JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Udenlandsk. Frankrig. Ligesom det Ord Foederalist og hvem man gav det, var Gienstanden for de haardeste fofølgelser for 2 Aar siden, saaledes er Navnet Terrorist og nu et Skiul for Hevngierrighed og som følgelser. Disse dræbes nu hvor de findes baade i Fingsler og Huse. Den Lov, hvorefter alle som med saadann Mordscener hevner sig, skal straffes med Daden, er desaarsag igien fornyet. Den Deputerede J seph Lebon, som har været en af Robespierres for me Redskaber, og som har udøvet mange Gruesombeder i Cambray og Arras, skal nu og overleveres Militair=Commissionen. Med Provianteringen gaaer det hver Dag bedre, og man venter at hver Person snart kan faae et Pund Brød daglig, da der nu virkelig skal være 27 Dages Forraad. Ved en Fetesom den Toscanske Gesandt, Carletti, gav i Anledning af Conventens Seir, gav han og Folket efter Jtaliensk Smag en Coragne, hvorved man saae samme meget muntre og glade. De røde Huers, Pikers og Duttens Forviisning vil formodentlig og snart strække sig til Friehedstræerne. Al Sansculotterie er nu og forviist fra Sectionsforsamlingerne. J de 15 her aabnede Kirker holdes nu hver Søndag christelig Gudstieneste uforstyrret. J Metz er og Kathedral Kirken aabnet. Municipalitetet erklærer i deres befaling: "At intet Selskab endnu har kundet bestaae uden Religion. Det evige Forsyn som regierer Verden, taaler ikke at deres Magt bliver at lang Varighed som Miskiender den, og Begivenhederne, som man i et Aars Tid har været Vidne til beviser paa det mærkeligste, at disse som vilde forstyrre Guds Altere, har omstødt deres egen Trone og sønderbrudt deres egen Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Engeland. En overordentlig Hoftidende har den 29de Junii bekiendtgjort at Lord Bridport den 23de Junii ved Havnen Orient angreb den Franske Flode som var 12 Linieskibe og 11 Fregatter stærk, og erobrede de 3 Linieskibe: Alexander, Formiddable og Tigger, og at han havde maaskee erobret flere eller og ødelagt alle de fiendtlige Linieskibe, dersom de ikke havde søgt Beskyttelse under Landbatterierne. Engelændernes Tab bestod i 30 Døde og 100 Saarede. Den franske Flode reddede sig indi Havnen Orient. Admiral Cornvallis har den 7de taget 8te Franske Skibe, som kom fra Bourdeaux og vare ladede med Viin. Samme Admiral skal og den 16de Junii have været i Fegtning med ovenmeldte 12 Linieskibe, uden at de kunde giøre ham noget, skiønt han var kun 5 Linieskibe stærk. Fregatten Thetis og Husar, har i Nordamerica erobret 2 Franske Fløytskibe. Men med alt dette indeholder og samme Tidende, adskillige ubehagelige Efterretninger, nemlig at Franskmændene anretter store Ødelæggelser paa Grenada, at de har tagen Gouverneur Howe og mange Gentlemen til Fange, at General Lindsat som har commanderet der, er død, og at der den 10de April er i en Fegtning dræbt 20 Engelændere og 60 Saarede. Paa St. Vincen, lar de ligeledes holdt et ilde Huus og opbrændt Plantagerne. Paa St. Lucie holder de dem og tappert, og General Stervart mistede, ved et frugtesløs Angreb paa Øen St. Lucie 200 Mand i Døde og Saarede. St. Enstach er og i Franskmændenes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Holland. Landmilicen her har saa stor Modbydelighed for at gaae til Søes, at de des Aarsag, deserterer i 100 viis. Allene af Garden er 200 Mand gaaet deres Vei. Den 11te Maii var Cap endnu i Hollændernes Hænder. Samme Dag kom 9 af vore Ostindiske Retourskibe fra Batavia dertil, men de tør ikke vove sig til Europa. Falder Car nu i Engelændernes Hænder, saa ere disse og tabte. Ligeledes har alle vore til Europa bestemte Skibe og maatte blive ligende i Caracao i Vestindien, og den store Convoy fra Surinam tiltroer sig heller ikke at løbe ud. Vor Handling lider derved overmaade meget. En anden ubehagelig Efterretning har vi fra Petersborg, at alle Hollandske Skibe er taget i Beslag i de Russiske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Tydskland. Mange Belgiske Emigrantere komme nu igien tilbage efter de Franske