JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Kiøbenhavn, den 2den Februarii. Paa en Herregaard i Sielland blev Kongens og Kronprindsens Geburtsdag den 28de d. Maaned under eet høitideligholdt paa følgende Maade: Herskabet havde indbudet alle sine Bønder med deres Koner til et Aftensmaaltid, saavel som de Præster, i hvis Sogner Bønderne boede. De lange og smukt dækkede Borde vare prydede med en simpel af grønt hiemmegjort Pyramide, paa hvilken fremlyste C. 7 ; F. M. med Datum, for at tilkiendegive Sammenkomstens Hensigt. Paa Bordet var blant Drikke=Karrene ikke saa af den gode Materie, der ikke sønderstødes, naar der klinkes; thi saa lidet som Verten hader alt Nyt, saa lidet hader han alt Gammelt ikke engang Oldtidens vægtige Sølvbæggere. Kl. 7 indfandt de sig parviis og udgjorde en ret artig Bunterad. Verten tog Plads ved Bonde Bordet og havde til Sidemand en gammel Bonde, om hvem han stedse taler med den Fornøielse, med hvilken man taler om en elsket Broder. De bleve da beværtede næsten med saa mange Retter, som Tarveligheds Forordningen i saa Fald tillader. Ved Maaltidets Slutning gik Herskabet, ledsaget af Præsterne, omkring, klinkede med Bønderne og erindrede Kongehusets Vel. Derefter beværtedes Bønderkonerne med Kaffe, som Husets Moder skiænkede og dets Datter ombragte. Endelig fornøiede de sig med Dands; ved hvilket alt den største Sømmelighed herskede, hvorpaa de skiltes ad velfornøiede med Kongen, med Kongens Søn og med deres Herskab.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Da der den 28de Januarii, en Dag, paa hvilken desuden enhver god Statens Borger stemmes til glade Følelser, er mig ved et særdeles smigrende Brev fra en ubekiendt Haand bleven sendt en ligesaa hæderfuld formig, som skiøn, Medaille, saa er det en sand Trang for mit Hierte, at bevidne alle og enhver især, som herudi maatte have taget Deel, min ømmeste og varmeste Taknemmelighed. Jnderlig rørt herover, ville mine Udtryk kuns svagt tilkiendegive det, som jeg føler, og dyb Bevidsthed af egen Uformuenhed skal hos mig ufladelig staae ved Siden af enhver anden Følelse. Dog selv Frygten, at denne Belønning for troe Medvirkning til det Gode er for stor, kan ikke holde mig fra, at bevidne herved offentligen, hvor været og belønnet jeg anseer mig ved dette talende Beviis paa mine Medborgeres Agtelse og Venskab, og hvor lykkelig jeg finder mig ved at leve i et Land, hvor der tænkes og handles saa mageløst. Kiøbenhavn, den 30te Januarii 1795. Bernstorff.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Ved Tallotteriets 535. Trækning i Wandsbeck den 3die Februarii udkom: No. 56, 10, 60, 13, 32.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Til den forestaaende 536. Trækning i Wandsbeck. kan faaes Sedler til den 16de Februarii.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Capitelstaxt paa afvigte 1794 Aars Afgrøde for Fyen og Langeland: Rug 19 Mk. 8 s., Byg 17 Mk. 4 s., Havre 11 Mk. Tønden.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Capitelstaxt for Aarhuus Stift: Rug 3 Rdlr. 5 Mk., Byg 2 Rdlr. 5 Mk., Havre 2 Rdlr., Boghvedegryn 5 Rdlr. 5 Mk. 8 s., Smør 30 Rdlr. Tønden.