JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Det er vistnok ikke alene dette Stifts Præster og Skolelærere, der beklage, at Biskop Brammer saa hurtig skulde bortkaldes fra den Kreds, hvor hans Virksomhed neppe tilfulde var begyndt og i alt Fald ikke havde kunnet bære synlige Frugter. Thi skal en Biskop end nærmest virke paa og ved Præsterne, saa angaaer dog hans Virksomhed hele Religionsvæsenet, saavel Underviisning som Cultus og kirkeligt Liv, altsaa Menneskets dyrebareste og vigtigste Jnteresser, og jo meere ufuldkommen den kirkeretlige Lovgivning er i vort Fædreland, jo mere uhensigtsmæssig Kirkevæsenets Henlæggelse under et reent juridisk, med mangfoldige fremmedartede Forretninger beskjæftiget Collegium, desto meere Jndflydelse maa naturligviis den øverste Geistliges Personlighed udøve paa alle kirkelige Forhold. Derfor er det nærmest Geistligheden, men ogsaa for en stor Deel Menighederne i de Sogne, som han paa sine Visitatsreiser havde besøgt, og fornemmelig i den By, hvor han ved sin personlige Nærværelse virkede ikke alene som geistlig Taler, der med Smerte see Brammer drage bort. Men derfor imødesee ogsaa alle De, der ere gjennemtrængte af Følelse for Religionens Vigtighed, med spændt Forventning Valget af hans Eftermand. Man hører det ofte anpriset som en naturlig Ret for Menighederne, at de selv skulde kunne udvælge deres Præster og Skolelærere, men hvor meget der end fra et almindeligt Synspunct taler derfor, saa lader det sig dog ikke nægte, at en saadan umiddelbar Valgret har sine store, af Erfaring bekræftede Misligheder. Derimod falder det vanskeligt at indsee, hvorfor Præsterne ikke kunne og skulle vælge deres Foresatte: Provster og Biskopper, da de dog baade ere meest interesserede i et heldigt Valg, bedst vide, hvilke Egenskabet der fornemmelig bør tages Hensyn til, og formeentlig bedst kjende de Mænd, hos hvem disse Egenskaber findes. Man tør vel haabe, at de Præsteconventer, der de senere Aar ere oprettede rundtom i Landet, ville arbeide paa at forskaffe den geistlige Stands Medlemmer, den Jndflydelse paa Standens Anliggender, som naturlig tilkommer dem, og Standen selv den Plads i Staten og ligeoverfor Statstyrelsen, hvormed baade Kirke og Stat ere bedst tjente; men saa længe indtil dette skeer – og det kan sandelig vare længe – forekommer det os, at disse Conventer, som raadslaaende og raadgivende Forsamlinger, bør forsøge paa dog at hævde nogen Jndflydelse i vigtige Anledninger, og at de altsaa kunde føle sig kaldede til ved Besættelsen af Provste- og Bispe-Embeder i det Stift, hvor de bestaae, at foretage en Drøftelse og Votering og indsende Resultatet af Afstemningen til Cancelliet, som neppe vilde undlade at tage Hensyn til saadan Meningsyttring, naar den fremtraadte med nogen Eenstemmighed; ligesom man neppe tør betvivle, at jo Cancelliet, naar Conventerne derom gjorde Forestilling, vilde være villigt til idetmindste at give dem Leilighed at yttre sig over de Personer, blandt hvilke Collegiet selv agtede at træffe Valg til Besættelsen af en Bispestol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Vi for vort Vedkommende kunde have stor Lyst til blandt dem, Rygtet nævner som mulige Aspiranter til den ved Brammers Bortkaldelse ledigblevne Plads, at udpege Enkelte, hvis Valg vilde blive hilset med almindelig Glæde, og Andre, med hvem det Modsatte er Tilfældet; men vi frygte altfor meget for at bygge paa løse Rygter og for at udgive vor Mening for den offentlige Stemme, til at vi skulde vove med Navns Nævnelse at fremhæve Nogen i den ene eller anden Henseende. Derimod vil det neppe misbilliges af nogen Retsindig, naar vi i ganske saa og almindelige Træk fremsætte de Egenskaber, som formeentlig Alle maae være enige om at ønske hos den Mand, der skal beklæde et saa vigtigt Embede: Den, vi kunne ønske at faae til Biskop, maa