Berlingske Tidende, 1818-03-27
Theoretiske. Kongelig Præmie. 1. Da Tanglopper (Marstue, Malfrøe, Cancer Puler Linn. Gamme rue Puler Fabrit.) anrette en betydelig Skade paa Fiskegarn omkring de danske Kyster, og intet tilforladeligt Middel derimod er bekiendt, saa udsættes en Præmie af 200 Rbd. for en Afhandling om den bedste Maade at bevare Fiskegarn især med Hensyn til den Skade, der tilføies dem af det bekiendte Jnsekt: Tangloppen. Afhandlingen maatte oplyse, at de Midler, som anbefales, ere let anvendelige og varige, samt ikke bortjerne Fiskene fra Garnene. Selskabets Præmie. 2. Under den Forudsætning: at Selveieren arbeider med mere Jver, Kraf og Held end Fæste og Hoverie=Bonde, ønsker man at erholde, efter en forudskikket Fremstillelse af Aarsagerne, hvorfor Selveiendoms Jndførelse :de senere Aar er standset, er paa sikkre Dato grundet Undersøgelse om de bedste Midler, ved hvilke de Hindringer, som staae denne Sag iveien, kunde bortryddes. Herfor udloves 2den Guldmedaille. 3. Da Jordbrugeren saa let kan komme i Forlegenhed, naar hans Afgivter, til det Offentlige og Private ere bestemte til et fast Kornqvantum, som skal udredes enten i Natura eller efter Aarets Priser, i det Qvantiteten af det han avler er saameget varierende; ligesom paa den anden Side Percipienten, efter saadant Regulativ, formedelst Kornets afvexlende Priser, heller ikke kan giøre sikker Beregning over, hvorvidt hans Jndtægt vil svare til hans Udgivter, saa har man ønsket de Grunde, som tale for den nævnte Maalestok, sammenholdte med saadanne, der maatte anbefale en anden; og udsættes derfor med Hensyn paa disse og flere Omstændigheder, Selskabets første Guldmedaille for en fyldestgiørende Besvarelse af det Spørgsmaal: Hvilken er den Maalestok, til hvilken samtlige Jordbrugere. (Eiere og Leiere) maae ønske det som de til det Offentlige og Private have at betale hen ørt, for at dette kan komme i rigtig Forhold til deres Jndtægler; og hvorledes bør disse, forsaavidt de berve enten paa Lovforskrivter eller paa Vedkommendes egen Villie. regleres, for at dette Forhold saameget lettere kan opnaaes : 1. For det bedste iværksættelige Forslag til et med Hensyn til Agerdyrkningens Fremme velordnet Landpolitie, udsættes den første Guldmedaille eller dens Værdie i Penge. J. Om Vexelbrugets Anvendelighed for Fleerheden af Agerdyrkerne, synes Meningerne endnu at være deelte. Jsær indvendes derimod, at mange Forbedringer i det nuværende Agerbrug maatte gaae forud, førend det kunde vorde en almindelig Brugsmaade, der medførte afgjort Nationalfordeel. Selskabets anden Guldmedaille eller Værdien i Penge, udloves da for den fuldstændigste og grundigste Besvarelse af følgende Spørgsmaal: Kan Vexeldristen udbredes i Danmark under nærværende Forhold, Hvorledes fremmes den Eller, er der saadanne hindringer derimod, som tilraade en anden Drivismaade: 6. For en Afhandling, som viser, hvorledes private KorntørringsIndretninger bedst kunne fremmes i Danmark og stifte den største muelige Nytte, udlover Selskabet dets anden Guldmedaille. 7. Da Octonomerne endnu ikke ere fuldkommen enige om Reglerne for Tørvemosers rigtige Behandling, hvilke bør grunde sig paa fuldstændig Kundskab, om Tørvens Natur, og denne Sag, der er ligesaa vigtig for Okonomen, som interessant for Naturforskeren, endnu trænger til strængere videnskabelig Undersøgelse, saa udsætter Selskabet sin første Guldmedaille, eller Værdien i Penge, for en Afhandling, som giver grundig Oplysning om Tørvens Oprindelse, dens Bestanddele og Reproduktion, og som angiver det Betingelser, under hvilke Reproduktionen især befordres. Man ønsker følgende Spørgsmaale bestemt afgjorte : hvorvidt nemlig Tørven er et organisk Legeme, og hvorvidt den, som saadant, staaer i uar brudt Sammenhæng med de Planter, som voxe deri, hvilke Planter især bidrage til dens Væxt, om blot cryptogamiske eller tillige phanerogamiske, omikke Vand=Algerne i Almindelighed og Conserverne i Særdeleshed derved spille en Hovedrolle, nemlig ved en Reproduktion, lig den Hr. Hofman=Bang har iagttaget hos Conferva Chthonoplastes (vid Flora danica Fasc. V. p. 6. F. MCCCl. XV.) Om hvorvidt Vandets Masse, Temperatur og Bestanddele bidrage