JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-01-14
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. I Overeenstemmelse med det asiatiske Compagnies Convention 145 p. 139 til 140 bekiendtgjøres herved, at Continutions-Convocations-Billetter til Compagniets den 18 Jan forsk. kommende berammede Generalforsamling fra i Dag behageligen kan afhentes af Compagniets Herrer Interessentere paa Compagniets Bogholder-Contoir.
Berlingske Tidende, 1799-01-14
Fredagen den 25de Januarii 1799, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Førsløv Tinghuus, afsagt Skifte=Dicision i afg. Regimentsqvarteermester Plums Boe, og bemeldte Skifte derved tilendebragt; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af undertegnede Skifteforvalter. Slagelse den 30te December 1798. W. M. Scheel.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Turin, den 21de December. Den i Piemont tilbageblevne Prinds v. Carignan tiener nu som Gemeen ved Nationalgaden. - Den franske Armee, Jtalien er deelt i 2 uafhængende Hære under Championnet og houbert. Det er ganske ugrundet, at den sidste har forlangt sin Afskeed. - I dette Øieblik udbreder sig det Rygte, at Kongen af Sardinien er tilligemed sin hele Familie og Her gen af Parma, bleven arresteret. Jkke blot den Efterretming at Championnet efter Fegtningen ved Calvi har indtage. som igien, er bleven bekræftet, men de Franske skulle og fallerede i Jilmarcher trænge frem mod Neapel. Ligeledes er de formodentlig i dette Øieblik allerede i Florenz.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Mayland, den 24de December. Efterretninger fra Perugia af 17de December stadfæste, at Rom igien er bleven indtaget af de Franske. Jndholden af samme er følgende: "Den 14de December har General Macdonald i Spidsen af den franske Colonne, som staaer under hans Commando holdt sit høitidelige Indtog i Rom. Regimentet Macedonia af omtrent 2000 Mand har strukket Geværet, og overgivet sig paa Discretion. Den franske General har strax ladet bekiendtgiøre en befaling, som truer alle Præster og Munke med Døden, i Fald den ringeste Uorden, skulde forefalde. Neapolitanerne havde allerede den 13de begyndt at forlade Rom og trække sig tilbage til Frascati for ikke at blive tournerte af den franske General Rey og Lemoine. som trængte frem over Tivoli. (Denne Skrivelse siger ikke som et Slag er gaaet for Neapolitanernes Tilbagerykning, men Breve fra Rastadt, som ligeledes melde at de Franske er trukne ind i Rom den 14de føie til, at Neapolitanerne havde angrebet den franske Armees Centrum og vare blevne drevne tilbage. Den baselske Tidende af 30te December siger, at man har faaet fra Manland Efterretninger, som indeholde, at de Franske have ved Monte Rotondo i Miil østlig fra Romtilfegtet sig en afgiørende Seier, og gjort nogle 1000 Neaerling : politanere til Fanger. Officielle Beretninger ere dog ikke bekiendtgjorte her om i Mayland.)