Folkerepræsen, tanteres Jndbydelse. Man siger endog at Hertuger, ne af Aremberg og Ursel vil med første indfinde sig. Franskmændene trækker meget talrige Tropper tilsammen imellem Coblenz og Maynz. Alle Tropper imellem Coln og Bonn brækker op derimod. Sambre- og Mantzarmeens Hovedqvarteer bliver i Coblenz. En stor Deel af Armeen som beleirede Luxemborg og flere Corps fra Belgien ere og beordrede derhen, saaet den Franske Armee sammesteds har faaet en Forstærkning af 50,000 Mand. Paa 3 Steder truet Franskmændene at gaae over Rhinen, dersom der ikke snart bliver Fred. Fra Dysseldorf flygter mange Mennesker af Frygt for at de skal gaae over. Den 28de Junii vilde de Franske i Egnen ved. Andernach gaaet over Rhinen, men bleve slagne tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Prindsen af Conde har faaet meget opmuntrende Breve baade fra Keiseren og Kongen af Engeland. Keiseren har lovet at han ingensinde vil forlade ham men at han i alle Tilfælde kan giøre Regning paa hans Hielp, han har ladet trykke en Proclamation, og det skal være lykkedes ham at faae 12000 Exempl. indsendt til det Jnderste af Frankrig. Siden den 15de Junii residerer den engelske Oberst Cranfordsom Gesandt hos ham. Denne er forsynet med Kongel. Fuldmagt og de nødvendige Penge, for derved fuldkommen at kunde sætte Prindsen i Stand til at anskaffe mueligst hastig, efter eget Gottbefindende en talrig Armee. J den Wesseler Tidende læser man: Den uforanderlige Basis til Ferdsslutning med Tydskland, hvorfra den franske Republik ikke vil afvige, er samtlige Landes Foretning med Republiken indtil Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Jtalien. En Svensk Skipper har i Livorno fortalt, at han har seet den Toulonner Flod, den 10de Junii 30 Seil stærk, 28 Søemile fra Toulon, men samme skal formedelst Modvind være tvungen til at vende tilbage og er gaaet ind i Golsen St. Juan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Skiøndt Republiken Genua modsadt sig de Keiserlige Troppers Giennemmarsch over deres Gebeet, skeede det dog alligevel. Den 14de Junii slog General de Wins sin Leir op paa Genuesisk Grund ved Car cara og hans Hovedqvarteer er i Cario.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Adskilligt. Den 14de Junii er den til Nordsøen bestemte Russisk Keiserlige Escadre gaaet til Seil fra Cronstad, og bestaar af 4 Linieskibe paa 74 og 8 paa 66 Kanoner samt 8 store Fregatter. En anden Russisk Flode som skal krydse i Østersøen bestaaer af 19 Linieskibe hvoriblandt 6 paa 100, 10 paa 74 og 3 paa 66 Kanoner, 4 Fregatter og 2 Cuttere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Til Ryssel er ved Telegraphen fra Paris bragt den Efterretning: at den 24de Junii blev Planen til den nye Constitution forelagt Conventen, efter hvilken, det Lovgivende Corps skal bestaae i 2 Kamre, som skal kaldes de Femhundrede og de Gamle og skal have en Departementalgade. ConseilExecutiv skal bestaae af 5 Personer som alle 5 Aar fornyes. Den 4 Julii vil Conventen raadslaae videre derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Nu er Myndten og tagen fra Kangen af Polen, hvoraf han hidtil har trukken Jndkomsterne, der siges at Vedkommende skal være meget misfornøiet med at man har ladet ham beholde denne Jndtægt saalænge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
J Rom er der være stor Mangel paa Kornvahre, Banqvier Bottoni er afsendt for at indkiøbe paa det snareste 50000 Sække Korn. Marchese Gnudi er reist til Genua for at laane en halv Million Scudi til 4 en halv Procent for det Apostoliske Kammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Imedens at der allevegne er Mangel paa Korn, er der Overflødighed af samme i Genua. Magazinerne er saa opfyldte deraf, at de ankommende Skibe ikke kan faae Plads til deres Ladninger. Deres Overflødighed skal hidrøre fra, at Franskmændene formedelst Mangel paa klingende Myndt ikke kan kiøbe her, og man vil ikke modtage deres Assignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Den Memoire som til Gunst for