Københavns Adresseavis, 1784-08-16
Fortsættelse af de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande i Aaret 1784. (See No. 143.) 54. Da Dannemarks Fordeel eller Tab i Handelen med Fremmede saa meget beroer paa den af eller tiltagende Udførsel af de Produkter, som Landet frembringer, og forædler, eller bør kunne frembringe, forædle og afsætte, og Hornqvæget er blant Dannemark, især Jylland, naturligste og vigtigste Produkter, saa spørges Er Qvægavlen og Fæedriften samt Ekonomien og Handelen med sommes Vare paa nærværende Tid i Dannemark saa fordeelagtig for Landet i Almindelighed og for vedkommende Landmænd i Særdeleshed, som begge enten forhen har været eller i det mindste kunde blive men i Fald den ikke er det, hvilke bliver da de sikkerste og almindelig nyttigste Midler til at bringe den til den mueligste Fuldkommenhed, saavel for Statens Handel i det Hele, som for de Borgeres og Jndvaaneres Tarv, som haver hidtil dermed især beskæftiget, eller endnu med Nytte for Landet og dem selv kunde beskæftige sig Forden beste Besvaring af dette Spørsmaal udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., og for den næst derefter sin første Sølv=Medalje eller 200 Rdlr. Afhandlingen ønskes, saavidt mueligt, oplyst med Beregninger og historiske Tildragelser i Landhuusholdingen, og Handelen baade hos os selv og i de Lande, som i Henseende til Beliggenhed, lige Produkter og Leilighed til Handel meest ligner Dannemark. Premien æskes inden 1ste November 1784. 55. Hvorvidt fortiener BeverAvsen, ved et eller andet ekonomisk Anlæg eller muelig Anledning for dette Dyr til Føde, at befordres, Kan dette beqvemmeligen skee og ved hvilke Midler, Hvilke ere de tjenligste Egne og Steder, som Norge haver dertil i Østerdalen og uden fore, Hvorvidt er Beveren med dens Vare allerede af nogen Betydenhed for Norge og Staten i Almindeli hed eller ikke, For den beste Besvaring af dette Spørsmaal, som man især ønsker grundet paa Erfaring, giver Selskabet sin tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. og en større Belønning, om Efterretningen især lover nogen merkelig Nytte. Afhandlingen maatte indsendes inden 1ste Desember 1784. Skulde den have en eller anden merkelig Efterretning om Beverens egen særdeles Ekonomie, ikke tilforn bekjendt, eller være oplyst med en Tegning fra dens bekjendte kunstige Bygningsmaade, tagen fra et eller andet Sted i Norge, om hvis Rigtighed intet bliver at tvivle, vil saadant ved Bedommelse tillige blive taget i Overveielse 56 Hvilke Vare bunde Dannemark især tænke paa at dyrke, tillave, vedligeholde og forarbeide i vedbørlig Mængde for de vestindiske Koloniers Skyld, og i hvad Forhold, efter Handelens Beskaffenhed til og fra disse Elande, For den beste Afhandling om denne Materie Selskabets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Afhandlingen maatte indleveres inden October Maaneds Udgang dette Aar. 57. Da Brolægningen her i Kjøbenhavn har kostet Indvaanerne en anseelig Kapital, er det vigtigt at forekomme den Skade, som de smalfældede Vognmands=Vogne foraarsager, hvorfor Selskabet udsætter følgende Premie, For den beste Afhandling om Karrer eller firehjulede Vogne med brede Fælger, Selskabets tredie Guld=Me eller 25 Rdlr. Forfatteren maae have Hensigt til, at Læssene kan være ligesaa tunge, som de hidindtil sædvanlige, at Trekket for Hestene bliver beqvemmest, saaledes at de ei skal udøve større Kraft end almindelig, og tilsidst at Vognen kan vende paa samme Rum, som de nu brugelige. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1784. 58. For den, som inden Aarets Udgang giver Selskabet en nøjagtig Underretning om et Manufaktur, en Fabrike eller anden Kunst og Handtering, fra Fremmede, til Forbedring af en anden her i Landet allerede oprettet, eller om nogen nye, paa den Maade, at Forbedringen eller Anlægget erkiendes af Selskabet. for at være gjørligt og forde laattigt strax eller i Tiden, udsættter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. foruden større Premie efter Tingens Vigtighed. Denne Premie=Materie forstaaes ligeledes om praktiske Sager. 59. Da man har Exempler paa, at Norge, især har adskillige mineralske Vande, og det ikke vil feile, at jo nogle heraf, ligesom flere, der endnu ikke kjendes, vel kunde være meget tjenlige i Sygdoms Tilfælde, og altsaa, naar de kjendtes, endeel Penge svares for Landet, hvilke nu udgaaer til Fremmede; saa udsætter Selskabet. For den merkeligste Opdagelse af Sundheds=Kilder med tilhørende Efterretning derom fra noget Sted i Kongens Riger og Lande, sin tredie Guld=Medalje, naar Opdagelsen medfører en merkelig Nytte. Efterretningen maatte meddele Oplysning om Vandets Egenskab, Kildens Overflødighed, Stedets Beqvemhed til Brugen, deraf paa Stedet, Leiligheden til Transporten og Førseen deraf til næste Havn eller Udskibningssted. Kan man anføre merkelige Erfaringer og et Vands Sundhed vil samme i Forhold til Vigtigheden ved Sammen igning med andre Vandes Egenskaber i slige Tilfælde især blive lagt vedbørlig Merke til. Prøver af Vandet vel tilkorket, forsynet med Harpix og forseglet, maatte med troeværdige Attester og Angivningens Rigtighed tillige indsendes, og i det mindste et var Flasker eller dertil tjenlige Krukker dermed indkomme. Jnden November Maaneds Udgang 1784 maatte Æskningen skee. 60. Er Kafseen nyttig eller skadelig for Mennesket og Staten: men dersom den er skadelig, hvad Skade virker eller foranlediger den da for Mennesket især, eller for den danske Stat og dens Jndvaanere i Almindelighed, For den beste Underretning herom giver Selskabet sin tredie Medalje i Guld eller 25 Rdlr. Skulde nogen finde for got kun at besvare en af Delene i Spørsmaalet bliver det færskilt belønnet. Samme Premie udsættes ligeledes særskilt for en Afhandling om Viins og Brændeviins Nytte eller Skadelighed for Mennesket og Staten. De æskes alle inden November Maaneds Udgang 1784. 