JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Onsdagen den 1 December No. 233. Wivet. - Mads Poulsen Runde, contra Klingberg. - Herrøe Kirkes Eier Sivert Olsen. Sagen angik Fisketiendens Erlæggelse til Herrøe Kirke, hvilken Jndstævnte af de i Aarene 1788, 89 og 90 fangede Fiske skal have villet erlagt, med mere, end han skal kunde tilkomme. Bergens Stifts Overret har ved Dom af 19 August 1799 stadfæstet Laugtings=Dommen af 15 Maji 1797 ; dog saaledes: at, ifald Mads Poulsen Runde ikke in Natura erlægger til Sivert Olsen de ham tilkiendte 71 Rodskiær Torsk, ber han til samme betale Værdien deraf med 4 Rdlr. Laugmanden har ved fornævnte Dom kiendt Citanten pligtig at erlægge til Sivert Olsen 71 Torsk, eller Penge derfor efter dens Priis, og saaledes frafaldet Underrets=Dommen af 21 Julii 1792, og ophævet Processens Omkostninger. Derimod var ved bemeldte Underrets Dom kiendt: at naar Mads Poulsen Runde for de 3 paastævnte Aar til Sivert Olsen betaler Fisketiende et Pund Rodskiær aarlig, det er en Vog for alle 3 Aar, eller Penge derfor 1 Rdlr. 1 Mk., bør han i øvrigt for Sivert Olsens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Mads Poulsen Runde som Tabende 1 Rdlr. No. 234. Wivet. - Kiøbmand Herman Kühler, contra Skibsted. - Kiøbmand Poul Meyer Smide. Maaned 1802. Nærværende Sags Gienstand er 174 Rdlr. 1 Mk. 12 s.,
Berlingske Tidende, 1802-11-03
som Kiøbmand Smidt efter Regning formener sig til Resiat have tilgode hos Nord lænderen Hans Pedersen Sundbye, for kreditterede Vare den 15 August 1799, hvilken Summa han søgte hos Kahler, paa den Grund, at bemeldte Nordlænder havde i flere Aar handlet med Smidt, uagtet forbemeldte Sundbye i Aaret 1798 havde staaet i Handel med Kahler og efter Regning af 9 August 1798 var bleven ham skyldig for Vare 50 Rdlr. 2 Mk. 12 s., hvilket var mere endet Aar førend Smidt havde handlet med Nordlænderne, med videre. Bergens Stifts Overret har ved Dom af 20 April 1801 dømt: at naar Kiøbmand Smidt inden sit Værneting, efter foregaaende lovlig Stævning til Kiøbmand Kühler, med sin korporlige Eed bekræftede, at han, i Overeensstemmelse med den fremlagde og attesterede Extract af hans Handelsbøger, dateret 4 October 1800, har staaet i uafbrudt Handelsforbindelse med Hans Pedersen Sundbye fra Aaret 1793 af, og at denne ikke først den 15 August 1799 er bleven ham de paastævnte 174 Rdlr. 28 s. skyldig, men at samme har sin Oprindelse fra deres Mellemhandling i flere foregaaende Aar, bør Byetingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes: at de tilkiendte Processens Omkostninger bortfalde. Trøster Kiøbmand Smidt sig derimod ikke til at aflægge ovendømte Eed, bør Kiøbmand Kühler for hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for Stifts Overretten ophæves i begge Tilfælde. Derimod er ved Bergens Byetingsdom af 4 Novbr. 1800 kiendt: at Kiøbmand Herman Kahler bør, imod Regres til Hans Pedersen Sundbye, til Kiøbmand Poul Meyer Smidt betale de omstævnte 174 Rd. 28 s., samt tillige i denne Sags Omkostninger at oprette ham 8 Rdlr. Dom: Byefogdens Dom bør ved Magt at stande: dog saaledes: at Processens Omkostninger for alle Rettet ophæves. Til Justitekassen betaler Hermann Kahler som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Torsdagen den 2 Decbr. No. 236. Klingberg. - Kræmmer Gunder Ulstad, contra Rottbøll. - Regiments=Qvarteermester Johannes Finne. Denne Sag angaaer Grundseddels Udstædelse paa een underBakkegaarden, Jndstævnte tilhørende, sorterende Grund, hvilken Grundsæddeel denne har nægtet at meddele Citanten Trondhiems Stifts Overret har ved Dom af 21 April 1800 stadfæstet den under 2 April 1799 ergangne Underrets=Dom, som velgrundet, samt ophævet Processens Omkostninger for Stifts Overretten. Ved bemelte Dom er kiendt: at Regimentsqvarteermester Finne bør meddele Gunder Ulstad lovlig Grundsæddel paa den omqvæstionerede Grund, hvis paastaaende Huse Ulstad har tilkjøbt sig paa Auctionen efter Peder Wang.