JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-02
Efter Vedkommendes Begjæring bliver det Niels Pedersen Maarup tilhørende Huus i Lønstrup stillet til absolut Bortsalg ved en eneste Auction, som holdes i Stedet Onsdagen den 4de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10. Til Stedet, der, foruden et Udhuus, bestaaer af et aldeles nyt grundmuret Vaaningshuus paa 11 Fag, beqvemt indrettet for en Handlende eller anden Familie udenfor Bondestanden, hører en god liden Toft samt en Klitlod. Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Mai d. A. og forøvrigt kan Conditionerne forinden erfares hos Eieren, der foreviser Stedet. Hjørring, den 29de Januar 1846. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-02
Tirsdagen den 10de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Meierske Madame Mattenhauer af Sohngaardsholm, afholdt Auction sammesteds over endeel dette Bo tilhørende Løsøre, bestaaende af: noget Sølv og Guld, nogle Sengeklæder, 1 Birketræes Commode, 1 Stueuhr, noget Linned og endeel Gangklæder m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged- og Birkedommer, samt Fleskum Herreds Comptoir, den 31te Januar 1846. Wølfferdt. Til de Forulykkedes Efterladte i Blokhuus have vi endvidere modtaget: Fra M. M. og N. O. . . . . . . . . . . . . . . . 4 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Aalborg Stiftstidende, Adresse-Avis. Aar 1846. No 23. Tirsdagen den 3die Februar.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch K Bernhard Ree og redigeres af Sidstnævnte, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Udlandet. J England nærmer det store Korntoldspørgsmaal sig nu sin Afgjørelse. Peel er den 27de f. M. fremtraadt i Parlamentet i en fire Timers, ved Postafgang endnu ufuldendt, Tale med sit Forslag om hele det hidtilværende commercielle Systems Forandring og navnlig om Korn lovenes Modification. Foruden en proponeret Told-Nedsættelse paa endeel andre (for Continentets Production og Jndustrivirksomhed vigtige) Artikler, saasom Tælle, Tømmer, Brændeviin, Spirituosa, Sukker o. fl., kom Peel til Kornloven, hvis Modification gaaer ud paa en lavere Toldscala, der skulde indtræde den 1ste de og vedblive i 5 Aar, efter hvilken Tids Forløb Kornindførselen aldeles skulde frigives. Endeel andre Fødeartikler, saasom Smør, Ost, Humle, saltet Fisk, skulle ogsaa have betydelig Told nedsættelse, samt Mais og Boghvede, til Qvægmæskning, aldeles frigives ligesom ogsaa Jndførselstolden paa alt Qvæg aldeles ophæves. (Om Toldreformen see meer under Aalborg. Samtidigt andrager han paa endeel Begunstigelser for den engelske Landbostand, deriblandt Veiskattens Overførelse paa Communerne, Statslaan til at dække Udgifterne ved skadeligt Vands Afledning, Bevilgelse af 30,000 Pd. Sterl. aarligt af Statskassen til at lønne Lærere og Lærerinder i Landsbyskolerne ofv. Debatten om dette Forslag, der paa en med sand Statsklogskab udtænkt Maade synes at mægle mellem de hinanden skarpt modstaaende Partier, vil begynde den 3die ds. Hertugen af Wellington erklærede i Overhuset, at naar han paany var indtraadt i et Ministerium med den udtrykkelige fælleds Erkjendelse af at en betydelig Forandring i Kornlovene maatte foreslaaes af Ministeriet saa havde han derved ladet det Hensyn være fremherskende, at Tilværelsen af et Cabinet, som Dronningen kunde skjænke sin Tillid, var meget vigtigere, end nogetsomhelst enkelt JndividsAnskuelse og Kornlovene eller hvilkensomhelst anden Lov. At see Englands første Torver saaledes uden Selvydmygelse bøie sig for nye Systemer og navnlig for et saa vigtigt som Handelens Frigivelse, er en af Constitutionalismens høieste Triumpher!
