JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-02-24
Med sidste Post er fra Guernsey indløbet Brev fra Skibscapitain Christensen, Føreren af Briggen "Deasyn, og hvorefter baade han og Styrmand Bisserup skulle være blevne aldeles frikiendte af Juryen i Anledning af Tiltalen for Behandlingen imod den afdøde Skibsdreng Flechner, J Thisted Av. berettes, at Hr. O. A. Hjardemaal i Hurup har formeligen tilbudet at bygge en ny Skole i Hurup uden Bekostning for Sognet, og tillige overladt Communen den gamle Skolebygning for meget billig Betaling, med Tilbud, at den maa flyttes paa hans Eiendom, og at han vil tillægge Haugeplads dertil.
Viborger Samler, 1845-02-24
Viborg. J Løverdags Eftermiddag indtraf hertil Efterretning om at fire af de fra Raadhuusarresterne undvegne Fanger, nemlig: Jens Poulsen, Anders Johansen, Jørgen Jensen Skov og Jens Jørgen Josephsen, vare blevne indbragte til Nykjøbing paa Morsø og der arresterede. Paa Øen Fuur skulle de have forøvet et Jndbrudstyverie og frastiaalen en Mand 200 Rbd. Niels Christian Larsen, der skal have forladt hans Kammerater, ved Hvalpsund, har man ikke hørt videre til. – Vi have idag en temmelig stærk Storm med Sneefog. - Kjøbenhavnsposten var ved Avisens Slutning, Efterm. Kl. 6. endnu ikke ankommen.
Viborger Samler, 1845-02-24
Skibs-Efterretning. Frederikshavn, den 17de Februar. Her i Farvandet tildrog sig Aftenen den 11te De, den ulykkelige Hændelse, at en, Kjøbmand Kahlen paa Hirtsholmen tilhørende, Baad, som havde været her i Byen for at hente Levnetsmidler m.m., var paa Hjemveien kuldseilet, hvorved den ene af de dermed værende 3 Mænd tilsatte Livet, men de 2de Mænd, efter at have drevet om et Par Timer paa Kjøken af Baaden, bleve reddede i næsten bevidstløs Tilstand. – Baaden med hvad deri befandt sig har ikke senere været at finde, og er saaledes at ansee for aldeles tabt. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1845-02-24
Døde. Kjøbenhavn: Secretair og forhenværende Kasserer, ved Stadens Hovedkasse, Ove Høegh Lybecker, 63 Aar; Viinhandler P. L. R. Hansens Enke, Christine Cathrine, f. Hansen; Ane Marie Petersen (Enke efter forlængst afdøde Overauditeur, Raadmand, Bye- og Raadstueskriver i Aarhuus, Christopher Andr. Petersen), 84 Aar; Anna Elisabeth Plum, (Enke efter kgl. Jagtberider F. C. Bruhn), 89 Aar; Emilie, Marie A. Mortensen, 20 Aar; Johan Christoffer Hermandsen, 31 Aar; Marie Sophie Arentsen, 19 Aar; Sophie Louise Goldschmidt, 79 Aar; forhenværende Rugbager og Meelhandler A. Truelsen; Ane Joh. Ørsløv, f. Amundsen, 59 Aar; Hans Jensen; Muursvend Jens Jversen, 43 Aar.
Viborger Samler, 1845-02-24
Paa tredie Onsdag i Faste prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken. Gudstjenesten begynder Kl. 10.
