JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
J et Værk over de Roser, der for nærværende Tid avles i Frankrige, opgives de forskjellige Slags deraf i følgende Tal. Mosroser, roser mousseur . . 18 Slags. Hunderoser, r. des chiens . . Alperoser, r. des alpes. Frankfurterroser, r. de Frankfort 30 Theeroser, r. TheRustroser, r. rubigineux. 57 Noisetteroser, r. noisette Damascenerroser, r. de damas Centisolieroser, r. cent feilles. Pimpinelleroser, r. pimprenelse Hvide Roser, r. blaane Bengalske Roser, r. de Bengal. Provinsroser, r. de Provence 1214 Man lærer heraf, hvilke Fremskridt Have kunsten har i de nyere Tider gjort, og hvad foren Pengerigdom der nuomstunder hører til, for at eie en fuldstændig Rosensamling af franske Roser blot. Her er endnu ingen hollandske, ingen engelske, ingen italienske, ingen orientalske hvor Rosen er aldeles hjemme. (L. B. d. B. Sententser, af Baronesse Stael Holstein. Den sande Atheisme boer kun hos den kolde Egennytte og Nedrighed. Himlen har skabt os for at elske det Ærværdige, Oldtiden opvækker en umættelig Videlyst. Men Lærde beskjæftige sig ene med Fortegnelser paa Navne, det de kalde Historie. Navne ere dog oftest blottede for al Forestillingsevne. At trænge ind i det Forbigangne, at udfritte det menneskelige Hjerte, midt igjennem Seclerne fatte Handlingerne ved Hielp af Ordet, og ved Handlingen igjen at udfinde Nationernes Characteer og Sæder, og endeligen at hæve sig til den fjerneste Alder, i Forestillingen om, hvorledes Jorden i sin første Ungdom fremstillede sig for Menneskene, og hvorledes disse da nøde hiin Gave - Livet som Nutidens Forfinelse har gjort saa indviklet; dette er det rette Hverv for en anstrænget Forestillingsevne, der formaaer at gjennemskue de skjønne Hemmeligheder, Granskning og Pønsen opklarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
De forskjellige Sammenkjædninger i Menneskehedens Skjæbne paa Jorden give uudtømmeligt Stof til Betragtninger. Tusinde Tilfælde foregaae, tusinde Tilbøieligheder danne sig i Sjælens Inderste, saa at ethvert Jndivid vorder ligesom en egen Verden og dens Historie. At kjende en Anden tilfulde vilde fordre en heel Levealders Bestræbelser. Hvad er det da vel at kjende Mennesker, Regjere dem – ja det lader sig udføre, men at kjende dem formaaer kun Gud alene, Engelske Ordsprog. Et Fruentimmer fortier, hvad hun ikke veed. Skjønhed trækker mere end Oxer. Vær ikke Bager, naar Dit Hoved er af Smør. Gift din Søn bort, naar du vil, din Datt ter, naar du kan. Søg ingen Jordbær i Havet. Den, der fornærmer en Ven for Spøg, mister ham for Alvor. Det er en god Hest, der aldrig snubler, og en god Kone, der aldrig kjævler. Hvor, der har mistet sin Credit, er død forVerden. Hvor, der søger Sorgen, finder den. Jld og Vand ere to gode Tienere, og ligesaa slemme Herrer. Ræven er listig, listigere er den, der fanger den. Soldater i Fred ligne Kaminerne om Sommeren. Til Hove, i Kierlighed, og paa Jagt faaer enhver ikke altid det, han søger. Den Tapperhed der ledes af Forvovenhed, hører nærmere til Galskab end til Manddom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 October 1839. Hamburg 2 M. 2 vista 206 Species 298 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-10
Norske Speciessedler, 1 Pd. S. pr. 100 Specier Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 833. - i Banco. Dito Dito. . . . . Nationalbank-Obligationer, 1023 103 Rbd. r. S. af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 104 1/2 Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paar. