JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Skipper P. C. Sunne afseiler saa hastig muligt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Den halve Last er man i Besiddelse af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Godt fundt Byghalm a 8 s. Lpd. er at faae tilkjøbs hos Niels Jensen bag Klosteret No. 797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Fersk Flæsk kjøbes fremdeles, og betales med de høieste Priser af J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Masker af alle Sorter faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Brillante Maskeradedragter kan faaes tilleie hos Skuespildirecteur Werligh, logerende hos Skrædermester Bang paa Sk. legaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Almanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
No 20. den 15 Februar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Tre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Nyheder fra Udlandet. Polen er den sorte Prik paa det politiske Firmament, som truer med et nærforestaaende Udbrud af den frygteligste Storm. Mod dette store dunkle rædselfulde Phænomen svinde alle de mangfoldige indvortes Gjæringer, som i nærværende Tidspunkt plage Europas Nationer, næsten bort som et Jntet. Alles Opmærksomhed er henvendt paa Udfaldet af det første Slag imellem Russerne og Polakkerne, der nu synes at være nær forhaanden, thi Russerne ere i stort Antal marscherede ud fra Grodne, og Bugfloden er saa haardt tilfrossen at den uden Fare kan passeres. Feltmarskal Diebitschs Hovedqvarteer var endnu den 1ste Februar i Grodno. Fra Kowno til Bialystok stode 5 Armeekorpser, hvert paa 40,000 Mand. De russiske Forposter, som staae paa den anden Side af Bugfloden, vare alt flere Gange blevne allarmerede af polske Partiegængerhobe, som ikke kunne dy sig saalænge indtil Russerne komme over til dem. Man kan saaledes hvert Øieblik fra denne Kant see blodige Begivenheder imøde. Og blodige maae de under alle Omstændigheder vorde, thi Polakkerne drive Russernes Forbittrelse til det Alleryderste, saa ingen Forsoning meer kan finde Sted i det Gode. Saaledes har man nylig i Warschau foranstaltet en Sørgefest for de Personer som gjorde Oprør mod Keiser Nicolaus ved hans Thronbestigelse, ja man vil saagar oprette Monumenter for dem. Naar man gaaer saa yderlig vidt, siger en Avis: er der ikke Andet tilbage end: at seire eller lave sit Hoved til Blokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
General Diebitsch-Sabalkanski har udstædt følgende Dagsbefaling til sin Armee: "Vi gaae i en os alle ubekjendt Kamp, som det troe russiske Hjerte aldrig kunde afne. Vi ile at underkaste os de Nedrige som have vakt Polen til Oprør mod vor tilbedte Keiser. Triers Russernes Bajonetter skal vise dem, at deres Forræderie har været frugtesløst. Russisk Tapperhed skal føre de Letsindige tilbage til Orden. Men Anger og Omvendelse skal igjen forsone os med dem. Saa lader os da ile til den hellige Kamp for Keiser og Fædreland, Lader os Alle med Tapperhed og Troskab opfylde vor elskede Monark hellige Villie. Keiseren leve!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Schweiz. Urolighederne vare ved Canton Schafhausen er i fuld Opstand og Regjeringen har opløst sig. Landboerne forlange, ligesom i Basel, lige Rettigheder med Kjøbstæderne. Canton Neuschatel ligeledes; Frihedstræer ere opreiste allevegne. J Genf har man travlt med at gjøre Skandsepæle, Jordsække, Skandsekurve, o. s. v., da man ikke heller her troer sig længe sikker for Overfald. Overalt i hele Schweiz er Løsenet: "Frihed og Liighed!