JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Aalborg den 21. Julii. Fortsættelse af Forordningen, angaaende Tobaks=Handelen, Forarbeidningen og Plantningen i Dannemark. (See forrige No. 28) 3) Det skal derimod ganske være forbudet alle andre, enten i Kiøbstæderne eller paa Landet, at drive nogen Slags Handel med fabrikerede Tobakker, under Varernes Confiskation, samt en Mulct til Angiveren af 10 til 50 Rdlr. efter Personernes Omstændigheder og Qvantiteters Beskaffenhed, til hvilken Ende Dommen først maae indsendes i Kiøbenhavn til Commerce=Collegii, men andensteds til vedkommende Stiftamtmands eller Amtmands Approbation, hvormed det skal forblive. Og dersom nogen, som paa ovenmældte Maade haver Tilladelse til Tobakshandel, befindes at forhandle og udsælge andre end foranførte, samt med behørig Stempel forsynede Sorter Tobak, skal han, foruden 50 Rdlrs. Mulct til Angiveren, samt Varernes Confiskation og andre Bøder, efter Told=Anordningerne, miste for bestandig sin Rettighed til at sælge og forhandle Tobak. 4) Skulde ellers nogen, som haver efter foranførste Bestemmelser Rettighed til Tobakshandel, satte grundet, Mistanke om, at nogen Uberettiget forhandler noget Slags Tobak, eller at en berettiget Tobakshandler sælger utilladt, eller ustemplet og ufoltoldet Tobak, da kan, naar Angivelse derom skeer, og sandsynlige Formodninger tilkiendegives, efter Omstændighederne Jnqvisition hos den Mistænkte tillades og foranstaltes, i Sielland af General-Toldkammeret, og i de andre Provindser, enten ligeledes fra bemældte Kammer, eller, om Sagen ei taaler den Ophold, da af vedkommende Stiftamtmand og Amtmand.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
(Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Ved sidste Præstevielse, som her i Fredags den 14. hujus blev holdet i Budolphi Kirke blev trende hæderlige Mænd indviede til det offentlige Lære-Embede, disse vare: 1. Hr. Søren Christian Luffe, fød i Reisbye udi Riber. Stift 1744. den 28 Febr., hvor hans Fader da var Sognepræst, blev dimitteret fra Ribe Skole 1765. og den 19. Maji d. A. allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Horne og Asdal Meenigheder i Horns Herred. 2 Hr. Christian Bastian Wegner Leth, fød paa Lundegaard i Fyen 1750. den 15 April, var en Søn af afg. Cancellieassessor og Herredsfoged Leth, dimitteret fra Odense Skole 1765 og af H. M. allernaadigst kaldet den 2 Junii d. A. til Sognepræst for Jegindøe Meenighed i Reus Herred. 3 Hr. Johannes Høyer, fød den 24. August 1760 i Schyum Præstegaard, hvor Faderen Hr. Christen Høyer er Sognepræst, blev privat dimitteret til Academiet 1776. og den 21. April d. A. allernaadigsk confirmeret at være Capellan pro Persona for Thisted og Til stad Menigheder i Hundborg Herred. - Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen havde i trende foregaaende Ordinations Taler over Text. af Coloss. 1. p. 27. 28, fuldstændig oplyst og forklaret samme og sluttede nu disse fine aanderige Betragninger med nogle grundige Anmærkninger for Evangelii Prædikantere til at indrette deres Prædiken og Christo efter Pauli Anviisning, (et Udtog heralskal følge i det Maanedlig Tillæg) Til Forretningen intime rede den residerende Capellan Hr. Vandall over 1. Thessal. 3. v. 10. og deraf forestillede: Hvorledes det er en redeligsindet Lærers fornemste Ønske og Øiemeed, at befordre sine Tilhøreres sande Lyksalighed. a) Vedat vinde deres Kierlighed og Fortroelighed. - b) Ved at rette og afhielpe de Mangler der findes hos dem. 2 Cor 10. 11. 1. Thessal. 5. 14. - Af Ordinatis prædikede Hr. Høyer over den forelagte Text 1. Cor. 1. v. 23. 24. -
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Døde. nepræst til Wilbye og Tiset, Hr. Christen Nielsen Stanning, Den 13, hujus udi Aldrup Mølle ved Aarhuus, forrige Sogi sit 55. Aar. Den 20, der i Byen, Vertshuusmand, Mikkel Christensen Torp, i sit 63 Aar, fød d. 14. Maji 1724. Grovsmed, Sr. Christen Madsens Hustrue, Maren Jepsdotter TunHegelunds Enke, Dorothea Maria Pedersdotter, 66 Aar. gelop, 50 Aar. Afgangne Mester Skræder, Mikkel Ditleysen ren Hausen, 29 Aar. Mousqveteer af det Aalborgske Regiments 2. Compagnie, Sø