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 69 69 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Hs. Durchlauchtighed, Hertugen af Augustenburg, har nærmere forklaret sig over denne Sag i hans Versuch eines Beweises, das die Wettrennen das wesentligste Beforderungsmittel der Perdezucht, und zur Verbesserung und Veredlung derselben. unumganglich nothwendig sind., Schleswig 1829, 85 S. Bøgen læses med Interesse; Foredraget er særdeles lyst og behageligt. Frelserens Kirke paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Da Kong Christian den Fjerde havde faaet sin nye Stad paa Amagerland anlagt, søgte dens Beboere for det første Holmens Kirke, som den nærmeste. Siden lod Kongen bygge en Jnterims Kirke af løs Bygning. Den blev indviet d. 22 Maj 1640. Den stod sydøstlig for den Plads, hvorpaa den nærværende Kirke staaer, paa Hjørnet af St. Annæ og Prindsensgade, og ved samme var en Kirkegaard. Naar her graves noget under Opfyldningen støder man paa Levninger af Ligkister og Dødningebeen. Denne gamle Inte rims-Kirke stod omtrent i 60 Aar. At dens Beliggenhed paa nogle gamle Kaarter er ansat ved Snorrebroen er urigtigt. J Aaret 1708 blev den solgt den 28 Juni, og kjøbt af Niels Møller for 162 Rdl. Kong Frederik den 3die tænkte paa at udføre sin Faders Forsæt, og lod gjøre en Begyndelse til at bygge en fast og ordentlig Sognekirke for Christianshavn. Pladsen, som blev valgt hertil, skal have været nærmere ved Amagerport end den, som siden blev udseet, hvor Kirken nu staaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Krigen med Sverrige og flere Tidstildragelser hindrede Udførelsen. Endeligen blev hin Trækirke saa forfalden, at man med Stivere understøttede den. Christian den 5te besteg sine Forfædres Trone, og nu blev for Alvor tænkt paa en ny Kirkes Opførelse. Generalbygmester Lambert von Haven gjorde Tegningen. Den udseete Bygningsgrund var, som overalt paa Christianshavn, lav og løs, en trofast Grundvold maatte lægges til den Steenmasse, man foretog sig her at opføre, og Jordsmonnet maatte, i Hensyn paa Begravelserne, mærkeligen forhøies. De vældigste Steen, man fra Amagers Strandbred kunde faae, bleve hentede herind; de første bleve gravede ni Alen dybt ned i Grunden, og i tre Aar arbeidede man paa Grundvolden; inden man var kommen 2 1/2 Alen over Horizonten, vare Udgivterne allerede stegne til 19000 Rdl. Den 19 Octbr. 1682 var den første Steen bleven lagt af Kongen selv, formodentlig under Alteret. Tolv Aar medgik, førend man med det udvendige Arbeide var færdig. En Steen, der ligger under Hovedindgangens Trappe, har følgende Indskrift: "Aar 1682 blev den første Steen lagt, og Aar 1694 sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Ved den indre Indretning hengik endnu et Par Aar, saa at Jndvielsen først kunde foregaae den 19 April 1696. Den blev højtideligen udført af Biskop Dr. Henrik Bornemann, i Kongens og det hele Hofs Nærværelse. Taarnet havde i lang Tid intet Spir, men et Dække af Tømmer var lagt derover, indtil beleiligere Tider. Under Kong Frederik den 5te blev et Spirs Opførelse besluttet. Da værende Generalbygmester Lauritz de Thura gjorde Tegning dertil, og præsenterede Kongen en Model, som paa Kobberstykket i hans Havn. hodierne er afbildet; men dog ikke blev aldeles fulgt. I April 1749 begyndte man at bygge derpaa, og efter eet Aars Forløb var man færdig. Førend Kuglen kom paa det Sted, hvor samme sees, blev i den nedlagt følgende Vers: Den femte Christian min Bygning haver grundet (1682 den 19 Octob.) Den femte Frederik min Ziir mig satte paa(1750 den 27 April.) Slig Naade haver jeg hos tvende Konger fundet; Lad Christe, mig i Fred til Verdens Ende staae.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
De tvende Konger, som imellem har regjeret (Frederik Atus og Christianus 6tus.) Hvis Navne, Regiment, i evigt Minde staae, J Naade have mig og ofte regaleret, Og hjulpet mig til min Fuldkommenhed at naae. Saa er jeg nu istand ved fire Kongers Naade, De tre af dem har Gud til Himlen kaldet hjem, Gud selv den Fjerdes Sag saaledes stedse raade At man maa huske ham, mens to og tre er fem, in memoriam absolute ædificationis templi Salvatoris nostri (S. Christianshavniensis) nomine ipsius templi hasee lineolas posnit, Mathias Banke. Øverst, hvor Vindeltrappen taber sig i Sneverhed, begynder den Fod eller Grund, paa hvilken denne Verdens-Kugle hviler. Den er