JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
De fra Lahnen fortrængte Franskmænd tager tilfærdigst Touren mod Siegfloden og Nederrhin. Paa Hunde, ryggen skal de overordentlig formere sig. Erkehertug Car skal i Affairen ved Limburg have faaet et Streifskud som dog ikke skal være af nogen Betydenhed. En Deputation fra Bønderne i Spessart har paa deres Reise gjennem Frankfurt til Erkehertugen, for at erholde Forholdsordre, sagt her, at de med Bønderne fra deres Naboeskab udgjøre 30,000 Mand, der paa ingen Mande meere vil tillade nogen Franskmand Giennemmarich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Den Keiserlige Commandant i Frankfurt har ladet bekiendtgiøre, at de som har noget i Forvaring for Franskmændene, skal udlevere samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fra Nordarmeen er 9000 Mand paa Marschen igiennem det Cleviske til Düsseldorf, til Forstærkning for Sambrearmeen. Man anslaaer denne Armees Tab, fra den Tid den begyndte at retirere, til 30,000 Mand De mod samme opstaaede Landfolk, skal have gjort den ligesaa stor Skade som de Keiserlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Det Keiserlige Korps under General Petrasch, hvorved en Deel af den Manheimer Besætning befinder sig giør store Fremskridt. Efterat det havde fordrevet de Franske fra Egnen ved Bruchsal og forfulgt dem til Egnen af Rastadt angreb de dem der igien og gjord 400 til Fanger, hvoriblandt den der værende Commandant, som havde forstukken sig. For at kunne ager des eftertrykkeligere, lod General Petrasch Regimente Erkehertug Ferdinand komme bag efter paa 200 Vogne. Han sendte et Cavalleriecorps over Pforsholm og sendt Servierne til Stuttgard, hvor de tog en af GenerMoreans Adjutantere til Fange og gjorde en Deel Hest, og Penge til Bytte. Andre Keiserlige Patrouiller hai Stuttgard Canstad, Berg a. taget henimod 20 Franskmænd til Fange, meest af Commissariatet, hvor iblant Regierings-Commissair Hansman og PostdirecteuCotta og det franske Hospital paa Solitude. Den 17de September havde General Petrasch sit Hovedqvarter, i Rastadt, og man havde grundet Haab at han om faas Dage med Fordeel kunne angribe Kehl. Bønder i Kinsinger Dal og Schwartzwald ere opstaaede en Masse J Kinsinger Dal har de lagt Forhugninger i alle Passe hvilket Schwartzwalderne og har gjort i deres 2de Past Himmerig og Helvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fra den Bayerske Grændse. Den Morcansk Armee skal endnu være over 45,000 Mand stærk. En Colonne af samme staaer paa Schellenbierget, en andet ved Augsburg og den 3die ved Fuessen imod Bregenz og Lindau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Efter en nye Ordre fra Erkehertug Carl skulle 15000 Mand Keiserlige, meest Cavallerie, den 18de eller 19. September trække ind i en Leir mellem Passenheim og Langenfeld i det Frankiske for at bropagte Franskmændene, om de skulle rykke frem over Nürnberg. Den 18de blev den nødvendige Fourage, Forspænd a. til samme, alt udskreven der i Egnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
De Franskes Tilbagetrækning fra Bayern var saa meget nødvendigere for dem, som et stærk Østerrigsk Corvefter Maynes Undsætning rykkede frem over Heidelbertil Schwaben for at komme Moreau i Ryggen. De Schwart valder Bønder skal have angreben de Fransk ved Bregenz og slaaet dem tilbage til Memmingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
De Keiserlige rykker ellers fra alle Sider frem imo Franskmændene. General Latour trækker sig imod Aug burg og et Corps af 2000 Mand har ved Vohburg omringet 400 Franske. Jgiennem Heilbronn marscher daglig mange Keiserlige Tropper mod Gemünd, for og giøre Moreau sin Rettrade besværlig, der har alle sin Magasiner og sit Lagereth i Ulm. J Kleisningen her 25 Keiserlige Husarer ved Bøndernes Hielp borttage et stort Krudtmagasin. Jngolstad har ikke lildt stor ved det franske Bombardement. Førend Franskmændene forlade Augsburg, skal de endnu have fordret 300,000 Gylden, som de har bortført med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fra Wien. Cardinal Bathiany skienker Keiseren 26000 