JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-11-07
J Følge skeedte Beslutning ved holdte Samling paa Laage gaard den 27de hujus sidst, bliver bemelte Gaard, der staaer for frie Hovedgaards Taxt 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., Mølleskyld 4 Skpr. 1 Fdkr., Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb., saavel som et Stk. ufrie Eyendoms Jord, Hvegholms Mark kaldet, staaende for Hartkorn i Tdr. 3 Fdkr. med 2de dertil hørende Fæstehuse, stillet til 1ste offentlig Auction den 29de Novbr. næst, bemelte Hovedgaard er som bekiendt, beliggende udi en af Jyllands behageligste og frugtbares Egne, nemlig Coldinghuus Amt, Nørvangs Herred, 2 og en halv Miil fra Horsens, en Miil fra Weyle, og tre fierdendeel Miil fra Tiirsbech Strand; dens Udsæd er 24 a 30 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 100 a 120 Tdr. Havre, 10 a 12 Tdr. Boghvede, Høe=Avlen er omtrent 300 Læs, der dog vist i alt kan forbedres anseelig; af Besætning kan holdes 70 a 80 Hollænder Køer, 10 a 12 Bæster, foruden Faar, i Forpagtning har været svaret 4500 til 50 Rdlr. aarlig, foruden hafte Agrements; dens Bygning er Bindingsværk, sufficant og god, og for en honet Familie særdeles agreabel til Beboelse, som og asseureret i Brand=Cassen for 10000 Rdlr., og ligesom Gaarden efter Hammerslag staaer for Kiøberens Regning, saa bliver og sammestrax gjort rydelig af Beboeren S. T. Hr. Jacob Kruse, et Par Værelser i det ene Fløy Huus undtagne og følger i Kiøbet, imod Capital og Renters Betaling til næstkommende Wiborg Omslag, afvigte Aars hele Afgrøde, der under Lukkelse, findes tørt og got, indavlet i Laden, eftersom dette Aar Rug=Sæd, er lagt af got og forsvarlig indkiøbt Sæde Rug; den ved Gaarden værende Skov, er baade fredet og af store Træer, ligesom af Tørv=Jord befindes meer end det fornødne; skulde fornøye lig Bud ey skee benævnte 29de Novbr., bliver 2den Auction den 8de Decbr., og 3die og sidste Auction den 9de Decbr. næstkommende, da bemelte Gaard med dens tilhørende absolute vorder bortsolgt paa bemelte Laagegaard om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, ligesom og bemelte 9de Decbr. og følgende Dage paa benævnte Sted vorden bortsolgt en stor Deel nye og moderne Meubler og Jndboe, saa ve som ildboe og Besætning, og kan den Kiøbende af Gaarden vist være tient med det meeste. End videre bekiendtgiøres de Herrer Creditorer, at den 28de Novbr. næst er berammet at holdes en Commissions=Samling udi S. T. Hr. Jacob Kruses Opbudsboe, paa indbemelte Laagegaard, deels for at modtage de sidste Commissions Dag udeblevne Creditorers Krav, deels ved Underskrift at Panthaverne at anthorisere de fornødne Auctions=Conditioner, og endelig i et og alt at befordre dette Opbudsboes Tilendebringelse Datum Commissionsstedet paa Laage, den 28de Octobr. 1777. E. Bang. N. Munch, udnævnte Opbuds=Commissarier udi S. T. Hr. Jacob Kruses Opbudsboe.
Berlingske Tidende, 1777-11-07
Udi Fladstrand er afgangne Hans Larsen Slettes Enke Johan ne Niels Datter Fred ved Døden afgaaen den 5te Septbr. sidstled. bendes Efterladenskab samme Dag antegnet og forseglet, 30te Dagen aabnet og vurderet, som den 27de Novbr. førstkommende bliver auctioneret; enhver derfore, som maatte have nogen Slag lovlig Fordring i bemelte Stærvboe, indkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborg Jydske Efterretninger, at anmælde og lovlig bevise det ved de her efter holdende Skifte Samlinger til 6te og 12te Uges Dagen, som herved fastsættes at foretages i mit Huus den 11te Decbr. og 22de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til hvilke Tider og Sted Debitorerne, om nogen findes, ville indfinde sig, for at erlægge hvad de ere skyldige, hvorved Søgsmaal og Bekostning forekommes, da enhver skal vederfares Ret og lovlig Behandling. Fladstrand, den 14de Octobr. 1777.
