JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-17
America. Efterretningerne fra Teras og den mexicanske Armee gaae til Slutningen af September Maaned, "Louisiana Courier, meddeler en Beretning fra Matamoras af 19de f. M., ifølge hvilken 4000 Mand mexicanske Tropper dengang opholdt sig der, blandt hvilke der skal være nogle godt organiserede Afdelinger; men den største Deel mangler baade Klæder, og Skoe. Den hidtilværende Over-General, Urrea, var kaldt til Mexico, for at forsvare sig mod den Beskyldning, at han havde søgt at ophidse Tropperne mod den nuværende Regjering til Bedste for Foederal-Forfatningen af 1834. Jkke destomindre beholdt han Over-Commanden, og angav som Grund derfor, at Regjeringen endnu stod i hans Gield for den Sold, han havde foreskudt Tropperne; da han er elsket af Soldaterne, vil det være vanskeligt at bortfjerne ham fra Hæren. - Af et tidligere Brev fra Matamoras, af 2den September, seer man, at Regjeringen havde udnævnt General Bravo til Armeens Over-Befalingsmand, og at denne skulde den 11te September afgaae fra Mexico til sin Bestemmelse. Det nye Feldttog mod Teras skulde aabnes den 11te November med 6000 Mand, som man haabede at kunne bringe sammen. – Efterretningerne fra selve Teras ere daterede fra Velasco og angive den texanske Armees Styrke omtrent til 2,500 Mand, paa den anden Side af Rio Grande stode Mexicanerne ligeoverfor dem. General Houstoun var virkelig udnævnt til Teras's Præsident, Vartolomed Pages, som havde gjort et uheldigt Forsøg paa at flygte, skulde stilles for en Krigsret, og bliver formodentlig hængt som Spion (en tidligere Beretning om, at Sta. Ana havde gjort et lignende Forsøg, grunder sig formodentlig paa en Forvexling af Navnen). – En Correspondent i Times" (den saakaldte Genfer-Reisende) mener, at alle Mexicanernes Forsøg paa en Gjenerobring ville strande, og at, hvis Roligheden blot opretholdes i Texas indtil de forenede Staters næste Congres-Session, der aabnes i Begyndelsen af December, vil Anerkjendelsen af Teras's Uafhængighed fra de forenede Staters Side, ei længer blive underkastet Vanskeligheder, hvilket dog ikke vil formaae at tilfredsstille Land-Speculanterne, fra hvem, ifølge hans Anskuelse, Jnsurrectionen egentlig er udgaaet, da disse ønske at Teras skal forenes med de nordamerikansk Fristater. – Men skulde det komme til en sa Forening, da var Mexicos Skjæbne afgjort og Spaniernes Herredømme i dette Land forbi. En kraftig fra Norden af indvandrende Befolkning vilde da snart overvinde de sløvede Sydlændere. J en saadan givenhed troer dog den Genfer-Reisende ogsaa at maatte søge en Opløsning af den nordamericanske Union, og erklærer Spørgsmaalet og Slavernes Emancipation eller Jkke-Emancipation, der, som bekjendt, for ikke længe siden truede Unionen med Fare, for den Aarsag, der under de da indtrædende Omstændigheder afgjort maa blive fordærveligt for samme.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
De nyeste Efterretninger fra Canada, fra Montreal af 14de, og fra Quebee af 11te f. M., giendrive det udspredte Rygte om Opløsningen af NederCanadas Colonial-Forsamling. Lord Gosford har kun prorogeret samme.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Apotheket i Ribe med Filialapotheket i Løgstør har Hr. Apotheker Otto Fabricius Ramsing solgt til Hr. Cand. Pharmaciæ Frederik Vilhelm Aabye forden Kjøbesum 13,000 Rbd. r. S. Kjøberen tiltræder strax Apothekernes Drivt.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