Metzen Frugter og 100 rqviverte Husarer; en grædsk Kiøbmand i Elau har ligeledes tilbuden 100 Husarer. En vis Rautenstrauch har givet Friccorpser, ber, en Redoute, der har kostet ham 6000 Gylden. Erkehertuginde Christine stiller, som Magnatinde af Ungern, paa sin egen Regning 1000 fuld eqviverede Husarer til Keiserens Tieneste, og har afsendt 3000 Specie=Ducater til Erkehertug Carl. Reisende som kommer fra Kirnthen, forsikrer, at det der vrimler at Tropper som marschere til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Engeland. Den Spanske Gesandt Las Casas var endnu den 16de Septbr. i Bath og den engelske Gesandt i Begyndelsen af denne Maaned endnu ligeledes i Madrit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Krigen med Spanien synes dog alligevel uundgaaelige De engelske Skibe og Vare, som der er gjort Beslag paa i de spanske Havne, regnes til 40,000 Pd. Sterling, derimod skal de spanske Skibe, hvorpaa der er lagt Beslag, i vore Havne, være af Værdie 4000,000 Pd. Sterl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Der er skikket befaling til alle engelske Skibe som ligge seilfærdige til Spanien, at de ei maae afseile. Vor Garnison i Gibraltar, holder sig færdig til at modstaae et spansk Angreb. Den 16de Sept. var endnu hverken Hr. Jackson eller nogen anden afreist herfra som Freds agent til Paris, men skal afreise saasnart der kommer Pas, hvilket med første forventes, omendskiøndt man tvivler og sammes gode Følger. Man er her nu temmelig vis paa, at den franske Fløde under AdmiraRicheri er afseilet til St. Domingo; hvorfore AdmiraParker og er afseilet med 3 Linieskibe til Vestindien, for der at vedligeholde vor Superioritet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Tyrkiet. Der er foregaaet en nye vigtig Forandring. i Serallet. Den hidtil saa meget formaaende Reis Effendi er afsadt, og hans Formand igien kommen i hans Sted. Portens første Tolk og hans Broder, hidtilværende Hospodar i Wallachiet ere og afsadte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fyrst Ypstlanti er igien bleven Hospodar i Wallachte, og hans Søn, første Tolk. De Franske skal meget ugierne have seet denne Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Adskilligt. General Bournanville fik ved en Coureer i Ultrecht Directoriummets Befaling, at paa tage sig Overcommanden for Hambre= og Maatzarmeen. med Ordre igjen at føre dem tilbage paa Seiersbanen. Han har overdraget General Deican Commanden over Nordarmeen, og afreiste den 18de Sept. fra Utrechtil Lahnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fra Portugal meldes, at Dronningen er blevenmege og, og at Statsraadet, paa Livboctorernes Annedning, har erklæret: At Hs. Majestæt var ganske nygtig til Regieringsforretningerne. Prindsen af Brasilien, er i Følge deraf, offentlig udraabt som som verain Regent i Portnaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Efter private Efterretninger fra Jtalien, anslaaes de Syges Antal ved den Franske Armee der til 30,000 Mand. Blot i Maning skal der være 14,000 Mand, syge og i Placenza 9000 Mand, hvoraf der i een Dag skal være døde 247.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Hertugen af Mürtemberg er nu virkelig fra Ansvachigjen reist hiem til sine Stater. Det staaer nu at forvente, om han paa den sammenkaldte Landsag, den 22de Septbr., vil ratificere den med Frankrig sluttede Fred, hvilket mange tager i Tvivl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Placat. J Anledning af Ride, eller Brevpostens forandrede og hurtigere Gang, fastsættes herved Jndleveringstiden ved Randers Post-Contoir saaledes: For de Breve, som skulle afgaae med den fra Hadersleb kommende og til Aalborg eller den Nordre Side bestemte Post. Om Sommeren Mandag og Torsdag indtil Kl. 9 om Aftenen. Om Vinteren Mandag og Torsdag indtil Klokken. om Aftenen. For de Breve, som skulle afgaae med den fra Aalborg kommende og til Hadersleb eller den Søndre Side bestemte Post. Om Sommeren Tirsdag og Fredag indtil Kl. 9 om Aftenen. Om Vinteren Tirsdag og Fredag indtil Kl. 4 a halv om Eftermiddagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