Berlingske Tidende, 1777-11-07
Efter at forrige Kiøb- og Handelsmand Hans Richardtzen, Joh. Gleerup. Glodstrup her i Callundborg, for os som dette Stæds Skifte=Forvaltere har angivet hans Boe under Concours til hans Creditorer Betaling, samt for een Tid, indtil Kongel. allernaadigste Beling og Frihed for personlig Arrest erholdes, absenteret sig, have vistrax antaget os hans Boe med Registering og Vurdering, samt videre paafølgende Auction, og for at svare Boet vidtløftige Fekostninger paa saadan Proclama og Jndtaldelse, som Loven befaler, allerunderognigst ansøgt og erholdet Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste befaling af Dato 19de Passato at Jndkaldes til Creditorerne og alle Vedkommende, naar den skeer 3 gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske og Altonaiske tydse Tidender, samt Adresse Contoirets Efterretninger, maae ansøn- og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclamatier Loven. Thi maatte det behage bemelte Sr. Glodstrups Crediorer og alle Vedkommende at lade sig denne nu herved skeede Jndkaldelse være efterrettig, og inden den i Loven foreskrevne Tid indfinde sig til os med deres Krav, og hvad de i nogen Maade enten imod Debitor eller den ene Creditor mod dens andens formeenende beste Berettigelse til Boets Effecter kunde have at erindre og paastaae, og meldes ellers til Efterretning, at den 25de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, er een Samling i Boet berammet, om nogen da ved Protocollen maatte have noget at fremføre. Callundborg, den 30te October 1777. M. Leerager. U. Ludvigsen.
Berlingske Tidende, 1777-11-07
Mandagen den 17de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, begyndes Auction paa Sæbyegaard ved TiSøe i Sielland, over endeel Meubler, Kobber, Tin, Porcelain gode sine Sengeklæder, Dækketøyer, nye Dreyeler og Lærreder, samt Dynevaar a., alt paa almindelige Conditioner. Trykte Catalogi herover bliver saavidt som mueligt udsendt, men hvilke Liebhaber der ikke skulle faae samme paa sin Boepæl, behage derom at søge Oplysning paa Gundetved.
Berlingske Tidende, 1777-11-07
Foruden skeedte Proclama, læst udi Siellandsfahr LandsTing Onsdagen den 15de Octobr. h. a., indkaldes tillige herved alle afg. Sr. Lorenz Alsted With, Fæstere af Wendets Mølle under Knabstrups Gods, hans Credi og Debitorer, med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at anmælde sig hos mig undertegnede, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og saa vidt efter Boet Tilstand kan tilstrække til Gieldens Afbetaling. Knadstrup, den 11te Octobr. 1777. C. D. Lunn.
