JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-05-06
Mandagen den 30te Man førstkommende, bliver paa det Kongel. privilegerede Assistence=Huus foretaget Auction over en deel forfaldne og uindløste Panter, som fra 11te Julii 1794 til 12te Januarii 1793 ere sadte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber- og Messing med videre; tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornye se, bortgaaer og ikke igien indfinder sig for at betale den afden laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en noAfsistence Seddel, men derimod udebliver med Renters Betaling og ikke afgiøre samme forinden Auctionen bemelte 30te Maji begynder, bliver Pantet ved Auctionen bortsolgt uagtet en saadan Pante Eier har indleveret sin Assistence=Seddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel al Landet bortsolgte Panter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te Daember 178, og at slige Panter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne. Directionen for det Kongel. Ettoyerede Draske Asiatiske Compagnie, bekiendtgjor herved, at Manden den 30te Maj, Kl. 9 et halv Slet, lidet i Compagniets Huus paa Christianshavn holdes Licitation over diverse Materialier og Vahre. saasom : Pommerske Fyrre Bielker, Granne Spirer, Norske Allinger, Vestervigs Bræder, Vragbræder, Norske firskaarne Bræder Birke Hrandspager, Aske Aarer, Granne Aarer, Cardus Papiir, barheds Huder, Baand Jern. Tiære, Bourderum Harpix, Hollandsk eller Kiöbenhavnsk Seyldug, Rus sit Ravndag, Petersborger eller Kiøbenhavnsk Seyldag, dito Presending Dug, Folsk eller Sække Lærret, Flagdug Kanon Krudt, fint Dito, reen Tælle Rigaisk Hamp, Spansk Salt, Lynneborg Sale haarde Saiberrod Viin-Edike, Byg. store Skotske Steenkall, smaae Dito Böge Brænde, rögen Korn-Flesk, Fyensk eller Langelands for. Byggryn, Banke Byg, Svedsker, Fransk Brændeviin, Rom og Kiøbenhavns Korn-Brændeviin. Ead videre til Cargeisen : Svensk eller Norsk Stanglern, nyt Kobber af Svenske myntede Plader, Staal, Petersborger Hamp. Engelsk Pompe Læder, Fransk Brændeviin, Petersborg Seyldug, Ravnaus. Flamsk Linnet. Thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted indfinde, de Conditionerne tilligemed Vahrenes Qvantiter skal vorde bekiendtgjort. Til behagelig Efterretning for de respective Handlende og andre Venner, med hvem afgangne Kiøbmand Johan Gotfrie, Krøier og nu siden hans Enke Madame Jnger Margarelde sal. Krøers her i Præstøe, have staaer eller endnu staaer i Handel el let Forbindelse med, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre: at jeg har ægtet bemelte Kiøbmand Krøiers Enke, og agter at fortsætte den ved Stedet hidtil førte Handel, lover og samme redelige og prømte Omgang som min Formand og ærbødigst udbedes mig samme Yndest som han, den jeg altid skal stræbe at giøre mig værdig til, Præstøe, den 14de April 1796. Jens Overgaard. Jersom Peder Pedersen Rønne, som forhen har faret paa Ostindien, og til 3 Aar har været at opspørge, endnu skulde være i Live, ombedes han at indfinde sig hos hans Fader, Skipper Peder Pedersen Rønne paa Bornholm, for at imodtage den ham tilfaldne Arv.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
En Eiendoms Gaard, 9 Mile fra Kiøbenhavn, paa 17 Tdr. Hartkorn, beliggende imellem 2de Kiøbstæder, en Miil fra hver, og hvis Bygninger ere ganske nye og indrettede for en Familie uden for Bondenlanden, er underhaanden at faae til Kiøbs. og kan tiltrædes strax eller til 1ste Mai Lysthavende vilde behagelig mælde og hos Hr. A tillerie=Capitain v. Sprechler i Kiøbenhavn, eller til Hr. Postmester Klein i Sorøe, som herom giver nærmer Underretning. En Eiendoms Gaard, i en behagelig Egn og 2 en halv Miifra Kiøbenhavn, der har smukke og vel indrettede grundmurede Bygninger, som ere asseurerede for 13800 Rdlr., en betydelig Frugthauge, hvoraf aarlig kan indbringes 3 a 400 Rdlr., og 2de meget fordeelagtig Fiskedomme, samt et Tatrain af Jorder omtrent 60 a 70 Tønder Land, paa er en ger Eng, Bo. ge=Skov og fortræffeligt Tørveskiær, og at hvilke Jorder (der ere indhegnede med Steengjærd kaldeles ingen Skatter, Afgift eller Onera svares, er underhaanden at faae til Kiøbs og anvises af Secretaire Roseninge Kolderup, boende i Gaarden Nr. 166. Skidenstrædet. I det god rød Kløverfrøe til 24 Mk. Lspd. kan bekommes paa P. Amager Torv Nr. 13. 2 Scenstrup.
