Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-10-28
det Mellemrummet fra 1818 til 1820 blev Følkemængden næsten fordobblet, fordi 1000 Colonister havde Aaret i Forveien der nedsat sig. Paa denne Tid udgjorde Forbrydernes Antal 3467, hvoraf 3107 Mænd og 300 Fruentimmer. Hele Folkemængden udgjorde 6177 Siælle. J Aaret 1821 hævede den sig til 7185, nemlig 3246 frie Planteurer og 3939 Deporterede. Da der siden den Tid ere indvandrede 500 agtværdige Familier til Øen, og de Deporteredes Antal forholdsmæssig har tiltaget, saa kan Folkemængden for nærværende Tid ikke være ringere end 12000 Siæle. Coloniens Frembringelser blev i Aaret 1824 anslaget til 234,975 Pd. Sterling. Meer end Halvdelen af Udførselen bestod i Korn, som blev udskibet efter Bestillinger fra Nye=Syd Vales. Hobart Tovn indeholder 600 Huse med 3500 Jndvaanere. Der bliver hver Dag bygget nye Huse, og dog er Leien endnu bestandig høi, da man begge de anseeligste Stæder aarlig betaler 60 til 300 Pund Sterling. Paa den anden Ende af Øen ligger Launceston med 250 Huse og 1200 Jndvaannere. Lauceston ligger ved Tamar, ligesom Hobart Tovn ved Dervent, to betydelige Floder, som ende i Bugter og Havne, hvoraf den sidste især hører til de skiønneste. Nyelig er igien en anden Stad bleven anlagt ved Floden Tamar, og kaldet Georgestovn; den har allerede 600 Jndvaanere, Kirker, Capeller og Torve ligesom Stæderne i Nabolauget. Det vilde være vanskeligt at afgiøre, hvilken af disse to Colonier forskaffer sine Beboere de fleste Resourcer og Beqvemmeligheder. Hvorledes det endog forholder sig, saa synes de dog alle lige tilfredse med det Land hvorhen Tilfældet eller deres Valg har bragt dem. For ikke lang Tid siden opstod en for Publikum ret moersom Dispute, om deres giensidige Fortrinlighed imellem de to Præsidenter for Landvæsenets Selskaberne. Den i Nyesydvallis skildrede sin Colonies Fordeel med Hensyn til Vandet, Climatet og dens langt fremtykkede Civilisation. Dette Argument giendrev den anden Præsident derved at han benægtede den første Punkt, og med Hensyn til Climatet foregav han at det paa Vandiemen. Land er uimodstrideligt bedre, da Sommerens Hede der i Forhold til Nye Syd=Vales er som 70 til 90, imedens Vinteren, der aldrig viser sig streng. Han tilstød gierne, at Jndvaanerne paa Øen manglede de Tropiske Frugter; men paa den anden Side sagde han, see vi Frugterne og Urterne af vor Moderland at voxe, og i det hele foretrække vi vort fortræffelige Korn, og vore Kartofler fremfor Orangerne og Citronerne. Vi ville ikke nægte Eders Uld Fortrinet for vores; men denne Handelsgreen, som er saa berømt for Eder, er for os endnu i sin Barndum, og det er ikke beviist, at vor Jordbund er mindre gunstig for Faareavlen end Eders. Hvad Civilisationen angaaer saa kunde for 8 Aar. siden intet Skib, ingen Varer komme i vore Havne andensteds fra end over Port-Jackson. Eders afskyeligste Forbrydere skaffer J derved bort, at J sende dem over til os, og dette har frembragt de Røverbander, som saalænge have forstyrret vor Colonie, de ere lykkeligviis nu endelig tilintetgjorte, og fornærværende Tid ere Personer og Eiendom fuldkomne sikkre i alle beboede Deele af Vandiemensland. Vi behøve ikke at tilføie at disse Colonier ere reent Engelske. Alt der Jndvaanernes Meninger og Sædvaner, de religiøse, moralske og bekonomiske Jndretninger er ligesom i Moderlandet; selv paa Jagden ville Colonisterne finde Moderlandets Skikke; de ere ikke tilfredse dermed at forfølge det indenlandske Vildt, Beboerne paa Vandiemens-Land have endog stiftet et Selskab, som har til Formaal at acclimatisere Daghjorte, Harer, Fasaner og Agerhøns fra England og derpaa at jage dem med en Kobel Engelsk Jagdhunde.