JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Mastricht, den 16de September. Tvende Statsbude bragte fra Provindsen Holland den Ordre hertil, at Dragon-Regimentet, Hessen-Cassel, Regimentet Waldeck og et Kanoneer=Compagnie skulde marchere. Vor Commandant, Grev von Welderen, tillod det ikke, da Ordren ikke var fra Generalstaterne, og lod 4 Kanoner føre op, samt Vagterne fordoble, eftersom Regimentet Walder gjorde Mine til at marchere. J Gaar kom Ordre, at Regimenterne skulde blive her. J Bergen op Zoom har Gouverneuren ligeledes vægret sig ved at lade 4 til 5 af Provindser, Holland forlangte Regimenter marchere, men paa indløben Ordre fra Generalstaterne have samme tiltraadt Marchen.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Paris, den 18de September. Kongen har sendt sin Gudsøn, den nyefødte Prinds af Pfalz Zeybrücken en Algrette af Diamanter, som vurderet for 60000 Livres, og tillige udnævnt ham til at succedere sin Hr. Fader, som Oberste ved Regimentet Elsaz med 12000 Livres Gage. - Uroelighederne i Holland synes at opvække vort Ministeriums hele Opmærksomhed. Grev von Vergennes fik i Mandags en Coureer fra Berlin, og i Tirsdags en fra Haag, hvorpaa Marquis de la Loste reiste med vigtige Depecher tilbage til Haag.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Haag, den 23de September. Da den Kongelige Preussiske Statsminister, Grev von Gørtz, den 18de hujus overleverte Generalstaternes Præsident sit Creditiv, indgav han tillige en Skrivelse fra sin Monark af følgende væsentlige Jndhold: "Nemlig hvormeget Hs. Majestæt attraaede at fortsætte det særdeles gode Venskab og Naboeskab med Republiken, som i nogle Aarhundrede havde bestaaet imellem samme; hvor stor Andeel Hs. Majestæt ogsaa tog i de ulykkelige Tvistigheder, som i lang "Tiid havde hersket imellem adskillige af de forenede Provindser, og fornemmelig i de Uenigheder, som i nogle Provindser vare opkomne med Arvestatholderen, samt i de Fortrykkelser, som han paa en saa uskyldig Maade maatte taale. plempede saaledes, at de paa en for begge Parter passelig Derfore Hs. Majestæt ønskede, at Sagerne maatte blive Maade kunne igien sættes paa den constitutions= og conventionsmæssige Fod, hvorpaa de forhen havde staaet, hvorhos Hs. Majestæt ansøgte Generalstaterne om, ved deres Mægling at udvirke hos Provindsen Holland, at Hans "Durchlauchtighed kunde, ved Midler, som ikke vare vanskelige at finde, komme med Ære og Anstændighed tilbagtil Haag, for der igien at tiltræde sine høie Chargers For"valtning. Af denne Kongelige Missive have de Deputerte fra Geldern, Seeland, Utrecht, Overyssel og Grønningen imodtaget Gienparter, men de Deputerte fra Holland vedblevet de Hollandske Staters Declaration af 9de December.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
De saa kaldte Patrioter tale i nærværende Tid ganske lydeligt om, at de Gelderske og Utrechtske Staters, samt PrindsArvestatholderens Bestræbelser gaae allene ud paa at giøre den Franske Alliance saa frugtesløs som mueligt for Republiken, og at Republikens Statsystem derved igien skulde vende sig om til den Engelske Side. Man vil og have mærket, at den nye Preussiske overordentlige Gesandt holder ideligen Conferencer med den Engelske Minister, Ridder Harris, hvoraf det synes som at Storbrittanien maaskee vilde medvirke til det Preussiske Hoffes Hensigter.