JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Budenlandsk. J Hemp. Avis læses Slutningen af Beretningen om de Augustenborgske Festligheder: "Jnden Hertugen, hævede sit Glas for at tømme det paa Hs. Majestæts Sundhed, følte han Trang til i sit og sin Kones Navn at bevidne alle hans Gjæster sin hjerteligste Tak, fordi de havde villet deeltage i en Fest, som fandt Sted i Anledning af den Dag, som han i Sandhed kunde kalde den lykkeligste i hans Liv, paa hvilken han for 25 Aar siden havde gjort det Skridt, som for elbvert Menneske her paa Jorden var det vigtigste. Jsær takkede han dem blandt hans Gjæster, som fra tidlig Ungdom af havde staaet i venskabelig Forhold med ham, fordi de vare komne, for en Deel langveis fra, for at tilbringe denne saa glade og lykkelige Dag med ham. Han erkjendte dette som et Beviis paa, at de Venskabsbaand, som havde forenet Ynglingerne, vare faste nok til at knytte Mændene sammen. Den samme Taknemlighedsfølelse havde han ønsket her paa Stedet at bevidne Hs. Maj. Kongen, hvem han, da han for 27 Aar siden fattede den Beslutning at indgaae sin ægteskabelige Forbindelse, havde meddeelt denne sin Hensigt, inden han endnu havde yttret noget derom til sin Moder og sin Kones Forældre. Hs. Maj. havde ikke alene fuldkommen billiget hans Valg, men havde paa en saa venskabelig Maade bevidnet ham sin Deeltagelse, og senere ogsaa tilkjendegivet dette for hans Kone, at de begge havde besluttet, i taknemlig Anerkjendelse af det dem derved beviste Venskab, at afholde deres Bryllup paa Hs. Majestæts Fødselsdag. Men paa saaden Maade var det da kommet, at der nu paahvilede ham den behagelige Pligt først og fremmest at udbringe Hans Majestæts Skaal paa denne Dag. Jnden han imidlertid nu fuldførte dette, følte han Trang til herved offentligen at udtale sin og sin Kones Taknemlighed for dette, i hiin Anledning, dem beviste venskabelige Sindelag, idet han tilføiede det Ønske, at Hans Maj. paa denne Dag vilde sende en venlig Tanke herover. Hr. Seminarieforstander L. Chr. Müller i Snedsted har i et Jnserat til berlingske Tidende meddeelt et Factum, der i høi Grad har Krav paa den offentlige Opmærksomhed, næmlig: at der her i Landet er Skolelærerpladse, og det ikke faa, med hvilke en saa ringe Løn (alle Jndkomster iberegnede, 40 til 50 Rbd. aarlig) er forbunden, at de ikke attraaes af seminaristisk dannede Lærere, og at Man endog har prøvet paa at tvinge Seminarister til at modtage Embeder, som Jngen gaf have - Dersom dette siger Fædrelandet" – forholder sig saa, og Hr. Müller er jo en troværdig Mand, paa hvis Vidnesbyrd der ikke er ringeste Grund til at tvivle, Hvad skal Man da dømme om de Menneskers Sandhedskjærlighed, som have været letsindige nok til at rose den almindelige Om bu for Almuunderviisningen? Hvad Underviisning kan Man vente sig af den Mand, som Regjeringen byder Alt i Alt omtrent 13 s. daglig, en Løn, der er udlere end den simpleste Dagleiers, og som bogstavelig er utilstrækkelig til at sultføde et Menneske, og det for et møisommeligt og ansvarsfuldt Arbeide, af hvis heldige Udfald Borgernes moralske og intellectuelle Tilstand, altsaa Statens Vel, er afhængig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