General=Postamtet den 18de Junii 1796. Koefoed. Schiffmann. Fieldsted. Lange. Monrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Nyelig hiemkomne Tronhiems Sild, Kiøbenhavns Porcelain for Fabrikpriser, andre Sorter Porcelain, engelske Støvleskafter med Zuch udi, Kattuner, Sirtser, Nettelduger, alle Sorter Sukkere, forskiellige Sorter Hør, faaes for billigste Priser hos J. Løgstrup. paa Hjørnet af Rosensgade og Vilden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Kongelig Preussisk Signetsitter Levi Salmon, priviligeert og berømt Medailleur og Kunstgraveur i alle Slags fine Steene, Staal, og alle Sorter, Metal, udstikker Vaabener i Sølv, og er tillige Kobberstikker. Han logerer hos Hr. Wendemose paa Brobling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Creditorerne efter den her i Aarhuus sede, Nielsen Bloch, forhen Eier af Rye Mølle, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldede for os som Skifteforvaltere, beviislig at anmelde deres Fordringer, hvorher til Efterretning meldes: at en Skattesamling i melte Stervboe foretagen den 17de November førsttommende, Eftermiddag Kl. 2 Slet. Aarhuus, den 29de September 1796. N. Hvid. Jngersler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
For rimelig Betaling kan 16 Stude blive soeret paa Battrupholt i forestaaende Vinter, naar Liebhaberne med første derom accorderer med Undertegnede. Ryomgaard, den 28de September 1796. Palle Press.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Natten imellem den 12te og 13de September er fra Haslund Byes Mark bortgaaet tvende mig tilhørende sorte Hopper, med hvid Stiern, den ene 4, den anden 5 Aar gammel, begge brændte paa de forreste Hover C. J. H. Hvo som disse tvende Hopper maatte forekomme, vilde behagelig tilmelde mig det imod en passende Douceur. Haslund, den 28de September 1796. Søren Kieldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Den forrige Sognedegn til Wæhr og Nebel Meenigheder i Woer Herred, Aarhuus Stift, sal. Peder Ullerslevs efterladte Enke Margrethe Nielsdatter Lysgaard. som i endeel Aar har været Huus-Jnderste i Steensballe Bye, Wæhr Sogn, er sammesteds uden Livs Arvinger ved Døden afgaaet næstafvigte 24de September, og hendes lidet Efterladenskab strax taget under Forsegling til videre lovlig Behandling og Deeling imellem hendes og hendes sal. Mands fælles Arvinger, som hverken vides hvem eller hvor ere, og altsaa hermed, ifølge Placaten af 26de October 1792, indkaldes med 12 Ugers Varsel at møde eller møde lade, for deres ArveRet at bevise og deres Tarv under Skiftet at lagt tage, ligesom ogsaa de, der i Boet maatte have nogen at fordre, eller dertil skylde, erindres betimelig at anmelde deres Fordringer og betale deres Gield. Wæhn Præstegaard ved Horsens, den 29de September 1796. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Provst i Woer Herred og Sognepræst til Wæhr og Nebel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Paa Stamhuset Rationsdal, under Gersdorpholum, udi Halling Sogn, Spottrup Bye, paa Aarhuus Amer sidstleden 9de September ved Døden afgangen gæsteren Halvgaardsmand Søren Jensen uden Børn og Livsar, vinger. Boen er efter Dødsfaldet samme Dag forseglet og registeret, som paa 30te Dagen bliver aabnet til Vurdering. Og da hans Enke ei kunde give nogen Oplysning om hans Arvinger hvem eller hvor de ere (da hendes afdøde Mand, som var et Slegfredbarn, er derom havde givet hende anden Underretning, end allene at hans Moder bestandig var ugift, uden at have flere Børn, for mange Aar siden havde en Broder, navnlig Rasmus Sørensen som er død uden Børn, og en Søster, navnlig Anne Sørensdatter som og er død, men om den sidste har været gift eller efterladt sig Børn, derom vidste han intet at tilkiendegive, siden han intet havde hørt noget fra dem udi sidste 20 a 26 Aar). Saa imidlertid bliver ovenmeldte Arvinger, om disse eller flere paa Mødrene Side ere i Live, udden Aarhuus Avis 3de Gange med 6 a 12 Uger. Varsel indkaldet at møde udi Stervboen i Spottrup den 26de October og 7de December 1796, da Skiftet, bliver foretaget og