JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Da residerende Pastor for Saltdalens Meenighed i Saltens Provstie og Nordlands Amt, Hr. Johan Daniel Furstenberg, som opholder sig i Kiøbenhavn, der agter at indlade sig i et nyt Ægteskab, men forinden maa i Følge Loven skifte mellem sig og sin afdøde Hustrue Cathrina Balchs Arvinger; saa har hans befuldmægtigede Commissionair Hr. Cammer=Raad. Hysing paa hans Vegne reqvireret af mig, i Provstens høje Alderdom og Svaghed constitueret Skifte-Forvalter i Saltens Provstie, at tage bemeldte Hr. Furstenbergs Boe under lovlig Skifte-Behandling til Rigtighed for ham, hans afdøde Hustrues Arvinger, Credi= og Debitorer; Thi indkaldes herved i Tronhiems privilegerede Adresse-Contoirs Aviser hans afdøde Hustrue Cathrina Balchs retmæssige og fraværende Arvinger, som ere angivne at være en Broder Daniel Balch, boende paa Hallerøen i Normøers Fogderie og en Søster gift med Hans Baade i Bokkelsund, tilligemed Credi og Debitorer, at møde eller møde lade til forestaaende Skifte, som paa Præstegaarden Fiskewaag i Saltdalen, bliver næstkommende 2den Decembris i dette Aar foretaget til forventende endelig Afgiørelse. Skiærstad, den 11te Junii 1768. Chr. Fr. Hagerup. Peder Jalles, Byefoged paa Molde, og Lauritz Aschenberg, Tolder sammesteds; Giøre vitterligt: At da vi, som udnævnte Opbuds-Forvaltere haver antaget Kiøbmanden her paa Molde, Sr. Søren Fietzentzes Opbuds-Boe til lovlig Behandling; saa have vi funden fornødent ved et lovligt Proclama at indkalde dette Opbuds-Boets Credi- og Debitorer, til hvilken Ende vi og hermed vil have indkaldet alle og enhver, der haver noget at fordre udi bemeldte Sr. Fietzentzes Opbuds-Boe, at de jo før jo heller melder sig med deres Fordringer og legitimerer sammes Rigtighed saaledes, som Lov og Forordninger foreskriver, og det i det længste inden 6 Maaneder fra dette vort Proclamatis Publication, i Følge Forordning af 18de Novembr. 1757. da de i vidrig fald maae tilskrive sig selv den Uleylighed deraf vil flyde. Til samme Tiid indkaldes og Opbuds-Boets Debitorer at afbetale hvad de kan være skyldige, da Opbuds-Boet efter 6 Maaneders Forløb agtes at blive sluttet, hvor enhver efter Boets Beskaffenhed skal blive behandlet Lovgemæs. Molde den 4de Julii 1768. P. Jalles. L. Aschenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Til Kiøbs. Dersom nogen maatte have Lyst til at kiøbe afgangne Madame Anna Catharina KrenkelSal. Johan Luytkissens efterladte Vaanegaard med 2de grundmuret hvelhvede Kieldere, beliggende i den saa kaldet Kramboe-Gade her i Byen, samt en fierdedeel Part i Sr. Christopher Heides til Elven, strax neden forMeinche=Almindingen, staaende Brygge, som alt er i god Stand; da ville Liebhaberne behage, inden en Maaned fra underskrevne Dato, at indfinde sig hos de i bemældte Gaard værende Arvinger, for med dem om Kiøbet, at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Paa Adresse-Contoiret kan bekommes: Juriske, Medicinske og Oeconomiske Tidender for 1767. 2 Ort 16 sk. Fruentimmer Tidender for samme Aar 2 Ort 16 s. Ugebladet, Proteus, 1 Rdlr. Norges civile Stat for 1768. 12 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Biskop Deichmands Forsvars Skrivt for de Norske til Kong Frederich den Fierde, 6 s. Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rdlr. Adam Christian Schiøllers Gaard og Grund paa den øvre Side i Sandgaden er tilkiøbs, thi ville de Lysthavende mælde sig hos Sr. Hans Nissen, som har Commission samme at sælge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Tienestsøgende. En Pige, som foreviser godt Skudsmaal fra sin forrige Huusbond, søger Condition som Stue=Pige, enten i Byen eller paa Landet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Conditioner ledige. For en skikkelig Kokke=Pige er en god Tieneste ledig, som herfra Adresse-Contoiret anvises. Tabte Sager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-12
