Berlingske Tidende, 1769-02-10
Paa Christiansborg Slot, den 31te Jan. sidstl., haver Hs. K. M. allern, behaget at udgire Forordning, angaaende hvorledes med Udvantninger og Executioner for efterstaaende Kongel. Skatter paa Landet udi Norge, herefter bliver at forholde. Til Lettelse for Almuen, Misbrug ved Jnddrivelsen at forebygge, og til Sine Jntraders Sikkerhed, byder Hs. M. 1) Forskaanes Almuen, hvorunder forstaaes alle som til Bondestanden henhører, for den til Skatte Restancers Jnddrivelse forordnede og i sig selv heel bekostelige Militaire Execution, saa at hvor nogen af dem med Skatterne, være sig saavel extraordinaire som ordinaire, over de til Betalningen foreskrevne Terminer staaer tilbage, indsøges samme ved Udpantning paa efterskrevne Maade: 2) Udpantningen skal forrettes ved hvert Steds Bondeleensmand og 2 vederhæftige Mænd af hvert Tinglang, som Fogden udnævner og Amtmanden dertil skriftligen beskikker; og maa ingen af disse Mænd vægre sig for at være følgagtig paa Udpantning, naar de derom af Leensmanden tilsiges, under Straf at bøde hver, og for hver Gang nogen uden Lovgyldig Aarsag udebliver, 1 Rdlr. til Sognets Fattige. 3. Fra Udpantningen undtages hvad til Gaardens Brug og Drift samt Beboerens Nærings Fortsættelse nødvendig behøves, nemlig: alle Ager= og Høe=Reedskaber, Skov= og Fiske=Redskaber, Baade eller Kaage og dets Redskab, Kakkelovne, nødvendige Gang= og Sengeklæder samt Kiøkken, tøy og alle Plov=Heste, men af Korn, Høe og Halm, samt Køer, Faar eller Gieder, ikkun det, som til Brug paa Stedet befindes at være høy fornøden og umistelig, hvilket Ammanden forud paaskiønner og ved Udpantnings=Ordren for hvert Sted ved Navn, Maal og Tal beskriver; hvorimod alt andet som der befindes, er Udpantning undergiven. 4) Det udvantede Gods føres til Leensmandsgaarden, og dersom det ikke der vorder indløst inden nestholden de Ting, bringes det videre derfra til Tingstedet, hvorsamme, i Mangel af Jndløsningen, ved offentlig Auction vorder solgt. Jmidlertid forbliver Godset under Leensmandens og de 2 Mænds Forseigling, Tilsyn og Ansvar indtidet enten vorder indløst, eller solgt; ligesom og Leensman den, naar Creature udpantes, imidlertid besørger dets For ring imod billig Betaling. 5) Til Pantets Jndløsning forundes den Skyldige Tid indtil det paa Udpantnings=Forretningen følgende neste Ting og den Dag, da Auctionen derover paa samme Ting vorder foretaget, som hannem 14ten Dage forud af Leensmanden vidnesfast kundgiøres. Løses da Godset imedens det endnu er paa LeensmandsGaarden, betaler den Skyldige, foruden Skatte=Restancen, til Udpantningsmændene deres Gebuhr efter nestfølgende 6te Post, saa og Omkostningerne paa Godsets Førsel fra Udpantnigs=Stædet til bemelte Gaard tilligemed Creaturenes Forring hvor samme er udpantet, men, skeer Jndløsningen ikke førend Godset er bragt til Tinget, erlægger den vedkommende derforuden de paa Førselen og Creaturenes For ring gaaende videre Omkostninger. Og naar Tvistighed angaaende disse Omkostninger imellem Parterne maatte paakomme haver Amtmanden det at paaskiønne og samme efter billighed, til Efterreting for begge Parter, at fast sætte. 6) Skal Udvantnigsmændene forrette Udpantningen hos saa mange af Almuen paa en Dag, som det under yderste Flittighed mueligt og giørligt kand være, og nyder de da udi Udpantnigs Gebuer daglig tilsammen 80 Skilling, hvoraf Leens Manden tilfalder 32 og hver af de 2 Mænd 24 Skilling, tilligemed Skydsens Bekostning, nemlig: Til Lands, hver Mand 12 Skilling for Milen, men hvor Veyen falder til Vands, da for dem alle af Miil, om Sommeren 16, og om Vinteren 24 Skilling, og regnes Veyens Længde fra Leensmandsgaarden til første Udpantnings=Sted og derefter fra et Udpantnings=Sted til andet. Samme Udvantnings: Gebühr og Skyds=Bekostning betaler de, som Udpantningen have forvoldet, eller og, i Mangel deraf, gotgiøres forlods af den for det udpantede Gods indkommende Kiøbe Summa, dog paa den Maade: At de hos hvilke Udpantningen forrettes paa en Dag, tage med hinanden Deel udi disse Bekostninger for samme, saa at hver dertil udreeder ligemeget; og ligesom intet videre maa fordres eller tages, være sig emen under Navn af Kongens Sigt, Restancernes Paategning, Mænds Opnævnelse eller i andre Maader: Saa haver og hvert Steds Amtmand udi den Ordre han til Udvantningen udstæder, at indføre hvad Leensmanden og Mændene efter denne Post tilkommer, til Efterretning for dem hos hvem Udpantningen foretages. (Resten følger.) Ved en Feyltagelse af Hukommelsen, har man i nest forrige Tidende anført, at det Hs. M. den regierende Dronnings Skilderie en Mignature, som Hs. M. Kongen den 4de hujus paa Charlottenborg behagede at tage til Sig, var skildret af Sr. Lind; men saasom det derimod befindes at være skildret af Sr. Høyer, Academiets agreeret, samt Medlem af det Churfyrstel. Academie i Dresden, saa vorder saadant hermed rettet. Fra adskillige Steder i begge Rigerne, og nu i sær fra Odense, Faaborg, Randers, Tronhiem, Kongsberg, samt fra Tønder i det Schlesvigske, er os paa denne Tid indløden Beretninger om anstillede Glædestegn i Anledning at Hs. K. Msts. Fødselsfest den 29de Jan. sidstl., som alle afgive opmuntrende Beviser paa den almindelige Kiærlighed til deres værdige og dyrebare Monark, som boer hos de troe Undersaatter af alle Stænder, og som i sær ved denne Leylighed har yttret sig med en høyere og livagtigere Glæde, da de, efter Hs. K. Msts. Fraværelse paa en lang og besværlig udenlands Reyse, ansee sig at være Himmelen Tak skyldige som for en nye Gave, den ved Hs. K. Msts lykkelige Hiemkomst har velsignet dem med. At indrykke Beretningerne fra hvert Sted Ord til andet her, deri ønskede vi gjerne at kunne fornøye saavel vedkommende Jndsendere, som de Læsere, der ville foredrage samme fremfor de meere egentlige Stats=Materier; men da vi frygte, at den større Deel af vore Læsere ville ved disses Tilbagesættelse finde sig fornærmede, altsaa, naar vi ikke kunne undgaae at fornærme et af Partierne, maa vi rimeligviis tragte at skaan det største.