JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Sverrig Norge. Den 16de Septbr. om Aftenen indtraf Hs. M. Kongen til Christiania, ledsaget af en Mængde Bønder tilhest. Dronningen var Dagen iforveien ankommet dertil over Kongsvinger. Paa Veien fra Tronhiem havde Hs. Maj. overnattet i 3 Præstegaarde, nemlig hos Pastor Bull i Støren, hos Pastor Schjøtt i Holtaalen, og i Tønset Prste. Fra Berlin meldes, at der er sluttet en meget nøie Alliantsemellem det russiske og det svenske Hof. Rygterne sige, at det skal være Aarsagen hvorfor Prindsen af Wasa ikke var med i Leiren ved Kalisch Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Rhvn. den 28de Septbr. Paa Torsdag aabnes Stænderforsamlingen i Roeskilde. Jforveien finder en høitidelig Gudstjeneste Sted i Domkirken. "Vil Døren blive lukket eller aabnet spørger Fædrelandet, der antager, at Stænderforordningen intet indeholder til Hinder for at Publikum kan overvære Forhandlingerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Hs. D. Prinds Wilhelm af Hessen er kommet tilbage fra sin Reise i Tydskland. Ogsaa den russiske Minister, Baron Nicolai, er kommen tilbage igjen fra Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Hs. K. H. Prinds Christian blev paa sin Fødselsdags Morgen hilset af Conservatoriets Elever, med en Sang, hvorefter Jfr. Christensen fremsagde et Digt, og til Slutning blev afsjunget en Cantate. Om Afte nen var der stor Concert hos Hs. K. H. Student Hofbauer er dog ikke endnu sat paa fri Fod, da Udfaldet af det i Berlin holdte Jnqvisttionsforhør endnu ikke er bleven meddeelt den danske Regjering, dog tvivler man ikke om, at han snart vil blive aldeles fri. (HC.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Til examen artium ere anmeldte 190 Studerende, til juridisk Exammens skriftlige Deel 34, og til den theologiske 10, skjøndt dette sidste vel er et usædvanlig lidet Antal, og den theologiske Exammen, som bekjendt, afholdes fire Gange om Aaret og den juridiske derimod kun 2, er Antallet paa juridiske Studenter forholdsmæssig dog langt større end paa de theologiske, og Udsigten for juridiske Candidater meget slettere; det ansees nu som en Lykke for en 3 a 4 Aars gammel Candidat at kunne blive Volonteur i Cancelliet; og at komme til gratis at arbeide paa en Advokats eller anden Embedsmands Contoir er noget der forgiæves attraaes af mangen ferm Candidat, jo man har Exempel paa, at en juridisk Candidat, efter i 7 Aar at have været Volonteur i et Collegium, har faaet 15 Rdlr. i Gratiale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
J Søndags Aftes gav den svenske Sangerinde Jfr. Lithander sin anden Concert. Det var at vente, at det Ry den første havde udbredt, vilde forskaffe fuldt Huus dennegang. Allerede flere Dage iforveien vare billetterne udsolgte. Da Jfr. L. selv før er omtalt i d. Bl. ville vi kun bemærke, at hun udførte sit Partie med ikke mindre Bravour end forrige Gang, og altsaa fuldkomment fortjente det stærke Bifald, der blev hende til Deel. Men denne Aften gav os ogsaa Leilighed til at høre en anden yndet Kunstner, nemlig Hr. Kammermusicus Lemming. Da man for længere Tid siden havde hørt denne genale Kunstner, saa berettigedes man til store Forventninger, hvilke fuldkomment bleve opfyldte. Næsten hver Variation ledsagedes med lydeligt Bifald, og ved Slutningen lønnedes han med stormende Applaus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