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Bekiendtgiørelse. Hos Bogbinder Enken Mad. Jessen i Aarhuus kan faaes til Kiøbs følgende Skrivter:
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Samling af de udkomne Kongel. Forordninger, Placater og Rescripter m.v. Geistligheden an Efterretning om Brødre=Unitetet og det nye gaaende, over Lovens 2. Bog, udi 2de Deele 1 Rdlr. 2 Mk. Establissement paa Christiansfeld = Haand=Tabel over det stemplede Papiir, tillige 3 Mk. med Tarif over den Kongel. Danske Mynt vægt, m.v. Lomme Bog for Bønder, indbunden = 12 s.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Det moersomme Gravspil, oplyst ved de sædvanlige Figurer med Underretning om Spilkemaaden.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Samme Skriver ere ogsaa her i Aalborg Bogrykkerie at faae til Kiøbs for samme Priis. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
NB.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Jnder Dato 30. Junii sidstafvigte, haver Hans Ma hvilket derfor herved til Vedkommendes Efterretning vorder be paa at holde Kroe og Vertshuus i Hals Bye i Aalborg Stift, jestæt allernaadigst forundt Otte Bech, Bevilling, kiendtgjort. Jm nogen her i Aalborg skulde have Lyst at ville legge sig. efter Sprog, saasom Latin, Fransk, Engelsk og Tydsk, eller og vilde have unge Mennesker underviste i det de kunde behøve til deres Opdragelse; da har jeg foresat mig for det første, at giøre et Forsøg med at give Underviisning deri Timeviis, eller hvorledes man derom kan komme overeens, enten i Huset hos dem, som ville lære, eller hos mig selv i mit Logement hos Sr. Rigelsen i Maren Turisgade. Hamming. med rummelig Gaardsrum og Aarvand forsynet, og bliver kuns 6 Fag, beliggende i St. Hans Gaden, opmuret, teglhængt, Øl tion her i min Gaard tet ved Østerport, sælge et Huus af Mandagen den 7 August. næstkommende, lader jeg ved Aucden ene Gang Auction. - v. Bülow.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
En ern Bielægger Kakkelovn med dito Fod og fire messing S Knapper, faldbydes; Anviisningen gives i Algaden Nr. 351. ene Ende og en stor dreven sølv Knap paa den øvre Ende med fire I funden et bruun Spanskeer med en sølv Ring paa den Under Renovation paa et af mine Giæste=Kammere er af Pigen, Bogstaver N. H. S. R. som herved 3 Gange indføres til Oplysning i de Aalborgske Efterretninger, paa det dens rette Eier kan erholde den tilbage, imod dette Avertissements Bekostning. Aalborg den 18. Julii 1786. Christen Hiørring. Natten af sin Tieneste hos Jens Aasenterp i Wrendsted, mellem 11. og 12. Julii a. c. er ulovlig undvigSogn, Jens Jensen Rugtved af Hæstrupgaards Reserva=Mandskab, 22 Aar gammel, 62 Tomme høi, og ved Undvigelsen iklæd, en blaa Vadmels Trøie med metal Knapper, et Par gamle gule skind Buxer, et par blaa Strømper og Træskoe paa Fod derne, og endelig en gammel Hat paa Hovedet, og da han siden den Tid ikke har været at opspørge, ei heller indfundet sig i sin Tieneste, saa bliver han herved i de Aalborg Jydske Efterretninger 3de Sinde i Rad efterlyst, med alvorlig Advarsel igien at indfinde sig i sin Tieneste, saafremt han ikke som Deserteur vil vente sig straffet og anseet. Jligemaade anmodes ærbødigst og tienstligst alle vedkommende, saavel af civil som militair Stand, som bemældte Jens Jensen Rugtved enten maatte forekomme, eller paa anden Maade bringe hans Opholdsted i Kundskab, at Personen da maatte blive anholdt Eieren Hr. Justitsraad Wilsbech til Seiglstrup derom underretted, som til Takke betaler alle paa hans Anholdelse anvendte Omkostninger, og strax Anstalter Personen afhented. Til behagelig Efterretning mældes, at han af Statur er jevnfyldig og mørkladen: Ansigted, seer godt ud, har sort Haar og sorte Øinebryne. Seiglstrup den 13. Julii 1786. Ole Thidemand Callundann, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1786-07-21