da fremfor Alt være en sand Christen i Liv og Lære; gjennemtrængt af Christendommens Kjærlighedsaand, maa han være hævet over de theologiske Partier og med ægte Tolerance erkjende det Gode, som kan findes i ethvert Partie, hvor der er Kjærlighed og redelig Stræden efter Sandhed; han maa være en dygtig Theolog, men nogen særegen Lærdom fordre vi ikke, og hellere maa han have naturlig Forstand og Skjønsomhed, end død og ufrugtbar Stuelærdom; – Forfatternavn kommer kun meget lidet og academiske Grader aldeles ikke i Betragtning; – han maa af Erfaring kjende Præstens og tildeels Skolelærerens Kald med dets Vanskeligheder og Byrder, han maa kjende Folket – det danske Folk - og vide, hvorledes og hvorvidt Læreren har det i sin Magt at virke paa det; – om han ikke just behøver at være nogen høit begavet Taler, saa bor han dog ikke have noget særdeles Frastødende i sit Væsen, og Foredrag; – han maa være human og omgængelig mod Høie og Lave, billig og upartisk i sin Dom, men tillige kraftig og stærk til at træde op mod Feil og Misbrug, hvor de end fremkomme, og endelig saa ung og legemstærk, at Embedets Byrder ikke trykke ham og der kan være Udsigt til at beholde ham saa længe, at han kan leve og see Frugten af sin Virksomhed. J ethvert Tilfælde er man berettiget til at fordre, at Hensyn til det vigtige Embedes Tarv alene skal bestemme Valget, uden at underordnede Ønsker skulle komme i i Betragtning, eller Bispestolen alene betragtes som en Sinecure for en affældig Olding, eller en beqvem Leilighed til at anbringe Nogen, som andetsteds ikke syntes at være kommen paa sin rette Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Jndenlandske Efterretninger. Geheimeraad Krabbe Carisius er afgaaet ved Døden og blev i Tirsdags stædet til Jorden, fulgt af en betydelig Skare af høiere Embedsmænd, og af corps diplomatique, blandt hvilke han uafbrudt saavel i det offentlige som private Liv har nydt en høi Grad af Agtelse. Foruden de forskjellige diplomatiske Embeder, som han tidligere beklædte, har han som bekjendt i flere Aar været Minister for det udenlandske Departement. Berl. Tid. yttrer, at en mere retskaffen, en meere ædelsindet Mand end Geheimeraad Krabbe sjeldent har beklædt noget Embede her i Landet, at han aldrig har villet andet end det Gode, og aldrig gjort andet end hvad han ansaae for Ret, og fremstiller det som Beviis paa den ædle Uegennyttighed og Selvopoffrelse, som var et Hovedtræk i hans Characteer, at han, idet han trak sig tilbage fra sine Forretninger, erklærede, at han ikke vilde modtage nogensomhelst Pension for sin lange og troe Tjeneste. Han opnaaede en Alder af 75 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Om det saakaldte schleswig-holsteinske Flag eller Fane hedder det i Apenrader Ugeblad: Vi have tidligere omtalt, at der var kommen en Mængde schleswig-holsteinske Flag hertil Staden. Efterhaanden komme de tilsyne i Haver og paa andre Steder, ja vi havde forleden den Fornøielse at see et Fartøi med schleswig-holsteinsk Flag afseile fra vor Skibsbro, nemlig en Baad, hvormed Hr. Kjøbmand Lüders herfra lod sig overføre til Als. Dette er da første Gang, at det nye Statsymbol er bleven ført over vor Fjord; der er jo rigtignok endnu et stort Skridt tilbage, førend det udfolder sig fra det schleswig-holsteinske Admiralskib, men man tænker sagtens som saa: "Beim Kleinen fangt man an heim Grossen hørt man auf." Og hvorfor ikke Alting gaaer jo glædeligt herovre. Vi have hørt, at der paa et Fartøi ikke tør heises andet Flag end Nationalflaget; hvorvidt nu en Baad er et Fartøi, det vil vi overlade Andre at bedømme." (Red. af Berlingske Tidende tilføier, ved at optage denne Beretning, den bemærkning, at han er forvisset om, at der meget snart vil gjøres en Ende paa dette Uvæsen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
