Aalborg Stiftstidende, 1832-05-12
Da Koldfeber atter i dette Foraar har viist sig herskende her i Egnen ligesom i flere Landets Egne, og denne Sygdom, fornemmelig blandt Landalmuen, hyppigen deels overlades ganske til sig selv, deels paa en urigtig og skadelig Maade behandles ved forskjellige Huusraad, hvorved denne ialmindelighed fareløse Sygdom ofte bliver farlig, ja endog dødelig, og, hvad som for den arbeidende Classe næsten værre er, i meget lang Tid betager Evnen til Arbeide, og efterlader en, ei sielden langvarig, ja undertiden hele Livet igjennem vedvarende Sygelighed, lægger Grund til andre besværlige og farlige Sygdomme, har jeg troet det hensigtsmæssigt og nyttigt, nærmest til Underretning og Veiledning for Land beboere, der ere længere fjernede fra Læge, i det mig allernaadigst anfortroede Physicat, at meddele adskillige Forholdsregler, om hvad der i Henseende til benævnte Sygdom fornemmelig er at iagttage. A. J Henseende til Sygdommens Afværgelse da tjener: a) At klæde sig varmt i det heele, hellere vel varmt end for lidet varmt, og beholde Vinterklæderne paa til hen i Juni Maaned. Jsær er det vigtigt at være varmt klædt, naar man gaaer ud om Aftenen efter en varm Dag; har man da, under denne varme Dag, havt tyndere Klæder paa, da bør man tage Overkjole eller varmere Klæder paa om Aftenen, naar man gaaer ud. b) Jkke at gaae fastende ud i Luften om Morgenen tidlig. c) Jkke staae eller sidde stille ude om Aftenen eller omNatten, endnu mindre lægge sig paa Græsset, hvilket sidste endog om Dagen er skadeligt. d) Svedige maa ikke pludselig afkjøle sig ved at opholde sig paa meget kolde Steder, ei heller drikke kold Drik under denne Tilstand. B. J Henseende til at kjende Sygdommen, ere tvende Ting at bemærke, nemlig: a) Sygdommen begynder ofte ikke tydelig som Koldfeber, men forinden samme tydeligen saaledes udvikler sig, da gaaer ofte nogle Dage iforveien Upasselighed, yttrende sig ved Tunghed, Træthed og Forslagenhed i Lemmerne, Mangel paa den sædvanlige Kraft og Styrke, Mangel paa Madlyst, urolig og ikke ret styrkende Søvn, Gavenhed i Sindet med flere deslige Tilfælde, der forvolde en Tilstand, saa at man hverken synes ret frisk ei heller ret syg. Naar denne Tilstand indtræder, da kan man, paa den Tid Koldfebere er grasserende, især i samme By, eller hos Naboer, eller i selve Huset, temmelig sikker formode samme at være Forløber eller Mindelse af Koldfeber. b) Den regelmæssige Koldfeber yttrer sig, som almindelig bekjendt, først med en stærk Kulde eller Rysten, saa at Tænderne ofte klappre i Munden, derpaa med tør Hede og stærk Hovedpine, endelig med stærk Sveed, der afløser den tørte Hede, hvilken Attaque, som man kalder Paroxysme, pleier tilsammen at vare 8 til 12 og flere Timer. Derpaa indtræder temmelig Velbefindende, saa at man paa lidt Mathed nær føler sig frisk, indtil atter en lignende Feber=Parorysme indtræder, der som oftest skeer hver anden Dag, sjelden hver Dag, og ved Foraarsfebre allersjeldnest hver tredie Dag, omtrent ved samme Dags Tid, som den foregaaende Parorysme; dog pleier Feberen ialmindelighed, især ved anden Dags Febre, at komme 2 til 12 Timer før. Men ofte, især i de senere Aars Epidemier, yttrer Koldfeberen sig ikke saaledes regelmæssig; den Syge føler ingen rigtig Kulderysten, men i dette Sted blot en Strækken og Knugen i Ryggen, Lænden og Kroppen, hvormed snart følger Hovedpine, Dødsighed, tør