Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-04-25
Politiske Efterretninger. Engeland. Fra London meldes under 15de April: I Gaar Morges, er, efter en Debatte som varede hele Natten om Reformbillens anden Læsning, og som faldt heldig ud, Reformbillen, gaaet igjennem med en Majoritet af 9 Stemmer, nemlig 184 mod 175 Stemmer. Naar man kaster et Blik paa det Forbigange, kan man ikke nægte den Minister sin Brundring, som ikke er bleven mindre bestormet af det Partie han stod i Spidsen for end af Modpartiet, og dog forstod at naae sit Maal, uden at skride til overordentlige Forholde regler, som vel ikke kunne kaldes constitutions stridige, men dog ustridig indeholde en Tvang, som er imod en fri Lovgivning, og er uværdig en fri Forfatning. Billens tredie Læsning skal find Sted strax efter Paaskeferierne, Coureren meener at man ikke behøver nogen Pairs-Creering til denne. Store og hæftige Debatter have fundet Sted i Overhuset, i Anledning af Billen. Grev Grey aabnede samme med en meget fyndig Tale. Derpaa traade Lord Ellenborough op, og forlangte efter en lang Tale billens Læsning udsat i 6 Maaneder, Lord Canstleren forelæste begge Dele, og en for Reformbillen ugunstig Pause, fandt Sted; Oppositionen begyndte allerede at triumphere og man vil have hørt en sagte Haand klappen, da Lord Melbourne traadte op og med kraftige Ord understøttede Billen. Den 2den Aften havde Grev Harrowby og Lord Wharnliffe en meget hæftig Kamp mod Hertugen af Wellington. Om denne Sidstes Tale, yttrer Bladet Times sig blandt Andet saaledes: "Vi have med Smerte gjennemlæst hans ominose Tale, som gav os den Overbeviisning, at den, der holdt den, ansaae en Ministers Magt, fri for al Control fra Folkets Side, som en ønskeværdig, uundværlig betingelse, for at kunne fore Kongens Regjering med Held, og at Folket selv ikke er at betragte til videre Nytte, end som et taalmodigt Værktøi for Hoffets Forholdsregler. Vi tvivle aldeles ikke paa, at Hertugen af Wellington, hvis han var uindskrænket Monark, ville beherske sine Undersaatter med Retsindighed, Retskaffenhed, og med Jagttagelse af den strængeste og meest samvittighedsfulde Sparsomhed; men i hans Tale, er ikke et eeneste Ord, hvorpaa man kunne grunde den Formening, at han ville tilstaae Nationen den ringeste Jnflydelse paa den indre eller udenlandske Politik. Han ville fore Kong Wilhelm Scepter, som en Marskalkstav. Han er altsaa ingen ønskelseværdig Minister for os Engelændere, det være de Riget enten havde gjennemgaaet dets Prøvelses=Periode, og var saa mægtig i sin Frihed, at ingen Despot vovede at angribe det, eller saa dybt, saa under alt Haab nedbøiet under Oligarchiet, at selv Metternich eller Pozzodi Borgo ville sige: "det er nok!" Frankerig. Fra Paris meldes ved en Telegraph Depesche over Stratsburg, i Dag(den 14de April om Eftermiddagen Kl. 3), at en den 9de April fra Berlin afgaaet overordentlig Coureer overbringer den preussiske Gesandt i Londen befaling til, uden Ophold, og uden Forbehold, at udvexle Ratificationen paa Tractaten af 15de November. Den 13de April om Middagen vare 789 nye Cholera-Patienter komne til, og 313 Dødsfald; i det Hele vare 8349 Jndividuer angrebne af Sygdommen, hvoraf 3226 Døde; imidlertid forøger Antallet af de Helbredede sig betydelig. J Arrondissementet St. Denis ere 125 Syge og 41 Dødsfald komne til. Cholera er ogsaa udbrudt i Departementerne Aube, Afsne, Loiret, Ose, Orne, Pas de Calais, Seine inferieure, Seine og Morne, Seine og Orne, og Departementet du Nord. Næsten ved alle Tilfælde hvor enkelte Jndividuer i Provindserne ere angrebne, erfarer man at disse have forladt Paris, efter Choleras Udbrud der. - Med Hr. Periers Helbredelse, skriver det mærkelig fremad, og hans Tilstand er saa tilfredsstillende, at de steste Blade forkynd at ingen offentlige Bulletins meere ville udkomme om hans Sundhed. At Reformbillen er gaaer igjennem i London, har virket fordeelagtig paa de franske Fonds, denne det Greyske Ministeriums Seier, er af største Jnteresse for Frankerig, da det franske og engelske Cabinets Eenhed er den bedste Garantie for Fredens Opretholdelse i Europa.