JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Jtalien. Den 13de Decbr., om Morgenen Kl. 5, indtraf Ruslands Czar, Nicolaus I., til Rom, den evige Stad, hvor han streg af i Palladset Guistiniano. En sammesteds opstillet Æresvagt af 100 Mand Borger-Gardister lod han, paa 10 Mand og en Officeer nær, aftræde, da han ikke reiser som Keiser, men kun som General Romanow. Allerede samme Dags Formiddag, lidt efter Kl. 11, begav han sig til Paven, der modtog ham ved Jndtrædelsen i det sidste Forgemak. Da Keiseren paa een Gang saa Fiskerens Efterfølger staae for sig, standsede han pludseligt, synlig bevæget; men, hurtigt igjen fattende sig, antog han en militairisk Holdning, gjorde et dybt Buk og traadte lige hen til den hellige Fader, forat kysse hans høire Haand, hvorpaa begge Souverainerne tvende Gange omfavnede hinanden. Hs. Hellighed forte nu Keiseren, idet han erkyndigede sig om hans befindende og om den foregaaende Nats Reise ikke havde udmattet ham, ind i Audients-Værelset, hvor der under den pavelige Thronhimmel var hensat tvende Lænestole tilligemed Pudehynder. Cardinal Acton og og den russiske Minister Buteniff ledsagede ham. Dørrene tillukkedes nu, og begge Souverainerne forbleve samlede i 1 Time og 18 Minutter. Herpaa ledsagede Paven, venlig og munter, igjen Keiseren til den Dør, hvor han havde modtaget ham. Af Keiserens Mine kunde man slutte, at Paven havde gjort et gunstigt Jndtryk paa ham. Samme Dags Eftermiddag besøgte han Peterskirken og besteeg næste Dags Formiddag dens Kuppel, i hvis Lanternino, hvorfra der haves den herligste Udsigt, var beredt ham en Frokost. Keiseren besteeg Kuppelens høieste Spidse og forevigede der sit Navn. Cavalier Viscontii var her, som overalt, hans archæologiske Fører. Efter at have beseet de væsentligste af Roms andre Mærkværdigheder og havt Afskeds-Audients hos Paven, hvorved Keiseren atter kyssede den hellige Fader paa Haanden og af denne igien blev omfavnet og kysset, er Ruslands Selvhersker den 18de December igjen afreist fra Rom, og den 19de indtruffen til Florents, hvor han blot agtede at dvæle et Par Dage, for derefter at begive sig til Wien. Man troer, at der nu vil blive ansat 8 romesk catholske Biskopper i Polen og sendt en pavelig Gesandt til Rusland, for paa Stedet at varetage Katholikernes Tarv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Tydskland. Mannheimer Abendzeitung" fortæl tæller fra Berlin, at Aarsagen til at den paatænkte Udgave, af Frederik den Andens efterladte Skrifter ikke er udkommet, ligger i de Hindringer, den er stødt paa fra Censurens Side, idet man ikke har turdet lade den udgaae uden Censur, og Censorerne have fundet sig foranledigede til at stryge mange af den kongelige Fritænkers Yttringer, som heller ikke have fundet Naade for Overcensurcollegiet. Man skal da have besluttet sig til at opsætte Udgaven, til Preussen faaer Trykkefrihed. – Samme Blad beretter, at de landflygtige tydske Forfattere skulle være ramte af Ulykke næsten allesammen. Freiligrath skal være arresteret i Luzern, formedelst sit Digt mod Jesuiterne; C. Heinzen, der er bleven Officeer ved det schweitzerske Landeværn, skal ved en Skyttes Uforsigtighed have faaet et farligt Skudsaar i Underlivet; Ruge skal have mistet sin Formue ved uheldige Speculationer, Herwegh være bleven overfalden og ilde tilredt af Røvere, udenfor Paris, og Heine er rørt af Slaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Blandinger. Første Juledags Morgen sprang den liverpoolhorringtoner Vandkonsts Vandbeholder i Liverpool, i det Øieblik, da omtrent de to Trediedele af samme vare fuldpompede med 250,000 Galloner Vand. Begivenheden var ledsaget med et tordenlignende Drøn og fremkaldte en saa pludselig Oversvømmelse i de tilstødende, Gader og Bygninger, at 4 Mennesker omkom og flere maatte bringes paa Hospitalet med brækkede Arme og Been.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
