JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Khvns Børs-Cours den 12te Novbr. 1833. Hamb. 2 M. a vista 205. 3 4 PC. R. Obl. 101 a 101 1/2 r. S. Species 208 1/2. 12 Mk. 8 s. 2/5 6 PC. N. Laan 103 a 103 1/2 B. N. Sp. S. . . . 157 1/2 Rbd. 2 4 PC. dito . . . . . . 100 B. 4 pC. kgl. Obl. 90 a 90 1/2. - 4 pC. N. Obl. . . . 100 r. S. Dito . . . . . . . . . 88 B. = 4 PC. N. St. Obl. – – Nat. Obl. . . . . 101 1/2 r. S. - 3 PC. d. Obl. 71 a 71 1/2 S. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Ved den 1257 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: Befordringer og Afgang. Hr. J. Donner bleven erkjendt som kgl. siciliansk Viceconsul for Altona, fordet danske Territorium ved Elben, og for den vestlige Deel af Holsteen. Ligeledes er Hr. P. Nissen bleven erkjendt som kgl. siciliansk Viceconsul for Jyllands Vestkyst indtil Skagen. Forhenv. Lientenant i brasiliansk Tjeneste, H. Belmann, faaet Bevilling som Translateur og Tolk i Khvn, i det portugisiske Sprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Aarhuus. Det Hoffmannske Kunstberider= og Liv i dandser-Selskab gav i Mandags Aftes sin sidste Forestilling i Horsens, hvor det ligeledes har været talrigt besøgt og vundet meget Bifald. Hr. C. Hoffmanns Dands paa den slappe Staaltraads-Linie saavelsom hans Herkules Kunster skulle være gandske mesterlige. Bemeldte Selskab agter paa dette Giennemreise til Randers at give nogle Forestillinger her Byen. Jfølge Horsens Avis skal dets Theater udmærke sig med megen Smag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Politibetjent Jsselin døde her i Gaar af de naturlige Børnekopper. Ved Caløe=Viig, paa Strækningen fra Caløe Slot indtil Løgten Kroe, er etableret 7 Fiskerier, Fiskerne ere alle hidkomne fra Nibekanten. Gud give at Vigen vilde aabne en Næringsvei for de stakkels brødløse Mennesker!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Capitain de Plane og v. Hedemann med Tjener, Regimentschirurg Wolle med Tjener, Kammerjunker v. Bauditz Cand. philos. Kold, Legationssecretair Hvas. Fra Kallundborg til Aarhuus: Jfr. A. Thygesen, Ritmester v. Engelsted, OverauditeuTime, Ritmester v. Voigt, Pastor Sørensen, Jomfruerne Jutta og Jda Hasselviis, Handelsfuldmægtig Oppenheimer, Jfr. Bendix, Cand. theolog. Engel, Jfr. Trochmann, Pr. Lieutn. v. Münnich, Student Wesenberg, Cand. philos. Bech, Cand. i Mekaniken Kabell, Jfr. Grønbech, Studios. theol. ValeurForstandid. Arenstorff, Mad. Fabricius med Søn, Pastor Boesen, Frøken M. N. Petersen, Adjunct Arentzen, Jfr. M.C. Marzetta, Jfr. Holst, Cand. theol. Rose, Handelsfuldm. ærch, Comsumtionsinspecteur Hviid, Jfr. Petersen, Frøken Brown, Overauditeur Petersen, Tømmermester og Mekaniens Sachmann, Handelsbetjent Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Bekiendtgjørelser. At det har behaget Forsynet at bortkalde min el skeede Broder, Oberstlieutnant Wilhelm Ludvig Rudolph Baron von Gersdorff, Herre til Fahren sted i Slesvig, den 8de dennes, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Condolence frabedes, Louisenhøi ved Aarhuus, den 13de November 1833. F. C. D. M. Baron af Gersdorff. Hente starb meine ewig geliebte Frau, geb. Bloch, mit ihr mein irdisches Glück und alle Frende meines Lebens, Nur der Blick zu Gott, auf meine Kinder, ach, und hin zugrun bedeckte Gräker, erhalt mich aufrecht. Haraldslund, den 15ten November 1833. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres: Doctoren og Apothekeren. Lystspil i 4 Acter. Derefter. Jntriguen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
