JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Samme Dag fortalte et andet Rygte at et engelsk Kulskib var taget af de Franske, men igien tilbageleveMere uforklarlig er en Hollænders Udsigende, der ankom til Helsingøer den 27de f. M., at han nemlig havde været under Beslag i 13 Dage i Holland, men at Dagen for hans Afreise bleve alle Skibe friegivne, og fik Tilladelse til ubehindret at bruge deres Flag. Jkkun 5 Dage havde han været underveis. Neppe bliver denne Efterretning bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
2de fra Petersborg til Helsingøer ankomne Capitainer, have bekræftet den Efterretning, som med sidste havdes over Lybek, at nemlig den russiske Flaade udenstes med største Jil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Hs. Durchl. Hr. Feldtmarskal og Statholder Prinds Carl af Churhessen ankom den 26de til Altona paa sin Tilbagereise fra Cassel og fortsatte om Aftenen sin Reise videre til Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Vor Gesandt ved det russisk keiserlige Hof, Kammerherre von Rosenkrantz, har efter Ansøgning faaet Tilladelse at giøre en Reise til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Præsten Lie i Boe Præstegaard beskriver i de tronhiemske Aviser Landmandens Forfatning ved Tronhiems Kanten paa det ynkeligste, og aflægger offentlig Taks gelse til Kiøbmand Kaasbøll i Christiansund, for en ædelmodig Gave til hans Sognefolk af 12 Tønder Havre. Gavens Værd, skriver han, forhøies derved, at Giveren der ikke selv havde dette Korn, kiøbte det hos andre og løvede meere naar han selv fik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Et Skib ladet med Brædder og Jern, er strandet paa Rødsand ved Nyested i Lolland. Skibet staaer under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 24de Maji var paa Skibsbroen i Helsingøer et ikke ubetydeligt Slagsmaal, imellem nogle Færgekarle, og nogle engelske Matroser, hvorved disse som sædvanlig gik af med Profiten. Efter Rygtet gav en af disse Anledning dertil, ved at pege til den derværende Vagt og udlade sig til sine Kammerater med disse Ord: See hvilken en Vagt, Naar jeg fik 3 med mig, saa kunne vi slaae hele Vagten. Denne Pral kunde en derhos staaende Færgekarl ikke fordøie, gav ham en dansk Tøraf, og dermed gik det løs. Det varede ikke længe før de engelske bade om got Veir, og da viiste det sig, at hiin Praler kunde bønfalde paa got Svensk, og at han var af denne Nation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
I Kiøbenhavnsbladet tales drøit om den synderlige Mode, som Nutidens Damer bruge, at snærpe Kiolen sammen bag til, endogsaa i tørt Veir, hvorved den Deel, Anstændighed næsten forbyder at nævne, sættes ganske tydelig frem til behagelig Eftersyn for alle Tilskuerne det uomstunder, da vore Damer, noget de kolde danske Sommer maaneder klæde sig saa franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
J Aalborg forevises et lille fransk Fruentimmer, der Ei det mindste efter Angivelse) er ikkun 4 Spand høi og 44 Aar. gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Af Salzmann udkom, som bekiendt, for nogle Aar siden en Bog, under Titel: Himlen paa Jorden. En Mand ved Navn Gruber har nu udgivet et Sidestykke til denne Bog under Titel: Helvede paa Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Cancellieraad og Borgemester Rosenvinge i Bergen, har udgivet: Nogle Ord til Bergens Byes Publicum om Fattigvæsenet og de i Forbindelse dermed staaende Jndretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Med bifald recenseres dette Skrivt i de lærde Efterretninger. Recensenten skriver saaledes : "Havde den forHaandthævelsen og Udbredelsen af rigtige Begreber, om Fattigvæsens og Forsørgelses Anstalter saa idkiære, og for ethvert didhen sigtende patriotisk Foretagende saa varme Medborger, Octor Manogendnu levet, visselig, han skulde ikke have undladt at sætte dette Skrivts Forsatter ved Siden af en Carøe i Randers 8. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Nogle af Kiøbenhavns Præster underviserne Emirmandeerne af hvert Kiøn i særskildte Timer. Denne Indretning synes at kunne have gavnlige Følger for Mo Stenen den 1 S. a. raliteten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Læreren ved Christianis Jnstitue; Riffelsen, Opfindet af det i disse og fikere Tidender for omtalte Instrument Melodte, har nu opfundet en Medel, hvorefter de nye Messorer skulle udarbeides saa elegant, som noget gelsk Fortepiano. madan ned man Coursen der synes nu igien at ville falde) var den 10te Mai i Kiøbenhavn 40 trefterdedel pro Eento; alt maa den 1ste Postdag falden 3 p. Er 12 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Aarhu a Værelse er om Paa Øen Thuuse hersker i denne Tid en almindelig Sygdom. ikke faae Mennesker skal allerede være døde Stiftsphysicus Doctor Hahn er i Dag sin at dersen har en alder Baad, for at undersøge Sogdommen, og om mueligt, at standse den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Man har her i den seenere Tid havt den Fornøyelse, at stede, paa Grund af deres lange, Arrest, beklagelesværdige Arrestantere af og til komme ud, med Polilimesterens Tilladelse, for at nyde frisk Luft. De gaae under Fangsfogdens Opsigt uden Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Fra den 1ste Junii til i Dag ere her fra Havnen afseilede følgende Skippere: Jacob Rasmussen til Kiøbenhavn, Jens Halling til Norge, Olsen af Sønderborg, til Østersøen, Math. Mathiasen til Norge, Jessen af Sønderborg til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 3die Junii, Forpagtet Jørgensen, Justitsraad Spliid og Frue, Forpagter Poulsen, Møller Justesen, Anders Rasmusen og Karl, Frue Geheimeraadinde Bülov med 2de Døttre og Tiener Sognepræst P. Sand, Cornet Evald H. v. Lützon, Jomfruerne Weinholt og Find, Hestehandler M. Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Udpasserede. Den 4de Junii, Jomfruerne A. M. Begtrup og C. N. Candrup, Lakhandler J. Holm, Kiøbmand A. Kaarsberg, C. Hansdatter, Commandeur C. H. de Thura med Frue og Tienestepige, M. Sørensdatter, M. Frischer, Frøken C. Hauch, Driver N. Anbersen. Med Skipper Thurøes Smakke blev afsendt Stude og Lam tilhørende P. Klitgaard og N. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Efter faae Dages Sygdom, ved en meget stille og tør lig Død, den 1ste d. M. om Aftenen Kl. 9 slet behagede det den Almægtige Gud, i min Fraværelse at bortkalde til sin evige Glæde, min inderlig elskede Kone, Maren Sørensdatter i sit Alders 54 Aar, hvilket for mig og 2de Børns smertelige Savn, bekiendtgiøres sørgeligst fraværende Slægt og Venner, forvisset om, at enhver som kiendte den Ædle og Retskafne, vist tager Deel i min og Børns dybe Sorg, uden skriftlig Bevidnelse. Brendstrup den 4de Junii 1823. Anders Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Udenlandsk. Til Altona er den 31te Maii om Eftermiddagen, over Holland, indløben den Efterretning, at alle i Paris værende Engelændere ere erklærede for Krigsfanger og et Sted bleven dem anviist, hvor de som saadanne skal opholde sig. - Den bataviske Regiering har den 24de Maji lagt Embargo paa alle i de bataviske Havne sig befindende engelske Skibe, Paketbaade undtagne. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den franske Armee under General Mortier, trækker nu en Leir paa den Hardenberger Heede. Hans Hovedqvarteer er i Torverden. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Engeland. Den bekiendtgjorte Statsforrespondene, med Engeland og Frankrig, indeholder Tidsrummet fra 23de Mai 1802 til Lord Whitworths Afreise fra Paris den 12te Mai 1803, og indeholder 71 Puncter, hvoraf flere ere meget mærkværdige. No. 70 indeholder det Ultimatum, som Lord Hawkesbury sendte den 7de Maii fra London til Paris, der var af følgende Jndhold: 1) At den franske Republik skulle forbinde sig til, ei at modsætte sig Øen Lampedusas Aftrædelse. 2) At Engeland beholdt Malta saalænge til Øen Lampedusa blev sadt i den Stand at den kunne bruges til en Station for en Flode, da Øen Malta saa skulle leveres dens Beboere, og anerkiendes som en uafhængig Stad. 3) Den bataviske Republiks Gebeet, skal en Maaned, efter en paa dette Project grundet Conventions Afsluning, rømmes af de franske Tropper. 