Berlingske Tidende, 1777-11-07
Efter den i disse Tidender under Dato 4de August, sidst stede Bekiendtgiørelse, som den 8de, 11te og 18de August, næst efter en publiceret, blev Skiftet efter afdøde sal. Mad. Jensen i Walsøelille paa Skjoldenesholms Gods i Dag foretaget, men ikke til Ende bragt; nogle af de respective Arvinger vare mødte deels personlig og deels ved Skrivelser til Skifte=Retten, men nogle ere aldeles udeblevne, for dem af Arvingerne, som ikke har været mødte, eller skriftlig tilkiendegivet hvad de under Skiftet maatte have at erindre, er samme bleven udsat i 3 Uger til den 17de Novbr. førstkommende, da Skiftet igien bliver foretaget og sluttet; de udeblevne Arvinger ville altsaa møde bemelte Tid for at anhøre hvad allerede er passeret, og derefter fremkomme med hvad de imod de anmelte Fordringer maatte kunde have at erindre; ellers mældes til vid kommende Arvingers behagelige Efterretning, at Stervboens Formue ikke findes tilstrækkelig til den anmelte Gields Afbetaling. Skjoldenesholm, den 27de Octobr. 1777. M. Giessing. Foruden at alle og enhver, det være sig Credi= og Debioeller andre, som maatte have noget at erindre, allerede ved et lev lig Proclama ere indkaldede, at møde i Skifte=Retten paa LundiDueholm Amt den 27de Novbr. førstkommende og den 18de Febr. 1778., samt ellers inden den i Loven allernaadigste befalede Aar og Dags Forløb, efter afg. Cancellie=Raad Thomas Lund til bemelte Lund, bliver samme til ydermere Bekiendtgiørelse herved udde Kiøbenhavnske Berlingske Tidender igientaget af ConferenteRaad og Amtmand. Thisted, den 24de Octobr. 1777. F. Hauch.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Fra Jtalien, den 15de Oct. Den 23de Sept. døde i Maryland Grævinde Clolia Borromet, fød Hertuginde til Grida af Genua en Moder af Cardinal Legatten i Ravenna, i sit 93 Aar. Hun var en heel Musa, og burde ogsaa have været udødelig, som denne. Hun talede Latin, Fransk, Tydsk, Spansk, Engelsk, lærte isin Alderdom endnu Arabisk, læste alle Skrifter som kom ud, kiendte alle, endog de dybsindigste Videnskaber, og i hendes Selskab lærte man meer, end af mange Forelæsninger fra let Catheder. Hendes Hukommelse blev af alle, som saae hende, beundret. Hun fortalte physiske Forsøg, som hun for 60 Aar siden havde gjort, som om de i Forgaars vare skedte. Allerede for mange Aar siden, har hun, fordi hun ikke kunde sove, brugt Opium, og det i en saa stor Dosi, at man dermed gjerne kunde have dræbt en Hest, men hun var engang bleven vandt dertil, som den anden Mithridat.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Bourdeaux, den 17de Oct. En Jtaliener, navnlig Jacob Morlinet, har her fundet den Konst, at forfærdige en Marmor, som er den naturlige saa lige som mueligt. Denne Composition er saa stærk og bestandig, at den kan udarbeydes med det selvsamme Verk tøy, som bruges til den allerhaardeste Marmor. Konstneten forfærdiger deraf Borde, Jndfatninger, Piller, Rammer, Gesimser, Ziirater, Altare, Tabernakler, Gulvstykter og deslige, som ere ligesaa bestandige, som den ægte Marmor.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Avignon, den 10de Oct. Udi Spanien blive Søe=Udrustningerne endnu stedse fort satte. Udi Ferrol og Carthagena maae 7 Skibe af Linien i tørste Hast udrustes, og at de skal giøre en lang Seplads, kan sluttes deraf, at de skal forsynes med Mund=Provision aa 5 Maaneder. Udi alle Spanske Havne er og optaget en Fortegnelse paa alle de Koffardieskibe, som uden mindste Foraling kan blive armerte.