Berlingske Tidende, 1775-08-04
London, den 18de Julii. Gouverneuren og Commandanten en Chef, samt Vice, Admiralen i Provincen Massachusets=Bay, Hr. Thomas Gages Proclamation af 12te huj., som indeholder den Kongel. General=Pardon, vidner og en stor Alvorlighed, som benævnte General synes at ville bruge, om de opsætsige Colonier ikke falde til Føye. Efterat den taabelige Mængde siger Generalen strax i Begyndelsen, som længe har ladet sig anføre ved visse velbekiendte Mordbrændere og Forrædere til at gaae frem i Forbrydelser imod den constitutionale Autoritet, endelig har brudt ud til en aabenbar Rebellion, ofte omstødt og tilintetgjort de gode Virkninger, som af den Kongel. Regierings Sagtmodighed og Mildhed ere blevne forventede, og som nu formedelst onde Raadgiveres Jndflydelse ere gjorte ganske frugtesløse, saa bliver intet andet til bage for dem, som have den høyeste Magt til at straffe de Skyldige, samt forsvare de Uskyldige og Rettænkende, end at bevise, at de ikke bære Sværdet forgiæves. Han afskildrer dernæst de Opsætsiges Forhold med temmelig sorte Farver, og siger allene: For at undgaae Blods Udgydelse, frembyder jeg hermed tilsidst i Hs. K. Msts. Navn Sammes allernaadigste Pardon for alle dem, som nedlegge Vaaben og iagttage deres Skyldighed, som fredelige Undersaatter; dog undtages fra saadan Pardon Samuel Adams og John Han kok, hvis Forbrydelser ere af en saa lastefuld Beskaffenhed, at de ikke uden fortient Straf kan pardoneres. J Følge dette forkynder og befaler han ogsaa, at bruge og udøve Krigs Lovene saalænge som de ulykkelige Anledninger giøre det nødvendigt. - Jmidlertid troe mange, at denne Proclamation mere ophidser end stiller Folket, og man seer desaarsag daglig Efterretninger om de blodigste Tildragelser, og saa meget mere, som man veed, at just benævnte Hr. Hankoksom ikke skal nyde Deel i den Kongel. Pardon, er i Polladelphia, og bestyrer som Præsident den heele General=Kongrest- Er det tilforladeligt, hvad man taler om den Plan, efter hvilken Gouverneur Gage og de 3 Generaler, som staae under ham, skal anstille deres Handlinger, saa vil man med bevæbnede Fartøyer, som skal gaae op paa Floden, understytte samme for at afskiære Americanerne al Samqvem med hverandre, og i sær forhindre, at Contingentet fra Provineerne ikke skal sammenstøde, samt sætte Jld paa alle Stæder, som have grebet til Vaaben, og Krigskibene skal fordeeles langs med Kysterne, for at forhindre al Tilførsel uden fra- Paa den anden Side have Americanerne allerede saaleledes forstærket deres Armee i Egnen af Cambringe, at de uden Frygt troe sig at kunde afvende de Kongel. Tropper, som for nærværende Tid udgiør 9000 Mand. Den Americanske Armee er ogsaa i Henseende til Disciplinen fuldkommen reguleret, og dertil er desuden forfattet en Forordning af 55 Artikler. En Hielp af 3000 Mand, som Anførerne for de 6 vilde Nationer skal have tilbudet Kongressen i Philladelphia, torde vel ikke gjøre den Americanske Armee meere befrygtelig end den er for sig selv. Men en anden Omstændighed har reyst sig, som kan blive mere ufordeelagtig for General Ga ges Foretagender. Det er denne, at General Cartion finder megen Uvillighed hos Jndbyggerne i Canada til at lade sig bruge imod de andre Colonier. - Efterat Americanerne havde borttaget Crown=Point, saa rykkede de til St. Johns. Da dette Fort ligger i Egnen af Canada, saa marcherede General Carlton ufortøvet med et Corps regulaire Tropper og Canadier derhen, for at redde det. Der var jus en Kiøbmand af Canada. Americanerne truede at hæng, ham, hvis han ikke gav dem oprigtige Efterretninger omCarltons Foretagender. Han fortalte dem altsaa, at der nyelig var afgaaet et Detachement fra Montreal, som Americanerne snart kunde vente. Da nu Kiøbmanden igien kom til Montreal, og det blev bekiendt, at han havde meddeelt Fienderne denne Efterretning, omringede Soldaterne ham, kastede ham en Strikke om Halsen og vilde hænge ham, fordi han havde givet Fienden Efterretning. Til hans Lykke blev han dog reddet af nogle anseelige Personer i Staden, som vare hans Venner. Jmidlertid kom det Detachement, som var afsendt fra Montreal, for igien at indtage St. Johns Fort, for sildig. Americanerne havde nedbrudt Fortet og borttaget ald Forraad med sig &c. Detachementet fra Canada fortsatte sin March, og kom Americanerne, som vare meget svagere, temmelig nær. Der skedte fra begge Sider nogle Skud, men uden Virkning, og Americanerne droge tilbagetil Ticonderoga, og ere til Sinds at forsvare denne Post. - Efter General Gages Begiæring skal paa nye afgaae 4000 Mand til America, og det heder, at man med første venter nogle Hannoverske Tropper i Jrland for at erstatte Afgangen. - Fra Gibraltar erfarer man, at i den Middellandske Søe er forefalden en hidsig Tefning, som har varet i 4 Timer, imellem 1 Spansk Krigskib og 6 Algierske Chebequer. Algiererne skal derved have mistet 500 Mand, og Spanierne havt 30 Døde og 40 Saarede. Efter meget forgiæves Forsøg havde 40 Mohrer vel besteget det Spanske Krigskib, men de bleve alle nedsablede.