fremmet, samt ifølge Placaten af 26de October 1792 til sidste Tid ventelig sluttet. Ratlousdal, den 14de September 1796. Paa den høie Skifteforvalters Vegne. Hans Møller, Forvalter ved Stamhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Natten imellem den 28de og 29de Septbr. er en fortstiernet Hoppe, 4 Aar gammel med 2 hvide Bagfødder efter Fodleddet og 2 smaae sorte Prikker i det hvide nederst paa Foden, samt klippet paa Lænden, L. O. K., bortkommen fra sin Eier Jens Olesen i Krøl leerup i Øster Sneede Sogn paa Agersbølls Gods; hvem som kan give nogen Oplysning herom, og vil melde det til ovenmeldte Eier, kan derfor vente en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Hvor en Skole=Discipel til forstkommende Michaeli, kan bekomme Kost og Logis her i Byen, derom giver Adresse=Contoiret Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Mandagen den 17de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 bliver i Hr. Ritmester Pultzes Stervboe=Gaard i Skanderborg foretaget Auction over sammes Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kaaber, Tin Messing og Jernfang, Borde, Stole, Chatoller, Drag. kister og andre Kister, Skabe og Kufferter, Dækketøi Senge= og Sengeklæder, Gaard=Redskab, Vogne, Ploug og Harve, samt 2de gode Heste og nogle Køer. Trykte Cataloger herover ere at bekomme i Schanderborg i Stervboegaarden; i Horsens hos Hr. Postmester Schaldemoese og i Aarhuus paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Fra Selveier Laurs Damelsen i Schibbye, Hasle Sogn, Schanderborg Amt, er sidste Nat bortkommet eller bortstiaalet tvende Plage, nemlig: en sort Hest 5 Aar, en dito 3 Aar uden Aftegn, omtrent af 10 Qvarteers Høide, og fremskoet, samt en rød Hoppe 3 Aar med en lang Stiern i Panden og klippet paa den venstre Lænd L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Hvo som kan opdage disse Bæster eller give tilforladelig Oplysning derom, forsikres en raisonabel Belønning af Schibbye, den 27de September 1796. Laurs Danielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
En Lotterie=Seddel, fornyet til 5te Classe, M.B. . Hr. Collecteur Heibergs Collection i Hør sens med No. 24448, og Devise: "for 7 umundige Børn, er tabt paa Veien den 15te Septem der imellem Horsens og Gammelbye, skulle nogen Veltænkende have funden samme, bedes at De vil lever: den til mig. Tillige meldes, at Finderen er selv kan vente noget udbetalt paa samme, da dette paa vedkommende Steder er anmeldt. Stoubye Sogn, Belle Bye, den 21de September 1796. Sr. Mag. Lærberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-01
Hos Lars Jørgensen kan bekommes Holsteenske Tag, steen tilkjøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Kiøbenhavn. Enkedronningen skal paa nye igien være bleven upasselig, der foraarsager stor Sorg saavel ved Hoffet som i Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Befordringer. Oberhofrets=Procurator Jver Chr. Aarøe, er beskikket til Herredsfoged i Nørhald og Størring Herreder her i Stiftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Efter et Rescript af 16de Septbr., skal der for ethvert Degnekald i Aalborg Stift, efter dets Beskaffenhed, bestemmes en aarlig Enkepension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Paa det i Viborg den 27de f. M. holdte Toftemarked, vare Priserne følgende: Rug 12 a 16 Mk. Tønden, Byg 8 a 10 Mk., Havre 5 a 6 Mk. Tønden. Bogtrykker Holm har betalt den i Anledning af Drømmen om Professor Hornemann tilfundne Mulct; men oghandler Schubothe appellerer derimod til Høiesteren, Hof= og Stadsrettens Dom angaaende Reperteurens Udtrykke mod Agent Gyldendal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Aarhuus. Den 4de October afseilede herfra til Kiøbenhavn Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Samme Dato ankom Skipper Jens Christensen fra Bergen med Stokfisk. Den 5te ankom alle Smakskipverne hertil fra Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