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Af en anden Skrivelse fra Mayland, den 24de December. Efter vore Tidender ere de Franske efter et blodigt Slag ved Civita=Castellang igien rykte ind i Rom, hvor deres Hovedqvarteer nu befinder sig Samme Tidender føier hertil, at General Rusca var med en Colonne trængt ind i Landskabet. Abruzzo efter en Fegtning paa Grændserne imellem Rietti og Citta Ducale. De neapolitanske Tropper, som havde besat Rom skulle have trukket sig tilbage mod Terracina. En fransk Officeer er reist herigiennem til Paris, for at bringe derhen nogle i de sidste Fegtninger erobrede Faner. General Rusen, sige vore Blade, er ganske Mester af Abruzzo og har revolutioneret det; dog ere endnu ingen officiel Beretning bekiendtgjort derom.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Efter Beretninger fra Ancona ere nye franske Tropper af seilede derfra til Corsu. Man paastaaer, at den første Expedition, som afgik fra denne Havn, ikke har været bestemt til hiinsøe, men at den skulde giøre en Landgang ved Lanciano og Manfredonia paa de toscanske Kyster. Mange franske Tropper ere nu i Begreb med at ville rykke frem til det Toscanske, for at forstærke vor Armee i det Romerske. - Kongen af Sardinien har paa sin Reise passeret igjennem Parma, og er at Hertugen bleven imodtaget med de største Æresbeviisninger. Han synes først at ville oppeble Efterretninger fra Sardinien, førend han videre fortsætter Reisen derhen.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Petersborg, den 25de December. Vor Hoftidende for i Dag indeholder Admiral UschakowOfficielberetning om Øen Zanthels Jndtagelse. Den 25de October, hedder det iblant andet i samme, trak de Franske med alle Krigshoneurer udaf Fæstningen, lagde deres Vaaden ned, og overgave sig til Krigsfanger. Fæstningen blev indtaget, og Nøglen tilligemed det franske Flag bragt til Admiral Uschakow. Den franske Garnison bestod af 441 Mand, blant hvilke vare 47 Over=Officerer, af hvilke 18 bleve paa deres Parole sendte til deres Fædreneland og bragte til Ancona, efterat de havde forbundet sig til, at ikke ville tiene mod Rusland, den glimrende Port eller deres Allierte, hverken i aaben Mark eller i Fæstninger. De øvrige Fanger ere alle blevne bragte til Halven Morea, hvor de i Følge Capitulationen skulle blive ordentlig underholdte, uden videre Fornærmelse eller Undertrykkelse. Til Stadens og Fæstningens Forsvar ere nogle russisk tyrkiske Tropper efterladte. Af Artilleriestykker fandt man i Fæstningen tilsammen 62 Stykker. Den Cephalonia er ogsaa bleven indtaget. Her saavelsom paa Zanthe kom Jndbyggerne deres Befriere meget til Hielp. Corfu er nu blokkeret.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Lucern, den 31te December. Overgeneral Joubert har uventet nedlagt Commandoer, over den italienske Armee og er reist til Paris. Aarsagen til hans Misfornøielse skal bestaaae deri, at man har sat ham ved Siden en Civil-Commissair. Andre sige: at Directorier, var ikke fornøiet med hans Opførsel i Jtalien, fornemmelig mod Kongen af Sardinien, og føie til, at det kom endnu derpaa an, om den imellem Kongen af Sardinien og General Joubert sluttede Convention vilde blive ratificeret, da den er for den første alt for gunstig.