Viborger Samler, 1845-02-24
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 27de Januar 1845. Nr. 9. - Ldsorpkt. Nyboe som Actor, contra Tiltalte Smed Jacob Hansen (Ldsoprykt, Quistgaard, tiltalt for Tyveri og ved Eldboe m. fl. Herreders Extraret frifunden for Tiltale, imod at betale de af sin midlertidige Arrest flydte Udgifter og de af Actionen flydende Omkostninger. – Dom: Tiltalte, Smed Jacob Hansen, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være; Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige." Nr. 10. - Ldsovrpkt. Cancelliraad Møller, som Actor, contra Søren Peter Petersen (Ldsovrpkt. Juul) tiltalt for Tyveri og ved Hvetboe Herreders Extraret dømt til at straffes med Riis af Slutteren under Fogdens Opsigt. - Dom: "Tiltalte Søren Peter Petersen bør hensættes i Fængsel i 8 Dage. Nr. 12. - Ldsovrpkt. Lykke som Actor, contra Arrestanten, Marcus Jensen og dennes Hustrue Tiltalte Hanne Birgithe Sønnichsen (Ldsoprpkt. Nyboe), tiltalte, Førstnævnte for Tyveri og Sidstnævnte for Hæleri, og ved Møgeltønder og Ballum Birkers Extraret dømte til at hensættes, Marcus Jensen, til Fæstningsarbeide i 8 Aar og Hanne Birgithe Sønnichsen, i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. – Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes for Arrestanten Marcussen til. Aar, og for Tiltalte Hanne Birgithe Sønnichsen til 5 Dage". Den 3die Februar: Nr. 212. - Ldsopkpt. Jespersen som Actor, contra Arrestanten Johan Pedersen Hjort (Cancelliraad Møller), tiltalt for 2den Gang begaaet Tyveri, i det han nemlig har stiaalet et Par Strømper i Gjæstgiver Sallings Gaard i Fredericia, som han udtog af en derværende Strømpehandlers Pakke, og ved Fredericia Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande" Nr. 17. - Ldsovrpkt. Quistgaard, som Actor, contra Arrestantinden Kirstine Christensdatter (Ldsorpkt. Holm), tiltalt for paa en ulovlig Maade at have tilvendt sig en Rulle Baand i Kjøbmand Rasmussens Boutik i Hjørring, og ved Hjørring, Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. (Arrestantinden forhen dømt for første Gang begaaet Tyveri til 1 Aars Forbedringshuusarbeide). - Dom: "Arrestantinden Kirstine Christensdatter, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 18 Maaneder. Nr. 19. - Ldsovrpkt. Holm som Actor, contra Arrestanten, Jens Josephsen (Ldsorpkt. Jespersen), tiltalt for Faaretyveri paa Marken (forhen dømt 2 Gange for Tyveri), og ved Fjends Nørlyng Herreders Extraret dømt til at hensættes til Fæstningsarbeide i 6 Aar. – Dom: "Arrestanten Jens Josephsen, eller Jens Jørgen Josephsen, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 5 Aar. Nr. 262. - Kjøbmand Hartvigson i Thisted (Ldsorpkt. Cancellieraad Møller), contra Cancelliraad, By- og Herredsfoged Nellemann sammesteds (Ldsorpkt. Jespersen befalet).¬
Viborger Samler, 1845-02-24
(Under denne Sag paaanker Citanten, Kjøbmand F. Hartvigson i Thisted, en inden Thisted Bytingsret den 18de Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Cancelliraad, By= og Herredsfoged Nellemann, fordi Citanten i et af ham til det Kongl. Danske Cancellie indgivet Andragende af 23de October 1843 har brugt nogle Udladelser, som Jndstævnte anseer fornærmelige for sig). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "De af Jndstævnte, F. Hartvigson, i det under Sagen fremlagte Andragende til det Kongl. Danske Cancellie om og imod Citanten, Cancelliraad, By= og Herredsfoged Rellemann, brugte fornærmelige Udladelser mortificeres og vor ikke komme ham til Forkleinelse paa Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for dette sit Forhold betale en Mulct til Thisted Kjøbstads Fattigkasse af 20 Rbd. S.; ligesom han og vil være pligtig til at betale Salair til den beskikkede Sagfører, Procurator Sørensen, 10 Rbd. S. samt at udrede stemplet Papiir, Dommer- og Skriver-Salair samt Justitsfondsafgiften, som om Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret. At udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. – Dom: "Citanten, Kjøbmand F. Hartvigson, bør for Jndstævnte, Cancelliraad, By- og Herredsfoged Nellemanns Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves og Jndstævntes for Underretten befalede Sagfører, Pocurator Sørensen, tillægges i Salarium 10 Rbd. S., som udredes af det Offentlige".