ved Moerskabstheatret, Vaudeville i 1 Acter ved en Anonym. werligh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Mandagen den 25de denne Maaned og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction i Strandingscommissionair Juulsgaards Pakhuus heri Byen over den havarerede Ladning af den ud for Haurvig strandede svenske Skonnert Carl Johan, ført af Capt Pahlson, bestemt fra Hull til Gothenborg, bestaaende af om rent 4000 Bundter bleget og ubleget Tvist, 900 Stkr. Merinos af forskjellige Couleurer og 3 til 5 Qvarteers Bredde, og noget meget beskadiget Bomuldsfløiel, Lysthavende indbydes. Ringkjøbing Byefogedcontoir, den 12te Novbr. 1833. J Cancelliesecretair By- og Herredsfoged Finsens Fraværelse. Hoffmeyer, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Skipper N. Falslev bliver bestemt seilfærdig førstk. Mandag den 18de dennes at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Skipper T. T. Winther, førende Sluppen Dragedukken, bliver seilfærdig den 22de dennes for at afgaae med Passagerer og Stykgods til Kjøbenhavn, hvilken Anledning man behager at henvende sig til Skipperen eller til A. Thomsen, Aarhuus, Mægler. den 11te November 1833. Nye friske Citroner bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
God Brød Rug faaes i større og mindre Partier, Chr. Alb. Bünger. billig hos Brunsviger og fyensk Humle faaes billig hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
For en duelig Meierske og en Opsynsmand ved Meieriet, er Condition ledig til Mai 1834 paa en Herregaard ved Aarhuus. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Folgeblad. til Stiftstidende Aarhuus No. Fredagen den 15de November 1833. Svar. til Hr. Landvæsens-Commissair Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Hr. Landvæsens-Commissair Dalgas har i Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende No. 174 søgt at overbevise Læserne om, at jeg har gjort ham Uret, naar jeg i mine bemærkninger til nogle af hans Skrifter, har paastaaet, at han i disse viser sig vaklende i sine Meninger; at de af mig paaankede Yttringer kun ere Berigtigelser og Rettelser, der, blot ved den Maade hvorpaa jeg har sammenholdt dem, blive betydelige; og at jeg burde have givet Grunde, da en beviisløs Erklæring fra min Side ei kan være tilstrækkelig. Endelig gjør Hr. D. mig tilsidst et Par Spørgsmaal, hvilke jeg herved pligtskyldig besvarer, og derved bringes til endnu engang at berøre en Sag, som jeg ellers havde anseet som endt, hvad mig angik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Det er ikke nyt, at Skribenter, naar de forsvare en Sag, der ikke gandske kan forsvares, drage Læseren fra Hovedgjenstanden ved løselig at berøre denne, og derimod opholde sig længe ved Biting, ja endog saadanne som ere Sagen gandske uvedkommende. Dette lader sig saa meget lettere gjøre, naar, som her er Tilfældet, Svaret ikke kommer i samme Skrift, som det der har foranlediget det, og altsaa en Deel af Læserne kun kjende Sagen fra een Side. – Af Hr. D. Svar skulde man troe, at jeg havde fremkaldt en Strid om Vexelbruget, Staldforingen og Svingplovens Fortrin, da jeg tvertimod udtrykkelig har erklæret, at det ikke er derpaa jeg indlader mig, og at mit Øiemed blot er at vise, at mellem første og anden Udgave af Hr. D's. Lærebog er saa stor Forskjæl, at det langt fra er ligegyldig hvilken af disse, den begyndende Agerdyrker læser. Det et det jeg har villet bevise, og uagtet Hr. Dalgas paastaaer at jeg ei har anført Grunde for, at han er vaklende i sine Meninger, at han i det korte Tidsrum, mellem første og anden Udgave, to Aar, har forandret dem saaledes, at han i anden Udgave har undertiden sagt netop det Modsatte af det han yttrede i første Udgave, – saa har jeg dog med Grunde, som Hr. D. selv har skaffet mig, uimodsigeligen beviist Sandheden af min Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Da nogle Læsere af disse Linier rimeligviis ikke har læst mine bemærkninger i Tidsskrift for Landoeconomien, saa tillader jeg mig her at gjentage blot et Par af de Beviser jeg for har brugt, og hvormed Hr. D. selv har forsynet mig, men for ei at falde i unødvendig Vidtløftighed anfører jeg blot Slutningen deraf, men henviser forresten til Tidskrift for Landoeconomien, dem, der ville læse det Hele. Jeg siger nemlig paa