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Jnspruch, den 1ste Januarii. De Franske ere efter de nøieste Breve fra Verona af 29de Decb. virkelig rykte ind i Rom, og Neapolitanerne skull, være blevne nødte til, at forlade den største Deel af det romerske Gebeet, som de havde i Besiddelse. En Colonne har ikke gjort sin Skyldighed, og kom forsilde til Angreb. Den skal ogsaa være bleven opdaget en Art af Complot i mange Regimenter, hvorved Kongen var i Fare. - Den 15de Decb. skal et Hovedslag være forefaldet tæt ved Calvi, hvorved General Mach har faaet Overhaand; men Bekræftelse maae oppebies. - Her troer man nu, at Krigen imellem Østerrige og Frankrige vil bryde ud igien. - Etsch er paa mange Stæder tilfrosset, og vi have i Dalerne over 12 Fod dyb Snee, som standser al Communication.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Paris, den 1ste Januarii. Jndtil i Dag er endnu intet officielt bleven bekiendtgjort om Roms Tilbageerødring af General Championnet. Man forsikrer, at den sidste fra Jtatien afsendte Coureer er bleven anholdt, og at Brevene ere ham fratagne, hvilket er Aarsagen til, at vi mangle de nyere Efterretninger fra Jtalien.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Vore Blade indeholde følgende Skrivelse fra Borgeren D... Artillerielieutenant ved Marinen, af Dato 8de November Fortet i Alerandrien: Vi have her faaet den Efterretning, at Jndvaanerne i Cairo og de omliggende Egne have efter fremmed Tilskyndelse foretaget en Opstand mod vore Tropper. Man har været nødt til at skyde paa Jnsurgenterne med Kanoner. J kort Tid bleve over 4000 af samme nedlagte, men de øvrige vendte tilbage til Orden, og overgave sig til Buonaparte. Garnisonen i Alexandrien havde paa Opstandsdagen i Cairo merket, at de engelske Linieskibe og Fregatter, som vare for Havnen ved Alexandrien, havde fordoblet deres Sinaler, for, som man troer, at ogsaa bevæge Jndbyggerne Alexandrien til Opstand; men disse holdte sig ganske rolige og den franske Garnison var aarvaagen. Efter Jnsurrecttinen i Cairo har man hævet sammesteds 2 Millioner i Conbutioner. Man arbeider sammesteds paa at oprette adskillig Forter, for at sætte Landet i Forsvarstand.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Wien, den 2den Januarii. Efteret Ophold af 4 Dage i Brünn er Keiseren og Keiser, inden i Forgaars komne her tilbage. Monarchen har været meget fornøiet med de russiske Troppers Maneuvrek. Den her værende spanske Minister har faaet fra den spanske Gesandt i Paris Breve, og i Besynderlighed Depecher fra det franske Directorium, som ere bestemte til vort Hof. De angaae Tingenes nærværende Forfatning. Man troer, at de Franske have hidindtil kun søgt at faae Opsættelse og at skille Alle ad, for at agere med Enkelte. Man er nysgierrig efter af erfare, hvilke Beslutninger vart Hof nu vil tage. - Det hedder her, at 20000 Mand af vore Tropper i Jtalien var blevne satte i Bevægelse, og at de vare bestemte til Ravenne og Remini.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Rastadt, den 2den Januarii I Gaar overleverede her de franske Ministre følgende Nor i Henseende til de russisk keiserlige Troppers March, "Undertegnede, den franske Republits befuldmægtigede Ministre til Underhandling med det tydske Rige, have fra deres Regiering faaet den Ordre: at dersom Rigsdagsforsamlingen i Regensborg gav sit Samtykke til de russiske Troppers Jnd march paa det tydske Riges Gebeet, eller ikke selv satte sig med Eftertryk mod samme, skulle denne Jndmarch af den russiske Armee paa det tydske Gebeet blive anseet, som en fra Rigets Side begaaet Neutralitets=Fornærmelse, Underhandlinger ne i Rastadt ophæves, og Republiken og Riget befinde sig paa samme Fod, paa hvilken disse tvende Stater for Preliminariernes Undertegnelse i Leoben og Vaabenstilstandens Slutning vare. - Til denne af Omstændighedernes Trang foranledigede Erklæring føie Undertegnede med Fornøielse en udtrykkelig Forsikring