J denne Tid er der i Mainz oprettet, til Gunst for Ubemidlede, et Bageri paa Actier, som, da Establissementet ikke er beregnet paa Fordeel og Capitalerne ikke forrentes, sælger Brødet næsten 4 s. billigere pr. Pund, end andre Bagere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
De heftige Storme, som rasede i Juleugen, have anrettet store Ødelæggelser paa Englands Kyster. Man taler om over 30 Skibe, med tildeels rige Ladninger, der ere gaaede under. J Cardiganbugten er et Skib med 40 Personer forliist, hvorved Pengetabet anslaaes til 30,000 Pd. St. Ved Liverpool er Skibet Frankland sunket med en Ladning af 20,000 Pd. St. Værdi, og kun Faa af Mandskabet reddede. Ex-Hertugen af Brunsvig, som opholder sig i London, havde for nylig indklaget Redacteuren af Satirist, fordi denne i en Artikel med Overskrift, Krage søger Mage havde fortalt om Hertugen, at han ved en for kort siden foregaaet Henrettelse havde budet Morderen, som skulde henrettes, en Priis Tobak. Retten tilpligtede Jndstævnte at betale Hertugen en Skadeserstatning af en farthing (knap een Skilling Dansk).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Pestalozzis Minde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
(Jndsendt.) Saa smukt det end er ved festlige Sammenkomster at feire udmærkede Mænds Minde, saa gives der dog en Maade at erindre slige fortjente Mænd paa, som baade giver et værdigere og varigere Udbytte end det, som vindes ved Fester, der kun vare nogle faa Timer og ikke bære nogen Frugt for Eftertiden. Naar derfor i denne Tid rundtom i Landet Jndbydelser udgaae til Fester til Menneskevennen Pestalozzis Minde, saa miskjende vi vel ingenlunde de Motiver, som herfor ligge til Grund, men skulle tillade os at henvende Opmærksomheden paa Foreninger af en ganske anden Art, saadanne nemlig, der ikke blot ved aandelige Midler stræbe at virke i den Ædles Aand, men som tillige ved legemlige Midler, navnligen ved Pengebidrag, søge at virke til Oplysnings og Dannelses Fremme. At endnu paa mange Steder Mangel paa de nødvendige Midler i høi Grad hindre en hensigtsmæssig Underviisnings Jndførelse og Vedligeholdelse, er desværre kun altfor vist, og man behover ikke at hente Exempler langt borte fra. En af Stiftets Kjøbstæder maa saaledes nøies med en ældgammel Skolebygning, der kun indeholder 2 lave og indskrænkede Skolestuer til 130 Børn. Naar nu hertil kommer at alle disse Børn undervises af ikkun to Lærere, vil man indsee, at her er saare Meget tilbage at ønske, og, da Communen mangler Midler til at gjøre væsentlige Forbedringer i denne Henseende, er der ingen anden Udsigt, end at denne Tilstand endnu i lang Tid uforandret vil vedvare. Dette Exempel vil være tilstrækkeligt til at vise, hvormeget der, uagtet Alt, hvad der er gjort for Folkeoplysningen, endnu staaer tilbage at gjøre. Vel sandt, der vilde i saadanne Tilfælde udfordres ikke ubetydelige Summer for at afhjælpe alle Mangler, hvilket jo vistnok ogsaa vilde være et for dristigt Ønske; men, hvorledes med smaae Midler store Ting kunne udrettes, derom vidner jo netop den Mands Liv og Virksomhed, hvis Minde snart skal feires i flere af Europas meest oplyste Lande. Lader os derfor med samme Mod som han gjøre en Begyndelse og i Guds Navn lægge Grunden, og med samme Udholdenhed som han i Guds Navn bygge videre derpaa og saaledes reise ham et Minde, der aldrig skal udslettes, efterdi det skal indpræges med levende Træk i Hjerterne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Prolog ved Aftenunderholdningen i Nykjøbing den 7de Januar til Fordeel for Huusarme. (Af C. A. Haar.) Vinterstormen suser over Vang, Svundne hen er Sommerens Kjærminder, Ei i Skoven lyder Fuglens Sang, Jsen Guldborgsundet mægtig binder. Til den lune Stue nu vi tye; Mens Sneeflokkene saa vilde dandse, Vi i Hjemmets byggelige Ly Flette