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Høieste Rets paadømte Sag. Wangberg, imod den Fæste og aarlige Afgift, som vedkommende Dommer og Langret, i Overeensstemmelse med 3- 14 - 14 bestemmer, efter Grundens Beskaffenhed, Beliggenhed og Beboelse til Nærings Fordele, og hvilken Taxation Gunder Ulstad paa sin Bekostning tilstævner inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse; men efterlader han saadant, bør han inden Lovens Faredag den 14de April 1800 Forttage Husene fra den omqvæstionerede Grund og ryddiggiøre samme, eller sælge Husene til den, som maatte blive forenet med Regimentsqvarteermester Finne om Grundens Fæst, under 1/2 Rdlr. Mulct for hver Dag han over den fastsatte Tid sidder Dommen overhørig Ligesaa bør Gunder i stad i begge Tilfælde betale Regimentsqvarteermester Finne den af forrige Beboer aarlig svarede Grundleie 6 Rdlr. fra 17 Junii 1796, indtil Grundseddelen erholdes, eller om han ikke vil modtage samme til Tompten er ryddiggjort. Skulle Regimentsqvarteermester Finne, naar Gunder Ulstad opfylder hvad denne Dom for ham bestemmer, fremdeles nægte at udstæde Grundsedde, bor han fra den Dag Børel og Leie er bestemt og denne Dom upaaanket, ligesaa betale 1/2 Rdlr. for hver Dag han sidder Dommen overhørig. For øvrigt fri findes Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag. Ligesom de fra begge Sider brugte Udtrykke herved mortificeres, og Sagens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Dom Regimentsqvarteermester Johannes Flune bør inden 4 Uger efter denne Høiesterets Doms lovlige Forkyndelse og under 2 Lod Sølvs Mulct til Justiskassen for hver Dag han derefter sidder denne Dom overhørig, til Gunder Ulstadudstæde lovlig Grundseddel paa Grunden No. 36 under Bakkegaarden, mod at Gunder Ulstad betaler ham, foruden Jndstævning, aarlig Grundleie 6 Rdlr. fra 17 Junii 1796. og fremdeles. J ovrigt bør Parterne for hinanden Tiltale, Decbr. Maaned 1802. i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Løverdagen den 4 December. No. 175. Skibsted. - Anders Olsen Labben, contra Klingberg. - Karl Anders Datter Gield og Mand Lars Erichsen Faldet.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Nærværende Sag betræffer Kari Anders Datters paastaaende Odels- og Jndløsningsret til Gaarden Gield, skyldende 15 Lpd. Tunge med Bopel og Herlighed, hvilken Gaard Cltanten ved tinglyst Skiøde af 1 Junii 1780 havde tilkjøbt sig af sin Halvbroder Erich Andersen og den nes Hustrue Birthe Anders Datter for 398 Rdlr., og derfor, som Gaardens formeentlig retmæssige Eier, under 15 Maji 1800 har erhvervet Dom over dens nærværende Besidder Johan Madsen til bemeldte Gaards Fravigelse og Ryddiggiørelse for Citanten, i Følge Skiødet, med videre. Aggershuus Stifs Overret har ved Dom af 18 August 1800 dømt: at Johan Madsen bør til næste Lovens Fardag, under Udkastelse fravige og ryddiggjøre Gaarden Gield til Kari Anders Datter, imod at denne betaler, hvad Gaarden af 8te kyndige og upartiske Laugrettesmænd taxeres for at være værd. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Procurator Fougners paastaaende Salarium billiges med 16 Rdlr. Derimod var ved HiemtingsDommen af 16 April 1799 kiendt: at Johan Madsen Gield bør for Lars Erichsen paa sin Hustrues Vegne gjorte Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1802-11-03
Dom: Stifts Overrettens Dom bør, for saavidt paaanket er, ved Magt at stande. J Salario til Procurator Klingberg for Høiesteret betaler Anders Olsen Labbe. 30 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Af disse Tidender Skrivelse fra Mayland den 15de October. Vor Republiks Tropper, som ere bestemte til at give den Erklæring Eftertryk, som Vicepræsidenten Melzi har ladet giøre de tilgrændsende Schweitzer=Cantoner, have allerede sat sig i Marsch. Bemeldte Erklæring er den 12te bleven bekiendtgjort i Lugano.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Kongen af Sardinien har udnævnt Marquis TrivignoPasqva til sin Gesandt i Neapel.