Københavns Adresseavis, 1781-04-10
Fortsættelse af det kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger, fra den 29de Martii sidstleden. See No. 59. 143. For samme Slags Spind tillægges Friskolen i Skidenstrædet ligeledes en Belønning af 10 Rdlr., nemlig for 2 Pd. Hørgarn til 10 Strænge, som Charlotte Amalie Lars Datter har spundet, hvorfor hun altsaa tilkommer en Fjerdedeel af Belønningen. Hun har desuden i afvigte Aar spundet 2 1/2 Pd. fra 4 til 9. Strænge paa Pundet. 144. Ligesaa tilstaaes Friskolen i Sølvgaden en Belønning af 6 Rdlr. for 2 Pd. Spind af Hør til 9 og 10 Strenge, spundet af Cathrine Mads Datter, som desuden i samme Aar har spundet 4 Pd. til 4 Strænge. Hende tilkommer ligeledes den fjerde Deel af Belønningen og Skolen det øvrige. 145. Af de for Uld=Spind udsatte Premier tilfalder Friskolen paa Christianshavn den første Premie af 15 Rdlr. for 2 Pd. meget fiint Uldgarn til 73 Strænge, i Pundet, som er spundet af Pigebarnet Maren Jochums Datter, hvorfore hende tilkommer en Fjerdedeel af Premien. J denne Skole er i afvigte Aar bleven spundet 352 Pd. Uldgarn. 146. Fra Friskolen i Skidenstrædet er indsendt 2 Pd. Uldgarn til 71 Strænge, spundne af Karen Jens Datter, og 2 Pd. dito til 70 Strænge, spundet af Elisabeth Claus Datter, hvorfor denne Skole er holder den anden Premie af 5 Rdlr., Fjerde=Deelen forbeholdes Karen Jens Datter, men Elisabeth ClausDatter den største Belønning af Resten. Den første af disse Pigebørn har desuden spundet 3 Pd. og den sidste 2 Pd. Uldgarn. 147. Friskolen i store Kongensgade erholder en Belønning af 4 Rdlr. for 3 Pd. Uldengarn til 65, 68, og 70 Strænge, spundet af Karen Peders Datter, som desuden og har spundet 5 Pd. af samme Slags Spind, hvorfor hun nyder Fjerde=Parten. 148. Friskolen i Sølvgaden gives ligeledes en Belønning af 4 Rdlr. med samme Ret for Barnet for3 Pd. Uldengarn til 51, 54 og 72 Strænge, foruden 5 Pd. af mindre Fiinhed, alt spundet af Pigebarnet, Johanne Sophie. 149. For Spind af Bomuld tillægges Friskolen. i Sølvgaden en Belønning af 2 Rdlr., nemlig for 3 Pd. af bemeldte Garn til 30, 36 og 54 Strænge, spundet af Stine Sørens Datter. 150. For 3 Par af Raskmagergarn smukt strikkede Strømper tillægges forbemeldte Skole i Sølvgaden endeligen og en Belønning af 2 Rdlr. Disse Strømper ere strikkede af Anne Margrette Claus Datter, som desuden i afvigte Aar har strikket 8 Par Fruentimmer= og 4 Par Mands=Strømper. For Spind af Hør, spundet paa de af Selskabet. til Friskolerne forærede totenede Spinderokke, tilkjendes. 151. Friskolen i Gottersgaden en Belønning af 15 Rdlr. for 1 Pd. godt og jevnt spunden Hørgarn til 6 Strenge, af Pigebarnet Karen Knudsens Arbeide, hvoraf hun nyder 1/4 Part. 152. Friskolen i Sølvgaden ligeledes en Belønning af 15 Rdlr., Deelingen at skee som forrige, for 2 Pd. tvehændet Hør=Spind til 4 og 5 Strenge, spunden af Birgitte Sophie. 153. Friskolen i Skidenstrædet ligesaa en Belønning af 15 Rdlr. for 3 Pd. af samme Slags Spind, 1 Pd. til 5 Strenge spunden af Charlotte Amalie, 1 Pd. til 4 Strenge af Birgithe Maria Gielmands Datter og 1 Pd. til 2 Strenge af Dorthe Michels, hvoraf Charlotte Amalie faaer en Fjerdedeel, Birgitte Marie 3 Rdlr., og Dorthe Michels 2 Rdlr.; men Skolen Resten. 154. Endeligen tilstaaes og Tjenestepigen Karen Lind en Belønning af 15 Rdlr. for hendes Umage med at lære forbemeldte Børn i Friskolerne den Konst at spinde med begge Hænder, hvori hun selv af en norsk Bondemand er bleven underviist, hvilket hun derefter igjen saa tilstrækkelig har lært fra sig, at der fra bemeldte Pigebørn indkomne første Spind af benævnte Slags har havt ovenmeldte gode Egenskaber. J Anledning af de udsatte Premier for linnede Strømpers Strikning paa Lander i Danmark er til Selskabet indkommen 6 Par linnede Strømper, strikkede af Tjenestepigen Karen Hans Datter i Sorup i Fyen; men da det ikke har udlovet Premie for ringere end 12 Par, saa har denne Anmeldelse ikke kundet komme i Betragtning, saa meget mindre, som Strømperne ere temmelig grove, og Selskabets Hensigt dog er tillige at opmuntre den finere Strikning. Derimod har Selskabet med Fornøielse modtaget nogle Par linnede Strømper, som ved Frue Kammerherrende Schinkel