Ludvig den 16des Datter er udkommen, indeholder, mange rørende Af skildringer over de grusomste Behandlinger mod den Kongelige Familie. F. C. Dronningen erholdt det usundeste Værelse i Conciergeriet, hendes første Opvarter var et for Mord og Røverie dømt Menneske, som var dømt til 14 Aars Slaverie. Siden fik hun baade Dag og Nat en Skildvagt i sit Kammer, hvor hun blot havde en forhullet Skierm staaende for sit elændige Natteleie. Hendes hele Paaklædning var en slet sort Røbe, og hun maatte selv sammensye sine forrevne Strømper, Skoe havde hun tilsidstningen ikke. Skoemageren Simons Kone, tvang den nu afdøde Kongesøn til at synge Carmagnolen og andre imod hans Moder gjorte Vers. Dette ulykkelige Barn havde en meget skiøn Vext, hvilken tabte sig ganske inden Enden. Han havde næsten mistet alle moralske Evner, og den eneste Følelse i hans Hierte syntes blot at være Taknemlighed, ikke for det Gode de giorde ham, men for det Onde man ikke gjorde ham. Uden at sige et Ord, ilede han sine Bevogtere i Møde, trykkede dem Haanden, Kyste deres Klæder &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Fra Wien er indløben den Efterretning, at den vigtige Tyrkiske Grændsefæstning, Belgrad, blev den 21de Junii angreben af de derfra 1791 forviiste Jndvaanere og andre Rebellere, 10,000 i Tallet og den 22de erobrede de den underste Stad og Festning, nedhuggede over 300 Jndvaanere og stak Jld paa en Deel af Raisenstaden. Paschaen kastede sig i den øverste Festning. De fører Artillerie til Vands med sig, som de har faaet hos Pachaen i Orsova. Paa Efterretning om deres Ankomst, har Pachaen og Kiøbmændene ladet deres Vare, Penge a. bringe til Semlin, hvorhen mange Familier ere flygtede og modtagne af den Østerrigske Commandant, som har ladet Strandbredden der besætte med Cavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Bekiendtgiørelser. Den udi disse Stifts=Tidenders Nr. 49, 51, 53. U. meldte Auction til Bortforpagtning af Urup og Sophienlyst, som var bestemt, at holdes den 5te Augusti, bliver formedelst indtrufne Forhindringer for Eieren, udsadt til den 19de September førstkommende og foretages da paa Horsens Raadstue om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne skal 4 Uger forinden Auctionen være at faae til Eftersyn i Odense hos Hr. Postmæster Lausen, i Horsens hos Hr. Raadmand Kruuse, og paa Urup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Onsdagen den 22de Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet bliver Hans Kongelig Majestæts Anpart af Rug- og Bygtiende, i Tvenstrup Sogn i Hadshertet, ved offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue bortfæstet. Den tilhører den Latinske Skole i bemeldte Aarhuus, hvem som haver lyst at fæste denne Tiende ville behage at tage møde bemeldte Tid og Sted. Aarhuus d. 10de Julii Skorsens Forstandere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Natten imellem den 8de og 9de denne Maaned, haver en Mandsperson, navnlig Henrich Gylling, fød i Horsens, som fordie han var afsindig, har i nogle Aar været indsat i cen af Aarhuus Hospitals Daarekister, den 4de Gang ud brækket og gaaet bort. Han har været Student, Personen er liden af Vægt ongefær 60 Tomme, har sort Haar, mager af Ansigt og skarp af Øiesyn. Ved Undvigelsen var han i en blaae Klædes Overkiole, en Hat paa Hovedet, hvide uldne Strømper paa Beenene, men ingen Skoe eller Støvler. Hvem som maatte træffe denne Ulykkelige ville behage at lade ham anholde og underrette mig derom, da jeg skal besørge ham afhendtet og betale Omkostningerne. Aarhuus den 10de Julii 1795. N. Rohde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Konge-Korn-Tienden af Brabrand Sogn, samt Konge- og Kirke-Korn-Tienderne af Thiiset Sogn, agter Eieren S. T. Herr de Fædder=Clarisius til Stamhuuset Constantinsborg, til Bortforpagtning for 2de Aar, nemlig 1795 og 1796, at lade stille til offentlig Auction hos Viinhandler Møller i Aarhuus, Fredagen den 17de Julii næstkommende Klokken 10 slet Formiddag, alt efter de Conditioner som paa Auctions Stædet