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Den sidste Coureer, som den Franske Ambassadeur for nogle Dage siden affærdigede til Versailles, var, formedelst hans Depechers Vigtigheds Skyld, beordret, at være derinden 48 Timer. - Grev Maillebois ventes hertil hver Time fra Paris.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Fra det Hannoverske, den 23de Sept. Tildragelserne og Urolighederne i Holland opvække og her den almindelige Opmærksomhed. Man vil have visse Efterretninger, hvis Tilforladelighed skal være upaatvivlelig, og efter hvilke Staterne af Geldern skulle have erklæret Staterne af Holland: "at dersom Deres Ædel=Stormægtigheder ikke igien ophævede General-Capitainens "Suspension, vilde Staterne af Geldern ganske skille sig fra dem, og tage Preussiske Tropper i Sold til sin egen Beskyttelse. Man siger derhos, at det allerede er kommet saa vidt, at Geldern virkelig har forlangt Preussisk Hielp. Hollænderne ville formodentlig være meget uroelige, indtil de have faaet den nye Preussiske Monarkes Tanker ihenseende til dem at vide. Man kiender Kongens Ømhed for hans Frue Søster, Prinds Arvestatholderens Gemahlinde, og man veed, hvorledes han endnu i den Høistsalige Konges levende Live talede med den Hollandske Minister i Berlin angaaende Prinds Arvestatholderens Klager.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Helsingøer, den 29de September. Den 28de hujus var Vinden S. S. O., og ankom samme Dag mod Aftenen omtrent 60 Skibe fra Østersøen. Den 26de og 27de var Vinden sydlig med stærk Storm og Bygeveir, og ankom i disse 2de Dage 80 Skibe fra Østersøen. Den 28de var Vinden S. V. med godt Veir og klar Luft, og ankom 16 Skibe. J Dag er Vinden S. S. V. med stille og klar Luft, og ved Postens Afgang vare de fleste af de herpaa Reden liggende Skibe gaaede til Seils.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Den 18de August d. A. er Capellan Hr. Jacob Barchmann Dressing beskikket at være residerende Capellan til EvenvigPræstegield i Bergens Stift. Den 1ste September er Commerz=Secretair Michael Classen udnævnt til Consul i Navarra, og den 22de ejusdem Lieutenant Georg Kaas af Søe-Etaten til Legations Secretair ved det Portugisiske Hof. Den 8de September er Studiosus Christian Brand confirmeret at være Sognepræst til Bierregrav Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift; Capellan Hr. Andreas Melchior Glückstad ligesaa at være Sognepræst til Schieberg Præstegield i Agershuus Stift; Capellan Hr. Andreas Hofgaard ligesaa at være residerende Capellan til bemeldte Schieberg Præst gield; Sorenskriver Johan Christian Petersen beskikket at være Sorenskriver over Røgen, Hurum og Lier Sorenskriverie, Studiosus Lyth Ørum ligesaa at være Sorenskriver udi Ost= og Vest=Finmarken.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Under Dato Christiansborg Slot den 20de September, d. A. er udkommet en Forordning om Korn-Skatten udi Dannemark for Aaret 1787.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Onsdagen den 27de September gav Hr. Brygger Mylinssin Skive og Sølv=Premier til det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab og Broderskab, der for beste Skud tilfaldt: Hr. Tømmermester Volmester den første Premie, en PotageSkee, Hr. R. Colsmann den anden, en Sukker=Sigte; og Hr. Maler Lange den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See No. 77. 71. Huusmand Peder Johansen i Sønderkongerslef, Aalborghuus Amt, tilkjendes ligeledes en fra 3 til 5 Rdlr. forhøjet Premie, for 60 Favne enkelte Steengjerder forsynet med Jordvold, og opsat i 1784. 