Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-09-20
Kand. jur. Alberti har i jydske Aviser ladet indrykke et Forsvar for de fra flere Sider med Heftighed angrebne Punkter 9de og 10de i Hippodromprogrammet. Da disse Punkter stadigen misforstaaes af Mange, optage vi denne Gjenstand betræffende endnu Følgende af Hr. Albertis Artikel: Hvor mange Ord Man end har brugt for at angribe Hippodromforsamlingens Beslutninger og hvor megen Uleilighed Man end har gjort sig for at bevirke Demonstrationer imod Kommitteen, saa er der dog kun tvende af Programmets 10 Poster, imod hvilke jeg har seet Grunde anførte, Den ene af de angrebne Poster er den, hvori de kongevalgte Medlemmer attraaes udsondrede i Rigsforsamlingen, forsaavidt dette kan skee indenfor Lovlighedens Grændser, t. Ex. ved reglementariske Bestemmelser. (Jeg beder bemærket, at det i Programmet hedder, som citeret, Udsondring i Rigsforsamlingen, hvilket er noget Andet end Udsondring af Rigsforsamlingen). De, der have stemt for denne Sætnings Optagelse i Programmet, ere gaaede ud fra den Grundanskuelse, at, da det er Hensigten med Rigsforsamlingen at udfinde Folkets Villie om de Bestemmelser, den forventede nye Grundlov for Danmark skal indeholde, er det rigtigt, at ikkun folkevalgte Medlemmer have Sæde i Rigsforsamlinger og udtale deres Mening; men, da det nu ved Valgloven er endelig bestemt, at et Antal kongevalgte Medlemmer skulle have Plads i Forsamlingen, antoges det dog for ønskeligt og muligt, indenfor Lovlighedens Grændser at træffe en Bestemmelse om, at de folkevalgte Medlemmers Mening stod for sig og var kjendelig, hvilket kunde opnaaes derved, at de kongevalgte Medlemmeafstemme for sig selv separat, eller paa anden Maade, Der kan være forskjellige Meninger om, hvorvidt dette er ønskeligt, men at det skulde være ulovligt eller revolutionairt at arbeide i denne Retning, indenfor Lovlig hedens Grændser. - det vil Jngen for Alvor paatage sig at godtgjøre, saa vist som det staaer til Kongen endnu at bestemme, paa hvad Maade de Medlemmer, han sender til Rigsforsamlingen, skulle deeltage i Sammes Forhandlinger. - Den anden Sætning i Programmet, der er angreben, er den, hvori det udtales, at Rigsforsamlingen bør være konstituerende (grundlovgivende).J Hippodromet blev det, da denne Sætning motivere des, udtalt, at Man ikke vilde, at Rigsforsamlingen skulde være konstituerende i den Forstand, at Grundlovens Afgjørelse alene blev overladt til den, saa at dens Beslutning uden videre skulde have Lovskraft, men derimod saaledes, at Kongen, der, endnu i Besiddelse af sin souveraine Magt, har sit uindskrænkede Veto, i Forening med Rigsforsamlingen vedtager Grundloven, idet Forsamlingen vel beslutter, men dens Beslutninger ikke have Gyldighed uden Kongens Sanktion, og Kongens Forslag har ingen Betydning uden Forsamlingens Samtykke. Denne Betydning har Programmets 10de Sætning, og den stemmer med Ordet konstituerende. Rigsforsamlingen maa nødvendigviis enten være lovgivende eller raadgivende. Hidtil har endnu Jngen vovet at paastaae, at den skulde være raadgivende, thi af det raadgivende Væsen ere Alle mætte. Men bliver Man da bange for, at Danmark endelig faaer en lovgivende Forsamling, Deri har Regjeringen ingen Skyld, thi den kongl. Kommissarius har i den sidste Roeskildske Stænderforsamling udtrykkelig angivet, at Rigsforsamlingen skal være konstituerende i den foran anførte og i Hippodromet anerkjendte Betydning (fr. Roeskilde Stændertidende for 1848 S. 64). Men Man vil ved dog ikke beskylde Regjeringens Kommissarius Grev Sponneck, for at ville gjøre Oprør imod Regjeringen, J Slagelse er den 13 Septbr. efter Kommunalbestyrelsens Jndbydelse afholdt et Prøvevalg af en egen Art. Der var kun 2 Kandidater, Kammerherre Neergaard til Gunderslevholm, der paa Kommunalbestyrelsens Vegne anbefaledes af Kjøbmand Schou og Gaardmand Hans Nielsen af Sønderup, der anbefaledes af en Vælger af Bondestanden. Ved Afstemningen blev det Spørgsmaal, om det var ønskeligt, at Etatsraad Neergaard stillede sig som Valgkandidat for Distriktet, af Majoriteten besvaret med Ja. For Gaardmand Hans Nielsens Vedkommende blev det samme Spørgsmaal af Majoriteten besvaret med Nei. Ved begge Afstemninger omfattede Majoriteten næsten alle dem af de Tilstedeværende, der ikke hørte til Bondestanden, medens derimod næsten alle de Tilstedeværende af Bondestanden hørte til Minoriteten." Det er da at antage, at Hans Nielsen ikke vil lade sig skræmme at denne ubeføiede Forkastelse af hans Kandidatur. Det mærkelige Møde dirigeredes af Adjunkt Munch. "Flp." vil vide, at efter Forlydende agter Etatsraad Hvidt at stille sig som Kandidat til Rigsdagen efter at være udtraadt af Ministeriet.