JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-01-02
At man i Politiken let kan blive poetisk og sværmerisk samt desformedelst ogsaa kan støde an imod Sandheden, derom overbevises vi ved at læse i Fædrelandet en Anmeldelse af et i disse Dage udkommen lille Skrift, der bærer den maaskee i meer end een Henseende betegnede Titel, "Flyvende politiske Blade". Naar Forf. deri, iblandt andet, siger: "Frederik den Sjette gjorde Folket til Mennesker, Christian den Ottende vil gjøre det til Borgere!", saa fristes man til at spørge: Hvad var Folket da under Christian den Syvende, (Hlf. A.) Som det var at formode, har der hævet sig Opposition imod den forestaaende nye Alterbog, og det fra den Side, hvorfra man kunde vente det, nemlig af Grundtvig, som i denne Anledning har udgivet: "Frisprog imod Hs. H. Biskop Mynsters Forslag til en ny forordnet Alterborg." (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-01-02
Nestved. J et Repræsentantmøde er det bleven vedtaget, at man vil indgaae med en allerunderdanigst Forestilling til Kongen om en anden Fordeling af Jndqvarteringsudgifterne, da den nu paabudne Maade at ligne dem paa er særdeles trykkende for de Byer, som have Jndqvartering.
Viborger Samler, 1840-01-02
J Aalborg Avis spørger en Jnds., hvorledes man deri Byen kan handle imod Forordningen der byder at Altertavlerne m.m. i Stiftstederne skal overtrækkes med sort Bay, men i det Sted bruger sort Shirting.
Viborger Samler, 1840-01-02
Den 9de De afholdtes paa Raadstuen i Nykjøbing paa Morso et Borgermøde, hvorved Byfogden, efter en indledende Tale forelæste en til Hs. Maj. Kongen affattet Adresse, som derpaa underskreves af Byens samtlige Borgere og Embedsmænd.
Viborger Samler, 1840-01-02
Skive. Den herfra til Hs. Maj. Kongen af den const. Byfoged og Borgerrepræsentanterne under 13de ds. indgivne allerunderdanigste Adresse var af følgende Jndhold: "Allernaadigste Konge! Ogsaa til vor Bye trængte sig det ligesaa pludselige som sørgelige Budskab om vor eiegode, sit Folk i Livet trofast elskende, Konges, Frederik den Sjettes Død, og jo fastere Hans lange og virksomme Regjering havde knyttet Ham til et trofast Folk, desto dybere maatte ogsaa Smerten være ved Hans Bortgang. Dog - vor Sorg er ikke som deres, der ikke have Haab. Danmark staaer vel sørgeklædt ved sin Frederik Baare; men Haabet flynger sin uforvisnelige Krands om hendes Tinding og byder hende at vende det taarefulde Blik fra Hroars Kilde mod Skjoldungernes gamle Throne, der atter er bestegen af en Fyrste, hvis lyse Aand, ædle Hjerte og faste Villie, næst Guds Naade og Velsignelse, forsætte Danmark en lykkelig Fremtid. – Modtag da, allernaadigste Konge, den simple, men ærlige og velmeente Hylding, vi med disse Linier i allerdybeste Underdanighed vove at nedlægge for Deres Majestæts Fod. Endnu stedse staae levende for os den huldsalige Nedladenhed, den varme Deeltagelse og det gjennemskuende Blik, hvormed Deres Majestæt engang ved høie Nærværelse behagede at tage vor lille Bye med dens simple Jndretninger i naadigst Øiesyn. Men denne glædelige Erindring fylder os med det dristige Haab, at Deres Majestæt nu som vor Konge 11 vil skjænke vort Samfund allernaadigst Opmærksomhed, at Deres Majestæts Hierte vil frydes ved den fremadskridende Udvikling af vort Communalvæsen til Held og Hæder for Staten og dens gode Borgere; – frydes ved at erfare de for vor, som for vore Nabo Kjøbstæder saa saare vigtige Følger af hiin Naturbegivenhed, der satte vor Fjord i umiddelbar Forbindelse med Vesterhavet og derved befriede vor Handel og Skibsfart fra de mange trykkende og hæmmende Jndskrænkninger, hvorunder den for sukkede; – frydes ved Deres Majestæts lyse Blik og høie Viisdom at prøve de forhaanden værende og udfinde nye Midler til paa een Gang at sikkre Jyllands Kyster mod det fortladne Havs Grumhed, og dog et hindre gamle Dannebroge fra ogsaa gjennem denne os af Naturen givne Aabning at bringe Danmarks Rigdomme til fjerne Kyster. Dog - vore Ønsker indskrænke sig ei til den Plet, hvorpaa vi ere satte. De omfatte vort hele elskede Fødeland, og med dette nedbede vi Himlens rige Naade og Velsignelse over Deres Majestæt, idet vi udbryde, som alle Danske, med een Mund: Gud beskjærme vor allernaadigste Konge, Kong Christian den Ottende!!!
