Kiøbenhavns Postrytter, 1789-03-23
Kiøbenhavn, den 23 Martii. Udtog af den udgangne Forordning for Kongeriget Danmark, angaaende et Paalæg af Formue, Jndkomst og Næring, til at bestride de forefaldne overordentlige Udgivter til Statens nødvendige Udrustninger. Dateret 11te Martii d. A. I. Om Afgivt af Formue. - Efter denne Forordning skal erlægges af Formue, hvortil henregnes Jorde og Grunde, Godser og Tiende, Huse og Gaarde Fabriker og Værker, Skibe og Fartøyer, Vare og Effecter, Jnventarier og Besætninger, 1/2 Procent eller 48 s. af hvert 100 Rdlr. eller 100 Rdlr. Værdie, denne Afgivt skal enhver Undersaat i Danmark betale, af hvad Rang, Stand, (civil eller militair, geistlig eller verdslig) Alder eller Kiønden er, og Formuen beregnes efter den Priis, hvortil den kunde sælges, ifald den var til Salg paa den Tid, naar Beregningen giøres, herfra undtages dog alle Midler, som tilhøre offentlige og gudelige Stiftelser, octroyerede Compagniers Midler og Eiendomme, Umyndiges Midler, Boehave og Huusgeraad, Arvefæsteres og Selveiergaarde, naar endnu ikke 10 Aar ere forløbne, siden derpaa først erholdtes Arvefæste eller Eiendoms Skiøde. Paa det at ingen i Anledning af denne Afgivt skal fremlægge til andres Undersøgning, hvori hans Formue bestaaer, hvor og hos hvem han har tilgode eller er skyldig, da skal det til enhver være overladt, paa ærlig Troe og Love, og saaledes som han under Eed, naar forlanges, kan bekræfte, selv at beregne sin Formue, undtage sin Boehave og Huusgeraad, beregne og fradrage sin Gield fra Formuen. - II. Om Afgivt af Embedsindkomst, Lønning, Pension og deslige. Alle og enhver, geistlige eller verdslige, civile eller militaire Embedsmænd, betale af deres visse og uvisse Jndkomster eller Pensioners fulde Beløb for et Aar, naar samme alt tilsammentaget ikke er under 100 Rdlr. som Procent eller fem Rdlr. af hver 100 Rdlr., Jndkomstens Beløb kan anslaaes til. – De, som staar i privat Tieneste, og ikke til den almindelige Klasse af Tienestetyende eller Daglønnere henregnes, som Jnspecteurer, Hovmestere, Secretairer, Jnformatorer og Francoiser, Forvaltere, Fogder, Fuldmægtige, Bogholdere og andre Betiente ved Handels Contoirer, Kiøbmænds, Kræmmeres og andre Handlendes Boesvende, Skriverkarle, Kammertiennere, Kammerpiger og andre deslige af begge Kiøn, skulle erlægge af deres Løn for et Aar, naar den for Mandfolkene er 20 Rdlr. og derover, og for Fruentimmerne 15 Rdlr. og derover, 5 Procent eller 48 s. af hver 10 Rdlr. III. Om Afgivt af Næring. – Alle og enhver, som i Kiøbstæderne drive borgerlig eller anden Næring og Haandtering, være sig ved Handel, Konstarbeyde, Haandværk, Fabrik, Søefart, Fiskerier, Møllebrug, Vertshuushold, Høkerie eller i anden Maade, ansættes til at svare af sin Næring eller Haandtering saa meget som kan udgiøre 5 Procent, eller 5 Rdlr. af hvert 100 Rdlr., som Næringen eller Haandteringen kan anslaaes for et Aar i det andet at indbringe, efter Fradrag af de til Næringens Drivt fornødne Omkostninger. Af hvad som er under 100 Rdlr. svares i Proportion. Paa samme Maade skulde og de ansættes, som boe paa Landet og der drive Næring eller Haandtering, eller som have Herregaardes og Præstegaardes Jorder, samt Meyerier i Forpagtning. Men for saavidt de paa Landet boende ellers ernære sig af Jorddyrkning eller Fiskerier, da bliver denne Næring ikke til Afgivt at ansætte.