Berlingske Tidende, 1796-05-06
hos Mechanicus Young paa Store Gabmagergade Nr. 14 og re, forfærdiges som sædtalig Engelske Kornharder, som renser Kornet, uden at det behøves at kastes efter det er ud tærsket. I Borne Præstegaard ved Svenstrup pr. Ringhed, kan bekom Times 30 Læs god Overerangham for billig Priis. Haa Holtegaard et 150 Rus god Ang kanghalm tilkiøbs, at lig til Bygning eller Halk seforma: I det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 91, er godt kan og smaat Maculatur Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Af disse Tidender udgives.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Jtalien, den 20de April Det Rygte, at de Franske havde besat Staden Genua, er endnu ikke bleven bekræftet. De Fordeele, som samme den 12te tilfra. tede sig, vare i Følge med en forstilt Bevægelse, som den franske General Buonaparte lod giøre til Siden af Genua, ligesom han vilde trænge frem mod denne Stad. Ved denne Bevagelse trak han Østerrigernes Opmærksomhed paa sig; men ned de havde disse afsendt et Corps af 100000 Mand mod hin Egn, førend Buonaparte hurtigen trak sin mod Genua rykte Colonne tilbage, og lod den marchere mod Biergene, hvor alt 2 andre af hans Colonner havde deres Foreningspunct. Uagtet denne Buonapartes Krigslist synes det dog vist, at Sagerne den 12te ikke skulde have faldet ud til Østerrigernes og Plemortesernes Skade, dersom ikke General Beaulien ved et ulykkeligt Tilfælde var bleven forhindret fra at begive sig i rette Tidtil de Punkter, som bleve truede af de Franske. Dette Tilfælde fortælles i de offentlige Blade paa følgende Maade Den 11te begav General Beaulien sig til Voltri, for samme steds at giøre Aftale med Commandeuren over den engelske Eskadre af 2 Linieskibe, 2 Fregatter og nogle smaa bevæbnede Fartøier, som var ankommen der til Kysterne, angaaende denne Eskadres Medoperation. Hans Conference med den engelske Commodore varede i 2 Timer. Efter denne Aftalgav han den venstre Fløi af sin Armee Ordre til at sætte sig i March til Biergene. Han selv begav sig med 2 af sine Adjutantere i en Vogn, for at begive sig til Egnen af BoechetteVed Rivarola brækkede et Hius paa Vognen, og Generalen styrtede ud af samme, dog uden at saae nogen Skade. Da ingen Ridehest var ved Haanden, maatte General Beaulien, indtil Kl. 3 og Eftermiddagen opholde sig paa Landeveien, borte fra begge hans Armees Fløie, af hvilke den høire var i Action med Fienden. Den tapre Generals Misfornøielse steeg til det høieste. Hvor krænkende skulde det være for mig, sagde han, dersom det ved Acqui kom til en Action, som uden min Skyld faldte ud til vor Skade, da jeg befinder mig borte ne Berling. fra Tropperne. Endelig kom en Vogn, som den Keiserlige Chargod Affaires Grev von Girola havde sendt, og GeneralBeaulien fortsatte nu sin Reise. Man seer heraf, føie de offentlige Blads til, at følgen af militaire Operationer ofte hænger af tilfældige og uforudseete Omstændigheder, og at saadan en Omstændighed da giør det beste Heltemod og de beste Dispositioner uvirksomme.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
J en Skrivelse, som den franske Commissair Salicetti har sendt til den franske Gesandt, Borger Faypoult i Genua, siger han: "Det franske Forliis har den 11te og 11te, hvilket man næsten skulde holde for utroligt, kun bestaaet af omtrent 2000 Mand Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Verona, den 21de April. Omstændighederne have meget forandret sig. Den 13de begav den ædle Veroneser, Marchese Caloti, sig til den forrige Greve af Provener, og forkyndte ham i det venetianske Senats Navn: at den ham forundte Fristadt ophørte og at han maatte derfor, saasnart mueligt, begive sig ud af Republitens Gebet. Paa denne Erklæring, som skeete lige frem uden ringeste foreløbende Vint, svarede Prindsen: "Jeg skal afreise, men kun under den Betingelse, at man bringer mig den gyldne Bog, i hvilken min Familie er indskreven, paa det jeg