af 4 Alens Gjennemsnit, og ovenpaa den staaer Frelserens Billede af Kobber, fem Alen højt, med en Fløistang som Sejersfane i Haanden. Taarnets hele Høide er 144 Alen. Fra Jorden nemlig til Taarnmurens øverste Deel 77 Alen. Fra dette Sted, hvor de fire Evangelisters Billeder staae, indtil Vindeltrappens øverste og snevrere Ende 56 Alen. Knappen, Stilken, Kuglen, Figuren, Fanen 11 Alen. Taarnets Bygning har nogen Lighed med det, som sees ved Kirken della Sapienza i Rom. Bekostningen skal have været 30000 Rdl. Spirbygningen er indvendig af Træværk, og naar det i Holks Beskrivelse over Kjøbenhavns Kirker 1775 hedder, at det er ganske fra nederst til øverst af Steen, da er dette urigtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Blandt Kirkens indre Prydelser udmærket sig Alteret, som er af Marmor, blev foræret af Kong Christian 5te, men blev først færdigt i September Maaned 1732. Det beskrives i danske Vitrupius saaledes: "For- og Hovedgesimset af det underste Postement er af brunt Marmor, og Vurselerne af grønt, blandet med adskillige Farver. Det andet Postements Fod- og Hovedgesims er af sort Marmor, og Vurfelerne af samme Slags grønne, som meldt. Støtterne og Væggepillerne ere af rødt og hvidt Marmor med forgyldt Skaft, Gesimser og Capitaler. Architraven og Cornischen er af bruunt Marmor og Frisen af samme Art som Støtterne." Den midterste fritstaaende Hovedfigur er Christus i Gethsemane, med en hosstaaende, trøstende Engel; begge Figurer af hvidt italiensk Marmor, i noget mere end naturlig Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
To Figurer, anbragte imellem Støtterne, forestille Tro og Retfærdighed, og ere af samme Slags Marmor, ligeledes noget overnaturlig Størrelse. Da Alteret blev aabnet Mikkelsdag 1732, lagde man en Tavle derved med denne rimede Indskrift: Tak tvende store Konger, Tak, Tak Christian den femte For Marmorpragt; Tak Frederik den fjerde, som ei glemte At bygge mig; Tak naadigste Kong Christian den sjette For gylden Pragt og Prydelse, du lod omkring mig sætte. Til Guds og Kongens Ære staaer jeg da saa prægtig ziret. Gid Christian den 6tes Navn maa engang staae paa Spiret. Mere om Gadernes Reenholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Ligesom Renovationens Bortkjørsel har i flere Aar været Gjenstand for Licitation, saa er dette ogsaa Tilfældet med Stadens Torves og andre offentlige Pladsers Feining, og Rendestenes Reenholdelse, og som efter hvad i Nr. 69 af dette Blad er forklaret, er sat, i Henseende til Tiden, i Forbindelse med Bortkjørselen. Den 1ste October 1810 overtog Directionen for Kjøbenhavns Fattigvæsen efter Forslag af dens Medlem, afdøde Etatsraad Barens, Besørgelsen af den offentlige Gadeseining paa 1 Aar for den Sum 2,500 Rd., og den 1ste October 1811 ligeledes paa 3de Aar saavel Gadeseningen som Aqvæducternes og Tverkisternes Rensning for 3,500 Rd. aarlig. Den specielle Bestyrelse heraf overdrog Directionen til Politie-Secretair Heiberg imod et Gratiale af 200 Rd. aarlig, og endskjøndt Fattigvæsenet ingen af Aarene havde nogen pecuniær Fordeel af Entre prisen, men endog i det sidste Forpagtningsaar, 181314, havde over 1000 Rd. Underballance, vandt det dog derved, at det i 4 Aar kunde sætte et betydeligt Antal af Fattiglemmerne i Virksomhed, og skaffe dem et Bidrag til den Understøttelse, som dem af Fattigvæsenet var tilstaaet, hvilket var den eneste Hensigt, som Directionen havde havt med at overtage Entreprisen. Jmidlertid døde Barens og Fattigvæsenets Politieret blev hævet. Den 1ste October 1814 blev Besørgelsen af Gadefejningen m. v. overdraget Politie-Adjutant Boel mann for den Sum af noget over 4,000 Rd. aarlig i 5 Aar. Fra 1ste October 1819 til 30 September 1829, altsaa i 10 Aar, har Politiesecretair Heiberg, uden for Licitation og, fra Begyndelsen, af, efter Opfordring af Magistraten, havt Forpagtningen for 3,600 Rbd. Sølv aarlig, undtagen det 1ste Aar, da han kun havde 3,500 Rbd. Sølv. Secret. Heiberg, som, paa