J Fredags Af Odense, den 14de November. - tes gav Organist P. Foersom senior, der i de 46 Aar, han har været Organist ved St. Knuds Kirke har erhvervet sig et meget hæderligt Navn som fortrinlig Orgelspiller af en udmærket Skole, paa Klubbens Concertsal en talrigt besøgt Concert, der ved sit særdeles velvalgte Jndhold – Arbeider af Gluck, Mehul, Mozart, Phanty, Romberg, Zink o. Fl. maatte vinde meget bifald.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
J Løverdags Middags, den 12te, udbrød pludselig en Jldebrand i den, omtrent 3/4 Miil herfra beliggende Landsby, Paarup, ved hvilken Rasmus Rasmussens Enkes Selveiergaard – en af de største i Byen, aldeles afbrændte. Uagtet Vinden blæste temmelig stærk, lykkedes det dog at redde de omliggende Gaarde fra Branden. Da denne opkom midt paa Dagen, var Beboerinden dog saa heldig at faae hele Besætningen, en halv Snees Heste og en Snees Køer, reddet. Tabet er imidlertid betydeligt for den brandlidte Enke, da fem eller sex Vogne, foruden alt øvrigt Avls- og Mejerie-Jnventarium, saa og en betydelig Deel Linned, samt den hele Avl af utorsken Sæd saavelsom Fodring og Ho, hvoraf Jntet var assureret, blev et Rov for Luerne, og Gaarden desuden var lavt forsikkret.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Aarsagen til Branden, som opkom i en Udbygning, der afbenyttedes til Tørve- og Foderhuus, har som sædvanligt ikke været at opdage; men formodentlier den bevirket ved Uforsigtighed.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Kjøbenhavn, den 17de November. J Nr. 90 af Hr. Overkrigscommissair Østs "Materialier til et danske, biographisk literarisk Lexicon findes følgende Udtog af et Skrivt, som denne Tidendes Redact, endnu ikke har modtaget: "Director for Sorø Academi, Hr. Dr. Estrup, Etatsraad, Ridder af Danebroge o. s. v., har til Randers lærde Skole skjænket en Obligation paa 600 Rbd. (der med Renter skal vore til 750 Rbd.) Dette Legats Bestemmelse er fastsat ved en kongelig confirmeret Fundats af 24de Mai 1834, indført i Rector Flemmers historiske Efterretninger og Randers lærde Skole", andet Hefte, 1834, S. 5860. 64 sørger for Vedligeholdelsen af Hædersmindet over Stifterens Fader. §7 bestemmer: "Da Giveren ved at skifte dette Legat til Randers lærde Skole, hvorfra han selv er dimitteret, har ønsket, at hans Families Navn maa blive i god Erindring ved en Skole, hvis Rector hans afdøde Fader, Magister Peder Estrup, var i femten for ham og Skolen lykkelige Aar, skal Legatet bestandigt kaldes og benævnes det Estrupske Legat.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Kjøbenhavn, den 17de November. Af de med Posten i Morges Kl. 7 1/2 ankomne Tidender, meddeler vi vore Læsere de vigtigste Nyheder. Frankerig. - Hertuginden af St. Leu, som, idet hun tillige paakaldte Dronningens Bistand, havde ansøgt Kongen om Benaadelse for hendes Søn, skal have faaet Løvte derom, dog under den Betingelse, at hun selv forlader Svejz og opslaaer sin Bopæl, en længere Afstand fra Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Spanien. Efterretningerne fra dette Land, ere som sædvanligt, yderst forvirrede. Med Hensyn til Hovedsagen, Gomes's Expedition og den Stilling, Cortes har indtaget, lyder en telegraphisk Depesche fra Bayonne, af 8de d. M. om Morgenen, saaledes : Efterat Gome, siden sin Bortmarsch fra Almaden, forgieves havde forsøgt at komme over Tajo, har han vendt sig til Trurillo og synes at treffe Anstalter til atter at falde ind i Andalusien. – Et Forslag, man havde gjort Cortes om at indlede en Undersøgelse over Rodils Adfærd, er blevet bestridt, af Ministeriet og forkastet ved en Majoritet af 32 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Om Morgenen den 2den d. M. havde