til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Hos Christen Muller, faaes friske Pommerantzer, Citroner for overmaade godt Kiøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Synderlyng Meddelsom Herreders Ting, som i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de September 1775, udi Hr. Herredsfoged, nu Borgermester Carøes Embeds Tid blev holdt i Randers, hver Tirsdag, og siden med Vedkommendes Samtykke vedblev at holdes paa samme Sted, bliver for Eftertiden holdt i Herredernes havende Tinghuus udi Lee Bye, Meddelsom Herred, om Torsdagen som tilforn, før det blev fløttet til Randers, var den rette Tingdag; Thi bliver herved bekiendtgjort: At Torsdagen den 13de Augusti førstkommende bliver Tinget holdet paa bemeldte Sted i Lee Bye, hvilket maatte tiene de Tingsøgende til behagelig Efterretning. Randers den 7de Julii Sthyr, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Onsdagen den 15 Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver efter Bendix Lysters Begiering, udi Kiøbmand Peder Jensen Smidts Gaard paa Tangen ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt endeel Effecter bemelte Lyster tilhørende, bestaaende af: Sengeklæder, Gangklæder, Borde, Stole, Skabe, Skriine, Kramboedisk, 1 Egerulle, et stort Saltrug m. v. som herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres Aarhuus den 7 Julii C. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
En Student nyelig hiemkommen fra Academiet, søger Condition og findes i Hylke Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Hos Lauriz Jørgensen er nyelig hiemkomme gode Citroner at faae til Kiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Bekiendtgiørelser. Skipper Peder Stephensen her i Byen, har under 16de forrige Maaned opgivet Skifteretten sin Boe til fine Creditorers Betaling, og derefter er samme af os strax taget under behørig Behandling; Thi indkaldes herved alle de som noget maatte have at fordre hos fornevnte Peder Stephensen, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav i seeneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Aarhuus Raadstue den 4de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Skipper Lars Casted her af Byen, som i Maji Maaned forrige Aar er afseilet fra Fladstrand til Sverrig eller Norge, med et Ungkarl Peder Krogh i Sæbye tilhørende Fahrtøi, Patientia kaldet, men siden den Tid ikke hørt noget fra indkaldes herved, om han, imod Formodning, endnu skulle være i Live, at anmelde og beviisliggiøre, i see eneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, sit Opholdsted for os undertegnede, som efter hans Hustrues skriftlige Begierning under 29de f. M. har taget hendes og hans fælleds Boe under Behandling til Creditorernes Afbetaling saa vidt skee kan. Ligeledes indkaldes ogsaa alle de som hos bemelte Skipper Lars Casted maatte have noget at fordre, at anmelde og beviisliggiøre, deres saadan havende Krav, inden fornævnte Tiids Forløb, eller i Mangel deraf tage Skade for Hiemgield. Aarhuus Raadstue, den 3die Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Selveier Bonden Anders Nielsen, som beboede en Gaard i Albøge Sogn og Bye, hvoraf Herligheden hører under Frieherskabet Høegholm, er for 6 Uger siden bortreist fra Gaarden, uden at man veed, hvor han opholder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Ved et i Gaar optagen Examinations-Forhør er oplyst at Anders Nielsen den 19de Maji sidstleden, om Aftenen sildig skal være bortreden, under foregivende for fine Tienestefolk at ville reise til Randers, og blive borte et paa Dage; for een af sine Brødre havde han derimod angivet at reise til Aarhuus, men skal efter Rygtet være gaaet over med Smakken til Callundborg, og af en Mand herfra Egnen bleven seet paa Veyen til Kiøbenhavn, ligesom og under Forhøret er bleven forklaret, at Anders Nielsen nogle Dage for hans Bortreise, skal have ladet adskilligt af hans Boehave udbringe fra Gaarden, og da han som bekiendt skylder Penge til een og anden her i Egnen, foruden Herligheds-Eierens