, men angribe Fienden, førend hand bekom Succurs. marscherede strax i trende Linier imod Fienden, som ryckte af sin Leyer og satte si gandske fordeelagtig. J den første Attaqve blef den Franske Avantgaarde slagen, at den maatte retirere sig over Reveren i en Bye, hvor de straxen sig med et Brystværn af alle Slags hvad de kunde faae, forsiunede, Monsr. de Harcurts samtlige Magt satte sig derpaa ved Byen, og angreb de Allieredis høyre Vinge under General Major af Vehlen som braf fægtede, men saasom forbemelte høyre Vinge af den Venstre, formedelst de snæfve Dale og Stier, ey kunde blive secunderet, maatte den tage Flugten, 400 blef paa Stæden, og 150, tillige med Gen. Major Vehlen, fangen. Paa de Franskes Side er den Engliske General-Major Dum harton bleven, som var Obrist over Kong Jacobs Garde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Ober-Rinstrømmen. Den 21 og 22 passato er de Allieredis Armee ved Mannheim over Rinstrømmen passeret. Et Detachement blef paa hinside staaendis, om dend Philipsburgiske Guarnison at observere. Marskalck de Lorges haver de Allieredis Overgang ey kundet forhindre, thi de betiente sig det store Vand, ved hvilcket en stor deel af Landet blef oversvemmet, og ickun et Sted, kaldet Munnheim, som ligger noget høyt, og ey var under Vandet, paa hvilcken Stæd de Allierede 6000 Mænd til Skibs lod overføre, som sig der forskantzede og siden en Skibs-broe anlagde. Den 23 marscherede Armeen imod Fienden, som laa meget fordeelactig ved Speyer, dette uhindret blef hand den 24 af Voris Artillerie om Morgenen imellem 9 og 10 beskudt, nog nogle 1000 Mænd blef commanderet til at schargere med Fienden, men saasom Fienden ey af sin Fordeel var at bringe, lod Generalitetet Folcket udi god Ordre sig retirere; Udi denne Action haver mand mist over 300 Mænd; En Obristl. af de Svenske, 2 Majorer, og nogle Capitainer blef iligemaade ihielskudt. Fiendens Forliiss skal, efter Overløbernis Beretning, ey ringe have værit. Et Parti Hussarer, som den 25 blef udskicket, er samme Aften med en Oberst-Leutenant af Cavalleriet og nogle andre Fanger tilbagekommen, 40 Mænd blef paa Stæden nedgget. Nogle Dage derefter, da Armeen igien var i marsch mod Fienden, kom Kundskab, at Marskalck de Lorges sig indtil Landau retireret hafde, forladt Neustatt og det Slot Neu-Leiningen. Skibs-Broen haver mand, for dis bedre beqvemmeligheds skyld, fra Mannheim til Sandhoffen transporteret, Armeen marscherede den 6 hujus imod Neustadt, hvor de hvercken Furage eller noget andet fant, derfor gick de tilbage igien. Det Slot Staufen, hvorudi laae 70 Franske Soldater, haver sig efter en ringe modstand paa Discretion overgivet. Land-Greven af Hessen er med 8000 Mænd gangen for Ebernburg, mueligen samme Festning at beleyre. Staufen og NeuLeiningen haver de Allierede besat. Elsas. Monsr. le Marqvis d'Uxelles var med nogle 1000 Mænd detacheret, om at giøre et Jndfald i Svartz vald, men saasom hand fandt Passerne vel forvaret, kunde hand intet forerage, for hvis Aarsag skyld hand Jnfanteriet paa Rin-Strømmen lod indskibe og førte Tropperne igien til Monsr. le Marschall de Lorges Armee. Et Skib med 250 Jrrlænder er forulycked paa Strømmen, at de samtlige druknede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Vien. Den nye ankomne Pavelige Nuntius Tanara, hafver holdt sit Jndtog. Den Engliske Convoye Lord Pa get, hafver bekommet Ordre at forføye sig til Belgrad, til Stoer-Viziren. Hendis Mayest. Keyserindens Ober Hofmester, Grefven af Mansfeld er ved Døden afgangen. Sclavonien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 12 Septemb. er den Keyserlig Armee ved Valkovar ankommen, samme Dag hafver General-Leutenant Marggrefven af Baden sig udi Leyren indfunden, og Armeen den følgende Dag mynstret. Officererne hafver til hans Durchl. stoer Klagemaal ofver Proviant-Commissarierne indgifvet, at de Proviantet hafver ladet fordærve: Hvor ofver stor Siugdom iblant