61. For den, som best forklarer, hvorledes Almuen i Norge, saavel de som have et lidet, som de der have et stort Jordebrug, eftertrykkeligst og enhver efter sine Omstændigheder kunde opmuntres og forbindes til at anvende større og almindeligere Flid paa Agerdyrkning og nyttig Ryning, For den beste Afhandling herom den anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For den næst beste den første Sølv=Medallie eller 20 Rdlr. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1784. Det er en æret Fædernelandets Ven, som udsætter den første af disse Premier, ligesom den anden er det Agtelses=Tegn, som Hr. Pastor Rynning, i Vinger af Selskabet har erholdet og igjen udsat. Praktiske Priismaterier: Efterfølgende Premier, for de altid og allevegne kostbare Handels=Planter Tobakken, Hørren og Hampen, lader Hs. Majestæt Kongen atter herved selv allernaadigst udsætte: 1. For beste Sort Tobak avlet af Kjøbstæd=Jndvaanere i 1784, ikke mindre en 3000 Pund, udsættes en Premie af 500 Rdlr. For næste Sort, ikke under 2000 Pund, 20 Rdlr. For næste derefter, ei under 1000 Pund, 10 Rdlr. Alle Kjøbstæder i Dannemark, undtagen Kjøbenhavn, maae derom konkurrere. Prøver af Tobakken, ikke mindre end 4 Pund af hver Sort samt paalidelige Attester, som nøie beviser deres Overeensstemmelse med den øvrige Avl, maatte følge med Æskningen og indsendes til Selskabet. inden 31 Desember 1784. 2. For Horavlen udsættes følgende Prmier nemlig: For beste Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilte: 1) For Sielland, 2) for Jylland, 3) for Fyen og de øvrige Øer, og 4) for Norge. 3) For beste Hamp, ikke mindre end 20 Lispund, udsættes en Premie af 40 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre en 12 Lispund, 20 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 8 Lispund, 10 Rdlr. For beste Hamp, ikke mindre end 4 Lispund, 5 Rdlr. Disse fire Premier udsættes særskilte: 1) For Dannemark, og 2) for Norge. Prøver af Hørren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Mærker, som maae være vel brudt men ikke heglet, indsendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidner saavel den brudte Hørs og Hamps Vegt som Prøvernes Overeensstemmelse med den øvrige Avl, inden 31 Desember 1784. Og da Vedkommende i Norge ikke vel kunne faae de behørige Æskninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme Aar, hvori Hørren og Hampen er avlet; saa forundes dem herefter at konkurrere til disse Premier Aaret, efter at Avlen er skeet, og altsaa æsker denne Gang de Danske for den i Aaret 1784, men de Norske for den i Aaret 1783 avlede Hør og Hamp. Denn, som for Tobaks Hør= eller Hamp Avl eengang har vundet den høieste udsatte Premie, kan herefter ikke vinde nogen af de Premier, som udsættes for den Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af de mindre Premier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en højere Premie end den han har vun et. 4 Fremdeles udsætter Selskabet følgende Premier for Fælledskabets Ophævelse: For den Byes Selveiere eller Fæste=Bønder i Dannemark, som i Aarene 1784 og 1785 viser sig villigst og stræbsomst til at efterkomme de kongelige Forordninger om Felledskabets Ophævelse. For den priseligste Gierning ved omskrevne Handling 100 Rdlr. For næst beste 500 Rdlr. For næste derefter 25 Rdlr. Tilforladelige Attester om det Hele med Omstændigheder af Vedkommendes Navne, deres Vindskibelighed ved Tingen, Felledskabets Størrelse, tillige med Tiden, naar det er ophævet, med videre. indleveres til Selskabet inden 1ste Desember 1785. samme Attester maae tillige tydeligen forklares, at de afFelledskabet udskiftede Jorder ere virkeligen blevne indhegnede, samt med hvad Slags Hegn, paa det Selskabet. derved kunde forvisses og Tingens Nytte og Varighed. Premien uddeles i Forhold til Hartkorn, dette for enhver personviis, den ene mod den anden beregnet, saa den Person, som er Eier af det meste Hartkorn paa det Sted, hvor han har Deel i Fælledskabets Ophævelse, faaer den største Premie eller den største Deel deri. Desuden sees ved Premiens Tildømmelse paa den Villighed, som er viist ved Fælledskabets Ophævelse; saa ingen Bonde, som ellers kunde have et Slags Ret til Premien, kan æske den, eller nyde Deel deri, som allene i Følge Forordningerne er pligtig at befordre den allernaadigste Hensigt dermed, fordi andre Lodseere saa vilde, med mindre han og haver viist sin Redebonhed til Øjemmerkets Opfyldelse Ligeledes, naar det ophævede Felledskabs Størrelse og den udviste Redebonhed derved maatte være lige, sees paa Tiden.