Fordring for resterende Landgilde efter Dom, som den 30te Maii sidstl. paa hans Boepæl er bleven lovlig forkyndt; saa er det sandsynligt, at benevnte Anders Nielsen ulovlig har forladt sin Gaards Besiddelse, især da han hverken her paa Gaarden eller hos Høye Hr. Amtmanden har ansøgt noget Reise=Pas, og da hans Tienestefolk, formedelst Mangel paa det Nødvendige til Huusholdningen, har villet forlade deres Tieneste, saa har jeg, for at afværge Gaardens øiensynlige Ruin, antaget mig sammes Bestyrelse, og finder mig altsaa beføyet, paa Hendes Naade S. T. Frue General=Lieutenantinde de Sehesteds Vegne og efter Panthavernes Begjæring, at lade titnevnte Anders Nielsen offentlig efterlyse. Thi bliver J Anders Nielsen herved af mig, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Addresse-Contoirs Tidender, 3de Gange efter hinanden indkaldet, at indfinde Eder her inden 6 Uger fra Dato, for igjen at antage Eders forladte Gaards Bestyrelse, med derved paaliggende Pligter, og tilfredsstille Eders Creditorer; i manglende Fald bliver J som Rømningsmand at ansee, og Bonde Ejet i Eders forladte Selv-Eier Gaard, stillet til offentlig Auction paa Eders Gevinst og Forliis, efter den Omgangsmaade Lovene tilholder. Høesholm, den 30te Junii Stub, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Løverdagen den 18de Julii a. c. om Formiddagen Kl. 9. bliver foretaget offentlig Auction i Schandrup Skole over en Deel gode Danske Bøger, meest af nye udkomne Skrifter, Læseselskabet i Hielmslev Herred tilhørende. For tegnelsen over samme er at faae til Eftersyn paa Malling gaard hos Flechtner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Et haabefuldt ung Menneske af god Familie, som confirmeret, regner og skriver godt, og har nogen Geographisk Kundskab, ønsker at blive antagen ved Handelen Nærmere Efterretning kan faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-11
Aarhuus. 343 Rd. 1 Mk. 4 s. Umyndiges Midler, kan strax imeanordnet Pant faaes til Laans hos mig undertegned Aarhuus den 3de Julii 1795 J. Bruun
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Kiøbenhavn. Af Dato Frederichsberg den 3die Julii d. A. er udkommet en Placat om visse Friheder og Nedsættelse i Afgifter for Bygningsmaterialier, som i 3 Aar indføres til Kiøbenhavn. En dito af samme Dato, hvorved Forbudet af 6te April d. A. imod Udførsel af Kornvare til fremmede Steder forlænges indtil 1ste December d. A. Ligeledes en Placat i det Tydske Sprog, hvorved Forbudet af 6te Marts mod Korn vares Udførsel fra Hertugdømmene Slesvig og Holsteen a. bliver forlænget til samme Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Den 6te hujus gik en Kongelig Svensk Brig til Østersøen. Den 7de kom den Danske Cadetfregat tilbage fra Østersøen og Orlogskibet Norske Løve lagde ud paa Rheden som Blokskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Den 9 Julii kommen Russisk Flaade, bestaaende af 12 Linieskibe og 8 Fregatter, fra Østersøen og gik til Ankers i Kiøge Bugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Vor berømte Professor Kratzenstein døde den 6te Julii paa Frederichsberg i sit Alders 72 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Aarhuus. Jndpasseret: Den 12te Julii Geheimeraad Scheel Plessen fra Kiøbenhavn. tidpasserede: Samme Dag, Cancellieraad Lilienschiold med Frue. Præsten Hr. Fester og Kone, Præsten Hr. Mørck fra Giessing og Hørkræmmersvend Bøegh med Søster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Den 12te afseglede Skipper Hans Kryssing til Corsøer med Træeskoe. Den 13de ankom Skipper Peder Agerup fra Norge med Tømmerlast. Den 14de afseglede Skipper Johannes Clausen til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer. Samme Dato afgik Smakskipperne: Peder Rasmussen med Stude og Lam for Anders Hvid, og Jes Jessen med Stude for Mads Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Prædikanterne paa 7de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken=Hr. Stiftsp. Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Candidat. J. H. Weise. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Udenlandsk. Frankrig. Efterat man i disse Dage havde udspredt mange foruroligende Rygter om de Chouans, som, for Ex. at de skulle have indtaget Paimboeus, og derved bemægtiget sig Mundingen af Loire, at de truede Nantes og at deres Hensigt var i Besynderlighed, at trække deres Magt sammen i Bretagne og Nedernormandie, blev en nye Seir ankyndiget, som man ved Grand=Camp har tilfægtet sig over dem, og erobret deres hele Leir og Proviantforraad. J Følge Breve man har funden der, skal i Vannes og flere Stæder være arresterede mange Personer som Anhængere af de Chouans. En anden af deres Leire skal være erobret ved Josselin og deres Ansører Boishard, saaret, nogle siger at han skal være tage til Fange og at man i Lankale har omtaaren hans Hoved paa en Pike. Sikker er det dog, at Velfærdsudskuddet anseer denne Krig fra en alvorlig Side, og foruden de mange Tropper som bliver sendt derhen, vil den paa nye træde i Underhandling med Charette. Ved St. Denis paa Grændserne af Bretagne, skal Conventtropperne være slaaet tilbage med et betydelig Forliis. Coumartin og de øvrige arresterede Chouans-Chefs har nu i 3 Uger været under Veis til Paris, men endnu hverken hører eller seer man noget til dem. Over Spanierne har Østpyrenæerarmeen tilfægtet sig en nye Seir, 18000 Spanier angreb den 14de Junii 120000 Franskmænd, men Spanierne bleve slagne med et Tab af 1200 Mand; de Franskes Tab bestod kun i 85 Døde og 97 Saarede. Fra Marseille er underveis til Paris 100,000 Læster Korn, man haaber nu at Brødmangel ei oftere skal indtræffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
J den Conventen overrakte nye Constitutionsplan, er endnu følgende som Hovedpuncter at anføre: Den Udførende Magt som bestaaer af 5 Medlemmer, skal kaldes Frankrigs Directorium. Det Lovgivende Corps udnævner dem, disse skal bestandig skiftes til at sidde hver 2 Maaneder som Præsident. De skal have en udmærket Klædedragt, og faaer en Garde paa 200 Mand, skal logere i et af Nationalpalaierne, og deres Jndkomster skal bestemmes efter den Pragt de maae føre, for med Værdighed at kunde vise sig for fremmede Gesandtere. De skal foreslaae Krig og Fred, og de Ministre som de udnævner skal føre Titel af General agenter. For at blive een af disse 5 Deputerede, maae man i det ringeste være 40 Aar og ikke i 2 Aar have sadt i det Lovgivende Corps. Det Lovgivende Corpses Garde skal bestaae af 2200 Mand. For at blive Medlem af de 5000 eller dette Corps maae man være Fransk Borger og 30 Aar gammel have boet 10 Aar i Frankrig og have eiet en Teritorialeiendom i 12 Maaneder. Og for at blive Medlem af de 250 eller de Gamle, maae man være 40 Aar, gift eller Enkemand, have boet 14 Aar i Frankrig og være i Besiddelse af en fast Eiendom. Hver 2 Aar afgaaer den halve Part af begge Afdeelinger, i hvis Sted nye vælges. De 500 bringe Lovene, i Forslag, de Gamle antager eller forkaster dem (Man siger at de 5 Directeurer, hvortil man bestemmer Sieres, Cambaceres, Boissy, Landjunais og og Rebel, torde vælge Versailler Slot til deres Re siden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-15
Holland. Da Engelænderne nu ikke har nogen Flode af Linieskibe i Nordsøen, men blot Fregatter og smaae Skibe, som bloqverer vore Havne, saa troer, men ikke at Foreningen af vore Krigsskibe fra Texel, Maatz og Seeland, som skal formeere vor Alliancemæssige Flode af 12 Linieskibe og 18 Fregatter, vil finde stor Vanskelighed. Officeererne til de 12 Linieskibe er alt udnævnt, og foruden 6 Viceadmiraler, hver med 2400 Gyldens Gage er og udnævnt 3 Contreadmiraler med 1250 Gyldens Gage. Den Franske Repræsentant, Richard, har af Generalstaterne forlangt alle patriotiske Clubbers Ophævelse, som den eneste Aarsag til alle Uroligheder og Bevægelser. Da Clubben i Uttrecht endog har ladet en Adresse gaae ud til de franske Soldater, saa har han forlangt Præsidentens, Lidt de Jendes og Secretairens, Werft Vrooms arrestering, og har i Anledning af denne Adresse, skikket en Coureer til Paris.