Viborger Samler, 1840-01-02
Viborg. Det gamle Aar endte med Hensyn til Veirliget meget uroligt, nemlig med Snee og Blæst, og fortsattes Aarets første Dag med et ryggende Sneefog, der næsten gjorde Gaderne upassable. Nytaarsaften faaes her flere Lynglint. - Dagsposten var, ved Avisens Slutning Kl. 12, endnu ikke ankommen. For Digteren St. St. Blicher. (Af den Frisindede.) Hvor Lyngpilen voxer i marvløse Sand Og Plougfuren vidner og frugtgolde Land, J Jylland, paa Heden, som Vaaren forsmaaer, –Der boede en Digter i Dage og Aar. Der sang han til Harpen, der synger han end Saa Oldinges Dage forynges igien; Han synger med Ynglingens blussende Jld, Saa Ungdommen glemmer sin Leeg for hans Smiil. Der sang han i Kummer, der sang han i Fryd, Saa Taarerne trilled ved Strengenes Lyd, Og det tør jeg sige, ja, det staaer jeg ved, At hver af hans egne tog Tusinders med. Der sang han om Trækfuglens Flugt fra dens Skjul. Og Hjerterne græd ved den fattige Fugl Ak, Digteren selv maa, som Fuglen i Sky Nu trække mod Vinteren bort efter Ly Op, Dannemarks Børn, har Enhver kun et Straa Fra Tusinders Hænder kan Lidt selv forslaae, Man tager hans Rede, – op, værer ei seen Han har vel fortjent, at J bygge ham een Julius.
Viborger Samler, 1840-01-02
Ledige Embeder. Amtsforvalter Tjenesten for Frederiksborg Amtstuedistrict, Til Sikkerhed for Oppeborslerne deponeres 8000 Rbd. i kgl. 4 pCt. Rente bærende Obligationer.
Viborger Samler, 1840-01-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 28de Decbr.: Rug 4 Rd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rd. 4 Mk. 8 s., Hvede 6 Rd. 3 Mk. a 8 Rd. 4 Mk., Prad. Byg 3 Rd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rd. 4 Mk. 8 s., rad. dito 3 Rd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rd. 2 Mk. 8 s., Havre 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 2 Mk., Erter 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. 3 Mk. pr. Td.; Sjællandsk Smør 11 Rd. 1 Mk. 8 s. a 12 Rd. 3 Mk. Fjerdingen.
Viborger Samler, 1840-01-02
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret, i Viborg. – Den 23de December.
Viborger Samler, 1840-01-02
J Sagen Nr. 211.
