Berlingske Tidende, 1811-05-10
Her erfarede jeg af nogle svinske Baade, som kom fra Kongshavn, at den engelske Kutter laae til Ankers paa Kongshavns Rhed. Jeg beslattede da at gaae over Soten-Fjord naar det begyndte at mørkne, for at kunne angribe Fienden i Dag Gry, overbeviist om at han vilde see mig, og undløbe, ifald jeg gik ved Dagen. Mit forehavende lykkedes. Kl. 3 om Morgenen den 25de April var jeg Kongshavn paa 4 Miil nær, men damme Lodser ei vilde lodse mig ind paa Rehden, maatte jeg først forskaffe mig den nærmeste og eeneste Lods, som var i Nærheden, hvilken berettede mig at der om Aftenen endnu (foruden den der laae paa Rehden) var kommen en større Kutter, som syntes at være stærk bemaadet. Øieblikkelig besluttede jeg at angribe Fienden; stolende paa mit klække Mandskab, som endskiøndt uafbrudt at have roet i 24 Timer, dog brændte af Begierlighed efter at slaaes. Vinden S. O. Bram=Stils Kuling. Kl. 3 1/2 kom jeg Fienden paa Skud=Rækning, og efter at have taget en Stilling, hvorfra jeg kunde beskyde begge Udløbine, samt givet Maaneds=Lieutenant Falch Ordre at angribe den mindre Kutter, imedens jeg med Maaneds Lieutenant Lorang angreb den større Kutter, gav jeg Jld paa Fienden. Efter nogle Skud fra mig kappede legge Kuttere deres Ankertouge, satte Seil til, den Store forsøgende at gaae udaf det søndre Løb, den Mindre udaf det vestre Løb, og saasnart det fik deres Kanoner til at bære paa mig, besvarede de mine Skud med en Kugle og Cartesk Jld Men ei saasnart havde Fienden begyndt at skyde, førend min Lods, uden min Villie eller Vidende, tog mit Fartøi og ilede i Land paa et Skiær for at skiule sig. Jeg var nu i en mig gandske ubekiendt Skiær gaard, uden Lodser eller kiendte Folk, resikerende ved hver Bevægelse at støde paa Grund, og i et saa knapt Terrain, som nødte mig til at slaaes paa Flinte=Skuds Distance. Den mindre Kutter maatte nu ved at dreie om en Pynt passere mig paa Pistol=Skuds=Distance, hvorved jeg fik Leilighed til at give den adskillige Skud med Kugle og Skraae, men abserverende den store Kutter at holde med alle Stil herimod Lieutenant Falch og at driis sin Bred Side til, ilede jeg ham til Hielp, givende Lieutenant Lorang i Ordre at forfølge den mindre Kutter; men da jeg kom den nærmere, raabte en Officeer at de havde overgivet sig, og at de i Øieblikket vilde synke. Jeg var da netop saa lykkelig at faae ombord det engelske Mandskab i min og Lieutenant Falchs Chalouper, da den erobrede Kutter, giennemberet af adskillige Grundskud, fant. Jntet uden dens Flag blev bierget. Den mindre Kutter vilde sikkert have deelt Skjæbne med denne, men i dette Øieblik erfarede jeg med den inderligste Sorg, at Lieutenant Lorang i at forfølge den var kommen paa Grund med sin i Chaloupe. Jeg forcerede strax med al muelig Hurtighed med Lieutenant Falch, syden om Seløen udefter den flygtende Fiende, men da han havde faaet et langt Forspring, Vinden alt meere og meere tiltog, og jeg var over 1 Miil fra Landet, troede jeg det min Pligt, er længere ved en frugtesløs Jagt, at anstrænge, mit af næsten 30 Timers Roening, nu meget udmattede Mandskab. Hvorpaa jeg vendte tilbage til Kongs havn hvor jeg ankom Klokken 9 om Formiddagen, mødende Lieutenant Lorang, som var kommet af Skiæret og kom ud imod mig. Jeg er saa lykkelig ikke at have en eeneste Dræbt eller Saaret af mit raske Mandskab, eller at have faaet nogen Skade paa Canon-Chalouperne, omendskiønt Actionen varede i 1 1/2 Time. Den isynkskudte engelske Cutters Navn var Sman, commanderet af Lieutenant Edward Mourilhan, armeret med 10-12 Pd. Caronader og bemanden Prima Plang med 4 Mand, men havde nu kuns 29 Mand ombord, de andre 12 vare sendte til Engeland medtagne danske Skibe. Fienden havde 3 Dræbte (som sank med Cutteren) og en Saaret. De Herrer Officerer og kinkke Mandskab, som jeg havde den Ære at commandere, kan jeg ikke noksom berømme for deres udmærkede brave Opførsel, især vover jeg allerunderdanigst at anbefale til Deres Kongelige Majestæt (for hans active og nøiagtige Udførelse af de ham givne Ordres) Maaneds Lieutenant Falch. Den undslupne Cutters Navn er Hero, armeret med 10-12 Pd. Caronader, den var meget ramponeret paa Skraag, Seil, og Takkelage, samt dens Bogspryd overskudt. Disse 2de Cuttere har i alt taget i Vinter 30 danske Skibe, ved, og i Nærheden af Kongshavn. Min første Beskjæftigelse efter at være kommet ind til Kongshavn, var strax at sende en Expres til de oppe i Fiorden liggende 4 danske Skibe, med Ordre at stile saasnart mueligt, og dernæst at holde Øiemed Cutteren Hero, som jeg fra Udkikket ved Kongshavn saae ligge omtrent 3 Mile fra Landet med de fleste af sine Stil biergede og kræn gende Styrbord over. Klokken 3 om Eftermiddagen hørte jeg endeel Skud i den Direction, jeg saae Cutteren, og omtrent en halv Time efter var den forsvunden, saa jeg har grundet Formodning at den er sunket. Derimod kom Klokken 6 en svær Fregat, som blev liggende hele Aftenen Kongshavn imellem 2 a 3 Mile nær, men Cutteren var ei at see, hvorfor jeg giorde klar til at kunne modtage hans Fartøier ifald har sendte dem ind. Jeg har erobret fra Fienden den norske Providerings=Skonnert No. 40, som han havde taget den 21 April paa dens Nedreise til Danmark, 3 engelske Chaloupper og en norsk Baad, begge Cutternes frakkappede Ankere, med omtrent 60 Favne Toug, Cutteren Spans Flag, 2 engelske Søe Olficerer, 2 Styrmænd, samt 30 Matroser. Troende nu at have rendset Farvandet, og opfyldt den mig givne Ordre, lettede jeg med god Vind den 26 April Klokken 2 om Morgenen fra Kongshavn, for at gaae tilbage til Norge, havende tillige den Glæde at ste alle 4 danske Skibe at komme efter mig. Jeg fortsatte min Tilbage Reise snarest mueligt, indtil jeg i Havsteensund mødte Hr. Søe Premier=Lieutenant Lund, som kom med flere Canon=Baade.