JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-17
Ved Proclama af 10de dennes, som vil blive tinglæst ved vedkommende T Retter, ere Arvingerne efter den i Gaarden Ringsholt i Lendum Sogn under Horns Herred ved Døden afgangne Aftægtenke Mette Jensdatter, der sidst har været gift med Gaardmand Christen Sørensen af Buddet i Aasted Sogn, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for nedentegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ved samme Varsel ere ligeledes Credi= og Debitorerne indkaldte ; de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; de sidste derimod for at afgiør, deres Gield til Boet. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te August 183, Flindt
Berlingske Tidende, 1830-08-17
Ved et imellem forhenværende Høker Frederich Schaffer og hans nu Badøde Hustrue Beenide Kristine Schaffet, fød Hersted, under 14de October forrige Aar oprettet og med Kongelig Confirmation af 24de samme Maaned forsynet Testament, ere bemeldte afdøde Benthe Kristine Schaffer, fød Hersted, hendes lovlige Arvinger, tillagte 2500 Rbd. Sedler, til enhver lige meget, uden Hensyn til Kiøn, og hvilken Capital til dem udbetales, efter Jndkaldelse ved Proclama med 12 Ugers Varsel. Da nu den ommeldte Capital af 2500 Rbd. Sedler, til os er indbetalt, saa ere, i Overeensstemmelse med forbemeldte allernaadigst confirmerede Testament, de lovlige Arvinger efter atternævnte forhenværende Høker Frederich Schaffers nu afdøde Hustrue Benthe Kristine Schaffer, fød Hersted, ved Proclama indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os, inden saadan Tids Forløb, fra Proclamas sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og bevise deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 14de August 1832. Hansen. Scheel. I Medhold af en Kongelig Proclama Bevilling af Dags Dato, indkaldes J herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have noget Krav eller Fordring mod mig, af hvad Natur det end maatte være, dermed at fremkomme og beviisliggiøre Samme inden den i fornævnte Kongelige Bevilling bestemte Varsel, for de, som boe i Danmark og danske Stater eller Udenlandsboende, af Aar og Dag fra den Tid at regne at dette Proclama har været læst i Lands=Orer=Retten samt Hof og Stadsretten i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur og for de sig Opholdende paa de Danske vestindiske Øer, af 3 Maaneder efter at dette Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne her paa de danske vestindiske Øer samt 3de Gange indført i den dansk vestindiske Regierings=Avis. St. Croix, den 22de Marts 1830. J. M. Magens Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og protocolleret Mandagen den 5te Juli 1830. Petersen. udskrivt, Frederichsteds Jurisdictions Pante=Protocol Litta O solio 16. no 1830 den 28de Januar, om Formiddagen Kl. 10 Slet, blev inden i Frederichsteds ord. Byetingsret publiceret følgende Document.
Berlingske Tidende, 1830-08-17
No. 2. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de "Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Christian Ludvig Øgaard, Examinatus juris og constitueret Skifteforvalter og Skifteskriver i Frederichsteds Jurisdiction her paa St. Croix, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, subboena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle afgangne Kiøbmand Daniel Mac Farlanes Boes, samt Firmaet Daniel Mac Farlan, J Compagnie, der bestod af afdøde Daniel Mac Farlane og efterlevende Compagnon Kiøbmand William Gordon, deres Creditorer, saavel i Vor Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings Avis, indkalde alle fornævnte Kiøbmand D. M. Farlanes Stervboes og bemeldte Firmaes paa foranførste Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Frederichsteds Skifteret som behandlende ovennævnte Boe, at anmelde og beviisliggjøre, og skal forbemeldte Skiftere, være pligtig til at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gields=Leqvidations=Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 28de Decbr. 1823. J. Søbstker. Nouritzen. F. Sommer. Portoppidan. C. B. Petersen. Fuldm.
Berlingske Tidende, 1830-08-17
Bevilling for constitueret Skifteforvalter Øgaard til ved Proclameat indkalde Kiøbmand D. Mac Farlanes Stervboes samt Firmaet D. M. Farlane & Comp. deres Creditorer.