J det Stockholmske Aftonblad læses under 19de Septbr.: "Mad. Kretzschmer, der har været første Dandserinde ved det kgl. Theater i Kjøbenhavn, vil i Morgen fremtræde her paa Theatret i en paa de deur af den Stumme i Portici."J Kornvarer foretages her for Tiden kun ubetydeligt. Spekulanter indfinde sig ikke, til dagligt Forbrug er Priserne saalunde: gl. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. til 5 Rbd. 3 Mk. gl. Byg 3 Rbd. 5 Mk. Nyt do. 3 Rbd. 56 s. til 3 Rbd. 72 s. N. Rug 4 Rbd. 8 s.a 4 Rbd. 32 s. T. Raps er senest bleven betalt med 18 Bcomk. 12 s. (HT.)J forrige Uge var her i Staden atter død 14 af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Helsingøer. Den 19de Septbr. stødte den engelske OrlogsFregat "Cleopatra, ført af Capitain Grey, paa Grund paa Kobbergrundene ved Læsøe, kommende fra Greenwich og bestemt til Kronstad med den engelske Minister i St. Petersborg, Lord Durhams Gemalinde, 4 Børn og Følge, men var saa heldig at komme flot igjen næste Dags Eftermiddag, efter at have udlosset flere Kanoner, Kugler og en Deel Proviant, saavel til en hollandsk Kuf, som til endeel Baade fra Øen. Bemeldte Kufskib kom om Eftermiddagen, da Fregatten var stødt paa Grunden, krydsende langs med denne, og befandt sig endelig inden Skudvidde, saa det maatte rette sig efter Capitain Greys Ønske at komme ind til Fregatten, da dette, ved det 3die Kanonskud, viste sig at være alvorligt meent. Da Vinden var lige imod og det blæste haardt, lykkedes det ei de flere strax udseillende Baade fra Landet at komme ombord for næste Morgen. Uagtet Skibet stod paa Sandgrund, var det dog ei uden Fare, hvorfor ogsaa Grevinden m. fl. kom ombord i Kuffen Kl. halv syv om Aftenen og forblev der indtil Fregatten næste Eftermiddag var flot og i fuldkommen god Tilstand. Capitainen er en Søn af den forrige engelske Premierminister Grev Grev. Fregatten, der førte 30 Kanoner, var nylig løben af Stabelen og havde ikkun været i Søen i 8 Dage. – Den hollandske Skibskapt. forlangte for sin Hielp 500 Pd. Sterling. Fregatkapt. havde budt ham 100, som han ikke havde modtaget. Ringsted, den 22de Septbr. Det Werlighske Skuespillerselskab giver i denne Tid Forestillinger her i Byen. Et kunstnersk Ensemble udgjør det vel ikke, og paa et afrundet Sammenspil er derfor ikke at tænke. Jmidlertid kan det dog opvise et Kløverblad af Kunstnere, som med Held vilde kunde optræde paa en større Scene. Jomfru Falck, samt dHrr. Werligh og Sørensen, have ofte underholdt os med et Spil, der vidner om et afgjort Talent for Scenen. Jomfru Falck er her som allevegne Publikums erklærede Yndling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Odense, den 27de Septbr. Jgaar afreiste vor Byes Deputerede, Hr. Cancellieraad Hempel, for i Roeskilde at tiltræde den ligesaa vigtige som hæderlige Virkekreds, hvortil hans Medborgeres Tillid har kaldet ham. En Deel af disse havde ønsket, forinden Afreisen at give ham et offentligt Beviis paa deres Paaskjønnelse af den Jver, hvormed han har helliget sig dette sit nye Kald, i hvilken Anledning en festlig Diner i Torsdags var foranstaltet, hvortil Stiftamtmanden og Borgemesteren vare indbudne. Efter at Hr. Cancellieraad Hempel havde frembaaret Ønsket om Held over den nye Jnstitutions Giver, den elskede Landsfader, udbragte Hr. Stadshauptmand Brodersen en Skaal for Odense Byes værdige Deputerede, hvilken Denne med rørt Hjerte besvarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Schlesvig. Vi stirre os her i disse stjerneklare Aftener Øinene trætte for at see Cometen, men