Jyske Efterretninger, 1812-11-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Hamb. og Alt. Aviser. Norden. Da der af den franske Regiering ikke er meddeelt i Monitøren officielle Beretninger, siden den 22de Bulletin, kan denne Sang intet af Vigtighed ven ses i disse Aviser og Frigstildragelserne imellem de franske og allierede Hære paa den ene, og de russiske Armeer paa den anden Side. Det lidet, som i andre franske Blade af Monitøren er uddraget, er følgende: J Lon hon har man de 15 Oct. atter modtaget Depescher fra General Lord Catheart i Petersborg, som lyde i Udtog saaledes: Da Marschal Fyrst Kutusow drog sin Armee, Fra Moskan rykkede Fienden derind d. 14 Sept. Efter Slaget d. 7de trak Fyrsten sig tilbage paa Veien til Mostau og søgte en fastere Stilling ved denne Stad; men da han her ikke fandt nogen passende, trak han, efter at have holdt et Krigsraad, sig til en anden Stilling, Bo Mie hin Side Mostau, og lod Fienden frit passere ind i Byen. Milisen fra Kaluga og omliggende Egne staae paa samme Sted, som før, den fra Moskau er hos Førsten. - Detaschementer fra Riga og Finland ere paa Marschen, for at forstærke de forskiellige Corpser, de ere bestemte for. - Breve fra Petersborg til Lon Ton af 17 Sept. berette, at medens samtlige Jndvaahere kun tænke paa Lystighed og Slæde i Anledning af Slaget ved Mosaisk, pakker Hoffet og Senatet sammer. for at gaae til Archangel; Coursen er falden fra 25 til 14; i Cronstadt er indløben en Fregat med rede Penge, af engelsk Præg for den russiske Regiering; Greven af Wittaensten har for sin svækkede Sundheds Skyld, som hjær har lidt ved de mange Strabadser og Saar, han har faaet i Fægtningerne med General Ondinot, opgivet Commanden over sin Armee. - Et andet Brev fra Pestreborg indeholder intet videre Nyt, end at Bagrathion har maattet underkaste sin en farlig Operation, hvorved han har udstaaet mange Smerter, og formodentlig alde les vil hindres fra at fremstaae igien, som øverst Commanderende. Spaalen. Om Anliggenderne i dette Land meldes fra Engeland: at man veed fra Bilbao, at de Franske ere endnu med en betydelig Styrke i St. Sebastian, Guetaria og Santogna. Guerillas ere forbittrede Slagsbrødre i Baghold, men giøre ikke meget af Beleringer og regelmæssige Fægtninger. Med megen Møie havde Sir Høme Popham overtalt Høvdingerne Mendizahal, Poblin, Caupillo, Longe og Gaspar til at understøtte ham ved hans forehavende Angreb paa Guetaria. Den engelske Division gik derfor med en Deel af disse Folk ombord paa Latona under Seil; den første Bataillon var ombord paa Quen. Ved Aften ankrede de for Castro, for at indhente Underretning. D. 18 Sept. Kl. halv 12 var de 2 Mile fra Guetaria. Den anden Bataillon landede, for at vælge sig en Stilling og anlægge Brystværn. Om Natten begyndte de Franske at skyde paa vore Tropper. Den 19de landede den engelske Decision og indtog en Stilling paa Kanonskuds Afstand fra Fienden, beskiød hans Batterier, men udrettede intet. Nu oprettedes et andet Batterie, 200 Favne fra det fiendtlige, men da de Franske rykkede frem med 3000 Mand, maatte vore fornagle deres Kanoner og paa det forderligste trække tilbage. Den 20de lod Gaspar, som anførte Guerillas, sige Major Malcollm, at det var hans Hensigt at angribe de Franske. Han gjorde det ogsaa virkelig, men efter en haardnakken Tretning adspredtes hans Folk. Ogsaa vi fik derpaa Ordre at trække os tilbage, men da der var for lavt Vande, kunde vi ikke strax indskibe ot. Den følgende Dag indskibedes Divisionen tidlig om Morgenen og den 23de erfarede SiSømt Popham ved et lille Fartøi fra Zara-Conaa, en Landsboe østlig for Guetaria, at 4000 Franske vare trængte ind i Staden. Nu har Popham besluttet ei at giøre videre Angreb. Ved Fiendens Nærmelse vare alle Guerillas flygtede ind imellem Biergene, skiønt de vare dobbelt saa stærke, som de Franske.