om deres Regierings virksomme Anstalter til Lettelse. for Riget og dens oprigtige Ønske, at et saa uforudseet Tilfælde, som nærværende Note er, og som kunde blive saa skadelig for Tydsklands indvortes Rolighed, ikke maatte tilintet giøre de næsten til en fuldkommen Virkelighed overgaaede Forhaabninger og en fuldkommen Udsyning, og en imellem begge Nationer bestandig Fred. Forresten vil vel ingen kunde tage Feil i Henseende til det petersborgske Kabinets Bevæggrunde og Hensigter. Rigsdeputationen fornemmelig kiender alt for vel Europas Anliggender, at den ikke klarligen skulde indsee, at Rusland, efterat det i 6 Aar har vedligeholdt Krigen, paa det faste Land, uden selv at tage Deel deri paa nærværende Tid blot antager en saa aabenbar angribende Stilling, mod Frankrige, for at giennemtrydse Fredsslutningen paa det faste Land, og at det har den ikke mindre øiensynlige Hensigt, at skiule sine allerede længe havte store Planer. Un tegnede tvivle altsaa ikke paa, at Deputationen vil finde ser et Beviis i den franske Regierings Opførsel paa dens delige Tænkemaade og en Leilighed for Riget, næst at und de personlig Fare, til at erhverve sig nye Rettigheder til Relitens Venskab. De forsikre Hs. Majestets befuldmægde Minister deres meest udmærkede Høiagtelse. Rastadsgaden Januarii 1799. Bonnier. Jean Debru. Roberjot.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Rastadt, den 3die Januarii. Da den sædvanlige Coureer i Forgaaes Aften neppe var ansumen til de franske Ministre, fulgte strax en anden overormtlig paa ham hvis Depecher sandsynlig havde Hensigt til sin i Gaar udkomne franske Nete. En anden Note om sam J Gienstand, nemlig om de russiske Tropper, der endnu efArtrykkeligere var forfattet, blev overleveret Grev Leerback a sen franske Legation. Som man erfarer, forlanger mangafransk Side, at ingen russiske Tropper skulle marchere igien som det østerrigske Gebeet.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Frankfurt, den 5te Januarii. Den Note, som de franske Ministre i Rastadt have overleveret angaaende de russiskekeiserlige Troppers March, op sækker her overordentlig Sensation. Denne Note er ved Stafetter bleven sendt til mange Stæder og Residentser. Forrige Nat passerte herigiennem en Coureer, som kom fra Rastadt, hvilken overbringer Depecher til Borgeren Sieyes Berlin. - Tydskland bliver nu atter truet af Krigs=Uveiret thi det synes, at Riget næsten uundgaaelig maae blive trukket ind med i Omstændighedernes Crisis og Forvitling. Jmidlertid torde efter Rygtet saavel fra Deputationen, som fra den samtlige Rige blive gjort Hs romersk keiserlige Majestæt forestillinger angaaende de russiske Troppemarcher. Man op laster nu det Spørgsmaal, om det franske Directorium forstaaer under det tydske Riges Lande ogsaa Østerrige og Bøhmen i Da de franske Ministre i Rastadt ogsaa have overleveret den østerrigske Minister sammesteds en Note angaaende de russisk Troppers March, hvilken er endnu eftertrykkeligere end den, som Rigsdeputationen har faaet fra dem; saa kan man deraf ogsaa slutte til den franske Regierings System og Sindelag i denne Hensigt mod det wienske Kabinet. Crisis er steget til det høieste. - Man venter nu en Erklæring fra det wienske Kabinets Side, hvilken dog vel ikke torde paa følge, førende midt i denne Mavned. Paa fransk Side skulle, ifald Krigen bryder ud igien, store vidtomfattende Planer være udkastede. I Huningen, Landan ac. arbeides der Dage Na i Tøihusene. Endog i den største Kulde blive de unge Conscriberte 2 Gange om Dagen exereerte i Kirkerne i Strasburg, c. De Franske have paalagt nogle Egne paa den høire Rhin bredde i Million 600,000 Livrer i Contributioner og 200,000 Gylden i Reqvisition.