Phantasiens skjønne Krandse. Men, den Rige kan ei Vintrens Gys Skræmme, ei han føler Nødens Tynge, J hans Sale flammer Kjertens Lys, Glæden vinker der den muntre Klynge. Han kan ikke føle Venskabs Savn, Som en Sol han blandt de Andre skinner, Lykken vugger blødt ham i sin Favn, Modgang sjelden paa sin Vei han finder. Dog, lad os til Armodshytten gaae, Der, hvor Nødens Stempel stærkt er prentet, Der, hvor Leiet kun er usselt Straa, Brød og dertil Vand kun Tractementet, Der, hvor Kummer boer, hvor mangt et Savn Jager Glæden bort og skaber Smerte, Der, hvor Haabet tidt er kun et Navn, Som ei troste kan det arme Hjerte. Der, ol der vi Sorgen finde kan, Legemet henteres - Sjælen visner, Malurtbægret fyldes der til Rand, Haabløsheden Hjertet gjennemisner! Mørkets Engel der ved Leiet staaer Lumsk, og maler Glands for Phantasien: Vild og dristig Armodssønnen gaaer Heel fortvivlet af Forbryderstien! Hvor, som løse vil den Armes Baand, Og derved fra Udaad ham forhindre, Handler ret i Christendommens Aand – Det er Pligt, sin Næstes Nød at lindre. Derfor takke vi Enhver, som gav Her sin Skjærv; - derfor vi os fremstille, Hvor, som er i Nød paa Livets Hav, Vi ved fælles Hjælp i Havnen bringe ville.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Dødsfald. Efter et 3 Maaneders langt og smertefuldt Sygeleie bortkaldtes Tirsdagen den 30te December min kjære Kone Amalie Magdalene Christine, födt Clausen, fra mig og tvende Döttre, en tredie Datter, 11 Uger gammel, var 9 Dage i Forveien gaaet forud for sin Moder. Disse for mig og mine sörgelige Dødsfald bekjendtgjöres for fraværende deeltagende Slægt, og Venner. Aalholm, den 4de Januar 1846. Michaelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Da Antallet af dem, der have meldt sig til Deeltagelse i den paatænkte Pestalozzi-Fest, allerede er større, end vi troede at kunne gjøre Regning paa, saa holde vi os forpligtede til herved at bekjendtgjøre, at Festen vil blive feiret til forhen angivne Tid og Sted. Flere Festtaler er der givet Løfte om at holdes, og flere Sange ere allerede indsendte til os, thi troe vi ikke at love formeget, naar vi forsikkre, at Festen vil blive en sandSkolelærerfest. Anmeldelser til Deeltagelse kunne endnu indtil Fredagen d. 9 de modtages af Jndbyderne. Mariebo, den 6te Januar 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Nedenstaaende Attest kan jeg ikke undlade Mah Kob. at bekjendtgjøre for den Deel af mine ærede Medborgere, saavel her i Byen som paa Landet, som have lagt deres Opmærksomhed tilkjende da jeg i 2 Maaneder har været ude af Næring formedelst Sygdom, og derved rakte mig en hjælpsom Haand, hvorfor jeg er den megen Tak skyldig; tillige anmoder jeg enhver af Byens og Omegnens Beboere, som forhen har forundt mig sin Søgning, om igjen at besøge os naar Leilighed gives, da jeg smigrer mig med det Haab, at ville stræbe at erhverve mig, saavidt muligt, Enhvers Tilfredshed. Ærbødigst C. H. Falk, Restaurateur, boende ved Stranden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
At den Koppesygdom, der har hersket i Restanrateur Falks Huus, er aldeles ophørt, saaledes at Huset maa ansees aldeles frit for Smitte, bevidner Nakskov, den 3die Januar 1846. Olaf Reist, constitueret Stadslæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Et Menneske, der har opoffret hele sin Tid ved Landvæsenet, og nu er i en Alder af 26 Aar og i de sidste 4 1/2 Aar har conditioneret som Avlsforvalter paa en stor og vidtløftig Gaard, ønsker formedelst indtrufne Omstændigheder en Plads som Avlsforvalter til 1ste Ma dette Aar. De bedste Anbefalinger saavel fra tidligere som fra sin nærværende Principal er han i Besiddelse af. De herpaa Reflecterende bedes henvende dem til dette Blads Contoir, hvor nærmere Underretning gives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Et skikkeligt, ungt Menneske der har lært Bødkeriet og som tillige vil lære Meierivæsenet, kan faae Ansættelse paa Ourupgaard til 1ste Mai d. A., naar han er forsynet med gode Skudsmaale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
