JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
angaaende Kamrenes Opløsning J Hovedstaden gjøre de udkomne Brocheurer angaaende Hertugen af Engheins Død megen Opsigt. J samme Anledning siger det Engelske Blad sun: Bounaparte har i en Samtale med Sir Malcolm og i Overværelse af flere Brittiske Officerer, uden Tilbageholdenhed tilstaaet, at han selv havde givet befalingen til Hertugen af Engheins Paagribelse og Henrettelse. Han skal have yttret, at Krigsretten blot var sat for et Syns Skyld, thi Hertugens Død var urykkelig besluttet, og denne Beslutning kunde retfærdiggjøres (?) formedelst de Anslag mod Monarken og Frankrig, i hvilke Hertugen af Enghein, som bekjendt var indviklet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Sverrig og Norge. Fra Stockholm meldes, at hvis Hs. Majestæts Ønske vorder opfyldt, da vil Stortinget den 20de September være endt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Den Svenske Major v. Aschling er kommet tilbage fra Grækenland, hvor han flere Maaneder har tjent under de Helleniske Faner. Han beskjeftiger sig nu med Affattelse af en Beskrivelse over Krigsførelsen paa hine Øer, et Værk, af hvilket man, ifølge Forfatterens Talenter og Kundskaber, tør love sig betydeligt.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Christiania, den 11te Novbr. Blandt de Befuldmægtigede i næste Storting (som i Februar træder sammen) ere ogsaa Statsraad Rosenkrands (Broder til den Danske udenlandsk Minister) samt Statsraad Grev Jarlsberg.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Blandinger. Den 17de November og Aftenen Kl. 7, fandt i Hofcapellet i München den høitidelige Formæling poprocura Sted imellem Kronprindsen af Preussen og Hs. Konglige Høyhed Prindsesse Elisa af Bayern. H. K. H. Prinds Carl forestillede den Durchlauchtig. Brudgom. Under Høitideligheden ringedes med alle Stadens Klokker og 60 Kanonskud bleve affyrede. Man taler om, at der i Schweitz skal hværves Soldater for Spanien og Portugal.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Fra Neapel meldes, at man der tænker paa med det første igjen at skille sig af med 5000 Mand af den Østerrigske Otcupationshær.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
J Hamborg vil man, efter Privatbreve fra Cadix af 7de October, have den Efterretning: at Søetolden sammesteds skulde stilles under Fransk Administration.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Ridder Brønsted er nu, i Selskab med den Nordamericanske Consul Church, fra Rom indtruffen til Paris.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Tobakshøsten i Maryland har lidt særdeles Skade ved en Frost, som pludselig indfandt sig om Natten den 30te September. Mange Plantere hav mistet deres hele Høst, andre to Trediedeele. Skaden, som herved er foraarsaget i den nævnte Provinds anslaaes til 30,000 Fade.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Den 7de September helligholdtes i Rio Janeiro, Aarsdagen for Brasiliens Uafhængighed, ved hvilken Lejlighed Keiseren (Kronprinds af Portugal) gav en Deputation fra den lovgivende Forsamling de herligste Forsikringer, blandt andet saalydende: "Om muligt skal jeg med endnu større Enthusiasme end hidtil vedblive at befordre Landets constitutionelle og monarkiske Uafhængighed, der, som jeg haaber, skal vare evig. Da jeg proclammerede den, vist jeg mig blot taknemmelig imod Brasilien" & Keiseren af Østerrig og Rusland have, ifølge er Skrivelse fra Wien, gjort hinanden det Løfte, at de fremdeles ville handle i den fuldkomneste Overeensstemmelse for aldeles at qvæle den revolutionaire Aand. Den Spanske Regjering underhandler med udenlandske Pengemænd om et Laan af 200 Mill. Realer.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