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Død. J Aalborg den 8de Februari, Regiments=Bøssemager ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment, Andreas Citron, han var fød 1728, havde staaet ved bemeldte Regiment som Regiments=Bøssemager i 31 Aar, og ved andre Regimenter i 12 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Fra General Postamtet er indkommen følgende Circulair Ordre. Promemoria! Saavel fra de Kongelige Kollegier som andre, ere indkomne igientagne Besværinger over at det med Pakkeposten forsendende Gods, har i en eller anden Henseende, underveis taget Skade, tildeels fordi at samme ikke fra Afsendelsestædet har været forsvarligen og Anordningsmæssig indpakket. Samtlige Postcomtoirer paa Ruten fra Colding til Aalborg, blive altsaa herved alvorligen tilholdte, at de paa det nøieste efterleve Anordningerne, ved ei at modtage noget Gods til Forsendelse med Pakkeposten, som ikke er forsvarligen indpakket, og følgeligen ingen gamle forraadnede Kurve eller Kasser, af tynde igiennemskaarne Bræder uden Emballage med videre, ligesom det forsendende, og maae være forseet med tydelige Mærker efter Anordningerne. De Postcomtoirersom herimod forseer sig, maae vente at det deraf flydende Tab, bliver for deres Regning. Efterat heraf er tagen Gienpart, bliver denne Circulairordre fra Aalborg at tilbagesende. Generalpostamtet den 24de Jan. 1795. Koefoed. Schiffmann. Lange. Monrad.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Som en Følge af forestaaende Generalpostamtets Ordre vil det nøie blive paaseet, at alle Pakker som forlanges afsendt med Pakkeposten er forsvarligen indpakket og tydeligen mærket, og naar de ikke er saaledes, bliver de ikke modtagen. Dette gielder ogsaa for alle Pakker med Doukumenter eller Kongelige Regnskabssager. Hvad Mærkerne angaaer, da maae de være store og stærke, at de ikke letteligen udvidskes. Det Vildt som afsendes og ikke i Kurve eller andet er indpakket, maae være forsynet med Mærker paa et stykke Blye eller Træe, der hindes om Halsen paa Dyret og Enderne af Baandet forsegles. Den Maade at mærke Dyr med at afskiære et eller begge Øren, antages ikke for god, thi naar fleere Dyr at samme Mærke følger med Posen, skeer der lettelig Feiltagelser hvormed enhver just ikke er tient. Aalborg Postemotoir den 10de Februarii 1795. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Avertissements. Den 30te Januarii er ved Posternes Afløsning om Morgenen Kl. 5 Slet paa Budolphi Kirkegaard bleven funden en stor Pakke Hør af 6 Lpd. 12 Pds. Vægt, hvilket strax paa behørige Stæder blev bekiendtgjort. Den beviislige Eier dertil kan imod en billig Findeløn, og Bekiendtgiørelsens Omkostning lade samme afhente hos Regiments Adjudtanten. Aalborg den 8de Februarii 1795. Eisentront, Lieutenant. Andledning af nogle indløbne Regninger, endog fra Aarene 1792 og 1793, og deriblandt for Vahre, som mig uafvidende ere tagne paa min Regning, seer jeg mig beføiet at anmode baade Kiøbmænd, Haandværksmænd og andre inden eller udenbyes, at de ikke udleverer noget som til mig maatte begieres uden imod Betaling, eller at der i det mindste strax derfor tilstilles min Kone eller mig Regning, da jeg baade er en Hader af Regningsgield, og ugierne vil udsette dem for Tab der har den Godhed at give mig Credit. Aalborg den 7de Februarii 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Til Søren Borup, i Aalborg paa Vestergade ere igien til Forhandling tilsendt følgende indb. nye Bøger: Catechismus i Naturlæren 20 sk. Hovednøgel til alle Slags i det daglige Liv ved Kiøb og Salg forekommende 30 sk. Henikes fuldkomne Opdagelse af Naturens Hemmeligheder 10 sk. Viisdomsbogret at lære eller skrive det danske Sprog 28 s. En ganske nye og fuldstændig Maler og Forgylderbog m. m. 42 s. Den agtsomme Faarehyrdes troe Veiviser til en god Røgt, tilligemed Underretning hvad der skal bruges, naar de ere syge at de kan blive friske igien m.m., 15 Ark stor 24, s., med endeel fleere andre Bøger.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