Grund af at han havde anvendt 10 Aar paa denne Entreprise, og i det sidste Aar havde lidt et betydeligt Tab ved den, ønskede at fornye Forpagtnings-Contracten, tilbød Magistraten endnu paa 3de Aar at overtage Entreprisen for 3,800 Rbd. Sølv aarlig, men ved den derover den 7de Sept. d. A. afholdte Licitation lod Vognmand O. Petersen sig tilslaae Entreprisen, for 2,930 Rbd. Sølv paa 1 Aar, og lader samme besørge ved en Opsigtsbetjent. Samme Vognmand Petersen har ligeledes ladet sig tilslaae Renovationens Bortkjørsel i 2de af Byens Distrikter. Det kan iøvrigt bemærkes, at ligesom paa den ene Side Forpagtningen af Gadefeiningen m.v. saa betydelig blev nedsat, blev paa den anden Side Betalingen for Renovationens Bortkjørsel i en endnu høiere Grad forøget, da nogle af Vognmændene have for det nærværende Aar dobbelt og mere i Betaling, end de for de samme Distrikter havde i det forrige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Jndenlandske Efterretninger. J det nylig udkomne Heste af Østs Nye Archiv læses nogle Brudstykker af en dansk Reisendes Dagbog, som omhandler den paa Hinge Kirkegaard i Viborg Amt værende mærkelige Gravsteen, paa hvilken Steen, efter den paa samme anbragte Inskription, Hans Thausen i Aar 1528 først i Viborg prædikede Luthers Lære. For 1786 har denne Steen ligget paa Nørresogns Kirkegaard i Viborg, hvorfra den blev solgt og bragt hen, hvor den nu ligger; i Anledning af Reformationsfesten 181, ønskede Stiftsøvrigheden, at den kunde komme tilbage til Viborg, og underhandlede derom med Hr. Lynov Ferslev, Sognepræst til Jelling og Hover i Veile Amt, den nulevende nærmeste Slægtning af de Afdøde, over hvis Grave den ligger. Men skjøndt Hr. F. var villig til at samtykke i Stenens Flytning, naar en anden, omtrent af samme Størrelse, blev lagt over Gravene, og skjøndt dette Vilkaar hverken kunde synes ubilligt, eller Vanskelighederne ved at skaffe en anden at have været uovervindelige, saa flyttedes Stenen dog ikke, men blev liggende i uforstyrret Roe, der den laae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Blandede Efterretninger. Abbed Ludvig Chiarini, Professor i de østerlandske Sprog og Oldsager ved Universitetet i Warschau, har i 8 Aar arbeidet paa en fransk Oversættelse af den babylonske Talmud, hvilken, ved de Tillæg, som gives fra den hierosolymitanske Talmud og andre Værker fra den jødiske Alderdom, skal meddele en fuldstændig Fremstilling af den talmudiske Lærre. Han er forvisset om, at hans Foretagende vil over det hele civiliserede Europa vække Opmærksomhed og Deeltagelse, fordi Talmud, hvis Jndhold ikkejødiske Lærde kun meget ufuldkomment kjende, ikke blot er vigtig, som en erkjendt Kilde til den jødiske Lære, men ogsaa, med sine talløse Vildfarelser, indeholder mange nyttige og vigtige Belærelser i Henseende til Bibelforklaring og Oldsager, foruden Fortidens Philosophemer, Anskuelser og Meninger. Han mener, at der ikke gives noget bedre Middel til at bevirke den fra saa mange Sider omtalte Forbedring af det jødiske Folks Sæder, Grundsætninger og Forhold, end i et almindeligt forstaaeligt europæisk Sprog at give en fuldstændig Meddelse af Talmud, og hvad der hører til sammes Forklaring, da den vil bringe Jøderne til for hele Verdens Øine at rødme over Talmuds latterlige, forkeerte, ja skadelige og onde Grundsætninger, forlade dem, og vende tilbage til en reen Mosaisme, hvoraf da yderligere gode Følger af sig selv ville fremkomme. Den russiske Keiser har ved en Understøttelse af 72000 polske Gylden sat ham istand til at vedblive sit Forsæt, hvortil han endnu behøver 6 til 8 Aar, og hvorfor han med sin hele Kraft og Enthusiasme er opofret. Han foretager til sit Formaal en Reise til Paris, og har for kort Tid siden tilbragt nogle Dage i Berlin. L. Bl. d. B. H. 429.