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Paa Ny-Seeland have de Jndfødte begaaet skrækkelige Grusomheder imod de i deres Hænder faldne Englændere, En Marinelieutenant Philpott, Søn af Bispen i Exeter, blev først paa det Grusomste lemlæstet og derpaa - spiist opEn lignende Skjæbne have de fleste fangne Englændere havt Hertugen af Modena er ved Døden afgaaet i sit 66de Aar. Han var en bekjendt Ultra-Legitimist og den eneste europæiske Fyrste, som endnu ikke havde villet beqvemme sig til at anerkjende Louis Philipp af Frankrig, uden at det dog vides, at de Franskes Konge har følt sig generet herved. Han succederes af en Søn, der er gift med en baiersk Prindsesse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
J Østerrig har Censuren ikke blot forbudt Gutzkows og Bülow Cummerows Skrifter imod den østerrigske Politik, men endogsaa et Skrift af Julian Chownitz, det forsvarer denne mod de nævnte Skrifter, og er det tillige forbudt alle Hovedstadens Blade at udtale sig herom Det er en Censur, der kan forslaae noget. Den russiske Keiserdatter-Olga siges nu at skulle giftes med Kronprindsen af Würtemberg. Keiser Nicolaus skal allerede have givet sit Samtykke hertil paa den Betingelse, at Begge synes om hinanden. Det synes at være en ganske rimelig betingelse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Den badenske Stad Mannheim har indgivet en Klage til Stænderforsamlingen over at Byens Stænderdeputerede, ved Ankomst fra Carlsruhe, er bleven insutteret af en Militairsperson. Alle Borgere med Borgemesteren i Spidsen, have underskrevet Klagen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 31te Januar. Hs. Kgl. H. Kronprindsen er iaftes Kl. 12 ankommen hertil. (B. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Ogsaa i Rom feiredes 1ste Juledags Aften en munter scandinavisk Fest, det vil sige en Julefest, hvori de i Rom sig opholdende Danske, Norske og Svenske deeltage.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Festen holdtes i en stor, delig Sal, smukt oplyst, med et langt, dækket Bord fra den ene Ende af Salen til den anden. Paa Midten var et herligt Juletræ (et stort Laurbærtræ, behængt med Smaaforæringer og Frugter. I en mindre tilstødende Sal blev der drukket Thee. 75 Personer deeltoge i Festen, deriblandt den skandinaviske Sangforening, som bestaaer af svenske og danske Kunstnere, med Componisten Josephson i Spidsen. De sang en Mængde delige Sange. En Svensk sang bellmannske Sange; der blev ogsaa sjunget Tyrolersange og jodlet. Prof. Vogelberg udbragte en Skaal for Kunstnerne, og Prof. Clausen en smuk Skaal for de Svenske. Der blev talt og sjunget, snakket og leet, og det gik meget muntert og gemytligt til. Efter Bordet blev der dandset paa Steengulvet til Kl. 1, da Festen var (Aftenbl.) forbi.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Medlem af Videnskabernes Akademie i St. Petersborg, Collegiiraad J. A. Siøgreen, har udgivet en ossetisk Sproglære, for hvis Udarbeidelses Skyld han i et Par Aar har opholdt sig i en af de høist liggende Dalbygder i Caucasus. Flere Lærde have før formodet og søgt at vise, at Osseterne, ogsaa kaldede Oser, Aser, enten vare identiske eller dog nøie beslægtede med Nordens mythisk-historiske Aser. Nu skal Siøgreen have oplyst, at deres Sprog udgjør et høist mærkværdigt Mellemled mellem de indiskepersiske og de Slaviskescandinaviskegermaniske. (Aftendl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Tirsdagen den 10de Febr. vil blive givet en musicalsk Forestilling til Fordeel for Wexschalls Efterladte. Anden Act af Glücks Mesterværk "Orpheus" vil blive given. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Hos Collecteur Gether i Skindergaden i Kjøbenhavn faldt ifjor et Antal Gevinster i Classelotteriet, hvortil de vindende Personer, naar Mandens Opfordringer i Brl. Td. og Adresseavisen, endnu ikke have meldt sig. Bemeldte Gevinster udgjøre den ikke ubetydelige Sum af over 12,000 Rbd., deriblandt en Ambe (79199) paa 5000 Rbd., en Dito (46154) paa 2000 Rbd., 5 Amber, hver paa 500 Rbd., 6 Dito hver paa 200 Rbd., 6 Dito hver paa 100 Rbd. osv. Tilfældet vidner om en mærkelig Skjødesløshed, hos de Spillende. (Dannev.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
I Tirsdags er en Justitssag bleven paadømt i Criminal- og Politiretten, der afgiver et Exempel paa en Art af Bedrageri, hvorover der i længere Tid har været ført Klage her i Staden og som saameget mere maa misbilliges, som det i Regelen træffer den fattigere Classe af Befolkningen. Der var vakt Mistanke om, at en Høker Jens Petersen, der har Brændeudsalg i Skindergaden, ikke gav fuldt Maal til sine Kjøbere. J den Anledning blev af Politiet foretaget en Undersøgelse og ved denne fandtes da en i et justeret Maal sat Favn Brænde, der var bestilt af en Mand, at mangle betydeligt i det rette Maal. Ved det derefter optagne Forhør tilstod Høkerens Karl, Hans Johansen, der havde sat Brændet, at det manglende Maal var foranlediget derved, at han havde lagt smaae Stykker Brænde under de nederste Favnestykker og den modsatte Ende af disse op paa nogle Brædder, der var slaaede paa langs paa Væggen, hvorved Favnemaalet stod, hvilken Forklaring ved anstillet, Eftersyn befandtes at forholde sig rigtig, idet de nederste Favnestykker fandtes paa denne Maade at være løftede omtrent 7 Tommer. Høkeren havde først vedgaaet til Rapporten, at han vel ikke udtrykkelig havde sagt Karlen, at han skulde sætte Brændet paa en svigagtig Maade, men at det alligevel var med hans Villie, at det var bleven sat saaledes, som af Karlen var forklaret. Men under de ved Retten optagne Forhører nægtede han saavel at have yttret sig som anført, som overhovedet at have været vidende om den af Karlen forøvede Svig, og Retten fandt derfor ikke at han kunde dømmes som meddeelagtig heri. Men derimod antoges det, at han i ethvert Fald havde ladet det mangle paa behørigt Tilsyn med Karlen, og herfor ansaaes han da efter Frd. 11 April 1840 § 47 med en Mulct af 10 Rbd., imedens Karlen efter samme Lovbud dømtes til en Mulct af 20 Rbd., foruden at de in solidum paalagdes Actions omkostningerne, hvorunder 15 Rbd. i Salair til Actor og 2de Defensorer. (Aftbl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager har iblandt dets seneste Tilvæxt en af Hr. Kherre., Greve C. Reventlov indsendt prægtig Guldhalsring af samme Form som de ved Broholm i Fyen fundne; men her ere de over hinanden lagte Ringe sammenholdte deels ved en imellem dem paaloddet riflet Guldtraad, deels ved 3 smaa Guldplader, som ere paaloddede. Den er funden ved at pløie et hidtil udyrket Stykke Jord i Veileby Skov under Christianslæde. (Berl. Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Befordringer. D. 27de f. M. er Diaconus i Beyden fleth i Münsterdorff, Provst G. H. Ahrens, besk. til Sognepræst steds. D. 28de er Told- og Consumtionsinspecteur i Saxkjøbing, E. Torm, besk. til Controlleur ved Nakskov, Told- og Consumtionssted, og Controlleur paa sidstnævnte Sted, Lieutenant H. E. Schiøtt, til Told- og Consumtjonsinspecteur i Saxkjøbing. D. 22de Jan. er istedetfor forhenværende Landinspecteur Tiedemann, Skovfogod Speck i Popenbrugge, Kiel Amt, udn. til Medlem af Landmaaler=Examinations=Commissionen i Kiel, saalænge han forbliver i fornævnte Tjeneste. D. 21de Jan. er Assessor i Landsoverretten i Viborg, Kammerjunker Baron F. C. Bretton, efterat have aflagt den befalede Prøve, beordret til at møde og fungere som Assessor i Høiesteret, saalænge Høiesteretsassessor Tetens, under Kammerherre, Grev Moltkes Fraværelse paa en Udenlandsreise, vare tager Forretningerne som Amtmand over Kbhavns Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Ledige Embeder. Embedet som Byfoged og Byskriver i Præste samt Birkedommer og Skriver i Vordingborg, nordre Birk. (Opsl. vacant den 29de Jan.) Postmester Embedet i Stubbekjøbing. Gage 700 Rbd. og til Comptoir hold 150 Rbd. aarlig. Caution 1250 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Ledigt geistligt Embedes Jndtægter &c. Sognekaldet ved Helliggeistes Menighed i Kjøbenhavn, ny Ansættelse 767 Rbd., har følg. Jndtægter: 1) Andeel i Præstepengene 900 Rbd. 2) Huusleiepenge 300 Rbd. 3) Afden Getrøierske Stiftelse 75 Rbd. 4) Af det Seidelinske Legat 8 Rbd. 5) Ministeriipenge 46 Rbd. 6) Nytaars offer et anslaaes til 200 Rbd. 7) Jndtægt ved Confirmationer 340 Rbd. 8) Ved Brudevielser 250 Rbd. 9) Ved Begravelser 210 Rbd. 10) Ved Barnedaab 200 Rbd. Tilsammen 2529 Rbd. Expenserne beløbe sig til ca. 24 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
J Pension til en Formand i Embedet svares 400 Rbd. og til en afdød Formands Enke 200 Rbd.; desuden udredes Løn til Katecheten.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Apenrader Ugeblad er fra paalidelig Haand blevet opfordret til at erklære, at Efterretningen i "Bedbachter om Sunde og "Berl. Tid." angaaende de derværende Borgerskabsbreve, ikke indeholder Sandhed. At ikke alle paa utilbørlig Maade udfærdigede Borgerskabsbreve ere blevne inddragne endnu, ligger i Forholdenes Natur, da Jhændehaverne sjeldent komme hjem med deres Skibe og Skibspapirer.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
De schleswigholsteinske Blade have flere Gange fortalt om den slesvigske Forening, at dens Medlemmer for største Delen, om ikke alle, vare Skomagere, Skrædere, Dagleiere og lignende ubetydelige Personer og Stoddere. Foreningens nuværende Formand, L. Skau, bemærkede i denne Anledning i den sidste Generalforsamling, at han ved at gjennemsee de officielle Lister var kommen til det interessante Facit, at Foreningens Medlemmer i Slesvig besidde en Grundeiendom af 27,760 Tønder Land. (Apenr. U.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Som det erfares er i disse Dage mellem Hertugen af Augustenborg og de ham underliggende Bønder i Landsbyerne Taarup, Røllum, Støbbek og Norballe afsluttet en Overeenskomst angaaende Hoveriets Afløsning; imod en Godtgjørelse af 700 Mk. Cour. for hvert halve Boel ere vedkommende Bønder fritagne for alt Hoveri og al Jagt tjeneste. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