Viborger Samler, 1845-02-24
Den 10de Februar: Nr. 22. Ldsovrpkt. Juul som Actor, contra Arrestanten, Anders Jensen (Ldsovrpkt. Lykke), tiltalt for attenteret Mord og ved Venneberg Herreds Extraret dømt til at straffes paa Livet. – Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Nr. 324. - Ldsorpkt. Quistgaard som Actor, contra Huusmand Christen Jørgensen Nielsen og Tjenestekarl Jacob Sørensen (Ldvorpkt. Holm), tiltalte for at have forøvet Hedebrand, hvorved en Dag i Slutningen af Mai Maaned f. A.
Viborger Samler, 1845-02-24
en Deel af Bekolling Præstegaards Hede skal være afbrændt, og Jlden derfra have udbredt sig til flere tilgrændsende Hede lodder, hvorpaa en Deel af Lyngen afbrændte, og ved Gjør ding-Malt Herreders Extraret frifunden for Actors Tiltale i denne Sag, dog saaledes, at de af de Tiltalte i Retten deponerede 8 Rbd. Sølv komme Feuling og Holsted Pastorat tilgode, og at de Tiltalte endvidere udrede Actionens Omkostninger. – Dom: "De Tiltalie, Christen Jørgensen Nielsen og Jacob Sørensen, bør bode hver 20 Rbd. Sølv til nærmeste Hospital. Nr. 329. - Ldsovrpkt. Quistgaard som Actor, contra Skrædder Niels Christian Frandsen (Ldsovrpkt. Holm), tiltalt for Opsætsighed og Jnjurier imod Politiet i Veile, nemlig Byfogdens constituerede Fuldmægtig Jansen og Politibetjentene Dy pont og Sønderbye, og ved Veile Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. Dom: "Bytingsdommen bør ved Magt at stande". Nr. 7 1/2 - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Arrestanten Jørgen Nielsen (Ldsorpkt. Cancelliraad Møller), tiltalt for Tyveri, og ved Norvang-Torrild Herreders Extraret; dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. – Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Nr. 40. - Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra Arrestanten Nis Nielsen eller Plet (Ldsoprykt. Juul), tiltalt for Tyveri og Betleri, og ved Mogeltønder og Ballum BirkersExtraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 13 Maaneder. – Dom: "Birketingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden bestemmes til 1 Aar.
Viborger Samler, 1845-02-24
Proclamata. læste i den kongl. Landsoverret i Viborg i Februar Maaned: Fru Maren Lindahl, født Swindt, Enke efter afg. Generalauditeur Hans Jacob Lindahl (Kbhvn. Procuratorerne Nyholm og Lassen Commissarier).
Viborger Samler, 1845-02-24
Madame Grethe Ovenbeck, født Tonnesen, Enke efter afg. practiserende Læge Ovenbeck i Hobroe (Hobroe). Ungkarl Christen Sørensens Stervbo i Alling (Skanderborg). Huusmand Niels Rasmussens Enkes, Kirsten Rasmusdatters Stervbo i Hvolbek (Skanderborg).
Viborger Samler, 1845-02-24
Den umyndiggjorte Aftægtsmand Eke Pedersens Bo i Witved (Skanderborg).
Viborger Samler, 1845-02-24
Boelsmand Søren Sørensen Kieldahls Bo i Nørager (Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobro).
Viborger Samler, 1845-02-24
AERTISSEMENTS. En skikkelig Dreng, af honette Forældre, kan blive antaget i Lære hos Guldsmed Schnøvder.