til Hald ved Wiborg hendes berømmelige Foranstaltning ere blevne forfærdigede der Egnen, hvilke i Henseende til Fiinhed og Godhed kan sættes i Ligning med de bedste udenlandske. De ere strikkede af fireløben Strømpetraad til 5 Strenge paa Pundet, som er tilvirket paa den kongelige Pleie=Anstalts Linned=Fabrike her i Kiøbenhavn. Selskabet holder dette for et Beviis paa, at Almuen der i Egnen, og i Almindelighed paa Landet, let vilde være at overtale til at lægge sig efter den finere Strikning, naar den allene ved en fornuftig og beqvem Anførsel blev opmuntret. Frue Kammerherreinden er den første, som Selskabet har den Fornøielse at erfare denne Nidkjærhed om, hvorfor det herved offentlig bevidner hende sin Taksigelse, og ønsker, at mange vilde efterfølge et saa roesværdigt Exempel, ligesom at det i Tiden maae finde Leilighed til efter nærmere Flid at see Vedkommende, derfor belønnet. 155. J Anledning af de for Sælhundefangst omkring de danske Øer udsatte Premier tilkjendes Bønderne Hans Madsen, Lars Hansen, Søren Olsen og Hans Pedersen i Avedøre Bye paa Kiøbenhavns Amt en Gratification af 20 Rdlr. for i Aarene 1779 og 80 at have fanget 15 store og 72 smaa Sælhunde, i alt 87, ligesom de i 1778 ogsaa har fanget 4 store og 17 smaa Selskabet tillægger dem denne Belønning, i sær fordi de haver været 4 om at fange disse Sælhunde, og de desuden ere Bønder, som maae rette sig med fligt efter Tid og Leilighed, hvorfore Selskabet denne Gang, og uden Exempel, for Eftertiden, har sammenlagt 2de Aars Fangst, for at kunde belønne dem, skiønt Premierne herfor ere udsatte for eet Aars Fangst allene. 156. Morten Peder Terchildsen i Nørbye paa Fanøe, som i de 3de næstforrige Aar, hvert Aar har vundet Premie for Sælhundefangst, tilkjendes atter den mindre Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. for i Aaret 1780, hans paakommende Sygdom uagtet, at have skudt 6 og dræbt 47 af disse skadelige Dyr. 157. For Sælhundefangst i Grønland tilkjendes Bartholomæus, i Colonien Egedesminde den første Premie af 6 Rdlr. for at have fanget 37 Sælhunde. 158, Ligeledes tilkjendes Jonas, en gift Mand i samme Colonie den anden Premie af 4 Rdlr. for 20 Stykker Sælhunde. 159. Ligeledes tillægges Jsaack, en Ungkarl i samme Colonie, den tredie Premie forhøjet med 2 Rdlr., altsaa 4 Rdlr., for samme Mængde som næst forrige, 160. Ligeledes gives Jeremias i bemeldte Colonie den fjerde Premie af 1 Rdlr. for 11 Sælhunde. 161. En voxen Dreng ved Navn Peder tilstaaes, og en Belønning af 1 Rdlr. for 8 Stykker Sælhunde, i Formodning at samme vil opmuntre ham fremdeles til at lægge sig efter denne nyttige Fangst. For det største og vigtigste Arbeide i Henseende til skadelig Vands Afledning paa Færgerne tilkjendes 162. Sognepræsten Hr. Christopher Müller i Syderøe den første af de af Hr. Etatsraad Hansen, udsatte Premier af 30 danske Kroner, nemlig, fordi han i alt har gravet 9900 Favne Grøfter, hvoraf 3023 Favne ere gravede i Aarene 1779 og 1780. Ved disse Grøfter afledes ei allene Vandet fra Markerne til megen Nytte for Græsgangens Forbedring; men det ledes endog derved heen til en af ham anlagt Vandmølle, for hvilket nyttige Anlæg han desuden med megen Berømmelse fortjener at erindres. Han har end videre ved 385 Favne Gjerder indhegnet et Stykke Jord til Agerland, hvori han har begyndt at saae Korn og Kartofler, samt anlagt 4 Kaal Haver. 163. Bonden Peder Jonsen i Porcherøe udi Syderøe har i 1779 gravet 1362 Favne Grøfter til Vandets Afledning fra en Mose, som derved er bleven saa tør, at man nu kan gaae torskoet der igjennem for hvilket Arbeide ham tilkommer den anden Premie af 16 danske Kroner. 164. Daniel Hansen i Eldevig i Østerøe Syssel, erholder den tredie Premie af 12 Kroner, for i Aaret 1780 at have gravet 1760 Vandgrøfter, hvoraf 730 Favne dog ere mindre brede og dybe end de Grøfter, som ere gravede af forbemeldte Peder Jønsen. 