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Skrivelse fra London den 22de October. Uagtet Regieringen ikke har bekiendtgjort Aarsagen til dens hverordentlige Forholdsregler, saa vedblive dog Ministerial Tidenderne at ville finde Aarsagen dertil i visse Forestillinger, som det kongl. Ministerium skal have ladet gjøre i Paris De paastaae, at Gammel-Engelland igien har antaget den Rolle, som anstaaer det saavel, og uden hvilken det ikke kan, forsvare Europas og sin egen Uafhængighed Dette maae tiene til Beviis paa, at Gammel=Engelland ikke vil opofre alt for Freden, og at det endnu har Mod og Kræfter. Enhver Fornuftig maae indsee, at der er større Fare ved at lade Alt skee, end ved at modsætte sig Kiempeskridt medens man Det Rygte, at en Observations=Escadre skulde løbe ud endnu ikke bekræftet. Escadren skulde i det mindste først udrustes eller formeres af de Skibe, som nu ere seilfærdige; men denne Operation har man endnu ikke hørt noget om, heller ikke er nogen Chef bleven udnævnet. Dog er det vist, hi Krigskibenes Aftakling er bleven standset i adskillige Havne, og at Armeens Reduction er bleven opsat, efter adskillige Conferencer, som Hertugen af York har havt med Ministeren. Addington og Admiralitets=Secretairen Nepean. - Man siger, at der er opkjøbt meget Slagteqvæg paa det faste Land, til Skibsproviant. Efter vore Tidender ere flere Skibsmaterialier indførte fra Østersøen til de franske Havne i de sidste 13 Maaneder, end i de forbigangne 2 Aar. drene Berling.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Man siger, at Exministeren Pitt nu snart vil tage sit Opholdsted i London. Formodentlig ville de forandrede Omstændigheder foraarsage, at Greenvilles og Windhams Parti ikke meere vil stride mod Addington i Parlamentet. Rygtet siger, at Hr. Moore skal gaae fra Wien til St. Petersburg, og at hans Sendelse skal angaae Øen Maltha. Efter vore Tidender skal General Pichegru være tilbudet, at træde i en stor nordisk Magts Tieneste.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
En Tidende paa St. Christoph melder under 24de Julii, at en Division af 8000 Mand franske Tropper under GeneralOndinots Commando var passeret St Christoph, for at tage Louisiana i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Skrivelse fra Wien den 23de October. I Gaar Aftes er den Russiske Storfyrst Constantin ankommen hertil og afstegen i det keiserlige Slot. Paa hele Veien var paa hver Station opstillet 50 af de bedste Heste for ham Den russiske Gesandt Rasumowsky, Prinds Ferdinand af Würtenberg og mange andre vare reiste ham i Møde til Welsersdorf, hvor Fyrst Lichtenstein havde foranstaltet et Jagtpartie. Den høie Reisende har efter sin Ankomst havt en lang Samtale med Keiseren og Kelserinden. Det hedder, at et af de skiønneste keiserlige Kavallerierregimenter skal tilbydes ham. Man vil ogsaa indbyde ham at giøre Reisen med til Presburg til Rigsdagens Slutning.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Man taler om et egenhændigt Brev, som den første Consul skal have skrevet til Keiseren, for at formaae ham til at tiltræde den ny General=Skadesholdelsesplan. Svaret paa samme skal allerede være givet og være saaledes beskaffent, at det gjerne kunde forelægges hele Europa, den ny Stadesløsholdelsesplan synes imidlertid ligesaa lidt som den forrige at opfylde Huset Østerrigs Forventninger i Henseende til Storhertugen af Toskana.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Skrivelse fra Paris den 25de October. De nyeste Efterretninger fra Spanien melde Kongen og Dronningen af Etruriens Ankomst til Barcellona den 3die 1 M. Dronningen fik strax et Besøg af sin Fader, Kongen, af Spanien, ombord paa sit Skib, og besandt sig saa vel, at hun kunde gaae i Land den 5te October.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Uagtet de londonske Tidender pludselig have antaget en krigerisk Tone, blive vore Tidender stedse fredeligere. De melde, at da man nylig spurgte Lord Hawkesbury: Naar Lord Whitworthe skulde reise til Paris, svarede han At alt gik godt og intet overordentligt var forefaldet. Man erindrer sig herved det Svar, som Lord Chatham i Aaret 1755. gav en Uforskammet, der ligefrem spurgte ham. Om der blev Krig eller Fred, Han svarede: Jeg har endnu ikke læst Tidenderne i Dag. En af vore Journaler siger: Hr. Otto har gjordt sig saa overordentlig elsket og agtet i Engelland, at man ved hans forestaaende Afreise vil synge i London en Folkesang, som under Titel: Afsked med Borgeren Otto, er henvendt til ham og udtrykker den engelske Nations Taknemmelighed for Hr. Ottos fredelige Tænkemaade og dens Høiagtelse for den første Consul.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
