JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-02-06
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Hof= og Stads=Rets Procurator Erich Christopher Kramer af Kiøbenhavn, som Curator bonsrum i afg. Glashandler Jostod Scemanns Stervboe sammesteds, Bevilling ved Proclama i Aviserne at indkalde bemelte Stervboets Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 19de Januarii 1789. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som i forbemelte afg. Enkemand Glashandler Joseph Scemanns Stervboe maatte have noget at fordre, at møde for os i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commis sten, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 20de Januarii 1789. Falde. Stendrup. Feddersen. Efter Degnen ved Ølstad Menighed, Gunde Jørgen Raastrup, som ved Døden afgik paa Gaarden Lille Lintved den 18de December i A., er Skiftet begyndt med Registering og Vurdeting, en Skiftesamling er og berammet paa Arve Tompten Lille kintved den 24de Martii anstundende. Desaarsag lader Provsten Dødsfaldet 3de Gange efter hverandre i de priviligerede Berlingske Tidender, foruden anden Publication, efter Boets ringe Omsændighed bekiendtgiøre, og indkalde fraværende Arvinger, fødte Værger, saavelsom Debi= og Creditorer og alle andre Vedkommende, at de behagentlig ville møde benævnte Tid og Sted med de Beviser Loven æsker, til Leqvidation i Boet, da enhver efter Boets Omstændigheder, skal vederfares den Ret Løven befaler. Holts Præstegaard, den 10de Januarii 1789. Hans Speilberg.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
Ved det Kongel. Norske Jæger=Cope er sidstleden den 28de November ved Døden afgangen Premier=Lieutenant Phillig Christian von Moritz, hvis efterladte Stervboe af os undertegnede Commissarier er taget under lovlig Behandling. Thi bliver herved med Aar og Dags Varsel indkaldet, saavel de respective Arvinger efter ommelte Lieutenant Moritz, som dette Stervboes Credi= og Debitorer, de første at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos os at anmelde og beviisliggiøre. Moss, den 24de Januarii 1789. P. L. v. Stiholdt, A. S. v. Krebs, O. Juell, Premier Lieut. Premier=Lieut. Regiments=Qvarteermester, og Auditeur. Alle ved det Norske Jæger Corps.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
Det bekiendtgiøres herved: at Torsdagen den 26de Martii 1789, Kl. 1 Eftermiddag, bliver paa Scheens Raadstue i Norge ved offentlig Auction opraabt og denne Gang bortsolgt, 1 Fald antageligt Bud skeer, efter nedsatte Vurdering: Sovvel conditionerede Skibe, som alle med god og fuldkommen Jnventarium ere forsynede, og befindes beliggende for Anker paa Strømmen ved Forstaden Porsgrunds vestre Side, tilhørende Kiøbmændene de Herrer Simon & Jørgen Zachariason i Scheen deres Opbudsboe, og ere disse Skibe, nemlig : 1) Enigheden, af nye fortømret, paa 260 Træelast= eller 183 en halv Commerce=Læster. 2) Patientia, af nye bygt i Porsgrund 1784 af beste Materialier, paa 130 en halv Træelast= eller 89 Commerce=Læster. 3) Emanuel ligesaa nye bygt 1783, af lige Drægtighed. 4) Providentin, af nye fortømret, paa 160 Træelast, eller 115 Commerce=Læster. 5) Beneventura, at nye bygt 1782, paa 131 Træelast= eller 89 Commerce Læster. 6) Justitia, paa 167 en halv Træclast, eller 10 CommerceLæster. 7) Caritas, paa 179 Træe= eller 115 Commerce Læster. Hvilke Skibe kan anvises af Gunder Madson i bemeldte Vester Porsgrund, hos hvem og hviler Gienparteer af Jnventariitisterne til Eftersyn af hvem samme forlanger, ligesom om samme kan faaes Oplysning hos Opbudsforvalteren, Kiøbmand Hans Jørgen Rougtved i Scheen.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