hidtil har der ikke med de blotte Øine været noget at see af denne fremmede Gjæst. Skal han derfor vise sig i sin Glands den 5te Oct. saa maa han enten reise med endnu langt hurtigere Befordring end en Jernbanedampvogn, eller ogsaa ville vi faae meget lidet at see af den store Reisende. Forleden Dag hændtes her den Ulykke, at en Smeddedreng, som besøgte en Kark i et herværende Brygge= og Brænderie, og, som han sædvanlig pleiede, havde sat sig paa Kanten af Mæskekarret, blev, da han ikke havde noget paa Hovedet, saa svimmel af Dampen, at han styrtede baglænds ned i det koghede Vand. Skjøndt han lever endnu, under græsselige Smerter, vil han neppe kunne reddes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Rendsborg, den 13de Septbr. Her har en Tidlang været talt meget om en Stridssag, for hvilken man endnu hidtil ikke har kunnet finde det rette Forum. Den første La rer ved Garnisonsskolen er nemlig bleven suspenderet og sat under Tiltale af Skolecommissionen, der bestaaer baade af Militair- og Civilpersoner. Commissionen vil derfor have Læreren sat under en Krigsret, imod hvilket Denne protesterer og forlanger, som andre Skolelærere, at dømmes af Consistorium. Man er desaarsag meget spændt paa Afgjørelsen Men Paafaldende vilde det være, om en Krigsret skulde Fredstider dømme i en Skolesag, hvorfore der vel ikke kan anføres andet, end at det er Soldaterbørn som gaaer i denne Skole, dog ikke for at lære Krigsvidenskaber, men for at undervises i Religion og Kundskaber for det almindelige men neskelige og borgerlige Liv. Men endnu mere paafaldende vilde det være, hvis det er sandt, at Commissionen har at egen Magtfuldkommenhed frataget den suspenderede Lærer Halvdelen af hans ringe Lønning endnu førend saagar man er bleven enige om hvilket Forum endsige Sagen selv. Men det forholder sig umueligt saaledes! (K. C.)J Lolland have flere hundrede hoveriegjørende Fæstebønder været forsamlede hos deres Repræsentant ved Stænderforsamlingen, Gaardmand Niels Nielsen, og overleveret ham en Promemoria, hvori var udhævet en Deel af det meget Mislige som Hoverie in natura medfører for Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Det kgl. Rentekammer har forkastet flere af de ved Licitationerne over Leverance af Brødrug til de militaire Brød bagerier gjorte mindste Bud, f. Ex. i Odense, Veile &c. Horsens har Hr. Kjøbmand Lewy paataget sig Leveringen af 500 Tdr. Rug for 4 Rbd. 14 s. pr. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Khvns Børscours den 29de Septbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 2004. Species 204. 12 Mk. 3 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Ved den 1212 Trækning i Wandsbek udkom følgende No. Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania i Gaar Eftermiddags Kl. 4. Justitsraad Neckelmann, Fru Justitsraadinde Feddersen, med Familie, Jomfru Myhre, Frøken Schack, Frue Becken, Frøken Buhl, Kjøbmand Salmonsen med Familie, Kjøbmand Ballin, Madame Find med Datter, Studiosus juriWiwet, Kbm. Lerin, W. Matthiesen, Jomfruerne Dorothea Abigael og Kirstine Kyhl, Kjøbmand og Ølbrygger Jensen, Jfr. Jensen, 7 Tjenestefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
