Berlingske Tidende, 1833-06-14
Efterretninger af blandet Jndhold. Den med Dagsposten hidkomne Aalborg Avis indeholder følgende interessante Meddelelse om Bornholmske Sandsteen", undertegnet P. N. Sk. : den hæderligen bekjendte Videnskabsmand og Skribent, Hr. Peter Nicolai Skougaard. Klipesen Bornholm udgiør, som bekjendt, en Fladestrækning af 10,307 Qvadratmile, hvoraf Urbjergene udgjøre de 7841 Overgangsbjerget 2,3322, og Fløtsbjerget tilligemed det opskylede Land, 9,8302 Qvadratmile. Urbjerget bestaaer i Granit, der dog paa et Par Steder østerlands, som og ved Midten af Landet, viser sig blandet med Gneis. Graniten sædvanligst ganske firkantet og bestaaer af megen kjødfarvFeltspat, mindre Dele af Qvarts, samt smaablandet Glimer af forskjellige Farver, fra Sort til Messingguult og Brocebruunt. Overgangsbjerget bestaaer af Sandsteehvoraf Hovedbestanddelen er Qvarts og det herskende Bindemideel stedse leerrigt, dog hist og her lidt kiselagtigt. Den meere ler mindre brunlige eller rødlige Farve hidrører fra Okker. De er mærkeligt, at de øvre Lag, som indeholde mindre Qvarts, Forhold til Bindingsmidler, give lysere, og de dybere Lag, hvor Qvartsen er den forherskende Bestanddeel, stedse mørkere, altsaa mere okkerholdige, Stene. - Urbjerget falder næsten sænkte (86 Grader); og umiddelbart paa dette hæfter sig Sandstenen, som igjen længere mod Sydvest afløses af Skifer, Graavakke, og forskjellige Leerarter. - Det Sandsteensbrud, som nu er i Drift, er beliggende netop paa Grændsen af Urbjerget og Ovegangsbjerget, paa Sydostkysten af Landet, omtrent 20000 Alen fra Nelse Skibsbro. Sandsteenslagene ere først fundne 1741. men fra 1745 har her været et ordentlig drevet Steenbrud for Kongelig Regning, vel ikke til Fordeel for Statskassen, men ogsaa uden synderligt Tab, da Prisen paa Stenene sættes saaledes, at Jndtægterne blot skulle dække Udgifterne. - Man inddeler Stenene ved dette, efter Høisalig Kong Frederik de Femte benævnte Frederiks Steenbrud, i Bloksteen fra Tommer og derover; Streksteen fra 6 til under 9; Astraksten fra 3 til under 6, Fliser under 3 Tommer; Møllestene, ikke under 7, Liigstene, mindst 72 Tommer lange, 36 brede og 4 tykke. - Slibestene kunne vel erholdes fra Værket, dog kunsjelden, da Stenen i Almindelighed er for haard. - Stene, løskiles, og Krudtsprængning finder kun Sted, hvor haard, rer net, ubrugelig Steen skal røddes afveien. - Den brugbare løskilede Steen skrubhugges strax nede i Kulen og føres derpaa op for at kanthugges, og derved gjøres skikket til Afsætning Brokstene kalder man det ubrugelige Affald, som for det meste kastes i Havet, for aldeles at sikkre Værket mod Jndbrud ved paalands Orkanstorm; dog ere nogle Ladninger brugte til de Kjøbenhavnske Søedatteriers Dækning, og det maatte være ønskeligt i denne Tid at see et Parti af saadanne Brokker i Limfjordens Jnderste, hvor et Værn af saadanne Steen, der koster Lidet mere end Hidfragten, vilde betrygge imod fremtidige Gjennembrud. - Kulens Dybde under Havet er 30 Fod. Til Betryggelse mod Oversvømmelse eller Jndbrud af Havet er imellem dette og Kulen en Dæmning af 16 Fods Høide og 8 Favnes Brede, som dog med stærk Paalandsvind overstænkes af de voldsomme Brændinger og næsten aarlig bryder Søen Huller i den. Vandet bringes op af Kulen ved fire Pumper, som drives af en Vindmølle. Ved Værket ere ansatte en Jnspektør, en Steenhuggermester, en Smed og vel en 80 Steenhuggere, som have Arbeide hele Aaret igjennem. Afsætningen er deels til Forbrug paa Bornholm selv, men fornemmelig til Kjøbenhavn, hvor Oplag haves, ved hvilket er ansat en Forvalter. Ogsaa ved Aalborg haves nu Oplag hos Hr. Thomas Kjergaard, junior, hvor til Værkets meget billige Priser og Fragten kan faaes Sandsteen af alle Sorter, saasom til Monumenter, Bygnings=, Trappe- og Ligstene, Sennopsqværne, m.m. m. Stenene ere opstillede til Skue paa hans Plads ved Kirkegaarden, og her vil sikkert ikke mangle Afsætning, naar Oplaget først bliver bekjendt især for Oplandet."