Næstkommende Mandag Eftermiddag den 24. Klokken 2 SlesAl vorder bortsolgt ved offentlig Auction paa Madame Qvistes Viinkielder her i Aalborg, en Ladning Tømmerlast, hidbragt fra Tønsberg af Skipper Jan Sann, Ladningen bestaaer af forskiellige Sorter stort og smaat firehuggen Last, samt Lægter, Bord, Spirer med videre, der alt tilligemed Conditionerne paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjort. Maa Asdahl Gods i Vensyssel er ved Døden afgaaet i Aalbech Bye, Raaberg Sogn, Thomas Madsen Bruuns Hustrue, Maren Andersdotter, disses Fælleds Boe, som befindes maadelig, er paa lovlig Maade registeret og vurderet; men da det er anmældet, at den Afdøde skal have havt en Syster, navnlig Johanne Andersdotter, som før har boet ved Bangsboe Strand og der er død, samt efterladt sig Børn: En Søn Anders Sørensen, der formodes skal være i Kiøbenhavn, En Dotter, Maren Sophie Sørensdotter, gift med Mads Thomsen ved Bangsboe Strand, foruden 2 andre Systre, Kirsten Andersdotter og Magrethe Andersdotter, som begge, saafremt de er i Live, ogsaa troes skal være i Kiøbenhavn; saa har man resolveret for dette Skifte sluttes offentlig, at bekiendtgiøre Dødsfaldet i de Aalborger og Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og med det samme at indkalde bemældte Arvinger og fleere om ere til myndige paa egne og umyndige med Værger, til at møde herpaa Gaardens Skriverstue i Dag 6 Uger den 21, August, om Formiddagen Klokken 10, da bemældte Skifte forventes sluttet. Credi= og Debitorer indkaldes og til samme Tid, saafremt nogen af det Slags maatte være, til denne Stervboe. Asdahl den 10. Julii 1786. Christen Borup, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Paris. Her er udkommet et periodisk Skrivt, under Titel les lunes du cousin Jacqves, som giver et Efterlignelses. værdigt Mynster i den Kunst at trykke lidet paa en stor Plads, f. Ex. i November Maaned indfalder alle Sieles Fest da fete de Morts) derfor staaer der ikke andet paa 3 heele Sider end 3 Bogtrykker Stokke med Dødningehoveder, som ere indsluttede med forkeerte Commata. J en liden Correspondence, udtrykkes den Omstændighed, at to Breve bleve ubesvarede, saaledes: de Sider, hvorpaa Svarene kunde have staaet, bleve in Blanco. Enkelte Sider ere opfyldte med Stræger og Puncter og nogle faa Ord, andre med sorte Prikker alene, og een Side er trykt skraa ned, for en Forandrings Skyld, som der staaer i Notten. Her i Dannemark staae vi tilbage i denne Kunst, som i saameget andet, skiønt man i nogle Comoedier sporer godt naturligt Anlæg til den. I dette Skrivt findes denne Beskrivelse over Mængden af Forfattere i Paris. "Jeg tilbød, siger han, "Theater=Selskaberne en liden Comoedie; men da jeg forsikrede Directeurerne, at det var et fortræffeligt Stykke, gav de mig til Svar, at de havde endnu 1500 fortræffelige Stykker at spille, inden Raden kom til mit. Endnu den selv samme Dag havde 78 Antores mældet sig med fortræffelige Stykker. Er der da saa mange Forfattere, sagde jeg til dem, fuld af Forundring. Ol svarede de, vi kiende 45000 i Paris som giøre lutter Theaterterstykker, og lutter fortræffelige. I Dag kan der f. Ex. ikke falde et Æble paa Jorden paa Parterret, saa tæt er det proppet med Autores; i Logerne seer man lutter Autor=Ansigter, Amphitheatret er fyldt med Autores, Parqvettet vrimler af Autores, i Coulisserne regner der Autores, i vore Corridors støde vi os næsten Næserne af og Albuerne itu paa Autores, med eet Ord, " paa høire og venstre Side, for og bag os lutter Autores.