De irske Blade forsikkre, at med nogle faa Undtagelser vil Kartoffelbøsten blive gunstig i alle irske Provindser. Jfølge Efterretning fra London skulle ogsaa de Kartofler, der syntes angrebne af Sygdommen, under det senere indtraadte ugunstige Veir igjen være blevne baade brugelige og sunde, og i Almindelighed havde Udsigten til en god Høst meget bedret sig. (Hmb. Correspd.) Kartoffelsygdommen gaaer nu, noget nær, over hele Danmark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Den 22de de ved Festforestillingen paa det kgl. Theater i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag, faldt en af Sylphiderne i Balletten "Sylphiden ned og slog sig slemt. Hun skal imidlertid have erholdt en anseelig Gave som Plaster og Balsom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Følgende originale Product meddeles i Hjørring, Aviis fra Frederikshavn: Frederikshavn, ei meer Du skranter, See Du er høist lykkelig: Du har fem Repræsentanter, Du er jo paa Østers riig. Dine Skjelmer har Cachot, J et persisk Trylleslot. Talrig er vel ei Noblessen; Men saameget mere fiin Rynker Næsen, naar ved Pressen, Den skal har lidt Medicin; Men den smiller naadelig Naar man ydmyg krummer sig. Børnetugten reformeres,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Alt er i moderne Gang, Hver Skolar skal nu dresseres J en stadig Psalmesang. Pyt med Engelsk, Fransk og Tydsk, Schleswig=Holstein er jo Jydsk. Lodser, J kan sove rolig, Nu da J fast Gage faae, Bliv i Eders stille Bolig, Fanden skal paa Havet gaae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Hvad om Bageren ei har Brød, J kan spise Risengrød. Frederikshavn, Du bør ei klage, Kror Du har i Hobetal, Dine Børn staae ei tilbage, Naar paa Kraft der soldes" skal. Fornemt er Hötel du Nord: Lidt man for sin Daler faaer. Gamle Fladstrand: spøg forresten Ei formeget med Din Fred; Tænk i Østen og i Vesten. Hersker Uforskammenhed. Hvad, om Hirtsholm gribes an, Mon Du saa kan holde Stand, Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Efter flere Dages uroligt Veir, trak det her i Forregaars Morges Kl. 4 op med et Tordenveir, som især mod Kl. 7 blev meget beftigt. Jgaar Morges omtrent mod Kl. 4 begyndte det atter at lyne og tordne med stormende Veir af N. V. I Nærheden, af Agger Kanal paa denne Side, ved den forrige lille Kanal, er igaar Nat indstrandet en stor preussisk Brig Elise, Cpt. Hallmann, hjemmehørende i Memel kommende fra Newport og bestemt til Svinemunde med Jernbaneskinner. Mandskabet er bjærget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Udnævnelser. under 26de f. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket, Sognepræst for Ørsted Menighed og Provst for RougsøSønderhald og Nørre Herreder, H. C. Colding, R. af D. til Sognepræst for Frue Menighed i Odense; Sognepræst for Haderup Menighed i Ribe Stift, P. Laurberg, til Sognepræst for Vrene og Resch Menigheder i Viborg Stift;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
personel Capellan ved Wemmetofte adelige Jomfrueklosters Menighed, C. D. Fog, til Sognepræst for Hodde og Thistrup Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. P. C. Hald til Sognepræst for Thunøe Menighed under Aarhuus Stifts Cand. theol F. J. Mynster til 2den residerende Capellan ved Bremerholms Menighed i Kjøbenhavn, og Adjunct ved Cathedralskolen i Aalborg Cand. theol. S. W. Claudi, til ordin. Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Aarborg, Døde. Kjøbenhavn: Søtøihuuslieutenant, Dannebrogsmand Jens Peter Rasmussen; Commandeurcapitain Meyers Enke. Christine f. Lyngbye; forben værende Kjøbmand paa St. Croix i Vestindien, Carl Tamdrup; Studiosus philologie Gutzon, C. O. Münster; Lærredshandler A. Tillges Enke, Sidse, f. Rørvig; Consumtionsskriver C. J. Ørritzløv; Maren Hedevig Møller; forhenværende Theehandler Stephen Christen Torp; Vilhelmine Augusta Krogstadt; Skomager Davidsens Enke, Marthe Davidsen; Slagtersvend Lorenz Hangaard. - Havanna: Hermann Gerbard Treschow Munk. (J April d. A. afgik han med Briggen, Skandinavien fra Randers til London, og senere derfra til Havanna.) - Constantinopel: Niels Christian Schack, efter 10 Aars Fraværelse fra Kjøbenhavn). - Godset Helmot i Liefland: Augusta v. Rønnenkampff. - Nykjøbing paa Falster, Kjøbmand Rasmus Sidenius (efter nogen Tids