(Den i sidste Avis belovede Beskrivelse af tvende Mord historier, kan af Mangel paa Plads først meddeles i næste Nummer.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Kjøbenhavn. Hs. Durchl. Prindsen af Hessen Philipsthal er indtruffen tilbage til Kjøbenhavn. Afreist er den Keiserlige Russiske Statsraad Wilson. Vor Minister ved det Kgl. Spanske Hof, Grev v. Dernath, der i nogle Maaneder har opholdt sig i Kjøbenhavn, agter efter Forlydende, med det forste at begive sig til Madrit. Han ansees for at væren af Danmarks meest udmærkede Diplomatiker.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Den 9 Nov. havde Sangerinderne Jda WulfoHanne Frølich, begge udmærkede Elever af Siboni, den Ære at lade sig høre for de Kongelige Herskaber i en Concert ved Hoffet. J samme Concert havde ogsaa Guitarspilleren Pettoletti, ligeledes den Ære at lade sig høre.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Sangeren Coppello har tilbudet den Kongelige Theaterdirection at ville lade sig engagere som Lenorist ved det Kongelige Theater imod en aarlig Gage af 1000 Rbd. rede Sølv. Theaterdirictionen har ikke indladt sig herpaa, men tilbudt Herr Coppelle 60 Rbd. rede Sølv for hver Rolle han til Prøve vil udføre som Gjæsteroller. Dette Tilbud vil han modtage efter sin Hjemkomst fra en Reise til Stockholm, hvorhen han i disse Dage agter at begive sig. Den som hans Skuespiltalent i de Røller, hvori han skal fremtræde, vinder Publicums bifald, kan han tillig vente at blive fast engageret ved Theatret.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Foranlediget af en Forespørgsel har Cancelliet under 8 f. M. svaret: at Fattigvæsenet i alle Tilfælde. hvor den Afdøde har nydt Understøttelse af samme er berettiget til at tilegne sig dens Efterladenskaber, saafremt der ei ere Arvinger, som kunne og ville erstatte hvad Fattigvæsenet har anvendt paa den Afdøde; men at Fattigcommissionen dog maae kunne skjænke den efterlevende Ægtefælle eller Børn disse Efterladenskaber, forsaavidt de ere dem uundværlige og de ellers af Fattigvæsenet maatte understøttes til at faae slige Fornødenheder igjen anskaffet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Det har behaget Hs. Majestæt at resolvere: at de maatte have sit Forblivende ved den Arrestanten Peder Hansen af Carise under 23de Octbr. overgaaede Høiesteretsdom. Denne Tiltaltes Forbrydelse bestod i at han, blot for at undgaae at indlade sig i Ægte, skab med et af ham besvangret Fruentimmer, som han ellers ingen Kjærlighed følte til, ved en een Sammenkomst om Aftenen paa Marken qvalte hende med Haanden, efterat hun, paa hans gjentagne Væring for at ægte hende, havde yttret, at hun for var tilfreds at hun var død. Tiltalte var iøvrigt Aar gammel, og efter sin Sielesørgers Attest bekjendt for at være opfarende, heftig og letsindig, men derhos godmodig, tjenstvillig og troe. Ei heller skal han efter sin Faders Erklæring have været hengive, til nogen Last og har ikke forhen været tiltalt eller straffet. Endskjøndt Delinqventen har siddet i Arrest uden for det Herred, hvori Sognet ligger, me Retterstedet er beliggende i samme Herred, er Spørge maalet, hvilken Sognepræst, det tilfaldt at bered ham til Døden og være hos ham paa Retterstedet, Cancelliet afgjort saaledes: at det i nærværende fælde bliver Delinqventens forrige