Commissionen, der under Hr. Olozagas Præsidium har faaet det Hverv at sælge de seculariserede Klostre, bestemt Auction over et i Madrid beliggende Kloster, hvis Værd anslaaes til 8000,000 Realer. – Dagen i Forvejen havde Madrids Municipalitet besluttet at sælge den hellige Jsidors, Madrids Skytspatrous Reliquie-Kasse, der er af massivt Sølv og anslaaes til en Værdi af 8000,000 Realer. En carlistisk Correspondent mener, at en saadan Forholdsregel vil forbittre Folket, da Staten ei vil have Nytte af dette Salg, men kun Hr. Mendizavals Dame, der driver en uhyre Luxus.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Blandt de andre Telegraph Notitser fortjener, kun følgende at bemærkes: "Den constitutionelle General San Miguel har den 31te f. M. besat Carlisternes Vaabenplads Cantaviena, efterat sammes Garnison og Jndvaanere vare flygtede. General Lopez og de med ham i Trefningen ved Jadracafangne Officerer (som det hedder, 400) og Soldater (900) forefandtes i de derværende Fængsler og befriedes. – J Vallencia drive carlistiske Vander paany deres Uvæsen. Den syge Mina skal transporteres fra Barcellona til Montpellier.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Portugal. – Efterretningerne fra Lissabon af 31te f. M., tale om en besluttet Minister-Forandring, og navnlig om Marschal Saldanhas Jndtrædelse i Ministeriet. Man troede endnu bestandig paa en Mod Revolution til Bedste for Don Pedros Charte og havde endog fastsat Tidspunktet til Begyndelsen af November. Den Frygt, Publicum havde næret ved de mange brittiske Krigskibes Ankomst til Tajo havde tabt sig noget, da Admiral Gage bortsendte en Deel af disse Skibe, hvis Nærværelse han ikke ansaae for nødvendig. Der laae dog endnu sex brittiske Linieskibe i Tajo, af hvilke eet foran Praco do Commercio, og to franske Linieskibe under AdmiralHugons Commando. Finantserne foraarsage endnu den største Forlegenhed, og især Betalingen af de fællige Halvaars-Renter. Man havde holdt trende Cabinetsraad over denne Gjenstand; men man vidste endnu ikke hvad Beslutning der var taget. Det portugisiske Ministerium havde sendt Ordre til alle Gesandtskaber i Udlandet, at lade Constitutionen af 1820 beediges. Følgende Gesandter, i London, Baron Moncorvo, i Paris, Visconde Cabeira, i Brussel, Chevalier da Camera, saavelsom Forretningsføreren i Rom, have vægret sig ved at adlyde denne befaling. – Fra Algarbien fattes aldeles Efterretninger og Migueliternes Bevægelse. Svejz. - Over Paris meddeles, af 9de d. M., Følgende: "Sveizer-Anliggendet synes tilendebragt. J Landdagens Møde den 5te d. M. er Majoritetens reviderede og corrigerede Project definitivt blevet antaget, tilligemed nogle af Schaffhausen fremsatte, men af Solothurns Deputation atter forandrede Amendementer. Disse Amendementer og bi=Amendementer bestaae, paa eet Punkt nær, deri, at endnu mildere Udtryk, end de i Majoritetens reviderede Project ere blevne vedtagne. Dette Projects nogenlunde faste Tone er væsentligt blevet nedstemt ved at følgende Sted i samme: "De svejzeriske Cantoner indrømme ingen fremmed Stat den Rettighed, at have Opsigt med deres Jnstitutioner, er udeladt paa Grund af det schaffhausen-solothurnske Amendement. For denne nu antagne Redaction havde allerede i Mødet den 4de d. M. 11 ½ Stænder erklæret sig, dog under Forbeholdning af Ratification, Schaffhausens og Solothurns Trudsel, at tilbagekalde deres Votum, hvis Ratificationen, ikke, strax paafulgte, synes at have virket, idet 12 Stænder i Mødet den 6te have stemt for dette Udkast. Derpaa besluttede en Majoritet af femten Stemmer, at Landdagen skulde opløses. Minoriteten havde stemt foren blot Prorogation, da den, i den Hensigt at bøje sig endnu meer for Frankerig, meente, at Frankerig vel ikke vilde være tilfreds med det nu besluttede Svar. Føderal, melder, at Frankerig atter udbetaler Militair-Pensionerne i Sveis. Flere franske Officerer, der vare indviklede i Strasborger-Complottet, og som opholdt sig i Basel, have faaet Ordre at bortfjerne sig derfra.