med egen Haand kan udslette Navnet. Tillige forlanger jeg tilbage den Rustning, som min Stamfader, Denrich 4de, af Venskab skiænkede Republiken. Mod dette Prindsens Svar protesterte den Venitianske Nobile Pringly, som Podesta eller Gouverneur i Verona, og sendte denne Protestation den følgende Morgen til Prindsen, som erklært: at han ikke antog den, og ikke vilde antage den, endog af det Venetianske Senat. Han føiede til "Jeg har sagt, at jeg vil reise, og dette skal skee, saasnart jeg faaer de forlangte Passer dertil fra Venedig; men jeg vedbliver mit første Svar, det jeg er mig selvskyldig, og forglemmer ikke, at jeg er Konge af Frankrige. Ludvig 18de er derpaa i Dag afreist herfra til den Condiske Armee, hvor han vil opholde sig som en fransk Adelsmand, indtil hans Skiæbne bil ver forandret.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Af en Privatskrivelse fra Manland, den 20de April Efter de bedrøvelige Beretninger, som havde udbredt Forberoeliggende Efterretning, at Østerrigerne, efterat de i manstrækkelse i det Manlandske, har man i dette Øieblik faaet denge Actioner havde lildt meget, have slaget de Franske, og tilbageerobret det forlørne Terrain. Det nærmere og Betræftelse paa denne Efterretning ventes.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Paris, den 23de April. Den nye Seiersefterretning fra Jtalien er i Dag bleven bekiendte det begge Raadene. Efter samme have Fienderne i det andet Feltslag mistet 1030 Mand, hvoriblandt 3000 Fan. ger tilligemed 40 Kanoner og 15 Faner. Overordentlige Courerer ere blevne afsendte med denne Efterretning til Armeerne og Departementerne. J Fredags har Directoriet. sendt Ordre til vore Rhinarmeer, at løskyndige Vaabenstilstanden og aabne Felttoget.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Stockholm, den 26de April Man smigrer sig med, at Freden skal blive vedligeholdt : omendskiønt Rustningerne baade til Lands og Vand vedvare. bestandig. Et meget godt Tegn var det, at Vexel Coursen, som ved de første Krigsrygter strax steeg nogle Procent, blev den sidste Postdag bragt igjen paa den forrige Fod, hvilket formodentlig kom deraf, at Rigs=Contoiret trak Vexler for sin Regning, efter hvilken Cours Børsen bestandig maae rette sig. Børsen har ogsaa faaet den Forsikring, at de her værende Handelshuse uden hindring eller Frygt kunde indlade og forsende Jern og andre Producter, følgelig mærker man ingen Standsning i den her værende Handel og Stidsfart. -
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Den her værende Eskadre, som bestaaer af Stebetter, Galeier og Kanoneerbaade, skal snart blive færdig, og blive commanderet af Admiral Stedingt, en Broder af den franske Ambassadeur i Petersborg. Den store Flaade i Carlscrona, om trent 30 Skibe stærk, bliver ogsaa snart seilfærdig, og skal commanderes af Admiral Nordenskiold. Denne Officeer har baade bivaanet den franske Søerrig i America, og tillige med stor Distiuction tient i den hele sidste Søekrig mod Rusland, og det bestandig ved Hertug Regentens Side. Den af Generalen en Chef i Finland, Baron von Klingsport, allerede sammentrurne Leir ved Elime, tæt Komenefloden, bestaaer af omtrent 100 Mand, og bliver commanderet af General Baron von Stakelberg. Jndbyggerne i Finland vise den stor ste Beredvillighed til i paakommende Tilfælde at fordødle det der værende Krigsmandskab. - J Abo. Helsingfors. Speaborg og Louisa er man i fuld Virtsomhed med at bevæbne sig saavel til Lands som Vands. - Den franske Ambassadeur er afreise herfra til Paris. Der er ogsaa bleven erklæret den her værende hollandske Minister, Or van Dedem, at Kronen Sverrig erkiender den hollandske Regiering, efter dens nye Constitution.