De 25000 Mand, som hidtil have været forsamlede i Nærheden af Hovedstaden, have fornemmelig havt Høstmaneuvrerne til Øiemed, hvilke nu ere forbi. Man paastaaer nu, at den første Consuls Reise, som man har forkyndt i 3 Maaneder, endelig skal gaae for sig i disse Dage. Han tager sin Gemalinde med paa denne Reise, og vil have Mammelukcorpset til Escorte. Reisen skal ikke gaae lige til Belgien, men først til Rouen og andre Havne, derfra til Bryssel og Antverpen, og saaledes langs med Rhingrændsen til Maynz, Moniteuren leverer en Skrivelse af 15de October fra Ministeren for det udenlandske Departement til Hr. von Cetto, hvor den bestemte Erklæring indeholdes, at Schweiz skal være ganske uafhængig, og at et sligt Forhold, som nu bestaaer med den italienske Republik ikke skal indgaaes med Schweiz fra den første Consuls Side. Den første Consuls Hensigt var blot at medvirke til Helvettens Organisation, for saavidt som samme derved kunde forvisses om en absolut Uafhængighed. Vor Charge d'Affaires og General=Handelscommissair i Tripolis B Beaussier, som havde begivet sig derfra formedelst Krigsurolighederne, er nu igien ankommet dertil og er bleven modtaget med stor Udmærkelse af Paschaen, som forærede ham en prægtig Hest. Ved Audiencen omsevnede han P.schaen, som forsikkrede, at det var hans inderligste Bestrædelse, at vedligeholde det Venskab, hvormed den første Consul beærede ham.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Moniteuren indeholder en Proclamation fra Statsraaden og Præfecten Bertin til Jndvaanerne og Kiøbmændene paa Øerne Martinique og St. Lucie med den Erklæring: At begge disse lykkelige og Republiken saa kiære Øer skulle beholde deres Love og Forfatning, saaledes som de vare før 1789 ; at deres religiøse Indretninger og Justitsforfatning skulle forblive uforandrede, at Agerdyrkning og Handel igien skulle opmuntres og at Jndvaanerne skulle understøtte Regieringens Hensigter ved at befordre deres eget Vel og holde deres Slaver under en billig og streng Discipline.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Skrivelse fra Amsterdam den 26de October. Efter Privatbreve fra Paris skal Lucien Bonaparte, om hvem det urigtighedte, at han baade skulde være Krigs- og Søeminister, være reist til sit Landsæde Duplessis. Borgeren Ludvig Bonaparte bestemmer man derimod den dobbelte Post som Livgardens Generalcommandant og Palais=Gouverneur i det Tilfælde, at General Durve gaaer som Gesandt til Berlin.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Da Statsraaderne St. Suzanne og Bernadotte endnu ikke bivaane Statsraadet, uagtet de ere uden Forretninger i de Departementer, hvor de nu opholde sig; saa troer man, at de ere i en Slags Unaade og neppe komme til Paris førend de blive kaldte. Generalerne Massen og Augereau have der mod nylig viist sig ved Audiencen i St. Cloud, hvor den første gik dem i Møde med Fyrrighed og talte afsides nogle Minuter Consul med Massina. Siden den Tid hedder det, at han igien skal ansættes; Augereaulderimod ikke, da han vægrer sig at modtage andet end en Overcommando. En af de fornemste Medlemmer af det udenlandske Departement er sendt til Schweifor at træde i Conference med de vigtigste Hoveder for den ny Revolution. Æreslegionens Hovedqvarteer skal komme til at staae i Fontainebleau. Linie=Armeen skal nu kun udgiøre 240000 Mand; men som i Nødstilfælde hurtig skal kunne forøges.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Man er her meget nysgierrig efter at vide, hvad Øiemeed de nuværende engelske Demonstrationer og Udrustninger have.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Den engelske Gesandt er reist herfra til Haag. Borgeren Bikker har antaget Posten som Medlem af vart Statsdirectorium.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Skrivelse fra Basel den 26de October. Medlemmerne af det fuldbyrdende Raad og Senatet ere Natten imellem den 18de og 19de d. M. ankomne til Bern under Kanonernes Torden; imidlertid yttrer man fra flere Sider Ulyst til at føie sig efter den første Consuls Proclamation. Jnsurgenterne have samlet sig i de smaae Cantoner, efterat de for deres Afmarsch fra Bern havde næsten gandske tømt Tøihuset, med Undtagelse af de svære Kanoner. -