Berlingske Tidende, 1830-08-17
Jfølge foranstaaende Kongelig allernaadigste Bevilling og med det i samme foreskrevne Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som udi Stervboet efter afgangne Kiøbmand Daniel Mac Farlane og hos Firmaet Daniel Mac Farlane & Comp.,der bestod af afdøde Daniel Mac Farlane og efterlevende Compagnon Kiøbmand William Gordon, maatte have noget at fordre, til for Frederichsteds Jurisdictions Skifteret paa St. Croix, som behandlende Boet, inden Udløbet af den givne Frist, at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret. Frederichsteds Jurisdictions Skifterets Contoir paa St. Croix, den 15de Januar 1830. C. L. Øgaard, constitueret. Udskrivtens Rigtighed testerer Andreson. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 28de Juni 1830. Petersen, Trykfeil. J nogle Aftryk af No. 180 4de Spalte Lin 15 fra End., et Brev fra Hertugen til hendes, læs : et Brev fra Hertuginden til hendes. J No. 181 den anden Spalte, Bøn, læs Løn. Campagenen, læs Champagnen 3die SpKammet, læs Kammeret. 4de Sp. ra, læs fra. 6te Sp. 5te Lin, grundfæste, læs grundfæstet. Under Wien: Underviisningscommissionen læs: Undersøgelsescommissionen
Berlingske Tidende, 1830-08-19
udenlandske Efterretninger,
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Paris, den 10de August. Moniteuren indeholder i Dag endnu en Gang Deputeretkammerets Erklæring og Forandringerne ved Chartet o. s. v., og lader derpaa Pairskammerets følge, der er ordlydende dermed, dog med Undtagelse af, at Kammeret i Henseende til den Bestemmelse, at alle Pairsudnævnelser under Karl X skulde være ugyldige, erklærer, ikke at kunne deeliberere over dette Spørgsmaal, men overladen Afgjørelsen deraf til Fyrst=Statholderens høje Viisdom. Følgende Navne fra Pairskammeret findes under dette ActstykkePasqvier, Præsident; Marquis de Mortemart; Hertug af Plasance; Grev Lanjuinais. Jndledningen til Erklæringen fra begge Kamre lyder som følger: "Overvejende den bydende Nødvendighed, der udspringer af Begivenhederne af 25de og 27de Juli og de følgende Dage og af Frankriges Tilstand efterat der skeete Brud paa Chartet; desuden i Betragtning af, at H. M. Karl X og H. K. H. Ludvig Anton, Dauphin og alle Medlemmer af det Kongelige Huses ældste Linie, som en Følge af hiint Brud og Parisborgernes heltemodige Kamp, i dette Øjeblik have forladt det franske Territorium; erklærer Kammeret, at Thronen baade de facto og ele jure er ledig, og at det er absolut nødvendigt, at raade Bod herpaa. Kammeret erklærer for det Andet, at Jndledningen til det constitutionelle Charte, efter det franske Folks Ønske og til dets Gavn, er ophævet, som krænkende Nationens Værdighed; det mener at octroiere Rettigheder, der væsentligen tilkomme Franskmændene, og at følgende Artikler af Chartet blive at ophæve, eller forandre &c. Foran Aftrykket af begge Erklæringerne i Moniteuren staae følgende Ord: Ludvig Philipp Konge af Frankrige. Nærværende og Tilkommende vor Hilsen. Vi have forordnet og forordne som følger: Derpaa følge de to omtalte Erklæringer, tilligemed nedenstaaende : Protocol fra Pairernes og de Deputeredes forenede Kamre. "Aar 1830 den 9de August havde Dhrr. Pairer og Dhrr. Deputerede, efter Indkaldelse fra Monseigneur Ludvig Philipp af Orleans, Hertug af Orleans, Kongerigets Generalstatholder, forenet dem i Deputeretkammerets Pallads. H. K. H. traadte ind D. K. K. H. H. Hertugerne af Chartres og Re at hans Huusofficianter, og begav sig til den Plads, bestemt for ham paa Throntrinet foran Thronen. rerne og de Deputerede stode op med blottede Hoveder. efterat H. K. H. havde sat sig, sagde Monseigneur til Paine og de Deputerede. Mine Herrer, sidder Dem ned, derpaa henvendende sig til Præsidenten for de Deputeredes Kammer : "Hr. Præsident, behag at oplæse Kammerets Erklæring. Præsidenten oplæste den og overrakte den til H. K. H. der igjen leverede den til den provisoriske Commissair for de indenlandske Anliggender. Derpaa ligeledes henvendende sig til Præsidenten for Pairskammeret: "Hr. Præsident for Pairernes Kammer, behag at levere mig Pairskammerets Tiltrædelses=Act. Dette gjorde Præsidenten og leverede Udfærdigelsen i Monseigneurs Hænder, der overrakte dem til den provisoriske Kommissair, for Justitsvæsenet.