de omhandlede Steder: "Sammendrages det Forfatteren (Hr. D.) har sagt i første Udgave, i faa Ord, saa lære disse os, at med Svingploven kan arbeides til en Dybde af 7 a 8 Tommer, uden synderligt at anstrænge Hestene, at Maaden hvorpaa den stilles er saa simpel, at en Bondedreng kun behøver een Gang at være underviist deri, for strax at kunne gjøre dette; at den ei blot gaaer let, men endog stadig; at Plovkarlen, ved den Magt han har over denne Plov, let modvirker enhver overvindelig Hindring, der truer med at forstyrre Plovens Gang; at den Omstændighed, at disse Plove ingen Hjul have, ei lidet bidrog hertil; og at Forf. haaber, ved det han har anført, at have overbeviist Bonden om disses Fortrin for de danske Plove, der ikke kunne gaae uden Hjul, hvis regelmæssige Gang afbrydes ved mangfoldige Ageres Ujevnheder, og som just ved det, at de ikke kunne gaae uden Hjul, bevise deres mindre Brugbarhed og feilagtige Indretning. Efter anden Udgave paastaaer derimod Hr. D., at Hjulene hos os spiller en Hovedrolle, og at de ei bør forkastes, naar han beviser, hvilket er Tilfældet, at Ploven ved dem ei bliver tungere at trække; thi det kan ei kaldes en Feil, (?) at den paa mevn Ager griber snart for dybt, snart for grundt i Jordsmonnet, da dette derved jevnes; og at det er en reen Vildfarelse, at den op ad Bakke gaaer for let, og ned af Bakke for dybt, efterdi Plovens Fordeel stiger og daler som dens Baadeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter første Udgave arbeider en veldannet Svingplov gandske fortræffeligt; den gaaer let og stadig, overvinder let enhver overvindelig Hindring, deels ved den Magt Plovføreren har over den ved de lange Haandgreb, og deels derved, at den ingen Hjul har. Efter anden Udgave er det kun i meget faa Tilfælde, at Svingploven kan bruges uden gyldig Grund til Anke. Efter første Udgave afbryde mangfoldige Ujevnheder Hiulplovens Gang, saa den ei saa let (som Sving ploven) kan skride frem, og at den ikke kan undvære Hjulene, viser just dens feilagtige Bygning. Efter anden Udgave er det ei blot ikke til Skade at Agerens Hjevnheder afbryde Hjulplovens ensformige Virken, men dette er endog til Gavn, da Ageren derved jevnes, o. s. v. Jeg tør haabe, at enhver skjønsom Læser af dette vil erkjende, at jeg ei blot har sagt Sandhed, naar jeg har paastaaet at Hr. D. har været vaklende i sine Grundsætninger og derved er falden i idelige Modsigelser, men og at jeg, næsten uden at bruge andre Ord, end dem Hr. D. selv har laant mig, har grundigen beviist min Paastand. Og kan Hr. D. have Ret naar han kalder saadanne Modsigelser Berigtigelser eller Rettelser, saa kan og den der afbrænder sit Huus til Grunden og opfører en nye Bygning kalde saadant Foretagende: en Reparation. Det bliver i alt Falden Hovedreparation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
J saavel første som anden Udgave af Lærebogen har Hr. D. sagt: "At Vexelbruget kan betragtes som det høieste Maal for vore Ønsker."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Hvad Hr. D's andet Spørgsmaal angaaer, da erklærer jeg herved, at jeg først nylig, og efter at jeg havde skrevet mine bemærkninger i Tidskrift for Landoec. har hendelsesviis erfaret, at ei Lærlinge ere sendte Hr. D. Da jeg boer to Mile fra Kiøbenhavn og Landh. Selsk. Samlinger holdes om Aftenerne, saa er jeg sjelden eller aldrig ved dem, og veed derfor ofte ei det som ligger uden for 1ste Agerdyrkn. Comm. Virkekreds. Hr. D. vil altsaa atter bemærke, at jeg ei er den der bedst veed Beskeed om det hvorom han spørger. Jeg er som Medlem af Agerdyrkningscommissionen ei spurgt om Hr. D. burde miste sine Lærlinge eller beholde dem; men for at man ikke skal troe, at jeg søger at undgaae den Andeel jeg muligen inddirecte kan have deri, tilstaaer jeg, at omjeg skulde have givet min Stemme i den Anledning, vilde jeg have stemmet for, ei at sende Lærlinge til Hr. D., og det fordi jeg anseer som