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Madrid, den 20. Junii. Hvor nyttigt det er, at der i alle vel indrettede Stater, som begrændses af Have, og paa hvis Kyster forefalde Strandinger, findes erfarne og duelige Dykkere, har man nu her lært ved Leilighed af det ved Peniche forulykkede rige Portugisiske Skib, der, aleene af Contanter, Sølv og Guld, havde nogle Millioner inde. Naar man skal hente fremmede Dykkere, ere de ofte seent at erholde, dyre at beholde, og usikkre at bruge. Her forskrev man den Engelske Dykker Braitwait, og hans to Sønner, just dem, som ved en Dykke=Maskine havde optaget Kanonerne ved Gibraltar, men de gjorde denne uhyre Fordring, at de vilde have af de myntede Penge 10 pro Cento, af det i Kister 5 pro Cento og af Kobber en Trediedeel. Man lod dem da gaae, og brugte vore egne Dykkere, hvilke uden fremmed Hielp, have bragt alting i Stand med den største Troeskab, og uden ubillig Belønning. Til Siguinuela, en Bye ikke langt fra Valladolid, blev en Præst af 2 Beneficiater, imod hvilke han havde vundet en Process, af Had forgiftet ved den hellige Nadvere, i det at de havde blandet Skarntyde-Saft i Vinen. Han følte strax Forgiftelsen ved en Brænden i Livet, gik fra Alteret, og drak Olien af en stor Kirke=Lampe, hvorved han bekom en hæftig Brækning, og saaledes blev reddet og befriet fra Giften. Begge Beneficiaterne sidde nu i Jnqvisitionens Fængsel. Man har gjort Monarken det Forslag, at Embedsmændene, for at kiendes fra andre, skulle være et vist Tegn, efter Hans Majestæts Bestemmelse, saasom man holder for, at det i Almindelighed er godt, og for Tienesten fordeelagtig, om Embedsmændene allevegne vare kiendelige. Avignon, den 20. Junii.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Da en Tartane, som gik fra Marseille til Genua nyelig blev angreben af en Algiersk Corsar, og Barbarerne, der vare oversprungne ved Entring, vare i Begreb med, at bemestre sig samme, saa greb Fruen af Frenoysom geleidede hendes Gemahl paa denne Reise, fat paa en saaret Søe=Soldats Sabel, og førte den saa eftertrykbelig imod Søe=Røverne, at Skibsfolket ved dette besynderlige Exempel bekom nyt Mod, og slog Barbarerne tilbage. Stormesteren af Maltha har, for at belønne dette skiønne Exempel paa qvindelig Tapperhed, tilsendt hende et Par Armbaand af skiønne Rubiner, og Marqvis af St. Christeau kronede Hende fra sin Side med en Laurbærkrands. Dronningen har forlangt og erholdet denne Dames Portrait, London, den 4 Julii. Det er forskrækkeligt, hvilken Capital af umyntet, ja myntet Guld og Sølv, China aarlig opsluger. Havde Europa en almindelig Formynder, der skulde paasee dens almindelige Tarv, saa vilde der vist skee en Stræg i Chrinesernes Regning. Nu griber saa mange Nationer efter den Handelsfordeel, som de kunde tilbringe sig fra deres Med Nationer, men Chineserne løbe af med Fordeelen i det Heele, og have Aarsag at udlee Europæerne i deres Hierter. - Vort ostindiske Compagnie afgiver nu et nyt Beviis paa hiint store Afløb; thi i det at samme nu omstunder behøver en langt større Qvantitet Thee, end forhen, og da denne Vahre ikke er at bekomme anderledes end imod contant Betaling i Guld eller Sølv i Stænger, som først her i Europa skal indkiøbes, saa har Compagniet for denne Aarsags Skyld, maatte nødes til at forøge dets Capital med to Millioner. Det er Hollænder, ne, der hemmelig have understøttet Hyet Saib, og hiul pet ham til at styrke Tippe Saib. Og i Almindelighed er den hollandske Jnteresse siden den sidste Freds Slutning temmelig tilvoxet i denne Verdens Deel, i sær ved det at de have sluttet adskillige fordeelagtige Tractater mod Rahljahrne paa de Malabariske Kyster. Det er Gouverneuren af Batavia, og Landfogden eller Hovedet paa Colombo, som skal have understøttet Hyet Saib, og tilsendt ham Hollandske Ingenieurer og andre Officerer.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Det er bekiendt af det, som forhen i det offentlige Tidender er bleven mældet, at Lord Georg Gordon efter Lovenes Strænghed, er i Fare for at vorde arresteret, og det er Ertz Biskoppen af Canterburg, som har Magt til at lade ivæksætte denne Arrestering. Men Ertz Biskoppen vil ikke betiene sig af denne Magt, saasom han anseer den for en Misbrug. Meget meer har han fattet det Forsæt, at giennemsee det heele Corpus af Engelands kirkelige Love, og at faae udjaget deraf alle de Urimeligheder, som ere imod Fornuften og et frit Lands Constitution. Denne Beslutning geraader Ærke=Biskoppen til megen Ære, og forsikkrer Lord Gordon tillige hans Frihed.