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Nu holdt Monseigneur følgende Tale: "Mine Herrer Pairs mine Herrer Deputerede, Med stor Opmærksomhed har jeg læst Deputeretkammerets Erklæring og den Act, hvorved Pairskammeret samtykker denne ; jeg har nøie overvejet og betænkt hvert dens Udtryk. Jeg antager uden Jndskrænkning eller Forbeholdenhed alle de Clausuler og Forpligtelser, som denne Erklæring indeholder, samt Titlen af De Franskes Konge, som den inddrømmer mig, og jeg er beredt til at beedige, at jeg skal efterkomme den. H. K. H. stod derpaa op og aflagde med blottet Hoved følgende Eed. "J Guds Nærværelse sværger jeg, troeligen at ville over holde det constitutionelle Charte med de i Erklæringen fastsatte Forandringer ; at ville regjere ikkun med Lovene og efter Lovene, at lade Enhver vederfares Ret og Skiel, som tilkommer ham, og i enhver Begivenhed kun tage Hensyn til det franske Folks Gavn, Lykke og Hæder. Den provisoriske Commissair for Justitsvæsenet rækkede derpaa H. K. H. en Pen, hvormed han underskrev Documentet i 3 Exemplarer, der skulle nedlægges i det Kongelige, i Pairernes og i de Deputeredes Kamres Archiver.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Frankriges Grandaumonier, Fyrste af Croi, Erkebiskop af Rouenopplantede med egen Haand den trefarvede Fane ved Døren til sit Palais. Man ventede, at høre ham istemme et Tedeum for Folkets Seier den 29de f. M.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
J Jrun havde de spanske Autoriter aabnet alle Breve, der kommed den franske Post og sendt dem, der vare af politisk Jndhold til Kong Ferdinand. Kun Hoffet og Diplomaterne fik Moniteuren af 26de Juli med de berygtede Ordonnancer. De Apostoliske vare meget glade over disse.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
J Onsdags den 4de August kom otte Kongelige Karreter, hver trukken af otte Heste, fra Versailles til Paris. Disse prægtige Vogne, de samme, som bleve forfærdigede til Kronningen og brugte ved Processionen, vare fulde af Frivillige fra Paris, der vendte tilbage fra Rambouillet; mange af dem sad paa Karrethimmelen. En uhyre Skare af Mennesker flokkede sig for, at bevidne dem Deeltagelse ved Fryderaab.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
London, den 10de August. Vor Monarchs Broder, Hs. K. H. Hertugen af Cambringe, Generalgouverneur i Hannover, er ankommen hertil med sin Søn og hans Søster, Enkelandgrevinden af Hessen-Homburg, Prindsesse Elisabeth.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Lordkantsleren har kundgjort, at sex Millioner Pd. Sterling i Guld og 120,000 Pd. Sterl. i Sølv ere allerede udprægede med Hs. M. den nuværende Konges Brystbillede.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Den berygtede Erkebisp i Rheims, Monseigneur Latil er, til sin Lykke, ankommen til England.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