165. J Anledning af den under No. 38 blant de practiske Materier af en Fædernelandets Ven udsatte Premie for Hør=Avl paa Øeverregaards Gods i Wordingborg Amt tilkjendes Ole Jensen i Wintersbølleunder bemeldte Gods den udsatte Premie 50 Rdlr. for at have avlet 16 Lpd. 13 Pd. reen skjættet Hør, som i Følge Listen er skjættet paa den skotske Maade, hvilken Hør efter Aarets Beskaffenhed i Følge Attesten har været meget god. Hr. Voelkers paa Øeberregaard, som efter Listens Vilkaar har attesteret denne Æskning, giver Ole Jensens Hustrue, Mette, det Vidnesbyrd, at hun i sær har viist sig omhyggelig saavel for denne Hørs Saaning og Behandling, som for Avlens Udbredelse i Almindelighed der i Egnen, hvorfor hun fortjener med særdeles Berømmelse af Selskabet. her at erindres. Fra Gaardmændene Jørgen Hansen, Gorm Hansen, Niels Lausen, Søren Larsen og Peder Nielsen i Hekkebølle Bye under Stamhuset Erholm og Søndergaarde i Fyen er indkommen en Premie Æstning for velbrændte Steen fra et Teglbrænderie, anlagt efter den af Hr. Provst Dysse foreslagne Maade. Men da Selskabet har befundet den indsendte Prøve enten i Henseende til Brændingen eller i Henseende til Materien for ufuldkommen til det, at den kunde ansees for en Prøve af vedbørlig Godhed; saa kan de Æskende ikke erholde den af Hr. Provsten i denne Henseende udsatte Premie, førend de beviisligen brænder bedre Steen, og i Følge deraf paa nye indsender en anden god Prøve. B. Overordentlige Belønninger for andre erfarede priselige Handlinger uden for Selskabets Jndbydelse. 1. For store og ædle Handlinger Fædrenelandet til Forbedring og Opkomst. 166. Endskiønt de Forbedringer i Landvæsenet, for hvilke Selskabet nu i endeel Aar har havt den Fornøielse at belønne et temmeligt Antal af begge Rigernes Jndvaanere, ere heel anseelige, og viser noksom, at Agerbruget meere og meere nærmer sig til Fuldkommenhed; saa kan det dog ikke negtes, at den jo endnu mangler meget, og at de Forbedringer, som for en Landmand, i sær for en Hoved=Proprietær eller Ejer af store Jordegodse endnu kan foretages, ere paa adskillige Stæder mange og store. Til et Beviis herpaa, og til Opmuntring for andre, har Selskabet derfor meget glædet sig ved, at have fundet den Leilighed her at kunde, skiønt meget kort, anføre de lykkelige Forandringer og høibetydelige Forbedringer, som Hs. Høigrevelige Excellence Hr. Geheimeraad Adam Gottløb Greve af Moltke, har ladet foranstalte paa Grevskabet Bregentved og Allodial Godserne Trygge mælde og Alsløv her i Sielland. Da Hans Excellence blev Ejer af de ham tilhørende Hovedgaarde, vare de efter den da i Sielland almindelig brugelige Maade inddeelte i 3 til 4 Marker, og havde følgelig alle de af denne ubeqvemme Jnddeeling flydende Ufuldkommenheder, ligesom der desuden i Markerne overalt fandtes Træer, Kratskov og Steene, som hindrede Plønningen, og i Engene en Mængde Sumper og Moser, der gjorde heele Stykker Land aldeles ubrugbare. For at afhielpe disse Ufuldkommenheder, og iværksætte den Hoved=Forandring, som Hans Excellence havde besluttet, behøvedes en duelig og indsigtsfuld Mand, hvilken og endelig blev funden i nu værende Land=Oeconomie=Jnspector Hr. Volckers. Under ham lod Hans Excellence i Aaret 1763 foretage den saa kaldede holsteenske Jndretning paa Sophiendals Hovedgaards=Marker, hvilken og siden er fortsat og fuldført paa de øvrige til Grevskabet og AllodialGodserne hørende Hovedgaarde. Enhver af dem ere nu opmaalte, og inddeelte i 11 eller flere Kaabler. Disse ere igjen afdeelte og indhegnede med Steengjerder, Grøfter og levende Gjerder. Alle Træer, Busker og store Steene ere af Sædemarkerne bortryddede. Engene ere ligeledes indfreddede, ryddede og forsynede med Grøfter til det skadelige Vands Afledning. Nogle Moser ere blevne indrettede til Fiskedamme. Enhver Sædemark eller Kaabel bruges efter Hvile i 5 Aar til forskjellig Slags Sed. Med den sidste Sæd faaes tillige Kløver, hvorefter Marken i de følgende 5 Aar anvendes til Høe=Avling og Græsning. Til Sæd lader Hans Excellence aarligen anskaffe endeel Hvede og Rug fra Holsteen, og Havre undertiden fra Engeland. Hvor stor Nytten af disse paa et fornuftigt Agerbrugs Natur grundede Indretninger maae være, indsees letteligen. Kun dette vil Selskabet blant andet til et Beviis herpaa anføre: At endskiønt Udsæden, ved den nye Indretning er bleven omtrent 200 Tønder, mindre end forhen, saa avles dog nu, et Aar i et andet beregnet, 4000 Tønder Korn meere end før, og deriblant 3000 Tønder Hvede, hvoraf tilforn lidet eller