(Dette var Dampskibets sidste Reise for i Aar mellem Kjøbenhavn og Aarhuus.) Fra Calundborg til Aarhuus. Forpagter Hagen, Jfr. David, Madame Briem, PastoGyberg, Madame Munch med 2 Døttre, Forpagter Schjøtt, Handelsbet. Schmidt og Malling, Provst Magnussen, PropRiis med Kone, Handelsfuldm. Meyer, Handelsbetjent Kondrup, Gjæstgiver Nielsen, Kjøbmand Nisted, Humlehandler, Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Fra Aarhuus til Calundborg: Kjøbmand Brix, Naalemager Zehmann, Seminarist Hansen, Bagermester Lyneburg, Jfr. Schlichtkrull, Exam. juris Knudsen, Student Wiinholt, Forvalter Rye, Student Rou lund, Mad. Sinding med 2 Børn, Mad. Grell, Seilmager Rudkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Bekjendtgjørelser. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand JsaacDavidsens Dødsboe foretages Auction paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 5te October førstk., om Formiddagen Kl. 11, over endeel dette Boe tilhørende Fordringer, hvorover Fortegnelse forinden er til Eftersyn hos Skifteretten. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 22de Septbr. 1835. Engelsted, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Hos Undertegnede er igjen arriveret: Kravetørklæder i alle Farver, moderneste Silkeforklæder og Flors baand, Halsbind for Herrer i nyeste Desseins, Rulle garn, Bændler, og meget mere, til mueligst billige Vitus Jngerslev, Priser. paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Den næsten over hele Verden saa berømte ægte Macassar=Olie, som bringer Haaret til at vore paa en næsten forunderlig Maade (see d. Av. No. 114) og hvorpaa man selv her paa Stedet har de mærkeligste Exempler, er at faae hos Ludv. Fr. Bloch i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Kjøber til et Partie færsk Flæsk anviser Aarhuus, d. 25 Septbr. 1835. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
En 1 Etages Kakkelovn med Kobbertromle og Rører at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Sælgeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
En sort blisset Hoppe med 3 hvide Sokker, er Tirsdag Aften paa Veien mellem Serritslev og Hoved Kroe med Saddel og Ridedækken fundet løs og medbragt til Aarhuus. Den kan mod dette Avertissements Betaling og videre medgaaede Omkostninger faaes hos Vognmand. Søren Mikkelsens Enke i Aarhuus. Udvalgte Fortællinger af Hebel. Frit oversat af Algreen-Ussing, sælges heftet for 10 s. i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Haandbog for Juvelerer, Guld- og Sølvarbeidere af Hinnerup, 1ste Hefte. Danmarks gjeldende civile Lovgivning angaaende Apothekervæsenet, ved Dr. med. J. Jessen. Uldall, faaes hos Listige Paakund at Smuglere. af F. V. Andresen, Literatus, faaes for 3 Rbmk. hos Boghandlerne Jessen og Warberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Paa førstkommende Søndag bliver Confirmation i FrueKirke. Hr. Catechet Fønss prædiker til Høimesse. Confiri mationshandlingen forrettes af Hr. Provst Brix Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
No 138. den 3die October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Blandinger. Keiser Nicolaus har atter opdaget Underslæb ved sin Armee, men der tilføies, at det er bleven exemplarisk straffet. Han havde opdaget det paa følgende Maade: Keiseren gik en Dag langs med Fronten af sin Garde og standsede ved en gammel Soldat som han personlig kjendte. "Hvor gaaer det " spurgte Keiseren. - "Godt, Majestæt!" - "Hvordan synes Du om det her?" – "Godt, Majestæt!" Faaer J og saa Alting godt og rigeligt Soldaten stammede, endeligen sagde han langtrukket: "O ja, Majestæt Keiseren var herved gjort opmærksom. "Hvad faaer J om Morgenen spurgte Monarken. - "Brød, Majestæt." – "Og om Middagen Brød, Majestæt!" – "Og om Aftenen?" – "Brød, Majestæt!" – "Du