72. Huusmand Jens Jacobsen i Mundelstrup Bye, Rostrup Sogn, har siden 1783 sat 136 Favne enkelte Steengjerder med Jordvord. Ham tilkjendes en Belønning af 4 Rdlr. Desuden haver følgende anmeldt deres Flid med Steengjerders Sætning, men ikke kundet komme i Betragtning til Belønning, da Arbeidet deels er for gammelt, deels for ubetydeligt. De ere: Poul Heedehuus i Norup Bye, Soelberg Sogn, Aalborghuus Amt, som i 1783, 84 og 85 har sat 70 Favne enkelte Steengjerder. Huusfæster Anders Andersen i Skibsted, Bye og Sogn, siden 1783, 70 Favne. Huusmand Lars Skovfoged i Korup Bye, Soelberg Sogn, siden 1783, 55 Favne. Afbygger Morten Graverhuusene, sammesteds, ligeledes siden 1783, 42 Favne. Huusmand Søren Sønderholt, sammesteds siden 1783, 76 Favne. Jens Sørensen Blendstrup, sammesteds siden 1783, 43 Favne. Huusmand Jens Hjulmand, sammesteds siden 1783, 41 Favne. Peder Tolder i bemeldte Korup Bye, siden 1783. 41 Favne. Gaardmand Kjeld Kroxtved, sammesteds siden 1783, 40 Favne, og Huusmand Endvold Graverhuus, sammesteds siden 1783, 16 Favne. f. Riber Stift: 73. Kolonist Niels Knudsen paa Kolonien Hofmans yst i Rand bølle Sogn, Coldinghuus Amt, har i 1785 opsat 25 Farne dobbelte og 87 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 15 Rdlr. 74. Selvejer Hans Pedersen paa Rankenberggaard i Waarhaffe Bye og Sogn, Coldinghuus Amt, tilkjendes en Premie af 12 Rdlr. for i 1784 og 85 at have opsat 248 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, og desuden i 1783, 152 Favne. 75. Jonas Peder i Beche Bye, Coldinghuus Amt, har i 1784 og 85 opsat 250 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, hvorfor ham tilkjendes en Premie af 10 Rdlr. 76. Selvejer Knud Sørensen i Waarbasse Bye og Sogn, Coldinghuus Amt, har i 1784 og 85 opsat 101 Favne enkelte Steengjerder med Jordvold, for hvilke ham tilkjendes en Premie af 8 Rdlr. Christen Pedersen Poder i Bech Bye har opsat 216 Favne enkelte Steengjerder; men kan ikke komme i Betragtning, da Tiden de ere satte i ejer anmeldt.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
De i Listen for 1784 under No. 12 blant de praktiske Materier udsatte Premier for Steengjerders Sætning i Norge tilkjendes følgende, nemlig: 77. Huusmand Marcus Amundsen unden Gaarden Stockeland i Grebstad Sogn, Mandals Amt, Christiansands Stift, har i de 2 sidste Aar istedet for Skjegjerdet sat af opbrudte Steen 800 Favne Steengjerder. Ved Oprydningen er et stort Stykke Jord bleven duelig til Ager. Herfor tilkjendes ham den første udsatte Premie af den første Guldmedalje eller 100 Rdlr., hvortil han saa meget meere er berettiget, da han som Huusmand dertil har kundet samæske med 4000 Favne, 78. Odelsbonden John Olsen Birchenes af Mandals Præstegield, Lister Amt, Christiansands Stift, har i 1784 og 85 a opbrudte Stene sat 828 Favne Steengjerder, hvorved samt ved Hielp af Mandals Elven, al hans Hjemmejord er bleven indhegnet. Desuden har han sat en Huusmand paa udyrket Jord, og givet ham Tømmer til de fornødne Bygninger. Ham tilkjendes en Premie af den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. 79. Huusmand Tollef Tollefsen Høyen. af Haae Præstegield, Christiansands Stift, tilkjendes en Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr., for i Aaret 1784 af opbrudte Steen at have sat 254 Favne Steengjerder. J den fra Steen rensede Jord kan han saae 20 Tdr. Havre, og avle 2 Tdr. Pateter. 