En som syg i Kjøbenhavn ved Studentermødet, efterladt norsk Stud. juris P. C. Qvam er den 23de Juli afgaaet ved Døden paa Frederiks Hospital. Ogsaa Besidderen af Bremersvold Gods i Lolland har givet sine Fæstebønder frie for Hoveri paa meget billige Vilkaar. (Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 31te Juli, Jagten De 4 Søstre, H. C. Thærøe, af Ærøeskjøbing, fra Flensborg med Muursteen. Den 1ste August Jagten Concordia, J. P. Hay, af Rønne, fra Vordingborg med Muursteen og Engeskjær.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Udklarerede. Den 1ste August Jagten De 4 Søstre, H. C. Thærøe, af Ærøeskjøbing, til Kiøbenhavn med Brænde. Den 2den: Sluppen Frederik, L. Holm, af og til Kjøbenhavn med Bræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den nye Presselov, hvorved den spanske Presse aldeles priisgives den executive Magts Vilkaarlighed, idet dens Ret til at dømmes ved Juryer berøves den, er udkommen, ledsaget af et langt Manifest, hvori alle de jammerlige Trivialiteter mod den frie Presse, gjentages, hvoraf enhver svag Regjering, der trodser Folkets retfærdige Ønsker ved Magthaveri og et reactionairt System, pleier at betjene sig, som f. Ex., at Landet endnu ikke er modent for Trykkefrihed. De liberale Blade havde den første Dag efter at Loven var bleven bekjendt optrykt to Artikler af den spanske Constitution, af hvilke den første garanterer alle Spaniere Ret til uden foregaaende Censur at publicere deres Meninger, og den anden erklærer den lovgivende Magt at tilhøre Kamrene i Forening med Regenten. Bladene vilde hermed vise, at det udstedte Decret baade er ulovmæssigt og uconstitutionelt og altsaa hos et Folk, der besidder og forstaaer at vurdere politiske Rettigheder, frembyder tilstrækkelig Grund til Opstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Catalonien har alt i nogen Tid været Skuepladsen for alvorlige Uroligheder, til hvilke Anledningen er, at Regjeringen har befalet en Recrut-Udskrivning af hver femte Mand i Catalonien, skjøndt Beboerne af denne Provinds hidtil have været befriede for Krigstjeneste imod Udredelsen af en Pengesum, og med Strænghed sætter Afskaffelsen af dette Undtagelses Privilegium igjennem. Grusomheder og Repressalier betegne atter denne Krigs Characteer. J Badalona bleve Mandtalslisterne opbrændte og to af Regjeringens Embedsmænd ihielslagne; i Taraza blev Alcalden myrdet; i San Andres bleve Autoriteterne med Geværskud fordrevne af Jndvaanerne; i Molins de Rey anholdt man Brevposten, Courererne og Diligencen og afbrød Communicationen. J Sabadell vovede man endog det Forsøg, at oprette en esparteristisk Central comitee og kalde 2000 Mand under Vaaben. General=Capitain Concha, der paa Efterretningen herom strax rykkede ud med en Afdeling Fodfolk og Rytteri, drev Oprørerne ud af Sabadell, efter at have bibragt dem et betydeligt Tab af Døde og Saarede. De i panisk Skræk flygtende Qvinder og Oldinger bleve overredne og nedsablede af det kgl. Rytteri. Jnsurgenterne havde skaanet 110 afvæbnede Soldater; desuagtet lod Concha 25 af Jnsurgenternes Slægtninge skyde. Som Repressalie lod man nu paa Veien til Saragossa fem Dommere, i San Andres de Palomaa hænge. Jnsurgenterne have vel efterhaanden maattet opgive de af overlegne Troppemasser angrebne Byer, men have kastet sig ind i Bjergegnene. Fægtningen i Taraza skal have været meget blodig; Concha var i stor Fare, og maatte give befaling, at dræbe Jnsurgenterne med Bajonnetten. J Barcelona er det roligt; imidlertid har man dog brugt den Forsigtighed, at fængsle alle Medlemmer af den forhenværende Central-Junta.