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Wien, den 27de April. Om Krigstildragelserne i Jtalien indeholder Hoftidender, for i Dag følgende Efterretninger: J Forhold til de tilsendte. betydelige Forstærkninger, som den siendtlige Armee i Jtalien, ser, fortsatte den sine Bevægelser og Foretagender, og med at Magt at opnaar sin allerede for nogen Tid aabenbarede Her sigt, at trænge frem mod Cona og Bormetta, og overhovedes at bemægtige sig de der værende Egne. Da de Keiserlige Tropper under Generalerne Argenteans og Roccawina er Commande bleve den agte ved Fiendens Overmagt trængte til bage til Barretto, til saavel Argentran som Oberste Willasse, wich Forstærtninger af Mandskab med den Ordre, at forsvare Posten Dag til der uderste. Fienden rykkede den 14de frem mod Dage, og truede denne Post, men til den 14de imen til bage til Catrog dog blot for at trætte flere Tropper til sig hvorpaa han da ogsaa strax ryerede frem i Colonner mod Dego. De der værende Keiserlige Trapper udholdte vel med berømmelig Tapperhed Fiendernes rasende Angreb, og da Oberste aukassowick kom dem i Flanten og angreb dem med Mod, bleve de Bierg fra Bierg indtil over Deg kastede tilbage, og havde allerede mistet nogle Kanoner, og 3de Fanger; men da Fienden frembragte nye Colonner til Forstærtning, og de Keiserlige Tropper under General Argentraubleve trængte fra alle Sider, saa vare de endelig nødte til at trække tilbage til TertoVed samme Tid angreb Fienden det Troppecorps, som under General Proverras Commando var posteret i Cosseria, og tvang det til at overgive sig som Krigsfanger. Omendskiøndt dette Corps fra alle Sider var omringer, forsvarede det sig dog mange Timer paa det tapperste, hvorved de Franske mistede en General og mange andre Officerer. Det samme franske Corne, som gjorde Østerrigerne og Piemonteserne til Fanger, ved Cosseria tvang ogsaa den 14de General Argenteau til at trætte sig tilbage fra Dego. Østerrigernes Forliis i disse forstrættelige Fagtninger er endnu ikke tilfulde bekiendt; men man holder det med Døde, Saarede og Fangne for 4000 Mand. Hovedqvarteret er nu i Acqui, i hvilken Egn General Argenteaus og Oberste Wukassowicks forskjellige Colonner, samle sig igien. Det østerrigske Detachement, som besatte Voltri, har faaet Ordre at forlade samme igien. - Paa den Efterretning, at den Keiserlige General Provera var omringet af de Franske sendte den sardiniske General Colli ham Undsætning; men denne indtraf alt for sildig. Efter Rygtet at General Beaulien brækket og fra Requi mod de Franske, som true den piemontesiske Fæstning Cona med en Beleiring, og havde udstraxt deres Armee paa Sletterne af Piemont mellem Mandovi og Requi. - Den engelske Flaade er udløben fra St. Florenzo, og befinder sig nu paa de gennesiske Kyster. - Det Rygte, at de Franske havde besat Genua, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Haag, den 30te April. Den 26de blev i vor Nationalconvent oplæst en Skrivelse, fra Pariserdirectoriet hvori blev givet Efterretning, at de franske Tropper den 11te havde tilfægtet sig en Seier over den Keiserlige Armee under General Beaulien i Jtalien. Østerrigerne skulle ved samme have mistet 400 Mand Døde og Fangne J Gaar blev i Nationalconventen oplæst en Strivelse fra den franske Gesandt Dr. Noel, i hvilken han melder, at en anden Bataille var forefaldet mellem den fran ste og østerrigske Armee ved Millezing, hvilken har været endnu mere afgiørende end den første af 12te hujus, og hvori de Franske atter have tilfegtet sig den fuldkomneste Seier, Østerrigerne have mistet 11300 Mand, af hvilke 2500 ere blevne paa Pladsen, og har ere gjorte til Krigsfanger. Blandt de sidste befinder sig General Puicera, 20 Stabs= og mange andre Osticerer. Desuden have de Franske taget til Bytte 40 Kanoner, 15 Faner, megen Bagage, Munition, Muule, æsterne. Regner man her til Østerrigernes Forliis i den første segtning, saa udgjør samme 11500 Mand, nemlig 4500 Døde og 110 Fangne. Denne sidste Seiers Efterretning har ogsaa General Beurnonville bekiendtgjort Nationalcon, venten. Samme betræftes ogsaa fra Nordarmeens Hovedqvarteer. Nationaleonventen har herpaa besluttet, at lykønske den franske Gesandt, og at lade denne Efterretning oplæse for alle Bataillonerne af vor Armee i deres Garnisoner.