80. Bonden Torgik Siversen Tønnesland i Bielland Sogn, Christiansands Stift, har i 1785 af opbrudte Steen opsat 458 Favn Steengjerder, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 10 Rdlr. Han har og i samme Tid opmuret et Fæehuus af Steen. 81. Bønderne Ole Olsen og Erik Olsen Liostad af Wegaardsheyens Sogn, under Østre=Raabøygdelaugets Amt i Christiansands Stift, tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for i 1785 af opbrudte Steen at have opsat 212 Favne Steengjerder. De har desuden opsat 89 Favne Jorddiger, og derved formeret en Grøft, som trækker Fugtigheden at Myhren, opdyrket en Td. Land, samt opført 2 Fæehuse af Steen. 82. Opsidder Peder Olsen paa Gaarden Kolland i Bielland Sogn, Christiansands Stift, har i 1785 af opbrudte Steen opsat 300 Favne Steengjerder, og desuden bygt 2 Fæehuse af Steen, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. 83. Ole Terkelsen Guttehuus af HierdalsPræstegield, Christiansands Stift, tilkjendes en Beløn, ning af 6 Rdlr. for i 1783, 84 og 85 at have af opbrudt Steen opsat 160 Favne Steengjerder, opbrudt 5 Maa Ager, samt anlagt en Humle og en liden Kaal=Have. Han bliver og belønnet under No. 231. 84. Bonden Hove Knudsen paa Gaarden Kolsrud i Lands Præstegield i Aggershuus Stift, har i 1785 opsat 111 Steengjerder, og desuden fra 1780 til 1784 151 Favne, hvorved i alt 14 Maal. Ager er oprøddet. Herfor tilkiendes ham en Belønning af 6 Rdlr. 85. Lejlænding Jens Jensen Vestre-Stangeland, af Haalands Præstegield Christiansands Stift, har i 1785 af opbrudte Steen opsat 146 1/2 Favne Steengjerder, og drønden et Fæehuus, samt en Hævde eller Gjødsets=Lade hvorved 90 Mælinger Eng er bleven ryddet. Ham tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
(Fortsættelsen følger i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Den 27de September udgik Skibet Mathilda Maria som føres af Capit. C. Knudsen, til St. Croix i Vestindien, med Cargaison og Provisioner; Capit. T. Sæmmenns af Salem i Nordamerika til Nordamerika med Jern, Hamp, Seilduge og Thee. Den 29de hujus gik Skibet Dannebrog, som føres af Capit. Berg, til Tranqvebar og Bengalen i Jndien med Cargaison for det Asiatiske Compagnie. Fra den 9de til 23de September d. A. ere her i Staden copulerte 41 Par, fødte Drenge 59, Piger 53, tilsammen 112; døde Mænd 43. Qvinder 36, Drenge 23. Piger 25, tilsammen 127; ere altsaa 15 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 11, Apoplexie 1, Blodgang 5, Blodstyrtning 5, Brystsyge 14, Bylder 1. Druknet 3, Durchløb 4, Falden til Døde 1, Feber 3, Forraadnelses=Feber 2, GaldeFeber 1, Gicht 1, Guulsot 1, Hidsig=Feber 6, Hoste 1, Jnflammation 3, Kopper 8, Krampe 3, Langvarig Syge 1, Orme=Feber 1, Skiørbug 1, Slag 21, Tænder 3 Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 11, Vattersot 7.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Vexel=Cours, den 26de September. London 2 Maaneders Sigt =Rdlr. - s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 1/2 s. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 132. 14 Dages Sigt 133. Dito i Courant 2 Maan. Dato 128 1/2 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 129 1/2. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 136 1/2 14 Dages Sigt 137 1/2.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