intet blev dyrket. Høe=Avlen er forbedret med mere end 2000 Læs, og ved Kløversæd og Mosernes Udgravning er Høets og Græsningens Godhed ligesaa meget forbedret, som dets Mængde. Ved enhver Hovedgaard ere desuden og indhegnede visse Strækninger, hvor ung Skov opelskes. Disse ere de betydelige Forbedringer, hvilke Hans Excellence har ladet foretage ved Hovedgaards Markerne, og allene ved lejede Folk uden Hielp af Hoverie. Jkke mindre vigtige ere de Indretninger og Forbedringer, som ere iværksatte ved Bøndergodset. Bøndernes Jorder, laae overalt i Fælledskab. Deres Hartkorn var næsten overalt ulige, og de udyrkede Overdrifter udgjorde næsten en fjerde Deel af al deres Jord. Tilmed vare Bønderne ved Qvægsygen, i Aarene 1745 og 1749 meget blevne svækkede og betyngede med Restanser af Skatter og Afgivter. Fra deres Side kunde altsaa ingen Forbedringer i Jorde bruget ventes, naar det skulle skee ved deres egne Kræfter. Hans Excellence lagde derfor en meget god Plan for at ophielpe dem af denne saavel for dem selv som for Landet og Godsejeren meget beklagelige Tilstand, hvilken Plan i sin Udførelse har viist den herligste Nytte. Hoved Posterne af samme blev, at gjøre Bønderne i hver Bye meere lige i Hartkorn, at hæve de skadeligste Fælledskaber, at befordre Bøndermarker, nes bedre Jnddeeling, og derhos ved Understøttelser, og Belønninger at opmuntre Bøndernes Flid, samt at drage Omsorg for Folkemængdens Formerelse, Ungdommens Opdragelse, og de Gamles Forsørgelse. Med Fælledskabets Ophævelse gjorde Hans Excellence Begyndelsen. Fra 1759 til 1762 ere 5 Overdrifter, paa hans egen Bekostning opmaalte og deelte, hvorved 29 Byer ere satte ud af Fælledskab, og desuden 19 Byer befriede fra Fælledskab deels med andre Byer, deels med fremmede Lodsejere. J Aaret 1765 blev uagtet mangfoldige Hindringer det saa kaldede brændte Overdrev, som var meere end 1 1/2 Miil langt, og 1/2 Miil bredt, deelt imellem 25 deri lodtagne Byer. Med saadanne Magelæg er siden fortfaret, hvilke iblant andre Stæder og endeligen er sat i Værk i Dalbye Sogn, hvor dog de største Vanskeligheder mødte, saaledes at Sognets 9 Byer ei allene ere blevne adskilte, men endog Byernes Beboere indbyrdes. Det første Forsøg, med at indføre den holsteenske Indretning paa Bøndermarkerne, lod Hans Excellence foretage i Aaret 1766 med Hadstrup Bye. Da Bønderne siden mere og meere haver indseet Nytten af denne forbedrede Jndretning er den derefter og bleven indført i følgende 15 Byer, nemlig Høsten, Alchestrup, Jorsløv, Sonnerup, Endersløv, Freers løv, Høstentorp, Tollerød, Wærløse, Tokkerup, Bonderød, Frøsløv, Barup, Arnøye og Alsløv, fra hvilken sidste Bye Hans Excellence endog maatte udflytte Alsløv Hovedgaards=Bygninger paa de længstfralig gende Bøndermarker, og tage disse ved Mageskifte i Stædet for de ved Byen liggende Hovedgaards Marker. For at erfare, hvad en retskaffen Bonde selv kunde udrette, og hvad hans Exempel kunde virke hos andre, skienkede Hans Excellence ved Begyndelsen, af disse Indretninger den duelige Niels Larsen til Arv og Eiendom Sprettingegaarden, som han da havde i Fæste, og havde Hans Excellence den Fornøielse at see, at Manden iværksatte Forbedringerne med al den Drift han havde ventet. Følgerne deraf ere og blevne, at Manden nu regner sin beholdne Jndtægt af Gaarden til 200 Rdlr. aarlig. Af Bøndergaarde ere ellers formedelst ovenmeldte nye Indretninger adskillige udflyttede, ligesom flere udflyttes i Fremtiden. For at opmuntre Bønderne til med Lyst og Drift at foretage de ønskte Forbedringer eftergav Hans Excellene dem i Aaret 1760, i Anledning af det da indfaldende Jubilæum, alle Restancer. J Aaret 1762 bestemte han en vis Sum aarligen at uddeeles til følgende Premier, som med største Føie fortjener her at optegnes, nemlig: 1) Til tvende Skoleholdere, som fremstiller de bedste oplyste Børn til Examination. 2) Til 12 Gaardmænd og 6 Enker, som i 25 Aar. haver holdt deres Gaarder i Stand. 3) Til Udstyr til 2 Piger, som haver tjent hver paa et Sted uberygtede hos Bønderfolk i 7 Aar. 4) For Humle Havers Anlæg.) 5) For Piles og andre let voxende Træers Plantning 6) For Frugttræers Opelskning. 7) For Hør= og Hamp Avl. 8) For Avlen af Kartofler. 