En gammel sort Hest med en liden hvid Fieder paa Næsen, ungefær 10 Qvarteer høi, har stor Hale og Mank, krogede Bagbene, og derudseende til Hialt eller Spat, er kort for sidstafvigte Juul forefundet her paa Torslef Sogns Eiendomme, og formeldelst Vinterens paa komne indtaget paa Forder af Gaardfæsteren her af Kokkedahls Gods, Peder Prendter i Torslef Sogn og Bye, i Øersterhanherred under Hiøring Amt, og da ingen Eiersmand til denne Hest endnu har indfundet sig, uagtet han til Tinge er oplyst, og hans Opbringelse saavidt mueligt kundgjørt, saa bekiendtgiøres dette end videre trende Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger, og hvorved Eieren til oftmeldte Hest indkaldes, for dertil at bevise sin Eiendomsret, og derester imod Forderløn og andre Omkostningers Erstatning, at imodtage samme udleveret. Kokkedahl pr. Aalborg den 4de Februarii 1795 Mørup. Fuldmægtig. 40 Snapsting 1795 til Laans; nærmere AnviisRdlr. kan imod Pant faaes til næstkommende ning gives fra Bogtrykkeriet. Skulle imod Formodning fleere end allerede er anmeldt være til, som kunde have at fordre i Stervboen efter afgangne Peder Madsen der døde i Waldsted paa Sebberkiosters Gods, vilde behage at fremkomme med sligt inden, eller den 24de Februarii næstkommende her paa Gaarden hvor Skiftet bemeldte Dag foretages og om mueligt sluttes. Seberkloster, den 6te Februarii 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Paa Skifteforvalterens Vegne J. Christensen, Fuldmægtig. Ifrel Hansen i Gleerup Bye, Vesterbølle Sogn Rind i herred, er formedelst Alderdom og Svaghed, til Sinde underhaanden at bortsælge sin paaboende Gaard saasnart Liebhabere dertil melder sig og om Kiøbet billig vil accordere og i Fald ingen Liebhabere betimmelig melder sig bliver Gaarden stillet til offentlig Auction hos bemeldte Axel Hansen i meermeldte Gleerup den 17 Martii næstkommende ved Middagstid, og da bortsolgt om nogenlunde antagelig Bud skeer paa de Conditioner som nærmere paa Auctionsstædet vorder bekiendt og forinden kan faaes at vide saavel hos Eieren som hos Birkedommer, Holm i Ulledts. Gaarden er som bekiendt beliggende i en god Kornegn, har gode Bygninger og sin Mark i dette Aar udskiftet af Fælledsskab; hvorved Agerlanden er truffen i Giødning og 2 Kierve Rugjord, beqvemmelig at drive og af bedste Kornjord, har meget got Engbierring, Græsning og Jldebrændsel. Gaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. hvortil naar Marken bruges i 10 Aar Jndtægten aarlig kan faaes ligesom dette Efteraar er saaer 16 Tdr. Rug og kan saaes 9 Tdr. Byg 24 a 26 Tdr. Havre beqvemmelig og nær ved Gaarden og kan Kiøberen tiltræde Gaarden til Beboelse til næste Majdag videre Beskrivelse over Gaardens Fordeele agtes ufornøden da bemeldte Gleerup Bye got er bekiendt baade af sin overflødige Eiendom og samme Godhed saavel til Korn, som Engbierring, Græsning og videre. Skulle Gaarden underhaanden blive solgt skal det igien blive bekiendtgjort til Vedkommendes Efterretning. har jeg nu har faaet mine Frøer hiem; saa bekiendtgiøres herved, at nu som f. A. kan faaes alle Slags Haugeurter grøer hos mig, for billig Priis. Aalborg, den 9de Februarii 1795. Estel Beyer. boendes ved gammel Mølle, T. Hr. de Fædder Charisius Stamherre til Lon N. I. stantinsborg, agter ved offentlig Auction som foretages hos