Skriftefader, m har at udføre Forretningen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Ved Høiesteret er i Octbr. Maaned blandt andre den følgende Domme: 6 Vestindianere fra St. homas ere, for begaaet Søerøverie, dømte til Ar de i Kjøbenhavns Fæstning, en i 6 Aar, tre i Aar, og to i 1 Aar, samt efter udstanden Straf udføres af Landet. Tvende Tiltalte bleve fri sendt. - Jndsidder Peder Andersen af Frederiks borgs District, for at have stiaalet en Hest paa Maren, dømt til at kagstryges og at arbeide i Kjøbenhavns Fæstning sin Livstid. - Stephanus Gerard paa St. Thomas, for begaaet Mordbrand, dømt til i hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Rasphuus i Aar, og efter udstanden Straffetid udføres af Hs. Majestæts Rige og Lande. - Peder Hansen af Grevlabet Bregentved, for begaaet Mordbrand, dømt i at have sit Liv forbrudt. - Johannes Schrøder, børen Jørgensen og Terkel Hansen, af Nørvangs tørrild Herred, for begaaet Jndbrud og Tyverie, sømt til at kagstryges og hensættes til Arbeide forkivstid, de to første i Rasphuset og den Sidste i kjøbenhavns Festning. - 7 Bønder, en Møller og ans Kone, en Skolelærer og en Enke, af TørstingGrads Herred ere, første Bonde C. Johan Melschled, for at have afhændet og bortført endeel af Løsører, Creaturene i Dødsboet efter sin afdøde Hustrue, de Øvrige for Deeltagelse i den ommeldte For nydelse m.v., dømt til Første at sidde 5 Gange 3. Dage paa Vand og Brød, samt allene udrede de paa hans Arrest medgaaende Udgifter og betale Halvdelin af alle de øvrige Actions=Omkostninger; Sogbefogden og Mølleren at betale en Mulct til Aarhuus Fattigasse, Første 20 og sidste 10 Rbd. Sølv, og de øvrige Tiltalte udrede Resten af Actionens Omsostninger.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Skibet Natalia, Skipper Magnils, bestemt fra London til Kjøbenhavn, er total forulykket i Stormen den 1ste Novbr. ved Wello og Captainen druknet.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
J Kjøbenhavns Skilderie læses under Jndsendt følgende Sommersang paa Landet. Under den gamle, almeenyndede Folkemelodie: Det var en Søndags Morgen osv. Far, Piber, vel og Trommer og Stadens Hurlumhei Farvel, nu er det Sommer, til Landet gaaer min Vei. Her aabnes mig en Have, hint Paradis saa lig: frit hver Naturens Gave her føles ingen Knibe af Stadens kunstled Tvang; her tirler Hyrdens Pibe, her triller Fuglesang; her smukke Piger nynne saa født om Kjerlighed; Rundtom er Liv og Ynde paa Somrens Blomsterbeed. Naar Ørkesløshed tærer. i Mag paa Flidens Marv, arbeidsom, jeg mig nærer, saa glad, ved Plov og Harv. Fra Sæden, lagt i Furen, fremvoxer rigen Høst. "Kom, Lade, dyrk Naturen!" saa lød dens Herres Røst. Jeg gaaer i grønnen Enge, at slaae og bjærge Høe: Der kappes raske Drenge, saa gjør hver vakker Møe Saa nette gaae de Piger;
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
det er en Glædesfest de synge, men jeg synger, min Hanne synger bedst. Ret glad jeg gaaer og meier, det er for mig en Leeg, See, hvor min Hanne feier, afsted, at binde Neeg, Men, naar jeg mig saa vender, og stryger Leen ihast -at hun til Løn mig sender ret skielmske Øiekast. For Frugtbarhedens Kilde: Naturens milde Gud, saa festligt Høstens Gilde af Folket raabes ud. Taknemlighed da stiger høit op til Himlens Blaa; da Ynglinge og Piger, med Fryd i Dandsen gaae. Ja, Landet er mit Eden: der Alt med Lyst gaaer frem; der boer Lyksaligheden, der er min Hannes Hjem. Men, kastes Krigens Handske, for Uheld ud at strøe, jeg slaaer, som Olger Danske, for Konge, Arne, Møe!