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Rygtet gaaer, at der i Neuschael skal holdes en Congres i Anledning af de schweitzerske Anliggender, hvorved Gesandtere fra Frankerig, Østerrig, Rusland og Preussen skulle indfinde sig. Den første Consuls Generaladjutant Rapp ankom den 15de fra Lausanne til Bern, hvor han strax sammenkaldte Regierings=Commissionen og gav samme de bedste Forsikkringer og et nærforestaaende endeligt Forliig. General Bachmann og hans hele Stab bleve budne til Bords hos ham. De bernske Borgere giøre Tieneste hos ham som Æresgarde, Bonaparte i at erklæret, at han garanterer den helvetiske Republiks fuldkomne Uafhængighed, at han paa ingen Maade vil være sammes Præsident og at han eftertrykkeligst vil antage sig de schweitzerske Anliggender. For at iværksætte dette ere franske Tropper nu rykkede ind saavel dersom paa flere Puncter i Schweitz, og Regieringen fra Lausanne igien bleven indsat i Bern. Det fuldbyrdende Raad har sammesteds udstedt en Proclamation til Helvetiens Borgere og deri opfordret dem til rolig at afvente den Bestemmelse, som snart kan haabes af Bonapartes Mægling. Den tilbagekomne Regiering har igien mod al Forventning faaet vundet Spil mod Jnsurgenterne. Den har tilintetgjort alle de siden den 10de Septbr. opkomne Anthoriteter, igien indsat sine egne Embedsmænd og afvæbnet alle dens Modstanderes Tropper. Bestyrtelsen er meget stor saavel her som i Zurich, St. Gallen og paa mange andre Steder. En stor Deel Misfornøiede flygte herfra. Man angiver nu Tallet paa de franske Tropper, som ere beordrede til Schweitz, til 40 Batailloner Jnfanterie og 12 Regimenter Kavallerie - Berner Generalen Aufdermaur har begivet sig til Schweitz, hvor Landforsamlingen har en Garde af 800 Mand.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. J de sidste 6 Maaneder har Bankens rene Gevinst beløbet sig til 1 Million 561171 Livrer, saa at Udbyttet for hver Actie nu er fastsat til 50 Livrer. Regieringen havde hidtil havt 5000 Actier for sin Regning, men nu har den kuns 100, og er hverken Bankens Creditor eller Debitor. Banken har hverken gjort Bankerot eller havt nogen Defect ved 450 Millioner Papir, som den disconterede. Dens Operationer blive stedse nyttigere og meere fyldestgiørende.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
J Nærheden af Strasburg har Snighandlere nylig pro vet paa med Magt at indføre meer end 100 Baller Mousseliner og andre engelske Vare. Der opstod en hæftig Kamp med Toldbetienterne, hvorved Toldlieutenanten blev dræbt og 2 Toldbetiente haardt saarede. En Exbaron Girardy hvis Jæger blev skudt, stod i Spidsen for Snighandlerne. Vognene bleve siden anholdte og Snighandlerne fik man sanget.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Luftskipperen Garnerin, som snart vil forlade Engelland, har anmeldt i London, at han for sin Afreise vil i Pantheon vise en Thermolampe, hvori man skal see Bonapartes veltrufne Hoved omgivet med en Straale, som skal danne sig ved en af forskjellige brændbare Stoffer trukket Gazart. Den værdige Olding Erkebiskoppen Dubelloy har tilkiendegivet Præsten ved St. Rochs Kirke, som ikke vilde tillade Opera-Dandserinden Chammerois Begravelse, sin alvorlige Mishag over hans Opførsel og straffet ham med 3 Maaneders Frihed for alle sine Forretninger, som han maaskee finder sig gandske vel ved. Et fransk Skib, som løb ud fra Genua og havde over 20000 Daler i rede Penge ombord, er blevet anholdt i Nærheden af Genua af 2de Chalupper, som røvede alle Pengene.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Man har arresteret mange Mistænkelige i Genua, men ikke truffet Gierningsmændene. B Fontaine Eier af et af de prægtigste Hotiller i Paris, har skudt sig af Tungsindighed, da han skulde sælge sit Holel, for at give sin Kone, som var bleven separeret fra ham, hendes Udstyr igien.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
