Norske Intelligenssedler, 1784-04-21
Hubners kurtze Fragen aus der Historia Bib: aufgegenwartiger Zeit continuert, i 14 Franske Bind, 2 Rdr. Europæischer Staats-Secretarius welcher die neneste Begebenheiten unpartheyisch erzehlet und vernuftig beurtheilet, 192 Deele i 15 Bind, samt 192 Keyserlige, Kongelige, Fyrstelige og Grevelige Portalter 4 Rdr. En Portopidans Prædikener, holden for det Kongl. Herskab, 64 sk. Ejusd. opvækkelige Hyrde-Breve, sk. Den Norske Bondes daglige Speyl, indeholdende adskillige for Landmanden vigtige Kongelige Anordninger, 48 sk. Jonas Prophete, on le Predicateur fugitif Poema Fracre, 12 sk. Hedegaards Søe-Ret, 60 sk. D: Mort Luthers Catechismus, forøget med henimod 100 Bibelske Sprog, anbragte paa sine henhørende Stæder, samt et kort Udtog af den Hellige Historie fra Verdens Skabelse til nærværende Tider, til Ungdommens Veyledelse, 8 sk. Johan Colds Tanker, den 1te Tanke om Slegtningers Ret ved Testamenter, der indeholder; Om Testamenter høre til Naturens Lov; Hvad Naturen derom holder; Ved Testamenter, efterkommes endeel af denne Lov, og hvad Testamenter ere; De bør ordentligen og betimeligen giøres; Familiers Ret undersøges fra de allerældste Tider; De Borgerlige Love følge Naturen i Arv at uddeele; Der er Maade dertil, at Testamenter ej fornærme, men efter billighed anseeSlegten; Hvor vidt Testamenter eller gudelige Stiftninger ikke maa hindre Børns Ret; Andre Slegtninge udelukkes ikke heller; Hvorfor Ugifte udelukkes af Loven, og om de da maa testamentere? Hvad det heder at testamentere, som Gud giver i Sinde? Naar gives skal, i levende Liv eller efter Døden? Hvad Fejl der er hos endeel Testamenter; Hvad meere forestaaes ved gudelig Brug; Hvad Tieneste vi have af Slegtskab; En Slegtnings Ret, skiønt vi har ej havt ham behov Hvorledes man maa giøre af sit, hvad man vil; De seenere Tider har opfunden Maade til at fastsætte Arve-Middeler, saa enhver kan ikke giøre deraf, hvad han vil; Lige saadan Indretning over rørlige Middeler i vore Tider var at ønske, at de og kunde giøres urørlige og bestandige; Hvad man selv har arvet burde gaae i Arv igien og ikke til Fremmede testamenteres; Fordi det synes billigt; Fordi det og agtes fornødent; Fordi det synes hæderligt; For det synes nyttigt; Hvorledes man maa give, til hvem man vil, og hvorfor Hustroen ej har den Frihed, som en Mand eller Enke, Om en uværdig Slegtning bør af Testamenter udelukkes? – Anden Tanke: Om Land og Huus-Forviisning; Lovens Sigt og Jndhold til det Gode at befale og belønne, og til det Onde at forbyde og straffe; Hvorfor ikke Belønninger saavel nævnes i Loven, som Straf, Hvad Straf i Loven er, og hvor mange Slags, Hvad Land Forviisning er Har Øvrigheden den at tildømme; Undertiden maa denne Straf bruges i stæden for en anden Straf, Til hvad Ende denne Straf bruges, Forviisning med at bære Steene af Bye, Hvad Ostracismus har været, Huus og Huusbonds Rets særdeles Privilegier; Forviisning i en mindre Grad, det er, ikkun fra Huus og Bolig; Udviisning fra Huus og Bolig, som den ene Undersaat tilføjer den anden; Om derikke i Decalogo skulde findes et eget Bud, der forbyder at giøre Næsten Huusvild? Hvad der kand dømmes om de selv gjorte Fordrevne og dem vi kalde Eremitter, Med Land-Forviisning maa da varlig omgaaes; Fordi den tilføyer vore Naboer Uret; For visse Misdædere er Land-Forviisning ingen Straf; Er og ikke til Synderens Forbedring; Jkke heller til Landets Nytte; Kand bedre forandres til anden Slags Straf, Hvad om Henviisning til Colonier er at dømme, Om beneficerede Exutanter eller Tilflugt til Frie Steder. - Tredie Tanke; Det sukkende Creatur, Rom. 8. Om ved Creaturet kan forstaaes alle Mennesker, Om Creaturet betyder Hedningene; Om ved Creaturet kand forstaaes de afdøde Menneskers Siæle, Creaturet holder de flerste for at være den ganske Verdens Bygning; Denne Mening, bestyrkes af Prosopopojia, men besvares; Denne Prosopopojas besvares videre; Man bestyrker denne Meening endelig af Naturens Ælde og Svækkelse, som besvares; Hvad Creaturet er, viser Capitellets egen Sammenhæng, nævnlig den troende Menighed; Creaturets eller Meenigheden, endog i Navnet svarer til denne Meening; Creaturets Forhold og Gierninger beskrives, og først dets Forlængsel og Ventelse; Creaturets Haab; Creaturets Suk; Creaturets Smerte; Jndtil Nu; Tillige med Creaturet indfører Paulus i samme vor Text endnu fleere, og hvo de ere; og først de Romere selv; Hvilke de Guds Børn ere, som skal aabenbares; Hvad Guds Børns Aabenbarelse er, Forfængelighedens Undertvingere; Om Creaturets Lidelser ere Forfængelighed; Om Creaturets Lidelser ere Forkrænkeligheds Tieneste, og hvad Forkrænkelighed er, Guds Børns Herligheds Frihed; Creaturet Selv og Alt Creaturet, hvad det betyder, Hvad for nogle de ere, som have Aandens første Grøde? Disse have samme Suk og Forventelse, som Creaturet; De forvente en børnlig Udkaarelse; Efter Legemets Forløsning. Fierde Tanke om Talen: Hvad Talen er, og hvorledes den skal handles? Hvad Talens egentlige Materie er, at den ikke er Lyden, men Luften; Talens Verk-Tøj eller Jnstrumenter; Hvo den er, som udvirker Talen eller kommer os til at tale, Om Ænglernes Tale; Om Diævlenes Tale; Om Dyrenes Tale; Om billeders Tale; Tale ved Tegn og Geberder; Taushed og Forbeholdenhed i Tale; De Dødes Tale; Om den Guddommelige Tale; Guds Tale med Aanderne: Den Hellig Aands Tale; Om man blot med Tale og Røst kan paaføre nogen Skade eller Vantrevne; Den menneskelige Tales Oprindelse og Anfang; J hvad Sprog den første Tale er bleven ført? Oprindelsen til de mange Tungemaal, hvori Talen nu føres; Om de Stumme og Maalløse; Om Tale og Tungemaal i Guds Rige, tilligemed Forfatterens Levnets Beskrivelse, udgiven af Biskop Nannestad. Bogen er 66 Ark stor, og selges for 64 sk. uindb. og indbunden for 88 sk.