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Den 16de f. M. spillede Kuhn & Comp. allersidste Gang paa Sommertheatret ved Kjøbenhavn, og da de agtede sig til Odense, kan man snart vent disse, i deres Slags, udmærkede Kunstnere og Kunstnerinder dertil.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Skolelærer Rasmussen i Assens, som ved flere mechaniske Arbeider har gjort sig berømt, har nu ogsaa anlagt et complet Kartefabrik, som dagligen beskjæftiger 28 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Viborg, den 22de November. Vi vare her i Gaar Vidner til en, i sin Art sielden, Høitidelighed. Vor duelige og utrættelige Læge, Krigsraad Bagger, blev begraven, og den almindelige Deeltagelse viiste sig her paa en udmærket Maade. En Mængde af Borgere, i forskjellige Stillinger, Kjøbmænd, Professionister, o. s. v. der, allerede kort efter hans Død, havde gjort dette Tilbud, bortbare ham, til hans sidste Hvilested. Efter den Afdødes Stilling var det indbudne Sørgetog naturligviis talrigt; men til samme sluttede sig endnu paa Veien mange Par af Gamle og Unge, der benyttede denne sidste Lejlighed til at bevidne den Afdøde deres oprigtige Taknemmelighed, for modtagne personlige Velgierninger. Ved Graven holdt Sognepræsten en gandske kort Tale: om den Afdødes Fortjenester, som virksom, utrættelig, retsindig og menneskekjerlig Læge. Saa almindelig, som her har Deeltagelsen er viist sig, siden den duelige, elskværdige, uforglemmelige Stifts=Physicus's, afgangne Doctor Rogerts Jordefærd.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Aalborg. Det Steinerske Skuespilselskab aabnede i Aftes deres Forestillinger med Portraitet eller Misforstaaelsen, og De to Frimurere. Siden Selskabet sidst besøgte os, har det faaet følgende nye Medlemmer: Madame Meyer (der som Emilie Dalbye og Augusta Dorlange allerede har viist sig for os som en ret vakker Skuespillerinde.) Her Eilersen (hvis udmærkede comiske Talent allerede eenstemmig er anerkjendt. Hans første Partie, Polypbemus Melchior, var udmærket.) Herr Olsen (ogsaa en ret vakke, Skuespiller, der med en bedre Stemme og nogen mere Routine endog kunde kaldes fortrinlig.) Herr Titcen (kunde vi i Aftes i hans ubetydelige Rolle som AdvocaDorval ikke bedømme.) De Øvrige af Samfundet fortjen endnu fuldkommen den Roes som ved sidste Nærværelse yde, des dem.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Døbt. Den 23de November, Stadstambour Th. ØrumsDatter, Grethes Fadderne: Mad. M. Akkermann, Jfr. Minkel, Kjøbmændene. Winding, Johannsen, Asmus. Koefoed og Hvid, Viinhandlerne Boelund og Weile.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Ægtevied. Den 28de November, Reebslagermester Holst og Jomfrue A. K. Andersen.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Begravede. Den 22de November, Mad. M. C. H. sen, 57 Aar. - Den 26de, Skipper P. C. Møller, 55 A. (Af Frue Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Døbt. Den 23de November, Malermester N. Rodske, Søn, Friderik Christian; Fadderne: Mad. Hjel Jfr. Hjetting, Viinhandler og Dannebrogsmand Stricken Kjøbmand Jlum, Bogtrykker Borch, Skatteincassator Ro gaard, Skipper Høyer.