Sidstleden Søndags Formiddag, den 24de Julii, er imellem Hr. Byefoget Møynichens Huus her i Byen og Steenbierget, tabt Halvedeelen af en Sølv Hirschfænger=Spende indlagt med Chrystal=Steene. Om nogen skulde have fundet samme, da lover Eyermanden deraf, som er Hr. Borgmester Bredal, for dens Tilbageleverelse, en Douceur af 1 Rixdaler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Fortsættelsen af Nr. 32. dadskan kunde deres Vers vel hastig giennem kikke, Men nogen Gunst for dem at vente blev der ikke; Thi sligt kun agtet blev for saadan Skyldighed, Som tages bør i Agt paa hvert fornemme Sted. De Vers til Jomfruen fornemmeligen vare Veludarbeidede og overmaade vare: En Elskovs Skialdre=Aand laae ogsaa derudi, Og heele Skrivten var Fractur og Cancellie. Vor Anne læste sligt med Ærbarhed igiennem, Og efter hendes Dyd ej tænkte Ondt om dennem, Hun kun beklagede at Kiempe-Kiønnets Folk Mod sine Lidelser ei havde Styrke nok. Hun i Forundring faldt, hvordan det kunde være, At Mands-Personerne, som Navn af stærke bære, Slig Skrøbelighed ej formaae at staae imod; Hun holdt Optugtelsen til dette for en Rod. Hun længe denne Sag fuldkommen overlagde, Og i Fortrolighed til en Veninde sagde: Jeg tager ikke feyl, at jo Optugtelsen, Er Aarsag til den Drivt, der er hos mangenen. Vel er Naturen Grund til de Begierligheder, Som svage Mennesker til Daarlighed forleder, Men slet Optagelse dog ej kan tages frie, At den jo ogsaa er en Aarsag derudi. Hvad man sig over i det bliver til en Vane, Og Vanen til Natur, det siger jeg og Anne, Hvad Vanen kan formaae hos de Umælende, End sige Folk, det veed Amager Bønderne. At Qvinde-Kiønnet er almindelig saa stille, Og Mandfolk derimod saa fri en Rolle spille, At Fruentimmeret koldsindig ofte er, Mand-Kiønnet derimod paa flygtig Elskov bær, Dertil man Grunden i Optugtelsen maae søge, Et lidet Pige-Barn faaer aldrig Lov at spøge, Og springe vildt omkring i Drenge=Samlinger, Da derimod en Dreng ej saa indkneben er. Fra Pigers spæde Aar enhver fornuftig Moder J deres bløde Sind, ret ligesom indpoder, En Ligegyldighed mod Mands-Personerne, Og som en Banghed for det Kiøns Omgiængelse. Men Qvinde-Kiønnet maae almindelig betragte, Som de sig ædlere end Mands-Personer, agte, Og som de fødes til al den Høyagtelse, De paastaae som en Ret af Mands=Personerne. Thi i de unge Aar de vænnes til at tage Mod de Opvartninger af Mandfolk, som behage, Og styrke deres Mod, alt som de voxe til, Saa mangen en tilsidst aldeles herske vil. Mand-Kiønnet derimod fra deres Patte Bysse, Tilholdes Jomfruer paa Hænderne at kysse, befales Ydmyghed imod alt Qvinde=Kiøn, Saa ofte bliver Skarn af allerbeste Søn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
En Dreng, som hører paa sin Moders Brumle Stemme, En anden Gang: dit Skarn, skal vakkert blive hiemme, Du som en Tosse staaer. Hvi gaaer du ikke hen, Og kysser Haanden smukt og giver Jomfruen. Lad see hvor artig du hos Jomfruen kan være! Hvad skal den stakkels Dreng af saadant andet lære: End det bør være saa Han tager til i Aar, Og samme Lectie han tidt at høre faaer. Han lærer sig da til at vise Høfligheder, Som kun til Daarlighed en Vey for ham bereder, Thi naar han bliver stor bestrides hans Forstand, Af den Optugtelse, der satte ham i Brand. Han Kryderier da paa Høfligheden sætter, Og efter Daarskabs Raad sig heel fornøyet retter; Han er optugtet i saa blødt og kiælent Sind, At mindste Skiønhed ham formaaer at tage ind. Han allevegne sig og sine Vahrer byder, Som alt er Frugten af Optugtelsen han nyder; Det ofte gaaer saa vidt, han bliver latterlig, Særdeles, naar han vil ved Pennen blotte sig. Man vel ej nægte kan, der findes mangen Pige, Som fra den dydigste Anviisning tør afvige, Og at en Mands-Person, der er optugtet slet, Kan følge Dydens Vey og leve gandske ret; Men at jo Alderen, som oftest, viser Frugter. Af den Maneer, hvorpaa man Børnene optugter, Det vil jeg holde for er saa unægteligt, At det behøves ei, jeg skal bevise sligt. Som hver af Frierne befandt sig nu bedragen