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Reformationens tredie Jubilæum i Danmark.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Under denne Titel indeholder Nr. 315 af den Preussiske Stats-Tidende følgende skjønne Opsats, som vi ile med at meddele vore Læsere i en tro Oversættelse.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Saadanne Højtideligheder som den den 30te og 31te October, saavelsom den 1ste November fuldbragte Jubelfest for Reformationens og det evangeliske Lærre begrebs Jndførelse i Danmark, foranstaltes af vise Stats- og Kirke-Regjeringer, for at takke den evige Styrer af Staternes og Folkeslagenes Skjæbne for en saa følgerig og undsigelig heldbringende Velgierning og paa Ny at bringe Erindringen derom, sammenknyttet med Aarhundredernes Løb, til det hele Folks Bevidsthed. Det i saa Henseende for Danmark afgjørende Tidspunkt var fremført ved Kon Christian den Tredies Fromhed og Energi og ved Rigsdagen til Kjøbenhavn i Aaret 1536. Ved en Viisdom og Fromhed aandende Bestemmelse af 30te Marts havde Hs. Majestæt Kongen at Danmark anordnet en almindelig tre Dages Høitideligholdelse af denne Fest, og tillige udskrevet Texterne, over hvilke der skulde prækes den første og tredie Festdag.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Biskoppen af Sjælland, Dr. Mynster, havde vedet i sammentrængt Korthed forfattet værdifuldt Skrivt, fremstillet Historien af hiin store Begivenhed, der skulde være Festens Gjenstand, og hensat Enhver paa det rigtige Synspunkt for sammes Betragtning og Høitideligholdelse. J samme Skrivt vare tillige de almindelige Bønner og Collecter for begge de kirkelige Festdage udskrevne. Den nuværende De can for det theologiske Facultet, Dr. Clausen virkede til det samme Formaal ved en Række mundtlige Foredrag, hvortil midt i dette lutheriske Land, i den gjensidige Velvillies og den aandigt allerede tilstedeværende Unions Aand, den reformeerte Kirke i Kjøbenhavn var indrømmet, i hvilken man ved den store Forsamling vanskelig kunde finde Plads. J fuldkommen Følelse af hvad Videnskaben i Aand og i nyt Liv har at takke dette dybe Omsving af alle Tanker til den guddommelige Sandheds Erkjendelse, havde Universitetet i Kjøbenhavn indbudt alle Rabo-Universiteter til at deeltage i den forestaaende Fest. De, der ikke kunde sende Tilforordnede, yttrede i lykønskende Skrivelser deres deeltagende Glæde. J personlig Deputation indfandt sig: fra Kiel Professorerne Dr. Koster og Scherk, fra Greifswalde Professor Dr. Schömann, fra Berlin, med Hs. Majestæt Kongens Jndvilligelse, Universitetets Rector, Geheime-Overrevisionsraad og Professor Dr. Heffter og det theologiske Facultets Senior, Overconsistorialraad og Professor Dr. Marheineke. Endnu førend Højtidelighederne i Anledning af Festen begyndte, var den nyopførte Universitetsbygning den 13de Octbr., i Hs. Majestæt Kongens og det hele Hofs Overværelse blevet indviet til sin Bestemmelse, ved en i Musik sat Cantate af Oehlenschläger, saavelsom ved en høitidelig Tale af Rector. Hele Bygningen udmærker sig ikke alene ved skjønne Corridorer og rummelige Høresale, ved Opvarmen med Rør, men ogsaa ved en Solennitets-Sal, der, af en