JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
J. Skilderiet læses et smukt Qvad fra Danmark til Frederik, efter Kongens Sygdom. Vi tillade os, deraf at udhæve følgende Stropher: Det var for Dig, at Natten saae mig brede, mod Himlen mine Hænder ud til Bøn. Saa ømt formaaer en Moder kun at bede; saa glad seer kun en Moder frelst sin Søn. Du gives mig, min Ædling! af Alfader, at du skal tyde Tidens Tegn med Mod. Og, om end mørk sig Skjebnens Bog oplader, dog tolker den, hvi han Dig ei forlod. Min Ædling, Du, hvem Blodskyld ei har krænket, men Kummer tidt for Dine Kjæres Vel, var Jordens Scepter i Dit Værge skiænket, meer fredsæl var den, rigere paa Held! Jordhaabets Roser komme for at svinde; kun Himmelhaabets Rose visner ei. Den søge Du, min Ædling! den Du finde, med sine Roser den bestrøe Din Vei. Af dem skal da den første Sundhed være den anden Lykke, Guds Haands tause Tolk den tredie, Dit Hiertes Lyst og Ære, Tak af et uforledet, skiønsomt Folk, Klædefabrikationen i Danmark har i de sidste Aar aftaget den Grad, at der 1816 leveredes 177,612 Alen, og derimod 1821 kun 81,027 1/2 Alen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Den Konst, at forfærdige Frugtblomster, er udenlands bragt til en beundringsværdig Høide. Hos vore Modehandlere faaes Viindruer, Ribsklaser &c., der ere saa fortræffelige, at Man skulde antage dem for naturlige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Skilderiet har et meget rimeligt Forslag angaaende det asiatiske Compagnie; at samme skulde, nu Actierne ere i saa ringe Priis, indløse dem eller dog endeel deraf, saa fi Eierne dog Noget, Compagniet vandt betydeligt og Actiserne fik en fast Priis, og kunde ikke gaae under den Priis, Compagniet antog at vilde give derfor.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Den Reformerte Kirkes Spiir i Kiøbenhavn er ved sidste Storm saaledes bøiet og beskadiget, at Stelladser ere opsatte, for at stytte det, indtil det igjen rettes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn havde ligeledes Taarnets Spidse nær faaet en Ulykke, i det Man havde nemt at lukke Lugerne, og ingen turde gaae derop, da Spidsen eller dennes øverste Deel bevægede sig saa stærk. De Omkringboende vare derover i stor Frygt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Gjellede og Sunds Sognekald i Ribe Stift, 390 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Befordringer og Afgang. Under det danske CancelDen 6te Marti er Sognepræst for Horne og Asdahl Menigheder i Aalborg Stift, J. B. Weise, beskikket til SogPræst for Harritzlev, Seilstrup og Rachebye Menigheder i samme Stift.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Under Rentekammeret: Den 10de November 1821 er Gros er Joseph Hambroe, her af Staden, udnævnt til at være fraad, med Rang med No. 6 i 6te Klasse efter Rangforordningen af 14de October 1746.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Cours den 22de Marts. Hamb. 2 M. 250, af vista 253. Spec. 253. - Spec. solgtes til 15 Mk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1821) 76 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124. Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 63 1/2 s. - Disconto 6 pCt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Skiveer, Landeveien imellem Holstebroe og her er ved Flyndersøe, Mølle bleven vanskelig at passere ved det at Søen er udbrudt. - Procurator Hiersing fandtes den 8de Marts død i en Grøvt tætved Ruemølle. - Smør sælges her for 10 Skilling Pundet. Hals.