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Belgien. Klokkernes Lyd og Kanonernes Torden, meldes fra Lüttich den 4de Februar, forkyndte ogsaa her, at Ludvig Carl af Orleans, Hertug af Nømours, er bleven valgt til Belgiernes Konge. Et Forsøg paa at udraabe Prindsen af Oranien til Konge, har voldet blodige Optrin i Gent. En Oberst Gregoire omringede Statholderens Pallais med 400 Soldater og vilde tvinge ham til at udraabe Prindsen, hvorpaa det kom til en Træfning mellem Borgere, og Soldater, som varede en Timestid, og Enden blev, at Soldaterne sloges paa Flugten, efterladende sig et halvthundrede Fanger, blandt hvilke deres Anfører selv, Oberst Gregoire, og Pr. Lieutn. HerstErnest. Blandt de Saarede var en Capt. de Bast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Engelland. Et af de forunderligste politiske Jertegn er vistnok det, at der i engelske Havne udrustes endeel svære Orlogskibe; thi hvad kan vel deres Bestemmelse
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Bekiendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Theatret i Aarhuus. Onsdagen den 16de Februar opføres: (Anden Abonnementsforestilling) Tre Maaneder efter Bryllupet." Originalt Lystspil i 5 Akter af Th. Overskou. Werligh & Müller. Til Fogden er indleveret approberede Restancellister, over: 1) Bygningsafgivt for Halvaaret til 1ste Octbr. 1830. 2) Bankrenter af Bygninger og Jorder for samme Tid. 3) Brandpenge for Halvaaret til 1ste April 1831. hvilket herved overeensstemmende med Forordningen af 2den Juni f. A. bekjendtgjøres med Tilføiende, at saafremt Restanterne ikke til Magistraten inden denne Maaneds Udgang indbetale deres Skyld og for mig inden samme Tid godtgjør at saadant er skeet, vil Udpantning overeensstemmende med Restancellisterne vorde fremmet, og Enhver maa da tilskrive sig de dermed forbundne Omkostninger m.v. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 10de Februar Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
At Restancelisten over Bidrag til Aarhuus Fattigvæsen for October Qvartal f. A. er approberet og mig tilstillet, bekjendtgjøres herved, ifølge Forordningen af 2den Juni f. A., hvorhos tilføies : at saafremRestanterne ikke inden denne Maaneds Udgang indbetale deres Skyld til vedkommende Fattigforstandere, og for mig inden samme Tid godtgjør at saadant et skeet, vil Udpantning overeensstemmende med Restance listen, vorde fremmet, og Enhver maae da tilskrive sig de dermed forbundne Omkostninger m.v. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 10de Februar Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Efternævnte Skibe ere indtil Begyndelsen af forestaaende Martsmaaned underhaanden at faae tilkjøbs, og Jnventariefortegnelserne derover ere af Liebhaverne at erholde til Gjennemsyn hos Undertegnede, saavelsom og hos Herrer Carsten Nissen og Herrm. P. Janssen her i Byen. Skulde indtil ovennævnte Tid intet antageligt Salg skee underhaanden, da vil i nærmere fastsat Termin deres offentlige Bortsalg vorde bekjendtgjort: 1) Den hidtil af Skpr. Lorenz Jensen førte, 32 Commercelæster drægtige Jagt, Brigitta Christina kaldet. 2) Den hidtil af Skpr. Hans J. Møller førte, 27 ½ C. L. drægtige Jagt, Anna Margaretha kaldet, c. 3) Den hidtil af Skipper Henning L. Koppel gaard førte, 18 1/2. C. L. drægtige Jagt, Haabet kaldet. Flensborg, den 26de Januar 1831. Lorentz Göttigs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Det bekjendtgjøres at Tiden, paa hvilken de paa Moesgaard opstaldede kongl. Hingster, fra nu af og indtil de afgaae til Stationerne, daglig bedække, er fra 10 til 12 Formiddag. Aarhuus, den 15de Februar 1831. Flindt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
