Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-03-06
8. Forespørgsel fra Brendekilde og Bellinge Sogneforstanderskab: 1) om en Skolelærer-Enke kunde af Communens Fattigvæsen nyde Understøttelse til Huusly, uden at denne i Tiden refunderedes Fattigvæsenet af hendes Bo, og 2) om, i modsat Fald hendes Eiendele kunde registreres og Registreringen tinglæses. Amtsraadet indstillede disse Spørgsmaal til Cancelliets Afgjørelse, men tilføiede sin Formening derom af følgende Jndhold: at det, for at opstille en almindelig Regel i den omspurgte Sag, vel først maatte blive at afgjøre, hvad Forhold en trængende Skolelærer-Enke maatte antages at staae i til Fattigvæsenet, - og hun, naar hun erholdt nogen Understøttelse i den Commune, i hvilken hendes afdøde Mand havde været Skolelærer, skulde ansees forat træde i Klasse med andre Fattiglemmer eller ikke. Antog man det Første, vilde det Tilfælde kunne indtræffe, at en saadan Enke, naar hendes Mand ikke havde opholdt sig 5 Aar i en Commune, og nu efter hans Død som Trængende søgte Huusleiehjelp, vilde blive henviist til det Sted, hvor hun ifølge Fattiglovgivningen maatte ansees for at være forsørgelsesberettiget; men deraf vilde da ogsaa følge den Anomali, at en anden Commune end den, hendes Mand havde tjent som Skolelærer, kom til at give hende Understøttelse. Skjøndt nu vel Anordn. 29 Juli 1814 64 paalagde Sognecommissionen, der vel var det samme som Fattigcommissionen, det som Pligt, saavidt muligt, at drage Omsorg for, at en afdød Skolelærers Enke kunde erholde passende Bolig, naar hun udflyttede fra Skolebygningen, syntes der dog ikke i disse Ord at ligge den Mening, at hun skulde betragtes som Fattiglem; Amtsraadet vilde snarere forstaae Ordene saaledes, at fornævnte Omsorg vel skulde paaligge Sogne commissionen, nu Sogneforstanderskabet, men at Hielpen skulde udredes af det Skoledistrict, hvori Manden havde været Lærer. Rigtignok syntes denne Fortolkning ikke at kunne bestaae med Cancelliets Skrivelse til Odense Amtmandskab af 27 Novbr. 1843, hvori det antoges, at det ikke var Skole districtet, men Fattigvæsenet, der i paakommende Tilfælde burde udrede Understøttelsen, og at Enken følgelig maa betragtes som indtraadt under Fattigvæsenet, paa det nær, at Cancelliet havde misbilliget, at hun skulde kunne sendes paa Omgang; thi hun indtraadte derved dog i omtrent det samme Fodhold til Communen som andre Fattiglemmer, i det, naar en Commune bestod af flere Sogne, ogsaa det eller de Sogne, hvori hendes Mand ikke havde været Lærer, maatte bidrage, til at udrede den Understøttelse, der blev hende tildeelt. Skulde altsaa en saadan Enke, paa den ene Undtagelse i Henseende til Omgang nær, stilles i lige Klasse med andre Fattiglemmer, maatte vel ogsaa conseqvent den hende givne Understøttelse i Tiden vorde refunderet hendes Bo, hendes Eiendele kunne registreres og Registreringen tinglæses. Amtsraadet kunde alligevel ikke antage, at det havde været Lovgiverens Mening at sætte trængende Skolelærer-Enker i Klasse med almindelige Fattiglemmer, men maatte derimod holde for, at Anordningen ikke uden Hensigt var affattet i saa almindelige og ubestemte Udtryk, den syntes snarere at have villet give vedkommende Communal=Autoritet Leilighed til, efter Omstændighederne, paa en lempelig og ikke krænkende Maade, at skaffe Enken Bolig, naar hiin trængte dertil, enten ved Pengehjelp eller ved at tilveiebringe passende Huusly, uden at der kunne gjøres Fordring paa nogen Refusion; og den Omsorg, der gjordes Sognecommissionen til Pligt, hentydede klart nok til det Sted, hvor hun flytter udfra Skolebygningen. Men i saa Fald syntes det rigtignok at være billigere, især da Anordningen ikke har bestemt noget udtrykkeligt derom, at Understøttelsen udrededes af Skoledistrictet end af Fattigdistrictet, af hvilket maaskee en stor Deel var Enken, som Skolelærer-Enke, ganske uvedkommende. Var denne her yttrede Mening rigtig, maatte det vel ogsaa antages, at der for en saadan Huusleiehielp hverken kunde gjøres Fordring paa Refusion i en trængende Skolelærer-Enkes Bo eller paa Registering af hendes Eiendele. Hvad angik det specielle Tilfælde med Skolelærer Foghs Enke i Brændekilde, som havde foranlediget Forespørgselen, da forekom det Amtsraadet, at Sogneforstanderskabet, under de angivne Omstændigheder, i det Enken hverken manglede Huus eller var egentlig trængende, ligefrem havde maattet kunne negtet hende Huusleiehjelp, men at det, da det nu engang havde ydet hende den, ifølge det Foregaaende, et kunde have Krav paa Refusion. 