nødvendigt, at Læreren ei er vaklende i sine Meninger, da intet meere svækker Troen paa den foredragne Lære, end naar Disciplene finder Modsigelser i den. - Jeg kan altsaa inddirecte, ved at have yttret mig mod Hr. D's Overgang fra den ene Troe til den anden, have bidraget til at han har mistet sine Lærlinge, men directe har jeg ei Deel deri. - Den Formening, der frempiper i Hr. D's. Spørgsmaal: at jeg udøver en saa stor Jndflydelse i Landh. Selsk., hvilken Mening jeg tidligere bemærkede at og Andre havde, var en af Aarsagerne hvorfor jeg nedlagde min Post som Deeltager af Selskabets Præsidium, thi jeg ønskede og ønsker, at mine Landsmænd skulle ansee Landh. Selsk. Stræben for Resultatet af Kundskaber og Meningers Masse, ei som enkelt Mands maaskee eensidige Virken. Naar Hr. D. tilsidst erklærer, at hans Hjerte ei er lukket for Udsoning, og ønsker at de Linier han har skrevet i Aarhuus St. Tid, maae lede dertil, saa maae jeg tilstaae, at jeg ei rigtigt veed om det er mig eller Landh. Selsk., som dette Forliig tilbydes. Er det mig, da bør jeg erklære, at jeg aldrig har været fjendskfindet mod Hr. Landvæsens-Commissair Dalgas, som jeg neppe kjender, og som aldrig har krænket min Personlighed. Det er Hr. Dalgas's Skrifter, som jeg, naar jeg sammenholder dem, er stemt imod; det er dem, ikke Forfatteren selv, jeg har angrebet; men ikke fatter jeg at Forskjellen i landoeconomiske Meninger skal føre til det samme sørgelige Resultat, som forskjellige Meninger i Politiken, ikke indseer jeg, at fordi Hr. D. foretrækker Kobbelbruget, jeg Vexelbruget, vi skulle hade hinanden, som Miguellister og Pedroiter, som Servile og Liberale. Udsoning kan altsaa fra min Side ikke finde Sted, da Fiendskab ikke har været til; men skulde det være Meningernes Fred Hr. D. vil slutte, da frygter jeg for at den ikke vilde bestaae længere end den Rigerne saa ofte have sluttet, skjøndt med Forsikkring, at den skulde vare til evig Tid. Strandmøllen, den 2den Novbr. 1833. Drewsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Bekjendtgjørelser. Frysenborg Læseselskabs Bøger for sidste Aar blive bortsolgte ved Auction paa Grevskabets sædvanlige Tingsted, Tirsdagen den 19de November næstkomm. Kl. 11 Formiddag, mod contant Betaling. Birkecontoiret i Hammel, den 30te Octbr. 1833. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter den under Skiftet tagne Bestemmelse bliver det i Kippervig-Gaden beliggende og afdøde Skrædermester Ole Lilliendahls Boe tilhørende Sted No. 238. med tilliggende Jordlod stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 2den dito den 16de, og dito den 30te December næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, men tredie Auction i selve Stedet, der bestaaer af et Forhuus paa 4 Fag 2 Etager Egebindingsværk, og i Brandkassen er forsikkret for 370 Rbd. Sølv. Dette bekjendtgjøres herved tillige til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Horsens, den 21de October 1833. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Dødsboet efter Gaardmand Hans Jensen i Lille-Sjorup, bliver den Dødsboet efter benævnte Hans Jensen og forhen afdøde Kone, Mette Nielsdatter, tilhørende Gaard i Lille-Sjorup, Ørsted Sogn, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 3ie Decbr., den 17de – og Fredagen den 3die Januar f. A. hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die i Trykt og udgivet af A. F. Elmquist. Gaarden, som agtes solgt. Hvilket herved, saavel tilde Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, bekjendtgjøres. Rougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 1ste Novbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Ved Proclama, som læses saavel ved den kongelige Landsoverret i Viborg, som ved vedkommende Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Hans Jensen og forhen afdøde Kone, Mette Nielsdatter, af Lille-Sjørup, i Ørsted Sogn, Rougss Herred, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tab af deres Krav, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at der Mandagen den 6te Januar n. A., om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver afholdt en Samling i dette Bo her paa Contoiret, for iblandt Andet at tage Bestemmelse om, hvorvidt det ved den 3die Auction over Boets faste Eiendom gjorte Bud bør approberes. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 1ste Novbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Consistorialassessor Christen Nielsen Krarup, Ridder af Dannebrogen, Sognepræst til Vivild og Veilbye Menigheder i Randers Amt, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel og under Tabet. af deres formeentlige Krav, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, i Boet; og bekjendtgjøres, at der indtil videre afholdes Samlinger i dette Bo den første Mandag i hver Maaned her paa Contoiret, om Eftermiddagen Klokken 3 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 1ste Novbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-15
En Gaard af passende Størrelse, der er godt vedligeholdt, beliggende paa en af denne Byes Hovedgader, og hvortil hører en til Eiendommen grændsende Toft, kan underhaanden paa billige Vilkaar erholdes til Kjøbs, naar man snarest mueligt henvender sig til Undertegnede. Aarhuus, den 16de Octbr. 1833. Hertz. Lomme Lexicon eller Tydsk Dansk Ordbog, 2 Dele, 14 Mk. Haandbog for Brystsygdomme, 3 Mk. Hovedpine, eller Hovedsmerters fuldkomne Helbredelse, 3 Mk., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
den 16 November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts -Cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
Blandinger. En rædsom Efterretning haves fra Cypern. Midt i det Anarkie og de blodige Scener som herske paa denne Øe har en Bande oprørske albanesiske Soldater stormet den østerrigske Consuls Bopæl, bemægtiget sig hans Person, spiddet ham, og derpaa fastbundet ham ved Stangen til hans Consulatslag, uden at hans Colleger kunde faae Tid til at redde ham. Storsultanen har nylig givet en stor Festivitet paa et af sine Lystslotte, hvortil han havde ladet indbyde alle de udenlandske Gesandter med deres Gemalinder. Først blev Selskabet forestillet Sultaner, i en Audients, derefter forlystedes det med Musik og alleslags Liniedandserkunster, hvorpaa man gik til Taffels, hvilket var dækket paa europæisk Viis. Mid under Maaltidet blev Gemaksdørren lukket op, Su tan Mahmud traadte ind, gik langsom rundt omkrin Taflet, og hilste med megen Venlighed paa Gesandterne og deres Damer. Den fr. Gesandt udbragte derpaa en Skaal for Sultanens Helbred, hvori hel Selskabet istemte med et trefoldigt Vivatraab, hvorpaa Sultanen igjen begav sig bort. Om Aftenen blev der afbrændt et prægtigt Fyrværkerie, hvorpaa Gjæsterne indskibede sig til deres Hjem. Sultanen havde givet Ordre til at smaae Baade med Fakler skulde seile foran Gesandtskabernes Skibe. Ved denne Fest var ogsaa den Omstændighed mærkværdig, at Sultanens to ældste Sønner lode sig første Gang see offentlig. Constantinopels Jndvaanere skulle være meget misfornøiede med disse europæiske Festiviteter Mehemed Ali har to store Planer for, til hvis Udførelse han vil anvende Størstedelen af sin afdøde Svigersøns Rigdomme. Den ene bestaaer i at grave en Kanal fra det første Vandfald ved Assuan til Over=Ægypten, den anden: at udruste en stor videnskabelig Expedition til Maanebjergene, for endeligen at opdage Nilens Kilder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