For 3 dygtige Arbeidskarle er Tjeneste med 40 Rbd. aarlig Løn at erholde til førstkommende Mai. Boghandler Thierry i Nakskov giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
En Meierske, dansk af Fødsel, som har lært i Holsteen, søger Condition til 1ste Mai paa en Herregaard Gode Anbefalinger haves. Anvises fra Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Et Beboelses-Sted til een lille Familie med Have – helst i eller ved en af Falsters Kjøbstæder og, om muligt, med Jordtillæg og øvrigt Behør til at holde 2 Heste og nogle faa Koer, ønskes til Kjøbs eller Leie fra førstkommende April Flyttetid. Herpaa Reflecterende anmodes om, inden iværende Maaneds Udgang, at opgive eller tilmelde Forvalter Andersen i Sundby den Fornødne, som har i Commission at afhandle; hvorhos bemærkes, at saafremt Kjøb finder Sted kan passende Afbetaling strax gives, og i Tilfælde af Leie kan Afgivten sikkres ved halvaarlig Forudbetaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Huusleilighed. Den Leilighed som fortiden beboes af Mad. Clausen kan erholdes tilleie til førstkommende April Flyttetid hos Garver Hørup. Nykjøbing, den 3die Januar 1846. C. Hørup. Oplaget af Støbegods m.m. i Saxkøbing. hos Julius Bøttern. er nylig blevet forsynet med Kakkelovne i forskjellige Faconner, Stegegryder med Laag i flere Størrelser, Gryder, Stege= og Æbleskivepander, Kasseroller, Potter med Been og Skaft, Theekjedler, Mortere, Trefødder, Pressejern, Strygejern, Spyttebakker, complet beslaaede americanske Plouge, Spader med og uden Skaft, en Ambolt med Spærhorn m.m., som Alt sælges til billige Priser. J Saxkjøbing. anbefales til billige Priser: Fiin islandsk Uld, store Hestedækner til 4, 4 1/2 a 5 Rbd. pr. Par, godt beslaaede amerikanske Plove til 7 1/2 Rbd. pr. Stk., Bielker og Sparrer af forskjellig Længde, 24 Fods Lægter, Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. a 12 Al. Træer tjenlige til Stiger, Baadsmaster og Høsthavestænger, tørre 12 & 14 Fods Brædder fra 6 til 16 Tommers Bredde, tørre 12 & 14 Fods 2 og 3 Tommers Fyrre=Planker, Cabinets-Speile i smukt forgyldte Rammer til 4 Rbd. Stk.,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
nye Mallaga Citroner, feed norsk Sild, Liverpol Salt, Jydepotter, Steen krukker og Dunke, Heiligenhafener=Pottetøi, samt Chocolade og Patent-Farver af Deichmanns Fabricat, Julius Bottern. Vin-Auction i Nakskov, Torsdagen den 15. Januar förstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i "Hotel Skandinavien" opbudet til Bortsalg en stor Deel aflagrede Vine og Spirituosa, Johannesberger & Steinberger (Cabinet), Hochheimer, Dom dechant, Laubenheiner, Piesporter, Nierensteiner, og andre Rhinskvine af 1834 Aars Væxt, Chateau la rose, Leoville, Hautbrion, St. Julien, Bourgogner, Tavel, Causcher-Viin og andre Sorter røde Vine, Portviin, hvoriblandt Oporto, London particular, Champagner, gammel Charente-Cogna m. m., paa Conditioner som nærmere ved Auctionen erfares. Ved samme Auction vil endvidere blive bortsolgt: et Par graaskimlede Halvblods-Kjøreheste, 5 & 6 Aar gl., 10 Kr. 2 & 3 Tom. høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
En saa god som ny og vel vedligeholdt hollandsk Veirmølle, med en god Beliggenhed i den nordlige Deel af Falster, og en hyggelig Beboelsesleilighed for en honnet Familie, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man snarest mulig henvender sig til Sognefoged Jens Madsen i Vester Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Advarsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Jfølge Forordningen af 8de Juli 1840 § 12, advares de Adere sam ikke have betalt kongelige Skatter, Brandhjælp og Bankrenter til 1ste October 1845, om inden 14 Dage at forevise for Kongens Foged Qvitteringer for at Restancerne ere betalte, og om at disse i manglende Fald ved Udpantning blive inddrevne. Nykjøbings Fogedcontoir, den 6te Januar 1846. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