Da Sognepræsten til Rødens Præstegield i Tronhiems Stift, Hr. Ole Meier, den 21de d. M. ved Døden er afgaaet, og hans Stervboe falder under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes herved Boets Credi= og Debitorer, samt enhver anden, som ved Skiftet maatte have noget at erindre, at anmelde dem hos Skifteforvalteren. Næsne Præstegaard paa Helgeland, den 28de November 1788. Frid. Chr. Bernhoft, Provst for Helgelands Provstie og Sognepræst for Næsne Præstegield. De som haver noget at fordre i afdøde Niels Huss, forhen Capellan pro Persona til Evte Præstegield i Christiansands Stift i Norge, og hans samme Sted sig opholdende, efterlevende Enke Andrea Marie Huus, fød Brun, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. Efter Opgivende for os som Skifteforvaltere, efter afg. Jomfrue Janiche Schubart, befindes det, at hun, saavel uden for Stiftet som Riget skal have efterladt sig Udarvinger som Sød. skendes Børn. Thi bliver disse herved, foruden foregaaende Proclamation efter Loven og Avertissement i Altonaer Mercur indkaldet at møde eller møde lade, for i lovlig Tid at legitimer sin Arve Ret og samme besvagte inden de, her paa Raadstuen, hver Torsdag Eftermiddag Kl. 2 Slet, foretagne Skifte=Sedsioner. Bergen, den 20de December 1788. skalling. Benton. Sion i forrige Aar er i Porsgrund under Brødsberg Amt. i Norge ved Døden afgaaet Mester=Kobbersmed, Svend Borg uden at have efterladt sig Livs Arvinger; hans Boe, som med megen Sield behæftet, er strax af mig taget under lovlig Behandling. Dødsfaldet bekiendtgiøres saaledes blot til Arvingernes Efterretning, der formeenes at opholde sig i Sverrig, da den Afdøde skal være fød i Jemteland, uden at man derom har kundet erholde videre Kundskab. Tvetengaard ved Port grund, den 2den Januarii 1789. Lucas Nørts.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som haver noget at fordre i Stervboet efter Tømmermand Jver Jensen, der i Aaret 1778 ved Døden er afgangen paa Fortet Fredensborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Comnission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som haver noget at fordre i Stervboet efter afdøde Tambour Niels Thronsen, der haver staaet ved det Kongelige Artillerie Corps, det 1ste og Liv Compagniet Nr. 8, indkaldes. herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes indkaldes og den Afdødes Avinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som haver noget at fordre i Stervboet efter Matros Poul Seier, der er barnfødt i Christiania i Norge, og i Aarer, 1780 ved Døden afgangen paa Hovedsortet Christiansborg Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevilderes Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter MairoErich Halvorsen, der er barnfød i Norge, og i Aaret 1784 ved Døden afgangen paa Kysten Guinea om Bordi Briggen uda indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Murer Han Meyer, der i Aaret 1778 ved Døden er afgangen paa Hoved fortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som have noget at fordre i Stervboet efter CorporatGotfrid Gleichmann af det Danske Liv=Regiment, der i Aaret, 1780 ved Døden er afgangen paa Hoved fortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hol og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer ; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis en deres Arve Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Sergeant Jo stod Gunch, der i Aaret 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes. og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som have noget at fordre i Stervboet efter Soldat Ho han Snobell, der i Aaret 1778 ved Døden er afgangen paa Hofvedsortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage. deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-06