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Begravede. Den 20de November, Matros M. P. chaelsens dødfødte Søn. - Den 29de, Kornmaaler Je Mortensens Enke, Johanne Pedersdatter, 66 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Bekjendtgjørelser. At den ordinaire Skiftesamling i Statsraad Koefoed og Frues Stervboe, som indtræffer Tirsdagen den 2den O cember, ikke afholdes før Fredagen den 12te December næ kommende, om Formiddagen Kl. 10, og da paa mit, Pricurator Juuls Contoir, det bliver herved bekjendtgjort. Aalborg, den 26de November 1823. Brorson. Juul. For at forebygge mulig mødende Ubehageligheder, advires herved paa det venskabeligste, Alle og Enhver, at fra holde sig Udøvelse af Jagt paa mine indhegnede Markjorder, da saadant i Overtrædelses-Tilfælde, vorder behandlet efter Jagtlovenes Bydende, af P. N. Schytte. Aalborg, den 1ste December 1823. At Priserne for den paa Aalborg Klædefabrik forfærdigede Klæde, hvoraf fremdeles skeer Udsalg i Gaarden No. 4 paa Vestergade, endvidere er betydelig nedsat; bekjendtgires herved. En Kjøber til en gammel Ride-Saddel, anviser Heer B. trykker Wandall. Et Huus paa 6 Fag og et Halvtag; Alt af god suffisan, Bygning, med tilhørende Hauge, er underhaanden at fa tilkjøbs. - Stedet er beliggende i Nørre-Sundbye og kan strax tiltrædes. Nærmere Anviisning gives af BogtrykkeWandall.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Alleslags Lak til Fabrikpriser, faaes hos Lars Bøggild Endeel gode Kornlofter, kan faaes for billig Leie af J.J. Nørgaard i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1823-12-01
Auction. Tirsdagen den 2den December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ifølge Stiftets Øvrigheds Resolution af 27de f. M., afholdt af fentlig Auction over en Deel, den sindsvage Garvermester Andreas Møller og hans umyndige Børn tilhørende uvisse Gjelds=Fordringer. Aalborg, den 24de November 1823. Schmidt. Retttelse. I nogle Aftryk af sidste Avis, stod paa 4de Colonne, 1ste Spalte, 8de Linie franeden: 27de Sø dag efter Trinitatis; læs: 1ste Søndag Advent.
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Spanien. Den 13de November Kl. 2, har Kongen holdt sit etidelige Indtog i Hovedstaden. Allerede siden lang lid var Alting forberedt til denne Fest; Staden, nadrit vilde paa Samme lade sig see i sin høieste bragt. For Kongen havde man ladet bygge en Triphvogn i antik Form af gigantisk Størrelse, over Fod høi. Hs. Majestæt besteeg med Hs. Maje set Dronningen denne Vogn, som blev trukket af vo ligestore og særdeles elegant klædte Mennesker, ubelen var ubeskrivelig. Grupper af Qvinder og stænd, klædte i Høitidsdragt, sang og dandsede kring Vognen og dannede afvexlende Quadriller. fra de omkringliggende Stæder vare alle Indbyggere stemmede til Hovedstaden for at bivaane Indtoget om Aftenen var Jlluminationen glimrende; alle huse vare behængte med røde og blaa Draperier, smykkede med Blomsterkrandse. Man hørte uaflalig Raabet: Leve Kongen, Leve Frankrig, Leve Allierte!
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Den 12te November siger man de forventede Deleter skulle være udstædte i Aranjuez, de vare Daen efter, endnu ubekjendte i Madrit. Om Morgeen, før Kongens Indtog, bleve 21 Medlemmer af ket constitutionelle Stadsraad hæftede. Blandt dis nævnes Marqvien af St. Crux og Greven af Nobkjos. - Den 14de November var stor Reven over lille Franske og Spanske Tropper. De difilerede Kl. paa Slotspladsen for Majestæterne og den øvrige kongl. Familie, der viste sig paa Balkonen. Hvad den Franske Armee angaaer, da meldes, at det 5te Corps (der siden Marskal Lauristons Afreise nu befales af Generallieutnant Ricard) er afgaaet til Catalonien; hvor de 3/4 skulde forblive og Resten Dommene, afsagte over de Franske Overløbere, stadfæstede af Regjeringen, og befaling skulde være givet, at føre disse Ulykkelige til Døden. Det hedte dog at Hertugen af Angouleme personlig vilde interessere sig for deres Frelse. - J Barcellona skal Roligheden nu fuldkommen være tilvejebragt. J Førstningen ville Jndvaanerne kun nødig skikke sig i denne Tingenes nye Orden, men de Franske Authoriteter have bragt Alting i det Rene.