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
J den Anledning, de først havde gjort til Sagen; Saa tænkte de paa Raad at sætte sig i Gunst, Hos lille Anne Moer, men alting var omsonst. En heel Hob Penge gik for Frierne til Spilde, Thi der hver Uge blev anretted Dandse Gilde, Og lille Anne Moer hun maatte være med; Thi hun var rette Liv i deres Lystighed. Hun og saa fik Forlov, naar man det lod forlange, Thi man for hendes Dyd var ej en Smule bange, Forældrene de saae, at hun var Pige for, At kunde hytte sig og holde Dydens Spor. J slige Samlinger hver Frier ej forsømte, At foretage alt, som hans Jndbildning dømte At være tienligst til sin Sags Befordrelse, Man hende først og sidst og best opvartede. Men hvordan alting gik, saa maatte de erfare, At hvers Bestræbelser og Raad forgiæves vare, Al hendes Artighed var kun en Olie, som deres Elskovs Jld og Brand formeerede. Hun vidste dennem saa med Ord at forekomme, At Hiertet færdigt var at gaae i tu paa somme, Fordi de kunde ej faae sagt sin Meening frem, Og saa gik Tiden bort, og Anne reyste hiem. Det kunde vel engang imellem Stunder hænde, At en af Frierne sin Meening gav tilkiende, Men han fik hendes Svar paa saadan sød Maneer, At han ey vovede om sligt at tale meer. Den Frihed Moden gav hun dennem ej formeente, Men deres Munde frit med sine Hænder tiente, Og de forsømte ej at bruge slig Forlov Lidt oftere end det i Sælskab var behov Der fandtes engang en i saadant Dandse. Gilde, Som lidt for næsviis blev, med Anne spøge, vilde, Og røre det man har kun Frihed at besee, Som hun med Høflighed blufærdig nægtede. Derover blev han stødt, og ville hende drille, Og sagde: Jomfrue, hvad skal denne Kram bestille: Hun skulde skiule det, som giir Forargelse, Og er en Anstøds=Steen for Mands-Personerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Det er unægteligt, at Pigers blotte Bryster, Hos Mands-Personerne opvække onde Lyster. Hun svarede: Min Ven! det passer sig paa Jer,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Som der fortælles om en Ræv og Rønnebær, J laster Tingene, fordi det Jer forbydes. At sammes søde Frugt af eder ei maae nydes, Men Spørsmaal, heed det ej, Noli me tangere, Mon J ej taalte da et blottet Bryst at see, (Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
12 Søndag efter Trinitatisprædiker formodentlig. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Kaas. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Dødsfald. Hr. General Major von Eppingen, Ridder, død paa Frederichshald den 1 Aug, i sit Alders 66 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 3 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Jndpasserede. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Gunnerus fra Visitatz.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Ankomne Skibe. Skipper D. Brun fra Dantzig med Rug og Støkgods. R. Harlevsen fra Jrland med Baglast. S. Holm fra Newcasteel med Slip steen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Skipper T. Yuvart til Jrland med Bord. E. Dorning til Jrland med Bord. O. Bech. til Amsterdam med Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Bekiendtgiørelse. En Person, som fremviser gode Skudsmaale, søger Condition som Skriverkarl, Adresse til ham bekommes herfra Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Skifte=Lysninger. De Herrer Civile Skifte=Forvaltere udi Tronhiem, lade herved bekiendtgiøre: At førstkommende 27de Augusti bliver følgende Skifter her i Tronhiem foretaget, nemlig: Klokken 2 Eftermiddag bliver Skiftet efter afgangne Skipper Anders Abelsnæs, foretaget udi hans Enkes Logemente hos hendes Moder i Tarraldsgaard Veiten. Klokken 3 Eftermiddag bliver Skiftet efter afgangne Matros Peter Clausen Horn, foretaget i Stervboe-Huuset i Bersvend Veiten. Klokken 4 Eftermiddag bliver Skiftet