lyver raabte Keiseren: Det er ikke muligt." Han vendte sig til de Øvrige, Alle bekræftede det. - Det var en ulykkelig Dag for mange, hidtil anseete Personer, der havde villet berige sig ved denne Leilighed, og nu derfor maa vandre til Siberien. Da Keiserinden af Rusland nylig gjorde en Lysttour til Fischbach, og hun passerede gjennem en Huulvei, syntes det Hs. M. Ledsagelse, som om der fornyedes hos hende en behagelig Tilbagerindring, og hun fortalte følgende: For 5 Aar siden havde just paa dette Sted hendes Broder, Kronprindsen af Preussen, mødt hende i et slet og ret schlesisk Kjøretøi, en lille Fjellevogn med et Lærreds Overtræk, som han havde valgt for at overraske hende. Han havde ladet hos de i den snevre Huulvei og foregivet, at der var gaaet noget istykker paa hans Vogn. Keiserinden kom, og Laqvayerne vilde uden Omstændigheder skaffe det fattige Kjøretøi afveien. Da sprang Kronprindsen udaf Vognen, og gik med den ham egne Komik hen til Keiserinden. J sin Forklædning blev han ikke kjendt, og da han kom nær hen til Keiserinden raabte han til hende: "Men, Charlotte, Hvor kan Du saaledes lade behandle mig og mit stakkels Kjøretøi," Overraskelsen var stor, og man loe saa hjerteligt, at det omstaaende Publikum uvilkaarligen loe med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Som mærkværdige Beviser paa Tidens forandrede Anskuelser kan anføres: at man i Spanien nu, langtfra som fordum at ære Geistligheden med blind Overtro og brænde Jøderne, tvertimod brænder de Første og gjør de Sidste til Finantsministre, (Mendizabal er som meldt en Jsralit. Dronningen har selv egenhændig paahængt ham Storkorset af Taarn og Sværd-Ordenen.) Den tyrkiske Gesandt i Wien, Achmed Ferik, har nylig været til Gjæstebud hos Prælaterne i Klostret Neuburg, hvor han skal have drukket som en Tydsker, og kun forundret sig over ingen Damer at see ved Bordet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J Rom blev den tredie Septbr. holdt en stor Procession for at bønfalde Himlen om at afvende de Lidelser (Cholera og Munkeforfølgelsen) som trykke Christenheden. Paven selv og alle Kardinalerne vare i Spidsen, og billedet af Maria delle Neve, som ikke. i mange Aar er blevet foreviist de Troende, blev baaret foran Processionen. J Livorno grasserer Cholera endnu meget stærkt omtr. 100 Dødsfald om Dagen. Ogsaa herfra udvandrede saamange Læger, at Regjeringen her som i Genua har maattet fratage alle dem som ikke vendte tilbage inden 3 Dage, deres jus practicandi. J Genuas Aviser læstes allerede en lang Fortegnelse paa saaledes afsatte Læger og Chirurger, hvoriblandt endogsaa findes Professorer ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Den Hannoveranske Avis fortæller fra Salzburg, at da Hertuginden af Berry forleden var i Jschl. traadte hun en Aften ind paa et Bal i det saakaldte Casino, som ogsaa var beæret med den russiske Storfyrstinde Helenas Nærværelse. Som Hertuginden var traadt ind i Salen, havde Storfyrstinden øieblikkelig reist sig, hvisket i Forbigaaende nogle Ord til Hertuginden, og hilsende de øvrige Gjæster, strax bortfjernet sig. Det havde naturligviis gjort en stor Sensation, og Dagen efter reiste Hertuginden bort. Den 10de Aug. om Aftenen saae en Søn af Architecten Bourla, som boer i Paris paa Qvai de Valmy, et Fruentimmer springe i Seinefloden. Han tilte strax ud af Huset og sprang i Vandet for at redde den Ubekjendte. Denne droges med ham, og Begge vare maaskee druknede, hvis ikke en