Viborger Samler, 1846-08-11
Frankerig. Det hedder i en i Augsb. Allg. Zeit. indrykket Correspondentartikel fra Paris (30te Juli); Det er virkelig sandt, at man ikke kan være borte fra Paris i 24 Timer uden at finde ved sin Tilbagekomst en ny Verden og nye Forhold. Ved min Hjemkomst fandt jeg at noget Overordentligt havde tildraget sig, enhver Gruppe havde sin egen Beretning om Attentatet og tildeels særegne Gestus. Gendarmer galopperede frem og tilbage ad Chausseen fra St. Denis, og opstillede sig i passende Afstand fra hverandre langsmed Veien til Chantilly, snart blinkede Sabler, glimrede Uniformer frem fra den med stedse tiltagende rask Fart os imødekommende Støvsky; Piqueurs i røde Liberier jagede afsted, dem fulgte et Detaschement Husarer, derefter kom den kgl. Vogn, støbe dækkede Officierer rede ved begge Vognslagene. Paa Forsædet sad Dronningen og Madame Adelaide, paa Bagsædet sad i en let Overkjole og blottet Hoved Ludvig Philip, ved hans høiere Side sad Montpenster. Kongens Udseende var alvorligt og mørkt, men hans Hoved var endnu Ludvig den XIVdes stærke, kraftfulde Hoved, saaledes som det viser sig paa de gamle Brystbilleder i Versailles; kun Allongeparykken og det 17de Aarhundredes Straale-Rim bus manglede. Den talrig forsamlede Befolkning blottede Hovederne; men intet "Vive le Ro!" lod sig høre. Joseph Henry blev greben af den unge Dufresne, Lieutenant ved Municipalgarden. Da Henry arresteredes, vare hans eneste Ord disse, i fant des Brutus à la France. et elle les aura!" (Frankerig trænger til Mænd som Brutus, og det skal faae dem 1). Med en Særlings Væsen forener Henry en exalteret Republicanisme, der har valgt sig til Mønster - ikke den franske Republik, men Rom og Sparta. Hans Attentat er ikke modern-politisk, men det er en Daad, udført af et overspændt, sygeligt, indtil Galskab pirret Gemyt, og man kunde næsten friskes til at opkaste det Spørgsmaal: "Var det Henrys Hensigt at dræbe Kongen?" Thi physisk umuligt var det at Attentatet kunde lykkes! Nogen Tid efter Julirevolutionen lod Kongen afskære ved et Gitter og en bred Grav den umiddelbart til Slottet stødende Deel af Tuileriernes Have, og forbeholdt denne Deel udelukkende forsig og sin Familie. Først udenfor denne indesluttede Have afholdtes Concerten. Forbryderen stod ved Venussøilen, altsaa omtrent 240 a 260 Skridt fra Tuilerierne, paa hvis meget høie Balcon Kongen befandt sig, og er det nu muligt, at man i en saadan Afstand kan sigte og træffe med Pistoler? – Beretningerne omtale ikke Kuglerne eller disses Mærker, hvilket lader formode, at de ere faldne ned paa Halvveien. Men den keitede Maade, hvorpaa Attentatet er udført, har den slemme Omstændighed, at et vist Parti bestyrkes i den Tro, at det Hele er foranlediget af Politiet, for at indvirke paa Valgene. Som om dette behøvedes. - Valgene ere sikkrede; Firmaet Thiers, Barrot-Chambolle & Comp. er skudt. - Fred være med dem Paris, den 4de Aug. Valgene falde mere og meere ud til Fordeel for det bestaaende Cabinet, og Fonds stige som en Følge heraf. Jblandt 419 Valg har Ministeriet, seiret i de 276, Oppositionen i 143. Det ministerielle eller conservative Parti har allerede saaledes en Majoritet af 133 Stemmer. Lignende, for Ministeriet gunstige Efterretninger haves fra Elsas. Saaledes som i Strassburg, saaledes falde ogsaa i Hagenau, Colmar, Weissenburg, Zabern og Schlettstadt Valgene ud til Fordeel forConservatismen. - Oppositionsjournalerne ere utilfredse og spaae slemme Dage.