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Kiøbenhavn, den 18de Januar. Den 11te Januar er den hidtilværende Sognepræst, Johan Hendrich Schulze i Neustadt, beskikket til Præst i Tønningen, og den hidtilværende Compastor, Michel Lange, Segeberg, til Præst i Jerpen. Ligeledes er Hofjunker, Godsche Carl von der Brinken bleven udnævnt til Auscultaneved Overretten i Gottorv.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Bekiendtgiørelse. til Efterretning for vedkommende Interessentere i LivrenteSogieteterne af Aarene 1747 og 1757.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
J Overeensstemmelse med Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 24 Martii 1997, som den 27de næstefter ved Placat offentlig er bekiendtgjort, bliver til følgende Jnteressentere i det i Aaret 1757 oprettede Livrente Speieret, som i fulde 5 Aar have ladet deres Livrenter henstaae uaffordrede i Kassen, saasom: 1) Börge Jacobsen, en Søn af Hr. Cancellieraad og Regimentsskriver Jacobsen, fød Beldringegaard i Sielland 1753 den 19 Julii, indskreven i 1ste Classe sub No. 86 og sidste Gang hævet til 11 Junii 1793. 2) Avillia Juul, en Datter af residerende Capellan Hr. Niels Safs Juul i Errøeskiøbing, fød Schyderberg. Præstegaard den 2 Januarii 1751, indskreven i 2den Classe lub No. 47, og sidste Gang hævet til 11 Junii sammes Arvinger, eller hvem bemeldte Portioner ellers med Rette maatte tilhøre, med Aar og Dags Varsel fra sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, i de Kiøbenhavnske Addresse Contoirs Efterretninger, de Berlingske Tidender, samt den Altonaiske Mercur, under den i Placaten for Udeblivelsen over den bestemte Tid fastsatte Straf, herved 3 Gange efter hinanden peremtorisk indkaldede, de som endnu maatte være i Live, forsynede med behørige Beviser om deres Tilværelse, og Arvingerne af de ved Døden afgangne, med Beviser om Arveladerens Dødsdag, og deres Arverettighed, inden forbemeldte Tids Forløb, enten selv eller ved Fuldmagt at mød for Os i General-Postamtet i Kiøbenhavn, for at imodtage det dem efter fremlagte Legitimation af de indestaaende Livrenter tilkommende.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
General=Postamtet, den 8de Januar 1798. Walterstorff. Schiffmann. Fisker. Lange. F. Rissen.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Ved Tallotteriets 784 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 15. 86. 90. 15. 26.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Avnerisk Murs. Ved den i Dag foretagne 9de Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede 3 pro Cents Annuitets=Laan ere følgende Bogstaver udkomne: 11. L3. M. 10. O13. 22. F. D16. Eierne af de under disse Bogstaver udstædte Annuitets=Beviser vilde altsaa behage til næstkommende 1ste Julii at lade sammes paalydende Summa med den til samme Tid paaløbne Rente ved den Kongelige Kasse affordre, da deraf, efter Placaten af 16de Sept. 1789, fra bemeldte Tid af ingen videre Rente godtgiøres. Finants=Collegium den 2 Jan. 1799.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Tirsdagen den 22de Januarii næstkommende foretager den Kalundborgske patriotiske Præmie=Selskab sit 4de Qvartalmøde paa Postgaarden her i Byen, om Eftermiddagen Kl. 6; hvilket til de fraværende ærede Medlemmers behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres. Kalundborg, den 8de Januarii 1799. A. Windersleff. D. Schaltz. p. t. Forstander. p. t. Casserer.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