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Af en Skrivelse fra Haag, den 30te April. General Beurnanville befinder sig nu Utrecht, hvor den franske Nordarmers Hovedqvarteer er oprettet. - J Dag forsikret man her at de Franske virkelig have lyskyndiget Vaabenstilstanden. Man angiver Ertehertug Carls Armee ved Nederrhinen for 6000 Mand, hvoriblant 20,000 Mand, Cavallerie. Den er ogsaa forsynet med meget grovt Styds, som er bestemt til Beleiringer. Om saa Dage vil den Beslutning komme i Stand, at 22 til 23000 Mand af vore Tropper skulle marchere til Grændserne. De Efterretninger som indløbe hertil fra Westphalen, angaaende Demarcationsliniens Forsvar, have opvart stor Opmertsomhed, dog for sitre vore Allierte os, at vi fra denne Side intet have at befrygte.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Thorn, den 30te April Efter Beretninger fra Moskan har den russiske General Valerian Subos paataget sig Commanden mod de uroelige Can raser og Perser, mod hvilke allene 24,000 Mand regulaire russiske Tropper ere beordrede. Perserne ere deelte i 2 Partier, af hvilke det ene har slaget sig til Rusland, og en Prinds af samme Partie, skal i 2 Maaneder have opholdt sig i Petersborg, for at søge om Bistand. - Til Riga og Egnen der ere 6 Regimenter, 180 Kanoner og 600 Krudtvogne ankomne fra Lithauen. - Det heder, at et preussisk Troppecorps skal komme til at staae ved de Sendomirske og Cracanske Grændser.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Helsingøer, den 9de Maji. Fra den 6te hujus til i Dag ere 337 Skibe passerede Sundet. Den 7de ankom fra Nordsøen 2de engelske Fregatte ter, nemlig R. Union paa 50 Kanoner, Capit. Almis, og Jris paa 36 Kanoner, Capit. Hargod, samt en dito Kutter Venus kaldet.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Kiøbenhavn, den 9de Maji. Af Dato Kiøbenhavn den 27de April 1796 er udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At ligesom Hans Majestæt, til Species Myntens lettere Omløb i Allerhøistsammes Kongeriger, og dens beqvemmere Brug i Courant Betaling. ger, allerede i sidstafvigte Aar har besluttet Udmyntningen af de mindre Afdelinger af Species=Mynten, og deriblant 1 Species Stykker, hvorom Hans Majestæt ved Sin allernaadigste Placat af 15de Julii 1795 har tilkiendegivet Sin Villie, saa har Hans Majestæt end videre besluttet, at i samme Hensigt ogsaa skal udmyntes i Species Stykker, hvoraf 4 Stykker tillige udgjøre 1 Rigsdaler Courant, af 11 lødig Gehalt, og til den almindelige Species=Myntfod, nemlig den fine Mark udmyntet til 9 1/2 Rigsdaler Species, hvilken Mynt, naar den bliver sat i Omløb, skal gaae og gielde i Hans Majestæts Kongeriger Danmark og Norge, efter dens paalydende Værdie som Species, og tillige, i Overeensstemmelse med Placaten af 3die December 1794, og efter det ved samme bestemte Forhold, kunne anvendes i Betalinger, som skee i Con rant.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskabs ugentlige Skydeseller efter Skiver, fordenne Sommer, begynder Onsdagen den 11te dag førstkommende, til sædvanlig Tid, som til behagelig Underretning herved bekiendtgiøres. At den agende Post, som ellers i Almindelighed ikke gaaer over Wiborg, skal formedelst Wiborg Omslags Termin i tvende Postdage efter hinanden, nemlig den 11te og 18de Junii afgaae fra Kiøbenhavn over Wiborg, og at bemeldte Post ligeledes skal afgaae fra Aalborg over Wiborg den 14de og 21de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Postamtet den 2de Maji 1796. Fra den 3die hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. C. Grandt og J. Bendlen fra Nordamerica med Riis, Capit. Elginaston fra Ostindien med ostindiske Vare for parti clair Regning; Capit. P. Lindberg og S. Dam til Grønland, A. C. Klein, L. A. Bergman og J. H. Møller til Jn land, samt J. Petersen til Finmarken med Provisioner, Capit. Egelstrøm og S. Giødesen fra Ostindien med ostindiske Vare; Capit. C. F. Schmidt fra Jøle de France med Kaffe og Bomuld, alle 3 for particulair Regning; Capit. P. Besom- og C. Bendtley fra St. Michael med Rom, Frugter, Riis og Tobak, Capit. M. M. Ullerup, C. H. Lund, H. P. Møller og O. J. Ottesen til Jsland med Provisioner. "Onsdag Morgen den 18de Maji afgaaer den Kongelige Expasser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før"fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir. Barom. Therm. Vinden. Maji 21. 