AVERTISSEMENTS. Første Deel af Mad. Genlis's Les Veillies du Chateau, oversat i ved Bull, under Titel: Aftenerne paa Lyst=Slottet, er færdig fra Pressen, og kan af Subscribenterne, og dem, der ville tegne sig for de øvrige 3 Dele, afhentes hos Sekretair Koren i Magstrædet Nr. 37 og hos Boghandler Hegelund i store Færgestrædet, for 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapir. Værket indeholder de vigtigste Dele af Sædelæren, fremsatte paa den fatteligste og behageligste Maade for Børn, til hvis Nytte det fornemmeliger skrevet, da dets Hensigt er at befordre en god Opdragelse, og bibringe Børn faste og ædle Grundsætninger. De øvrige Dele skal, saasnart mueligt følge. med Frue=Skole i Skindergaden No. 9, er hos Guldsmed Ber Ø ling en meubleret Stue paa 3 Fag, Sovekammer dito Fag og et Pulterkammer, for en eller tvende Personer til Leie.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
ved dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efter s terretninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger fra den 17de August sidstleden. (See No. 78. 86. Selveier Gunsteen Nielsen Ombland af OmbliPræstegield, Christiansands Stift, tilkjendes en Belønning af 4 Rdlr. for i 1785 at have opsat 207 Favne Steengjerder. See og No. 42. Desuden haver følgende anmeldt deres udviste Flid med Steengjerders Sætning, nemlig: Selveier Christen Larsen Moi af Fiære Sogn, Nedenæs Lehn, Christiansands Stift, har i de 3 sidste Aar opsat 450 Favne: men som deels er for gamle, deels er og deres Høide og Brede ikke meldt, hvorfor han intet har kundet erholde.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Halvor Løxlie i Hierdals Præstegield, Christiansands Stift, har opsat 200 Favne, men ikke anmeldt Høiden og Breden, hvorfor han forbigaaes. Erik Jakobsen Faae af Findøe Præstegield, Christiansands Stift, har i 1784 og 85 opsat 250 Favne Steengjerder. Huusmand Sven Olsen paa Pladsen Flaaten under Gaarden Rug i Sillejords Præstegield, Christiansands Stift, har siden 1784 opsat 92 Favne. Bonden Elling Sigbiørnsen Skieggestad, i Bache Præstegield, Christiansands Stift, har siden 1784 sat 90 Favne. Brødrene Ole og Sven Halvors Sønner, paa Gaarden Berg i Laurdals Præstegield, Christiansands Stift, haver i 1785 sat 76 1/2 Favne, og Huusmand An steen Andersen paa Pladsen Haddeland under Gaarden Opsund i Hvidesøe Præstegield, har siden 1784 sat 70 Favne Men ingen af disse 5 sidste Mænd har denne Gang kundet erholde nogen Premie eller Belønning, da Favne Antallet i Ligning med de Belønnedes ikke har været betydeligt; skjønt enhver især for sin Flid fortjener at roses. 87. For Grene af Gran eller Furu, anvendte til Gjerders Stavre i Norge, tilkjender Selskabet Bonden Poul Haagensen til Smebye paa Tolen i Christians Amt, Aggershuus Stift, den første Premie af 20 Rdlr., nemlig, for i Aaret 1785 at have opsat 255 Favne Skiegaard, og dertil forbrugt Grene af Furutræe til Stoer. Er vi under No. 11 og 31 a. i det foregaaende bleven belønnet. 88 Bonden Ole Thommesen Dahl af forbemeldte Totens Præstegield i Christians Amt, har i Aaret 1785 til 224 Favne Gjerders Opsættelse allene brugt Grene af Grantræer, hvorfor ham tilkjendes den anden Premie af 10 Rdlr. 89. Bonden Mads Haagensen, paa Gaarden Øvre-Trogstad ligeledes paa Toten har opsat 280 Favne Gjerdesgaard af Granquiste. Ham kan Selskabet ikkun tillægge en Belønning af 5 Rdlr., da han ikke har meldt hvad Aar Gjerderne ere satte i. For Opdagelse af Mergel haver følgende gjort sig fortjent, nemlig: 90.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Bonden Jørgen Nielsen Frøekiær af Strandbye i Elling Sogn, Aalborg Stift, har ved Strandbye fundet en god lyseblaa Mergel, og ved Attesten beviist, at den findes der i Mængde, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr. 91. Ladefoged Knud Pedersen paa Harritslevgaard i Fyn har saavel paa Gaardens Marker, som Bøndernes Jorder, opdaget god leret Mergel, som, da den findes i Overflødige hed, kan blive meget tjenligt til at forbedre Gaardens Jorder. Herfor tillægges ham ligesaa 5 Rdlr. i Belønning. 92.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