Hr. Viinhandler Møller i Aarhuus, Tirsdagen den 28de April om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge efterskrevne Alodial Eiendomme, i Aarhuus Amt, Ning Herred, nemlig: 1) Ebbehuuset i Koldt Sogn, ansat for Hartkorn Jordskyld 1 Td. 3 Skpr. 2 Alb. Til dette Sted henhører en ypperlig ung Skov, og samme, tilligemed Stedets Jorder, er beliggende rundt om Bygningen, og grændser til den Fiskerige Brabrand Søe. 2) Bispehuuset i samme Sogn, med en tilhørende samlet Eiendom, af Aggerland, Eng og betydelig Skov, som i alt udgiør omtrent 40 Tønder Sædeland, og er ikke matriculeret. 3) Tingskoven i Tranberg Sogn, som er en delig og god Egeskov; derhos noget Aggerland hvorpaa forefindes et er kovfoged Huus; denne Eiendom er ei heller matriculeret. 4) Trende Bøndergaarde i Harlev Sogn, Harlevholm kaldet, som staae for Hartkorn i alt 18 Tdr. 2 Skpr. Jordskyld. Nærmere Efterretning saavel om Eiendommene selv, som Conditioner hvorefter de blive solgte samlede eller adskilte, saafremt antagelig Bud giøres, kan behagelig saaes hos Hr. Etatsraad de Fædder paa Dragsgaard, hos Byefoged Brandt i Hiøring, og hos Forvalter Poulsen paa Constantinsborg.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Frandagen den 16de Fruruarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver i Kiettrup i Jnistrup Sogn, Hvetboe Herred ved Auction at bortsælge en Tønde med 2 a 3 Ankere ung Rum, til at forblive i Landet imod Afgift som dansk vestindiske Vahre.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Da Tiden nærmer sig at Proclama udi Stervboen, efter Anders Hansen Hvorup, som døde i Boelskifte er udløben; Saa bliver i samme Boeiskifte i Alstrup Sogn, Hiøring Amt, foretaget Skiftesamling, Løverdagen den 14de Februarii førstkommende i Middagstiden, derhen de ville mælde sig som haver endnu noget i Henseende samme Stervboe at erindre eller anmælde.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
de som maatte have noget at fordre ved, eller skylde til den her paa Linnedfabriken afdøde Vævermester, Eberhard Forsees Stervboe, ville behagelig mælde sig ved Skiftets Holdelse i Stervboen den 20de Februarii førstkommende, de første for at anmelde deres Tilgodehavende, og de sidste for at afbetale deres Skyld. Gudumlund, den 22de Januarii 1795. A. Møller. søger Condition hos et honet Herskab til 1ste Maj.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
En skikkelig Mands Datter, som er honet opdraget, hun har lært baade Linnedsyening og Friskring godt. Anviisningen gives fra Bogtrykkeriet. og i di Hr. Apothker og Kiøbmand Johan Ludvig Hart Li mans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, som er taget under Registering og Vurdering, bliver Forretningen paa 6te og 12te ligersdagene den 12te Februari og 26 Martii førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag videre fremmet udi Boets tilhørende Gaard beliggende i Skolegade her i Byen, da Creditorerne vilde behage at anmelde deres Fordringer, ligesom og Debitorerne erindres om at indfinde dem med Betaling. Aalborg den 25de Januarii 1795. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Efter afgangne Kiøbmandskarl Morten Qvist, som her i Byen er ved Døden afgaaet udi hans Logie hos Enken Madame Lund paa Nørregade, er 6te og 12te Ugersdagenes Forretning bestemt at foretages sammesteds, førstkommende 10de Februarii og 24de Martii Kl. 10 Slet Formiddag, hvilket til Creditorernes Efterretning herved bekiendtgiøres, ligesom Debitorerne ogsaa advares at afbetale, hvad de ere skyldige. Aalborg den 24de Januarii 1795. Gleerup. Bøggild. Andskiøndt jeg ikke formoder at der skulle væ NB. re nogen mig ubekiendt Fordring efter min afdøde sal. Mand Hr. Jens Obel Sognepræst til Kollerup og Skræm, saa dog til fuldkommen Sikkerhed nu og i Fremtiden indkaldes herved alle og enhver som formene sig i mindste Maade efter ham at have noget, at fordre, at melde sig enten hos mig selv hans efterladte Enke i Øsløv Præstegaard eller min Langværge Hr. Edvard Pram paa Sælberggaard inden nestkommende 13de Junii, da enhver lovlig Fordring skal blive afgjort, med efter saadan Tidsforløb bliver intet Krav antaget. Øsløb Præstegaard, den 24de Januarii 1795. Massen sal. Obels. Som Laugværge C. R. Prem. Enhver, som maaatte have noget at fordre efter afgangne Daglønner Jens Olufsen Haurdahl, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel ifølge Plakaten af 26 October 1792, at møde udi Stervboet her i Sæbye, for deres Fordringer inden bemeldte Tidsforløb at anmelde og beviisliggiøre. Sæbye den 25de Januarii 1795. R. Brorson, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
En Person som kan frisere, og kan forevise et godt Skudsmaal, søger Condition hos et Herskab som Tienner til 1ste Maj, nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Et nyt Revolutions J Altona hos Hammerich er bleven aabnet en nye Samling, meget smukt trykt og i et ziirlig broget Omslag, under Titelen: Annalen der leidenden Menschheit, in zwanglosen heften 1795, hvor fransksindede og revolutionaire Skribentere kunne opvise deres Produkter for Publikum. Under den i en meget varm og hiertelig Tone affattede Antrædelseshilsen, som fører Ordet Chaire, til et mat de ralliement paa Panden, underskrive Forfatterne sig, der Unbesangenen. Men denne Ubefangenhed er ikke at forstaae efter Ordets Mening, men revolutionsmæssig, det er, lige omvent, thi fra den ene Ende til den anden af denne over 400 Sider stærke Bog hersker den allersynligste og aabenbareste Partiskhed. Jntet finder Naade for disse Ubefangene, som kuns i det ringeste forsynder sig imod Nyefrankernes Revolution, eller Propagandens Bestræbelser. Strax i første Afhandling klages over de Tydske Avisers Partiskhed! at de forstørrede de Franskes Nederlag, og forringede Tydskernes Forliis, men der bliver ikke nævnet nogen Avis, formodentlig fordi der ingen er at nævne af den Slags. Menneskehedens Lidelse i Tydskland bestaaer i den nogle og 50 Rdlr. udgiørende Skade, som nogle Vildsviin have anrettet paa en Mark; i Clubisternes Arrestering paa Kønigstein; i en Borgmesters Suspension som havde en Art af nogle Stæders Forbindelse i Værk, for at tiltvinge nogle Ansøgninger; i Sprogmesteren Demengeons Forviisning fra Lepzig, som efter sin egen Fortælling synes at have velfortient den, og som søger her at giengielde Behandlingen, han derved tildrog sig, ved utallige bittre men ubeviiste Udfald paa den Leipzigske Forfatning; i Greve Schmettows Retfærdiggjørelse, og i flere Artstykker af den Art. Jblandt de, den Franske Revolution i Forsvar tagende Opgaver, udmærker sig især Samtalen imellem en tydsk Raadsherre og en nye frankisk Republikaner, som er aftrykt paa fransk og tydsk. Den første som den underliggende eller dumme Rolle bliver tildeelte, skildres som en Mand; "der som tydsk Publicist gruer, for Nyeheder, som høier sine Knæe for Alderdommen, som ikke kan være en Revolution god, der saa pludseligen har forstyrret hans hele Lærebygning, forbrændt hans Bibliothek, og afskaaren hans hele Livsophold., Vores Blade?) faae deres Sentenz under en egen Rubrik. Man beskylder dem for at have visse Deeles barbariske Tilsyning i Verk, og sandelig, mange saakaldte Opklare res Udtømmelser ere af den Art, at der hører en meget ubefangen Næse til at fordrage deres Lugt. J øvrigt hersker i disse Annaler en temmelig anstændig Tone, og Stilen forraader bekiendte Skribenteres øvede Penne.