Ribe Stifts Adresseaviser, 1826-08-04
Det var udentvivl formedelst dette Moliv, at flere af dem, og deriblandt Michael Mouraries, foreslog at ansøge om den hviselige Keisers Bekræftelse paa Stiftelsen. afderes Selskab. Men Majortieten antog ikke dette Forslag, Selskabets indre Organisation var saadan: Dets Stiftere eller de Jndivider, som havde taget Deel i dets Oprindelse, dannede i Qvalits af de ældste Medlemmer, det, som Man kaldte Contral-Foreningen. Af Hjertet af denne Forening var uddraget Central Raadet, sammensat af en Tilsynsmand og 5 Asses fører, af hvilke En var udvalgt under Tilsynsmandens Autoritet til Presidentens Fuuctioner og antog da Titel af Foreningens Chef. Hver fjerde Maaned gik 2 Assessorer ud af Raadet, og deres Pladser bleve besatte af Andre. Tilsynsmanden vedblev at være det til Aarets Udgang. Naar de øvrige af Central Foreningens Medlemmer forenede sig med Raadet antog denne Forbindelse Titel af Central Direction. Contral-Raadet udøvede den eritutive Magt i Foreningen, ContralDirectionen den legiolgtive Magt. Denne Direction havde det Hverv, at udnælge Embedsmændene i Foreningen, hvis høieste Dommel den udgjorde. Raadet var anteriseret til at opinge Medlemmer, og til under Forfald at indsætte i deres Magt de Jndivider som nøde Contral, Foreningens Tillid. Ditectionen havde derimod Ret til at udnævne et temporairt Lovgivning kammer for at undersøge, oplyst og fuldstændiggjøre Fortninges Love uden at forandre deres Hensigt. De af dette Kammer fan satte Løve, burde provisorisk sættes i Kraft med Ditectionens Samtykke, indtil deres defimtive Sanction ved Foreningens øverste Bestyrelse, der ikke kunne etableres, førend Foreningen var bestemt indrettet. Det er indlysende af det, som er berettet, at Autoriteten i dette hemmelige Selskab, og overhovedet Magt sen til at styre imod et rist Maal, var i Stifternes eller de primitive Medlemmers Hænder. Det stod til dem at optage nye Medlemmer, idet de tillige indsatte en Ditection. Directionerne kaldes offective, secondaire og principale. De antage Titel af effective, som vare sammensatte af 10 Medlemmer og da modtoge et Exemplat af første Deel af Reglementerne. Jndtil da vate de ikke anseete for effective. Jmidlertid havde Central-Foreningen Ret til at gjøre Undtagelser i denne Regel, for at fremskynde Selskabets Udstrækning. Hele den effettive Direction kunde etablere en secondaire, som kun stod i Forbindelse med den, men dersom den secondaire Direction udnævnede en anden i sit Sted, og dersom denne Sidste vare sammensat af til Medlemmer, blev den aldeles uafhængig af sin Stifter. Titel af printipal Direction blev givet til alle dem, de havde dannet tre secondaire Directioner, eller tre frie Selskaber. (Saaledes kaldes ogsaa de Selskaber, som uden at udgjøre Hoveddelen af Foreningen til offentlig Vel, ikke destomindre vidtage til Opfyldelsen af deres Hensigter ved deres Jndflydelse paa Breve, Kunster, o. s. v., De principale Directioner havde det Præregatin at modtage 2den Deel af Reglementet. J enhver Direction var, til Anthoritets-Udøvelsen, til Overholdelse af Orden og Arbeidets Fordeling, udvalgt et Raad, bestaaende af en Tilsynsmand og en eller to Chefer, alt eftersom Directionen selv bestod af 10 eller 20 Medlemmer. Alle Affairet, det være enten i Directionerne eller i Central-Foreningen afgjordes ved Stemmeflerhed. Domme bleve afsagt paa samme Maade. Navnene paa de Medlemmer, som havde gjort sig vel fortjente af Foreningen, vare indskrevne i en