Hede, Tørst, Smerter og Uro i hele Kroppen, Ængstelse og Urolighed, hvilken Tilstand varer mange Timer, undertiden en halv Dag, og pleier, dog ei altid, at ende med nogen dog ikke stærk Sveed, hvorefter vel Bedrebefindende indtræder, dog ikke saa god Velbefindende, som efter overstaaet Paroxysme af en regelmæssig Koldfeber, Skjøndt dette ikke lader som Koldfeber, saa er det dog denne Sygdom, naar disse Tilfælde komme igjen hver Dag, hver anden eller hver tredie Dag, til nogenledes bestemte Tider, men samme er da ikke en regelmæssig, men en uregelmæssig Koldfeber, og ved denne sidste bør man endnu være varsommere, da denne kan blive langt farligere end som første. C. J Henseende til Sygdommens Helbredelse da er følgende at bemærke: a) At iagttage det tilbørlige Forhold, der er Hovedsagen, og uden hvilken Medicamenter lidet eller intet kan nytte, der bestaaer i Følgende: 1) holde en rigtig Diæt med Mad og Drikke, saavel i Henseende til sammes Beskaffenhed som Mængde. Af Spiser kan nydes alle Slags Grynsupper; Byggryns og Risengryns Vandgrød; Øllebrød; Smørrebrød, dog kun med tyndt Smør, Tvebakker, fersk kaagt Fisk, af alle Slags som ikke er feed eller rørig, saasom Gjedder, Aborrer, Flynder og Torsk, Speegsild, ganske fortrinlig især til Gryn suppe eller Øllebrød, tynde Kjødsupper; ligesom og kaagt Kjød af Lam, Høns og unge Duer, alle Slags Foraars=Grønt og Rødder; Øl, og Theevand. Derimod maa især ikke nydes Melk og Melkemad; Æg, og al Mad hvori der er Æg, Flesk, og andre fede Ting; Kraftsuppe; Oxe= eller Svinekjød; fede Fisk, saasom ferske Sild, Aal, Brasen, Karusser, Ørred og Lax; Ærter eller Kaal; Viin; Brændeviin; Punsch eller Caffe. Men ogsaa af de tilladte Spiser maae kun nydes lidet af Gangen, thi, om ogsaa Appetiten er nogenledes god uden for Febertiden, da er sammes Tilfredsstillelse indtil Mættelse ingenlunde tjenlig, ei heller, som man ialmindelighed forestiller sig, styrkende, men tjener kun til at nære og vedligeholde Feberen; man bør derfor kun spise sig, hvad man kalder, halv mæt. Endnu en saare vigtig Ting er Tiden at spise paa. J denne Henseende er Hovedreglen: at jo tommere Maven er, naar Feberen kommer, jo bedre altsaa bør man ikke nyde, især fast Mad kort før Feberen, kommer, men det bedste Maaltid kan gjøres nogle Timer efter Feberens Ophør. 2) Holde sig aldeles fra Luften, og saa udenfor Febertiden, saalænge samme endnu har Vinterkulde i sig, som ialmindelighed kan regnes til den 21de Mai Efter den Tid kan det ikke skade men endog gavne at nyde den frie Luft, naar der vælges Dage paa hvilke det ikke blæser, regner eller er meget koldt, ligesom og den rigtige Dags tid, der er hverken i den brændende Solhede, ei heller Morgen og Aften. 3) Jkke befatte sig med overdreven Siels eller Legems=Anstrængelse og Arbeide. b) Dermed forbinde Brugen af passende Medicamenter. Paa begge Apothekerne heri Aalborg, ligesom og paa de andre Physicatets, er foranstaltet, at paa Forlangende, uden videre Recept udleveres en Pakke Medicamenter betitlet: "Medicamenter mod Koldfeber efter Physicatets Foranstaltning, som ialmindelighed ere tilstækkelige til at helbrede en Koldfeber, under Jagttagelse af det under C. 3. Anførte, der bestaaer af følgende 3 Ting, ) der bruges som nu nævnet bliver: 1) Feberpulveret, af samme tages en Theeske topfuld fire Gange om Dagen i koldt Vand, ligesaavel naar Feberen er tilstede som naar den ikke er tilstede. Naar den halve Æske deraf er forbrugt, da tages. 