Sygeleie). Slagelse: Johan Christian Ballborn. - Veile: Enkemadame Apollonia Langballe, f. Hansen. - Fredericia; Salomon Jacobsen. - Grenaa: Josephine Caroline Marie Bornez, de Bretteville. - Aarhuus; Søren Jensen Gjødvad. - Randers, Forhenværende Kjøbmand og Møllerier Jørgel Carl Wulff,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Agger Kanals Skibsliste. "Anne Marie". N. Poulsen, af Vilsund fra Christiansand til Wilsund med Trælast. Richardi. N. A. Frost, fra Altona til Lemvig med Stykgods. Udg. Den gode Hensigt. T. Andersen, fra Lemvig til Mandal med Kornvarer. Hanna", A. Simonsen, fra dito til dito med Bankebyg, Giær og Ballast. Haabets Anker",A. Ossulsen, fra Lemvig til Grømstad med Smør og Ballast. "Skandinavien". P. Johnsen, fra dito til dito med Kornvare og Ballast. Fami ien", J. Osmundsen, fra Struer til Mandal med Muursteen og Kornvarer. For Udgaaende ligger i Canalen. Peter & Anne" fra Struer til Altona med Smør Skpr. C. R. Nielsen. "Svanen". J. L. Weigner, fra dito til Mandal med Kornvarer. "De tvende Brødre". C. Weigner, fra dito til dito med Muursteen. "Mina". T. Jensen, fra Thisted til Chr sand med Ballast. Caroline". L. Sørensen, fra Aalborg til Engelland med Havre. "Frederikke Marie ". J. C. Brochborff, fra Thisted til Amsterdam med Kornvarer. "Peter 3 Anna ". C. R. Nielsen, fra dito til Newcastle med Havre og Byg. Alle Skibe passerede Canalen fra 25de til 28de September.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
(Jndsendt (Fortsættelsen af Thylands Reisen.) 3. Ødelæggelsens Vederstyggelighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Man behøver forresten ikke at søge Thylands Ødelæggelse i Cimbrernes Tid. Da Karetherne culminerede, mødte ifølge Sagnet 7 af disse ved Vangs Kirke hver Søndag med Fruer og Frøkener i stram Stads fra ligesaamange Herregaarde. Hvor have disse ligget: Nystrup, Overgaard, Kokkedahl, Hovgaard a.,De ere sporløs forsvundne og paa deres dustende Enge og kornrige Vande, taarne sig nu de vandrende Sandhøie, og milevidt seer Landet ud fra et ophøiet Punkt, som det meest oprørte Hav. Kun en liden Ruin viset Stedet for Kokkedahl stod og af Nystrup er kun en svag Levning tilbage. Men intetsteds trues Landet saaledes, som ved det ulykkelige Agger: den endnu levende Slægt har seet sine Fædres Grave bortskyllede, og hvor den for kort siden sang Lovsange og bad til Havets Herre, der svømmer nu Halen, og Bølgen brøler i vild Rasen. Der gives Steder, hvor den stakkels Havbo kun har een Tanke og denne synes ganske at være groet fast til hans Fiskerbaad, idet han hver Aften binder denne ved sin Huusdør, for i paakommende Tilfælde dog at rædde Livet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Hvad der er bleven af Lodbroks=Borg, hvoraf Lodberg udentvivl har sit Navn, kan Jngen gjøre Rede for. At Oldtidens Vilinger har havt flere Havne i de tylandske Søer, for ikke hver Gang de vilde røve paa England at løbe om Skagen er rimeligt og Regner har da havt sin Havn her og maaskee i Flade Søe, der synes meer end nogen anden Steds at have staaet i Forbindelse med Havet, hvilket Navnet Aalum" ved Enden af Søen endnu vidner om. 4. Lyes Bredning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