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Cassel, den 5. Julii. For at befordre den offentlige og ordentlige Handel med Uld, og forhindre, at den ikke underhaanden af For prangere paa Landet skal vorde opkjøbt, hvorover de uld brugende Haandværker og Manufacturer maatte i en meere end een Henseende lide; er nu den befaling her udgaaet, at ved den nu forestaaende August Messe, skal der igjen holdes Uldmarket, ligesom Fordum var Skik og Brug, og i Steden for at samme da var indskrænket alene til den første Messe=Uge, skal det nu udstrækkes til de 2 Messe=Uger.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
London, den 7. Julii. Den berømte Søe=Helt, Lord Rodney, og GeneralWaughan, som erobrede St. Eustatius, ere af Lorderne i Appellations=Commissionen blevne tildømte at give de Herrer Linden og gram, den første 120000, og den anden 1000 Pund Sterling Erstatning for de af dem forbemældte Herrer, paa St. Eustatius confisqverende Effecter. - Det Ostindiske Compagnies Gield beløber sig henved 9 til 11 Millioner Pund Sterling. Derimod bedrage Jndkomsterne i Bengalen sig aarlig til 4 1/2 Million. saa at næsten en tvaarig Jndkomst kan afgiøre Gielden.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Aalborg, den 28 Julii. Slutningen af Forordningen, angaaende Tobaks=Handelen, Forarbeidningen og Plantningen i Dannemark, (See forrige Nr. 29) 2) Til Beviis om dette Vilkaars Opfyldelse skal Lauget i Kiøbenhavn ved sin Oldermand samt i øvrigt enhver Entrepreneur og Tobakspindermester til hvert Steds Magistrat, og, hvor ingen er, til Bye=Fogden, aarligen ved hvert Aars Udgang og for første Gang udi indeværende Aars December Maaned indsende, enten et Tingsvidne, om hvor stor Plantage de have dyrket i det forløbne Aar eller en Qvittering fra den Mand i Fridericia, af ham de have, i Stedet for selv at plante, indkiøbt Fridericia Blade; hvilken Qvittering skal af Magistraten i Fridericia, efterat være for Kongens Amtmand sammesteds præsenteret, og, i Tilfælde af Tvivlsmaal om Salgets og Kiøbets Rigtighed, foranstaltet undersøgt uden Betaling paattegnes og attesteres; thi i Mangel af saadant Beviis enten om Plantage eller Fridericia Tobaks=Kiøb, skal for hver 5000 Pd., som ikke er indkjøbt, eller for hver Tønde-Land, som ikke er beplantet med Tobak, erlægges en Mulct af 50 Rdlr. 3) Magistraten eller Byefogden paa ethvert Sted, hvor Tobaksfabrikker gives, skal være ansvarlig for, at disse Beviser eller Mulcter ved Aarets Udgang indkomme, for derefter igien strax at indsendes til General LandOeconomiet og Commerce=Collegium.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
4) De Fabrikanter, som have erholdet Privilegium, paa allerne at skiære og præparere Snustobakker, skal være befriede for, al Plantning, men de skal for hver Skiærekniv, som de holde i Arbeide ved deres Fabrikation, aarlig ved hverts Aars Udgang betale en Afgift af 4 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
5) J Kiøbenhavn skal Tobakspinderlaugets Oldermand og Bisiddere have Indseende med, hvor mange Skiære knive enhver Snusfabrikant holder i Arbeide, samt derom ind give en Fortegnelse til Magistraten; men dersom nogen priviligeret Snustobaksfabrikant skulde befindes paa noget andet Sted, skal hvert Stæds Magistrat eller Byefoged derom lade giøre Undersøgelse; hvorefter Afgivten, 4 Rdlr. for hver Skiærekniv, af Magistraten indkræves og indsendes ved Aarets Udgang til General Land=Occonomie og Commerce=Collegium. 