Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-18
Etatsraad Ridder Vedel Simonsens nyeste Arbeide, Samlinger til Hagenskov Slots, nuværende Frederiksgaves, Historie, er nu udkommet fra Ove Thomsens Officin i Odense), 108 Sider stort, og giver en høist interessant Udsigt over dette mærkelige Slots Skjæbne ligefra de ældste Tider. Den geniale og lærde Forfatter har dediceret Bogen til Hs. K. H. Kronprindsen med følgende Linier: "Saa ynderlig smiler Din Sommerborg hist paa venlige, – skovklædte, – frugtrige Kyst. – et Eden i Paradis Have. D maatte den vorde Din Glæde, Din Lyst! de maatte den styrke og qvæge Dit Bryst! som fryd- og som frederrig Gave! Nu Vinteren hersker og Livet er tyst, Naturen er funket i Dvale; med Fortids Kiærminder paa vintergrøn Qvist, vi smykke Din Fyrsteborgs Sale. Men Vaaren vil atter opvaagne paanye, da plukke vi Blomster i Dale; da bringe vi glade Dig Sommer i Bye og smykke med levende Blomster paanye Din Borg og dens yndige Sale. Sigtende til den gamle Tradition, at der i en af de gamle Slotsbanker eller derved liggende Gravhøie skulde findes skjult en Guldhest eller en Guldprinds tilhest med alle hans uhyre Rigdomme, slutter Forf. sin Bog paa følgende smukke Maade: "1811 blev den (Gaarden indrettet til Sommerresidents for Hs. K. H. Kronprindsen og Hds. H. Kronprindsessen; og ville vi derhos af Hjertet ønske, at han maa være den gyldne Prinds, man nu i saa lang en Række af Aar der paa Egnen har søgt efter, men hidtil forgiæves, og at nu, da saaledes den længe Forventede er kommen, ogsaa med ham alle de gyldne Forhaabninger, vor Tidsalder er saa riig paa, maatte gaae i den frydefuldeste Opfyldelse baade for Egn og for Land og for Rige!!!- Det ligger udenfor denne Avises Omfang at udhæve alt det Læseværdigste i denne Bog, men Red, maa indskrænke sig til at pege hen paa et Par Enkeltheder, der vistnok maa interessere de Fleste. Det hedder saaledes S. 36, at en Frue Gyldenstiern, der 1529 fik et Pantebrev, paa Hagenskov, havde en Søster ved Navn Margrethe, som først var forlovet med Henrich Rosencrantz, men maatte for dennes Søster, Mette Rosencrantz (der var gift med den bekjendte Hovidsmand paa Kalloe, Erik Banner til Asdal), paa ingen Maade faae ham, hvorfor der blev skaaret et Klæde i to imellem dem; men da Frue Mette siden døde, fik Margrethe Gyldenstjern hendes Mand Erik Banner, som døde 1554, hvorfor hun ogsaa pleiede at sige: Frue Mette vilde ikke unde mig sin Broder, og maa dog nu unde mig sin Mand. En Anecdote, der for saavidt er os mærkværdig, som den beviser, at den Skik, som allerede forekommer i Axel Thorsens Vise (nemlig at skjære et Klæde i Stykker mellem de Forlovedes Hænder, for at hæve Forlovelsen) endnu var i Brug her i Danmark i det 16de Aarhundrede. "J Aaret 1572, siger Forf. S. 51 - byggede og befæstede Erik Hardenberg Skousboe. Han var en Søn af Eiler Hardenberg til Mattrup og Skousboe og altsaa en Broder til den skjønne (Kirstine) Hardenberg, til hvem, i Følge et gammelt Sagn her i Fyen, som allerede Suhm har optataget i Historien, Kong Frederik den 2den som Prinds (da hendes Fader fra 155459 var hans Hofmester paa Malmøehuus) skal have fattet en slig Tilbøielighed for, at han endogsaa vilde ægte hende, da han tiltraadte Regjeringen 1559, hvorfor han ogsaa s. A. ikke bidt beærede Faderen med Ridderslaget, men endogsaa hævede ham tilden høieste Grad af Værdighed, en Undersaat den Tid kunde opnaae, nemlig Rigshofmester-Embedet; men da Faderen desuagtet i Følge Sagnet, modsatte sig dette hans Ønske, paadrog han sig derved Kongens Unaade, der vedvarede fra 1562 til hans Død 1565. Conferentsraad Werlauff troer i sin Dr. Sophia af Meklenborg, p. 15- 16, at der mangle Beviser for dette Sagn; men mig synes, at Vedel i sin Liigprædiken over Kong Frederik den 2den stadfæster det med saa tydelige Ord, som det er muligt; med mindre han skulde have sagt det ligesaa tydeligt, som den foregivne Anledning til hans Død; og for en ungdommelig Tilbøielighed, der maaskee aldrig engang fortjente Navn af en Kjærlighedsforstaaelse, tør man naturligviis ikke vente Documenter og Diplomer efter 2 a 300 Aars Forløb; og dog var det nær efter, at ogsaa dette sidste kunde have blevet Tilfældet; thi ved Skousboes Reparation 1752 blev ved Nedbrydelsen af et dobbelt Loft fundet et Pergamentsdocument og en Mand af støbt Guld, til Hest; Haandlangeren stak dem hemmelig til sig, og solgte underhaanden begge Dele til en Guldsmed i Odense, som opbrændte Brevet, for at det ikke skulde lede til Undersøgelse om Smykket, som man allerede den Tid antog for Kong Frederik den 2dens billede, ligesom Brevet for en kongelig Skrivelse, der havde ledsaget denne Gave (min Udsigt 1, 1, 82-93). Jeg eier nu selv dette interessante billede, der naturligviis ikke var af Guld, men af Kobber (skjøndt maaskee engang i fordums Dage forgyldt), og som derfor ogsaa tilsidst var kommen i en Kobbersmeds eller rettere Kjedelførers Hænder, der imidlertid ret vel vidste og bevidnede, at det oprindelig var fra Skousboe, og ved hvem og hvorledes det tilsidst var kommet i hans Hænder. Kongen forestilles forresten paa dette Stykke til Hest og i en hilsende Stilling, og det glæder mig dobbelt at være i Besiddelse deraf, som netop bemeldte Konge skal have besøgt min Fædrenegaard i Aarene mellem 1579 og 96, da Axel Brahe var Eier af samme." - Det fortjener ogsaa at bemærkes, at den navnkundige Corfiz Ulfeld fødtes til Verden paa Hagenskov den 10 Juli 1606. - Maatte Forsynet skjænke den berømte Videnskabsmand et langt og glædeligt Liv til usvækket at fortsætte sine dybe Studier, til Litteraturens Gavn og hans egen Berømmelse!