De som endnu er have betalt deres Regninger for det Kjøbte paa Auctionen hos Christen Schmidts Enke, ville inden fjorten Dage fra Dato behage at betale disse til Undertegnede. Aarhuus, den 14de Februar 1831. J. Chr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Min eiende Gaard No. 131 paa denne Byes Middelgade agter jeg formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge. Gaarden, med tilhørende Gaardsrum, godt og tilstrækkeligt Pompevand samt en ikke ubetydelig Haugeplads med adskillige Frugttræer, bestaaer af 9 Fag 2 Etage Forhuus med Kjelder, 10 Fag 1 Etage Sidehuus med Værelser, Kjøkken og Bryggers, samt et Halvtag med Staldrum til 8 Køer. De fornødne Jndretninger til Maltgjøren og Ølbryggerie forefindes i Gaarden, og kan, om attraaes, de dertil henhørende Redskaber tillige erholdes tilkjøbs. Om Kiøbet af foranmeldte Eiendomme, der kan tiltrædes førstkommende Paaskeflyttetid, accorderes iøvrigt med Eieren. Aarhuus, den 14de Februar 1831. Rasmus Pedersen Troldahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Gaarden No. 136 paa Middelgade, indrettet forto Familier, med Staldrum, Vogn Remisse og Have, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden tilkjøbs. Man behager desangaaende at henvende sig til Hr. Agent Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Til næste Paaskeflyttetid ønskes tilleie for en stille Familie 2 a 3 Værelser med Kjøkkenleilighed a. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Gode Spegesild faaes hos J. F. W. Røse. Skpr. J. Nyrup afseiler til Kjøbenhavn saa hastig mulig, og medtager Fragtgods og Passagerer Skipper P. C. Sunne afseiler saa hastig muigt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Jld. til Harhuus Stiftstidende Tirsdagen den 15de Februar 1831. Mere og Cholera morbus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
J det Huus hvor vi boe, ere af sexten Syge, som vi paa egen Risiko toge under Kuur, de Femten slupne derfra med Livet. Den Første døde, fordi Hjelpen ulykkeligviis kom for silde. Af saadanne Exempler har man mange, og de bevise meere end al Sladder. Om Sygdommen og dens Kiendetegn kan jeg sige Dig følgende: Den synes, ligesom Snue, at frembringes ved Luften. Vaade Fødder og Forkjølelse fremkalde den lettest og heftigst, smitsom synes den kun at være i saadanne Tilfælde hvor der er legem lig Susceptibilitet. Slette Mave=Constitutioner, stærke Liebhabere af spiritusse Drikke, ere af magnetisk Natur for den. Saa og den overdrevne Angst, fordi den allerede i og for sig selv frembringer en Art af Tilstand, som ligner Cholera; thi den foraarsager Dissenterie og Beklemmelse i Brystet, som ere de første Symptomer ved Cholera. - Denne gandske naturlige Omstændighed, der ved Choleras første Udbrud, næsten var almindelig, og som varede i fire til fem Dage, havde den onde Følge, at Enhver troede sig smittet, og i denne forberedende Krisis ere Mange, der ikke kom i Berørelse med den virkelige Sygdom - blevne et Offer for den. Andre ere effectivt døde af Frygt - men de, der søgte Hielp i Tide, ere blevne frelste. – Naar jeg antager, at 4 til 5000 Mennesker ere døde her, saa høre 90 af hvert 100 til hiin indolente Klasse af den laveste Folkehob, der enten selv forsømte sig, eller ikke saae sig istand til at gjøre Noget. - Fordommen har og saa gjort sit. Den simple Russer døer hellere, end han gaaer i et Hospital, og fordølger sin Tilstand saalænge det lader sig gjøre. De, der vare i Sygehusene, ere slæbte derind af Politiet, ofte i en Tilstand, som gjorde al Hielp umulig; deraf kom det, at der faldt saa mange Offere. Der er neppe død hundrede Mennesker, som hørte til de meere dannede Klasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Pøbelen troer, at man i Hospitalerne tager de Syge af Dage med Gift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Sygdommen begynder med Diarrhoe og en Trykken under Brysthulingen; hvilke Tilfælde med hver Time tiltager i Heftighed; derpaa følger Brækning, Hovedpine og Svimmel. Galden udgyder sig i Blodet, og dette trækker sig tilbage i sine inderste Kar. Hænder og Fødder blive kolde og faae Convulsioner i denne sidste Tilstand kommer der ikke længer noget Blod ved Aareladning, og den Syge døer efter to til tre Timers Forløb, dog uden at abne sin Tilstand, og idet han føler sig lettet. - Døden er en rolig Hen