Viborger Samler, 1840-01-02
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Consul Lützhøft i Thisted, ctr.: Ldsoprykt. Møller befalet for Consul Nisson ibd.,(Under nærværende Sag har Citanten, Consul Lützhøft, paaanket en inden Thisted Byetingsret den 11te Juni sidstl. afsagt Dom i en Sag anlagt af Jndstævnte, Consul Nisson, imod Citanten, som Arving efter hans afd. Fader, Cancellieraad Lützhøft i Thisted, betræffende Udlevering af en Deel i sin Tid opbjerget Talg, eller Betaling for samme, m.v.) Dom: "Citanten Consul Lützhøft, bør for Jndstævnte Consul Nissons Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves og bør det Jndstævntes befalede Sagfører i første Jnstants, Prokurator Rotvitt, tilkommende Salair, der bestemmes til 16 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1840-01-02
Ved Thisted Byetingsret den 11te Juni 1839 er af Cancelliesecretair Bye- og Herredsfoged Nellemann dømt saaledes: "Jndstævnte Consul og Kjøbmand Lützhøft bør enten at udlevere til Citanten Consul Nisson som Reclamant af den fra det forulykkede Skib Crisis paa Nord- og Vest-Kysten af Jylland inddrevne Talg, Differencen mellem 1/2 Part og 1/3 Part af den fra bemeldte Skib i Hillerslev Hundborg, Herreders Jurisdiction inddrevne og til Sikkerhed for Strand fogderne Chr. Dige og Mads Giersbøll deponerede Talg samme Stand som den ved Deponeringen befandtes, samt udrede Erstatning for Afsavnet efter uvillige Mænds Skjøn, eller ogsaa betale Citanten Værdien af ommeldte deponerede Talg med 160 Rbd., samt Renter 4 pCt. deraf fra 14de Septbr. f. A. til Betaling skeer, hvorhos Jndstævnte endvidere til Citantens befalede Sagfører Prokurator Rotvittbetaler i Salarium 25 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger forøvrigt ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1840-01-02
J Sagen Nr. 241.
Viborger Samler, 1840-01-02
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Bagermester J. F. Peter contra: sen i Aarhuus,
Viborger Samler, 1840-01-02
Mødte ikke - Bagermester Lars G. Carlsen m. Fl. ibd.,(De Jndstævnte, nedenfor nævnte Bagermestere i Aarhuus, føre under nærværende Sag Anke over, at Citanten, Bagermester J. F. Petersen ibd., uagtet det afham og de andre Bagere i Aarhuus ved en Laugsforsamling den 13de Decbr. f. A. var vedtaget, at hver Bager kun maatte have 2 Koner til at sælge Brød forsig, har betjent sig af et større Antal Koner til Udsalg af Brød.) Dom: "Citanten Bagermester J. F. Petersen, bør for Tiltale af de Jndstævnte Bagermesterne L. G. Carlsen, N. Nee, S. H. Munck, J. J. Caspeles, C. Lembrock, Bruun, Theil, J. C. Sperling, M. Nellemann, Chr. Lercke, Oldermand Frydensberg, P. Fangel og S. Tinning i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter betale de Jndstævnte til Citanten med 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1840-01-02
Ved Aarhuus Politiret den 25de Juli 1839 er af Politi assistent Prokurator Nielsen dømt saaledes: "Jndklagede Bagermester J. F. Petersen heri Staden bør til lige Deeling imellem Fattigkassen og Bagerlaugets Kasse bøde 2 Rbd. Sølv samt desuden erstatte Klagerne denne Sags Omkostninger skadesløs. Det Jdømte udredes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Nr. 254. - Jespersen Actor contra Bastrup Defensor for Arrestanten Poul Pedersen Ørneberg, der tiltales for formeentligt begaaet Tyverie: "Dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. – Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret den 22de Septbr. 1839 var Arrestanten dømt til at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. Nr. 232. - Holm Actor contra Qvistgaard Defensor for Arrestantinden Sørine Kirstine Marie Jensdatter, der tiltales for Tyverie og Betlerie: "Dømt til at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 80 Dage. – Ved Bjerre-Hatting Herreders Extraret den 28de October 1839. var Arrestantinden dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugthuus i 1 Aar. Nr. 233. - Lykke Actor contra Nyboe Defenfor for Arrestanten Christen Pedersen Egeberg, der tiltales for Tyverie og Løsgjængerie: "Herredstingsdommen er stadfæstet." Ved Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Extraret den 13de Novbr. 1839 er Arrestanten dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Nr. 302. – Qvistgaard Actor contra Krigsraad Deigaard Defensor for Arrestanten Frederik Julius Christian Laursen, der tiltales for Tyverie: "Dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. - Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret den 22de Novbr. 1839 var Arrestanten dømt til at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar.