9) For Tobaks Avlen. 10) For Bier. 11) For Vands Afledning og Kløversæd, 12) For levende Gjerder. 13) For Steengjerder. 14) For tvende Bønderkoner, som af egen avlet Hør eller Uld tilvirker det meste og bedste Tøi. Desuden har Hans Excellence uddeelt adskillige Belønninger for Brakgrøfter, og skjænket Sæde Hvede, til dem, som først ville begynde med denne Avl, Han har desuden forsynet Godserne med en duelig Chirurgus og en Jordemoder, samt udsat en vis Sum til frie Medicammenter, saavelsom til gudelige Bøger, at uddeele. For at skaffe Bønderne Hielp til de mange Grøfters Vedligeholdelse, har Hans Excellence begyndt at lade opføre Huse, hvis Beboere tillægges hver 1 Tønde Land og Græsning til 2 Kjør, hvorimod de maae paatage sig visse Strækninger af Grøfter og levende Gjerder at vedligeholde. Foruden den Lettelse i Bøndernes Hoverie, som Hovedgaardenes nye Indretning efter sin Natur medfører, er der ved Gaardenes Bortforpagtning og for get for, at Hoveriet er bleven let og, saa nøie som mueligt, bestemt. Hvad Virkningen af alle disse merkelige Foretagender har været og endnu er, kan nogenledes deraf dømmes, at Bøndernes Høst er derved bleven forøget til mere end 3000 Tønder Korn, foruden det som avles paa forhen udyrkede Overdreve, hvor iblandt avles for nærværende Tid 14 til 1500 Tønder Hvede. aarligen. Dette er det fornemmeste af det, som Hans Høigrevelige Excellence har behaget paa Anmodning at meddeele Selskabet om disse forbedrede Indretninger, som dog endnu aarligen fortsættes indtil den lagte Plan, saavidt mueligt, er udført. Store og anseelige nok ere imidlertid de allerede gjorte, for at tildrage sig Selskabets og enhver Retskjønnendes fulde Opmerksomhed. En allene for Hans Excellence selv og hans underhavende Bønder, men endog for heele Provintsen og Staten selv er enhver Post af ovenanførte i sine Følger saa vigtig, at Selskabet kan ikke undlade at ønske, at flere Jordegodsejere derved maae opvækkes til, efter sin Leilighed og Godses Omstændighed at efterfølge et saa stort og rart Exempel Mange haver og allerede begyndt at følge det, og befinder sig vel derved, og tvivler Selskabet ikke paa, at jo flere vil træde i samme Fodspor. Men paa det og Selskabet selv fra sin Side intet maae undlade, hvad der, i Overeensstemmelse med dets sædvanlige Handlingsmaade, maaskee kunde paa en Maade befordre saa stort et Gode i Staten, som slige høivigtige, Jndretninger medfører, saa tilkjender det Hans Høigrevelige Excellence til et Beviis paa dets sande Høiagtelse, uagtet Værdien deraf bliver Selskabet gotgjort, sin større Guld Medalje, og da Hr. Land Oeconomie Jnspecteur Volckers, som Hans Høigrevelige Excellence Hr. Greve af Moltke har betjent sig af til at lægge og udføre den Plan, hvorefter Forbedringerne og Jndretningerne under Grevskabet Bregentved ere blevne foretagne, med saa megen Nidkjærhed og Drift har iværksat den, og derved lagt Grunden til en i sine Følger saa vigtig Forandring i det danske Jordebrug, ligesom han desuden er den første, som har gjort den fordeelagtige Hvede=Avl almindelig bekiendt i Sielland; saa tilkjender Selskabet ham for disse hans berømmelige Bestræbelser et Agtelsestegn af dets større Medalje i Sølv. 167. Blandt store og ædelmodige Handlinger, regner Selskabet og med Føje den, som Hendes Naade Frue Geheime=Konferensraadinde Desmercieres har udviist mod Fæsterne af 4re hende forhen tilhørende Bøndergaarde i Raadved Bye, Hansted Sogn, Schanderborg Amt ved Horsens. Disse 4re Gaarde, hvis Hartkorn i alt udgjør 32 Tønder, 4 Skjepper og 1 Fierdingkar, blev i Efteraaret 1776, strax efter at Kornet var indhøstet, ved en ulykkelig Jldebrand saa aldeles lagde i Aske, at ikke et eneste Stykke Tømmer, deraf til Brug ved andre Bygninger med Nytte kunde anvendes. Alt det indavlede Korn, uden at rædde det mindste, blev opbrændt, og Beboerne derved satte i den ynkeligste Tilstand. Baade før og efter denne Ødelæggelse meldte adskillige Liebhabere sig, for at ville afkjøbe Frue Geheime=Konferensraadinden disse Gaarde, og med saa gode Tilbud, at hun med anseelig Fordeel kunde have solgt dem. Men Bøndernes og deres Familiers Velgaaende laae hende meere paa Hiertet end egen Nytte, hvilket hendes