The Times af 8de August indeholder Følgende: Her i London søger man ivrigen at udgrunde Hensigten af en hemmelig Expedition, som fra England er gaaet under Seil, anført af omtrent 150 emigrerede spanske Officerer; man troer, at den agter at lande paa den spanske Kyst. Den har allerede i nogen Tid været forberedt, under den berygtede Smughandler Johnsons Bestyrelse, og er, saa hemmelig den blev holdt, dog ikke undgaaet den spanske Regjerings Opmærksomhed, der ved sin herværende Gesandt har gjort Forestillinger desangaaende til det udenlandske Departement. Men Lord Aberdeen mod tog Efterretningen herom alt for silde; Expeditionen var alleret seilet bort. At de spanske Officerer, der deeltage i den, kunne regne paa Medvirkning i den Egn, hvor de lande, synes baade deres ringe Amal, og det store Forraad af Vaaben og Munition som de have medtaget, at bevise. Hvorfra de have faaet Penge til dette Foretagende, er endnu en Hemmelighed, men der er ingen Tvivl om, at liberale Subskriptioner have fundet Sted. Expeditionen seilede bort, før de nyeste Begivenheder i Paris vare bekjendte; Efterretningen derom vil naturligviis oplue dens Mod. Den samøse Financier, Hr. Duprard, har fundet det raadeligst, at forlade Frankrige, hvor Forbittrelsen mod ham var meget stor. Han havde nemlig benyttet den Underretning som han havde faaet - der paastaaes af Fyrst Polignac - om de sidste Ordonancer, nogle Dage før de udkom, til meget heldige Speculationer i de franske Fonds. Han er gandske udmatte ankommen hertil. J Frankrige havde han, af Frygt for at gribes, tilbagelagt endeel af Veien til Fods. Iværksætter Børsen i Paris sin Beslutning, at erklære de sidste Operationer a la baisse for ugyldige, saa vil han vist kun høste en ringe reel Fordeel af sine listige Operationer. Paa Børsen i Paris forsikkredes, at disse vare skeete i Interessentskab med Polignae, der allerede siden den 7de Juli har havt hine Ordonancer i sin Portefeuille. (S. Artiklen under Madrid.) Fra Madrid meldtes nyelig, at man der havde opdaget en Sammensværgelse, hvis Hovedagenten opholdt sig i Gibraltar og i London, hvorfra de, under finge rede Navne, havde indledet en Forbindelse med Spanien. Denne Efterretning er nyelig bleven bekræftet ved en Begivenhed paa Themsen. En fattig Fisker fandt nemlig i Søen en stor Pakke der var bunden til en Kanonkugle, ved nøiere Undersøgelse opdagedes, at Pakken indeholdt mange Proclamationer, forfattede i det spanske Sprog. Fiskeren bragte disse Papirer til den spanske Gesandt, som derfor gav ham en anseelig Belønning. Nu er lagt Embargo paa Skibet Mary, der ligger paa Themsen og har endeel Spaniere ombord; da disse erfarede, at den spanske Regjering havde faaet Kundskab om deres Foretagende, havde de kasten hine Papirer i Søen.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Ved den Undersøgelse, som ufortøvet skeete af Politie=Domme, ren Sir Birnie, fandtes omtrent 60 Spaniere ombord, blandt disse en bekjendt constitutionelsindet General; fremdeles 150 Geværer, 150 Bajonetter, 50 Kaarder, 4 Officeersabler, 4 Sadler, og omtrent 200 Cartoucher. Spanierne ere satte under Opsyn London, den 13de August.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Det i Gaar til Kjøbenhavn ankomne No. 14,304 af The Times indeholder følgende Efterretninger. Dover, den 11te August. J Eftermiddags ankom hertil den franske Paketbaad med det trefarvede Flag. I det Øjeblik, den seilede bort fra Calais, var dertil den Efterretning ankommen, at Expremierministeren Fyrst Polignac var paa greben og fængslet i Paris.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Den franske Exminister for Marinen, Baron d Hanssez, kom i Torsdags Aften til Castbourne, efterat have været fire Døgn paa Søen i en Fiskerbaad. Han undvigte fra Dieppe. H. M. Kongen skal nu ikke meer som hidtil kaldes Konge af Frankrige og Navarra, men "De Franskes Konge", fordi hiin Benævnelse minder om Frudaltiden. Af samme Aarsag skal hans ældste Søn kaldes Kronprinds, ikke Dauphin. The Times der omtaler den ny Konge med Enthusiasme og spaaer Frankrig, under ham den saa populær Regjering, som det ikke har seer siden Henrik den Fjerdes Dage", kalder hiine Benævnelsers Forandring political pedantry excusable in a voung legiislature.