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Jøvrigt ere Udvandringer fra Spanien til Frankrig, Jtalien, Nederlandene og Tydskland, særdeles hyppige. Overalt paa Grændsen træffer man Flokke af slige Flygtninge der for evig (?) tænke at forlade Fædrelandet. - J Madrit fortalte man den 16de November at Morillo var hæftet. Samme Dags Aften spaserede Kongen med hans Familie i Prado. Den uhyre Vrimmel af Mennesker og den stille og behagelige Aften, forskjønnede denne Promenade.
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Blandinger. I Hovedstæder, hvor saa store Menneskemasser ere sammentrængte, yttrer Sædernes Fordærv sig vel skrækkeligere og meer epidemisk end andetsteds, men sjelden falde dog saadanne Ugierninger ind paa en Tid, som i dette Øjeblik er Tilfælde, da i Paris og London tvende skrækkelige Mord ere forefaldne, der just ikke give det fordeelagtigste Begreb om vor Tids Cultur.
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
En Herr Weare, der levede paa Landet, i Nærheden af London, kom ofte til denne Stad, hvor han hvergang besøgte de talrige Spillehuse dersteds. Da han spilte med Forsigtighed, gjaldt han almindelig blandt de andre Spillere for en Mand, der kjendte Tingen, og man troede endog, at han maatte have vundet betydeligt. Det har imidlertid viist sig, at hans Formue kuns bestod af over 20000 L., men at han stod i Begreb med at gjøre et meget fordeelagtigt Partie. For nogle Dage siden blev dette Menneskes Liig opdaget paa følgende Maade. To fremmede Personer forespurgte sig hos Vearbeiderne ved Elstre, om de ikke havde fundet nogle Penge, som den Ene foregav at have tabt. Dette nægtede disse. Da de vare borte, bemærkede een af Arbeiderne et friskt Huul i en Hække og tæt derved Spoer af Blod. Dette Spoer ledte til en ussel Hytte, der beboes af en fallere Kræmmer ved Navn Probert. Her opdagede man en nylig kastet Grav, men Blodsporene syntes at føre videre. - Begge ovennævnte Personer bleve nu opsøgte og heftede, den en var en Ex=Marine=Lieutenant ved Navn Thurtel, en med get agtværdig Kjøbmands Søn, og den anden en Musicus og Sanger der har været engageret ved adskillige Theatre. Den Sidste tilstod strax Alt, idet dan søgte gandske at skyde Skylden paa sin Kammerat, Lieutenanten, og viste den Dam hvori man havde kastet Liget. Hidindtil havde dette Mord kun bag ret Præg af en isoleert Forbrydelse, men en vis Wood har sidenefter tilkjendegivet Øvrigheden at han for kort siden var blevet lokket i et Huus ved Themsen, hvor man havde villet dræbe ham. Det viste sig nu at Thurtel havde leiet dette Huus, og at Hazardspil gik i Svang der. Denne Wood var blevet lokket derhen ved en billet der var skrevet i en Elsker inde, en vis Mis Royes Navn, og denne Mis, befandtes nu at være en Svigerinde af den ovennævnte Probert. Begge disse bleve nu tilligemed den Førstes Kone ogsaa heftede. Omendskjøndt Forhørene gik temmelig hemmeligt for sig, har dog Rygtet allerede udspredt at der ved deres Bekjendelse er kommet en udbredt Conspiration for Lyset, hvis Hensigt det har været at lokke Folk i to ved Theemsen liggende Huse, hvor man efterat have forledet dem til Spil, dræbte og plyndrede dem, og siden kastede deres Liig i Floden. - Disse Sammensvorne førte en Fortegnelse over de rige og lykkelige Spillere, og de, hvis Navne man fandt bemærke de derpaa, vare bestemte den nære Død. Undersøgelserne angaaende dette gruelige Mord fortsættes.