Svar til Kjøberne tilstrækkeligen gotgjorde. Hun vilde ikke sælge, hendes Bønder til nogen, hvorved deres Omstændigheder kunde befrygtes at blive forringede og deres Byrder formerede, saa var Svaret for Jldebranden; men efter den Tid dette: Allermindst ville hun nu forlade dem i deres kummerlige Omstændigheder, da de meest trængede til hendes Hielp og Understyttelse, hvilket priselige Løvte hun og fuldkommen har opfyldt Da Branden havde berøvet dem alt indtil det allernødvendigste til Livets Ophold, forærede hun dem strax i Penge 20 Rdlr. til Underholdning, lod indkjøbe Sædekorn for 182 Rdlr. 5 Mk., som og blev dem skjenket, er at tale og tvende Aars Landgilde, over 172 Rdlr., som siden er bleven dem eftergivet. Efteraaret 1776, samt i Foraaret og Sommeren 1777, foranstaltede hun Gaardenes Jorder opmaalte, taxerede og udskiftede at Fælledskab fra de andre Raadved Byes Beboere, ved en Udskiftnings Forretning, som kostede hende en 69 Rdlr., for med alle Veltænkende i vor Tid des vissere at kunde nytte sin Eiendom, og uden Strid befæste sine Underhavendes Lykke. Jt før var Jordene udført fra Samme med Naboerne, før hun lod dem derpaa inddeele i 4 lige Parter og paa hver opføre 4re Gaard=Bygninger, en midt paa hver Lod, vide, høie og fuldkomne, som gode Borger og ei som sædvanlige Bønder=Huuse, hver Gaards Bygning med Stuehuus af 12 Fag, 16 Fag Lade og 12 Fag Stald og Fæehuus, alle friestaaende, det underste af stærkt Ege= og det øverste af godt FyrreTømmer, det heele i øvrigt gandske nyt, beqvemmeligen indrettet, og ligesaa ziirligt som trofast, saa de baade nu og i Eftertiden vil vise Fordeelen for Ejerne selv og bære Prisen for alle Bøndergaarde der i Egnen. Om disse Gaarders og Bygningers Vigtighed kan Selskabet saa meget mindre tvivle, som det ved velbevidnede Regninger har ladet sig forsikre, at de i alt har kostet Hendes Naade 3207 Rdlr. 2 Mk. 1 s., som endda er foruden Materialiernes Transport og Pligts folk ved Bygningerne at regne, hvilket for største Deelen af det høigrevelige Herskab af Wedel Frys er besørget ved nogle af sammes Bønder, da Gaardenes Opførelse og Jndretning vilde ellers vist have opløbet til over 200 Rdlr. mere. Men i hvor ædelmodige disse Handlinger ere, saa ere de dog først blevne fuldkomne ved den sidste og største af alle Herligheder, naar samme ret bruges, den nemlig, som Hendes Naade har forundt disse 4re Familier, borgerlig Frihed og Eiendom; thi i afvigte Aar 1780 blev Gaardene med alle deres tilhørende Jorder ved Wiborg Snapsting, med fuld Eiendoms=Ret solgte, og overdragne til Beboerne selv for den billige Summa 110 Rdlr. for hver Tønde Hartkorn, saa at de fra den Tid af i Stædet for Fæste=Bønder ere blevne Selveiere, og de og deres Efterkommere derved frie, og Hans Majestæt Kongen allene skatskyldige Undersaatter. Naar nu alle forbemeldte af Frue Geheime Konferensraadinden, bestridte Omkostninger, som i alt udgjør 3687 Rdlr. 5 Mk. 15 sk., lignes med den Sum for hvilken hun har overladt Gaardene til Beboerne, nemlig 3578 Rdl. 2 Mk. 10 sk.; saa sees deraf, at hun ei allene gandske har skjænket dem de i Fæstehavende Jorder, men endog af de anvendte Bekostninger tabt over 309 Rdlr., eller mod gjorde Tilbud for Gaardene efter Branden at regne, bortgivet for disse 4 Familiers borgerlige Friheds Skyld over 2000 Rdlr.; men efter Tilbud for Branden over 3500 Rdlr., alt i Følge sikre Beviis for Selskabet. Det Ædle i denne Handling er fra Begyndelsen, til Enden saa skinnende, at ald Lovtale bliver her overflødig. Kun dette lægger Selskabet til, at det anseer sig det selv for en Ære, at kunde bekjendtgiøre og udmerke denne priselige Handling, og derfor tilkjenderHendes Naade til et Forsikrings og Erindringstegn, om sin sande Højagtelse sin mindre Guld Medalse. 