Norske Intelligenssedler, 1770-01-03
Nordske Jntelligenz-Sedler. No. 1. Onsdagen den 3 Januari 1770. Udi Kong Hagen Adelsteins Gule-Tings Lov var anordnet, hvor mange Skibe der af hvert Fylke skulle udreedes, saaledes: Viigværingerne. 60 Skibe hver paa 20 Sæder. Agderne . . . 16 = = = 25 Rygerne . . . 24. = = = 25 Horderne. . . . . 24 = = = 25 Sogningerne. 16 - = = 25 Nordfiord og Syndfjiord 20 = = = 25 Romedølingerne 10 = = = 20 Nordmør . . 20 = = = 20 Trønderne. . . 80 = = = 20 Nomedølingerne .  .  . 9 = = = 20 Helgelænderne 13 = = = 20 292 Skibe 6350 Sæder. Heraf befindes, at den Nordske Søe-Magt i gamle Dage har været anseelig, da der opregnes tilsammen 292 Skibe, som udgiorde 6350 Sæder, og har der paa hvert Sæde siddet 2 Mænd i det mindste, som udgiør 12700 Mænd. Dog haver der i nødvendige Tilfælde været udreedet et langt større Antal Skibe, thi Ole den Hellige havde en Flode paa 300 Skibe: N: C: pag: 274. Kong Sigurd Magnusen havde 300 Skibe: p. 414, Kong Hagen Hagensen havde en Flode paa 315 Skibe, der han sejlede til Dannemarck: p: 755, 763, &c. At deriblandt har været store Skibe, kand sees blandt andet deraf at Admiral-Skibet, hvor Kongen selv commenderte, var 19 Alen fra Vand-Gangen op til det øverste Bord. a Stios-nggeriet allerede den Tiid har været temmelig rafineret, seer man af de Ordonancer, som handler og Skibenes Udstyr og Jndreedning, og at disse Skibe ej haver været smaae Fartøier eller Jagter, kand erfares af den Relation, som berettes af Snorro: p. 560 og 561. at Baglernes Konge lod bygge Skibe paa 32 og 36 Rum, og imellem Øse-Rummene vare 24 Aarer, og oven paa var 48 Aarer, 20 Alen lange; Tieldingen var 35 Alen lang, og skulle 8 Mand være i hvert halve Rum, og var det en af de høieste Mænd, som kunde staae paa Bunken og række op til Sejl-Bielken med sin breede Øxe, saa at Skibs-Equipagen paa et Skib af 36 Rum beløb sig til 576 Mand. At ingen Nation i Verden paa de Tider har vandret meere om paa Søen, eller haft anseeligere Flode, end Nordmændene, kand sees af den Beretning Snorro giver p. 405 om den berømte Konge Sigurd Jorsalafars Kryds-Tog i den Middellandske Søe ongefær i Aaret 1108. Efterat Kong Sigurd, siger han, havde været i Jerusalem, drog Kongen til sine Skibe ved Ancon, og seilede med Kong Baldevin til en Hedensk Stad, og hialp ham at vinde den; derefter seilede han til Cyperen, og tøvede der nogen Tiid, siden seilede han til Constantinopel, og hvor han seilede fram ved Landet, løbe alle Folk ud af Byer, Slotte og Stæder, som laae ved Søe-Kandten, og forundrede sig paa hans store Seil og Skibe. En bekiendt Fransk Lærd Tidende, kaldet Journal des Scavans, har nylig talt om os og vort Lands Beskaffenhed. Mange ønskede maaskee, at vide Fremmedes Tanker og Begeeb om vort Fæderneland i de nyere Tider, derfor har jeg oversat et Stykke af samme Journal. Man skulde under Læsningen troe, at dette var skrevet i forrige Aarhundrede i Steden for Maji Maaned 1769; J det mindste er det meget uventeligt, at endog Lærde Fremmede endnu kunde fæste Troe til en saa urigtig Beretning. Men hvem har størst Skyld heri og er meest at laste, enten vi selv, som give saa faae Beskrivelser og Efterretninger om Norge, eller Fremmede, som ikke benytte sig nok af det lidet, de have? Her er Udtoget: "Pater Hell er endelig kommen til Den Wardehuus, som ligger i Jishavet paa 70 1/2 Gr: og derover: Han er med tusende Farer reyst fra Kiøbenhavn til Tronhiem. Man kand i Norge ikke faae uden Melk, Fisk og Brød af det groveste Slags. Der gives ingen Post; men visse Bønder ere pligtige, at hente Hæste, ja endog at spænde dem fra deres Plov, til Reisendes Tieneste, som have skikket Forbud. Kommer man til den ansagte Tiid, betales Miileviis for een Hæst kun 8 sk., men hvis ikke, da 48 sk. Bønderne ere ikke samlede i Dorfer eller Landsbyer, men have smaae Hytter midt i deres Marker. Mod Enden af Julii Maaned begynder Foraaret at ytre sig, skiønt man enda paa visse Stæder finder dyb Snee, Pater Hell har reyst over saa steile Bierge, at 6 Mand have maat stoppe eller holde hans Cariol tilbage. Engang er han falden ned fra en høy Klippe, en anden Gang stortet i en Elv, hvor han var færdig at drugne, og nok engang har han været nær ved at knuses under Cariolen, som veltede. Efterat han endelig alle disse Farer uagtet er kommen til Tronhiem, har han bestemt dette Stæds Høyde til 63 Gr:, 26 Minut og 29 Sec., som er 1/4 Gr: meere, end der findes paa de almindelige og beste Kort. Han har i Christiania (skal nok hede Tronhiem) indskibet sig paa et Fartøy, som var stort nok, at indtage Provision paa et Aar, indtil Kull og Brænde, siden deraf slet intet antreffes paa Wardehuus, en Øe, som kun har 12 Jndvaanere eller Beboere."Men Journal des Scavans er alt for ofte overtydet om haandgribelige Usandfærdigheder i vigtigere Ting, end dette: ti om Pater Hell havde havt det Uhæld, at aldeles bræke Halsen paa sin Nordske Reise, hvem havde været derfor at laste uden han selv, som skulde erindret, at han ike var kommen paa Carls Vognen at age, men paa en Cariol, hvor han skulde see sig for, naar han kjørte: Om Norges Beskaffenhed er skrevet nok baade af Jndfødde og Fremmede, men om her blev skrevet, 10. Gange mere, saa længe de Fremede ikke vil lese vore Skrivter, bliver al Skriven forgæves. Christiania. Natten til den 28de December sidstleden opkom i et Huus paa Øen Jldjernet, tre fierendeel Miil her fra Byen beliggende, en ulykkelig Jldebrand, som tog saa hastig Overhaand, at neppe Folkene deraf udkom med Livet. En Skipper, hvis Navn maa ikke veed, som havde der indsadt sine Sager, mistede ved samme Hendelse altsammen.