J Sagn=Historien fortælles, at Harald Haardraade engang laae med sine Snedker i Lys Bredning, hvor Svend Estridsen kom bag paa ham og havde nær faaet skingre i ham; men H. benyttede Natten saa godt, at han fik sine Skibe trukket over Fiddet, hvor nu Kanalen er og undkom. Hvor er da Lys Bredning? Det kan ikke være Liv B., ikke heller Lous B. mellem Salling og Himmelland; thi saalangt kunde han ei komme om Natten, og tillige faae sine Skibe over uden at blive iagttaget. Mon det nuværende Nissum Bredning ikke dengang har hedt "Lyngs Bredning, efter Sognet Lyngs, hvilket atter kan komme af Lyna". Jeg giver ikke denne Mening ud for andet end en Hypothese, men urimelig er den ikke. 5. Degnen. Jeg. Hvorfor dyrker J ikke Eders Jorder nu ligesaa godt som forhen, Han. Det skal jeg sige. Forhen vare Skolelærere og Proprietairer i Sølv- og Navneværdi de dygtigste Jordbrugere, men nu har Bretons" Bog aabnet vore Øine, ligesom den har aabnet Communernes Pung; thi i Samlingen læse vi en Cancelli Resolution fra 1820, ifølge hvilken Jorden skal tages fra os, hvis vi forbedre den; og sælges til Fordeel for Sognet. Jeg. Det er vist ikke saaledes at forstaae. Han. "Jo Ordene ere tydelige nok, og hvor ubegribelig end Sagen er, saa bør dog enhver Patriot troe at den er skreven til vor Bedste; thi ligesom vor Herre ved Naturens Love har anordnet mange Ting, der synes at være skadelige ved første Øiekast, men som dog tjener til det Heles Vel, saaledes maa vi ved Cancelliets Resolutioner tage Fornuften fangen under Troens Lydighed. Ved disse Resolutioner er ellers Degnen bleven den fornemste Mand i Staten formedelst den Jndflydelse han har faaet paa Solens Gang, da det nu beroer paa ham, enten den skal staae op eller ikke, enten Dagen skal være 8 eller 16 Timer - ei at tale om hans andre Værdigheder f. Ex. som Postbud mellem Guderne &c. (Forts.)P. Hendriksen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Reisende med Dampskibet Hebe." Den 1ste October fra Struer til Thisted, Frue Schaumberg, Frøken Schonau, Mad. Weibel med Datter. Til Aalborg; Tjenestekarl Niels Rounberg, Petrine Svenning, sen, Kbd. Grønnerup, Skuespiller Omdahl. Fra Nykjøb. til Thisted, Skræddersvend L. Jensen. Den 2den fra Thisted til Aalborg: Kbid. Nielsen, Seminaristerne Staun, Blicher og Ersted Handelsreisende Kitz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Reisende med Dampskibet Liimfjorden." Den 1ste October fra Aalborg til Thisted, Jfr. Ballin, Styrmand Jacobsen, Candidat Wittrock, Frue Justitsraadinde Fischer, Jfr. Wahl, Kirstine Middelfart, Adjunct Claudi, Jfr. Juul, Mad. Skibsted, Kbid. Faurschou. Den 2den fra Thisted til Nykjøbing: Kbmd. Dessauer. Til Struer, Byfoged Gotschere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
AVERTISSEMENTS. At Redacteuren af Bladet "Corfaren, Jnformator A. Hoffmann Lind, under Dags Dato er foranstaltet tiltalt for, med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr. 261 indrykket Artikkel, at have overtraadt Trykkefribedslovgivningen, dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799. Det Kgl. danske Cancelli, den 20de Septbr. 1845.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Auction. Løverdagen den 11te October næstkommende Kl. 10 Formiddag afholdes offentlig Auction paa Aalborg, Raadstue over 50 Tdr. 6 Skpr. Rug og 264 Tdr. 3 3/4 Fdkr. Byg, Aalborg Cathedralskole tilhørende og udgjør Vederlaget for Kongetienden af Tæbring og On trup Sogne paa Morsøe, Hundstrup Sogn i Thye og Steenum Sogn i Vensyssel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Jfølge Conditionerne erlægges Betalingen i næste Juni Termin. Aalborg den 27de September 1845. A. Mørch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
En confirmeret Dreng af skikkelige Forældre, som regner og skriver godt, kan strax blive antaget som Handelslærling hos C. Tonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Nogle skikkelige Huusmænd, saavel fra Thye som Morsøe, kunde erholde Emploi som Kludesamlere hos C. Tonboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Nyt Feldtberederie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Da jeg har etableret mig her i Byen som Feldt bereder, saa er jeg saa frie at bekjendtgjøre for det ærede Publikum, at jeg modtager Skind til Beredning i Semslæder og til Allunering, saavel laadne som skallede. Reel Behandling skal stedse blive mit Formaal. Løgstøer den 30te Septbr. 1845. H. Lassen, Feldtbereder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Hos Undertegnede kan fra nu af til hen i November faaes Blomster Løg til Potte- og Haveanlæg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-02