4) Kongen af Etrurien og de italienske og liguriske Republiker, skal anerkiendes af Hs. brittiske Majestæt. 5) Schweiz skal rømmes af de franske Tropper. 6) Kongen af Sardinien anvises en forholdsmæssig Territorial=Forsørgelse i Jtalien. Hemmelig Artikel. Den franske Regiering i skal ikke kunde reqvirere Hs. brittiske Majestæt om at rømme Øen Malta, førend efter 10 Aars Forløb. Artiklerne 4, 5 og 6 kunde ganske udelukkes eller og maae ganske antages. Med dette Ultimatum fik Lord Whitworth tillige Befaling, at naar det ikke blev antagen, da inden 36 Timer at forlade Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Kanalflaaden som under Admiral Cornvallis krydser, for Brest er forstærket med 4 Linieskibe, saa at den nu er 14 Linieskibe og 3 Fregatter stærk. Admiral Rowbley, er given Lord Keith til Assistent, ved den til Nordsøen bestemte Flaades Udrustning. Sir James Saumares og Sir Sidney Smith skal krydse med deres Flotiller, langs med den franske Kost. Sidste har alt borttaget et rigt ladet fransk Skib, og Cutteren Pigmey har opbragt til Portsmouth et Skib som er kommen fra Mauritius. Der er nu og givet befaling til at anholde og opbringe alle hollandske Skibe. Fregatten Doris har den 20de Maii optaget et rigtladt til Amsterdam bestemt Surinamskib, og opbragt det til Plymouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Siden den 22de Maji blive alle Krigskibe i Portsmouth forsynede med Proviant paa 8 Maaneder, paa det de, om de skulle blive commanderede til en langtfraliggende Station, ikke skulle have nødig først at gaae tilbage i Havnen for at indtage Proviant. Lord Nelson er den 20de Maii afseilet til det Middellandske Hav. J vore Havne bliver alt Fængslerne sadte i Stand for Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Til Admiral Duckworth er alt sendt Befaling, at han ufortøvet med Tropper fra Jamaita skal angribe Martiniqve, ligesom der og er sendt befaling over Land til Jndien, at tage Pondicher i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Fregatten Amethyst er beordret til Elben for at afhente Hertugen af Cambringe og Prindsen af Sloucester til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
J forskellige Egne af Engeland bliver det oprettet saakaldte flyvende Leire, og Officererne have faaet Befaling, at medtage saa lidet Bagage som muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 20de Maii tog Hr. Pilt Sæde i Underhuset og aflagde sin Eed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 23de Maii var den vigtige Dag, da der i begge Parlamentshuse blev beraadslaaet over Udrustningen. J Underhuset talede Hr. Pitt stærk for, men Hr. For paa thetisk imod Krigen. De Stemmendes Antal var meget stor. Der stemmede 391 for og 67 kun imod Adressen, til Kongen. Hr. Fox, som i sin lange Tale imod Krigen, kaldte sig en Ven af Engeland, og Folket i Engeland sine Clienter, blev samme Dag af den Kongl. General=Advocat og Hr. Windham beskyldt for, at han frembragte farlige Meninger imod Landets Jnteresse, opstod i Underhuset som Bonapartes Forsvarer, og derved kunde svække et brav og troe Folks Jver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 27de Maii var igien en vigtig Debatte i Under den foreslagne russiske Mægling, hvilket, som han paa, stod, endnu kunde standse Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Fregatten Minerva har ved Cherbourg borttaget 6 Brigger, som vare ladte med Skibsmunnition. Den er og opbragt adskillige franske Vestindiefarere, og man regner at der endnu er 75 Vestindiefarete under Veis til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Frankrig. Ved en Telegraphberetning havde man alt den 20de Mai Efterretning i Paris, at der havde viist sig 12 engelske Linieskibe for Brest; ligesom og at Engelænderne i Bugten ved Audierne havde borttaget 2 franske Skibe, et med Bygningstømmer og et med Salt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Fra det Hanoverske. Siden den 22de Maji er al vort regulaire Militair fra alle Deele i Landet opbrudt til den Vestphalske Grændse, for der om muelig at tage en fordeelagtig Stilling og derved giøre de franske