Bonden Jver Pedersen, i Ølsted, Hatting Herred, Aarhuus Stift, har paa hans Jorder opdaget en god Mergel, og ladet sig gjøre et Jordboer til at opsøge det for Fremtiden paa flere Steder. Ham tillægges ligeledes en Belønning af 5 Rdlr. For Kleverfrøes Udsæd i Dannemark bliver de efter No. 15 blant de praktiske Priismaterier i Listen for 1783 stiftsviis udsatte Premier tilkjendt følgende: J Siellands Stift. 93. Gaardmand Cornelius Lorentsen paa Steengaarden i Gientofte Sogn paa Kiøbenhavns Amt, som i Aaret 1784 har udsaaet 128 Pd. Kleverfrøe paa 8 Tdr. Land, og i Aaret 1785 paa det halve avlet 29 Læs Høe, og paa det øvrige tøiret 11 Køer og 4 Heste, tilkjendes den forste Premie af 20 Rdlr. 94. Gaardmand Ole Mortensens Enke paa Baasegaard i bemeldte Gientofte Sogn, som i Aaret 1784 har udsaaet 124 Pd. Kleverfrøe paa 8 Tdr. Land, og derpaa i forrige Sommer høstet 34 Læs Høe og tøiret 14 Køer, tilkjendes den anden Premie af 12 Rdlr. 95. Gaardmand Hans Nielsen Stage paa Langøe, Kallehauge Sogn, paa Wordingborg Amt, som i Aaret 1784 har udsaaet 24 Pd. Kleverfrøe, og derefter avlet 11 1/2 Læs Høe, foruden det han har brugt til Tørring, tilkiendes, da han er den første, som der paa Stedet har indbragt Klever sæden, den tredie Premie forhøjet fra 8 til 10 Rdlr. Videre anført under No. 204. J Fyns Stift: 96. Hoveriesbonden Hans Buse i Harritslev Bye, Odense Amt, som først har indført Kleversæden der paa Stedet, og i Aaret 1784 udsaaet 16 Pd. Kleverfrøe, og derefter i Aaret 1785 avlet 8 Læs godt Høe, foruden det som blev staaende til Frøe, tilkjendes den anden udsatte Premie af 12 Rdlr. 97. Fæstebonden Hans Jvarsen i Holmdrup Bye, Skaarup Sogn, Nyborg Amt, har udsaaet 8 Lpd. Kleverfrøe paa 7 Tdr. Land, og derefter avlet omtrent 34 store Læs Høe, hvorfor ham tilkiendes en Belønning af 6 Rdlr. 98 Boelsmand Rasmus Jørgensen i Kirkebye Bye og Sogn, Nyborg Amt, som i Efteraaret 1783 har udsaaet 4 Lpd. Kleverfrøe paa 4 Tdr. Land, og derefter avlet 26 Læs Høe, tilstaaes derfor en Belønning af 4 Rdlr. 99. Fæstebonden Henrich Andersen, af Skaarup Sogn, Nyborg Amt, har i Aaret 1784 paa 3 Tdr. Land udsaaet 3 Lpd. 4 Pd. Kleverfrøe, og derefter avlet 20 forsvarlige Læs Høe, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 3 Rdlr. S. videre No. 151. 100. Huusmand Jens Hansen af Holmdrup Bye, Skaarup Sogn, Nyborg Amt, tilkjendes ligeledes en Belønning af 3 Rdlr. for paa 2 Tdr. Land at have udsaaet 3 Lpd. 4 Pd. Kleverfrøe, hvorefter han har avlet 7 forsvarlige Læs Høe. De samme Aarsager, som har bevæget Selskabet til at afvige fra sin Premie Liste i Henseende til Bønderne under Baroniet Lehn, anførte ved nogle af de foregaaende Artikler under Materien om Vands Afledning, har ogsaa volt, at det har været mere nei seende i sin Dom i Henseende til de sidst anførte 4 Mænd end det ellers havde været, om denne Flid, der tilforn ikke tilstrækkeligen var bleven belønnet, og disse flittige Bønder ikke saavel vidste, at søge den største Belønning i Arbejdet selv.