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Ostende, den 28de Oct. Man vil vide, at Lord Howe, da han forlod Nyepork, brikkun villet lade 3000 Mand blive der tilbage, saadant har givet Anledning til en heftig Ordstrid imellem ham og General Clinton, hvorudi Clinton reent ud og oprigtig har sagt. "Saasnart de er bortseylet, Mylord, vil Washington jage mig med mine 3000 Mand ud af Nyeyork, og jeg veed ikke, hvorledes jeg skal kunde forhindre det." Dette bevægede Sir William Howe til at udskibe endda 6000 Mand, thi de vare allerede virkelig indskibede, for paa den Maade at see Nyeyork nogenledes sat i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Brunswig, den 30te Oct. J Følge vore sidste Efterretninger fra London syntes det, at Hoffet ventede ligesaa meget som Publicum paa Tidende fra den Americanske Armee; thi paa den Øe Wigth, i Portsmouth og i Falmouth vare Kongelige Baade bestandig færdig til afgaae, og laae derfra lige til London, for strax at overbringe enhver ankommende Efterretning; Rygtet og Armeens Landgang i Maryland, hvilket Skibet Lord How havde medbragt, gik der endnu bestandig, og som det syntes ikke uden Aarsag, saasom det skeede med Minister Samtykke, og i visse Maader efter dets Ordre, at denne Efterretning blev paa sædvanlig Maade afslagen i Lloyds Kaffe, huus. Men derudi blev allene meldt om Landgangen, som er skeet den 16de Aug. i Georg Town, 70 Miile fra Philladelphia, og at denne Armee var rykket frem mod Philladelphia paa 30 Mille nær. Georg Town ligger paa den høyre Side af Chesapeak=Bay. Baltimore derimod, hvor efter den anden Beretning Landgangen skal være skeet, ligger paa den venstre Side af Bayen. Landgangen i Baltimore skulle og have den Ubeqvemmelighed, at Armeen, for at komme til Philladelphia, maatte først passere Susquehannah, som en een af de største Floder. Det Project, at trænge frem i Pensylvanien fra denne Side, er ellers, i hvor meget det Engelske Ministerii Venner i London end ophøye samme, dog ikke uden Vanskelighed. Militzen saavel i dette Land, som i det næstliggende Virginien, er meget krigersk, og Virginien, især har taget meest Deel udi den gjorte Opstand, hvilket den rige Washingtons Jndflydelse giver Anledning til at formode. Et stærkt Corps Virginier staaer paa Grændserne af dette Land under General Lewis, en Mand, som i den sidste Franske Krig indlagde sig stor Berømmelse, og General Howe skal næppe have været i Stand til, at forhindre hans Forening med General Washington. - Hvad angaaer de øvrige vidt udseende Forhaabninger, nemlig at de 3 Generaler, Howe, Bourgøyne og Clinton havde fra George=Town, Albany og Nyeyork, saaledes indrettet deres March, at General Washington slet ikke kunde undvige dem, da skal saadant efter vore Londonske Beretninger ikke let kunde troes, saasom disse 3 Generaler, om endog alle fordeelagtige Efterretninger vare sandfærdige, staae henimod 300 Engelske Miile fra hinanden, og har hver et fiendtlig Corps for ved sig eller i Flanken, maae marchere i et Land som er fuldt af Graver og Canaler, have store Floder at passere over, og træffer næsten hver Miil et Fort, som standser dem, indtil de bringe deres Artillerie for samme. Den Efterretning, at den Bourgoniske Armee allerede er ankommen for Saratoga, og har besat samme, er ogsaa usikker, da man veed, at der findes ingen saadan Lieutenant William son, som skulle have skrevet det Brev, der indeholder denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