Troppers Fremtrængelse i Landet saa besværlig som muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 25de Mai er Feldtkrigscommissariatet opbrudt fra Osnabrich. J Hannover bliver i det regnare Militairs Fraværelse alle Vagter og Poster besadte af det til Landets Forsvar udskrevne og bevæbnede Mandskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Til Bremen er ved en Stafette indløben den Efterretning, at Franskmændene har anholdt den engelske Paketbaad i Helvortsluis, og borttaget fra samme Brev sækken med Brevene af 24de Mai, og sendt den uaabnet til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den 28de Mati gik det Rygte, at de franske Tropper vare over Haselvne indrykkede i Fürstenau i det Osnabrückske, og i Osnabrück gik det Rygte at de franske Tropper endnu vare rykkede 7 Mille længere frem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Adskilligt. Til at opmuntre Speculantere til Kaperes Udrustning, bliver i en fransk Journal, 2 af de vigtigste franske Kaper=Udrehdere i 7 Aars Krigen, fremsatte til Mynster. Den første var Marqvis de Roux, en Corser, og paa den Tid en Hovedstøtte for den Marseiler Handel. Han udrustede i Aaret 1760 paa egen Bekostning 20 Fregatter til Kapere imod de engelske Koffardieskibe, og udstædede i eget Navn en Krigserklæring imod Georg den 2den. Den anden var en rig Bordeauxer Jøde ved Navn Gradis, som udrustede et Linieskib paa 64 Kanoner og flere Fregatter paa 36 Kanoner, og borttog det rige Skib Aarfra Engelænderne, der blev vurderet for 8 Millioner Livres Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Den engelske Consul Falcon i Algier, fik den 21de April et Besøg af en af Deyens Officerer, som forlangte at han skulle aabne ham den underste Etage af sit Huus. Men da man ikke kunde finde Nøglerne, bleve Dørtene opbrudte, og man fandt der 2 tyrkiske Fruentimmer. Consulen erklærede, at de vare der uden hans Vidende. Begge Fruentimmerne bleve, efter at hver havde faaet 500 Stokkeprygl, kastede i Vandet. Da derpaa en af Consulens Slaver, aflagde et ugunstig Vidne over Consulen og hans Secretair, besalede Deien at de inden 3 Dage. skulle reise. Consulenerklærede Dagen derpaa : At da han var kommen til Algier efter hans Konges befaling, kunde han ikke relse derfra igien uden hans Befaling dertil. Men uden andet Svar, lod sig strax derpaa 6 Man seeihans Huus, som uden enten at give ham eller hans Secretair Tid til at tale med nogen, bragte dem Ombord paa et Skib, der strax seilede af med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
J den 360de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere : 50. 64. 86. 82. 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Bekiendtgiørelser. Den vidt berømte, og os der i Byen allerede som en stor Kunstnerinde bekiendte Demoiselle Weber, agter paa førstkommende Søndag den 5te Junii, at opføre en Concert, her paa Byens Raadstue. Concerten besaaer af følgende: 1) En Simonie. 2) En Harpe-Concert af Demoselle Weber. 3) En Flaute=Quartet af Capitain Mylius. 4) Simonie. 5) Sextet paa Harpe. 6) Simonie, og 7) Variationer paa Harve. Concerten begynder Kl. 7 om Aftenen. Billetterne koster 2 Mk. Stykket, og er at faae hos Hr. Ræmisch eller ved Indgangen. Over endeel, af de Fattige spundet Hør= og Blaar. garn holdes offentlig Auction paa Raadstuen Onsdagen den 3de Junii førstkommende, som herved til de Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 4de Junii 1803. Jnspectionen for Fattigvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