At min kiære Mand, Andreas Schelven, Præst for Sandeherreds Menighed og Provst for Laurvigs Provstie, døde den 5te Januar, efter næsten et halvt Aars Svaghed i sit Alders 61 Aar, af Vattersot, skulde jeg herved sørgelig tilkiendegive den salig Afdødes og mine Slægt og Venner frabedende Condolence. Johanne Elisabeth Schelven fød Bugge.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
(Sidstafvigte 11 Januar behagede det alvise Forsyn at bortkalde fra det Jordiske min i Livet inderlig elskede og dydige Kone, Juliana Maria Lange fød Sammelsen, efter at Aar 2 Maaneder 28 Dages kiærligt Ægteskab og 15 Maaneders udstaaede smertefulde Lidelser, i sit Alders 26de Aar, Maaneder og 17 Dage. Dette for mig med uforsørgede Datter, 3/4 Aar, saa høistbedrøvelige Tab bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Forvisset om enhver Deeltagelse i denne for mig saa bedrøvelige Sorg, frabedes at skrivtlig Bevidnelse, der allene vilde forøge mit beklemte Hierte. Drøbach, den 10de Januar 1799. Just A. Lange. Et min elskede og høitagtede Kone, Else Bolette Brinch, i en omhyggelig Moder til 10 efterlevende Børn, i sit Alders 50de Aar, den 13de Januar sidstleden ved Døden er afgangen, dette skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre fra værende Paarørende og Venner, frabedende mig Condolence, Kiøbenhavn d. 14 Jan. 1799. C. C. Lous.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Sørgelig maae jeg bekiendtgjøre Slægt og Venner, at de har behaget Gud ved en kort men heftig Svaghed den 3de dennes at bortkalde min kiære Hustrue, Allette Mari Krag, udi hendes Alders 74 Aar, til meget smertelig Sor for mig Efterladte, der i 5 Maaneders Tid er prøvet ved 3de inderlig elskede Venners Død, og desaarsag ikke taaler skrivt lig Bevidnelse om menneskekierlig Deeltagelse i Sorgen. Aalborg, den 9de Januarii 1799. C. Rubner, Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
At min elskelige Mand, Johan Christian Qvade, er i hans Alders 17de Aar ved Døden afgaaet, den 8de Januarii 1799, det bekiendtgiøres for Slægt og Venner, ligesom jeg ogsaa frabeder mig al skrivtlig Condolence. Nestved, den 10de Januarii 1799. Dorthea Sophia sal. Qvades født Buus. trait Gustav Adolph des 2ten, gestochen von J. F. Beusey Fr. Brummer in der Osterstrase No. 34 istjeto des Pormieder for 2 Rthlr. zu haben. gust Lasontaine Gemalde des menschl. Herzens 4 Rthlr.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
en Fr. Brummer in der Osterstrase No. 34 ist zu haben : Au Neue verbefferte und mit Kupfern verschönerte Anstage 6 Rthr, Posin Foranarentaske Lyksaltet, andet af Forfatteren gan I nemserte Udgave er færdig fra Pressen og sælges hes Bognkeler Seidelin i Pilestræde No. 94 for 1 Rdlr. uindbunden og 7 Mk. og 4 Sk i smukt Velskbind. De i denne Samling af Taler afhandlede Emmer ere solgende : I. Nogle Feil i Börneopdragelsen, 11 Hvorledes vi bor opdrage vore Bor til Dyd. 111. Hvorledes vi bor opdrage vore korn til Religion. IV. Regler for den Unge som staaer i Begreb med at træde ud i Verden. V. Hvilke Pligte, vi bor lagttage, for at kunne leve lyksalige i Ægtestanden. ViDen vindskibelige Hussader. VII Den gode Moder i sin huslige Kreds VIII Hvorledes Husbonden bor handle for at kunne have gode og ærlige Tienestefolk. Ix. Den vise Kristen ved sinMedkristens Sygeseng. X. Hvorledes vi skal vogte os for den Feil at bagtale andre. Kl. Hver stor Synd Drukkenskab er Kl. Hvorledes vi skal forbedre den Feilende : Kill. Til hvilke Feil Fattigdom kan forlede, RIV. Hvorledes og med hvilket Hierte vi bor gives V. Hvad det er at være en samt Kristen i Al. Den sande Kristen