anden ung Mand, der kom fra Caffehuset og saae Faren, havde kastet Kjolen af sig og sprunget i Kanalen. Jnden faa Minuter havde han bragt Fruentimmeret op. Nu vilde han ogsaa redde Hr. Bourla, men denne var imidlertid forsvundet, og først et Qvarteer efter blev hans Liig opfisket. Den anden unge Mands Opoffrelse blev skammelig belønnet. Jmedens han reddede Fruentimmeret, havde man stiaalet hans Uhr af Kjolen som han havde kastet fra sig paa Quaien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Præsten i Neuville=Sur=Escaut havde i nogen Tid bemærket, at hvergang han var i Kirken og prædikede, blev der stiaalet hjemme i hans Huus. En Søndag bad han derfor En af Menigheden imidlertid at passe paa Huset. Neppe havde Klokken ringet Menigheden sammen, før Opsynsmanden saae, at der blev stillet en Stige mod Præstegaardens Havemuur, hvorpaa en Mand kom tilsyne paa den og sprang ned i Haven. Denne Mand gik lige ind i Huset; men hvor forskrækket blev han ikke, da han med eet stod lige for en anden Person. "Hvad vil Du her," spurgte Opsynsmanden ham. - "Hvad vil Du da her" spurgte Manden, der havde sat over Havemuren. - "Hvad jeg vil svarede den Første troskyldig: Jeg vil, min Sjæl, beskjæle Præsten, og jeg troer, Du har det samme ifinde." Den Anden tilstod det. – "Nu, da det er saaledes fat," vedblev Opsynsmanden: "og Messen først nu er begyndt, saa kunne vi jo først gotte os ved en Flaske Viin, Vi har Tid nok endnu."De gik Begge ned af Kjældertrappen, men Opsynsmanden gav den forangaaende Tyv et saa vældigt Skub, at han styrtede ned, hvorpaa han slog Døren i Laas, og Tyven var fanget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J London, hvor Alt, baade det Store og det Smaae, drives til Yderlighed, besidder en Mand for Øieblikket en stor Sjeldenhed i sit Slags, som omtales i de engelske Blade, det er nemlig en i sine enkelte Deele fuldstændig og nøiagtig forarbeidet Damp Trykke-Maskine af Sølv og Staal, der ikke er større end at hele Maskinen kan staae paa en engelsk Shilling; Dampkjedlen til denne Lilleput Maskine er saa stor som et Fingerbøl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J London styrtede sig nylig en halt og gammel 60aarig Kone i Themsen for at drukne sig, men blev reddet. Hun elskede, og det en 70aarig Mand; men denne Troløse havde forsmaaet hende og giftet sig med en gandske ung Pige. Dette havde bragt den Gamle til Fortvivlelse, og hun vilde døe, som Werther, Hun transporteredes nu til et Arbeidshuus, hvor hun ved Spinderokken nok bringes paa andre Tanker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
Kjøbmand Browning i London bestilte nylig hos Mekanikus Wyn en Hængelaas, som han trængte meget til. Wyn lovede ham den til førstkommende Løverdag. "Kan jeg stole paa det spurgte Browning ham med alvorlig Mine: Thi hos mig maa man være punktlig." – "De kan forlade Dem derpaa svarede Wyn: Jeg skulle da imidlertid være død.""Nu vel!" - Men Løverdagen gik forbi og Laasen kom ikke. Browning lod strax sætte følgende Avertissement i de Londonske Aviser: "Kunsterne i Almindelighed og Mekaniken i Særdeleshed have i disse Dage lidt et stort Tab: Hr. Wyn, en udmærket Mekanikus, er i denne Uge død efter et kort Sygeleie."- Dagen derpaa kom naturligviis Hr. Wyn gandske bestyrtset løbende hen til ham. For een Dags Ophold maatte han i 14 Dage gjælde for død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J et af det zoologiske Selskabs sidste Møder i London fortaltes følgende Curiosum: En sort Hans blev i Nærheden af Huset hvor den hørte til, grebet af en Ræv, men atter befriet af en tililende Tjener. Den var bleven betydeligt saaret og havde mistet Halvdelen af sine Fjær. Efterhaands faldt de andre sorte Fjær ogsaa af, og Hanen blev gandske hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