En halv Part i Jagten Anna Catharina, drægtig 6 Commercelæster, hiemmehørende der i Aarhuus, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Vedkommende derom henvender sig til Eieren Jens Hjortzhøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Hos Skipper Mathias Mathiasen er bedste Slags Fiskenakker at bekomme for 3 Mk. 3 s. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Hvor en Dreng som har staaet Confirmation og har kyst til at lære Bogbinder=Professionen, hvor han tillige kan blive øvet i Boghandelen, kan blive antaget strax eller til Michaeli, anviser Adresse=Contoiret i Aarhuus. Smeden Peder Rasmusen fød i Herschind, som f. A. ægtede Niels Christensen Smeds Enke i Haar, og nu nyelig ombyttede sit i Fæste havende Huus sammesteds imod Jens Frandsens Huus i Haldum, hvor han havde ladet sig fæste som Smed for Byen, har den 2den Junii sidst, efterat have bemægtiget sig nogle Børnepenge m. m., som var i hans Kones Giemme, hemmelig forladt sit Hiem, formodentlig for at bortrømme, Han skal være anført udi Sønder Galthen Sogns Lægds rulle, er 26 Aar gammel, lav, rund af Ansigt, blaae af Øine, sort af Haar og har et Ar paa høire Kind. Bemeldte Peder Rasmusen efterlyses herved, og de ham maatte antreffe, anmodes at ville anholde ham, og enten derom underrette mig, eller bringe ham hertil, da jeg betaler de derved foraarsagede Bekostninger. Grevskabet Frysenborg, d. 4de Junii 1803. Tommesen, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Da min Tienestepige, navnlig Lise Sørensdatter, fød i Galthen, den 23de d. M. uden min Tilladelse gaaet hort af sin Tieneste, og medtaget et stykke Dynevaarstøi, og skal være taget ud af Broberg Port til Vogns, men hvorhen vides ei, saa bedes ærbødigst om, at hvo der kunde opdage hendes Opholdsted, ville behage at tilmelde mig det, enten skrivtlig eller ved Bud, da jeg er ligesaa villig som skyldig at betale alle Bekostninger dette maatte medføre. Aarhuus den 28de Maji 1823. Peder Mostgaard Smed, boende paa Klostergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Undertegnede Forpagter af Fannerupgaard og Mølle behøver til næste 1ste Novbr. en god Møllersvend, som forstaaer Grubning, Sigtning og anden Mahlins og kan holde Værkerne i forsvarlig Stand, samt holde Bog over hvad som udleveres. Den som attraaer Tienesten ville henvende sig enten til Hr. Dahl i Aarhuus, eller Hr. Thomas Hansen i Randers, der begge har lovet igien at underrette mig derom. Fannerupgaard, den 17de Mai 1803. Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Skulle nogen behøve en til at passe Børn, hvor de selv amme, enten paa en Herregaard eller Præstegaard, anviser Adressecontoiret en som i lang Tiid have omgaaet Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Madame Hvas boende paa Vestergaden i Randers agter formedelst Forandring af Boepæl underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard der vel er vedligeholdt, og er bestaaende af 8 Fag Bindingsværk, et Loft høi med Qvist til Gaden; 7 Fag dito til Gaarden et loft, høi, 5 Fag Stald, Gaardsrum, Jndkiørsel, Pompevand i Gaarden, og hosliggende Frugthauge som grændser til Mølle Aaen, den Kiøbende ville behage at melde sig hos Eieren. Randers, den 20de Mai Mad. Hvass.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
En voxen Dreng, som har kost at lære Klemsmed Professionen, kan, naar han bringer et got Beviis om sit Forhold, blive antagen i Lære enten strax, eller til førstkommende St. Hansdag, hos Kleinsmedmester C.P. Jelling her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Nyelig hiemkommen got Zelter og Pormønter=Vand bekommes paa Svane Apotheket hos Køster. Sund og frisk Rug, samt et lidet Qvantum Sæde, boghvede faaes i Øster Alling Præstegaard ved Estrup Huset No. 18 og 19 paa Skolegaden tæt ved Klub dens Gaard, er at bekomme til Leie første November; hvorom med Hr. Skolelærer Bek paa det store Tor 3 Af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Udenlandsk. Handelstidenden leverer Beretning fra London af 20de Mai, hvori det hedder: at der er udgivet befaling til at opbringe alle til franske og bataviske Havne bestemte Skibe. Denne befaling er endogsaa udstrakt til alle neutrale Skibe. Det danske Skib Freya, ført af Capitain Jordt, hiemmehørende i Flensborg, bestemt fra Cette til Amsterdam med Brændeviin, Viin og Olie, er anholdt og opbragt til Dower.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Fregatten Frederichssteen ført at Capt. Rohde er nyelig hiemkommen fra Vestindien. Den har mødt en stor Deel engelske Krigskibe i Kanalen og Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
General Waltersdorff som var ombord paa Fregatten, blev efter hans Forlangende sat i Land i Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