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Maskinpresser. J en Oversigt over den sidste Leipzigske Messe berettes, at König fra Zell ved Würzburg var der, at der allerede af hans Maskinpresser vare 4, fordeelte, og af disse de 9 til Frankrig, og at han nu med Fornøielse saae tre Maskiner hos Brockhaus arbeide paa den 8de Udgave af Conversations-Lexiconnet, for at denne nyeste Udgave paa 12000 Exemplarer snart kunde blive fuldført. Musik i Constantinopel. To store der oprettede Musikskoler, som ere satte under Hr. Donizettis Bestyrelse, have den heldigste Fremgang. Denne store Mester har allerede dannet et stort Antal Elever. J et Brev til en af sine Venner skriver han: Jeg agter den franske Mu fik høit, imidlertid have de militæriske Musikcorps, som jeg for kort Tid siden har dannet i Constantinopel, hidtil kun spillet rossinisk Musik, og nogle svage Forsøg af min egen Composition. Den Marsch, Hans Høihed Storherren og Seraskieren, finde meest Behag i, er en, hvis Theema jeg tog af Figaros Cavatine i Barberen af Sevilla. Det vilde i høieste Grad glæde mig, om Orpheus fra Pesaro erfarede, at hans sono il factotum deellacitta stedse sætter Orientens Keiser i det bedste Lune, og at han meget hyppigen lader dette Stykke gientages. Allg. J. M. Et nyt Skrift over Sardinien er: Souvenirs dun sejour en Sardaigne pendant les annees 1821 & 1822, ou notices sur dette isle par le Marquis Charles de Saint-Severin. Paris 1827 rec. i Hall. allg. Lit. Zeit. 1829 Juni, Egbl. 62. Cagliari, Hovedstaden har 22000 Indvaanere (Stein angiver 35000) - Sassari imellem 18 til 19000; ikke som Stein opgiver 35000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Den ældste Skuespiller i Frankrig, maaskee i Verden, blev begraven d. 23de Juni i Frankrig. Han hed Jean Noel og opnaaede en Alder af 118 Aar. Som Skuespiller havde han ikke noget udmærket Talent, men smaa Roller udførte han ret godt, og var især hældig i at costumere sig. Han spillede længst paa theatre franqais, og viste sig endnu for atten Aar siden i en Alder af 100 Aar paa Scenen, som Peres i Stykket: chevalier d'industrie, i hvilken Rolle han maatte springe igjennem et Tøndebaand, og synge en liden Vise til Dyden. Forestillingen blev dengang specielt annonceret til Indtægt for den gamle Skuespiller. Han var Søn af en Skuespiller i Lyon; og allerede i sit ottende Aar havde han begyndt at spille. Efter sin Dagbog havde han spillet 2760 Roller, og betraadt Scenen 28019 Gange. Til Sminke havde han udgivet 27600 Franker, og havde hævet i Gage 138000 Franker. 1040 Gange havde han været død, 130 Gange været Konge, 920 Gange spillet ærlig Mands Rolle, 13500 Gange den Nederdrægtiges; alt med det bedste Hjerte og den muntreste Lune af Verden. N. M. Om Erzerum læses i Journal AOdessa en Efterretning, som indeholder: at Navnet Arsrum betyder Romernes Fæstning (Arr Romanorum, og at Staden forhen skal have havt det Navn Chastra. Jblandt den tyrkiske Sultans talrige Titler, er ogsaa en af Konge over Erzerum. Befolkningen angiver Forfatteren, i Overeensstemmelse med Greve Paaskewitschs Beretning, til 100,000 Mennesker, og at den bestaaer af Muhamedaner, Armener, Græker og Perser. Staden er som Handelsstad meget vigtig, og tjener som Stapelstad for Landhandel paa Indien og Persien; dagligen seer man store Caravaner med Kjøbmandsvarer fra Persien, Bagdaad, Haleb, Musul, Diarbekr. Tiflis, Smyrna, Constantinopel og flere Steder ankomme. Smyrnas og Erzerums Handel staae i nøje Forbindelse med hinanden. Chaner og Caravanseraler, samt Bazarer ere byggede af Steen og meget rummelige. Af Chanerne (Vare-Oplags stederne eller Pakhusene), og Karavanseralerne. (Gjestgivergaardene) ere 20 de største som gives. J de sidste kunne Værelser ogsaa faaes til Leie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Landeveiene fra Erzerum til Trebisond over Bal but udgjør 4, til 9, franske Lieues eller omtrent 2 Dagreiser. Der kan fra Baibut, en liden af Tyrker og Armenier beboet Stad, tages tvende forskjellige Veie, den ene om Sommeren, den anden om Vinteren. Fra Erzerum til Constantinopel er efter Landets Regning 381 Marsch-Timer; som man pleier at tilbagelegge i 41 Dagreiser. Afstanden fra Erzerum til Constantinopel er 227, til Smyrna 270, til Tiflis 78, til Bende Buscher ved den persiske Bugt 576 Lieues.