Viborger Samler, 1845-02-24
En Beboelsesleilighed, bestaaende af 3 Værelser foruden Pigekammer, Kjøkken og Spisekammer, er til 1ste Mai at faae til Leie hos J. P. Handberg, ved St. Mogens Port. Sammesteds er en Stue at faae til Leie for en eenlig Person.
Viborger Samler, 1845-02-24
Fiint Kartoffelmeel, kan faaes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1845-02-24
Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst ved Herredstinget og Viborg Landsoverret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Aftægtskone Ane Marie Nielsdatter og tidligere afdøde Mand Skipper Lars Christensen Riis af Qvols Bye og Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Fiends Nørlyng Herreders Skifteret. Viborg, den 22de Februar 1845. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1845-02-25
Nr. 32.
Viborger Samler, 1845-02-25
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifto Civinde. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Ogsaa angaararagossangagarantainer. Saasogsassessassessorsassesen. Tirsdagen den 25de Februar 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-02-25
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 16de Febr. En Banquier, hos hvem en Englænder vilde vexle en af de under 5te Decbr. 1843 emitterede Banknoter imod Sovereign, foretog først Efterlysning hos flere af sine Colleger om denne Notes Ægthed, og det udviste sig nu, at Noten vel var ægte, men at den samme Englænder havde samme Dag omvexlet hos flere Banquiers mange Noter imod klingende Mønt, og Englænderen blev derfor, da han atter indfandt sig, arresteret. Han havde hos sig et den 10de i Boulogne til Paris viseret, og et den 11te i Paris allerede tilbage til Boulogne viseret Pas, og syntes saaledes at være kommen i den Hensigt der at vexle Bank noterne. Han sagde, at han havde villet bruge Summen til at indrette et Establissement i Forening med en med ham reisende Landsmand. Men da denne Sidstes Udsagn lød ganske anderledes, saa ere begge Jndivider afleverede til Politiet, og man mener i dem at have faaet fat paa de Tyve, der i sin Tid begik det betydelige Jndbrud hos Banquierhuset Rogers i London.
Viborger Samler, 1845-02-25
De franske Pariserjournaler ere i de sidste Dage mindre interessante. Pennene hvile indtil det store Spørgsmaal om de hemmelige Fonds skal løses.
Viborger Samler, 1845-02-25
Marschal Bugeaud vil om føie Tid forelægge Regjeringen en Plan angaaende den omfattende Organisition af Militaircolonier i Algerien, til hvilken den store Provinds's Cultur, Civilisation og Colonisering skal støtte sig. Den tappre Marschal har modent overveiet sin Plan og erklæret, at af denne Plans Udførelse er Algeriens Fremtid afhængig
Viborger Samler, 1845-02-25
Det forulykkede Skib "Clementine var ikke et Linieskib, men kun en Skonnert.
Viborger Samler, 1845-02-25
Paris, den 17de Febr. De paa Grund af Deelagtighed i det hos Rogers et Comp. begaaede Tyveri arresterede Englændere ere atter satte paa fri Fod.
Viborger Samler, 1845-02-25
Budgetcommissionen skal andrage paa en Formindskelse af Landhæren og en Forøgelse af Marinen. Cormenin havde Ret, da han for kort Tid siden erklærede, at Kammerets politiske Characteer skadede sammes Virksomhed som lovgivende Forsamling; thi i de Deputeredes Kammers Møde idag, da den dygtige Lovkyndige Jsambert, hvis Stemme neppe kunde overdøve de i Privatsamtaler fordybede Deputeredes Stemmer, udviklede sit vigtige Forslag, ifølge hvilket de deres Embedsmyndighed misbrugende eller overskridende Embedsmænd endog uden indhentet Tilladelse fra Regjeringens Side. skulde kunne drages til Regnskab og lide Dom, besluttede Forsamlingen, der laante Øret til Justitsministerens Jndvendinger, at Jsamberts Forslag ikke skulde tages under Overveielse.