En kongelig engelsk Fregat er passeret forbi Kiøbenhavn Nord fra til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den danske Fregat Jris er gaaet under Seil til Middelhavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Commandeurcapitain Koefoed er ankommen til Carthagena med Fregatten Rota fra Algier, hvor han i Forening med den kongelige Consul har aldeles bielagt den opkomne Tvistighed, saaledes at man med Grund kan haabe at vore Søefarende i Middelhavet i lang Tid kunne være betryggede fra denne Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Efter den Stafettes Ankomst til Kiøbenhavn, som medbragte Efterretning om Krigserklæringen imellem Engeland og Frankrig, hedder det, at en Kordon skal trække sammen i Nærheden af Hamborg og at nogle Orlogskibe og Fregatter snarest mueligt skulle udrustes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Med Kongl. allernaadigst Tilladelse maae de Foresatte ved den frivillige Kystmilice i Rørre Jylland bære følgende Uniform: 1) Anførerne (desom forestaae enkelte Sogne) en mørkeblaae Kiole, med blaae Rabatter, gule Knapper hvid Krave og Opslag, een Guld=Epaulet, som Borger-Officerernes, hvid Vest og mørkeblaae Pantalons, rund Hat med grøn og hvid Silke=Kokarde, efter den aproberede Facon, uden Takker, en Sølvsner, samt en hvid Officeer=Fieder med grøn Top, dog uden lange Fieder i Toppen, Sidegevæhr med Sølv=Felttegn og sort Silke indvendig. 2) Bestyrerne (desom have Opsyn med fleere Sogne, hvilke samlede kaldes et Forstanderie, samme Slags Kiole, Vest og Pantalons som Anførernes, men 2de Guld Epauletter, rund Hat med grøn og hvid Silkekokarde med Takker om, Guldsnor og lange grønne Fieder i Toppen af den hvide Fieder, Sidegevæhr med Guld=Feldttegn, og sort Silke indvendig. Dersom Kystmilicen selv, i en eller anden Egn, vil anskaffe sig Uniform, skal samme bestaae af mørkeblaae Trøye med hvid Krave og Opslag, hvide Lærreds Partalons og rund Hat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Hs. K. H. Arveprindsen reiste tilligemed hans ældsie Søn H. H. Prinds Christiaa fra Kiøbenhavn d. 1ste d. M. og passerede Odense den 3die, hvorfra Reisen videre fortsattes til Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den 28de f. M. fandtes et velklædt ungt Menneske, efter Udseende 20 Aar gl. halv død i en Grøvt uden for Kiøbenhavn. Man bragte ham strax paa Politie Kamret, men den Ulykkelige var saa aldeles voldsom mishanddet at han ikke engang kunde giøre Forklaring over hvem der havde mishandlet ham eller hvorledes. Han blev bragt paa Hospitalet, hvor han døde Dagen efter. Paa hans Linned stod udsyet: H. M. Politiemmesteren udlover en Belønning for Opdagelsen af denne skrækkelige Gierning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Aarhuus. (Befordring ved Regimenterne her i Stiftet.) Den veed jydske Regiment lette Dranoner staaende char. Ritmester v. Rummelhoff beskikket til Second Ritmester, Sec. Lieut. v. Gühler ved samme Regiment til Premier Lieutnant, Cornet a la suite v. Balvig til virkelig Cornet. Ritmester Baron Juel Wind forflyttet fra den fyenske Reg. lette Drag. og ansat ved det schlesvigske Rytter Regiment som Ritmester a la suite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Det her i Byen garnisonerende 1ste Jydske Jnf. Regiment har med Dags Post faaet Ordre, fra den commanderende General i Nørrejylland, til at holde sig saa marschfærdig, at det i Tilfælde af indløbende Marschordre, kan afgaae i seeneste 24 Timer efter Ordrens Ankomst. Samme Ordre have samtlige i Jylland garnisonerende Regimenter saavel af Jnfanteriet som Cavalleriet, faaet. En Officeer og nogle Underofficerer skulle blive tilbage her i Byen, for at øve de nye indkommende Recruter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Fra den 4de til i Dag ere indkomne her til Havnen følgende Skippere: Søren Buchtrup fra Kiøbenhavn, Jacob Sørensen fra Memel, Nielsen fra Gothenborg, en Skipper af Sønderborg fra Flensborg. Afseilede: Michel Jensen til Bergen, Voss til Kiøbenhavn, Lars Pedersen af Rørvig, hiem, Rasmus Hamborg til Kiøbenhavn.