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Omstændighederne ved det i Paris forefaldne Mord ere i Korthed følgende: Dr. Sam. Castaing er anklaget for at have i Octbr. f. A. forgivet en vis Advocat navnlig Hipolyte Ballet og til samme Tid i Forening med dennes Broder August Ballet at have tilintetgjort den Førstes Testamente. Endelig skal han i Juni Maaned d. A. have ombragt August selv. Castaing som var af fattig Familie havde studeret Lægevidenskaben, men var ikke kommet saavidt at han ved Praxis kunde forskaffe sig det Nødtørftige, og befandt sig derfor altid i Pen mangel og Forlegenhed, der især forøgedes ved en Forbindelse han stod i med en Enke, der havde født ham nogle Børn, og allerede forhen besad 3de som Castaing alle maatte underholde. Castaing havde stedse viist sig som en omhyggelig Ven af Hepolyte Ballet, der leed af en tærende Syge. Endelig døde han, og ved Ligets Undersøgelse bemærkede Lægerne, hvoriblandt Castning befandt sig, at omendskjøndt den Afdøde var meget udtæret, hans Død dog ingenlunde kunde antages for at være en Følge af hans Svindsot, hvorimod man meente, at visse Gifter kunde været Skyld deri. Denne Opdagelse var vigtig, især da man vidste at C. havde studeret Gifterne og kort for Hs. Død kjøbt 25 Granlæddikesuurt Morphium. Flere Omstændigheder lade formode at Hs. Testamente var til megen Fordeel for en Søster, men derimod til Broderens Skade. Man søgte det, men ingensteds var det at finde. Endelig erklærede C. at det var i en vis Lebrets Hænder, der forhen havde tjent den Afdøde som Skriver, og maatte have 100000 Fr. for Udleveringen deraf. August gav C. den udfordrede Summa, hvormed denne foregav, at gaae hen til Leiret, og kom tilbage med et Tostament, hvori August tilsikkredes en Formue af 1200 Fr. aarlig Rente. Nu var C. ogsaa ude af sin Nød, og kunde endog sætte en Capital af 20000 Fr. i offentlige Fonds. Dog vee den der først engang kastet sig i Lastens Arme, C. gi videre, ved List søgte han at faae August til at oprette er Testament til hans Fordeel. Det lykkedes, og nu vidste haat overtale sin Ven til at gjøre et lidet Lystpartie til S. Cloud, hvor de indtraf ved Aften. C. forlangte en har Flaske heed Viin, begge kom Sukker og Citron i Vinen, er nu gik C. pludselig bort under Foregivende, at besøge i Syg. Da han kom tilbage fortalte August ham, at he havde fundet Vinen meget bitter og desaarsag ikke drukke alt. Han havde en meget urolig Nat og var næste Morgeikke istand til at staae op af Sengen. C. lod sin Ven, hos hvem meget heftige Coliksmerter indfandt sig, drikke kold Melk. Man lod en anden Læge kalde, der efterat have for reskrevet en smertestillende Drik, bortfjernede sig. Symp tonerne blive værre og værre, og C. lod nu August indtag en Theeskeefuld Emetique og Morphium, hvis Virkning ved hurtig og ulykkelig. Omsider opgav August Aanden i Cestaings Arme, der ved denne Leilighed lagde den inderlige Bedrøvelse for Dagen. Denne gyselige Tildragelse bliver forhandlet ved Domstolene og Forhørene have i flere Dage være fortsatte. (Castning er dømt til Døden).
Jyske Efterretninger, 1823-12-04
Fædrelandet.