Viborger Samler, 1840-01-02
AVERTISSEMENTS. J Anledning af Hr. Kæmner Worres gjentagne Bekjendtgjørelse, at han er den Eneste, der modtager Subscription paa "Fædrelandet, tillader jeg mig i Henhold til mit tidligere Avertissement, atter at bekjendtgjøre, at Subscription paa bemeldte Dagblad, tillige modtages hos Viborg, 1ste Januar 1810. P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1840-01-02
Jndbydelse til Subscription. Nanny v. Beenfeldt indbyder til Subscription paa "Drommebilleder eller min Vandring igjennem Livet med Motto: – Durum, sed levius sit patientia, quidquid corrigere est nefas; – tilegnet enhver ærekjær Danneqvinde i Almindelighed og enhver samvittighedsfuld Opdragerinde i Særdeleshed.
Viborger Samler, 1840-01-02
Skriftet, der udkommer strax efter Nytaar, som Nytaarsgave for Aaret 1840, koster med Afbildning i Steentryk, 1 Rd.
Viborger Samler, 1840-01-02
Subscription modtages hos alle Boghandlere saavel i Provindserne som i Hovedstaden samt hos Forfatterinden i Stadt Lauenburg i Kjøbenhavn. 500 Rbd. Kongelige Obligationer ønskes tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1840-01-02
Hos Kjøbmand P. Lund i Skive er i disse Dage arriveret.
Viborger Samler, 1840-01-02
en Deel smukke Manufacturvare, som sælges til muligt billige Priser. Skive, den 22de December 1839. En saa god som ny Fjellevogn med 3 Stole, en god holsteensk Vogn med 2 Stole, en ny Arbeidsvogn, Plouge, Harver, en smuk norsk Eenspænder=Kane med Tøi samt Klokker og Bjelder, Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Skorsteensplader, Taffel=Uhre af forskjellige Slags, et 8te Dags Stue-Uhr, en Kobber Tøndekjedel saa god som ny, Themaskiner, flere Dele Kobber & Messing Kjøkkentøi, et Ege Chatol, en Ege Serviet=Presse, endeel Krølhaar m. m. er Lagerus i Skive. billig tilkjøbs hos Paa en lille Gaard i Nærheden af Viborg, kan et ungt Menneske, der har Lyst til Avlsvæsenet, og under Huusbondens Fraværelse kan have det fornødne Tilsyn med Gaarden, enten strax eller til Foraaret erholde Condition. Ligeledes kan en Karl der kjender noget til Hauge=Arbeide faae Tjeneste. Uden paalidelige Anbefalinger nytter det imidlertid ikke at melde sig. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Viborg, den 28de December 1839. Et Chatal og 6 Stkr. Stole ønskes tilkjøbs. Man henvender sig til Kjøbmand Boye.
Viborger Samler, 1840-01-02
Placat. Jfølge passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Enken Kirsten Thøgersdatter tilhørende Huus, Aahuset kaldet, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Skpr. i Gulev Sogn, stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes i samme Huus, Onsdagen den 15de Januar 1840, om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner som ved Auctionen ville vorde kundgjorte. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 30te December 1839. J Hr. Justitsraad og Herredsfoged Holms Fraværelse, Chr. Trochmann, const.