London, den 24de Oct. En Skrivelse fra Aberdoen i Schotland melder under 6te Oct. følgende: J Forgaars lod en Americansk Kaper sig see meget nær ved vor Bay, hvilket har foraarsaget stor Skræk, saasom vi ey paa nogen Maade vare i Stand til at forsvare os. Nogle Fiskerbaade, paa hvilken Kaperen stødte, maatte overlade samme deres Fiske, hvorfor den ganske artig betalte dem; Kaperen stillede derpaa sin Cours mod Norden, og i Morges ankom her en Expresser fra Petercherd med den Efterretning, at samme havde optaget et stort Skib, og bortført det med sig. Denne Omstændighed foraarsager her saa meget større Bekymring, da den herværende Handel paa Kysten er meget betydelig, og vi have næsten intet Middel vor Magt, til at standse dette Uhæld. - En anden Skrivelse fra Kingsale melder, at de Jrlandske Kyster blive igienforuroeligede af Americanske Kapere, at tvende Kapere hav ladet sig see paa Høyden der af Havnen, men ere strax derpaa igjen bortseylede, da de have seet, at det var intet for dem at fiske. - Endskiønt vore offentlige Blade endnu melde om det Franske Hofs fredelige Sindelav, ja endog forsikre, at Doct. Franklin i Følge de af Lord Stormont gjorte Forestillinger er bleven nødt til at forlade Paris, saa mangler det dog ikke paa Efterretninger, som modsige saadant, desaarsag anseer man et Fredsbrud imellem Frankerig og Engeland, som uundgaaeligt og nær forestaaende. J sær melder en Skrivelse fra Dynkirken af 14de Oct., at et der i Havnen anholdt Americansk Skib har, strax efter en Couriers Ankomst fra Paris, faaet Friehed til igjen at udløbe, hvilket det og har gjort under mange hundrede Tilskueres Frydeskrig. Man anseer dette som et Forbud paa et nær forestaaende Fredsbrud.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
London, den 28de Oct. De seeneste Efterretninger fra America ere af 2den Sept., og indeholde iblant andet, at General Howe er landet ved Mundingen af Elk Floden i Chesapeak=Bay, og er virkelig paa Marchen mod Philladelphia. - Andre over Frankerig erholdte Efterretninger fra America melde, at den 12te Sept. var ved Philladelphia forefaldet en Trefning imellem Howes og Washingtons Armeer, hvorudi Washingtonshavde mistet 2000 Døde og Blesserede, men Howe ikkun 800 Mand, og erobret Americanernes Magaziner; derimod havde General Bourgoyne med sin Armee ved Albanien lidt et Nederlag, og den heele Kyst af Nord=America var bleven ødelagt ved en heftig Storm.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
London, den 31te Oct. Hoved Jndholden af de Depecher, som Hoffet har faaet fra General Howe med PaqvetBaaden Smallow, som har været 7 Uger og 5 Dage under ves fra Nyeyork, er følgende: at Hove den 22de August har landet ved Chesapeak=Bay ved Elk=Floden, og den 27de ejusd. tiltraadt Marchen mod Philladelphia, fra hvilken Stad han har været 50 Mille borte, men at General Washington har befundet sig med 15000 Mand i en vel forstand set Leyr paa en Høy ved Wilmington, 25 Miile fra det Sted, hvor General Howe gjorde Landgang, og syntes at have i Sinde, der at forvente den Engelske Armees Angreb, hvortil Howe og havde gjort de fornødne Anstalter. En over York indløben Efterretning melder alt at Waghingtor allerede var slaget, og at Howe havde indtaget Philladelphia.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Venedig, den 28de October. Alle Beretninger fra Tyrkiet bekræfte eenstemmig, at Krigsmagten der nu er meget anseelig. Mufte og alle Lovkyndige i Constantinopel prædike høyt og lydeligt, og igientage det utallige gange, at i sær deres store Prophets reen Lov nødvendig udfordrer Krig, og forbinder Storsultanen, til paa nye at gribe til Vaaben, om han endog derved skulle udtømme alle sine Skatkamre, og at alle retskafne Musselmænd maae derudi staae Regieringen bie. Disse Bestræbelser af Mufti og hans Tilhængere have gjort det forønske Jndtryk. Folket knurrer ikke meere, men er sprigt og muntert. Storsultanen derimoder, fra den Tid af han omgaaes med Krigs=Tanker, i saa slet et Humeur, at næsten enhver frygter for at komme for hans Øyne. Der kommer og virkelig ingen til ham, uden hans Ministre og Sultaninder.