slumren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Den etappemæssige Helbredelsesmethode, vor Læge fulgte, er omtrent denne: Saasnart den første Periode (Diarrhoe og Trykken for Brystet) indtræder, giver han Saleb og hvad der kan standse Diarrboen, og sætter enten 25 Blodigler under Brystet, eller en spansk Flue. Naar Brækningen paafølger, giver han sal. taxt, med Pebermynte og Melissevand, for at standse den, lykkes dette ikke, og følger den tredie Paroxysme, saa aarelader han fremforAlt Patienten paa Armen, saa at han mister nogle Pund Blod, for ved den paa følgende Afkjoling af Blodet at vinde nogen Tid (thi Jndvoldene og Maven ere da allerede angrebne og fortfarer med den tidligere Kuur. Nu er Hovedsagen at bringe den Syge i en stærk Transpiration i hvor det, som hos os, er muligt, sætter man ham i et varmt Bad, og gnider ham derefter, uden at han forkjøles - af hvilken Grund det maa skee i et varmt Værelse med en Blanding af Salmiak- og Kampher-Spiritus, hvorhos Mixturerne endnu bestandig tages. Andre give en Spiseskeefuld Magnesig blandet med Hofmandsdraaber, et Par Dampbade under varme Tæpper, frembragte ved gandske hede Stene. Naar Sveden indtræder stærkt, er den Syge frelst, og Kuren forbi; det Hele varer i det høieste tre Dage. Blandt dem, der mere døde af Angst, end af Sygdommen, var Doktor A., der havde den Ulykke, af 90 Patienter ikke at frelse en eneste. En sand Doctor San Grado, der var saa indtaget af sin Methode, at aarelade Patienten og lade ham drikke varmt Vand, at han selv forsmaaede al Hielp af andre Læger, og som den 9de i Rækken, satte sin Methode et advarende Mindemærke. - Denne Morden gels Kudsk var Dagen iforveien i beskjænket Tilstand, falden om paa Gaden, og var som død bleven kastet i et Hul - men han vaagnede dernede op igien og kom netop hjem da man førte hans Herre til Jorden. En Begivenhed, der foranledigede Regjeringen til at træffe Forholdsregler for at Folk ei skulde blive levende begravede. Overhovedet hører man i Mængdeviis Anecdoter og Choleraen - om de ere sande eller opdigtede, lader jeg staae ved sit Værd – men Folk ville selv i Ulykken have noget at lee af, hver Dag giver noget Nyt til Bedste, men Alt dreier sig kun om denne ene Pol. "Hvorledes purgerer De? har bragt "Hvorledes befinder De Dem?" udaf Moden. Man efterligner heri Ægypterne, hvis Hilsen sædvanlig er ledsaget af det Spørgsmaal: Hvor des sveder De?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Bekjendtgjørelser. Fjerde Klasse, til Documenter efter Stempletpapirs=Forordningens §. 5. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1831. Falkenskjold. Nicolai Ditlev Amund Ræder, Overauditeur, Borgemester og Byfoged, samt Bye- og Raadstueskriver i Horsens. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af afdøde Bager Jørgen Raarups Enke, Karen Hielm Horsens, bliver, paa Grund af dertil under 1ste October 1830 erhvervet kongelig allernaadigst Bevilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Adkomst til følgende hende tilhørende Eiendomme, nemlig: Huset No. 355 i Smedegaden, Gaarden No. 356 paa Hjørnet af Smede= og Kildegaden, og Huset No. 357 i Kildegaden, Alle her i Horsens, herved, med Aar og Dags Varsel, indstævnede til Møde for Hersens Bytingsret, der holdes paa Raadhuset den første Tirsdag i Mai Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres formeentlige Adkomster at fremkomme og samme at beviisliggjøre, samt for, i Mangel heraf, efter foregaaende Demonstration og Paastand, at høre bemeldte Jørgen Raarups Enke, Karen Hielm, ved Dom kjendet eiendoms berettiget til fornævnte Steder med Tilliggende, Alt i Medfør af berørte allerhøieste Bevilling. Forlæggelse og Lavdag kan efter Forordningen af 3die Juni 1796 ikke ventes. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, d. 25de Jan. 1831. Ræder. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