Viborger Samler, 1840-01-02
Placat. Efter Begjæring af vedkommende Dom- og Udlægshaver, bliver det Huusmand Peder Lassens Enke Ane Moustdatter tilhørende Huus af Hartkorn 6 Skpr. 1/2 Alb. i Overfoussing stillet til 3de Auctioner saaledes: Torsdagen den førstkommende 6te Februar 1840, 20de 9de Marts og Mandagen – hver Dags Formiddag Fl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, og den 3die i selve Huset. Ved 3die Auction bortsælges tillige en Deel Ind- og Udbo, Besætning og Jnventarium. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Rod. Viborg, den 23de December 1839.
Viborger Samler, 1840-01-04
No. 2. 68 Aarg. Kongelig allern, privilegeret.
Viborger Samler, 1840-01-04
Snito Tidende. Nover Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. CongressenteressererLøverdagen den 4de Januar 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-01-04
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 23de Decbr. Under de sædvanlige Høitideligheder begav Kongen, ledsaget af sine Sønner og en talrig Generalstab, sig til de Deputeredes Kammer for at aabne dettes Forhandlinger med en Tale, af hvilken Følgende meddeles: "Mine Herrer Pairs og mine Herrer Deputerede. Den indvortes Rolighed, til hvis Befæstelse Deres loyale Bistand har medvirket, er ikke bleven forstyrret siden den sidste Session. Ved et mig meget dyrebart Vidne har jeg erholdt nye Beviser paa Franskmændenes Tillid og Hengivenhed. Min ældste Søn har gjennemreist en betydelig Deel af Kongeriget, og overalt har han fundet Vindskibelighed, Fremskridt i Culturen, Agtelse for Jnstitutionerne og Lydighed imod Lovene. Mit Hjerte, levende rørt ved Nationens Hengivenhed for Prindsen, føler, at Prindsen og hans Brødre uafladelig bør hengive sig til Fædrelandets Tjeneste og Frankerigs Ære. Mine Forhold til de udenlandske Magter have beholdt den fredelige og velvillige Characteer, som Europas fælles Jnteresse foreskriver. Vort Flag har i Forening med Storbritannien vaaget over det osmanske Riges Uafhængighed og umiddelbare Sikkerhed. . . . Vore Anstrengelser have i det mindste bidraget til at standse Fiendtlighedernes Løb, og hvilke end de Forviklinger kunne være, der fremgaae af Jnteressernes Forskjellighed, saa har jeg det Haab, at de store Magters Overeensstemmelse snart vil løse Spørgsmaalet paa en billig og fredelig Maade. Endskjøndt jeg beklager, ikke at kunne tilmelde dem, at Borgerkrigen, der saa længe har hæriet Spanien, er ganske ophørt, har dog Krigen tabt den betydningsfulde Characteer, der kund opvække Bekymring med Hensyn til Dronning Jsabella den Andens constitutionelle Thrones Varighed. Dette vigtige Resultat er et Værk af Regentinde-Dronningens vise Politik og den spanske Hærs vedholdende Kraft. . . . . Den mexicanske Regjering opfylder betingelsern, i den Tractat, jeg har afsluttet med denne Stat. . . Nye Stridskræfter har jeg afsendt til den argentinske Republiks Havne, for at paaskynde den Fyldestgjørelse, der tilkommer os.
Viborger Samler, 1840-01-04
J Africa kræve andre Fiendtligheder en fuldkommen Undertrykkelse. Vore kjække Soldater og vore Colonister ere blevne angrebne paa en troløs Maade. Dette Angreb maa tugtes; ingensinde maa et lignende kunne gientages, for at Jntet skal kunne standse de fremskridende Udviklinger, som Frankerigs Herredømme garanterer et Land, det ikke mere vil forlade. . .
Viborger Samler, 1840-01-04
Vore Finantsers Tilstand tillader at bestride de overordentlige Udgifter, Krigen i Africa fordrer.
Viborger Samler, 1840-01-04
Angaaende Sukkerspørgsmaalet vil der blive Dem forelagt et Lovforslag, der søger at forene den offentlige Jnteresse med Privatinteresserne. – Forholdsregler forat forbedre Underofficierernes og Soldaternes Stilling ville ligeledes forelægges Dem. De ville fremdeles beskæftige sig med Anordninger angaaende Statsraadets Organisation, den litteraire Eiendom og den offentlige Underviisning. - Andre Forslag ville have til Gjenstand, at fastsætte et System for Civil Pensionerne, at udføre store Jernbane-Linier, at fuldkommengjøre Veiene for vor Skibsfart, at organisere Fængslerne og indføre et nyt Straffesystem . . .
