Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-03-16
Helsingøer den 11 Marts. Den 8de d. indkom Nord fra et Skib som i sidste stormende Nat havde forliis baade Ankere og Toug. Den 9de indkom ogsaa et Skib der havde mistet Roret saa og 2 Brigger, der alle 4 ere gaaede Syd efter. Jgaar kom en Flaade af nogle og 40 Seilere, deriblant en armeret Skonnert, ligeledes Nord fra, hvoraf de fleste gik strax Syd efter. J Morges kom 3 Orlogskibe og 2 Kutterbrigger, ved Skud fra Fæstningen efter den første Orlogsmand heisede denne engelsk Flag, de 2 Brigger gik strax Syd efter. - Med de 40 Ridderes Dag indfandt sig ei allene tørt Veir, men ogsaa Frost, der fra 2 til 4 er i Dag steget til 9 Grader og er efter mange Dages mildt Veir saa meget mere føleligt. Dog haabes at den ikke skal vedvare efter det gamle Sagn. For de med Posterne forsendende indenrigske Tiden der bliver fra indeværende Aars Begyndelse og indtil videre, ifølge Generalpostdirektionens Bekjendtgjørelse af 12 d. M., Betalingen at erlægge i Rigsbankpenge saaledes: for Statstidenden i Danmark og Hertugd. 6 Rbdlr. og i Norge 6 Rbd. 72 s.; Kollegialtidenden i begge Kongeriger og Hertugdommene 3 Rbd. 80 sk., Handels= og Jndustrietidende ligeledes 3 Rbd. 56 s., Litteraturtidenden, ligel. 4 Rbd., Kbhvns. Adresse-Kont. Efterretningen ligel. 4 Rbd., Kbhvns. Priiskourant ligel. 2 Rbd. 80 s., Jversens og Hempels fyenske Aviser samt begge de aalborgske Aviser, i Danmark og Hertugd, hver 2 Rbd. 80 sk. og i Norge hver 3 Rbd. 48 s.; Aarhuus, Randers og Viborg Aviser saavel i som udenfor Stiftet hver 2 Rbd., Ribe= og Lollands=Falsters Avis hver i Stiftet 1 Rbd. 80 s. og udenfor Stiftet 2 Rbd., og forsaavidt Betalingen for nogle af forbenævnte Tidender for det nu løbende Qvartal allerede prænumerando maatte være erlagt, ere de Kongl. Post-Kontoirer beordrede til, at oppebære at Abonnenterne det Efterskud, som i Overeensstemmelse med den nu erlæggende Betaling i Rigsbankpenge endvidere, maatte blive at tilsvare. En Brevskriver har bebreidet Skilderiets Udgiver, at han ikke, uagtet han har leveret et Udtog af Landsdommer Badens Replik, har indført de Lütkenske bemærkninger over de dyre Tider, der dog med Føie have gjort megen Opsigt, som det Beste, der hidtil er skreven om denne Gienstands. J sit Svar herpaa anfører Ugiveren, at deels tillod Rummet ikke at indføre et saa stort Stykke, og deels er der allerede sagt saameget om denne rigtig no høist vigtige, men ikke desto mindre for den største Deel Læsere temmelig unteressante Gienstand, ikke uinteres. sant i sig selv, men netop derved, at Alt hvad der hidtil er skrevet for og imod Dyrheden paa Levnetsmidler uagtet, Alting gaaer sin sædvanlige Gang, og skjøndt Udgiveren, der lever i Hovedstaden, tilstaaer, at han ikke er indviet i denne Sag, kan han dog omtrent begribe saa Meget at det Hele, at Enhver, som driver Jordavling, nødig vil sige, at Priserne ere for høie, og at den, som skal kjøbe hans Produkter, lige saa nødig vil sige, at de ere for lave. Gjerne vil man inddrømme, at Landmandens Skatter ere betydelige, Folkelønnen særdeles høi, og alt, hvad han til sin Avlings Drivt behøver, overordentlig dyrt. Men er det virkelig saa, at de nærværende Priser paa Kornvarer og andre Fødemidler ikke ere høi i Forhold til Landmandens Udgivter, saa er det neppe Umagen værd at stride meere om denne Sag; men man giør langt bedre i aldeles at tie, og at sige til de stridende Parter med Borgermester v. Bremenfeldt: I har begge Ret.