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Den 25de Marts. Jndkomne, John Gaaren fra Aarhuus. J. Hansen fra Kiøbenhavn. Døde. Classelotterie=Collecteur F. Bremer, 74 Aar. Jfr. E. Anchersen, 61 Aar; Mad. M. Kirchhoff, 85 Aar; Frue A.S. Bang, født Terchelsen, 76 Aar. H. B. Deichmann, 23 Aar; alle i Kiøbenhavn. C. C. Fischer, Sognepræst til Bringstrup og Sigersted i Sielland. Mad. A. C. Hansen, født Møller, i Idestrup Præstegaard paa Falster. Bager C. Lindholm, 56 Aar, i Nestved. Cancellieraad Bye- og Herredsskriver J. Barchmann, 53 Aar, i Assens. Møller C. M. Berg, 80 Aar, i Egeskovs Mølle, i Fyen. J. J. Wiid, i Østeralling. Musikus Jens Møller, 64 Aar, i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Bekiendtgiørelser. Til en Avis, der udkommer i Morgen (Fredag) modtages Bekiendtgiørelser til Kl. 9 Formiddag. Udgiveren. Træt af fire og halvsemsindstive Aars møisommelige Vandring indgik Anne Chatarine Limkilde, født Bierring ved Døden i Faaborg den 9de Dennes til Hvile. Hun var mig en dyrebar Moder. Gud vil sikkert lønne hende hisset for det, jeg her ikke kunde giengielde hende. J de mange Aar, hun laae paa sit Sygeleie, var det mig en Trøst, at hun var stædt mellem gode, deeltagende Mennesker. Mine Velsignelses Ønsker skulle stedse være over Disse. Sæbye den 23de Marts 1822. C. G. Limkilde, Doctor i Filosofien og Sognepræst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Ved Aalborg Byes samt Aalborg og Hiøring Amters civile Sygehuus bliver, efter Directionens nærmere Approbation, at antage 2de Sygevartersker. De denne Post attraaende, som maae være middelaldrende, sunde og reenlige Fruentimmer, helst Enker, ville desangaaende melde sig hos Sygehuuslægen Hr. Districts-Chirurg Westergaard, hos hvem de nærmere Vilkaar erfares. Aalborg, i Jnspectionen for bemeldte Sygehuus, den 25de Marts 1822. Hornsyld. Hansen. Schmidt. Nielsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
At Kiøbmand Benjamin Hjaltelin af Nibe har erholdt sit til Skifterettens Behandling som fallit overgivne Boe extraderet til fri Raadighed, bekiendtgiøres herved. Nibe, den 23de Marts 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
En brunmalet Skriverpult med forskiellige Indretninger og dertil hørende Brev=Reol, er for billig Priis at erholde tilkjøbs. Addresse-Contoiret anviser Sælgeren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Skipper Hans Andersen Staarup bliver bestemt, denne Uge seilfærdig til Kiøbenhavn med sin førende, ved Mad. Kjeldbergs Plads beliggende Jagt, anbefaler sig til Passagerer og noget Fragtgods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Første Flyttetid er to Værelser til Gaden at faae til Leie hos Anders Møller paa Algaden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Mandagen den 18de Marts er imellem Vesterhalne og Aabye Den, som kan legitimere sig til fundet er, Spanskrørt. denne ved Opgivelse af beledtige Kiendetegn, kan afhente den hos Peder Christensen i Nørre-Sundbye imod dette Avertissements Bekostning og en passende Findeløn. Underhaanden kan faaes tilkiøbs paa meget billige Vilkaar 4 Skpr. 1 Fkr. 1/2 Alb. Mølleskyld med tilhørende Rettighed og tilliggende Eiendom paa Gandrup Byes Mark, samt et i bemeldte Gandrup Bye, Vesterhassing Sogn beliggende Huus og Hauge tilligemed de af Møllen fra Stormen den 11te Dennes i Behold og ubeskadiget blevne Deele, hvoriblandt er 2de meget gode Møllestene, en nye Axel, Knaghiul og Drev samen Steenbielke m.v., naar Liebhaverne behagentlig snarest muelig ville accordere med Undertegnede. Attrup den 18de Marts 1822. Jlum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Formedelst min besluttede Forandring agter jeg at sælge mit iboende Sted No. 178 i Kattesundet, underhaanden eller ved offentlig Auction, som nærmere skal blive bekiendtgjort. Aalborg den 28de Marts 1822. Marie J. Ribers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Sidst i denne Maaned agter P. Th. Borg at afseile herfra til Altona og medtager Fragtgods og Passagerer. Messing= og Metal-Arbeide. Saavel nyt at forfærdige, som gammelt at reparere, faaes hos Gjørtlermester Holst, boende i Urbandsgade No. 149.