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Berlin, den 4de Nov. Da Hs. Majest. Kongen har udnævnt sin Kammerherre, og Legations=Raad Hr. von Bismark til extraordinaire Envoye ved det Kongelige Danske Hof, saa er bemeldte Hr. von Bismark i Søndags afreyst til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Constantinopel, den 3die Oct. I Dag begynder Ramasan eller Tyrkenes Faste. Det uagtet blive Krigs=Udrustningerne ivrigst fortsatte, og Capitain Bassa, som nu regierer alting, vil inden 2 Maaned have i det mindste 60 Krigskibe samlede. Alting er eller her ganske stille; dog synes en stor Jld at ulme under Asken Udi Europa og Asien er det paalagt alle, saavel Undersaattere som Tyrker, at ethvert Huus skal herefter hvert Aars vere til Krigen en Chilo Kornvahre eller Byg, og at hvo som ikke har saadant, skal betale dets Værdie i Penge. En Chiludgiør i Vægt et Centner.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Warschau, den 29de Oct. For nogle Dage siden er en Expresser ankommet til Hoffet fra Camineck, som skal have medbragt vigtige Efterretninger. Men de som den Russiske Ambassadeur har samme Dag faaet med en Expresser fra bemeldte Egn, skal endnu være langt vigtigere, og man vil forsikre, at en Krig imellem i Rusland og Porten er uundgaaelig. Man vil fra Constantinopel have vigtige Nyeheder og Forandringer, som den skal være forefaldne. Vist er det, at Russerne give nøye Agt paa alle Tyrkernes Bevægelser og Anstalter, ere og underrettede om alt, og desaarsag sætte sig i saadan en Forfatning, hvilken, dersom der skulle komme til Krig, vil ganske kuldkaste Tyrkernes Regiering i Europa. Man vil faae at see, hvad for en Rulle den her værende Tyrkiske Gesandt vil spille, dersom en vis Efterretning om det, som skal være foregaaet i Moldau, bliver bekræftet.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Bryssel, den 30te Oct. Ved de seeneste Breve fra Paris erfares, at de KrigsTropper, som ere bestemte til de Franske Colonier i America, ere blevne indskibede paa Transportskibe i Brest, og de øvrige Havne af Bretagne, og at disse Skibe allerede den 12te huj. ere afseylede under Bedækning af 2 Krigs=Skibe. Ved denne anseelige Krigs=Magts Afsendelse, midt i Fred til saadanne Establissementer, hvor der allerede findes et tilstrekke, ligt Antal Tropper, til at besørge Tienesten, og ved de øvrige Messyrer, som man har lagt Merke til, anlediges alle Slags Formodninger, som ey love nogen lang Freds=Vedvarenhed.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Florentz, den 17de Oct. Om Natten imellem den 15de og 16de hujus havde vien forskrekkelig Storm, hvorved fulgte Regn, Torden, Lynild og Hagel, som vedholdt meget længe. Denne Orkan har ødelagt Markerne, revet Tagene af mange Huuse, omkastet Muure, oprykket Træer med Rødderne af Jorden, og med get Qvæg er blevet begravet under de nedfaldne Stalde. Skaden er meget stor, og kan endnu ikke bestemmes. Dagen derpaa Klokken 11 om Formiddagen reyste sig atter en langt heftigere Storm, og man erfarer, at henimod Taglig Ferro ved Floden Garza, have de fra Biergene nedflydende Vandstrømme ført saa mange Steene og Jord med sig, at Landeveien paa 7 Miile er ganske bleven opfyldt dermed. Endog de omliggende Egne af det Storhertugelige Lyst=Slot, deel Poggia a Cajans ere oversvømmede og skiulte med alle Slags Vrag. Hs. K. H. Stor=Hertugen har i Morges begivet sig til de Stæder, som have lidt meest, for at dømme om Skaden, som en kan vurderes.