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Frankrig. Begge Kamrene ere den 21de Julii høitideligen sluttede (prorogerede, og man adskiltes under Raabet: "Kongen leve!" Ministerpræsidenten, den gamle Marschal Soult, kom, til Moro for Forsamlingen, til at fortale sig i Pairskammeret, idet han sagde til Præsidenten, at han havde den Ære at overlevere Ordonnantsen angaaende Kammerets Opløsning istedetfor Slutning, hvilket han paa Præsidentens bemærkning maatte rette. Marquis de Boissy udtalte sig den 17de Juli i Pairskammeret atter imod den barbariske Maade at føre Krig paa (Opbrændelsen af de 800 Arabere. ved Pelissier) og imod de barbariske Militair straffe i Algier. Han yttrede, at hvad der angik Militairstraffene, da vare disse saa barbariske, at der, som Følge af Soldaternes Fastlænkning og deres Lemmers Korsfæstelse, allerede havde stedfundet flere Arm- og Beenamputationer. Herimod erindrede Marschal Soult: at der i Afrika tjente Straffebatailloner, imod hvilke der var en overordentlig stræng Disciplin nødvendig. Dertil kom endnu den heel besynderlige Krigsførelse i et Land, hvor Soldaten ganske var henviist til sig selv, og der indtraadte hundrede, af intet Reglement forudseete, Disciplinartilfælde. Den derværende Krig, havde slet ingen Lighed med en europæisk Krig; desforuden vare visse Skildringer frygteligt overdrevne, og de i Samme beskrevne Ting havde aldrig fundet Sted. (Marschallen sigtede her til en Skildring, af de grusomme Militairstraffe i Gazette des Tribunaux.) Med Hensyn til Oberst Pelissier og hans Gierning, modificerede Marschallen sin i de Deputeredes Kammer udtalte Erklæring nu derhen, at de brugte Udtryk: "jeg misbilliger og jeg beklager, ikkun i Almindelighed angik hiin Ulykkestilfælde, saaledes som hvert Menneske altid beklager, naar Hundreder af Mennesker ynkelig maatte omkomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
En tapper Officeer, en af de agtværdigste Soldater, i hele den algierske Armee, havde befundet sig i en piinlig, vanskelig Stilling: han skulde undertvinge Oprørere, der kort iforveien paa en feig Maade havde myrdet franske Soldater. Marschallen vilde i den samme Stilling maaskee have handlet ligesom Pelisster. Man kunde af en Soldat, der fægtede imod saa grusomme Fjender, paa et saa vanskeligt Terrain og under en saadan Himmel ikke forlange, at han ikke udøvede Gjengjældelse. J Europa vilde det rigtignok være strafbare Handlinger; men i Africa vare det Følger af Krigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
De franske Blade meddele en spansk, Pelissiers Colonne ledsagende, Officeers Beskrivelse over de endnu langt grueligere Enkeltheder, end der hidtil have været bekjendte; men denne Officeer betegner dog hiin gyselige Handling som uundgaaelig nødvendig, efter hans Mening. Endeel af Pressen bliver imidlertid ved at udtale sin Afsky for Pelissiers kolde Barbari og at fordre en stræng Dom over UledBriah Stammens Udrydder. "Da Pelissiers Hær søile drog bort, siger la Reforme, for at fly fra den, ved de i Heden raanende 800 Liig forpestede Atmosphære, saae man Atlasbjergets Glenter styrte sig ned paa Hulen og at stige iveiret til deres Klipper. med Stykker af menneskelige Legemer. Maatte den Konstner, der maler denne Krigshandling for Museet i Versailles, ikke forglemme disse Glenter. Nei, ere saadanne gyselige Handlinger fornødne for at sikke os Algerien, da havde man heller skullet blive paa denne Side af Havkysten. Men Pelissier er ingen Begrunder af denne skjønne Erobring; og vore Hære have uden saadant Barbari hidtil beseiret de uhyreste Vanskeligheder."