Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1767-09-14
Spindersker, Væversker, Skræddersker og Knyttersker. Dog maa jeg tilstaae, at med deres Garverie er det, frem for alt deres øvrige Arbeide, slet bestilt. Herved maa jeg melde, at den rare og som ny anseede Kunst at berede Hør og Lærred af Brænde Neller har Vosse=Qvinderne fra gammel Tid baade vedst og betiener sig af. Thi, paa Tale om Nelle-Hør, er mig forevist Lærred af det Slags Hør, væved her paa Vos og brugt til Forklæder for dets Styrkes, Skyld. Af dette behagerimin Herre at erfare, at Bergens Stift har flere hændige Bønder endHardangerne og, at de saa blandt dem navngivne ere ikke vare og sielden fundne Exempler. At besvare Deres andet Spørsmaal: Da vil det ikke feile at Kiendere, som see Bøndernes Arbeide, uden at vide hvo der haver forfærdiget det, vil finde mere end een Grund til at disputere det Navn af Mæsterstykke, det maa være forfærdiget paa Vos, i Hardanger eller i noget andet District. Men vides dette forud, at Bønder, uden at have lært Haandverket (de ved Leilighed oplærte iblandt dem regnes ei dertil) blot efter egen Opfindelse og Øvelse, uden Hjælp af Kunst-Regler have fuldført Arbeidet, da maa det nødvendig drage enhvers Øine til sig og sætte dem, i Forundring over den Fuldkommenhed, til hvilken de bringe det. Der maatte sættes flere Bøigaders Arbeide hos hinanden, om man skulde være i Stand til ret at skielne og dømme det bedste og fuldkomneste Prisen til. Saaledes har jeg seet et Soldater Gevehr med Bajonet, Laas, Stok og Beslag, alt forfærdiged af en Vosse Bonde, sat iblandt andre Soldater Gevehr, der nu bruges i Regimentet, uden at kunde skille det fra dem enten i Henseende til Nethed, Styrke eller Bonite. Et Par Pistoler, af samme Bonde polerede, er lagt ved Siden af et Par nylig fra Engelland hiembragte meget smukt polerede, da ingen var i Stand til at sige, hvilket af de 2de Par Pistoler vare polerede paa Vaas. Et Par Brille-Glas har samme Mand indfattet i Staal-Bøile paa samme Maade som de engelske Stang-Briller, hart ad ligesaa net som de der føres fra Engelland; Da dog denne Mand intet har lært af saadant Arbeide, uden hvad han i den Tid, da han som Soldat blev commanderede at gaae i Hans Majestæts Tieneste til Kiøbenhavn, der fik liste sig til at see og øve. Ligeledes har jeg og seet meget af vore bedste Smede (thi alle findes ikke paa noget Sted lige gode) deres Arbeide, saasom Laase og Beslag ved Siden af detslige Mæster-Smedes Arbeide i Berger, og Sauger, Høvle-Tænder med mere Snedker-Verktøi ved Siden af det af samme Slags, som er indbragt udenlands fra, uden at mærke nogen stor Forskiel derpaa. Derfor vil jeg vist formode, at Vosse-Smede altid fortiene at lignes med de Hardangerske, hvad entenede kaldes simple Smede eller Platten Slagere. Store, reelle og betydelige Bygninger erindrer jeg ikke at have seet opførte enten af Hardangere eller Vosser. Men da jeg ingensteds i Bergens Stift, hvor jeg har reist, har i Almindelighed funden Bøndernes egne Huse saa vel og net optømrede samt tætte i sig ne Sammenføininger, som her paa Vos; saa er jeg bragt paa de Tanker, at Vosse-Tømmermænd vinder Prisen i at bygge NB. af ovalerundt Tommer, hvilket Strilerne, som ere Bergens bedste Tømmer=Mænd, selv tilstaae dem. Derimod vide Bergens Jndvaanere, særdeles siden da de ved Anledning af Bergens ulykkelige Jldebrand i Aaret 1756 maatte indkalde Tømmer=Mænd fra de fleste Bergenske Districter og da fik see Forskiellen, paa hvers Duelighed, at Strilerne af Hosangers, Hammer, og Haugs-Præstegielde fortiene at kaldes hines Mæstere i at optømre af fladt Tømmer baade hvad Slags Bygning man forlanger, saa og efter hvad Slags Atridsning man forelægger dem. Aarsagen er denne, at Strilerne boe nærmest ved Bergen, blive detsaarsage leiede og faae altsaa bedre Leilighed at øve sig i BygningsKunsten, end andre længer fra boende. At jeg skal være kort, da kand forsikres, at man, ved at holde saaledes det ene med det andet af Vosse Bøndernes Arbeide imod andres, ikke har funden noget, hvor man kunde give Vigøers Bønder Fortrinet, undtagen i Fiol-Mageriet og Arbeidet i Horn. Thi, endskiønt her findes nogle, som har vist Prøver paa det Slags Arbeide, saa naaer det dog ikke den Smukhed og Fuldkommenhed, som bemeldte Hardangeres. Derimod fortiene vore Vosse Bønder at roses i 1.) For deres Oeconomie: At de lidet eller intet bruge til Klæder, være sig ulden eller linned, uden hvad enten af dem selv, eller i det mindste i deres egne Bøigder er fabriqveret. 2) For deres Qvinders Flittighed og Arbeidsomhed. Da de ei alene, som Spindersker og Væversker, forfærdige, foruden godt og sint Vadmel, Stry, Lin- og Hampe-Lærred, som er almindeligt, visse Slags Dreiel, Stoffer, Olmerdug, Aaklæder m.v. men end og sye, foruden alle sine egne baade Mands- og Qvinde-Klæder, saa smuk og net hvid Søm og Silke-Søm, at hvis Tegningen, efter hvilken de sye, var noget ordentligere, da vilde faa sige, at Bønder=Qvinder, uden at lære, havde paafundet at sømme saa vel og net. 3) For deres Lyst til nyttige Opfindelser, hvor paa en Bonde i sær har vist mig Prøver, ved at opfinde og forfærdige til eget Brug a.) En Machine, ved hvilken han regierer Slagene, naar han hugger Filer, at blive alle lige og jevne b.) En Machine at valke Vadmel udi Denne runde Machine sætter han paa Seglet af sin ved Gaarden havende, (ikke Hiul men Kall.) Qværn, efterat han haver lettet den øverste Qværn-Steen af. Og naar han i Machmen haver indlagt det Vadmel, han vil valke, bliver den Machine ved samme Vandledning, som Qvernen ellers pleier drives ved, omdreiet. Og paa den Maade valkes Vad melet ligesaa godt, som om det, efter den almindelige Maade, som bruges paa Vaas baade til Skind at berede og Vadmel at valke, blev træded med Fødderne. Thi af Valke- og Stampe=Møller veed ingen Vos at sige, end skiønt mange ønske, at de ret vidste hvorledes de skulde indrettes, da de nok saa sig i Stand, til at bygge og indrette dem, saafremt Bekostningen ei var dem for stor. c.) En Machine, som han ligeledes sætter oven paa Qvern-Seglet, og hvorved han udborer Gevehr- og Pistol=Piber. d.) Adskilligt net Arbeide, saasom Penge-Punge, sammenslettede af Mæssing-Traad, og en Væve-Skede, bunden af Been-Spiler, i Stedet for de ellers brugelige Træ-Spiler, m.v.