Viborger Samler, 1845-02-25
Storbritannien og Jrland. London, d. 18de Febr. Whigjournalen the Globe forsikkrer, at Sir Robert Peels Finantsplan er med største bifald optagen i City, endskjøndt det ministerielle Parti i Underhuset neppe vil være synderlig tilfreds med samme.
Viborger Samler, 1845-02-25
Jgaar den 17de begyndte i Underhuset Debatterne over Sir Rob. Peels finantsielle Resolutioner; et Amendement af Robuck med Hensyn til en Paragraph af Jndkomst skatten blev forkastet med 263 Stemmer imod 55 St.
Viborger Samler, 1845-02-25
Spanien. Spanien har atter gjort et afgjørende Skridt paa Reactionens Bane; det har atter fornegtet sin Revolution og sine Frihedskampe, Regjeringen har givet efter for Roms Fordringer. J Begyndelsen af Cortesmødet den 8de Febr. erklærede nemlig Finantsministeren, Mon, at Regjeringen troede at det passende Øieblik var kommet til at tilbagegive Geistligheden den endnu ikke afhændede Deel af dens Godser, og at der med det Allerførste vilde vorde forelagt Forsamlingen et Lovudkast angaaende denne vigtige Sag.
Viborger Samler, 1845-02-25
Madriderjournalerne af 8de Febr. omtalte endnu en nærforestaaende ministeriel Crisis, og Eco deel Comerciomeldte, at Ministrene havde i en meget levende og alvorlig Discussion været saa lidet enige, at Martine; de la Rosa, Pidal og Mon skulde have indrakt deres De mission. Endskjøndt de endnu ikke solgte geistlige Godser kun repræsentere en Værdi af 150 Mill. Fres, og Lovudkastet skal yde Kjøberne af de til 1000 Mill. Fres. Værdi bortsolgte Kirkegodser al mulig Sikkerhed, saa troer man dog at Cortes kun efter en levende Modstand, og i det mindste ikke uden væsenlig modificerende Amendements ville antage det Monske Lovforslag. Schweiz. Det store Raad i Aargau har med 130 Stemmer imod 38 stemt for Jesuiternes Udviisning.
Viborger Samler, 1845-02-25
Canton Waadt. Lausanne, den 14de Febr. Lausanne er i Bevægelse. En Revolution udbrød igaarAftes, og er idag endt uden Blodsudgydelse. De indkaldte Tropper have i Forening med Folket udrettet hvad det store Raad ikke formaaede: Waadt har erklæret sig for Jesuiternes Uddrivelse. Efterretninger fra Lausanne af 15de Febr. melde, at der i Lausanne hersker Rolighed. Den provisoriske Regjering har udstedet til Folket, en Proclamation hvori det hedder: "Det store Raad har, i det det paa en meget ufyldestgiørende Maade har lem pet sig efter de Ønsker, der ere udtalte angaaende Jesuiternes Fordrivelse i en Petition af 32000 Petitionairer, dybt bevæget Folkets Majoritet; Folkemasserne ere strømmede til Hovedstaden, hvor de have lagt for Dagen deres Misfornøielse; de efter Regjeringens Bud til Lausanne ilede Militairmasser have ikke taget i Betænkning at gjøre fælleds Sag med deres Medborgere. Statsraadet, oplyst om Folkets sande Stemning, har ilet med at resignere, efter at have sammenkaldt det store Raad til i Morgen Kl. 11. Under disse Forhold har en uhyre Mængde af de i Lausanne værende Borgere forenet sig paa Pladsen Monthenon til en almindelig Folkeforsamling, og Forsamlingen har udnævnt en provisorisk Regiering, og paa Grund af Sagernes bydende Nødvendighed forsynet denne med de fornødne Fuldmagter. De Borgere, der have overtaget den provisoriske Regjerings Functioner, have paadraget sig ubyre Ansvar; men en ubetinget hengivelse til Fædrelandets Jnteresser – Borgernes første Pligt - har paa en bydende Maade bragt andre Hensyn til at forstumme." – Derefter opfordrer Proclamationen Borgerne til at vælge et nyt stort Raad, der har at udnævne et nyt Statsraad.