Militzen var kommen. Den Keyserl. Ober Jngenieur Keysersfeld, hafver til Esseck 12 Skibe ladet bygge, hver af dem er med 5 Stycker, 40 Roder-Karle og 60 Soldater besat. Den 20 passato marscherede Armeen imod Petervarden efterat nogle Dage tilforn de Danske Tropper og de Hannoverske, udi LeyZiii 2. Leyren var ankommen. Fra Belgrad kom Kundskab, at nogle 1000 af den Ratziske Militz den Tørckiske Krigs Cassa, da den hen ad Belgrad skulde bringis, borttaget hafde, Convoyen, som var der hos, hafver de første slaget, og siden Krigs Cassen plyndret; Mand vil sige at det bekomne Bytte sig over 200000 Rixdaler i Penge skal beløbe. Stoer-Viziren hafver saa snart hand der om bekom Kundskab 10000 Arnauter dennem efter skicket som dennem ey kunde indhendte. Den 1 hujus kom Armeen til Petervardein, hvor Skibs Floden iligemaade var henseiglet og der med meere Folck besat. General-Leutenanten lod sammestæds slaa en Skibs Broe, om dis beqvemmere at Furaschere. Armeen ligger ellers der meget fordeelagtig camperet. ved Upanzova, paa de Siebenborgiske Græntzer, haver Hussarerne slaget 2000 Tørcker, af hvilke ickun 30 Mand sig skal hafve Salveret. Den Tørckiske Armee staaer ved Belgrad, dog ligger 7 Basser med deris Folck forskantzet til Semlin.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
En Leutenant som i sidste Fægtning med de Franske, sig forskiulte, blef af Krigs Retten tildømt, med en Stricke om Halsen til alle Skibe paa en Baaed at omføris, og siden sin Lifs Tid for udøgtig til nogen Militair Charge, blef udraabt, hvilcken Dom straxen blef exeqveret. Hendis Mayest. Dronningen hafver befalet, at alle Præster som for Hende prædicker, i stæden for de sædvanlige 3 Reverentzer, nu her efter ickun en for Hende skulle giøre. Capitain Lod hafver en Jnvention Flasker paa funden, formedelst hvilke Vandet paade Ost- og Vest-Jndiske Skibe icke alleeniste beder kand conserveris, men end- ogsaa beqvemmere er at føre ; Jnventionen skal være af Leder. Hendis Mayest hafver 1000 Stycker af samme nye Jnvention ladet forfærdige. Bemelte Capitain hafver ogsaa gifvet et Anslag, at Hans Mayest. altid 20000 Matrosser skal kunde uden Tvang bekomme, hvilcket Anslag af Geheime Raad skal være approberet, og udi neste Parlament, blifve til approbation foredraget. Admiral Ryssel er til Hofve igien ankommen, og af Hendis Mayest. venligen imodtaget. De største Krigs-Skibe hafver mand til deris Havne henskicket, Lord Sidney er til Dublin ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Franckrige. Fem Kongl. Krigs-Skibe hafver 4. Spaniske angrebet, det eene slog sig mandeligen med dennem, men de andre 3 gaf strax Flugten, hvor ofver det eene blef taget, og til Rochefort opbragt, samme Skib var med 460 Mand besat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Trende andre Kongl. Skibe hafver i Indgangen af Canalen, den fra St. Hubes kommende Hollandske Flode angrebet, som af de 2 Hollandske KrigsSkibe blef convoyeret, med hvilcke de sig over 4 Timer slogis, indtil begge Skibe blef erobret; af Kopfardi Skibene bekom de ickun en Fluyte med Salt, alle de andre haver, mens deris Convoyer fægtede, sig retireret. Af vore Søe-Officerer er Monsr. Foran Admiral af en Esqvadre, og den Ridder, Flaccourt ved Døden afgangen. Alle de Krigs-Skibe som siden det u-lyckelig Søe-Slag til St. Malo ligget haver ere til Brest ankommen, hvor de nu skal blive repareret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Af Delphinaten fornemmis, at Hertugen af Savoyen den Stad Ambrunpaa 100000 Pund til Brandskat skal have taxeret. Alle andre der omkring liggende Stæder ere iligemaade taxe, ret. Til Grenoble haver mand ladet Forstaden nedrifve, og fortificeris Staden saavidt mueligt er. All det Proviant som Fienden fandt udi Ambrun, haver hand til Piemont ladet bortføre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 19 kom Hertugen for den Stad Gap, hvilcken Stad Indbyggerne hafde forladt; Byttet