efter afgangne Brygge-Arbeider Arent Michelsen, foretaget i Stervboe-Huuset i Valter=Veiteen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Proclama. Da residerende Pastor for Saltdalens Meenighed i Saltens Provstie og Nordlands Amt, Hr. Johan Daniel Furstenberg, som opholder sig i Kiøbenhavn, der agter at indlade sig i et nyt Ægteskab, men forinden maa i Følge Loven skifte mellem sig og sin afdøde Hustrue Cathrina Balchs Arvinger; saa har hans befuld, mægtigede Commissionair Hr. Cammer=Raad. Hysing paa hans Vegne reqvireret af mig, i Provstens høje Alderdom og Svaghed constitueret Skifte-Forvalter i Saltens Provstie, at tage bemeldte Hr. Furstenbergs Boe under lovlig Skifte=Behandling til Rigtighed for ham, hans afdøde Hustrues Arvinger, Credi= og Debitorer; Thi indkaldes herved i Tronhiems privilegerede Adresse=Contoirs Aviser hans afdøde Hustrue Cathrina Balchs retmæssige og fraværende Arvinger, som ere angivne at være en Broder Daniel Balch, boende paa Hallerøen i Normøers Fogderie og en Søster gift med Hans Baade i Bokkelsund, tilligemed Credi og Debitorer, at møde eller møde lade til forestaaende Skifte, som paa Præstegaarden Fiskewaag i Saltdalen, bliver næstkommende 2den Decembris i dette Aar foretaget til forventende endelig Afgiørelse. Skiærstad, den 11te Junii 1768. Chr. Fr. Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Til Kiøbs. Dersom nogen maatte have Lyst til at kiøbe afgangne Madame Anna Catharina KrenkelSal. Johan Luytkissens efterladte Vaanegaard med 2de grundmuuret hvelvede Kieldere, beliggende i den saa kaldet Kramboe-Gade her i Byen, samt en fierdedeel Part i Sr. Christopher Heides til Elven, strax neden for Meinche-Almindingen, staaende Brygge, som alt er i god Stand; da ville Liebhaberne behage, inden en Maaned fra underskrevne Dato, at indfinde sig hos de i bemældte Gaard værende Arvinger, for med dem om Kiøbet, at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Paa Adresse=Contoiret kan bekommes: Juriske, Medicinske og Oeconomiske Tidender for 1767. 2 Ort 16 sk. Fruentimmer Tidender for samme Aar 2 Ort 16 s. Ugebladet, Protens, 1 Rdlr. Norges civile Stat for 1768. 12 s. Høyers Juridiske Collegium og Hedegaards Trifolium Juridicum tilsammen for 2 Rdlr. Adam Christian Schiøllers Gaard og Grund paa den øvre Side i Sandgaden er tilkiøbs, thi ville de Lysthavende mælde sig hos Sr. Hans Nissen, som har Commission samme at sælge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling indlagt: Paragenis, en Grækers og Hedensk Philosophs gudelig Undersøgelse, indbunden for 1 Ort 8 Skilling. Skrivtet er af sin vigtige Jndhold noksom bekiendt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Paa Adresse-Contoiret er at bekomme: Et smukt nyt Mandhoved til et Skib eller Jægt med udgravet Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Til Leye. Skulle nogen her i Byen have en skikkelig Gaard med 3de eller flere varme Værelser, samt Kiøkken og Kielder etc. dog uden Mobilier, at bortleye, for det første fra 3 Uger efter næstkommende Michels Dag i et halvt Aar, saa kan Leyeren herfra Adresse-Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Tienestsøgende. En Pige, som foreviser godt Skudsmaal fra sin forrige Huusbond, søger Condition som Stue=Pige, enten i Byen eller paa Landet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-19
Conditioner ledige. For en skikkelig Kokke=Pige er en god Tieneste ledig, som herfra Adresse-Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Om Veneris Gang forbi Solen den 3die Junii 1769. Dette Phenommenon er et af de sieldenste; thi omendskiønt det just treffer sig, at det i dette 100de Aar, og endda 2de Gange i een Tiid af 8te Aar bliver at see, saa bortgaaer dog gemeenlig hver Gang over 100de Aar, førend Venus og Solen kommer hinanden saa nær igien. Efter 1769. skeer det ikke førend 1874, og siden ikkun først igien 2004. Da man ikke kunde lagttage dette merkværdige Syn saalænge endnu ingen Tuber vare opfundne, saa kommer det deraf, at denne Giennemgang hidindtil ikkun er blevet observeret: Gange, nemlig 1639, af een eeneste Astronom, en meget kort Tiid og meget ufuldkomment, og anden Gang 1761. Men ikke Sieldenheden allene foranlediger de Lærde, til at lade sig bære overmaade meget magtpaaliggen¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