overordentlig Høide, lader Lyset falde ned ikke alene ovenfra, men ogsaa fordækt gjennem rundtom løbende Gallerier, til en ganske eiendommelig Belysning. Fra denne Tid af paafulgte daglig de Festen forberedende latinske Disputationer af Saadanne, der ved at forsvare de af dem skrevne Dissertationer vilde qvalificere sig til Doctorer i de forskjellige Faculteter og til høitidelig Promotion paa den for Universitetet bestemte Festdag. Blandt disse Dissertationer ere flere af blivende Værd for Videnskaberne. Nogle af Disputationerne varede en heel Dag, fra om Morgenen Kl. 10 til ud paa Aftenen. Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Literair Ayhed.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
J China hersker den frie Presse, men Bogens Forfatter og Forlægger ere i lige Maade ansvarlige for samme. Om en Censur er rigtignok ikke Tale, men Len-lee eller Straffelovbogen erklærer med Hensyn til Presseforseelser Følgende: "Naar Nogen er beskyldt for og overbeviist om, at han har udgivet slette og gemeene Bøger, som skulle forføre Folket og bortlede dem fra deres hellige Pligter, skal han dele Straf med den, der udbreder oprørske Skrivter blandt Folket: han skal halshugges. Jkke desto mindre udkommer der i China en stor Mængde Bøger. Nogle af de berømteste chinesiske Bøger ere virkelig Kæmpeværker. Saaledes omfatter blandt andre Chinas Historie fra de ældste Tider til det mongolske Dynasti ikke mindre end 3000 Bind; "Sing-por, et biographiske Værk, udgjør 120 Bind; Tat sing ve Tung oche, en Ordbog for Kunster og Opfindelser, har 240, Civil-Coderen 261 og Landslovsamlingen 200 Bind. Commentarerne over Confucius's Værker ere utallige. Ligesaa de statistiske Efterretninger over enkelte Provindser. Endeløse ere ogsaa Samlingerne af moralske Fortællinger og Aphorismer. Keiser Kienlung foranstaltede, som der fortælles, i "Memoires sur les Chinois, i det keiserlige Bogtrykkeri et nyt Oplag af alle betydelige Værker, skrevne i det chinesiske Sprog. Denne Samling omfattede inden fem Aar 168,000 Bind, og det hele Foretagende, hvis det var blevet fuldende, havde udgjort 600,000 Bind.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Efterretninger for Landmænd. Kjæmpe-Kaalen. Hvem der for 30 Aar siden vilde have forudsagt, at i Aaret 1837 indtræder for Landmanden den glædelige Tid, hvor han kan med 5 Kaalplanter nære i een Dag 10 Køer eller 100 Faar, og derved skaffe sig silkebløde Uld af 25, siger og skriver: Fom og Tyve Tommers Længde, hvor han istedetfor at tømre paa kjøbte svenske Sparretræer, kan bygge sig Huse af selvavlede Kaalstokke, der endog varer i 50 Aar, og endelig, hvor han om Vinteren kan spadsere i skyggefulde eviggrønne Lyst alleer af Kaalplanter, der ere 9 til 15 Fod høje og der liig respectable Træer tillige have i Omfang 15 til 20 Fod, han vilde dengang sikkert kun have fundet liden eller ingen Tiltro blandt danske Landmænd – og desuagtet er nu den Tid virkelig indtruffen, hvor en saadan Revolution truer det beskedne Danmarks endnu beskednere Landvæsen. Naturligviis kommer denne Kaal fra England, og en speculativ Englænder, Hr. Simon Frankel, har i Paris tænkt paa det forurettede Danmark, ved til vor allernaadigste Konge at oversende 100 Frø af en "Jmmergrøn Kjæmpe-Kaal fra NyZeland", samt ledsaget denne Oversendelse med en Skrivelse paa Fransk, der oversat paa Dansk læses i "Havetidenden Nr. 49, hvor tillige er vedføjet de Oplysninger, der hidtil haves om denne, forhen paa Markskriger Maneer fornemt døbte: "Waterloorkeiserlig immergrønne Ko-Kaal! Saaledes kaldes denne Kaalplante, der, uagtet al den