De som have noget at fordre i Stervboet efter MusqvererJacob Henrichsen af det Norske Liv=Regiment, der i Aaret 1780. ved Døden er afgangen paa Hovedførtet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Soldat Barthold Rogge at det Norske Liv Regiment, der i Aaret 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg i Guinea indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Soldat OlThrousen af det Oldenborgske gevordne Regiment, der i Aaret 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Constabet, Niels Larsen Berven af det Kongel. Artillerie Corps, der i Aaret. 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedfortet Christiansborg Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og be deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter Constaden, Bent Haagensen af det Kongel. Artillerie=Corps, Capitain Gree, des Compagne, der i Aaret 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg i Guinen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Comnission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
fra Tyrkiet, den 25de December. Misfornøielsen saavel over Storvittens som StoradmiManglane og fordærvelige Foretagender, samt over det hognige Tab, som Porten paa alle Sider har lidt, til og saa ger, uagtet af Divanets Forsigtighed, iblant Folket i Conhammepel, som i Krigstider har en næsten afgiørende Stem i, at man, for om mueligt at forebygge Udbrudet af et alandingt Oprør, kaldte Søe og Landmagtens tvende HofMansoner til Residenstaden, under Paaskud af at under har deres Opførsel. Virkelig ankom og Storviziren ommalien imellem den 22de og 23de November og Capitain Gasaa den følgende Nat. Nu maatte den sidste være den lies Anklager. Man undersøgte og, for et Syns Skyld, skillige andre Klager saavel imod den ene, som den anden, men dømte omsider med megen Høitidelighed, at ingen at an havde gjort sig skyldig i nogen Brøde, de havde opførst i sen Storherrens troe Tienere, og deres lidte Tab var lindens Villie. Hermed syntes nu Folket nogenlunde Solliget, omendskiøndt ogsaa Efterretningen om Forliser af en Beresan indløb, medens Undersøgelsen varede. Dette Ginablen vel skildre som meget ubetydeligt; men det Tyrkiet Ministerium tænkte anderledes begyndte strax at frygte for Gante, og føiede for dette Tilfælde de Anstalter, at deran denne Efterretning ankom, maatte den ikke blive bendt for Folket ; men denne Forsigtighed var frugtesløs og Fattin grundet. Commandant Afiermann havde Ordre, optain Pachals Fraværelse at holde bestandig Speidere. i Daakom og at indberette alt hvad der gik for sig. Daualsendte Efterretningen om Fæstningens Jndtagelse, ganen Coureerskibet den forsigtige Befaling, ikke at lande, men fordre Brevskaberne ved et lidet Fartøi til Kalmakan Man en Storm kastede Skibet ind i Kanalen, hvor det hele Mandskab reddede sig i Land, og strax udspredte det ulykke. et Budskab. Den hele Stad vidste derfor Depechernes erhold, førend Kalmakanen havde igiennemlæst dem. Skil bet var ankommet om Natten imellem den 21de og 22de December, og den 22de, da de sidste Breve afgik fra Constantinopel, var alting derover i Bevægelse. Divanet holdte allerede om Morgenen en Forsamling, hvortil og Storherren blev indbudet, og iblant Folket afvexlede Raserie med Veeklager, Forbandelser med Jammerskrig, og Udbrudet af det farligste Oprør synes nungaaeligt.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Madrit, den 6te Januarii. Kongen har i Henseende til de geistlige Ordener fattet en meget vigtig Beslutning. Han har resolveret, nemlig : at den Post i det høieste Jnquisitions Raad, som ved Biskoppens af Olma, Den Francois Joachim d) Elletas Død er bleven ledig, og kun blev besat med Personer af Dominicaner Ordenen, skal herefter afvexlende besættes med Doctores Theologie, Lectører og Magistre af bekiendte Jndsigter og Lærdom i andre Ordener, saasom af St. Franzig, St. Augustinus, Carmels, Barmhiertighedens, Treenighedens, St. Hieronymus s. St. Basilius, St. Bernhards, St. Benedicts, St. Norberts og andre flere. Hs. Majestæt har og allerede udnævnet en til denne Post, nemlig Pater Francois Louis de Consuegra, af Franciscaner Ordenen, som var den høisalig Konges Skriftefader.