Æresbog og Navnene paa dem, som vare exeluderede i en Vanætebog. Medlemmerne havde Ret til at forlade Foreningen, men maatte forpligte sig til at iagttage Tavshed om det, de havde erfaret. Den samme Forpligtelse til Tavshed maatte indgaaes af alle dem, som modtoge Forslag om at indtræde i Foreningen, og fornyes naar det havde været dem tilstaaet at læse 1ste Deel af Reglementet. Der var ikke nogen sære gen Ceremonie ved Optagelsen. Den som skulde optages gav en skreven Erklæring, som siden blev brændt uden hans Vidende. Ethvert Medlem maatte nedlægge i en fælleds Casse og af sin aarlige Jndtægt 1). og adlyde Foreningens Love. Saadanne vare, ifølge Reglementernes første Deel Principerne og Hensigten for Foreningen til offentlige Vei. Den anden Deel var altrig skreven, eller i det mindste var den ikke sauctioneret af Contral-Foreningen. Urkastet havde været forelagt af Fyrst Troubetz, key, men det blev ikke taget i Overveielse, og Alexander Mouravies, kastede det paa Jlden med andre Papirer, 1822. Man havde imidlertid draget Omsorg for, første Deel at omtale den anden, det være nu enten fordi Man vilde give Nysgiertigheden endmere Lykke mad, eller fordi Man ventede paa en Leilighed til en gang for Selskabets nye Medlemmer at opdage Stifternes sande Hensigter. 2) Forresten vare de langt fra, med Nøiagtighed at rette sig efter Bestemmelserne, i Reglementets første Deel. Ved Directionernes Jndsættelse, blev den, i denne Hensigt forskrevne Orden, fjelden iagttaget. Der havde været tvende nedsatte i Moskau. Den første under forsæde af Alexander Mouravieff, som hvede i denne Bye, efterat være udtraadt af Tjenesten. Den anden under Forsæde af Fyrst Theodor Schakovskov. Begge holdt sig kun kort Tid. Der have ogsaa været to i Petersborg 3), hvori 1) Alle Udsagn stemme overeens i, at denne Regel var kun lidet iagttaget " J Petersborg havde Man, indtil Aaret 1825, kun samlet 6500 Rubler, som blive overgivne til Først Tronbez, for der brugte dem, men ikke i Selskabets Anliggender 2) Disse Hensigtet bleve ikke længe demmeligen. Oprindeligen siger den tillagte Raadsherre Semenost, som havde vækket Selskabets Secretair, vare de fornemste Medlemmer, de ene se som vidne, at man havde til Hensigt at forandre Statens c. ofte udgran Hamme overgang i at danna naal var han sid iagttaget " J Petersborg havde Man, indtil Aaret 1825, kun samlet 6000 Rubler, som blive overgivne til Forst Tronbeifor der brugte dem, men ikke i Selskabets Anliggender 2 Pige Hensigtet bleve ikke længe demmeligen. Oprindeligen siger den titulatte Raadsherre Semenoff, som havde være Selskabets Secretair, vare de fornemste Medlemmer, de ene ste som vidste, at man havde til Hensigt at forandre Statens Jndretninger. Siden indfaae de andre Medlemmer denne Hensigt. For dens Udførelse, og for Opsigelsen af de i Reglementet udviklede Hensigter, troede man det ligeledes nødvendigt. at udbrede politiske Forbindelser, og sikkre sig denne Mening. 3) Somenost udsøgn. Jægerofficeren Semenoff, og Oberst Bourtoff 1) præsiderede. Deres Medlemmer, omendskjøndt deelte i Directioner, samledes stedse, hvor dem syntes for godt 2) og fulgte ikke den derfor bestemte Regel. De frie Selskaber, næsten uafhængige af Foreningen til offentligt Vel, dannede sig ligeledes i Petersborg. Der sluttedes to i Regimentet Jzmailevsky, det Ene ved Fyrst Eugene Obolensky. Jacob Tolstoy og Collegie-Assessor Tokareff. siden afdød; det Andet ved Jægerofficeren Semenoff. Begge bestode ikke længere end itte Maaneder.