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Tydsklands Naturforskeres Forsamling i Heidelberg ophævedes d. 21 Septbr. med det 6te Møde. Tallet af Deeltagerne forøgede sig dagligen lige indtil Slutningen. Det hele Antal udgjorde 288. De deels i den almindelige Forsamling, deels i de specielle Afdelinger holdte Foredrag vare yderst talrige og mangfoldige, og mange af stor Jnteresse for Videnskaben. Geheimehofraad v. Tiedemann gav til Slutningen af Møderne et kort Overblik over de afhandlede Gjenstande, ordnede efter Videnskaberne var Tallet af Meddelelserne og Foredragene over physikalske Gjenstande 13, over Chemie 12, Mineralogie og Geognoste 13, Botanik og Plantephysiologie 15, 800. logie 11, sammenlignende Anatomie, Menneskenes Anatomie og Physiologie 8, over Therapie 9, og over praktisk Medicin og Chirurgie 16. Staden Heidelberg lod en Mindepenge af Bronze præge, saaledes at enhver af de tilstedeværende Medlemmer fik en. Paa Aversen staaer. Til Erindring om Heidelberg." Paa Reversen forestilles Heidelberg, med Omskrift: "Selskabet af tydske Naturforskere og Læger." J den Grosske Boghandling er udkommet et Kaart, paa hvilket alle de Steder ere anførte, hvorfra Nogen var mødt. Til de fjerneste Punkter høre: Archangel, Petersburg, Dorpat, Pest, Dublin, London, Edinburg, Paris, Gens, Florents, Øen Martinique.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Jordskjelv. (Tillæg til det der i Nr. 67 S. 1066 blev anført.) 1709 den 11 Febr. Om Aftenen blev et Jordskjelv fornummet i Kjøbenhavn og fornemmelig i Roeskilde, Kjøge, og omliggende Egne." Bussæus S. 77. Kossakker. De havde fordum ikke andet Vaaben end deres Leer, med et Træskaft, og de betjente sig af samme som af en Sabel. En Ledet Slavoniske Sprog hedder Koss. Altsaa betyder Kossakker det samme som Leemænd. Landsbyeskolemester Moral: Uelnitz, brændte af, efter Folks Sigende, ved et Tordenslag, som tændte paa forskjellige Steder, saa at alting strax stod i lys Lye. Et engang en Stald blev staaende, undtagen Kroen, Skolen og Kirken. Dette kan være ganske naturligen tilgaaet, fordi enten Vinden har drevet Luen tilbage fra disse Huse, eller fordi de alle tre havde en fri Beliggenhed, saa at de ei kunnde antændes af Naboe husene. Jmidlertid er dette lille Sted bygget op igjen, og Skaden forglemt, men den Maade, hvorpaa Skolemesteren dengang, ifølge sin Moral, forklarede Skolebørnene denne Ulykke, er endnu ikke forglemt. Man fortæller, at hans Ord lød som følger: "Kiere Børn, det er en stor Guds Straf, at alle andre Huse i vor Landsbye er brændt af men Kirken, Skolen og Kroen bleve staaende. Et sandt Jertegn, Hvorfor Kroen, vil J spørge, da deri skeer saa meget ondt, Kroen har Fanden, Kirken og Skolen har Gud bevaret!" En trøstelig Moral! Om de øvrige Huse har da hverken Gud eller Fanden bekymret sig. (Af Goeses Dorfreise. 1788.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 October 1829. Hamburg 2 M. - a vista 26 Species 208. Grecier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 148 148 1/2 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 1 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. .... Nationalbank-Obligationer 102 3 103 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. . ..... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. god 1. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 1043, 105 i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. .... 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 1800 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-17
Nyeste kilderie¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-10-17
kjøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 83. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 October 1829. De ædle Udvandrede. (Af det Tydske af Roblig.) angaar