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Manland, den 7de Januarii. Her er bleven bekiendtgjort et Reiserlig Hofdeeret, i Følge hvilket det Østerrigske Lombardie, da Fortsættelsen af Krigen, mod Tyrkerne er nundgaaelig nødvendig og fordrer overore dentlige Skatter, skal det Militairaar 1789 betale en Million Gylden.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Rom, den 7de Januarii. En af vore Jægere har skudt en meget rar Fugl. Den veiede 26 Pund og dens Fiære vare overordentlig smukke. Naturkyndige paastaae, at det er en Ægyptisk Gala eller Jndiansk Omir. Man har overleveret Paven den, som har gjort Cardinal Zelade, der eier et Fugle=Cabinet, en Foræring af samme.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Jasse, den 12te Januari. Russerne have atter erholdet en rigtig Fordeel over Tar kerne. General Kammensky har slaaet Tyrkerne og Tartarerne ved Bender, og herpaa blequeret denne Fæstning: Nogle Pachaer, Kanoner og Fahner ere faldne Skierherrerne, i Hænderne, og man venter daglig en nærmere Underretning om denne Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Lemberg, den 17de Januarii. Coburg, at den Russisk Keiserlige General Kammensky, at I dette Øieblik indløb her den Efterretning fra Prindsen af Grev Romanzows Armee, har tilføiet Tyrkerne og Tartarerne et anseeligt Forliis. Han har overrumpler begge Pa sterne ved Ganezura og Salsigna, har dræbt af Fienden 4000 Mand og gjort 87 Gemene, 3 Sultaner og mange andre fornemme Tyrkiske Officerer til Fanger. Man smigrer sig med, at Benders Jndtagelse torde følge paa denne vigtige Fordeel. Haag, den 24de Januarii. Uvirksomhed. Aarsagen hertil er vel Sagernes Forfatning J Henseender til vore Statsanliggender er endnu alting i i Engeland, formedelst hvilken adskillige Magter ere i Uvirhed i Henseende til de tagende Foranstaltninger. Det er naaturligt, at ogsaa vor Republik, som ikke allene er alliere med Engeland, men hvis Constitution og igjen oprettede Jndflydelse i Europas almindelige Anliggender tildeels er et Værk saavel af en Pitts som af en Herbergs Forvaltning : maae rette sig efter Sagernes Forfatning i Engeland, og derer aldeles ikke at tvivle om, at vor Administration soventer paa Udfaldet af den vigtige Sag angaaende Regentskabet eller rettere, om Regieringen bliver ved det Pilske Partie, eller falder til det Foriske, for at udvikle Følgerne af sit System, og i Besyndelighed de Resolutioner, Foranstaltning ger og Skridt, som angaae de Nordiske Anliggender og Fredens Jstandbringelse i samme Egn, hvorved de tre forbundne. Magter ikke allene have en fælleds Jnteresse, men som de og søge at bringe i Stand.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Pohlen, den 24de Januarii. Vore Udsigter blive alt mørkere og mørkere. Russerne føie ingen Anstalter til at forlade Republikens Geber, og det Raad, som nogle paa Rigsdagen have givet, at tage Magaauinerne fra dem, i Fald de ikke selv bragte dem bort, torde vel neppe blive fulgt. Lægger man endnu hertil Uroelighederne i Norden, om hvis lykkelige Bielæggelse næsten alle paa nærværende Tid tvivle: saa synes Udbrudet af en endnu almindeligere Krig, desverre, ikke at være meer langt borte Vilde dog Himmelen velsigne alle fredelskende Magters Underhandlinger, og forebygge en endnu større Blodsudgade se. Blandt andre Forslag, som ere givne den til Berlin bestemte Gesandt, skal dette være, at Kongen af Preussen maatte udvirke, at Pohlen kunde ved Befuldmægtigede tiltræde. Fredscongressen imellem de krigførende Magter, og at Republken uden hindring kunde bringe udenlandsk Salt ind i Landet.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Wien, den 24de Januarii. Feldtmarskallen, Grev von Lasen, kom i Forgaars her tilbage fra Sundhedsbrøndene i Baden. Bemeldte Felde, marskal tilligemed Fyrsten af Lichtenstem og Grev von Peller grin giøre sig færdige at relse til Ungern, og saamart Veiret, tillader det, ville de alle tre begive sig til Armeen. Feldt.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