Overdrivelse, hvormed dens Fremtræden ledsages, muligt kan blive en for Danmark nyttig Plante, som Foderurt betragtet, selv naar kun det Halve af det der loves, her gaaer i Opfyldelse. At nogen fornuftig Landmand iøvrigt vil lægge Vægt paa den Snak, at han kan ved denne Kaal skaffe sig Uld af 25 Tommers Længde, har man ikke at frygte for, men derimod udpeges her denne lovede Egenskab hos Planten, for at godtgjøre, at den Frækhed, hvorved man i England søger at tjene Penge ved Markskrigeri og ved Andres Godtroenhed, gaaer saavidt, at derved endog den bedste Sag kommer i Miscredit. Saaledes er det i det mindste gaaet Anmelderen, der allerede for 3 Aar siden læste om denne Kjæmpe Kaal, men fandt Skildringen faa overdreven, at jeg undsaae mig for at byde VeterinairTidendens Læsere den. Hvad der imidlertid nu kan siges om denne Kaal, vil være følgende:
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Hvorledes de engelske Anmeldelser om "Kjæmpe Kaalen fra Ny-Zeland ere, henvise vi til Have tidenden Nr. 19, forsaavidt følgende Uddrag ikke kan være tilstrækkelig.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Hr. S. Frankel fortæller at Planterne af dette Frø slaa aldrig Feil i Godhed og i Tal. Frøene maa saaes i September, og to Maaneder derefter, altsaa i November, omplantes i syv Fods Afstand. Kaalen forbliver altid grøn og modstaaer Vinterens Jndvirkning, Størrelsen, den opnaaer, og det Qvantum Foder, den afgiver, er forhen omtalt. Derimod har en anden Englænder, Hr. Fullard, ogsaa anmeldt denne Plante, for at sælge Frø, og fortæller ved den Lejlighed i sin Bekjendtgjørelse, at da han fremviste Kaalplanten for Agerdyrkernes Nestor, den agtede Hædersmand, Hr. Coke til Holkham Hall, udbrød denne : "Hr. Fullard, De fortalte mig for tre Aar siden, at Agerbrugerne kun vare komne halvveis i deres Forbedringer, denne Kaal beviser mig, at De talte Sandhed. Jeg maa tilstaae: det er det største Underværk, som Jorden nogensinde har frembragt." Derpaa vedbliver Hr. Fullard, lode nogle Hertuger og adskillige Adelsmænd, ni i Tallet, sig vise denne Plante, udtrykte deres Forundring og - prænumererede paa Frø til Udsæd iaar, (1836). Det er Hr. Fullard, som vil lade Ulden blive 25 Tommer lang, og ved Kaalens Magt forsikkrer han, at denne Omstændighed fortjener, den høieste Opmærksomhed og Beundring, ogsaa fordi Fabrikanten vil erholde et Stof, der overgaaer Alt, hvad der hidtil er frembragt ved de meest frugtbringende Speculationer, og hvorefter Søgningen vil blive saa rivende og saa udstrakt, at den vil overgaar alle nærværende Beregninger. Landets Handel og hele Samfundets Velvær vil stige i en næsten uberegnelig Grad, ved Dyrkningen og Brugen af den forædlede Waterlod-Keiser-Ko Kaal, hvorom den ærede Læser sikkert ikke ønsker mere.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Angaaende de 100 Fre, som af Hr. Simon Fran tel er bleven sendt til vor allernaadigste Konge, maa endnu tilføjes, at hele Pakken er bleven tilstillet det Kongelige Landhuusholdnings-Selskab, som, da Frøet først kom hertil i October, har besluttet at Halvdelen, skal saaes næste Foraar og Resten til næste Efteraar. Følgende Herrer have af den første Halvdeel, ialt 56 Frøkorn, hver erholdt 8, nemlig: Assistent Feilberg, Slotsgartner Petersen ved Rosenborg Have, Generalconsul Tutein, botang Gartner Mord, Gartner Pr. tersen paa Gisselfeldt, Gartner Beck i Aalborg og Proprietair Hofmann til Hofmansgave.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Pet Kongelige Theater. J Aften opføres: Povl. Elifford, Skuespil, første Gang, og Nei, original Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