Extra gode og sjeldne Hynzinther med Navne, Opgivelse af Couleur, dito i Rummel, Monstreuse Tulipaner med Navne, dito i Rummel, dobbelte Tulipaner, enkelte Ditto i mange forskjellige Couleurer, Amaryllis, Anemoner, Gladiolus-Byzantinus, CladiolusFloribundus, Ranunkler, Crocus; flere Sorter, Lillier. Alt er frisk og godt conserveret. P. M. Jensen. Gartner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Nr. 119. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 4de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Udlandet. Conjuncturerne i Udlandet med Hensyn til Kornhandelen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
J flere Aar har man i Østen været truet med Misvært, der først begyndte i Rusland, og derpaa rykkede frem til Polen og Preussen, og i dette Aar har den strakt sig til den østlige Deel af Tydskland, men kun enkelte Landstrøg have lidt deraf. Høstens Udfald i dette Land ansee vi ikke for saa god, at den kan dække de locale Fornødenheder. Rusland vil kunne bestaa uden fremmed Tilførsel, da det ene Gouvernement i saa Henseende kan hjelpe det Andet; men om det vil kunne afgive meget til Udlandet, er et Spørgsmaal. Polen er ikke dækket til sine Fornødenheder, og da det ingen Beholdning har, saa maae det see sig om efter Tilførsel, i Fald Mangel ikke skal finde Sted; og den er vanskelig at erholde, saameget mere, som der feiler det paa Penge. Kongeriget Preussen er i forrige og dette Aar hjemsøgt af store Oversvømmelser, som just have ødelagt det frugtbareste Landstrøg, og der hersker allerede der stor Mangel, saa at den nærmer sig Hungersnød. Med Hensyn til Høsten i Pommern for iaar, da lyde Klager over at Udfaldet har været ringe; i Storhertugdom met Posen er Høsten kun middelmaadig, det samme er Tilfældet i Schlesien, og i Gallicien ere Kornpriserne stegne strax efter Høst. Hvad Ungarn angaaer, da trues dette af en Hungersnød, da Høsten der er saa særdeles mislykket; i Østerrig, Mähren og Bøhmen regner man dette Aars Høst til de meget middelmaadige og den kan blot dække, Locale=Fornødenhederne. Gaa vi til den vestlige Deel af Europa, og begynde med Tydskland, saa kan Sachsen, Brandenburg, og Magdeburg, ikke siges at have nogen rigelig Høst. Baiern har lidt meget af Hagel og Skybrud. J Würtemberg og Baden, Westphalen, og Rhinprovindserne, der gjøre Kartoffelsygdommen et Savn; derimod ere Kartoflerne i den største Deel af de østlige Lande lykkedes temmelig vel, og kunne dække mangen et Savn; men blive der i Almindelighed ikke saameget dyrkede, som i andre Lande; og særdeles rigelig er Kartoffelhøsten ikke udfalder i de tydske Lande, hvor der lægges megen Vind paa dem. J Belgien og Holland taler man om Misvext, og i Frankerig har Høsten ikke været overflødig. J Jtalien taler man tildeels om en god, tildeels om en ringe Høst. Spanien kan iaar ikke beklage sig over Misvært, og Engeland, hvortil man har gjort Regning paa at kunne afsætte saameget, synes i dette Aar ikke at nære nogen Frygt med Hensyn til sine Jndbyggeres Subsistents. Forøvrigt er det dog endnu ikke afgjort, om Engeland ikke længere hen i Tiden kunne behøve nogen Tilførsel, men det vil da erholde samme fra Amerika og fra det sorte Hav. Ogsaa i Danmark, Norge og Sverrig skal man ikke iaar have været velsignet med nogen særdeles rig Høst. Heraf følger, at i Almindelighed taget, har intet Aar i lang Tid været saa uheldig for Kornhøsten for en Deel af Europas Lande, som det (Hmb. Neue Zig) Nærværende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