168. At sørge for fattige Børns Opdragelse og deres Anførsel til Flid og Arbeidsomhed, for derved i Tiden at blive nyttige Lemmer af Staten, er og een af de ædle Handlinger, som i flere end een Henseende fortjener Medborgeres Højagtelse. Hr. Bjørn Haldersen, Provst i Bardestrands Syssel i Island, har blandt andet, herved udmerket sig. For 6 og flere Aar siden har han taget 5 fattige Faderløse Børn, nemlig 2 Drenge og 3 Piger, og foruden dem endnu tvende yngre til sig i sit Huus, og oplært dem i Jord og Havedyrkningen. Et lidet Stykke Jord har han overladt dem til Brug, givet dem Frøe til Udsæd og selv underviist dem i Behandlingsmaaden. De har derpaa avlet endeel Næper eller Høide=Roer over 2 1/2 Tønde, som de haver solgt, og selv beholdt Jndkomsten derfor. Foruden Vexternes Dyrkning har Hr. Provstens Kone og lært Pigebørnene at lave spiselig Mad, blandt andet og af Roerne, hvorom i Almindelighed i Jsland kun haves liden Kundskab, hvilket giør, at mange holder og med Mad Urters Dyrkning. For denne roesværdige Handling tilkjender Selskabet. Hr. Provst Haldorsen sin mindre Medalje i Sølv til et Agtelses=Tegn. 2. For udviist Flid i Agerbruget i Dannemark. 169. Sognepræsten Hr. Mouriz Mørch til Kongerslef, Hellum Herred, Aalborghuus Amt, Wiborg, Stift, tillægges den større Sølv=Medalje, fordi han fra 1772, da han kom til Kaldet, fra nye af har opbygget alle, Præstegaardens tilhørende Bygninger af Ege=Tømmer og Muursteen, hvilke han selv paa Marken i en saa kaldet Feldt=Ovn har brændt, for at have udskiftet hans Jorder af Fælledskabet og indhegnet dem ved 1800 Favne Grøfter, afledet Vandet fra en Eng ved 200 Favne Vandgrøfter, og i 1779 og 80 udsaaet 24 Pd. Kløverfrøe, for at have sat 86 Favne enkelte Steengjerder, indokuleret 24 Kirsebærtræer, samt anlagt en Fiskedam, ligesom han og lægger megen Vind paa Bieavlen efter den Fleischerske Maade, hvoraf han sidste Høst havde 15 Stader, m.v. 170. Sognepræsten Hr. Erich Helm til Taars Meenighed i Lolland, som i Aarene 1777, 78 og 79. har ladet grave og oprense 1722 Favne, deels Jndhegnings, deels Vandgrøfter, gjort en ordentligere og bedre Jnddeeling af sine Jorder, plantet 639 grødefulde Piletræer, podet 12 Frugttræer, samt udsaaet 5 Lpd. Kløverfrøe m.v., tillægges herfor en Belønning af Selskabets mindre Sølv=Medalje. 171. Huusmand Niels Michelsen i Schousboe, Egense Sogn, Sunds Herred, i Nyeborg Amt i Fyen, tilstaaes en Belønning af 15 Rdlr. for for nogle Aar siden at have anlagt en Frugttræe=Skole af 220 meget gode Frugttræer, hvoraf 66 ere podede, og 52 af de sidste alt frugtbærende. Uden og Haven har han plantet 10 vilde Æbletræer og 100 Kreier, ligesom han for andre aarligen har podet en stor Mængde Træer. 172. Huusmand Jørgen Henrichsen i Hanne rup Bye, under Baroniet Løvenborg paa HolbecksAmt gives ligeledes en Belønning af 15 Rdlr. for i Aarene 1777, 78 og 79 at have podet 221 Frugttræer, bestaaende af Æble=Pære=Kirsebær=Blomme og Aprikos Træer m.v., hvoraf 50 allerede ere blevne solgte og udflyttede af Haven. For de af ham i Aaret 1780 podede 433. Frugttræer forbeholdes ham Ret til at æske Premie efter Listen for 1780, som kan altsaa skee i Aaret 1784. 173. Gartneren Casper Juel i Ulbølle Bye, Salling Herred, Nyborg Amt, som i 3 1/2 Aar af opbrudte Steen har sat 89 1/2 Favne Steengjerder, plantet og podet 30 Æble= og 12 Kastanie Træer, samt anlagt 2 Træeskoler, bestaaende af 150 podede Frugttræer og 100 Stammer, tjenlige til Podning m.v., tillægges herfor en Belønning af 12 Rdlr. 174. Huusmand Peder Jensen i Elkiær, Winderslef Sogn, Silcheborg Amt, Aarhuus Stift, erholder og en Belønning af 8 Rdlr. for at have anlagt en Have og indhegnet den med omtrent 97 Favne levende Gjerder, hvori han har plantet og proppet 20 Æble= og 23 Blomme=Træer, samt 30 Pile. 175. Hoveries=Bonden gamle Rasmus Hansen, i Sørup Bye og Sogn, Sunds Herred, Nyborg Amt. i Fyen, tilstaaes ligeledes en Belønning af 8 Rdlr. for at have anlagt en nye Have, og der plantet 56 Æble= og Blomme= og 5 Kirsebær=Træer, ligesom han desuden har plantet 124 af Ask, Lind og Røn, sat 6 Favne Steengjerder, og opført 447 Favne Græs volde, hvilket sidste dog ikkun som en Biesag anføres, da det egentligen er for hans Plantning, at Selskabet. har tillagt ham Belønningen. 