6) Det maae i øvrigt ei allene være alle og enhver tilladt, saavel i Kiøbstæderne, som paa Landet, at plante Tobak efter eget Godtbefindende, men endog at sælge deres avlede Blade baade i Byerne og paa Landet, foruden at de til egen Benyttelse maae bruge og anvende deres Tobaksblade paa den Maade, som de selv bedste veed og kan, saa længe alene ingen ordentligen fabrikmæssig Tilberedning dermed foretages; da de ellers i dette Tilfælde og saafremt de Blade, som sælges, gives nogen Tilberedelse, som er uden for raae og tørrede Blades naturlige og sande Egenskaber, skal være forfaldne i den Mulct, som for ulovlig Fabrication er dicteret m.v. Hans Majestæt har under 14 hujus allernaadigst bestilt Caract. Secund=Lieutenant von Hanning ved det Aalborgske Jnfanterie=Regiment til virkelig Secund=Lieutenant, og Fændrich a la sulte v. Mudderspach til virkelig Fændrich. (Jndsendt.) Faaret og Kaadyret. F. Siig mig, stakkels Cuion, hvorfor flyer du saa meget for Mennesket, og giør dig Livet saa suurt, da du dog ligesaa vel som jeg, kunde have din rolige Vinterføde. -R. Det er godt at høre, et tosset Faar taler, som ved al sin bange Natur ikke har Forstand til at undflye og skiule sig, men maae villigen lade sig slaae og slagte af sit venlige Menneske. -F. Hvor gammel bliver du vel, stolte Nar, finder han dig ikke alligevel, naar han har Lyst til dit Kiød, og dræber dig med desstørre Triumph over din indbildte Frihed; derimod pleier jeg mig stedse under hans Opsigt, ubekymret og naar min Time kommer. -R. Det maae nu være, hvordan det vil, saa antager en Kavaleer ikke en gemeen Domrians Tænkemaade. Jeg skaffer mangen brav Ridder nok at bestille, hvorimod kuns den laveste Classe af Mennesker giver sig af med dig. -F. Hvor kan en saa daarlig Cuion kalde sig en Cavaleer: - de fortiener for deres nedrige Poltronerie den største Foragt, min sultne Herre, tilmed er det ikke sagt, at Rideren selv vil umage sig med Dem, da han ogsaa kan lade Dem fælde ved sine Trælle, dersom ellers ikke en anden gemeen Tyv gjør Ende paa Dem. - Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. Den 26, hujus indsendt Den 27, befandtes i Cassen med Hosskrivt: Til Fattige og meest Trængende N. S. = 1 - Nok i løse Penge med Hosskrivt: Den almægtige Gud hielpe mig og ledsage mig ved sin gode Aand, at jeg maae fuldende min Reise til Fornøielse og Vedkommendes Vel =Er 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Døde. Den 2 hujus i Randers Kiøbmand Peder Hansen, 44 Aar Den 10. Hr. Michel Budtz, Birkedommer over Frisenvold og Calløe Birker, i sit 63 Aar. Den 11. Feldbereder Mester Søren Frederichsen, 32 Aar. Den 12. Bogbinder Cariin, 26 Aar. J Fausing Præstegaard Sognepræsten Hr. Brandts Hustrue, Mad. Brandt. Den 23 her i Byen Giertrud Jensdatter, 40 Aar. Den 25. Mester Snedker Jens Holms yngste Søn, Hans Peter, 14 Dage gammel. Den 27. Podemester B. Dochedals Søn, Laurs Christian, i 3 Aar, for den 7. Junii 1784. død af Kopper.
Jyske Efterretninger, 1786-07-28
Bekiendtgiørelse. C. 7. 1786. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At Vi efter Andreas Kier, adjungeret og suceederende Herredsfoged udi Hads og Ning Herreder, og Henrich, Møller, Birkedommer ved Resen Birk, i Vort Land Norre Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de som befalede Kommissarier i Os elskelige Kammerherre Greve Trampes Opbudsboe, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger, den Viborger Samler, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercurii, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre, udi fornævnte Kammerherre Greve Trampes Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmælde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne derefter ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 21. April 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Herredsfoged Anders Kier og Birkedommer Henrich Møller, Bevilling, at maae som befalede Kommissarier, indkalde Creditorerne udi Kammerherre Greve Trampes Opbudsboe. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre Jyllands=Landsting Onsdagen den 17. Maji 1786. under No. 15. Lautrup. Gierulf. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst inden Høielef Birketing Onsdagen den 24. Maji 1786. testerer. H. Møller.