Viborger Samler, 1845-02-25
Cantonets store Raad havde efter 2 Dages Discussioner besluttet med 97 Stemmer imod 81 at forkaste det af Minoriteten af sammes Commission gjorte Forslag om at uddrive Jesuiterne, og derimod indstændigen og venskabeligen at indhyde Canton Luzern til ei at iværksætte den af dette Canton fattede Beslutning om at indkalde Jesuiterne. - J Begyndelsen havde Statsraadet besluttet at stille Magt imod Magt, men da det erfarede, at de af det til Staden kaldede Krigere gik over paa dets Modstanderes Side, tabte det Modet og resignerede. Revolutionen er udført, ingen Excesser have fundet Sted. Jkke et eneste Oppositionsforsøg fandt Sted; dog er een Ulykke at beklage: en Mand, der i det Moment at en Kanon affyredes passerede forbi denne, blev dræbt paa Stedet.
Viborger Samler, 1845-02-25
De store Raad i Schafhausen, Tessin, Glarus og Genf have fattet den Beslutning at give deres Gesandter til Landdagen den Jnstrux, at Jesuiternes Udviisning gjøres til et Forbundsanliggende.
Viborger Samler, 1845-02-25
Rusland og Polen. Efter de nyeste Efterretninger fra St. Petersborg er Keiser Nicolaus nu aldeles restitueret. Den Sygdom, hvoraf han led, var en stærk Leveraffection; men denne Sygdoms sidste Yttringsmaade (Guldsot) blev af Lægerne anseet som en velgiørende Crisis. At Hs. Majestæt Keiseren i næste Sommer vil besøge Kissingen, er allerede ofte omtalt.
Viborger Samler, 1845-02-25
Fra Paris meldes, at Kulden tager til; Thermometret paa 100 viser 8 a 102 under Nul. Seinen fører Driviis; de fleste Poster komme for sildigt. Tretusinde Arbeidere, 1000 Heste og 300 Vogne ere daglig i Bevægelse for at skaffe Sneen bort fra Gaderne. Russerne lade sig tilsyne med deres glimrende Kaner og deres i Peltsværk og Nationalcostume indhyllede Kudske. Dette pragtfulde Skue frembyde Boulevards- og les Champs Elysees.
Viborger Samler, 1845-02-25
J Dresden havde man den 11te Febr. 20 Kulde, og i Augsburg den 10de 22 " Reaumur. J sidstnævnte Stad tilfrøssamtlige 96 Vandværker. Main og Neckerfloden ere tilfrosne, ligeledes Rhinen ovenfor Worms.
Viborger Samler, 1845-02-25
Fra hele Høilandet i Schweiz klages over den dybe Snee og den Skade, Lavinerne anrette. – J Ardennerbjergene Frankerig og i det Luxemburgiske tage Ulvene paa en frygtelig Maade Overhaand.
Viborger Samler, 1845-02-25
J Omegnen af Brussel ligger Sneen 2 a 3 Fod høi. Toget fra Lüttich ankom desaarsag for nylig 5 1/2 Time sildigere. –J St. Hubert har man fanget en Hermelin. Dette Dyr træffer man ellers kun i det høieste Norden.
Viborger Samler, 1845-02-25
J Sudeterne hersker en Kulde af 18 "Reaumur. J denne Egn mener man at Eftervinteren vil vorde streng, og at foraaret først sildig vil indfinde sig.