De der maatte have noget at fordre: 1) i Boet efter afdøde Arrestforvarer og Politiebetjent Jens Sørensen Skibsted, samt 2) i Boet efter afgangne Muursvend Simon Valentin Guldstrøm, indkaldes herved til, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Horsens, den 7de Febr. 1831. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over, og Underret, ere alle de, som i navn ig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Chrestence Rasmusdatrer, Gaardmand Niels Nielsen BerringsHustrue i Laasbye, Laasbye Sogn, Gjern Herred, Skanderborg Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 26de Januar 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Creditorerne i Stervboerne efter: 1. Huusmand Søren Andersen paa Sorring, Mark, Dallerup Sogn, Gjern Herred, og 2. Maren Pedersdatter, Huusmand Jens Mathiesens Hustrue, paa Hvolbem Mark, Fruering Sogn, Hjelmslev Herred, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 29de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, under Tabet af deres Fordringer, inden denne TidsForløb, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 3die Febr. 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Ved Proclama, som snarest muligt læses for vedkommende Over og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Jens Mikkelsen, i Hørning, under Hjelmslev Herred, Skanderborg, Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 3die Febr. 1831. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
De som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Byen afgangne Madame Karen Sørensdatter Asferg fød Borum, Enke efter den forhen afdøde Told og Consumtions-Casserer Christian Asferg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Boets Skifteforvalter. Da Boet, ifølge oprettet Testamente, skal deeles lige imellem Begge foranmeldte Afdødes Arvinger, saa indkaldes tillige Desse til, inden Aar og Dags Forløb at anmelde og behørigen at ligitimere deres Arveret, efter ovenmeldte Afdøde. Grenaae, den 30te Januar 1831. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Alle og Enhver som maatte have Noget at for der efter afdød Skovfoged ved Rasch, Peder Lassen i Skyggerslund, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som er committeret af hans myndige Arvinger til at modtage og afgjøre somme. Kalhauge, den 31te Jan. 1831. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Jørgensen og Kone Mette Margrethe Mikkelsdatter paa Tebstrup Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 4de Februar 1831. Auction paa Bygholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Tirsdagen den 15de Marts, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Bygholm foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af alle Slags fine Mahognie og Birketræes Meubler, Malerier, Speile, Taffeluhre, Sengeklæder, Linned, circa 100 Sæt Dækketøi, omtrent 700 Lod forarbeidet Sølv, pletterede Sager, en betydelig Deel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, Kakkelovne, Kobbertøi, Porcellain, Glas, Kjøkkentøi og Huusgeraad, endeel Udboe, Vogne, Hestetøi, Gaards- og Avlsredskaber m. m. m. Cataloger vil vorde henlagte til Eftersyn hos Gjestgiverne Lassen i Odense, Petersen i Haderslev, Schucan, i Aarhuus og Kjeldsen Horsens, og bemærkes, at alle Hindringer ere hævede, saa at Auctionen i ethvert Tilfælde vil vorde afholdt. Herredscontoire Daugaarden, den With. 28de Jan. 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Jfølge Amtets Foranstaltning, grundet paa Dom og Udlæg for resterende Kongelige Skatter, bliver den Jens Christian Frandsen i Lund Bye, Tamdrup Sogn, Nim Herred, tilhørende Gaard, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 3/4 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner som afholdes: Trykt og udgivet af A. F. Elmenist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