Viborger Samler, 1840-01-04
Jblandt Tilskuerne bemærkede man corps diplomatique, og iblandt dette Nurri Effendi. De Deputerede modtoge Kongen med et lydeligt "Vive le roi!" Nogle ville og have hørt Bravoraab ved det Sted, hvor Kongen udtalte den faste Beslutning: aldrig at forlade Algier. – At Finantserne affærdigedes med den korte Bemærkning, at de vare istand til at dække Omkostningerne ved det africanske Felttog, vilde neppe være paafaldende, dersom ikke Udeladelsen af den ellers sædvanlige Phrase at Finantserne ere i den meest blomstrende Tilstand, erindrede om Kammerets yttrede Ønske i den forrige Session, at afbenytte Finantsernes blomstrende Tilstand til at udføre en Rentereduction.
Viborger Samler, 1840-01-04
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-01-04
Kjøbenhavn, den 31te December. Under 30te Decbr. er udstædt følgende Parolbefaling 1) Efter allerunderdanigst Ansøgning af Vor Generaladjutant, Generallieutn. Frantz Christoffer v. Bülow om formedelst Alder og Svagelighed at maatte meddeles Afsked i Naade fra hans ham hidtil anbetroede Embeder som tjenstgjørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutantstaben, fungerende Generalqvarteermester og Chef for Generalqvarteermesterstaben og Vor militaire Høiskole, og om at ansættes a la sulte i Armeen med Pension under Navn af Vartpenge, bevilge Vi saadant allernaadigst herved fra 1ste Januar næstkommende af, ligesom Vi i Betragtning af Generallieutnant v. Bülows lange og troe Tjeneste allernaadigst udnævne ham til General. 2) Vi udnævne allernaadigst til tjenstgjørende Generaladjutant hos Os og til Chef for Kongens Adjutant-Stab, Oberstlieutn. og Overadjutant Carl v. Ewald, og tiltræder Obersten sin Tjeneste fra 1ste Januar næstkommende. 3) Vi udnævne allernaadigst Oberst og Generalqvarteermesterlieutenant Peter Frederik v. Steinmann til Vor Generalqvarteermester og Chef for Generalstaben, og befale Vi ham at indkomme med allerunderdanigst Jndstilling om Generalstabens Organisation, efterat Forskjellen imellem Generaladjutant= og Generalqvarteermesterstaben fra nu af herved ophører. 4) Generalstabens Bureau skal fra nu af føre Navn af: "Bureauet for Armeens-Commandosager", og staae under den tjenstgjørende Generaladjutant. Generalqvarteermesterstadens Bureau skal derimod føre Navn af: "Generalstabens Bureau, 5) For at tilveiebringe en nærmere Forbindelse imellem de militaire Dannelses-Anstalter, overdrage Vi til Chefen for Landcadetcorpset Oberst Frederik Løvenørn v. Bardensleth, tillige at være Chef for Generaladjutantlieutenant. Vor militaire Høiskole. 6)
Viborger Samler, 1840-01-04
Oberst Harald v. Rothe udnævnes allernaadigst til Commandant paa Cronborg Fæstning, og udtræder saa(Berl. Tid.) ledes af Generalstaben.
Viborger Samler, 1840-01-04
Jfølge kongelig befaling vil Hs. Majestæt den sidste Mandag i hver Maaned selv uddeele Parolen og modtage Meldingerne fra de respective Regimenters og Corpsers Chefer og Commandeurer. (Kbhp.