10 a 32 Varme. N. O. - 28 og a 3 - N. O. -an til 6 s. - - 24. 10. A. . - S. V. a l. 8. N. V. N. V. 28. c. . . - - V. S. V. Avrarikkers.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Fra den 2den til 2de Maji 1796 have Assurance Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestem paa Paamelser : Caaar. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
Fra Kiøbenhavn til Skielskiør, Nestved, Christiansand. - dito til Bergen. - dito til Jsland, dito til Jsland og Retour. og 6 3 og 6. dito til Amsterdam - dito til Danterken. dito til Bengalen. dito til Riga og Kiel. - dito til St. Petersborg. Flensborg til Kiøbenhavn. Livorne, Barcellona til dito Bengalen til dito Randers til Tronhiem. Drammen til Bideford i Engelland. dito til Bideford og Retour. Arendal til Dublin.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34 ere følgende Paulsen paa skulp. 3 Vue de Sarpen an Seere oss, VudelKobbere at bekomme: Vue de le elute at lan tet rose, ville de tillerieshald; Frederie le grane Kotournent a Sarneraae, kunninghomp. slimensser i 5 store Kobbere, hvorSauet op tales mandeures de Pots lem som gysesengeHans Madsen, Anna Colbiørnsen og Rolt Krag, p. Preisler, ledes Christianstad 1696 erobres af de Danske, og store Kobbere, Haas sel; Statuen paa Amalienborg med Glas og forgyldt riginalen, som findes paa det Kongel. Kunstkammer i Kiøben Ramme, i stort Format; Grev M Stenbocks Porteail efter O havn, a 24 s. Stykker, Porten Westels Portrait, og Clemens s., a 24 s. Stykket, 2 Mk. stort Format; J. C. Livater, af 168.; Det hele oldenborgske Kongehuus i Folio, 9. Preisler se. a 2 Mk. Stykker; David Huger Hovedet af Goltald, a 3 Mk. En udsøgt Samling af Sigiller, alle med Navne, indklerede i en Bog i Folid, som er indbunden til det samme, men saaledes, at Seglene ikke kan beskadige hverandre ; tilligemed nogle 1000 løse i en Papiirskasse. Lodt Postpapiir, beskaaret in Qvarto, for 20 sk., 24 s. G 2 s. og 32 s. pr. Bog; beste fiint Birkubepapiir, bestaa ret for 24 s., og en anden Sort dito for 20 sk. pr. Bog. Skriv bøger paa 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 7 Bøger Papiir, baade i smaal og bred Folig. Skrivbøger in Qvarto til Stille= og Sifferbøger, Skriv Lommebøger, store og smaa Contrabøger, alle paa godt fiint Papiir, er til Kiøbs i Christiania hos A. Diurendahl.
Berlingske Tidende, 1796-05-09
J Følge Hans Kongel. Majeste, allernaadigste Bevilling af 29de April 1796, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret der 2den Maji 1796, indkaldes herved at pana præclusi & perp - tui nentii, allere, og maatte have noget at fordre hos Kiøbmand Moses Waag paa det paa St. Thomas under Firma Robler & Waags etablerede Handels Huus, saavel indenlands som udinants boende, med Aar og Dags Varsel efter dette Proclamas Læsning ved bemelte Hof= og Stads=Ret, og sammes 3de Gange skeet Bekiendtgiørelse de Berlingske Avil r. Aders se=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og li gel des med 6 Maan ders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over og Under Retter paa de danske Vestindiske Enland, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, at fremkomme for bemelte Kiøbmand Moses Waag, boende paa Eylandet St. Thomas, inden foreskrevne Tids Forlod, med deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, og samme at beviisliggjøre, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Kiøbenhavn, den 6te Maj 1786.