Om Don Carlos læses i Allg. Zeit. følgende mærkelige historiske Anekdote, der, hvis den er sand, sætter hans Charakteer i et nyt og fordeelagtigt Lys: "Da Napoleon i 1808 havde samlet den spanske Kongefamilie i Bajonne og tvunget Ferdinand til at tilbagegive sin Fader Carl IV Kronen, og Carl 11 til igjen at takke af, i Faveur af Keiseren, blev der holdt et Statsraad, som Ferdinand, Don Carlos, Hertugen af Jnfantado o. fl. bivaanede. Gjenstanden for Raadslagningen var det Forslag, der fra fransk Side blev gjort den igjen til Kronprinds reducerede Ferdinand og den nærmeste Agnat, Jnfanten Don Carlos, om at bytte deres Rettigheder til den spanske Throne bort for det daværende Kongerige Etrurien. Man havde for Sessionen søgt at gjøre Ferdinand begribeligt, at han ikke havde andet Valg tilovers, og at en Forkastelse af Forslaget vilde have hans Død til Følge; man talte ved Leilighed om Aqua Toffang og lignende Midler til Øiemedets Opnaaelse, og den frygtsomme Ferdinand samtykkede i Alt. Paa den dengang endnu meget unge Jnfant Don Carlos troede man ikke at behøve at tage noget Hensyn. Statsraaderne havde man bearbeidet ved at anføre det Umulige og Frugtesløse i enhver Modstand o. at lignende Grunde. Forslaget blev fremlagt. Ferdinand erklærede sig uden videre for det. Men D. Carlos gjorde alvorlige Jndvendinger: den spanske Nations Velfærd og Villie, og fremfor Alt, Æren, Han fraraadte sin Broder, og protesterede for sin egen Person. Ferdinand indvendte, at han godt vidste, hvorledes hans Liv beroede paa Forslagets Antagelse - da faldt Don Carlos ham i Talen med stor Livlighed og Værdighed, og raabte med et Udtryk, der forblev uforglemmeligt for Enhver, der hørte ham: "Mas vale morir, que vivi sin honor! yo no consiento." (Bedre at døe, end at leve uden Ære! Jeg samtykker ikke!)J engelske Aviser læses følgende mærkelige Artikel: "En tydsk Kjøbmand i Valparaiso, der holder af videnskabelige Granskninger, har nylig, ved en meget kundskabsriig dansk Søemand, Kenous (?) ladet undersøge nogle Districter af Chilli, som aldrig tilforn havde været besøgt af europæiske Reisende, Man erfarer, at denne Mand har gjort interessante Opdagelser. J Andesbjergene ved Chillao fandt han en Slette med Ruiner af en anseelig Stad. Da Jndianerne i Chili altid have boet isolerede, og Jncaerne aldrig saae sig istand til at grundfæste deres Herredømme over dette Land, maa denne Stad have været bygget af et civiliseret Folk, der siden aldeles er blevet udryddet. Man veed, at der paa flere andre Steder i Sydamerika er opdaget Spor af en høi Grad af Civilisation, hvoraf der ikke længer findes nogen Levning blandt de Jndianere, som nu beboe dette Fastland."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
Jmellem Newyork og Hartford er et Dampskib fløiet i Luften, 5 Passagerer og 3 Mand af Besætningen bleve skoldede ihiel; 23 Personer vare saa beskadigede, at der tvivledes om deres Liv. De kostbare Effecter som vare ombord paa det forliste engelske Dampskib City of Waterford, al Donna Marias Eiendom, af 35,000 Pd. St. Værdie, vare ikke assurerede. Deriblandt var ogsaa et Bibliothek paa 4000 Bind, tilhørende D. Pedro, og en Dagbog, som han havde holdt fra sine Drengeaar. J den spanske Stad Sevilla havde Cholera indtil den 12te Octbr. bortrykket 5 til 6000 Mkr. Den var nu ogsaa udbrudt i Mallaga. En en gelsk Krigslup havde maattet gaae hjem fordi 70 Mo. af Besætn. vare angrebne af Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
J London fandt nylig et Væddeløb Sted ved at roe med Baade, og det af lutter Fruentimmer. Et af disse viste ualmindelige Kræfter, Jngen kunde følge hende, og under en Storm af Bifald naaede hun Maalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
St. Simonistsecten har sendt Missionairer over til London, hvor deres Prædikener talrigt bivaantes af Fruentimmer, da de især gaae ud paa Kjønnets Emancipation. Ogsaa nogle exalterede Fruen timmer følge med som Talere. Disse Apostler ere meget phantastisk klædte, og have et uhyre stort Tilløb, sandsynligviis for en stor Deel af Nysgierrighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-16
De oprørske Skrædersvende i Paris fordre blandt andet: høiere Arbeidsløn, færre Arbeidstimer, samt Tilladelse til at ryge Tobak i Værkstederne. Ogsaa skal Mesteren tage Hatten af, naar han kommer derind.