Berlingske Tidende, 1786-09-29
J Aarhuus Stift: 101. Fæstebonden Berent Henrichsen, i Hanrun, Stierneholms Amt, tilkjendes den første Premie af 20 Rdlr. for i Aaret 1784 at have udsaaet 42 Pd. Kleverfrøe, som han selv har avlet, paa 3 Tdr. 2 Skpr. Land, og derefter 1785 af første og anden Grøde avlet 46 Læs Høe. 102. Fæstebonden Christen Christensen i Kallehave Bye i Hornborg Sogn, Stierneholms Amt, har i 1784 saaet 40 Pd. Kleverfrøe i en Dam, som han forud havde oprenset, og med hvis Dynd han har gjødet 3 Tdr. Land. Efter det udsaaede Frøe har han avlet 44 Læs Høe. Ham tilkjendes derfor den anden Premie forhøjet fra 12 til 16 Rdlr. 103. Fastebonden Søren Laussen i samme Bye har efter 40 Pd. Kleverfrøes Udsæd i Aaret 1785 avlet 18. til 19 Læs Høe, hvorfor ham tilkjendes den tredie Premie, forhøiet fra 8 til 12 Rdlr. 104. Fæstebonden Peder Michelsen i Hornborg Bye og Sogn, Stierneholms Amt, tilkjendes den fjerde Premie, forhøjet fra 6 til 8 Rdlr., for at have besaaet 18 Skpr. Land med 30 Pd. Kleverfrøe, og derefter derpaa avlet 23 til 24 Læs Høe. 105. Fæstebonden, Jens Mortensen i Flemming Bye, Hornborg Sogn, Stierneholms Amt, har efter 26 til 30 Pd. Kleverfrøes Udsæd paa 17 Skpr. Land i Aaret 1785 avlet 20 Læs Høe, hvorfor ham tilstaaes den femte Premie, forhøjet fra 4 til 6 Rdlr. Han har desuden i 1783 og besaaet 14 Skpr. Land med 21 Pd. Klever. 106. Fæstebonden Peder Michelsen i Kalhave, bemeldte Hornborg Sogn, tillægges en Belønning af 3 Rdlr. for i 1784 at have besaaet 20 Skpr. Land med 27 Pd. Klever, og derefter i 1785 avlet 18 Læs Høe. 107. Fæstebonden Lars Laussen sammesteds tilstaaes, ligeledes en Belønning af 3 Rdlr. for at have udsaaet 2. Pd. Kleverfrøe, og derefter avlet 11 Læs Høe. 108. Fæstedenden Hans Sørensen i Haurum Bye, Hornborg Sogn, gives ligesaa en Belønning af 3 Rdlr. for Udsæd af 16 Pd. Kleverfrøe paa 10 Skiepper Land, hvorefter han har avlet 15 til 16 Læs Høe. Desuden haver følgende i Aarhuus Stift æsket Premie for Kleverfrøes Udsæd, nemlig: Fæstebonden Rasmus Hansen i Hornborg Bye og Sogn for at have udsaaet 15 Pd. Fæstebonden Miche Thomsen sammesteds ligeledes 14 Pd. Fæstebonden Peder Pedersen i Kalhave Bye og Hornborg Sogn ligedes 10 Pd., og Fæstebonden Thomas Lundom i Hornborg Bye og Sogn ligesaa 10 Pd. Hvorfor de fortjener at berømmes, da de med flere har begyndt at lægge sig efter denne ypperlige Græsart; men i Ligning mod forrige er deres Udsæd for liden til Belønning, saa de denne Gang maae forbigaaes. Fæstebonden Jens Andersen i forbemeldte Hornborg Bye har i hans Æskning ikke meldt hvor mange Pund Frøe han har udsaaet, hvorfor han altsaa ikke har kundet komme i Betragtning til Premie.