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Paris, den 23de Januarii. Den 20de bragte Richard nye Seiers Efterretninger fra Holland. - Den strænge Vinter, som ellers pleier at blevet et Signal til nye Seiervindinger; thi efterat den stænsætte Grændser for Krigen, er for Republikens Tropper, ge Frost havde tillagt Floderne og Kanalerne med Jis have disse benyttet sig af denne fordeelagtige Leilighed og gjort Forsøg paa at erobre Holland, hviket ogsaa har lyk skaffe Døds Straffe og forbrænde den Parisiske Gilloutikes dem. - Champein Aubin foreslog i Conventet, at af ne og ligeledes forstyrre den i alle de Departementer hvorden var indført; men Tallien viiste, at det var alt fortidlig endnu at begynde dermed. Bourdon de i Olse saade: Det er høit paa Tiden, at sætte de mange Borgere i gien i Frihed, som under den forrige Blodregiering have været undertrykte, femten Maaneder have vi sukket under det frygteligste Tyrannie, der kan have været til i Verden. gaaet hans blodige Forfølgere, deres Sager skal nu under Alle de Robespierre har ladet blive tilovers og der er und 3) Et tydsk Skrivt. søges for siden at benaades. Jeg foreslaaer derfor saade han, at alle de ugudelige Blodsdomme, der ikke ere fuldbyrdede, skulle strax undersøges. Dette forslag, blev ogsaa af Conventet decreteret med almindeligt Biefald.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Frankfurt am Maynz, den 28de Januarii. J Maynz hersker den største Stilhed. Denne Fæstning har neppe nogen Tid havt saa stor en Garnison som den nu har, man kan næsten beregne den med Castellets Besætning til 38,000 Mand. Voldene ere desatte med 470 Kanoner, og Gouverneuren General von Neu, har føiet de allerbeste Forsvars=Anstalter.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Brandenborg, den 1ste Februarii. J en Skrivelse fra Berlin meldes under 31te Januarii. Man er her i største Bekymring for Arve statholderens Familie, da der fra samme ingen Efterretning er indløben. - En anden Skrivelse fra Berlin beretter, at det skal være lykkes for Admiral Kinsberg at have reddet Prindsessen af Oranien og bragt hende til Emden.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Bryssel er den gamle Magistrat afsat fordi den gjorte Forestilling imod den nye paalagte Contribution af 5 Millioner Livres. Nu faaer den nye Magistrat at see hvor den kan bringe Penge til Veie som derskal være stor Mangel paa.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Hamborg, den 5te Februarii. Fra Holland have vi endnu ikke havt nogen Post, følgelig ikke heller nogen forladelig Efterretning derfra. Vi seile Postene fra den 20, 24., 27., 31., og den i Dag ankomne Hollandske Postillion medbragte ingen Breve fra Zoll eller Lingen.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Adskillige Journaler underholde sig med at foreslaae hvorledes det er best mueligt at benytte sig af Hollands Erobring og trække Penge og Proviant ud af Landet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Stokholm, den 23de Januarii. Paa vor Øe St. Bartholomme i Vestindien, som de Franske for 9 Aar siden afstode til de Svenske, er Handelen meget blomstrende og formedelst Neutraliteten et der næsten et Oplag af alt hvad der behøves. Mange rige Colonister fra de nærmeste Øer og iblant andet et af de største Huuse fra St. Enstach have for at være i Sikkerhed, uedsadt sig der. Staden Gustavia er nu opvoxen til næsten 1000 Huuse.