J Landsbyen Wonneberg nærved Danzig er man forleden ved de russiske Gardetroppers Ankomst bleven bekjendt med et gandske mærkeligt Tilfælde. Medens Beleiringen i Aaret 1807 havde nemlig hos en Gaardmand Schulz deri Byen været indqvarteret en russisk Soldat, som ved sit Forhold havde saaledes erhvervet sig sin Verts og hans Families Yndest, at de rørte skiltes fra hverandre. J Beleiringstiden 1813 faaer samme Bondegaard atter russisk Jndqvartering, og blandt Mandskabet befinder sig igjen hiin endnu i god Erindring værende Soldat. Atter skilles man ad med rørte Hjerter, Freden vender tilbage, de gamle Gaardfolk døe, 22 Aar passerede den store Tidsbane, de daværende Børn, som den Jndqvarterede havde leget med i Aarene 1807 og 13, ere nu voxede op til Mænd og Koner, og man har længst forglemt hverandre. Men Tilfældet har bevaret sin Hukommelse. Thi da Wonnebergersogn ved den forleden skete Gjennemmarsch af de keiserl. Gardetropper fik et Compagnie deraf i Jndqvartering, er iblandt de 10 Mand, som komme i den schultziske Bondegaard, en gammel Underofficeer, en høi Mand med Ar i Panden, Ordenstegn paa Brystet og Tjenestehæderstegn paa Armen. Yderst rørt betragtede han sit Qvarteer, thi denne Underofficeer var ingen Anden end hiin Jndqvarteering fra 1807 og 13. Langt borte fra sit Fædreland havde Tilfældet saaledes tredie Gang ført ham i eet og samme Qvarteer, og et Tidsrum af 28 Aar. ligger derimellem
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
En Fuglekræmmer i Jmst (i Tyrol, der ogsaa beskjæftiger sig med at afrette Fugle, eier for Tiden tolv Kanariefugle, der synge Arien: "Fryd dig ved Livet med en Præcision som øvede Chorister. Paa et givet Tegn af Fuglekræmmeren gjør en Kanariefugl Begyndelsen, og strax falde de øvrige ind med deres Stemmer, og synge saaledes meget harmonisk Visen ud til Tilhørernes største Forundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-03
En ung Jsralit, født i Rodelheim ved Frankfurt, reiste for 33 Aar siden til Amerika som Handelsbetjent, da Omstændighederne gjorde ham det vanskeligt at komme fremad hjemme. Skjøndt han ankom fattig til den nye Verden, lykkedes det ham dog ved Flid og Driftighed at gjøre store Forretninger der. For Øieblikket er han i Spidsen for et af de første Handelshuse i New=Orleans, Hermann & Comp., og i Besiddelse af flere Millioner. For nogle Uger siden besøgte han sit Hjemsted, i den Hensigt at betænke sine talrige Side=Beslægtede. Han har anviist disse en Sum af 150,000 Gylden som Capital, for ved Hielp af den at bringe deres Haandteringer i Veiret, desuden har han disponeret, at de Medlemmer af hans Familie, der ved deres fremrykkede Alder trænge til Ro, af et Frankfurter Bankør=Huus faae en anseelig Understøttelse i periodiske Renter udbetalt for Livstid, Nu er han vendt tilbage til New=Orleans. Ogsaa i Wien have Jøderne aabnet den længe tillukkede Port for Ære og Værdigheder, om det er skeet med en Jern= eller Guldnøgle, det vide vi ikke. Jacob Brandeis af Fürth er den Lykkelige blandt Jsraels Folk, som nylig er den allerførste Mosait i hele den østerrigske Keiserstat der har erholdt statsborgerlig Rettighed. Han boer i Wien.