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Det ny Ministerium er endnu ikke udnævnt. De fleste gjætte paa Hertugen af Broglie eller Grev Mols, som Minister for det udenlandske Departement.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Hs. M. Kongen forlanger for sig og sin Familie af Civillisten kun sex Millioner, i Stædet for de Fem og Tyve Mill., som den forrige Konge oppebar.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Erministeren Peyronnet er bragt fra Tours til et Fængsel i Paris.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Madrid, den 22de Juli. De saakaldte Constitutionelle vorde atter forfulgte, og denne Forfølgelse kan maaskee vorde værre end de foregaaende, thi de spanske Emigranters frygtede Landing tjener til Undskyldning. Dennefinde maa man inddrømme, at hines Forfølgere have et Skin af Ret, thi de gaae tilværks efter Meldinger fra de Uslinge, som i London, Paris, Marseille og andetsteds, ængstede af Rød og Fortvivlelse, befatte sig med det æreløse Hverv, at være Spisoner og angive deres Landsmænd. Regjeringen har udstædt følgende Circulær til alle høiere Justitsautoriteter af følgende Indhold: "Regjeringen er underrettet om, at en revolutionær Junta har dannet sig i London. J Spidsen for den staaer GeneralTorrigos. Han corresponderer med Frankrige og Gibraltar. Oberst Gurres er valgt til at begynde Angrebet paa den Arragoniske Kyst. Juntaens Agenter i Marseille ere Miranda, Ang lada, Percira og en Søn af General Milans. I Gibraltar er en af Juntaens Agenter tilligemed en Engellænder, som har skaffet 5000 Pd. St. tilveie. Et Skib af 300 Commercelæster er fragtet til at overbringe Munition. Nys er et Dampskib blevet fragtet, der skal overbringe Torrige til Algesiras, hvis Garnison han har forsøgt, at bestikke. En Proclamation er forfattet for at udbredes paa den til Oprøret bestemte Dag. De Revolutionaire forkynde deri, at deres Hensigt er at give Nationen den Frihed og Selvstændighed, som den behøver for at vælge de gavnligste Jnstitutioner. Regjeringen har taget alle fornødne Forholdsregler, til at bevogte hvert af de Revolutionaires Skridt, og forstyrre deres Forhaabninger. Den almindelige Mening nævner eenstemmigen de Spioner, der opholde sig i London og Paris. Blandt dem i London er et Fruentimmer, som er meget bekjendt under Navn af Patriotinden med Knebelsbart (a patriota de los vigotes).
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Petersborg, den 2den August. De russiske Tropper, som næsten omtrent havde været et heelt Aar i Erzerum, i det asiatiske Tyrkie, forlode denne Bye den 17de Junii. Efterat General Pankretjen havde overdraget Byen, og Provindsen til Salachor Ali Bey, forlod han Erzerum i Spidsen af det Bassovske Regiment, ledsaget af en uhyre Menneskeskare, der takkede Ruslands Keiser og hans Hær for den fuldkomne Rolighed, som denne Egn havde nydt i den russiske Bestyrelses Periode. Udenfor Byen, hvor vore Tropper bivourkerede, havde de tyrkiske Kadis, Muftier og Agaer, ladet opslaae et stort Telt; der indbøde de vore Officerer af de høiere Grader, til Bord. - Paa samme Tid, da vore Kolonner droge ad Bjergveien til Hassan=Kale, fulgte over et Tusinde armeniske og græske Familier dem, med al deres Eiendom, for at bosætte sig indenfor Ruslands Grændser. Fodgængernes brogede Vrimmel, Karavanvognene, draperede med Tæpper af allehaande Farver, og fyldte med Qvinder og Børn, de Udvandredes utallige Qvæg hjorder paa begge Sider af Veien; - Alt dette tilsammen dannede et høist besynderligt Malerie, oplyst af Anatoliens Sol og indfattet af det gamle Taurus's majestætiske Bjergkjæder. Denne de Christnes Udvandring fra persiske og tyrkiske Provindser til Rusland er en Begivenhed, som i sit Slags er den eneste i Verdens Aarbøger. Fordum forjoge Erobrere med væbnet Haand Kolonier fra deres Hjem til Sejerherrernes Lande; nu tilskynder den russiske Keisers Mildhed og Retfærdighed fremmede Folkeskarer, at drage med hans Krigere; endnu meer ved sine Velgjerninger end ved sine seierrige Vaabens Vælde har Ruslands mægtige og ædle Hersker udvidet og befæstet sit Rige i Østen.