kiender ingen Frygt. XVII Det anddommelige Forsyn lærerigt og trostefuldt for os. XVIII Uddelighedens Lære, kraftfuld Opmuntring til Dyd. Saavel Em nernes Valg som det første Oplags hastige Udsalg kan være enhver, der ikke at Omgang eller af Recensioner kiender Forfatteren, Borgen for Skrivtets Godhed. Cierning, Indlegge et Dom i Hof og Stadsretten i Sagen anlagt at Generalfiskalen paa Embeds Vegne imod Bogtrykker K. H. Seidelin i Anledning af Malthe Conrad Bruuns Skrivt: Beviis af en monarkisk Regiering ikke er forbunden til at bortgive Embeder efter de Sogendes Duelighed, sælges for 1 Mk. hos Bortrykker Seidelin i Pilestræde No. 94. Sammesteds faaes endnu nogle Exemplarer af dette Malthe Conrad Bruns Skrive for 10 Sk. ligesom af hans ypperlige Tale til Mennesker for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Fra Pressen er udkommen: Den nye Helvise eller Breve fra d) to Elskende i lille Bye ved Foden af Alverne, udgivne at J J Roussean, 3die Deel Uagtet Helvise er bekiendt som et Mesterværk, saa vil det for mange Læsere dog ikke være overflødigt at anføre her en Aneldote, som Rousseau, fortæller i sine Confessions og som efter hans egne Ord raa meere smig rende for ham end alle de Complimenter, man i øvrigt havde gjort ham for dette Skrift. Helvisen udkom i Carneralstiden. En Bogselger bragte den til en Dame netop en Aften, hun skulde til Bal. Efter Suppeen klædte Damen sig paa og da hun skulde afsted tog hun Bogen frem. Det blev Midnat; hun befalede at Hestene skulde spændes for, og blev ved at læse. Tieneren kom tilbage og saade at der var forspændt, men hun svarede intet. Hendes Folk, som mærkede at hun glemte sig selv, kom for at sige hende, at Klokken var 2. Det haster ikke saa meget, svarede Damen, og blev ved at læse Noget derefter var hendes Uhr udløben. Hun ringede for at erfare hvad Klokken var. Man svarede Klokken var 4. Ja, saa er det for sildig at tage til Bal; lad Hestene spænde fra igien. Hun klædte sig selv af igien og tilbragte Resten af Natten med at læse Seloisen. - Prisen for dette Bind er 3 Mk. Trykp. og 4 Mk. Skrivp. - Alle 3 Bind koste 9 Mk. Trykp. og 12 Mk. Skrivp. A. Soldin Boghandler i Myntergaden Nr. 57.
Berlingske Tidende, 1799-01-18
Paa mit Forlag er udkommen: Anthropologie eller Beskrivelse over det menneskelige Legeme, Regler for Sundhedens Vedligeholdelse og Legemskræfternes Øvelse, og Underretning om de almindeligste Sygdomme efter deres Kiendetegn og Aarsager, af C. P. Funke, oversat af Tydske, Bogens Hovedindhold er følgende: om Beenbygningen; Musklernes og Nervernes, Legemets Forretninger, Søvn, Drømme; Nattevandrere og Maanesyge; Livets naturlige Ende. Sundhedens Vedligeholdelse og Kræfternes Ovelse Dirtetiken, Hovedkilder til Sygdomme, om de Ting, den have Jndflydelse paa Sundheden, i Særdelesheden om Naringsmidlerne ; om Luften, Afsondringerne og Udtømmelser : ne; Bevægelse, Høile, Sielens Virkninger paa Legemets Tilstand; om Klæder, Reenlighed; Jndbildningsstraftens Jndflydelse paa Sundhedstilstanden; om Legemsøvelser; Ovelser for Sandserne; Forhold i Sygdomme, og skadelig Overtroe i Henseende til deres Aarsager. Beskrivelse over 40 af de almindeligste Sygdomme med Hensyn til deres Aarsager; Hjelpemidler i Tilfælde af, at man har synket ufordøielige Ting eller de ere blevne fastsiddende i Halsen, Redningsmidler for dem, der forulykkes i Vandet, for stivfrosne Mennesker, som Qvalte eller Hængt, for dem, der ere qvalte af skaaelige Dunster, for Skindøde, Forsigtighedsregler ved smitsomme Sogdomme. Den faaes for 3 Mk. Trykp. og 4 Mk. Skrivp. A Soldin i Myntergaden No. 57.