2) Brækpulveret, (som er indrettet for en Voxen, en Dreng fra 8 til 15 Aar gives 2/5 Part, fra 4 til 8 Aar 1/2, under denne Alder1/2 eller 1/2 Part) der tages paa een Gang i lidt koldt Vand, fastende eller dog paa temmelig tom Mave, enten den gode Dag, naar det er anden Dags Feber, eller nogle Timer før Feberens forventede Ankomst, saa at samme kan have afvirket før Feberens Komme. Naar Brækmiddelet begynder at virke, drikkes flittigt lunkent Vand. Efter Brækmiddelets Brug, og Virkning fortsættes da igjen og opbruges den øvrige halve Deel af Pulveret paa under Nr. 1 anførte Maade. NB. Frugtsommelige og ellers meget svagelige Folk skulle ikke bruge Brækmiddel. Ved Brugen af disse tvende Midler alene vil mangen Feber hæves, og i det mindste forandre sig fra en uregelmæssig til en mere regelmæssig Feber; men som oftest ere disse tvende Midler dog ikke ene tilstrækkelige til at undertvinge Feberen, og da bruges, naar ogsaa den øvrige halve Deel af Pulveret er opbrugt, 3) de febersættende Pulvere. Af disse otte smaa afdeelte Pulvere tages et af Gangen og bruges saaledes, at der begyndes med sammes Brug en Timestid eller to efterat Feber=Paropysmen er reent ophørt, og de opbruges tilsammen forinden næste Feber=Paropysmed ellers vilde indtræde. Dette maa iagttages med megen Nøiagtighed. Efter som Feberen kommer hver Dag eller hveranden Dag, eftersom den indfinder sig om Natten eller om Dagen, bliver altsaa Gjentagelsestiden af Pulverne forskjellig. De kunne tages hver Time, hver anden Time, endog hver tredie Time, eftersom i anførte Henseende falde kan, men Hovedsagen er, at de alle blive opbrugte i Tidsrummet fra Feberen er endt og inden næste Paroxysme, skulde desuagtet t) Feberpulver. R. Grem. tartari Unciam unamNitr. depur. Eleos citri ana Unciam dimidiam Sal. ammoniac. drachmas duas Rad. rhei drachmann unamBrækpulver. M. f. Pulvis d. S. R. Part. emet. granum unum Palv. rad. rhei Serupulum unum amyli Serupulum Dimidium M. d. S. Febersættende Pulvere. R. Chin. sulphur, grana duo. Eleos. Menthæ. P. Serupulum unum M. d. in 8 plo S. nogen Paraxysme komme, da maa atte ker Smaa=Pulvere paa samme Maade som de forrige. Men, som sagt, efter den foregaaende Præparation med anførte Medicamenter og øvrige anførte Forhold, vil dette Tilfælde kun indtræffe yderst sjeldent. Denne hele Pakke Medicamenter, bestaaende af anførte 3 Dele (hvoraf ikke enkelte Deele overlades, men kun det hele tilsammen) til at helbrede en Koldfeber sikker og ordentlig, koster efter Apotheker=Taxten 7 Mk. 11 s. Sedl. og T.;men de Herrer Apothekere i Aalborg, hvilket og kan forventes af de øvrige Apothekere, have erklæret dem villige til at overlade samme, ledsaget tillige med et trykt Exemplar af nærværende Anviisning for 1 Rbd. Seddel, ligesom ogsaa samme Anviisninger udleveres velvilligen uden Betaling fra Bogtrykkeriet heri Byen. P. J Henseende til at forhindre Sygdommens Tilbagefald eller Gjenkomst. Jngen Sygdom kommer saa let igjen kort efter dens Ophør, som Koldfeber. For at sikkre sig for en slig Jgienkomst, der ellers sielden udebliver, men kan endog skee flere Gange og undertiden vedblive hele Sommeren igjennem, da er det fornødent i fulde 3 Uger, da de fleste Tilbagefald skee imellem den 10de og 20de Dag efter Feberens Ophør, altsaa naar man ialmindelighed begynder at tro sig sikker a) At iagttage det under A anførte i Henseende til