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Schweiz. Natten imellem den 19de og 20de Juli er Raadsherren Joseph Leu v. Ebersoli Luzern bleven myrdet i sin Seng ved et Skud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Regjeringen har strax udsat en Priis af 6000 Fr. paa Morderens Hoved. Man synes midlertid at være af den Formening, at Leu har myrdet sig selv. Der skal i de sidste Uger have viist sig megen indre Bevægelse hos den Ulykkelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Dødsfald. Mandagen den 21de Juli afgik ved en pludselig Död min kjære Fader, Tömmermester Jacob Wenzel, i hans 73de Aar, hvilket herved paa egne og Södskendes Vegne sörgeligst bekjendtgjöres for fraværende Slægt og Venner. Halsted, den 26de Juli 1845. Edvard Wenzel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet "Corsaren Kobbertrykker C. D. Kragh for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Justitssag er Mandagen den 28de Juli 1845 inden Høiesteret afsagt saadan Dom Christian Daniel Kragh bør hensættes i Fængsepaa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage, samt være undergiven den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte livsvarige Censur. I Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. I Salarium til Advocat Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Høiesterets Justitscontoir den 28de Juli 1845. Hammerich. Dagvognsbefordring. At Dagvognen mellem Nykjøbing og Gaabense i Forbindelse med Dampskibet "Løven, fremdeles vedbliver at afgaae fra Nykjøbing hver Løverdag Morgen Kl. 4 og Mandag Middag Kl. 12, samt at der ligeledes i Forbindelse med Dampskibet Frederik den Sjette indtil videre vil afgaae en Dagvogn fra Nykjøbing til Gaabense hver Tirsdag Morgen Kl. 1, naar Dampskibet ankommer fra Flensborg og gaaer til Kjøbenhavn, og fra Gaabense hver Løverdag Eftermiddag efterat Dampskibet. sammesteds er ankommen fra Kjøbenhavn, meddeles herved til Efterretning for de Reisende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Jndskrivningen af de Reisende, som ønske at afgaae med Dagvognen fra Nykjøbing Løverdag, Morgen Kl. 4 og Tirsdag Morgen Kl. 1, sluttes de foregaaende Dages Aften Kl. 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Befordringscontoiret i Nykjøbing paa Falster den 31te Juli 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
En Handelsbetjent, der er vant til saavel den grovere som den finere Handel, ønsker sig en Plads til 1ste November. Den Søgende anvises fra Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
For en rask, troe og sædelig Pige, som kan paatage sig Tjeneste som Opvartningspige i mit Gjæstgiveri, er en fordeelagtig Condition ledig til 1ste Novbr. d. A. Marieboe d. 26de Juli 1845. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Dersom Nogen ønsker Forbedring i sin Faare avl, saa ere 3 ægte Dishley-Vædderlam til Salg, naar man derom henvender sig paa Adressecontoiret. Kjøbenhavnsk Øl a 6 s., bittert Dito a 12 s. pr. Bout. faaes hos J. Olsen. Nykjøbing, den 2den August 1845. Formedelst Kjøb af anden Eiendom agter jeg at sælge Hovedgaarden Baadesgaard ved Nakskov underhaanden. Man behage at henvende sig til dHrr. Puggaard & Hage i Nakskov, som ere bemyndigede til at afslutte Handlen. R. Hennings.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Af Umyndiges Midler under Mariebo Kjøbstads Overformynderi ere 1314 Rbd. 7 Sk., strax at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed. Mariebo Overformynderi, den 26de Juli 1845. I. Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Tirsdagen den 19de August 1845, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Hardenberg Skriverstue afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Han Mielsen Smed af Buddinge, for at erholde Erklæring fra den Afdødes Arvinger med Hensyn til den af den Afdødes Enke fremsendte Opgiørelse af Boets Status. Til denne Skiftesamlinindkaldes herved den Afdødes Arvinger eller deres Værger til personlig at give Møde, og antages de Udeblivende at samtykke i det, som af de Mødende vedtages. Dons, Hardenberg den 31te Juli 1845. committeret Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Ved Proclama af 28de de, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i heri Byen afdøde Tømmermester Jacob Wenzels Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden bemeldte TidsForløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rødbye, den 31te Juli 1845. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Lollands Falsters SastTidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 4. August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hs. Maj. Kongen ved allerhøieste Reskript af 28de f. M. at tilkjendegive det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie Følgende: "Det er kommet til Vor Kundskab, at de saakaldte Liedertafeln og Sangforeninger i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen benytte en trefarvet Fane, og at der ved offentlige Leiligheder, deels ved Optog, deels ved Udsmykkelsen af Fest localet, anvendes lignende Faner med eller uden Hertugdommerne Slesvigs og Holsteens forenede Vaabenskjolde. Jdet saadanne Faner og Emblemer ere at ansee som et Kiendetegn for et politisk Partie og kunne give Anledning til Uordener, forbyde Vi Brugen af deslige Faner." J Overeensstemmelse med Hs. Maj.s Villie og befaling har Cancelliet under 3die Juli bekjendtgjort Foranstaaende, til Efterretning og behørig Jagttagelse for alle Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
det purtembergske Deputeretkammer blev den 22de Juli aflagt Beretning af den Commission, Forsaavidt Hr. Daa yttrer Bekymring for at Trykkerierne her i Danmark maatte blive drevne ved Damp og saaledes blive endnu farligere, da er denne Frygt ikke ugrundet, da, saavidt vides, der endnu iaar vil blive anlagt et saadant Bogtrykker i Kjøbenhavn. som har været nedsat i Anledning af den Deputerede Duvernoys bekiendte Andragende om Hertugdom merne Holstens og Lauenborgs saavelsom om Slesvigs Forholde og Stilling til Danmark. Comissionen havde modificeret Proponentens Forslag til følgende Andragende: "at Kammeret vilde for Regjeringen udtale den Forventning, at saafremt Holsteens og Lauenborgs Retsforholde, som Bestanddele af det tydske Forbund, middelbart eller umiddelbart skulde være virkelig truede, den da i Forening med de øvrige tydske Forbundsregjeringer vilde gribe til passende Forholdsregler til Opretholdelse af disse Hertugdømmers Retstilstand." Og dette Andragende blev eenstemmig an antaget, efterat nogle Deputerede først forgiæves havde udtalt sig til Fordeel for Hr. Duvernoys første Motion, nemlig om at Regjeringen ogsaa skulde opfordres med Hensyn til Slesvig. Hvorledes altsaa end de tydske og endeel af vore egne danske Blade ville referere denne Sag, og hvilke opblæste og eensidige Yttringer af enkelte Deputerede de end ville anføre, saa er det dog vist og fortjener at fremhæves, at det murtembergske Kammer ved at antage det omtalte Andragende i denne Form, har bestemt fornegtet Slesvigholsteinismen og dermed tydelig nok erklæret, at det kun vil befatte sig med hvad man ikke kan negte, at der som Deel af det tydske Forbund kan tilkomme det. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-04
Fra Aalborg skrives af 31te Juli. "Jkke uden med Smerte bringe vi idag vore Læsere den høist sørgelige Tidende, at Døden imorges bortrev en af Byens virksomste Mænd, Kjøbmand, Borgerrepresentant og Bryggerieier, Duy Duysen, af hans Medborgeres Tal. Som flereaarig Borgerrepræsentant og som Privatmand har den Afdøde ved sin, med megen Humanitet forbundne, utrættelige Jver saavel for det offentlige, som for det private Liv vidst at vinde sine Medborgeres og Omgivelsers største Agtelse og Kjærlighed. Forskjønnelsen af Aalborg Kirkegaard, Anlæget af de meget nødvendige Badehuse, og flere til Byens Tarv virkende Jndretninger, skyldes tildeels hans Omhu og Lyst til at virke i det almindelige Bedstes Tjeneste. - Ogsaa en anden af Byens Borgere, den i sine tidligere Aar driftige Kjøbmand, Anders Giødwad, er død i disse Dage. Hans Søn, Cand. Jur. J. F. Giød vad, er kommen hertil, for at ledsage Faderens Levninger til deres Hvilested.