J Elmshorn er den for afdøde Jsaac Hartwig v. Es sens (af Kjøbenhavn) Gave opbyggede Synagoge den 21de f. M. bleven høitideligt indviet. Toget til Synagogen aabnedes med Jnstrumentalmusik, hvorpaa fulgte smaae hvidklædte Piger, som strøde Blomster og derefter et Chor af Sangere; derpaa fulgte Overrabineren med de andre Ti, som bare Lovens Ruller, efter dem Menighedens Forstandere med Amtmanden, Kherre. v. Stemann i Midten, Stadens 3 christelige Geistlige og en uoverskuelig Mængde af Stadens og fremmede Jøder og Christne. Efter Høitiden i Synagogen var Festmaaltid. Om Aftenen var Synagogen festlig oplyst og med et Bal paa Gjæstgivergaarden, der bivaanedes af ca 240 Personer, og hvis Jndtægt uddeeltes iblandt Byens Fattige, endte denne Dags Festlighed. (Isch. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Arbeidet paa den nye Chaussee mellem Apenrade og Flensborg er i fuld Gang paa to Steder, i Nærheden af Bjergskov (omtrent midtveis) og ved Kobbermølleskoven udenfor Flensborg. Rigelig et Par Hundrede Arbeidere skulle være ansatte. (Apenr. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Den i Nærheden af Jtzehoe fundne mærkelige Steen veier ikke, 2000 Pd., men 8000 Pd., og har en Høide af 8 Fod. (Ibeh. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Den 15de Januar - hedder det i et Jnserat i Loll.Falst. Stiftst. – afholdtes paa Raadstuen i Saxkjøbing en Borgerforsamling, i hvilken der blev afgivet Stemme over et Forslag om Opførelsen af en ny Skolebygning med Locale for en Realclasse. 40 Borgere vare mødte, af hvilke Halvdelen erklærede sig for og Halvdelen imod Forslaget. Da Stemmegivningen var endt, indfandt Menighedens Sjælesørger sig i Forsamlingen, og efterat han havde erkyndiget sig om Stemmegivningens Udfald, begyndte han en Tale, der i Førstningen lød ganske rolig og sagtmodig, men som kun havde varet kort, for der i samme faldt Ord og Menneskers Opdragelse lig Sviin og Hunde. Disse Ord bleve ilde optagne, og Forsamlingen begyndte at tale høit indbyrdes om, at det var slemme Udtryk, men Præsten talede endnu høiere, og sagde: "Vil J ikke have en Skole, saa skal J have en Skole!" Ved saadan Tiltale ilede den fredelige lille Byes Borgere hver til Sit, uden at sige Noget til Præsten; men havde det været enhver Anden, end deres Sjæles Hyrde, der havde talet saalunde, havde de vidst taget til Gjenmæle eller maaskee fjernet Taleren fra deres Forsamling. (Som det lader til, har den gode Præst her ikke lidet forløbet sig; men paa den anden Side hører der ogsaa ofte for Skolevæsenets Embedsmænd og Befordrere en stærk Taalmodighed til at udholde den spidsborgerlige Karrighed, hvormed man endnu saa ofte i Communerne tilmaaler Skoleindretningerne det Fornødne, ikke betænkende, at det er afSkolevillet hele Borgervellet afhænger, og at det først er forbedrede Skoleindretninger, der skulle give os en kraftig Borgerstand og indsigtsfulde Repræsentanter i denne.)"Berl. Td." omtaler den smukke Maade, hvorpaa Kjøge Borgere den 25de Januar have paaskjønnet og hædret Kjøbmand Bent Bøggilds Fortjenester af denne Byes Commune. Da nemlig hans oekonomiske Forfatning ikke tillod ham at gjenvælges til Borgerrepræsentant, besluttede man at give ham Opreisning paa en anden Maade. En Deputation af Borgerrepræsentanter indbød Bøggild og paa Raadhuset. Her holdt Borgmesteren, Justitsraad Brorson, en Tale, hvori han skildrede Bøggilds Fortjenester af Byen, oplæste derefter en af alle Tilstedeværende vedtagen Adresse, og endelig overrakte den dybt rørte Mand et smukt og værdifuldt Erindringstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Helsingørs Borgerrepræsentanter have valgt Kjøbmændene. Gradmann (gjenvalgt) og v. Mehren til Raadmænd, Sidstnævnte istedetfor Færgelaugs-Oldermand B. R. Lund, der havde frabedet sig Gjenvalg. (Hels. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Efter Forlydende skete forleden Søndag et Forsøg paa Mordbrand i Toftlund Præstegaard, hvor Karlen, da han om Aftenen imellem 8 og 9 gik ud i Stalden, bemærkede en sveden Lugt og ved Undersøgelse fandt Jld i Taget. Der opdagedes tillige nogle Bundter Frictions-Svovlstikker, svøbte i Blaar og Svamp, indsatte i Tagskjæget. Jlden, der allerede havde fortæret nogle Lægter og angrebet Loftet, blev snart slukket. Det er ikke usandsynligt, at Brandstifterne have havt til Hensigt, under den ved Jldløsen opkomne Forvirring, at udplyndre den ei langt fra Præstegaarden boende Ridefogeds Huus, hvor man kunde vente at finde en god Sum af oppehaarne Skatter. (Ribe Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
J Nykjøbing paa Morsø er i afvigte Aar fødte 36 af Mandkjøn og 19 af Qvindekjøn, døde af Mandkjøn 14 og af Qvindekjøn 14, og copulerede 9 Par. – Ved den den 30te Januar afholdte Licitation i Nykjøbing, over Opførelse af den nye Raadstue dersteds, blev Mindstbydende Agent Lützhøft i Thisted med 8300 Rbd. og Kjøbmand Meulengracht i Nykjøbing den Næste med 8350 Rbd., som er noget meer en Overslagssummen. (Thist. Av.) Aalborg, den 3die Februar. Jdet vi henvise til ovenstaaende Beretning fra England og Førsteministerens Forslag om en Reform i Korntolden og Forandring i hele Handelspolitiken, see vi os efter Privatmeddelelse endnu istand til at meddele Følgende: Efter Peels Forslag vil den høieste Told for Hvede blive 10 Shilling pr. Qvarter og denne ikkun naar Prisen er 48 sk. eller derunder, samt fremdeles falde i Forhold til Prisens Stigen. Naar Prisen naaer 54 sk., indtræder en fast Told af 4 sk. De andre Kornsorter følge Forholdet til Hvede som hidtil Efter dette System vilde man til de nærværende Priser have en Told af 4 s. for Hvede, ca. 2 s. for Byg og 1 sh. 5 pec. for Havre, hvilke Toldstørrelser da vilde være Minimum. At det ministerielle Forslag vil gaae igjennem i Parlamentet, et baade efter dets Beskaffenhed og den Maade, hvorpaa det modtoges af Huset, at vente. Hvad Jndflydelse det vil faae paa Kornhandelen, er endnu meget usikkert og Spændingen vedvarer. Peer sluttede først sit Foredrag ud paa Natten da Posten gik og det foregaaende Kornmarked saavelsom den sidste Stemning var slau og stille.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
For Øieblikket lader det endnu ikke til, at Kornpriserne paa Continentet kunne vente nogen Faveur af denne Toldforandring, uden maaskee i enkelte Momenter; derimod tegner den til i andre Henseender at ville blive af stor Betydning for Continentets Production. Vi henlede saaledes Opmærksomheden paa den vigtige forestaaende fri Jndførsel af Qvæg, der for Danmark vil faae høieste Betydning. Hidtil har allerede i de seneste Aar været indført ikke lidet Qvæg til England, men den endnu høie Told gjorde disse Entrepriser precaire og kun til enkelte Tider tønnende. Ved en aldeles fri Jndførsel vil denne Branche forhaabentlig naae et høit Opsving. De øvrige danske Productions-Artikker, der ved Toldnedsættelsen ville vinde meget i Exporten til England, ere Smør, Ost, Tælle, alle Slags Kjød og Flæsk. Told reformen vil ogsaa faae en stor Jndflydelse paa den norske Tømmerhandel. Til den hidtilværende Told kunde nemlig kun de allerbedste Sorter Tømmer og Bræder indføres i England og Priserne paa de mindre gode og dog for Continentet tjenlige Sorter holdtes derved lave i Norge. Dette vil udentvivl gaae en Forandring imøde og sandsynligviis, som Følge af den større Vinding for Norges Export, atter virke gavnligt paa større Liv i Korntilførslerne til Norge og saaledes ligeledes bringe Danmark indirecte Fordeel. J London skal allerede Omsætningen