Løverdagen den 19de Marts ) førstkommende dito den 2den April og d) hverg. Kl. 10 Mandagen den 18de April ) Formiddag. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den sidste, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i Gaarden selv. Conditionerne ere 8 Dage før første Auction til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817 tillige til Panthavernes Underretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Februar 1831. Bernt. Seilgaard i Funder Sogn, Hids Herred, Viborg, Amt, af ufrit Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skpr. Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. med indkjøbte Konge- og Kirketiender, bliver efter Eierens Begjering stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Onsdagen den 9de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 10. Til Gaarden er et Areal af omtrent 600 Tdr. Land, hvoraf en betydelig Strækning er bevoret med Ege- og Bøgeskov. Udsæden er aarlig omtrent 20 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 3 til 4 Tdr. Boghvede og kan aarlig avles 30 Læs Enghøe. Til Gaarden haves god og overflødig Tørveskiær. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 25de Januar 1831. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
En Gaard i Nærheden af Veile, med behagelig Beliggenhed, gode Bygninger og Eiendomme af Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt circa 3 Tønder, kan underhaanden erholdes tilkjøbs og tiltrædes strax eller senest til 1ste Mai næstkommende. Paa Eiendommen holdes 2 Heste, 10 Køer og 2 Qvier. Udsæden er 7 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre, 2 a 8 Tdr. Boghvede, 7 a 8 Tdr. Kartofler, af Engheavles 20 a 30 Læs; paa Gaardens Mark kan skjære omtrent 50 Læs Tørv aarligen, og i Mosen er opført et Huus til at tørre Tørvene i. Marken er indhegnet paa 2 Sider med forsvarligt Riisgierde og forøvrigt omgivet af Aaer og Bække. Til Gaarden er desuden meer end tilstrækkelig Skov paa circa 10 Tdr. Land, Lysthavende ville behage at henvende dem til Undertegnede, hos hvem Vilkaarene for Salget kunne erfares og Handel afsluttes. Veile, den 22de Januar 1831. Kragballe, Procurator. Vinter, Kasketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
af forskjellige Facong med Jlderskind og anden Slags Vildtskinds Besætning sælges fra 1 Rbd. til 9 Mk. Stk. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-15
paa Hattefabrikken hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-17
No 1. Torsdagen. den 17de Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-17
Vills-Tidende. Til Fædrelandet. Fra Hs. Excell. Hr. Overkammerherre v. Hauch, Ridder af Elephanten, p. p. er under 8de Februar bleven tilsendt Magistraten i Viborg en Jndbydelse til "Veddekjørseler i Jylland." Magistraten opfordres dertil at udvise og indrette en hertil skikket Plads, hvis Veddekjørselen skulde blive foretaget der, ligesom ogsaa Byens Jndvaanere opfordres til at udsætte frivillige Præmier, til det tilsigtede Øiemeds Opnaaelse. Lignende Skrivelser ere afsendte til Magistraterne i Aarhuus og Randers, og der vil, da Udførelsen af denne Plan vil udfordre betydelige Summer, blive taget Hensyn paa, hvilken af de trende Stæder der til Sagens Fremme tilbyder de største Opoffrelser. (V. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-17
De Studerende som ved den sidste Universitetshøitidelighed bleve tilkjendte Præmiemedaillerne, vare: 1) F. Feddersen, Cand. juris, Volontair i Høiesterets Justitscontoir, for den juridiske Opgave. 2) Chr. Ramus, Cand. philos. for den mathematiske. 3) Carl Lang berg, Studios. philol., for den historiske. 4) L. Olufsen, Studios. philol, for den naturhistoriske. Til den theologiske Embeds Exammen i indev. Januar Qvartal indstillede sig 14 Studios. theologiæ, af hvilke 5 erholdt Caracteren, laudabilis, 8 haudillaudabilis. og 1 non contemnendus.