de, at faae gode Observationer af dette Phenomenon. Saadant skeer fornemmelig derfor, fordi man deraf forventer en nyttig og interesseret Underretning om Solens Parallaxis egentlige og sande Størrelse, som en af HovedGrundene til heele Astronomien og Styrmands-Kunsten. Alle og enhver altsaa, som elsker Videnskaberne, Handelen og Søefarten, skulle ikke lettelig. lade denne saa sieldne Leylighed gaae sig af Hænder, til at bestemme en saa vigtig Sandhed. Af denne Aarsag gjorde man ogsaa meget gode Anstalter, til at lagttage Veneris Giennemgang forbi Solens Discus i Aaret 1761. og man fik virkelig en Mængde derover i Europa anstillede Observationer. Men af de 4re Astronommer, som vare udskikkede fra Engeland og Frankerige til St. Helena, det gode Haabs Forbierg og Ostindien, kunde de 2de slet ingen Jagttagelser anstille den Dag, formedelst den samme Tiid værende skyefulde Himmel; de andre 2de Observationer, naar man sammenligner dem med dem, der bleve anstillede i Europa, og særdeles i Sverrig, viiser vel umodsigelig, at Solens Parallax er langt ringere end man ellers har troet, men i sammes rette Størrelses Bestemmelse kommer de slet ikke overens, formodentlig fordi smaae Feyl Feyl for den ene eller den anden ere indløbne med i Observationen. Men saa meget desto meere er det nu derom at giøre, at faae rigtige Observationer. over Gennemgangen i Aaret 1769.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Da man desværre i Tydskland og J. talien faaer næsten slet intet deraf at see, og i Spanien, Frankerig Engelland, og den største Deel af Sverrig ikkun allene kan faae Begyndelsen at see, men at derimod saavel Begyndelsen som Enden af dette Phenomenon skal kunde lade sig observere i de længst borte liggende nordiske Lande; saa kommer det besynderlig derpaa an, at drage, Omsorg for gode og rigtige Observationer i Ost- og Vest=Bothnien og Capland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Det Kongelige Videnskabers Academie i Paris og ligeledes det i London har derformedelst ogsaa givet det Kongelige Svendske Academie i Stokholm tilkiende, at de allerede havde udraaret visse Astronomer, som paa Kongelig Bekostning skulde begive sig til America, og ydermeere deels til Mexico, deels til Peru og Chille, deels ogsaa til Californien, og om muligt til en af Oerne paa det stille Hav, paa det at enhver paa sit Sted den 3die Junii 1769, kan overservere Veneris Gang forbi Solens Discus. Men da Hensigten og Nytten af disse Jagttagelser ikke stod til at erholde dersom man ikke anstillede corresponderende Observationer paa andre tienlige. og vidt fra hine liggende Stæder, og intet Sted hverken i Europa, eller Asien og Africa er bedre beliggende dertil, end det Svendske Lapland; saa har forbemeldte Academier søgt og anmodet det Kongelige Svendske, at være betænkt derpaa, at i Torneag, og for større Sikkerheds skyld paa fleere Stæder der i Egnen, maatte blive gjorte nøyagtige og tilforladelige Observationer. Hans Excellence, Rigs=Raad og Præsident i dette Kongel. Cancellie Collegio, Hr. Greve C. G. Løvenhielm, som den Gang førte Præsidium over det Kongel. Academie, meldte denne Sag strax for Hans Kongelige Svendske Majestæt, og Høystsamme behagede ikke allene, at udstæde den naadigste befaling dertil, men endog mildest at lode 9000 Daler til Omkostningernes Bestridelse. Det Kongel. Academie vil altsaa udnævne duelig Svendske Astronomer, at reise til Lapland, og paa den bestemte Tiid at anstille disse vigtige Observationer med den mueligste Røyagtighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Det Keyserlige Petersborgske Videnskabers Academie, har og til denne Observation gjort følgende Jndretning. Til Kola skal Hr. Professor Rumowki afgaae; til Ponoi Hr. Mallet fra Gent; til Kobeda Hr. Petet; til Jakugk Hr. Capitain Jsleniew; til Astracan Hr. Professor Lobitz; til Orenburg Magister Kraft og Lieutnant Euler. Til de fornødne Jnstrumenter, har Hendes Majestæt Keiserinden, skiænket 11000 Rubler, og til de øvrige Omkostninger, samt til denne Astronomiske, som til enhver Physicalsk Reise 10000 Rubler, desuden for hver af de Personer, som bruges derved, dobbelt Gage i samme Tiid. Hr. L. H. Røhl, Professor og Observator Astronomie i Gribsvald, har og nyelig udgivet 10 Ark i 8vo om Veneris Giennemgang forbi Solen, i hvilket Skrivt han handler, først omVenneris Giennemgang forbi Solen i Henseende til dens Perioder, dernæst om Mercurs Giennemgangs Perioder, og viser endelig, hvorledes SoelParallaxen og dens Afstand fra Jorden kan findes af Underplanternes Giennemgang. Han fortæller og hvad han selv bemærkede ved Veneris Giennemgang 1761, at Venus nemlig i Solens Discus syntes at være omgiden med en bleg Ring, og den nærmede sig til den indre Soele=Rand, forhøyede samme sig merkelig, hvoraf det syntes klart, at Venus har sin Atmosphæra, hvilket endog i tilkommende Aar vil nøyere lade sig bestemme. Det er og for at giøre denne vigtige Jagttagelse, at Professor Math. og Keyserlig Astronomus Hr. Hell og Hr. Taynowitz ere fra det Wienske Hof beordret at afgaae til Vardehuus i Norge, hvilke og under Ledsagelse af Studioso Hr. Jens Bortgrebing i Mandags den 21 Augusti fortsatte deres bestemte Reise til bemældte Sted. Om Forliebelse. Celadon blev i sin fyrigste Ungdom angrebet af dette Raserie. Strax forsvandt hans Munterhed. Hans forrige Fornøyelser bleve ham væmmelige. Mennesker forekom ham som Diæble, og den ganske Verden som et Helvede. J Eenrum gik han op og need paa Gulved, breed sine Hænder, og brængte Øynene. Brysted hævede sig, og Hiertet syntes ved hvert Aardedrag at vilde sprænge sit Fængsel. Og hvad Under, Sylvia boede der. Rummet var for trangt for en Gudinde. Hiertet og Hiernen ere forenede. Det ene kan ikke røres uden den anden. Som Gudinden yttrede sin Kraft, der, saa malede Jndbildningen her; snart som et lidsaligt Væsen, hvis Glæde var hendes Tilbederes Vel, snart som en forbittred Furie, der næredes af andres Piner. Celadon følte Virkeningen. Denne dødelige Dolk stod allerede for Brysted. Gudinden rørtes. Celadon blev belønnet. Han tilbad Gudinden i 3 Maaneder efter at On skerne vare kronede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
3 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Schiødt. Hr. Bang. Frue-K. Mr. Hartmann. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 6 døde og 4 føde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Udpasserede. Hr. Major Chrane til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Udgaaende Skibe. Skipper J. Bovmand. D. Fergussen. A. Klark. W. Grysen, alle til Jrland med Bord. J. Krol til Dantzig med Baglast. J. Schiøt til Christiansund at lade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Seilfærdige Skippere. S. Hanach. R. Harlevsen, begge til Jrland med Bord. P. Christensen. H. Pens, begge til Christiansund at lade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Efterretninger for Pubico. Paa førstkommende Torsdag begynder Gade-Vægterne at forrætte deres Raab.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1768-08-26
Bekiendtgiørelse. Skipper H. E. Pens agter med den første føyelige Vind at fortsætte Reisen herfra til Christiansund og derfra med en Ladning til Hamborg, samt derfra straxen hiem igien; til hvilken Ende enhver, som maatte finde Behag at ordinere nogle Vahrer med hannem hertil Retour, de da betids ville føye den Anstalt hos deres Commissionair, at samme til Af skibning kunne staae færdig.