362 Rbd. 59 s. Repræs., Umyndiges Midler under Gedsøergaards Overformynderi, ere imod anordningsmæssig Sikkerhed strax at erholde tillaans, naar man derom henvender sig til Gedsøergaard, den 3die Januar 1846. P. G. Fibiger Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-08
Tirsdagen den 13de de, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Aftale med Auctionsdirecteuren, at holdt offen lig Auction paa Strandgræsningen ved Ny Kirstineberg over endeel større og mindre opryddede Bøge-Træer, Elle-Tjørne og anden Suurskov, Stødebrænde m. m. Mødestedet er ved Hervighuset; hvilket herved bekjendtgjøres. Kirstineberg, den 3die Januar 1846. Øllgaard. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Navn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rød Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arntiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Døverdagen den 10de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Jnden ske Efterretninger. J den Beretning - siger "Kiel. Corresp." af 6te de M. - som Bondedeputationen om almindelig Værnepligts Fremme har offentliggjort, blev det omtalt, at den til Hs. kgl. Høihed Kronprindsen havde oversendt en Afskrift af Petitionen og Jndførelse af almindelig Værnepligt, og i den medfølgende Skrivelse anbefalet dette Bondestandens Anliggende til Prindsens naadige Forsorg, som Militaircommissionens Præses. Paa denne Skrivelse er indløbet følgende naadige Svar: "Brevet af 20de d. M. fra dHrr. Afsendinge fra Bondestanden i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen har Jeg modtaget. Jdet Jeg, mine Herrer, udtaler for Dem min oprigtige Beklagelse over at Min Fraværelse fra Odense berøvede Mig den Fornøielse, mundtlig at underholde Migmed Dem angaaende Deres Ønsker, beder Jeg Dem at være overbeviste om, at den vigtige Sag, der var Gjenstand for Deres Afsendelse, ikke mindre ligger Mig, end H. M. Kongen paa Hjerte, og at Min Stræben vil gaae ud paa, saameget det er Mig muligt at virke til Bortryddelsen af de Hindringer, der stille sig iveien for Hs Majestæts Hensigter. Fredericia, den 28de Decbr. 1845. Frederik, Kronprinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Fra Prof. Schouw læses i Berl. Tid, følgende Bekjendtgjørelse: "En Unævnt har tilsendt mig et Forslag, og en Opfordring angaaende Almeenvæbning i Danmark, og anmodet mig om at bringe samme for Publicum. Skjøndt nu Jndholdet bærer Præg af Kjærlighed til Fædrenelandet og Forslagets Hovedtanke (en lille staaende Hær til Garnisonstjeneste o. s. v. og et stort velovet og velindrettet Landeværn, hvori enhver Vaaben dygtig uden Undtagelse skulde indskrives) stemmer overeens med mine Anskuelser, saa kan jeg dog ikke opfylde Jndsenderens Ønske, da jeg finder Forslaget for ufuldstændigt og ufuldkomment til at lægges til Grund foren Opfordring til Folket og endnu meere for at kunne benyttes ved Planens Udførelse; ligesom jeg selv mangler den Sagkundskab, der behøves for at sætte et andet Forslag istedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Auditeuren ved den 4de Jnfanteri-Brigade, Overanditeur Stockfleth, der er udnævnt til Herredsfoged i Nørre vang=Torrild Herreder, udtræder nu af Armeen. Hvis herved skulde forstaaes, at han er tabt for Miletairetaten, saa ville vi beklage det. Overauditeur Stockfleth er en af vore dygtigste militaire Jurister, en Mand af stor Arbeidsomhed og Fordomsfrihed, og vi have altid i ham tænkt os den Mand, paa hvem Regjeringen vilde kaste sit Øie, ved en indtræffende Vacance i Generalanditoriatet. Generalauditeurens Post er et Embede af stor Vigtighed, da han i sin Person indbefatter Armeens Høiesteret. Denne Post beklædes nu af en Mand, for hvis Kundskaber, Dygtighed og personlige Characteer man maa have den største Høiagtelse; men han er gammel og desværre bestandig sygelig, og vil derfor neppe see sig istand til at skaffe Armeen den nye Rets forpleining, hvorefter den saalænge har sukket. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Udgiveren af Viborg Stiftstidende, Hr. H. Wissing, har under 30te Decbr. i samme indrykket Følgende: Nogle Linier, med Overskrift "Meddeelt, der indeholdt en Berigtigelse til en i d. Bl. Nr. 200 indrykket Annonce, og som var indført i det Censor tilstillede Censur ark af Dagsavisen, har Samme fundet sig foranlediget til at stryge. Da jeg er aldeles overbeviist om, at disse Linier hverken indeholdt noget sømmeligt eller Skadeligt i nogen Henseende, og saaledes maa antage, at der for Censor ikke har været Føie til at formene sammes Publication, kan jeg ikke andet end appellere Sagen for det kongelige danske Cancellie, hvortil nævnte Censurark af mig vil blive indsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-10
Det varede kun kort at Greve Ambrosius Fædder-Carisius i Aarhuus nød Godt af det ham tilfaldne constantinsborgske Fideicommis, idet han allerede ved Døden afgik den 30te Decbr. sidstleden, 73 Aar gl. Med ham uddøer Fæddernes Stamme, og hiint betydelige Fideicommis, c. 190,000 Rbd., vil nu, efter Forlydende, gaae over til et Medlem af den barnerske Familie. Den Afdøde var tillige een af de Faa, som endnu ere tilbage af de Tappre, der bidroge til Danmarks Hæder i Søslaget den 2den April 1801, og saaledes dækker vel nu snart Gravens Muld samtlige disse Hædersmænd, hvis Minde dog stedse vil leve blandt Folket (Aarh. Av.) Det fortjener at fremhæves, – hedder det med Grund i Hp. Av. – at Sogneførstanderskabet i Bellinge og Brendekilde aldeles uopfordret har unddraget Læreren, den byrdefulde Pligt at besørge Ombæringen. af Breve &c., idet der til dette Øiemed er antaget et eget Sognebud. Følger Exemplet Bonde-Høiskolerne i Slesvig synes n. at ville opvoxe som Padde-Hatte af Jorden. Jmpulsen udgik fra Nordslesvig. Alene ved Rygtet om, at en Høiskoles Oprettelse her var paatænkt, troede det tydske Parti at kunne qvæle dette Foster for Fødselen, ved at oprette et Slags Bonde-Universitet i Rendsborg, i Hertugdømmernes Midte, og saaledes gjøre andre lignende Anstalter overflødige. Hertugen af Augustenborg doterede den nye Skole med ikke faa Midler. Alligevel kom Rødding Høiskole, ilive, begyndte sin Virksomhed med nogle og tyve Elever og har nu et Antal af 43. Anstalten i Rendsborg vilde derhos ikke trives; den drog, imod Beregningen, langtfra Elever til sig fra alle Landets Egne eller glædede sig ved et saa stort Antal, at dette kunde ansees for hele Slesvigholsteens videbegjærlige Bondengdom. Belært af denne Erfaring, gav man nu Signal til flere slige Anstalters Oprettelse, og Høiskolen i Tostrup Sogn i Angeln reiste sig i Løbet af sidste Sommer. Sammes høitidelige Jndvielse fandt Sted afvigte 10de Novbr.; en Hr. C. Jürgensen er sat i Spidsen for Anstalten, en Skolebygning opføres i Byen Ørsberg i bemeldte Sogn, 200 Tdr. Land stilles til Anstaltens Raadighed for practiske Forsøg, og skrive Slesvigholstenerne – der er Udsigt til, at Anstalten skal besættes med 5 til 6 Lærere. – Men tilstrækkelige ere disse to Skoler ingenlunde, og derfor lader sig nu en Stemme, høre i Jtzeh. Wochenbl. for 25de f. M., hvori den store Nødvendighed vises, at en lignende Anstalt saasnart som muligt bør oprettes i Nordslesvig, f. Ex. i Hammelev, Stepping, Høier eller Arrild, thi Jngen siger Jndsenderen - vil lettelig gjøre den Jndvending, at Høiskolen i Nød ding kan afhjælpe den herskende Trang, eftersom dette Jnstitut benyttes til ganske andre Hensigter i den berygtede (Danne.) Propagandas Tjeneste.