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Proclama. Ved Proklama, som læses ved de Kongelige Landsoverretter i Kiøbenhavn og i Viborg, samt ved Lindenborg Grevskabs Birketingsret, blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i forrige Jnspectør ved bemeldte Grevskab, afdøde Ludvig Christian Rosenbeks og efterlevende Enkes. Maren Laurentze Hvass's, Fælledsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tidsløb, for undertegnede Byfoged i Nibe, samt Herredsfoged i Hornum Fleskum Herreder, som konstitueret Skifteforvalter i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggiøre samme; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nibe, 25de Marts 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Auctioner. Tirsdagen den 9de April førstkommende Formiddag Kl. 10. og følgende Dag, bliver ved Auction paa Hvetboe Herreds Forstrand ved Rødhuus bortsolgt Vragstykkerne af det sammesteds den 12te d. M. indstrandede Brigskib Ulrika, nogle Stumper Seil og Tougværk, et Ankertoug og et halv dito, et Anker da en Jern Kabyse samt nogle Potter Viin paa smaa Dunker, Alt mod Betaling ved Hammerslaget. Kiøbere indbydes. N. Sundbye den 26de Marts 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Onsdagen den 10de April dette Aar lader Kiøbmand Hoppe her af Staden paa sin Bopæl hos Bachs Enke i Slotsgaden ved offentlig Auction bortsælge forskielligt Jndboe bestaaende i Stole, Borde, Linned=Skab, Sengesteder og Sengeklæder, fiint og grovere Dækketøi, Skilderier, Kobber= og MessingTøi, Tin= og Jern-Fang samt en meget smuk Marmor Bord, Plade m. m. hvilket til Liebhavernes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aalborg den 27de Marts 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Da intet antageligt Bud blev gjort paa Kiøbmand Ole Fachenbergs Fallitboes Huus No. 135 paa Vesteraaes Gaa her i Byen, ved den derover foretagne 3die Auction, saae en 4de Auction bestemt at afholdes i og over samme Torsde gen den 11te April førstkommende Klokken 10 slet Formiddag hvortil Lysthavere indbydes. Aalborg den 27de Marts 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
En Svensk Baad med tilhørende Seil og Inventarier, dra tig 2 1/2 Commercelæster, beliggende i Byens Havn ved Frise borg her i Aalborg, tilhørende Dødsboet efter her afdøde Boger og Skipper Christen Kliim, bliver ved en derover anstillende offentlig Auction som holdes ved Oplagsstedet paa Byens Havn ved Frisenborg Løverdagen den 30te Marts først kommende om Formiddagen Kl. 10, til Høistbydende bortsopaa de ved Auctionsstedet fremlæggende Conditioner. Aalborg den 20de Marts 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Jfølge passeret Udlæg og Vedkommendes Begiering, vor en paa Hiørnet af Torvet i Thisted beliggende, af Hr. P. Brinch beboende og af Kiøbmand Thomas Faartoeiet Gaard, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Gaarden selv den 12te April, 26de f. M. og 10de Maj før kommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Gaarden er be qvemt indrettet til Kiøbmandshandel eller Giestgiverie. Coditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Thisted den 12te Marts 1822. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
Det Selveier Christen Jensens Opbudsboe tilhørenSted, Løkkenskier kaldet, i Furrebye Sogn, af HartkomJordskyld 3 Skpr. 2/5 Alb., stilles til 3de Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 15de April ) 2den Gang Mandagen den 29de dito ) 1822. og 3die Gang Tirsdagen den 14de Maj) hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir her Byen og 3die Auction i Opbudstedet og saasnart samme bortsolgt forauctioneres Boets Besætning af 2de Bæster, Køer, 7 Faar, Vogne, Ploug, Harver m.v., tilligemed Jn og Udboe af Sengeklæder, Linned, Skatol, Skabe, KistKiøkken og Bryggerkar m. v. hvilket herved til alle Vedkmendes Efterretning kundgiøres. Sæbye den 20de Marts 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-28
De 2de Niels Christensen Halskovs Opbuds tilhørende Jordeiendomme i Lemb, Hellevad Sogn, som hvi staae for Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb., og hvoraf den er er forsynet med Bygninger, stilles til 3de Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 15de April ) 2den Gang Mandagen den 29de dito ) 1822. og 3die Gang Mandagen den 13de Maj ) hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir der Byen og 3die Auction i selve Gaarden, ved hvilken tillibortsælges Opbudsboets Besætning og Løsøre. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Sæbye den 20de Marts 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Udlandet. om de mulige Følger af Tyrkerigets Opløsning og Grækernes Gienfødsel. Den levende Jnteresse, som hele den dannede Verden, tøer ved Grækernes Fremskridt mod deres store Formaal, indskrænker sig ei alene til den, som i Almindelighed besiæer Menneskeet ved Befrielsen af et ædelt Folk og et herligt Land fra barbarisk Voldsherredom: Det tyrkiske Riges Omstyrtning vil vorde det kraftigste Middel, afgive det gunstigste Øieblik, til at bringe de forskiellige Deele af Jordkloden i nærmere Forbindelse paa Culturens Vei; thiTykkestatten og de afrikanske Røverstater udgiøre tilsammen en Uhyre Dæmning for det giennem Aarhundreder indtil te Dage fortsatte Barbari. Naar denne Dæmning nedbrydes, staaer Forbindelsen aaben med det Jndre af Asien og Africa, med det alerede dannede og for videre Uddannelse let modtagelige Persien, med den sydlige Deel af det asiatiske Rusland, med heele Orienten formedelst den retsiske og arabiske Havbugt; og de enkelte langt fraliggende Kyster og Smaastrækninger, hvor europæisk Forrædling har fæstet Rødder, komme da i nærmere Berørelse med Moderlandene. Thi er først Tyrkernes Herredømme, Europa ophørt, vil det samme snarlig skee i Asien og Africa, ja kan endog betragtes som afgjort. Allerede længe herskede Sultanen kun af Navn over Røverstaterne Egypten; det Sidstes Hersker legentlig af Fødsel en Franskmand fra Martinique) har udstrakt sit Herredømme, maa over Palæstina; Libanons frygtelige Biergboere, bekiendt under Navn af Druserne, true det tyrkiske Overherredømme over Syrien; alerede længe have Bagdas Pa er, som beherske det gamle Babylonien, lig Vicekongen Ægypten handlet efter eget Tykke, næsten viist sig som Afhængige Førster ; Mesopotamien, Assyrien, Natolien, Neppo, ere samtlig høist usikre Besiddelser, hele Vestkyen af Lilleasien beboes af Christne, som ikke mindre end det Troesbrødre i det europæiske Tyrki længes efter Benene, ogsaa er Lilleasien ikke mindre udsat for russisk Jn man end det europæiske Tyrki, ja maaskee trues Constantinopel i dette Tilfælde end mere fra den asiatiske end fra den europæiske Side. Men hvad Fordeling af de tyrkiske Provindser vilde ved forestaae, naar Halvmaanens Vælde i Europa ophørte, Gienoprettelsen af det græske Keiserdømme under en russisk Storførste hørte som bekiendt allerede til Catharina den Andens Yndlingsideer, og Constantin skal have denne Omstændighed at takke for sit Navn. Sikkert vilde, i Ægypten, Vicekongen Mehemet Aly stifte et uafhængigt Rige, af Omfang som under de første Prolomæere. Muligen vilde en Confoederation af smaae helleniske Stater vende tilbage, omfattende Peloponnes, det egentlige Hellas eller Middelgrækenland, Thessalien og det sydlige Albanien eller Epiros. At Moldau og Wallachiet vilde blive Rusland, men Servien og Bosnien Østerrig til Deel, lader sig neppe betvivle. (Ny Dagspost.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Blandinger. For Retten i Toulouse har i denne Tid svævet en ganske egen, deelicat Sag. En Mand havde paa sit Yderste indsat sin Kone til Universalarving af hans betydelige Formue, under den Betingelse, at hun ikke maatte gifte sig igien. Hvad det angik, opfyldte Konen rigtignok trolig hendes salig Mands sidste Villie, thi hun vedblev at leve i Enkestand; men i Henseende til hendes øvrige Levemaade, troede hun derimod ikke at hiin Clausul i Testamentet paalagde hende nogen Tvang, og snart frembragte denne levende Overbeviisning et Par levende Resultater. Den salig Mands Paarørende betragtede derimod Sagen fra en anden Side, og androg for Retten om Testamentets Cassation og Arvens Tilbagegivelse. Paa den Dag der skulde falde Dom i Sagen, var Tingstuen opfyldt af Damer, hvoraf nogle yttrede: "at denne Casus var altfor vigtig til, at Man maatte forsømme at giøre sig bekiendt med alle dens Omstændigheder." Dommen faldt virkelig ud til Fordeel for Klagerne, og den unge Enke maatte smukt ud med den hele Arv. En tilstedeværende Spottefugl sagde: "Aldrig saae jeg nogensinde Tilhørerne ved en Rets Sag saa opmærksomme og spændte. Da Jupiters Klods faldt ned blandt Frøerne, kan det neppe have gjort saadant Jndtryk paa disse stakkels Dyr, som hiin Dom paa det forsamlede qvindelige Auditorium.