J Egnen omkring St. Cloud holdes hver Nat talrige Patrouiller, som commanderes af Politieagentere, der bestyre Streiterierne og Visitationerne.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Politiet advarer offentlig mod to Slags gamle Bedragerier, som nu igien gaae i Svang i Paris. Det første angaaer især de Kiøbmænd og Kræmmere, som alt for ubetænksom betroe Vare til velklædte Spitsbuber som med Dristighed komme til dem og forlange Vare for anseete Personer. Det anden Slags Gavtyve udgive sig for Postbud ved de agende Poster, bringer Pakker i Husene, lade sig betale Postpenge derfor, og naar man aabner Pakkerne, finder man dem fyldte med Stene og gamle Klude.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Efter en Consularbeslutning skal en kolossalsk Støtte opreises paa Seierspladsen til Ære for den i Slaget ved Ma renge faldne General Desaix. Paa Piedestallen skal anbringes Basreliefs, som skal have Hensyn til Øvreægyptens Erobring og Slaget ved Heliopolis, som denne General vandt. Billedhuggeren Dejour skal forfærdige Monumentet.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Politiet har nylig ladet over 30 Spillehuse spærre, især dem, der staae i Forbindelse med offentlige Forlystelsesteder.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Kopperne rase nu paa det heftigste overalt i Paris Lægen Colon har anmærket i en Journal: "At det var let at indsee, at man ikke kunde forlange af Koekopperne, at de skulde sikkre mod Koppegiften, naar Smitten allerede var gaaet i Blodet, og viiste sig udvortes; men endogsaa i dette Tilfælde var Koekoppernes Jndpodning velgiørende, thi de formildede Børnekoppernes Udbrud i en utrolig Grad, hvilket alle Lægerne allerede havde anmærket ved Koppe=Epidemierne, og hvorpaa han selv i nærværende Tid havde 2de mærkelige Exempler."
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Da nogle Borgere nylig ere blevne bidte af gale Hunde, og følgelig ere døde paa en ynkelig Maade, saa ivrer man paa ny mod den utrolig store Mængde Hunde, som daglig vrimler paa Gaderne i Paris, og af hvilke de tre Fierdedele ere ganske unyttige. De bedste Politieforordninger herom ere uden Nytte. Ved Montfaucon sees hver Søndag en skammelig Hundehedsning af Slagterhunde, som hedses sammen af deres Herrer. Hele Egnen deromkring besøger dette Skuespil.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Engelland. Franskmanden Peltier, Forfatter af Journalen Ambigu, har anlagt et Trykkerie her, hvori han lader de bedste franske Værker som komme ud i Frankerig, eftertrykke. Jblandt andre Dennens Reise til Ægypter med Kobbere. Nogle af dem skulle overgaae de franske Original=Udgaver i Skiønhed.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Ved Pymouth og i andre Egne rasede Natten imellem den 19de og 20de en gyselig Storm med Hagl, som gjorde stor Skade paa Skibene.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
J Følge nogle Efterretninger fra Ostindien har vort ostindiske Compagnie, da Krigen med Polygarerne ver endt, ladet en af deres Chefer, Chinra Murda, hænge med begge sine Børn, af hvilke det ene først var 10 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Paa et Par Maaneders Tid ere en stor Deel Børn blevne bortstiaalne, hvilket skrækkelige Slags Tyverie deels skeer op at udgive dem for deres egne og tigge med den, deels blodfor at sælge deres Klæder, la nogle endog for at kunne bortsælge disse smane Ulykkelige som Skorsteenssejerdrenge, hvilke sidste, som et Tilfælde nylig har lært, blive høist umenneskelig behandlede.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Den berømte Skuespiller Kemble engagerer sig ikke meere ved noget Theater, men spiller Tid efter anden nogle Giæste roller. Med Jndkomsten deraf kan han leve som en Første.
Berlingske Tidende, 1802-11-05
Da han nylig spillede Fallstafs Rolle paa Drurylane=Theater, var Logernes Abonnement ikke ophævet, og desuagtet beløb Jndtægten sig til 600 Guineer.