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Odessa, den 24de Juli. De Uroligheder, der nyelig fandt Sted paa Krimm, ere fuldkommen dæmpede ved Autoriteternes Virksomhed; der anlægges nu Proces imod Deeltagerne i den i Sebastopel forefaldne, ulykkelige Begivenhed. Til den Ende har Hs. M. Keiseren anordnet to Commissioner, af hvilke den ene skal undersøge Aarsagen til, at de ellers saa rolige Jndvaanere i Sebastopel kunde lade sig forlede til at agte paa fordærvelige Raad og erklære sig i aabenbar Opstand; den anden skal forfølge de Frække, der have taget Deel i Uordenerne, eller haabede at høste Fordeel deraf. Vor Gouverneur, i hvis vise Sindighed og retskafne Charakteer den velsindede Borger finder Beskyttelse, helliger Krimms Anliggender den største Jver. Mange Bulgarer komme her til Byen, for at nedsætte sig her. Derved kunne vi ikkun vinde, thi formedelst Landets ringe Folkemængde maa enhver Tilvært ved Kolonister være behagelig, naar disse kun ere vindskibelige. Handelen er i Tiltagende, men de Franskes Occupation af den africanske Kyst opvækker Bekymringer hos vore Kornhandlere, at den snart vil virke ufordeelagtigt paa Udførselen herfra, da der, som en Følge heraf, ei alene vil blive en ringe Afsætning til det sydlige Frank tige, men man maa ogsaa frygte, at den franske Nations Virksomhed, og Jndustrie vil forvandle Algiers Lande til et af Europas rigeste Kornkamre.
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Newyork, den 9de Juli. Den lovgivende Magt i Louisiana sauctionerede i sit sidste Møde en Bill, der bestemmer, at alle frie Negere, Mulatter og andre Couleurte, der efter 1ste Januar 1825 ere ankomne eller i Fremtiden maatte ankomme til Staten, tvertimod Acten af 14de April 1807, skulle erholde befaling til, inden 6 Dage, under Straf af et Aars Fængsel forbunden med Tvangsarbeide, at forlade Statens Territorium; afreise de ikke inden 30 Dage efter Dommens Afsigelse, skal Straffen forandres til Fængsel paa Livstid. Frie Couleurte, der ankomme og høre til et Skib, Besætning o. s. v. og ikke reise bort med Skibet, naar det er bestemt til en Reise til fremmede Lande, eller, naar dette ikke er Tilfældet, opholde sig længer end 13 Dage i Staten, er samme Straf underkastede. Frie Personer, der med Vidende bringe en fri Couleurt med sig, og holde ham som Slave, skal for hver enkelt Overtrædelse betale 1000 Dollars i Bøder, for uden fuldkommen Skadeserstatning. Hvo der frigiver en Slave skal stille 1000 Dollars i Caution, at denne en Maaned efter Frigivelsen kommer ud af Staten. (Autoriteterne i den mexicanske Provinds Tejat have forbud at modtage nogen fri Couleurt, der er forviist fra Staten Louisiana.)
Berlingske Tidende, 1830-08-19
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 17de August 1880. Hamborg 2 M. - a vista 210. - Species 209 1/2. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 9 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 89 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 93 1/2 a 94 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 ½ a 103 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pC. 103. Dito dito til 4 pC. 100 a 100 1/2. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 100 ½ a 101. 4 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Specier, - Rdlr. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp 60 a 69 1/4 Rbdlr. Norske Speciessedler 153 Rbdlr. Svenske Sedler 8 Mk. 1 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.