Viborger Samler, 1840-01-04
H. K. H. Kronprindsen ventes nu almindeligt hertil Staden forinden Besættelsen; man nævner den 14de (Kbh.) Januar.
Viborger Samler, 1840-01-04
Vor Minister i Stockholm, Grev Moltke, havde den 19de De. Audients hos Kong Carl Johan, og overleverede denne Monark Notificationsskrivelserne om Thronskiftet, sit Creditiv og et egenhændigt Brev fra vor Konge, hvorefter Hs. svenske Majestæt gjennem sin Overceremonimester lod aflægge tilsvarende Condolence og Lykønsk(Kbh.) ning hos Ministeren.
Viborger Samler, 1840-01-04
Ogsaa Digteren Adam Oehlenschlager har overrakt Deres Majestæter Kongen og Dronningen en poetisk Lykønskningsadresse, som af begge Majestæterne blev modtagen med huld Bevaagenhed. Af Digtet til Hs. Majestæt Kongen hidsætte vi efter "Dagen Følgende: "Mens rundtomkring fra hver en Kyst, J Danmarks Land, fra hvert et Bryst En Hilsen sig vor Konge nærmer, Forstummer ikke Harvens Klang; Den Christian børte mangengang, Og Han var Digterens Beskjermer. Den blander sig i Folkets Raab. O Fredrik, store Fremtidshaab Formilde ved Dit Tab vor Klage. Saa sæt dig kun, du danske Skjald! Med Harpen ved Skjoldungens Hall, Og syng der, som i gamle Dage! Nei, – bi lidt først. - Hvo kommer der En Flok af Danmarks Kjæmper her Ham sværge Troskabseed paa Sværdet. Og Geistlighedens fromme Stand, Og Lærd og Borger, Embedsmand Om Kongens Borg de danne Gjærdet. Lad dem gaae først. – Det bør sig saa. De som for Landets Frelse slaae, De som i Freden Landet nytte, Skal komme først. - Selv Bonde, du Stat op og hils din Konge nu, Besøg Hans Borg, forlad din Hytte, Men - har J alle hilst Jer Drot, Og talt med Christian paa hans Slot - Saa lader ogsaa Skialden synge. Ham selv ei gjelder blot hans Ord; Han taler for det hele Chor, Skjøndt ei vi samles i en Klynge." Digtet til Hs. Maj. Dronningen slutter med følgende Stropher: "Nu Du staaer som Danmarks Dronning i en stor og kraftig Flok, Medens Dagmars gamle Krone straaler fra Din lyse Lok. Gud! beskyt vor Caroline, Længe lev, vor Dronninghuld, Sølverbrollup med Din Christian feirer Du i Kronningsguld." Ved Universitetet vil en Sørgefest blive holdt over vor afdøde Konge, strax efter Bisættelsen, paa en nærmere bestemmende Dag. Festen bliver at afholde om Aftenen ved Lys. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1840-01-04
Det hedder sig, at det kongl. Theater atter vil blive aabnet Mandagen efter Bisættelsen (Nogle, der mene at være vel underrettede, sige rigtignok: at det først skal skee den 2den Februar) med en ny Opera der hedder: Aar 1000, componeret af Grisard. Det skal være en fortræffelig Musik og vil desuden blive mærkelig derved, at en ung Tenorsanger, Hr. Rasmussen, skal debutere deri. Der er desuden indstuderet en anden ny Opera: Bryggeren i Preston", componeret af Adam. Man siger, at Theatret for hver Uge, det er lukket, lider et Tab af 4000 Rbd. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1840-01-04
Da Capitain Møller af Jngenieurcorpset i denne Tid er afgaaet ved Døden, vil rimeligviis et Avangement finde Sted, hvorhos formodentlig tillige de to ældste Secundcapitainer a la suite ved Høiskolen ville blive indstillede (som sædvanligt) til Gageforhøielse. Derved vilde den Besynderlighed indtræde, at den Ene af disse, derer Skoleofficier og gageret som saadan, vilde komme til at erholde i Gage nogle 100 Rbd. mere end selve Commandeuren ved Høiskolen. (Kbh.)