176. Hoveries Bonden Johan Helle sammestæds, som har anlagt en nye Have, og der plantet 62 gode Æble= og Pære Træer og 40 Blommetræer, og desuden 60 Elme og Aske m.v., samt opført 150 Favne Græsvolde, gives herfor en Belønning af 8 Rdlr. 177. Huusmand og Skoemager Lorenz Wiinberg, i Wierslef Bye under Kjøbenhavns Amt, som forhen er belønnet for hans Pileplantning, tilstaaes her end videre en Belønning af 8 Rdlr., for paa en øde Gade plads at have bygt sit Huus samt anlagt og indhegnet en skjøn Have, hvori han har plantet 41 Frugttræer, som i 1780 tildeels bar Frugt, m.v. 178. Gaardmand Christen Jensen i Raabye, magle, af Kiintholms Gods paa Møen, tillægges en Belønning af 8 Rdlr. fordi han for 4 til 5 Aar siden har plantet og for største Deelen ompet 102 Æbler, Pære=, Valnødde= og Svedske=Træer, m. v., som Aaret 1780 vare i god Vext og endeel deraf frugtbærende. 179. Hoveriebonden Niels Bierregaard i Sønder. Kongerslef Bye, Hellum Herred, Aalberghuus Amt, har, efterat Byens Jorder ved Hr. von Dedens til Kongstedlund hans Foranstaltning vare udskiftede af Fælledskabet, været den første der paa Stædet, der har indgrøftet sin Lod ved 600 Favne nye og 333 Favne forbedrede Grøfter, hvoraf han har beplantet endeel med Hybentorn og Hylletræer m.v., for hvilken udviist Flid Selskabet tillægger ham en Belønning af 6 Rdlr. Da Selskabet og har gjort sig det til Regel, med velfortjent Ære og Berømmelse offentligen at erindre de Herrer Proprietærer, som iværksætter Fælledskabets Ophævelse paa deres Godser; saa fortjener og Hr. von Deden til Kongstedlund i den Henseende med megen Agtelse at nævnes. Han har i Aaret 1779 paa sin Bekostning ladet Søndre=Kongerslev Byes Mark opmaale og udskifte, saa at enhver Mand har faaet sin Lod paa eet Sted, hvorved Vedkommende ere fatte i Stand til med mere Eftertryk at kunde forbedre deres Jorder til Fordeel for dem selv og Ejeren. 180, Gaardmand Lars Nielsen i Holte Bye, Søllerød Sogn paa Kiøbenhavns Amt tilstaaes ligesaa en Belønning af 6 Rdlr. for Plantning af 104 Pile- og endeel Elle Træer, for 160 Favne levende Gjerder, for 2de Mosers Udgravning, den ene ved 60 Favne meget brede og dybe Grøfter, samt for endeel Frugttræers Plantning m.v. 181. Fæstebonden Hans Rasmussen i Kindstrup, Gieldsted Sogn, Wend Herred, Hindgauls Amt i Fyen, tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr., fordi han siden 1763 af Kjerner har opdraget og podet endeel Frugttræer, hvoraf 47 Æble= og 5 Pære=Træer i afvigte Aar bar Frugter. 182. Hoverie=Bonden Hans Nielsen i Sørup Bye, Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyen aflægges ligesaa med en Belønning af 5 Rdlr. fordi han i Aarene 1776 og 77 har forskaffet sig 44 podede Frugttræer og plantet dem i sin Have, samt desuden plantet 34 Aske, Elme og Linde, og sat 14 Favne Steengjerder m.v. 183. Gaardmand Rasmus Jpsen i Lunde Bye Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyen tillægges ligeledes en Belønning af 5 Rdlr. fordi han for nogle Aar siden har indhegnet 2 Tofter hver paa 12 Tønder Land, og forbedret samme saaledes at han nu derpaa avler 40 Læs Høe i Stedet for 14 forhen, hvilken Forbedring, tildeels er befordret ved Kløver, hvoraf han i Tofterne har udsaaet 3 Lpd. 10 Pd., og 6 Pd. paa et andet Sted. 184. Fæstebonden Christen Kildelund i Sørup Bye, Sunds Herred, Nyborg Amt tilstaaes en Belønning af 4 Rdlr. for i Aarene 1779 og 80 at have udtørret og røddet 2 Moser, hvorpaa nu kan saaes 4 Tønder 2 Skiepper Rug. Desuden maae Selskabet her anføre adskillige for deres Flid i Landvæsenet roesværdige Mænd, som endskjøndt de af en eller anden Aarsag ikke ere blevne belønnede, dog fortiener med Berømmelse at erindres, nemlig: Fæstebonden Diderich Albierg i Sørup Bye i Fyen, har udviist Flid i Henseende til 16 Favne Steengjerders Sætning og 41 Stykker Frugttræers Plantning, som han dog ikke selv har opdraget, men andensteds fra erholdet. Han er dog i det foregaaende bleven belønnet for hans Pileplantning. Fæstebonden Rasmus Smed sammesteds har opkastet 328 Favne Græsvolde, for hvilket Slags Jndhegning allene Selskabet dog hverken uddeeler Premie eller Belønning, da det helst ønsker at kunde opmuntre Landmanden til et varigere Slags Hegn, end det anseer Græsvolde at være. Jmidlertid fortjener Rasmus Smed dog for hans Flid herudi at berømmes. Fæstebonden Jens Holse i Rødskebølle i Fyen har og udmerket sig ved 210 Favne Græsvoldes Gravning, men kan derfor af ovenmeldte Aarsag intet erholde. Fæstebønden Mads Jversen af Baroniet Lehn i Nyborg Amt i Fyen, ligeledes 520 Favne Græs volde.