til Dannelsen af Torv, Hvilke andre organiske eller uorganiske Legemer indeholdes i Tørven, om Reproduktionen befordres saa meget hurtigere ved Tørvens Opgavning i smaae Grave, at denne, i de nyere Til der forkastede, Methode, skulde derved i Tiden være fordeelagtigere end den sildigere anpriste Opgavning, som unægtelig giver ved første Gjennemgraning et større Produkt, Skulde alle disse Spørgsmaale ikke blive fuldkommen besvarede, vil Selskabet dog forholdsmæssig belønne en tilfredsstillende Besvarelse af de vigtigste. Selskabet ønsker, at der, ved Undersøgelsen af denne vigtige Sag, tages Hensyn til de vigtigste for nyere Skrivter desangaaende, f. Ex. van Marundbekjendte Forsøg angaaende Tørvens Reproduktion, Andersen og PealMoss, Cromes Afhandling om Tørv i Hermstadts Annaler, og Prof. Olufsens Bemærkninger i samme Anledning i Skrivtet: om Danmarks Brænde selsvæsen. s. før Krigen var Havedyrkningen i Island i maadelig Forfatning ; den var lidet udbredt blandt Almuen, og næsten overalt blev dens Vigtighed, endog af Embedsmænd i Almindelighed, ei tilbørlig paaskiønnet. Under Krigen, da Tilførsel af Nødvendighedsvarer blev overordentlig indskrænket, lærte Nøden Embedsmænd og Almue, at indrette nye Haver, at forbedre og udvide de gamle. Til Lykke var Naturen, i de Aar Krigen varede, dette Foretagende gunstig, saa det næsten overalt blev kronet med heldigt Udfald. Endskjøndt man bør haabe, at Jslændernes Jver for denne Sag, hvis Gavnlighed de nu maae indsee, ikke vil kles, saa kunde det dog vel være nyttigt, om Havedyrkningens Vigtighed og Nytte for Island, blev i et tryk Skrift fremstillet saaledes, at Almuesmænd fik en Overbeviisning i denne Sag som stemde med deres bunke Følelse, og endnu maaskee usammenhængende Erfaringer. Selskabet ønskede derfor at modtage : en paa dansk eller islandsk udarbeidet Afhandling om Nytten og Vigtigheden af Havedyrkningen for Jsland. Svarer Udarbeidelsen aldeles til Selskabets Ønsker, er tredie Guldmedaille Prisen. Uden at ville binde Forfatteren til nogen foreskreven Plan, finder man det dog rigtigst at tilføie, at man attraaede i Bogen at finde historisk Forklaring, om de Personer og Omstændigheder der Tid efter anden fortrinligen have bidraget til Havedyrkningens Udbredelse i Island, samt dens nuværende Forfatning; dernæst: om de forskjellige Havevexter som dyrkes, og med Nytte kunne dyrkes i Island; den Jndflydelse som Jordbund og Clima, saavidt de i Island, ere forskjellige, have derpaa; de derved foranledigede særdeles ForsigtighedsRegler, og hvorledes disse paa den mindst kunstige og meest betryggende Maade af alle og enhver kunne iagttages. Havedyrkningens Vigtighed ønsker betragtet: a) med Hensyn til Jslands ublide Naturforfatning, og derved bevirkede hyppige Uaar, ødelæggende Natur=Revolutioner m.v.; b) med Hensyn til Jslands isolerede Beliggenhed og den derved usikkre og vanskelige Forbindelse med fremmede Lande, hvorfra Fødemidler kunde anskaffes; og kunde i Forbindelse dermed tillige berøres Jslands nuværende Handelsforfatning ; c) med Hensyn til, at Landets Hovednæringsveie, Fædrift og Fiskerie, afgive usikkre Fødde midler, og for saavidt Fiskeriet angaaer, ei heller sunde Næringsmidler. Havedyrkningens oekonomiske Nytte og Besparelse, fremstillede ei allene i Forhold til den dermed forbundne Bekostning i og for sig, men tillige i Forhold til de øvrige Næringsveie, Fædrift og Fiskerie. Denne Fremstilling burde være ledsaget med paa Erfaring grundede Beregninger over Fordelen af Havedyrkning i et Middel=Aar, paa en Bondegaard af Middel=Størrelse, saavel ved Søekanten, som i Oplandet; ligeledes burde med Beregning oplyses, i hvilke Forhold denne Fordeel staaer til de Jndtægter, som paa en Bondegaard, under de angivne Omstændigheder, kan ventes af de øvrige to Næringsveie. Til Slutning kunde tilføies Forklaring om den udbredte Havedyrknings Jndflydelse paa Sundhed, Kundskaber og Sædelighed i et Land, som er blottet for Skov og Ager. Bearbeidelser af denne Opgave kunne betimeligen indsendes inden Udgangen af Aaret 1819. 