Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-24
Tree mærkelige Erindringer vil Aaret 1817 efterlade hos betænksomme Danske. Høitideligen vil i Aarets sidste Fjerding her som andensteds de ved Jesum og Luther Forædlede og Tillidsfulde prise Lysenes Fader; hvorhos maaskee tillige tør haabes taknemligen erindret den uskatterlige Forsynets Gave ved Coster, Guttenberg, Schoifer, Faust; uden hvis Mellemkomst Luthers Skjebne ville maaskee lignet Husses, der savnede Bogtrykkerkonstens Hjelp, og derfor lettere kunne i tyddes af Veien. Tierhundrede henrundne Aar siden 31te October 1517 vil denne Aarets Dag fornye Mindet om. Tree Uger paa een Dag nær derefter vil den 26de November virke ligeledes gjennemtrængende Taknemlighedsfølelse hos Mange for de vigtigste Velgjerninger i det Timelige, med uskatteerlig Jndflydelse tillige paa Aandsbeskaffenheden blant Danmark Beboere: Tre Snese Aar vil den Dag være frundne, siden Danrigets Titus bød, ved Commissorium af 26de Novbr. 1757, Fire af Sine Mænd, Greverne Mol ke, Holstein, Berkentin, Tholt, at træde sammen, for at overlægge og derpaa forelægge Kongen, hvad der kunne gjøres, især til Fælledskabets Ophævelse, og derhos tillige i Henseende til endeel flere Gienstande, for Rigets Landboe og Landbrug, til Gavn af Grund og Tid. Anordningerne af 1758, 59. 60, og især 23de April 1781 bevirkede, som bekiendt, under Regietingens uophørlige fremdeles Medvirkning Udskiftningen, hvorved Landboen blev efter sidstnævnte velgjørende Forordnings Udtryk, sat i Stand til at benytte sin Jordplet paa den for ham selv og Staten meest gavnende Naade." Hvorlangt Danmark er i denne vigtige Sag kommen forved de allerfleeste Lande i Verden, skjønnes deels ved at læse om, hvor langt Engelland, Frankrig, Preussen, Polen, Rusland der staaer tilbage, deels ved at finde hos Thaer Fælledsskabets Ophævelse inderlig ønsket. men tillige omtalt, som en Sag, Tydskland saa høiligen trænger til, og som, hedder det fremdeles, vist nok maatte dog være muelig, skiønt meget vanskelig, ikke alleneste formedelst physiske, men ogsaa moralske og politiske Betænkeligheder og Besvær: altsaa af en Mand som Geheimeraad Thaer, der vel af Pluraliteten erkiendes som een de de fortrinligste og kyndigste Landboeforfattere, blev endnu 1808 (i dette Aar kom Grundsatze einer rationellen Landwitthschaft 1ster Theil ud, i hvis 317 og 318 S. det Anførte læses) den Sag betragtet som et, ikke uopløseligt, Problem, hvorom Danmark har havt velgjørende Anordninger siden 1758, der ikke som man saa gjerne har villet lægge Danmark til Last, have været lagte paa Hylden, men har grundlagt Danmarks Velstand gjennem Landboen; hvorefter Landboemængdens Forfatning og nu tillige Indretningerne til dens Aandsdannelse siges af Mænd, der kjende andre Lande, at finde i fra Riger sin Lige, ifølge Danmark saalænge vetsignede Fred, og nydte Landsfaderømhed over de smaae, Unge og Simple og Fattige fuldt saameget som over de Store, Ældre, Ophøiede og Rige. J Stand til at benytte sin Jordplet paa den for ham Selv og Staten gavnligste Maade sattes Danmarks Landboe ved fine Kongers Omsorg. I Gang at bringe ham dermed, dertil er i Forening med Regjeringen virksomt bidraget af det efter Opmuntringerne i fra Dhrr. Mineral-Jnspecteur Birch og Captein Hirsch nach i Aaret 1769 stiftede Landhuusholdningsselskab og siden 1809 tillige af Amtselskaberne. Senere Aars Erfaringer og formerede Kundskaber have imidlertid i udvidet tillige den Danske Landbrugers Virksomheds Kreds til flere Frembringelser, at spare Penge ved, eller til Jndtægt for ham.