som Soldaterne bekom derudi, skal sig ved 150000 Rdlr. beløbe. Hertugen af Savoyen er til bemelte Gap bleven siug af Smaa kopper, hvorfor Hans Kongl. Høyhed, forbedre Beqvemmeligheds skyld, sig til Ambrun lod henføre, hvor hans Gemalinde og hans Frue Moder sig ogsaa haver ladet indfinde. Hans Kongl. Høyhed skal af Siugdommen nu være foruden all Fare. Feldmarskalck Caprara, Marqvis de Leganes Gouverneur i det Meylandiske og Hertugen af Schomberg, skal have holdet KrigsRaad Caprara og Schomberg var i den meening, Armeen imod Grenoble at lade marschere, hvortil Msr. de Leganes slet intet var at overtale; Foregivendis, at det var raadsommeligst Armeen at conservere, paa det mand dis længere med Franckerige kunde udholde og meente hand, at være nock at denne Provintz i nærværende Aar saaledis var bleven fordærfvet, at den herefter ingen Skade skal kunde giøre, ey heller sin Konges Tropper underholde, hvilcket Raad de andre maatte bifalde; Hvorpaa Msr. de Caprara udskickede adskillige store Partier om Contributionen, snart over det heele Land, at inddrifve; Jmidlertid stod Leganes ved Guillestre med et Corpus af alle Slags Folck at observere Monsr. de Catinat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 23 passat haver Generalitetet ladet det store Artillerie til Piemont afføre; Og saasom Indbyggerne af Gap, sig paa Hertugen af Savoyens Citation ey i Staden haver indfundet, saa er bemelte Stad bleven afbrændt, hvilcket de ogsaa haver gjort med alle de Stæder som icke haver betalt Contribution.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Alle Klocker haver de med sig taget, og over 8000 stycker Qvæg bortdreven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Spanske Nederlande. Den 21 Septemb. er 160 Engliske Transport-Skibe til Ostende ankommen, som 27 Battailloner Jnfanterie overbragte, hvilke straxen blef udskiber. bet. Hans Kongl. Majestæt hafver saa snart de var Landet, et Detachement af 10000 Mænd fra Hofver-Armeen der henskicket, som sig med bemelte 27 Battailloner under Hertugen af Leinsters commando hafver conjungeret. Et andet Detachement tog imidlertid Pasto udi den Stad Veurne, hvilcken Stad straxen af 6000 Bønder og nogle 1000 Soldater blef fortificeret. Midlertid camperede den stoere Armee ved Deynse og forhindrede at Monsr. de Luxemburg ey noget imod samme Arbeydere til Veurne kunde foretage. Bemelte Monsr. de Luxemburg holdte sig siden sidst forgangne Action meget varsigen, dog behager hand dog icke ret vel, at ligge og Furaschere i sin Konges Land. Cortrick lader hand igien fortificere. Hertugen af Leinster marscherede den 10 Septemb. med sin Armee fra Neuport af Dixmuyden, hvilcket Stad saavelsom Veurne med ald Magt, blifver fortificeret, hvorved forhaabes udi tilkommende Vinter, icke alleeniste det Franske Flandern og andre Provintzer at sætte i Contribution, men ogsaa voris Folck som i Flandern udi Vinterqvarteer kommer at ligge, at bedecke. Kongen af Engelland er til Holland afreist. Den Danske General
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Major Hartvig Skack er til Gendt af en hirig Feber, salig i Herren hensofvet. Dixmuyden og Veurne er enhver med 5000 Mand besat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Jtalien. Den Republick Genua lader endnu stærck hverfve, og skal være sindet Neutraliteten med ald deres Magt, at conservere og ingen Vinterqvarteer at de Keyserlige Tropper at tilstæde; om det nu skal kunde angaae, naar Armeen tilbagekommer, vil Tiden lære. Et Parti Cavallerie af Piemont haver, efter Hans Keyserl. Mayestets befaling, Førsten Vincenzo Conzaga, imod Hertugens af Mantua Villie, til Guastallo indsat. Formedelst det at de Svitzerske Cantoner sig saa meget Partiesk forholder, er dennem i Aar af Kongen af Spannien den Aarlige Pension, samt Kornet og Saltets Tilførsel bleven forbudet. Den Franske Ambassadeur Msr. de Rebenac haver hos de Jtalieniske Printzer, intet kundet