Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-08-22
Jnsurrectionen i Pernambuko i Brasilien tilbød, denne Leilighed; hans Forestilling i denne Anledning blev giengieldet med meget tilfredsstillende Svar fra hans høie Allierede, og som ledte til en meget vigtig Underhandling, hvorved disse Magter ville antage sig de ulykkelige Begivenheder i Aar, og ved deres kraftfulde og oplyste Mægling bidrage til ved virksomme Forholdsregler at beroelige de frafaldne Provindser, og giøre en Ende paa den Jmoralitet, Elendighed og politiske Ulykke, som der hersker. Paa dette første Skridt ere venskabelige og fortroelige Underhandlinger paafulgte imellem disse Magter og Spanien; for nu derved at opnaae det forønskede Formaal, vil Hs. Katholske Majestæt paa en officiel og høitidelig Maade meddeele de almindelige og sikkre Grundsætninger, som han vil gaae frem efter ved dette store Værk. Disse ere: 1) At han vil bevilge en almindelig Amnestie for Jnsurgenterne, saasnart de ville underkaste sig. 2) At han vil indrømme de i Amerika fødte Spanier, naar de dertil ere skikkede, ligesaa fuld Adgang til Embeder og andre Værdigheder, som de Europæiske Spanier. 3) At han vil lade indrette disse Provindsers Handelsforhold med Hensyn til de foreenede Magter, efter liberale Grundsætninger, som kunne være passende til disse Landes politiske Forfatning. 4) At han er villig til ved Fortsættelsen af disse Underhandlinger at antage alle de Forholdsregler, som hans høie Allierede maatte foreslaae ham, naar de kunne bestaae med det foresatte Formaal og med hans høie Værdighed og hans Rettigheder. Hans Majestæt føler sig overbeviist om at Underhandlingerne kunne strax paabegyndes efter disse Grundsætninger. Denne Note er unægteligt et stort Skridt fra Spaniens Side, som bedre end noget andet, viser Omstændighedernes Trang og Vanskeligheden ved at komme til det attraaede Formaal. Den heele oplyste Verden maae være spændt af Opmærksomhed paa hvilke Følger dette mærkværdige Skridt vil have, og hvorvidt de allierede Magter, og især England vil antage sig Spaniens Sag mod sine Colonier. Det ministerielle Blad Coureren formener, at da den Spanske Regiering, har nu aabnet fire Friehavne, hvori de til Amerika bestemte Varer kunne deponeres, og da det har paa 10 Aar givet Jndførselen frie af de Engelske Bomuldsvarer, saa kan ingen retskaffen Englænder selv af noget Hensyn til Handelsforhold ønske at England vilde tage Jnsurgenterne under sin Beskyttelse; da disse ligesaa godt aabne deres Havne for andre Nationers Handelskibe som for Englands, saa at det vilde være meget ufornuftigt, upolitisk og uretfærdigt af de Engelske Speculantere at ville understøtte en Rebellion, som ikke kan andet end blive meget farlig for Englands Handel og Manufacturer imedens at Spanien aabner dette Land en legitim Handelsvei, og sikkert vil gaae ind i alle Englands Handelshensigter, naar Englænderne give et afgjort Beviis paa deres Beslutning ikke at ville understøtte dets rebelleske Undersaatter i Amerika. Samme Blad rykker heftigt løs paa Nordamerikanernes Occupation af Florida; det tilstaaer at dette Land er af den yderste Vigtighed for Friestaterne, at naar det er i deres Besiddelse, saa vil i Krigstider den hele Engelske Flode ikke formaae at beskytte Handelen i den Mexikanske Bugt, hvorfor det troer, at disse heller førte Krig, med hele Europa end at de vilde taale at dette Land kom i en anden Magts Besiddelse; imidlertid (hedder det videre, er det vist nok, at dersom det var i Englands Magt saa vilde det aldeles kunde beherske Handelen paa Missisippi, og derved nøde de østlige Stater af Unionen at skille sig fra de vestlige og Canada vilde da først blive ret vigtig for England. Det Amerikanske Folk hedder det fremdeles har i politisk Henseende, saa hurtigt svunget sig i Veiret som ingen ældre eller nyere Nation har gjort tilforn; og bliver der ikke snart sat Grændser for dets Fremskridt, saa vil det blive mægtigere end nogen af Europas Nationer. Endnu ere ikke alle Statens Nerver, som den besidder spændte til at benytte alle dens naturlige Fordeele; men de indenlandske Forbedringer foregaae efter en hurtig og fortreffelig Plan. At den Lovgivende Magt i Henseende til alle lokale Forhold er fordeelt imellem alle de Stater hvoraf Unionen bestaaer, er af en uberegnelig Fordeel, da den almindelige Regiering derved forskaanes for en Mængde af Forretninger, som den ikke kan overkomme imedens en Session varer; der bestaaer det føderative Systems Hovedfordeel visse Mangler hænge imidlertid ved denne Statsforfatning; men i det hele giør den Fuldkommenhed, hvortil dette Folks politiske Jnstitutioner ere bragte, det uendelig Ære og lover det for Fremtiden den første Rang blandt Jordklodens berømteste Nationer. – Til Manglerne ved denne føderative Statsforfatning regner den lærde Eichorn i sin nyeste Udgave af sin Historie af de 3 sidste Aarhundreder, den Mangel ved den føderative Statsforfatning, at der sielden findes ved denne, hvor hver Stats private Jnteresse saa ofte er til Hinder for den almindelige, den tilbørlige Opmærksomhed paa at treffe de Foranstaltninger og Forberedelser, som det heles Vel udkræver; saaledes manglede Friestaterne ved Begyndelsen af sidste Krig med England uagtet sin langvarige Fred en passende Orlogsflaade, de fornødne Fæstningsværker, og en vel organiseret Landmagt; men naar først en almindelig Jnteresse bemægtiger sig hele Nationen, som i nærværende Tidspunkt, saa virker den ogsaa med desto større Eftertryk, den sidste Krig tiente derfore til en gavnlig Paamindelse. – Man siger at General Jackson har siden Crobringen af Pensacola nedlagt Commanden formedelst sin svagelige Helbred; den Spanske Gouverneur i Staden har høitideligen forsikkret at de Spanske Auctoriteter have ikke gjort noget forat understøtte eller ophidse Jndvaanerne i Florida mod Nordamerikanerne, ogsaa har den Spanske Gesandt Ridder Onis formelig protesteret mod Besiddelsestagelsen af denne Stad; derimod vil Statssecretairen Hr. Qvincy Adams i et Manifest bevise Nødvendigheden af dette Skridt. Spanien faaer forresten en nye alvorlig Strid med Nordamerika, da dette har tilladt den Franske General Lallemand med 120 Mand, som han er afseilet med paa et Skib fra Philladelphia den 12te April d. A., at tage en forskandset Stilling ved Trinedadfloden, Vesten for Louisiana og i Nye Mexico, hvor han vil anlægge en Colonie; udenfor Mundingen af denne Flod ligger Den Galveston, som Jnsurgenterne have besat og hvorfra en vis Lasitte driver sine Røverier paa Havet.