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Astronomen Bode bekiendtgiør: "at Ekliptikens Vinkel mod Æqvator har rigtig aftaget 23 Minuter i 2000 Aar; hvilket dog ikke kan have nogen Jndflydelse paa Clima og Veirlig, men efter de største Naturkyndiges senere Undersøgelser er denne langsomme Nærmelse kun en Vaklen i Jordaxlen indenfor snevre Grændser, hvis Periode gaaer i de Aartusinder, saa at Man i Fremtiden kan vente Skævhedens Tiltagen, og har altsaa ikke nødig at frygte for en Sammenfalden af hine to Kredse, eller en for Jordens Beboelighed skadelige Æqvinoction, eller saakaldt: evigt Foraar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Der erfares nu alt flere og flere Ødelæggelser, som den sidste Orcan har anrettet. Af Orcaner, som Man i de sidste forløbne 122 Aar har oplevet, ere de mærkværdigste den fra 1680, hvori ikke langt fra Warschau et Kirketaarn med Klokker og alt Tilbehør blev afrevet og ført hen paa et langt fraliggende Huus; den fra 7de Juni samme Aar, ved hvilken i Frankrig adskillige Slotte og Kirker indstyr, tede, og et Kirketaarn med sine Klokker førtes 100 Skridt, bort; den fra den 8de August 1749, hvorved 17 Møller i Schlesien bleve omkastede; den fra 13de August 1766, hvorved 6 Kirker paa Domingo fra Grunden af ødelagdes og Tagene af 4 andre bleve afrevne, 69 Fartøier strandede og 335 Personer omkom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Den spanske General Morillo fortæller en mærkværdig Anecdot om Klapperslangerne, og viste paa Armen to Ar af et saadan Dyrs Bid, som efter hans Forsikkring ved en vis Jndpodning, hvis Tegn vare synlige hos ham, ikke kunne vorde skadelige. Alle hans Folk og de fleste Jndbyggere der i Landet, indpodede sig med Saften af en Urt, Ereotte Forma, hvis Lægekraft blev bekiendt ved et Tilfælde. En Neger saae i en Skov en Glente kjempe med en Klapperslange; da Fuglen havde faaet et Bid, fløden hen til denne Urt, gned sig med Nebet Saaret, og vente tilbage til Kampen. Man giorde nu Forsøg paa Hunde og andre Dyr, som Man lod bide af Slangen; intet af dem døde, og fra den Tid holder Man dette Middel for ufeilbart.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
J Wien forevistes for nogen Tid siden afrettede Kanariefugle, som kunde sammensætte hvilketsomhelst Ord, man opgav dem. Nydeligt var det at see disse smaae bevingede Sættere hoppe omkring paa Bordet imellem Bogstaverne, med forskende Øine betragte dem alle og endelig gribe det rette. Sielden toge de feil. de Hvo mindes ikke Elconora Christina Ulfeld, hver Gang Talen er om ægteskabelig Troskab? Det Blaataarn, hun kom til at sidde arresteret i, var ikke det Fængsel af samme Navn, der nu findes ved Langebro, men et af Christian den Fjerde, 1596, oven over Kiøbenhavns Slot opbygt kobbertagt Taarn, som kaldtes det blaaTaarn. Foruden Eleonora Ulfeld sad her i Aaret 1672. D. Otto Sperling arresteret. - J den almindlige Jldebrand 1728 blev den Skamstøtte, der var opreist for hendes Mand paa Ulfeldsplads, ødelagt, og Jndskriften ga ukiendelig; i denne Tilstand var den i tretten Aar, in det 1741, under Christian den Siette, blev Magistrat, paalagt, at foranstalte den opsat og repareret igien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Kiøbenhavn. Angaaende vor unge Landsmand, Capelmusikus Be schall, haves følgende Efterretning fra Paris, af 2 Februar 1822: "Jgaar lod Wexschall sig førstegang of lig høre i en Concert, som blev givet i det italienske Op huus af en svensk Kunstner Hr. Passy, Virtuos paa Fe piano. Den Omstændighed, at Man for førstegang si høre et nylig opfundet Jnstrument, Claviharpe kal havde foraarsaget en usædvanlig talrig, elegant og rende Forsamling. Men dette svarede saa lidet til Pekums Forventning, at det med en lydelig Hyssen tak baade den Spillende og hans Jnstrument, der ikke applauderet, før i det Øieblik det bares ud. J dette kritiske Moment, da selv maaskee en Davidsharpe ei. formaaet at besværge den onde Aand, traadte Wexind, ikke med nogen besværgende Harpe, men med en lin, som under disse Omstændigheder havde ligesaa ken Virkning; thi neppe havde