Fe berens Afværgelse. b) At iagttage Diæt og øvrige Forhold, ligesom under Feberen, anført under C. a; hvorhos dog bemærkes, at den som er vant dertil, da kan drikke sig et Glas Viin, eller tage sig en Snaps med Maade samt drikke en Koppe Caffe. c) Nyde lidt Bittert et Par Gange om Dagen, saasom 20 Mallurt=Draaber i Vand eller i en Snaps, drikke en liden Koppe kold Thee af Mallurt eller Bukkeblade, lidt Gentian=Rod sat paa Brændeviin, og deslige, Skulde desuagtet skee nogen Tilbagekomst af Feber -der dog kun sielden vil være Tilfældet, naar det Foranførte vil og kan iagttages, hvilket desværre ofte ikke skeer, eller er muligt at kunne skee - da kan Feberen dog med temmelig Tryghed strax sættes, ved ufortøvet igjen at gribe til de febersættende Pulvere uden videre Præparation, naar samme ordentlig har fundet Sted forhen. Men saa maa atter anvendes den foreskrevne Forsigtighed for at hindre Feberens atter Tilbagefald. Til Slutning vil jeg dernæst bemærke følgende. 1) Efter dette vil en sædvanlig Koldfeber ialmindelighed og med Sikkerhed og uden Fare kunne helbredes for en Bekostning af een Rbdlr. til Medicamenter. Naar overveies hvor let denne Sum og meget meere kan anvendes paa Huus og Qvaksalver-Raad, der desuden forlænge og forværre Sygdommen, og ofte fordærve Helbredet for hele den følgende Levetid, saa kan vel disse Medicamenter ikke ansees for fordyrt kjøbte. 2) Efter det Anførte synes vel mangen Huusbonde at han ikke kan undvære sine Tjeneres Arbeide og mangen Bonde, at han ei kan være fraværende fra sit Arbeide i saa lang en Tid, som her er nævnet, for at blive grundigen helbredet; men, da Naturens Løb ikke lader sig tvinge, saa maa enhver, der bliver angreben af Koldfeber, være fattet paa og finde sig i, at et Tidsrum af omtrent 5 Uger vil medgaae for den der vil helbredes sikker og ordenlig, som kun kan skee, ved at holde sig nøiagtig efter de givne Regler, til han kan blive sin Sygdom qvit, nemlig omtrent 2 Uger at være angreben af Feberen selv, og derpaa betragte sig at være Reconvalescent i 3 Uger. Kan han ikke finde sig i den Regning vil hans Misregning blive stor, endog i Henseende til Arbeidsgierning. Vel gaaer nu omtrent 5 Uger uden synderlig Nytte i denne Henseende, thi under de 3 Ugers Reconvalescence kan og maa der ikke arbeides synderligt, eller strænge og vedholdende Arbeider foretages; men da kan og, naar den Tid er forløben godt og uden Feber Tilbagefald, igjen arbeides med fuld Kraft, og derved vil rigeligen indhentes Arbeids Gierningen, fremfor samme, for tidligt begyndt, strax igjen vil afbrydes ved nye og hyppigere gjenkomne Feber=Anfald, der paany gjør aldeles uskikket til Arbeide, og, som forhen anført, frembringer en længe vedvarende Sygelighed, der i mange Maaneder og længere kan hindre Arbeidsførhed, foruden at kunne have for Helbredet langvarige oftere livsvedvarende fordærvelige Følger. 3) At sætte Feberen med de almindelige Bonde- og Huusraad, fornemmelig Peber og Brændeviin, er ikke nogen finde ganske tilraadeligt og altid usikkert og voveligt; men fornemmelig er samme skadeligt i Begyndelsen af Sygdommen og uden foregaaende passende Præparations=Midler af anførte Feberpulver og Brækmiddel eller andre lignende; og dødelig bliver denne Cuur let, hvorpaa jeg kjender flere Exempler, naar dette Middel indtages i større Portion under Parorysmen, især ved sammes Begyndelse under Kulden. Hansen, Stifts-Physicus.