En af mine Venner leverede mig i Dag 5 Rdlr. til de Fattige, i Anledning af et Løfte. Herren ledsage ham paa hans Reise og give ham Lykke og Velsignelse: Aarhuus, den 5te Octbr. 1796. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stiftsprovst Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Fruekirke Hører Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Prækdianterne paa 20de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke: Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Udenlandsk. Frankrig. De Franskes i sidste Avis ommeldte Seire i Jtalien, ere ved Depescher fra General Buonaparte og Berthier til Directoriummet, under 6te, 7de, 9de og 10de bekræftet. Den 3die Septbr. indtog General Angeraus Division Høiene som skiller det Tyrolske fra det Venetianske. Den 4de stod de lige for Fienden, som med en Division havde besadt de snevre Passager ved Marco og med en anden dækkede den forskandsede Leir ved Mori. Disse saavelsom Leiren bleve angrebne, og efter 2 Timers Fegtning trak de Keiserlige sig overalt tilbage. General Dubois som forfulgte Fienden, blev dødelig saaret, og døde med de Ord paa Læberne: Jeg døer for Republiken, lad mig endnu høre at Seiren bliver fuldkommen." De Keiserlige trak sig tilbage over Roverede mod Trient. Ved Roveredo kom det til et Slag, hvori de Franske seirede, toge 7000 Mand til Fanger, erobrede 25 Kanoner, 50 Rustvogne, og 7 Fahner. Den 7de blev de Keiserlige igien af General Angeraus Division angreben i Byen Primelan, hvor de havde forskandset sig, og maatte retirere, 4000 Mand blev gjort til Fanger, og 10 Kanoner samt 8 Fahner, erobrede. Den 8de forfulgtes Fienden som overalt blev slaaet. Samme Dag ankom de Franske til Bossano, hvor Wurmser endnu var, og med største Nød reddede sig ved Flugten til Citadella, og derfra til Vionna og Montebello. Hans hele Magt skal nu bestaae af 1500 Mand Cavallerie og 5000 Mand Jnfanterie, med hvilke han søger at naae Mantua, som maaskee og lykkes ham. Buonaparte har nu udsendt en Proclamation til Jndvaanerne i Tyrol, hvori han anfører, at han blot trækker ind i Tyrol for at tvinge det Wienske Hof til Fred; anmoder Tyrolerne at forlade deres Fahner og vende hiem til deres Boepæle, men truer derimod med, at stikke alle de Byer i Brand, hvis Skytte-Compagnier ved hans Ankomst ikke ere hiemkomne, ligesom at enhver der træffes med Vaaben i Hænderne, skal strax skydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Vore Commissarier i Rom, har nu indsendt Fortegnelse paa de 100 Statuer og Malerier som de har udsøgt i Vaticanet og Capitolium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Den mellem General Moreau og Churfyrsten af Pfalz bayern sluttede Tractat er nu her offentlig bekiendtgjort Churfyrsten skal derefter inden 4 Maaneder levere 10 Millioner i klingende Myndt, 2300 Heste, 100,000 Par Skoe, 10,000 Par Støvler, 20,000 Centner Hvede og Rug, 10,000 Sække Havre, 200,000 Centner Høe, 60,000 Alen blaat og grønt Klæde og 20 Malerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
J Moniteuren leveres og Of= og Deffensiv=Alliance, tractaten med Spanien. Begge garanterer hinanden deres Stater som de er i Besiddelse eller kommer i Besiddelse af. Den Hielp som den ene Magt i Krigstilfælde inden 3 Maaneder skal levere den anden, bestaaer i 15 Linieskibe, 6 Fregatter og 4 Corvetter, provianterede paa 6 Maaneder, 18000 Mand Jnfanterie og 6000 Mand Cavallerie, og skulle denne Hielp ikke være til strækkelig, da skal den angrebne Magt hielpes med den andens hele Søe- og Krigsmagt. Den 18de og sidste Artikel siger: Da Engeland er den eneste Magt, over hvilken Spanien kan besvære sig, saa skal denne Alliance, i nuværende Krig, allene udføres imod den, og Spanien i Hensigt til de andre mod Repubikken bevæbnede Magter blive neutral. Denne Tractat er den 12te Septbr. ratificeret af de Gamles Raad. Man taler ellers om, at et andet stort Hof snart vil følge Spaniens Exempel og ligeledes slutte en Alliance med Republiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Tydskland. Franskmændene ved Nederrhinen trækker sig deels ved Neuwied deels ved Born over Rhinen. Et Korps har kastet sig i Forskandsningerne ved Neuwied for at dække Overgangen. Et andet fransk Korps trak sig til Düsseldorf og blev forfulgt