han spillet nogle Passaden vanskelige Maurerske Concerto, som han havde til sin Triumph, førend han, selv midt under Udfør blev afbrudt ved de meest levende bifaldsyttringer, satte ham i den slibrige Nødvendighed at maatte bukke samme Tid, som han slog Dobbeltriller og giorde sit nu overnaturlige Staccato. Hr. Wexschall vedblev at fordet franske Publikum ved sit kraftige og tillige gracisse, og dette sendte ham til Giengield talrige og enthusiBifaldsyttringer. - Man har anmodet den unge Vi om at give en musikalsk Soire. Denne vil om kom finde Sted. Adskillige af de herværende første Kun have lovet ham deres Medhielp. Sørgespildigterne trives godt paa vort Parnas. H. A. Timm er optraadt med "Rudolph og Mat Sørgespil i fem Handlinger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Af Lafontaines nyeste, paa Dansk oversatte Rom"Sødskendene" og "de to Venner, af hvilke hver udDele, har Hofboghandler Becken tilkiøbt sig Oplaget tilbyder dem for den uhørt - lave Priis 3 Mk. hver Aldrig læste Man i Adresseavisen saamange Frieran, sementer, som nu. Næsten i hvert Nummer beileDe Søgende fordre et veldannet Udvortes, en ube Charakteer og fremfor alt Andet - en anstændig For Blandt bortkomne Sager, som efterlyses, an Adresseavisen: 3 Undertrøier og et Guldsig Alt hængende paa en Ring hvorfor loves Fien god Belønning i Qvæsthuusgaden Nr. 40.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Fra Landemærket 167 tilbydes godt tørt Bøgel frit tilkjørt for 16 Mk. en Quartfavn, som er eengang over og hugget, og altsaa udgiør en Favn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
En honet Person, hvis Forretninger ere hiemme om Dagen, ønsker et Værelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
Hid er ankommen en Friseur fra Paris, ved Navn Causse, der anbefaler sig til de ærede Herrer og Damer med alle mulige Slags Parykker, Tourer, Nakker og Bukler, samt nyopfundne Cachesolies. Han anbringer Turbaner og nye Haar efter den nyeste Smag og skiærer Berrernes Haar efter de nyeste Pariser Moder i Gothersgaden 349.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
En ledig Mand, der har været Kok hos adskillige Ministre, ønsker Levebrød. Snurrigt er det, at Spækhøkerne avertere Smør til 16 s. Pundet, medens Den høieste Torvepriis for denne Artikel i Politivennen angives til 20 sk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
En Mand, N. C. Søesløv, er bortgaaet fra sin Kone, der sidder tilbage med 7 Børn og anmoder Alle og Enhver, re at huse eller hæle ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
En Embedsmand ønsker, imod Caution og Afbetaling, simpelt Chatol tilkjøbs.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
En Slagtersvend der foregav at være Husets Slagter, som den 26de f. M. stormende ind i en Gaard med et som, som han med Magt vilde tvinge Beboerne til at kiøbe. Uagtet man gientagne Gange sagde ham, at Jngen den Dag kiøbte noget Kiød, viiste han sig dog grov, søer omkring i Kiøkken og Kielder og tog paa at bande og skiælde, maaskee for derved at sætte Skræk i de Tilstædeværende. Hans Jmpertinence gik endog saavidt, at han truede med Prygl. Nu blev han alvorligen betydet, øiebukkelig at forføie sig ud af Porten, hvorpaa han strax satte sig til Modværge; men da denne næsvise Person ikke saae sig voxen, forlod han endelig Huset med den Trudsel, at han nok ved Leilighed skulde vise hvad en Slagters Næver formaaede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-03-29
(Politivennen.)¬ J samme Blad bedes om, at Jagten efter Harer i milde Vintere maatte ophøre med den 12te Februar, stedetfor 12te Marts, da deres Yngletid alt er begyndt, og disse nyttige Dyr, som overalt paa mange Steder er i Aftagende, nok kunde fortiene at skaanes lidt mere, end sædvanlig er Tilfældet. Til hvilken Grad at Aandens Uddannelse og Sædernes Forfinelse er stegen her i Landet, kan Man slutte deraf, at Haandværksdrengene i Nakskov begynde nu ogsaa saa smaat at legge Komoediantspillere. Om dette Slags dramatiske Selskab i sin Tid vil blive noget indbringende for Frue Kirke Kiøbenhavn vil Tiden lære. Hempels Avis.)