af Tømmer under Toldlaas have været overordentlig stor. Paa en Tid, da det kan antages almindelig bekjendt, at Forvandlingen af Livsfæste til Arvefæste er saare gavnlig for den hæderlige Bondestand som virksomt behikel til at fremme dennes Velvære og Selvstændighed, imedens Opgavens Løsning dog ikke synes let, er det for denne Egn glædeligt at kunne meddelt, at Eieren af Albek Hovedgaard og det denne underliggende Bøndergods, Hr. Holbek, – en for sin ikke almindelige Driftighed og Duelighed alt hæderlig bekjendt Mand – har i disse Dage gjort et efterlignelsesværdigt Skridt til at løs hin vigtige Opgave. Hr. Holbek har nemlig, efter fra ham udstædt Jndbydelse, tilbudt samtlige Gaard- og Huus fæstere paa sit Gods Arvefæste paa særdeles billige og favorable Vilkaar. Hr. H. har saaledes, ved at tage Jnitiativet og velvilligen imødekomme sine Fæstere i omhandlede Henseende, ved sit Exempel anviist den Vei, paa hvilken en Sag, der fortiden udgjør Gjenstanden for et af de store Livsspørgsmaal hos Fædrelandets talrigste og nyttigste Stand, kan uden Kamp og støiende Optrin, nemlig ved rolig og fredelig Overeenskomst, bringes til et forønsket Resultat. (Medd.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Ved allerh. Rest. af 27de Jan. d. A. er det bestemt, at den ordinaire Retsdag for Hobro herefter skal være Onsdagen, istedetfor at Bythinget hidtil har været afholdt om Mandagen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Capitelstaxter. For Sjællands Stift: Rug 5 Rbd. 58 s., Byg 3 Rbd. 95 s., Havre 2 Rbd. 95 s.; for Møens Herred: Hvede 7 Rbd. 80 s., hvide Ærter 6 Rbd. 41 s. graae Ærter 6 Rbd. 54 s., Alt pr. Tde. - For Fyens Stift: Rug 5 Rbd. 63 s., Byg 4 Rbd. 9 s., Havre 2 Rbd. 88 s., Alt pr. Tde. - For Viborg Stift (og Aalborg Amt); Rug 5 Rbd. 27 s., Byg 3 Rbd. 7 s., Havre 2 Rbd. 10. s., Alt pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Handels- og Skibsefterretninger. For Dampskibsinteressentskabet Hamlet i Helsingør er Udbyttet for afvigte Aar fastsat til 4 pCt. Til Reservefondet er henlagt 7 1/2 pCt. og dette Fond bestaaer nu, efter fradrag af Omkostningerne ved den i afvigte Aar foretagne Hovedreparation af Hamlets Kjedel, der udgjorde 4341 Rbd. 40 s., af 7161 Rbd. 76 s. Hamlet" har i afvigte Aars 6 Maaneder foretaget 435 Toure (i 1844 i 6 Maaneder og 7 Dage 484 Toure) samt befordret 23,396 Passagerer (i 1844 25,209). Jndtægterne have udgjort 16,404 Rbd., Udgifterne 11,760 Rbd. 1 Mk. (i 1844. Jndtægterne 19,099. Rbd. 75 s., Udgifterne 12,770 Rbd. 26 s.)J Apenrade er atter et stort Skib løbet af Stabel, bygget for Agent Bruhns Regning af Skibsbygmester Andersen. Skibet er af c. 150 C. Læsters Drægtighed, og fik Navet "Condor. (Apenr. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Loll. Falsters Stiftst, omtaler med særdeles megen Roes en paa Gjedser ansat Lods, Chr. Mogensen, som den, der ved flere Leiligheder, og saaledes ogsaa for ganske nylig, da en Slup stødte paa Revet og sank, har givet de Søfarende vigtige Prøver paa sin Kjækhed, Dygtighed og Ufortrødenhed, og flere Gange med egen Livsfare reddet i Fare stædte Mennesker fra at blive Bølgernes Rov Hals, den 1ste Febr. Der har igaar og idag været en Mængde Driviis i Fjorden, som endog har været heelt tillukket; men nu er Seiladsen atter uhindret.
Aalborg Stiftstidende, 1846-02-03
Reisende. Ankomne. Med Dagvognen igaar, fra Aarhuus: Hr. Sigumfeldt, fra Randers Dhrr. Kehler og Haldberg. – Afg. Med Personposten igaar, til Veile, Hr. Dedicke, til Aarhuus: Kæmner Wulff.