marskallen, Friherre von Landon, er bleven mere upasselig Efter et endnu ubetræftet Rygte er der i Constantinopel, paa Efterretningen om Octarams Forliis reist sig et stort Oprør, som fornemmelig de fra Asien komne Tropper skulle have, forøget. Tabet af dette Stad har giøre et stort Jndtryk paa det Tyrkiske Ministerium. Det fra strax ved den Franske Gesandt er allene have foreslaaet en Vaabenstilstand paa 6 Maaneder, men endog have tilbudet vigtige Opoffrelser, Kunne paa samme Tid Misforstaaelserne imellem Rusland. og Sverrig blive havede, saa tvivle vi ikke paa en nær forstaaende Fred. - Vor Tilberedelser til det forestaaende Feld. tog sortsættes endnu af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Stockholm, den 2den Februarii. J Dag bliver der holdt Rigsdagsprædiken, og derefter Gabnes Rigsdagen af Hr. Kongelige Majestæt i Rigssalen hver der, foruden de anordnede Pladser for Rigstænderne. Medlemmer, er udseet Rum for de Fruentimmer, som ere Gaasenterte ved Hoffet og ville bivaane denne Ceremonie, hentranvises dem af de til Placeringen Forordnede ; ligeleges faae andre Fruentimmer Plads, saavidt Rummet tillader. Pandenne Dag aflægges al Sorg, og Cavaliererne bruge det leie og røde Hofdragter. - Følgende Kongelige Jndkaldelse de bleven bekiendtgjort: Hs. Kongelige Majestæt kaldet: Harmed samtlige Rigets Stænder, Grever, Friherrer, Ridterskab og Adel, Slereste, Stædernes Befuldmægtigede og enige Almue, til at forsamle sig i Morgen, Tirsdagen den 3die Februarii Kl. 10 Formiddagen, i Rigssalen, for den at imodtage de Propositioner, som Hs. Kongelige Majestæt, til forelægge dem." Stockholms Slot, den 2den Februari Gustaf.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Kongsberg, den 30te Januarii. Den 28de Januarii blev Hans Kongel. Høiheds vor allernaadigste Kronprindses høie Fødselsfæst allerunderdanigst ertireret udi Viinhandler Zimmermanns Huus, som til den Ende var illumineret af samtlige Sølv Værkets Ober og Puk Sigere, der ved et frivilligt Sammenskud blev beværtet med anstændigt og Dagen værdigt Maaltid, hvorved de under betaler og Berg Muni tog sig Frihed at erindre Hs. Kongel. Velveds allerhøieste Velgaaende. Derefter blev denne for samtlige troe Kongelige Undersaatter høistvigtige og glædesude Dag, under eendrægtig Fornøielse tilbragt af meerbemelte Over og Pul Stigere med deres Familier ved et anrettet Bal, som varede indtil Kl. 6 om Morgenen, da hele Selskabet sluttede med de hierteligste Ønsker om den Allerhøiestes Varetagt og rige Velsignelser over Kronprindsen, hvis naadefulde Nærværelse ved Sølv Værket og hans høie Ophold paa Bergstaden afvigte Sommer, de ved denne Leilighed maatte kalde tilbage i den allergladeste og meest frydefuldeste Erindring. - Dagen efter den 29de Januarii blev Hans Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag høitidelig celebreret, ved en giæstfrie Beværtning for en talrig Forsamling af alle Sølv Værkets og Blaaefarve Værkers Officiantere, samt øvrige Betiente og Bergstadens fornemmeste Jndvaanere udi Hr. Oberberghauptmand Hiorts Huus, som tilligemed fleere i Nærheden liggende Bygninger paa det ziire ligste var illumineret. Under Maaltidet blev ved Skaaler, allerunderdanigst erindret Hs. Majestæt Kongens, Hs. Majestæt Enkedronningens, Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens og det Høikongelige Arvehuses Velgaaende mellem Kanoners Løsning og Musik af Bergsynger-Choret. Derefter blev denne høitidelige Dag videre celebreret ved et talrige. Bal udi Kiøbmand Withers Huus, af Bergstadens fornemste Familier, til Kl. 6 om Morgenen, da Selskabet adskiltes med de varmeste Ønsker og den Allerhøiestes Velsignelser overKongen, Kronprindsen, det Kongelige Arvehuus og Sølv Værket.