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Fra Spanien, den 14de Oct. Enke-Dronningen af Portugal ankommer i November Maaned med en Svite af omtrent 100 Personer, til Eseurial, hvor Hoffet vil forblive indtil December. J Dag har Regieringen udi Madrit bekiendtgjort en Relation om Erobringen af den Portugisiske Colonie St. Sacrament. Breve fra Syd=America melde, at imellem General Den Cevallos og Marquisen af Casa=Tilly, som commanderte Floden, har hersket en Misforstaaelse før og efter Erobringen af Catharinæ Øen, og at i Følge de Besværinger, som Generalen har sendt til Hoffet, skal Escadren commanderes af en anden Chef, saa længe indtil Hoffet har afsendt en General=Lieutenant til at antage Commanden.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Helsingøer, den 10de Nov. Den 7de hujus indkom fra Nordsøen 13 Skibe, hvoriblant 1 Dansk Fregat, ført af Capitain Jørgensen, og 1 Snov af Capit. Jbsen Dahl, begge af og til Kiøbenhavn fra St. Croix og St. Thomas, i Dansk Brigantin fra Norge til Kiøbenhavn med Jern og Breder, 1 Dantziger Fregat med Ballast fra Dublin, 1 tremastet Gallioth fra London med Stykgods, i Snov fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin, alle 3 til Dantzig, 1 Stetiner fra Bourdeaux med Dito, 1 Dito fra ibid. med Sukker, begge til Stetin, 2 Dito af og til Stettin fra London med Stykgods, 2 af og til Konigsberg fra Leverpool med Salt, 1 Engelsk af og fra Hull til Stetin med Ballast, og fra Østersøen ansom i af Kønigsberg, og 1 af Stetin, begge fra Kongsborg med Rug og Hvede til Bourdeaux, 1 Brigantin af og til Moss tra Kiøbenhavn. Den 3de hu. indkom fra Nordsøen 11 Skibe, hvoriblant Skipper Smith fra London med Stykgods, og Skipper Kofoed fra Straat David, begge af og til Kiøbenhavn, 1 Brigantin af Christiansand fra St. Croit med Sukker, 1 Dantziger Fregat med Ballast fra Amsterdam, bro samme har losset en Ladning Rug, Hamp og Tælle fra Archanger, 1 af Dantzig, 1 af Stetin, begge fra London med Ballast, 3 Svenske Brigantiner af og til Stokholm. Samme Dag ankom fra Østersøen 1 Engelsk Grønlandsfarer af og til London fra Stetin med Staver, 2 Hollandske fra Memel og Riga, 2 Engelste fra Petersborg, sidst fra Kiøbenhavn, hvor begge have havt Haverie. Til Nordsøen udgik 28 Skibe, hvoriblant Galiothen Alexandrine heraf Byen til Bourdeaux. Den 9de huj. ankom fra Østersøen Capit. Westbom af og fra Kiøbenhavn til Marseille og St. Croix. J Sundet ligge for contrair Vind 16 Skibe til Nordsøen, hvoriblant Capitain Hammer til Guinea, Capitain Westdom og Capitain Thiesen til St. Croix, allere af og fra Kiøbenhavn, og 12 til Østersøen, blant hvilke i Brigantin af Christiansand fra St. Cro 1 til Kiøbenhavn, Skipper Smith fra London og Kolved fra Straat, begge af og til Kiøbenhavn. Vi have i Gaar Natten stærk Sidem af S. S. O, dog kom, Gud være lovet, det Sundet og Havnen liggende Skibe ey til nogen Stade. - Havnen indkom den 8de huj. 1 Fartøy af Drage fra Aalborg med 900 Tdr. Magazin Rug til Cronborg, Skip. Rasmus Banssen at og fra Middelfardt med Rug og Fredevahre. Den 9de huj. Skip. Albrecht Minor af og fra Nyekiøbing paa Falster med 300 Tdr. Kornvahre, og Skipper Munck fra Kiøbenhavn med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
Kiøbenhavn, den 10de November. Den 18de Sept. a c. har Hs. Kongel. Majest. allernaad. confirmeret Mægler Christian Jürgensen til at være tillige Dispacheur her i Staden. Den 3die Nov. er Hans Bøye, allernaad, beskikket til at være Obervisiteur ved Maleverkets Consumtion her i Staden, med Navn af Controlleur.
Berlingske Tidende, 1777-11-10
J Fredags blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Conference=Raad von Stemann, Ridder og første Deputeret i det Vestindisk Guineiske, samt General Toldkammer, og Frøken von Schmettan, Hof=Frøken hos Hendes Majestæt, Dronningen.