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Kiøbenhavn, den 31te Januarii. Da den strænge Frost endnu vedvarer, saa er dette Aarsag i, at Posterne gaae saa meget uordentlig. - J Gaar ankom til Helsingøer 4 svenske Husarer over Jisen, til Hest med deres fulde Rustning. Her gaaer og kommer daglig Deserteurer, der vil prøve deres Lykke, men disse ere sielden paalidelige.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Aalborg, den 13de Februarii. Hr. Krigs- og Land=Commissair Køns har under 14de Januarii udstædt den sædvanlige Placat om Landinilice-Sessionen for det tredie Jydske Distrikts samtlige Lægder, hvorudi er bestemt baade paa hvad Dage Sessionen skal foretages paa enhver Byes Raadstue, og hvilken Orden Sognene skulle møde. Sessionen holdes som følger: J Skive fra den 5te til den 7de Martii i Wiborg fra den 10de til den 18de Martii, i Randers fra den 20de til den 23de Martii, i Hobroc fra den 25de til den 27de Martii, i Nibe fra den 30te Martii til den 4de April; i Aalborg fra den 7de tilden 16de April, i Hiøring fra den 18de til den 24de April. De Landryttere og Landdragoner, som i Aar blive indrullerede, møde ved deres Regimenter uden Heste førstkommende 19de September; ligeledes møde de i Aar indrullerede Landsoldater hver ved sit Regimen ovennævnte Dag. - De forhen indrullerede Landryttere, Landdragoner og Landsoldatter, indfinde sig hver ved sit Regiment den 31te Maj. - De Gevorbne, som i Aar ved Landmilice-Sessionen blive indrullerede, møde saaledes: Recrutterne af Garden til Hest, efter nærmere Ordre. Recrutterne af Garden til Fods, ved Garden, Casserner i Kiøbenhavn den 1ste Julii. Recrutterne af Jndske Dragon Regiment, indfinder sig i Randers næstkommende 4de Maj. Recrutterne af Danske og Norske Liv=Regiment samt af Arveprindsens Regiment, møde i Kiøbenhavn næstkommende 1ste Julii. Recrutterne af 3die Jydske Jnfanterie Regiment, møde i Aalborg den 19de September. Febr. Morgen. Middag. AfteFredag den 6te Løverdag den 7de 2 1/2.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Søndag den 8de 7. Mandag den 9de O.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Tirsdag den 10de Onsdag den 11te. 134. Torsdag den 12te. 2.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Fredag den 13de. 2.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Copulerede. Den 11te Februarii. qvist Borger og Mesterglarmester, og Dahlin.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Døde. Den 5te Februarii i Hasseriis, Huusmand Christen Jensen Mally, 77 Aar. Samme Dag paa Aalborg Veiermølle, Lars Willadsen, 14 Aar. Den 8de i Halse, Sognepræsten Hr. Arild Lasson, fød den 2 Mai 1742, ordineret til Sognepræst en 9 September 1772 i Budolphi Kirke, har i nogle Aar været skrøbelig og affældig. Den 12te i Aalborg, Jørgen Tillert, zen Kleinsmed, fød den 12 September 1734.
Jyske Efterretninger, 1795-02-13
Avertillements. har førstkommende Mandag bliver her paa Bogtrykteriet at faae til Kiøbs: Den Orden, hvorefter de aarlige Udeprædikener i forestaaende Fasterid blive forsynede af Præsterne her i Byen; tilligemer Exist lerne, der da blive messede, hver for sig koster 2 s. Aalborg den 13de Februarii 1795. P. F. Wandal.