9. Ligesom Huusfliden er en meget agtværdig og ønskelig Green af National-Jndustrien, og opmuntringsværdig baade i moralsk og statsoekonomisk Henseende, saa er det særdeles vigtigt at give den en Retning, hvori dens dobbelte Tendents uhindret kunde yttre sig. Hovedfeilen ved de Varer, denne Vindskibelighed skaffer tilveie, er Mange af Ensformighed og Fuldendelse. Det første volder, at der aldrig kan erholdes nogen betydelig Qvantitet af Stykker, der ligne hinanden; og det sidste at Varene, uagtet deres Godhed, dog sielden have nogen udvortes Skjønhed. Det maa imidlertid være mueligt, at afhielpe disse Feil, maaskee mindre ved Underviisning end ved at interessere de Handlende for denne Sag, saa at de ved Bestillinger fordrede eensartede Vare, eller ved Jndkiød paastode saadanne. Selskabet har allerede, hvad Vadmelsfabrikationen angaaer, for nogle Aar siden søgt at virke til denne Hensigt, ved at lade en Anviisning uddele, og overlade tvende saakaldte Eenmandstole til duelige Vævere paa Landet : Jylland og Fyen; men da det attraaes, at udrette noget Almindeligt til denne vigtige Sags Fremme, ønsker man kyndige Patrioters nærmere Oplysningen om de bedste Midler hertil. Selskabet udsætter derfor dets anden Guldmedaille for en fyldestgiørende Besvarelse paa følgende Spørgsmaal. Ved hvilke Midler kan det opnaaes : at Huusflidens Varer fornemmelig uldne og linnede Vaamel, Gimerdug Lærreder, Dreiels Hvergarn, Sækkelærred, Hæstedækkener, kunne blive forfærdigede efter saa almindelige Regler, at deraf kan erholdes større Qvantiteter af ernøbeskafne Taler, og af saadant udvortes Anseende, at de kunne gielde for godt Kiøbmandsgods; 10. Efter den danske Stats geographiske Beliggenhed synes ingen Art af Handel at være denne Stat saa naturlig, som den østersøiske. Det er alligevebekiendt, at Danmark ikke tager nogen ret betydelig Deel deri, hverken ved Oplag eller ved Fragtfrat. Selskabet udsætter derfor dets anden Guldmedaille for en Afhandling om den østersøiske Handel med Hensyn til den danske Stat; der maatte oplyses: a) hvorvidt Danmark for nærværende Tid drive denne Handel, b) hvorledes den kunde og burde drives, og c) hvilke Hindringer denne Handel har for Danmark, og Midlerne til at hæve dem 11. Fuldstændige og vel udarbeidede Beskrivel er over større eller mindre Egne af Danmark belønner Selskabet med Præmier i Medailler eller Penge, i Forhold til Arbeidets Omfang og Nøiagtighed. Tvende Veiledninger til at forsatte deslige Beskrivelser, udarbeidede af Hr. Administrator Dr. Garlieb, ere ved Selskabet udgivne i Trykken. 12. Med den forbedrede Skole=Indretning, hvorfor Regieringen landsfader, ligen drager Omsorg, tiltager ogsaa blandt Almuen, især paa Landet, Lyster, til Læsning. Denne Lyst, viseligen ledet, kan og maa have megen gavnlig Jndflydelse baade paa Mennesket og Borgeren; baade ved at forælde Sæderne, og ved at oplyse Forstanden til at vælge og anvende hensigtsmæssige Midler i Livets forskellige Stillinger. Selskabet har længe søgt at bidrage dertil ved at opmuntre til smaa Bogsamlingers Anlæg for Almuen: det har meddeelt Fortegnelse paa endeel danske Skrivter, blandt hvilke der kunde giøres Valg dette Øiemed, og det har ved at giennemgaae de Bogfortegnelser, der vare indsendte til det over allerede tilværende Anlæg, udpeget et og andet Skrivt, som der ikke stod paa sin rette Plads. Selskabet ønsker at gaae et Skride videre. Vor Litteratur eier vel adskillige gode Almueskrivter, men de fleste af dem ere oversatte af fremmede Sprog og mangle de Nationaltræk, der bidrage saameget til at skaffe dem, og de Sandheder, de forkynde, Adgang hos Læseren. Til at afhielpe dette Savn haaber man at vidtage ved at opfordre vore med Menigmands Trang og Tarv kyndige Landsmænd til at udarbeide Læseboge, for denne Borgerklasse. Selskabet udlover derfor for hensigtsmæssige Læsebøger for Almuen i Danmark en af sine Guldmedailler eller Værdien i Penge, uden at indlade sig i nogen Forskrivt om disse Bøgers Jndretning og Plan, vil man blot anmærke, at man ønskede en Udarbeidelse med udelukkende gensyn til Tiendestande, og at man iøvrigt overlader det til Forfatterne enten de ville have blot en Gienstand for Øie, f. Ex. Underviisning i Moral, i Lovkyndighed, i Fædrenelandshistorie, i Landbrug, i Technologie m.m.,. eller ogsaa forbinde flere Øiemed.