Viborger Samler, 1845-02-25
Som noget særdeles Mærkeligt meldes, at man paa Godset Hettborn ved Stotel (ved Weiermundingen) allerede den 7de Febr. saae en Stork. Den fløi til Reden paa Vaaningshuset, men begav sig samme Dags Aften atter derfra. Efter Beretninger fra Holland skal man sammesteds omtrent paa samme Tid have seet flere Storke.)¬
Viborger Samler, 1845-02-25
J den Weimarske Zeit. læses: Efter længe vedholdende mildt Veirlig er Kulden i de sidste Nætter stegen til 200 Reaumur. Fra Nework meldes under 31te Jan., at Vinteren iaar har hidtil viist sig overordentlig mild. Næsten ingen Dag viser Thermometret i Middagstimerne under Frysepunctet; ofte troer man sig hentryllet i Marts Maaned; det regner hyppig, og den Snee, der falder om Natten, optøes om Dagen. J mange Aar kan man ikke erindre sig en saa mild Vinter.
Viborger Samler, 1845-02-25
Augsb. Allg. Zeit. melder under 10de Februar fra Paris: Posterne udeblive; Veiene ere fyldte med Snee, selv med Forspænd af 10, ja 20 Heste kunne Posterne paa mange Puncter kun med største Besvær komme igjennem. J det mellemste Frankerig er det ikke bedre; hele Anvergne er indhyllet i Snee; ogsaa hele Egnen imellem Toulouse, Pau og Bayonne, under denne ellers saa milde Himmel – er bedækket med flere Fod dyb Snee, og endnu værre er det paa begge Sider af Pyrenæerne.
Viborger Samler, 1845-02-25
J et Privatbrev fra Madrid siges, at det Tyveri, det udstødte Cortesmedlem Qvintanille har begaaet, er saameget mere paafaldende som han har en aarlig Rente af 30,000 Realer. Hans smudsige Forbrydelse synes altsaa at hentyde paa et særegent Naturanlæg, og Tyverganet maa efter Galls Grundsætninger være meget uddannet paa hans Hjerneskal.
Viborger Samler, 1845-02-25
Den franske Dampfregat "Lavoisier har bragt tilbage til Africa de arabiske Høvdinger, der have besøgt Frankerig. Ved deres Ankomst til Algier var hele Landet bedækket med Snee, et siden de Franskes Occupation af Landet hidtil ukjendt Syn Da Operahuset i Berlin brændte, antog man det almindeligt som Følge af en ulykkelig Hændelse; nu har derimod en forlængst afstediget Chorist og Figurant ved Samme angivet sig selv som Brandstifteren. Han havde derved villet hævne sig for Afskeden. Endvidere har han bekjendt, at han samme Aften i sit Raseri havde styrtet en drukken Curasseer, der lænede sig ud over Spreeflødens Bulværk, i Vandet. En druknet Curasseer skal paa den Tid rigtignok være bleven funden.
Viborger Samler, 1845-02-25
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. "Det fortjener at bemærkes, – siger Fædrelandet –,at medens, med Undtagelse af Præsidenten, ikke en eneste af de andre Deputerede i den roeskildske Stænderforsamling, selv af vedkommende Valgdistrict, er bleven viist allerringeste Tegn paa Tilfredshed, have de tvende Deputerede, Kammerraad Drewsen og Overretsprocurator Christensen, modtaget Adresser fra mange Steder paa Falster, Lolland, Præstøe, Sorø=, Frederiksborg- og Kjøbenhavns Amter, som alle udtale Bondestandens Trang til Emancipation baade i aandelig og materiel Henseende, og tolke dens Taknemmelighed for de nævnte tvende Mænds hæderlige Bestræbelser i denne Retning. Dersom Dhrr. Drewsen og Christensen havde behøvet nogen Trøst imod den uværdige Behandling, Aristokraterne og deres Haandlangere og Spytslikkere viste dem i den roeskildske Forsamling, er den i rigeste Maal bleven dem til Deel i deres Medborgeres Anerkjendelse".