9. Andragende fra Enken Ane Maria Larsdatter, i Veslinge Sogn, om at der af Amtsrepartitionsfondet maatte tilstaaes hende Understøttelse til hendes vanvittige Søns Bevogtning. J den Anledning tilskreves Districtslægen for at indhente Erklæring om den Syges Sindsforfatning, og om han kunde ansees som farlig for den offentlige Sikkerhed. C. Forskjellige Gjenstande vedkommende. 1. Jdet Formanden gjorde Medlemmerne bekjendt med, hvad der siden Mødet den 24 Februar f. A. var passeret med Hensyn til Opførselsen af et Ting= og Arresthuus i Bogense, hvorved Omkostningen ifølge den under 12 Novbr. f.A. faldne allerhøieste Resolution skulde afholdes med 1/3 af Bogense Kjøbstad og 2/5 af Landdistrictet, satte han derhos under Overveielse, hvorledes der skulde forholdes med Hensyn til Tilveiebringelsen, af de fornødne Ressoureer til at afholde Landdistrictes Bidrag. Amtsraadet blev enigt om, at 2/3 af det Beløb, Landdistrictet har at udrede, skulde ved Ligning indkræves i 2 Aar, Halvdelen i dette, Halvdelen i næste Aar, og Forskudet imidlertid skee af Amtsrepartitionssondet. 2. Under 9 Juli f. A. havde Uggerslev og Nørrehøirup Sogneforstanderskab til Amtsraadet indsendt et Andragende om at den fornødne Berigtigelse maatte foretages med Hensyn til det Hartkorn, der paahviler Jørgen Jørgensens Gaard i Bladstrup By, hvoraf 1 Td. 1 Skp. 1 Fkr. efter den gamle Matricul henhørte til Uggerslev Sogn, men som i den nye Matricul er heelt anført under Hjadstrup Sogn, hvorfor de sædvanlige Jndtægter til Fattig- og Skolevæsen, nu nægtes Uggerslev Sogn af bemeldte Hartkorn. Over dette Andragende havde Østrup og Hjadstrup Sogneforstanderskab under 1 April d. A. afgivet Erklæring, ligesom derefter var indhentet Erklæring fra Amtstuen. Det indstilledes til Rentekammeret, om ikke det paagieldende Hartkorn, atter burde overføres til Uggerslev Sogn, og om det ikke til Jværksættelsen heraf, ifølge Amtstuens Erklæring, vilde være nødvendigt, at Arealet optages af en Landmaaler. 3. Regning fra Sogneforstanderskabet for Høiby Sogn paa 6 Rbd. 2 Mk. for Udgifter ved Transportanders Befordring i 1845. Regningen anvistes til Udbetaling af Amts fattigkassen, og Sogneforstanderskabet gjordes opmærksom paa, at den i Fremtiden maa fuldstændig og nøiagtig specificeres, førend den kan blive anviist til Udbetaling. 4. Fra Fr. Frøllund var indsendt nogle Exemplarer af en Jndbydelse til Grundlæggelse af en Understøttelseskasse for Skolelærerstanden. Exemplarer sendtes til Provsterne i Districtet, om de maatte finde Anledning til i deres Embeds kredse at virke noget til Sagens Fremme. 5. Fra Eieren af Sjeldenglad og Lille Bankgaard i Veflinge Sogn var indkommet et Andragende om Amtsraadets Medvirkning til at faae Skolelærer Krog i Stillebeks Skolen tilpligtet til at oprense nogle Vandrender, som han skal have tilstoppet. Sagen, som Amtsraadet uvedkommende, henvistes til Afgjørelse af Amtet. 4. Fra Selveiergaardmand Knud Hansen af Sønderpaa 6 Rbd. 2 Mk. for Udgifter ved Transportanders Befordring i 1845. Regningen anvistes til Udbetaling af Amtsattigkassen, og Sogneforstanderskabet gjordes opmærksom paa, at den i Fremtiden maa fuldstændig og nøiagtig specificeres, førend den kan blive anviist til Udbetaling. 4. Fra Fr. Frøllund var indsendt nogle Exemplarer af en Jndbydelse til Grundlæggelse af en Understøttelseskasse for Skolelærerstanden. Exemplarer sendtes til Provsterne i Districtet, om de maatte finde Anledning til i deres Embeds kredse at virke noget til Sagens Fremme. 5. Fra Eieren af Sjeldenglad og Lille Bankgaard i Veflinge Sogn var indkommet et Andragende om Amtsraadets Medvirkning til at faae Skolelærer Krog i Stillebeks Skolen tilpligtet til at oprense nogle Vandrender, som han skal have tilstoppet. Sagen, som Amtsraadet uvedkommende, henvistes til Afgjørelse af Amtet. 4. Fra Selveiergaardmand Knud Hansen af Sønder Trykt i M. C. Hempels Officin. Næraa, i hvis Eiendom der paa 2den Prioritet hviler et Laan af 100 Rbd., tilhørende Christen Knudsens Legat under Kjølstrup Sogns Fattigvæsen, var indkommen Begjæring om, at en Parcel Nr. 48 c., af nyt Hartkorn 2 Sk. 4 Fkr. 3/4 Alb., som han efter Udstykningsbevilling har solgt til Claus Hansen, maatte udgaae af Pantet. Begjæringen tilstodes.