Berlingske Tidende, 1834-04-30
Neapel, den 5te April. Kongens intenderede Reise til Paris vedbliver endnu at være Gjenstanden for de almindelige Samtaler. Som man erfarer, ventes den unge Fyrste den 7de d. M. fra Rom tilbage til Ca paa, hvor de forenede Garnisoner i Reapel, Gasta og Capugskulle danne en Feldtlejr og udføre store Maneouvrer. Commanden over samtlige Tropper er overgivet til Generalen PrindsSatriano, – Sønnen af den berømte Skribent Filangieri, –et Valg, der ikke vækker ringe Opsigt og har bestyrket Troen paa Rygtet og Modificationer i det herværende Cabinet, i en mere liberal Aand. Man paastaaer, at Kongen vil, efterat disse Mancourer ere endte, blot paa faa Dage komme til Hovedstaden, for derpaa strax igjen at afreise til Florents, Turin og Paris. Endskjøndt det neppe er nogen Tvivl underkastet, at intet politisk Øjemed ligger til Grund for denne Beslutning, have vi dog Anledning til at haabe meget Godt af en slig, Reapels Aarbøger ualmindelig, Begivenhed. Det er Kongens priisværdige Hensigt, at ville incognito og uden Pragt undersøge de i andre Lande bestaaende Jndretninger til Befordringen af Handel og Jndustrie. Hans Reiseplan vil derfor ikke allene indskrænke sig til Frankrige. Han agter at besøge Tydskland og England til næste Aar. Omgiven af adskillige af de i disse Fag meest kyndige Mænd, vil han ei blot af Hørsel lære at kjende Mechanikens nyeste Opfindelser, de polytechniske Jnstituter, Jernbanerne o. s. v., men endog forplante til Reapel alle hine nye Forandringer, der tildeels have grundlagt hine Staters Riigdom og Velfærd. Hvad der allerede er skeet siden hans Regjeringstiltrædelse berettiger til de skjønneste Forhaabninger for Fremtiden. En i alle Statsoeconomiens Grene indført hensigtsvarende Con trolle og Sparsommelighed, Faldendelsen af to fortreffelige Landeveie, der løbe igjennem hele Kongeriget, Jndførelsen af beqvemme Diligeneer, der fra Aaret 1835 ville lette og fremskynde Communicationen imellem Teramo, ved den yderste Spidse af Abruzzerne, og Reggio i Calabrien, imellem Salerno og LecceAnlæget af en Mængde mindre Biveje ogsaa paa Sicilien, en næsten fordobblet Udførsel af Landets Produkter, uden at regne de talrige Forbedringer i Kongerigets militaire Forfatning, de formindskede Afgifter, Jndkomsternes Forøgelse og hiin høimodige Amnestie, der allerede nu bærer de skjønneste Frugter - disse ere Resultaterne af en neppe treaarig Regjeringsperiode. Endnu gaae mange Misbrug i Svang; de offentlige UnderviisningsAnstalter ere i en beklagelsesværdig Tilstand, Civilisationen, især i Provindserne, er endnu i sin Barndom, Establissementerne for Fattige og Trængende ere for største Deelen utilstrækkelige – men Kongen har en fast Villie og i Kjærligheden til det bedre et godt Værge og Vaaben, med hvilket det ikke vil vorde ham vanskeligt, at styre dette letsindige, ubetænksomme, men ogsaa tillige aandrige, livlige Folk bort fra de forældede, overtroiske Jdeer til det Gode. – Ved Grækenlands Regeneration ville Provindserne Apulien og Terra di Bart faae et nyt Sving, de tidligere Handelsforbindelser med Hydra, Syra og Zante ere atter fornyede og rige Kilder aabnede for en virksom Samfærsel imellem begge Raboelandene. - Torlonia har ansøgt om et Privilegium angaaende Oprettelsen af Dampvogne imellem Rom og Reapel. De som Dampskibe, Frands 1, Henrik IV, Sully, Ocean og Andreas Doria, ville snart formeres med et sjette: Middelhavet, der skal afgaae herfra directe til Marseille, uden at anløbe Livorno og Genua. Denne Reise vil vorde fuldført i 48 Timer; og ere først Jernbanerne fuldendte imellem Marseille og Paris, derfra til Dieppe og fra Brighton til London, da vil det blive en let Sag, at ankomme til Englands Hovedstad paa sjette Dag efter Afreisen fra Neapel. - Reapel har desuden allerede i Vinter været et Rendevous for den fashionable Verden.