at General Neu, der angreb samme ved Altenkirken, hvor General Marceau blev saaret og der taget til Fange tilligemed de fleste af hans Stabsofficerer. General Marceau er i Altenkirken død af sin Blessure og er der med alle Krigshonneurs begraven. Paa de 2de faste Pladser, Neumied og Düsseldorf nær, er nu den hele høire Rhinbredde frie for de Franske, der nu har deres Hovedqvarteer Cöln. Man troer ikke at de Keiserlige vil angribe de franske Forskandsninger ved Nemied, men blot indslutte dem; imidlertid har man dog den 22de hørt en stærk Kanonade ved Neuwied. J Vallendar bliver det hastigst bygget 6 Kanoneerbaade, som Oberste Willian, skal bruge til at beskyde den Nieuwieder Broe med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Den udspredte Efterretning, at Erkehertug Carl vi forlægge sit Hovedqvarteer til Wisbaden, og derfra reise over Maynz til den Overrhinske Armee, synes at stemme overeens med det Rygte, at Østerrigerne ikke gaaer over Siegfloden, men med et Corps paa 10,000 Mand under General Werneck skal forblive der og holde sig defensiv. Man bemærker herved, at jo længere de vil trænge sig frem mod Düsseldorf, jo mere maatte de udvide deres Linier og denne Festning kunne ikke erobre uden en formelig Beleiring. Armeerne havde og denne Egn kun ødelagte og ruinerede Byer for sig; til Vands kunde de ikke faae noget tilført, og til Land var det ved Vinterstid deels ikke mueligt, deels ikke tilrækkelig. Da der nu arbeides stærk paa Würtzburg, Festningsværkers Jstandsættelse, og Maynz bliver provianteret, saa er det at formode, at de Keiserlige igien trækker sig tilbage, og sætter sig fast ved Würsburg med et Obserpationscorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Fra den Schwabiske Kreds. Moreaus Armee er nu ikke meere i Besiddelse af Schellenbierget ved Donau worth. Skulle Moreau nødes til, ganske at forlade Donau og Lech, saa vil han uden Tvivl søge den fordeelagtige Position ved Memmingen og Kempten og der fo ge at forsvare sig saa længe muelig. J det hele sydlige Schwaben, har Franskmændene ganske udtømt alle Frugtlader og bragt samme til Buchhorn og Moesburved Bodensøen, for som det hedder, derfra at lade samme bringe til Frankrig. Om Natten til den 20de retirerede 300 stærk belæssede Franske Bagagevogne igennen Ulm, og Donaubroerne ved Hochstadt, Lainingen, Dillingen og Güntzburg, samt Lechbroerne ved Rhain, Friedberg og Landsberg har de Franske ruineret. De Keiserlige ere alt indrykkede i Augsburg. Det Nanen dorfske Korps som forfølger de Franske, skal være 24,000 Mand stærk fremrykket over Nørdlingen, for at faldt General Moreau i Flanken, medens General Latou. rykker frem fra en anden Side. Det føleligste Tab for General Moreau skal være det store Krudtmagasin som de Keiserlige tog fra ham i Et ingen. Det har bestaa af mere end 3000 Fade Krudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Den 18de om Morgenen Kl. 4, angreb de Keiserlige Forskandsningerne ved Kehl og efter 3 Timers Fegtning erobrede Fortet og Staden, gjorde 800 til Fanger og deels dræbte deels saarede 1200 Franskmænd, Men da de ikke hastig nok kunde ødelægge Broen, saa erholdte Franskmændene henimod Middag 3000 Mand til Forstærkning, som angrebe de Keiserlige, og under Beskyttelse af et talrigt Artillerie fra den venstre Rhin bredde toge de Fortet igien bort. De Keiserlige tabte derved 400 Mand i Døde og Saarede, og trak sig tilbage til Biskopsheim. Kehl skal igien paa nye be stormes af de Keiserlige og General Petrasch har faaet en betydelig Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-10-05
Til Rastad er indbragt 16 Kanoner, som de Keiser, lige under Bønderkarlenes Veiledning har taget fra Franskmændene, hvorved 60 franske Jægere bleve tagne til Fange og 200 nedsablede. Man siger at enhver Bondekarl faaer en Sølv Medaille og 30 Gylden i Douceur. General Petrasch, hvis Korps skal være voxet til 15000 Mand, skal i Bruchsal have tracteret de 3000 bevæbnede speierske Bønder, som trak derigiennem, med Viin af Fyrstbiskoppens Kielder. J Breisgau og i det Ortenaniske skal Bønderne og være staaet op imod de Franske.