udrette, af Fryct at Krigen siden udi Jtalien skulde komme til at udføris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Venedig. Den 7 hujus er General Capitain Mocenigo med Leyren, kommen for Canea, hvilcken Stad for 47 Aar af den Ottomaniske Por blef erobret. Samme Stad hafver en herlig Søe-havn og er med 5. Bollvercker fortificerit. Guarnisonen derudi skal bestaae af 2000 TyrTyrcker. For-Staden hafver de ved de Christnes Ankomst stucken i Brand, som 3 Dage brændte og icke muelia var at slucke. Den 8 hafver 600 Gricker sig med de Venetianer, conjungeret. Armeen avancerede indtil en Backe, som af Fienden var besat, hvilke efter en haard Fegtning af deris Fordeel blef fordrefven. Den 20 kom Armeen indtil et PistolSkud nær for Festningen. Den 14 er Trenscheerne blefven aabnet. Nogle 1000 Tørcker søgte at slaae sig igiennem Leyren for at komme i Staden, hvilke med 200 Mds forliis maatte gaa tibage, hvor de vare kommen fra. Staden er af Bomber ne meestendeels lagt i Aske. Ved erobring af en Ravelin er General de St. Povel af en Stycke-Kugel blefven ihielskudt. Landets Jndbyggerne forskaffer udi Leyren saadan Mængde af Lifs-Midler, at altsammen kand kiøbis for en ringe Pris. Seraskiren hafver med 4000 Mænd et Jndfald udi Morea, tenteret, hvilcket Republickens Tropper vilde forhindre, hvorved paa begge Sider indtil 400 Mænd, ere blefne, dog maatte de Venetianiske, som icke var saa stærck som de andre sig retirere, derefter afbrændte de For-Staden af Corintho, dog torde de icke vove sig videre ind udi Landet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Holland. Hans Kongl. Mayest af Engeland er den 18 hujus til Breda fra Armeen ankommen. Ellers er mand her i Landet meget glad, at de Ost Jndiske Skibe i Aar igien lyckeligen udi disse Krigs Tider ere ankomne, dog ere tvende af dem udi Søen bleven for-ulycket og siuncken. Mærckværdige og u-lyckelige Tilfald. Der den Keyserlig Armee den 4 Augusti camperede ved Buckovar i Slavonien, blef mand sammestæds vaer at Skyerne bleve gandske mørcke ligesom et Taaqver i Luften, og da enhver med bestyrning det betragtede, saae mand at Luften var gandske opfylt af store Græshopper, som ved deris hastige Flugt, giorte saa stor en Brusen, ligesom det hafde været et stoer Uveyr med Torden, Hagel og Regn formængt; De kom fra Belgrads Egn og tog deris Kaass imod Croaten, en deel af disse Græshopper vare saa store som smaa Fugle, hvad det maa betyde, er Gud bekiendt. Til Til Talmezzo udi Carnia i det Venetianiske Herskab hafver den 9. Augusti et stoer Bierg, Camppezzo kaldet, sig i tvende Parter deelet, hvoraf en slem Svofvel-Stanck er kommen, og tillige den Lands Bye Basta (hvorudi var 70 Huusse og Gaarde med de fleeste Jndbyggere) gandske med Steene begrafvet. Ved samme Ulycke ere ogsaa tvende Aaer blefven opfyldt, at Vandets Løb blef forhindret og derved ofver 24 Stæder og Landsbyer ofversvemmet, som en u-sigelig Skade gjordte; alle Landets Jndbyggere og en Deel af Friul, blef derhen commanderet, Steenene at bortføre og Canaler til Vandels Løb at grafve, hvormed de Landets gandske Ruin skal forekomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Anno 1691. den 3 Jan. hafver nogle Bønder-drenge en half Mil fra Hale i Saxen, i en Landsbye kaldet. Maschvitz, sig med hver anden ofvet, at sidde paa en Benck og med Munden at drage en Knif af Gulvet uden at røre Gulvet med Hænderne, hvorpaa en ved Nafn Andreas Rudolf, 16 Aar gammel, samme Kunst ogsaa proberede, og midlertid hand holdte Knifven i Munden og sig igien vilde opreyse, omfaldte Bencken, at Drengen nedfaldt paa Munden, saa at Kniven gick hannem i Halsen, hans Cammerader søgte at udtrecke Knifven, men da de icke kunde, hialp de som siden var dertil kommen, Knifven neder i Maven, hvilcken hand beholdt hos sig, indtil sidst afvigte 2 Aug. da samme Knif, formedelst langsommelig Cur og et Magnet plaster, hannem igiennem Siden af Maven blef udtrecken. Jordskielf.