J Morgen Aften opføres: Den politiske Kandestøber, Comoedie i 3 Acter af Holberg; og Rekraten, Vandeville i 1 Act af Merle Simonin og Ferdinand, oversat og localiseret af Hr. Skuespiller Overskou. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 91.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Døde. Søndagen den 13de dennes bortkaldte Gud til et bedre Liv, efter 3 Ugers Sygeleie, vort inderlig elskede yngste Barn Hans Georg Bay, 4 1/2 Aar gammel, hvilket herved tilmeldes Familie og Venner af hans dybtsörgende Forældre Christianshavn, den 16de November 1836. A. K. H. Perch. N.B. Perch. föd Holm. föd Holm.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Literaire Anmeldelser.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Fra Pressen i Slagelse er udkommen: Den danske Bondeven, udgivet af Pastor Børresen, Nr. 16. Subscriptionsprisen er 24 s. Qvartalet. Subscription paa dette Blad modtages hos C. A. ReivelFra Pressen i Odense er udkommen:
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Prædiken paa Reformationens Jubelfests første Dag, den 30te October 1836, af Borge Henrik Knap, Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup Menigheder, Ridder af Dannebrogen; heftet 12 s. og faaes paa Reizels, Schubothes og Gyldendals Boglader, samt hos Boghandler A. Fr. Høst, Odense, den 11te November 1836. S. Hempel.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Blandede Avertissementer. At Tallotte-Collectionen Litr. 6 i Kallundborg indtil videre er standset, bekjendtgjøres herved. Den Kongelige Lotto-Administration i Kjøbenhavn, den 15de November 1836. Bonde. Moltke. Hansen.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
J Overeensstemmelse med 5 31 i Nationalrankens Octroe af 4de Juli 1818, advares herved Vedkommende om, at det af Oberst v. Holm ved Obligation af 26de August 1813 til Sikkerhed for et Laan af 8000 Rbd. stillede Pant vil blive bortsolgt ved offentlig Auction, saafremt den paa Laanet resterende Capital med Renter ikke uopholdeligen bliver indbetalt.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Nationalbanken i Kjøbenhavn, den 16de November 1836.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Til behagelig Efterretning for de Herrer Jnteressentere udi den i Aaret 1792 oprettede Tontine eller Livrente-Societet, bekjendtgjøres herved at den i Planens 22de J bestemte aarlige Generalforsamling holdes næstkommende 29de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 5, i Badstuestrædet Nr. 128, hvor da fremlægges Beregningen over Renternes Beløb fra 11te Decbr. 1835 til 11te Decbr. 1836, samt de trykte Døde Lister for samme Tid.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Directionen for Tontinen af 1782 i Kjøbenhavn, den 7de October 1836. Døllner. Lund. Kirketer.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Jtalienst. En indfødt Jtaliener tilbyder drammatikal Underviisning i sit Modersmaal for en moderat Priis Billet mrkt. "Sprog, bedes aflagt i Adelgaden Nr. 205, 1ste Sal til Venstre.
Berlingske Tidende, 1836-11-17
Tjenestesøgende. Et ungt Menneske, der skriver en god Haand, forsynet med de bedste Attester (fra meget paalidelige Mænd, der har opholdt sig Noget over et Aar i Frankerig, nogen Tid i England, forenet med Kundskab i det Tydske, velbekjendt med al Slags Regning, samt de almindelige Contoirforretninger, önsker sig snarest mulig employeret paa et Handelscontoir, ligemeget hvor. Reflecterende vilde behage at henvende sig paa det Berlingske Contoir (Pilestræde Nr. 118) i en Billet, mrkt. Iver Nr. 400. Sælges.