En 80 Mile fra Bahia i Brasilien, er opdaget en Diamantgrube, denne Grube ligger i en næsten utilgiengelig Ørken, er opdaget tilfældigviis og Udbyttet frigivet for Enhver. Chefen for et stort engelsk Actieselskab har allerede trukken for 4 Millioner Diamanter ud deraf, over 9000 Personer have nu der opslaaet Telter og Barakker omkring Gruben, for at kunne bemægtige sig der rige Udbytte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
J Holland har paa flere Steder Uroligheden, fundet Sted paa Grund af de høie Priser paa Fødemidler, i Haag fandt tumultariske Bevægelser Sted i Ugen til den 20de Septbr., og Delft havde man, saavel hos Grynhandlerne, som hos Bagerne slaaet Vinduerne ind; selv i Borgermesterens og andre Personers Huse vare Uordener begaaede, paa sidste Sted maatte den 23de Septbr. Militaire indskrive og drive Folkemængden fra hinanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Fra Leipzig skrives under 25de Septbr., at Michaelsmessen var begyndt, en levende Handel, fandt Sted, og man anseer den nærværende Mes see for særdeles god; i ordinairt Klæde- og i Silkevare blev der gjort betydelige Forretninger, ligesom ogsaa Strømpe- og Mødevare. En ny Handelsartikkel var Honning fra Havanna, da Overflod af Honning paa Cuba er saa stor, at den ikke alene udføres toldfrie, men der er fat en Præmie for Udførsel deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Efterretninger fra Madrid lyde nu meget gunstigere: Ministrene ere fuldkommen enige, og ville lægge energisk Haand paa den indre Administration; de Cortes skulle først sammenkaldes i December. J Madrid have uden Lov og Dom flere Arresteringer fundet Sted, og flere Personer skulle være blevne deporterede til Den Anno bon. – Den sidste Reise have virket meget velgjørende paa Dronning Jsabellas Sundheds Tilstand; men derimod skal General Narvae være meget sygelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
En engelsk Fiskerbaad har den 16de September, circa 4 Miil sydst for Douglas Head, or fisket en Boutelle, hvori laae en med Blyant beskreven Lap Papiir, hvorpaa stod, i det engelske Sprog. "Paketskib England, fra Liverpool, Decbr. 11. 1844. Lad. 98, 7 (?) Nr. 45 10. Baadene borte 10 Fod Vand i Rummet intet Skib i Sigte." (Paketskibet Engelland, afgik den 1ste Decbr. forrige Aar fra Liverpool, og man har, indtil dette Øieblik, Jn det hørt fra det siden.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Statskantsler Fyrst Metternich har nys spist til Middag hos Pengekongen Salomon von Roth og schild i Frankfurt. Ved Taffelet herskede en vir et kelig kongelig Pragt, og Aviserne bemærkede, at Selskabet var fuldkommen eent."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-10-04
Budenlandsk. Markettender ved den roeskildske Jernbanelinie paa Brondbyøster Mark, Anders Poulsen, blev den 28de September og Aftenen Kl. 9 overfalden af 3 Personer i Nærheden af Spanagergaarden, 1 1/2 Miil fra Kbhvn., hvilke tre Personer fratoge ham hans Lommeuhr og 21 Rbd., for hvilke han skulde have indkjøbt Victualier i røde Veirmøllekro. Hans Kjæreste, en ung Pige, der fulgte med ham, reddede sig ved Flagten, og gjorde Anskrig hos Bønderne, der, da de kom til Hjælp, fandt Anders Poulsen ynkelig forslaaet liggende paa Jorden i blodig og bielpeløs Tilstand, saa at han strax maatte kjøres til Districtslægen. Der er imidlertid sikkert Haab om hans Liv. Stratenrøverne flygtede efter begaaet Udaad hen ad Veien mod Veirmøllekro. Kokopperne - den Sygdom hos Qvæget, som har givet Anledning til Vaccinationen - grassere fortiden paa Falster, og angribe, hvor de vise sig samtlige Malkekøer. Sygdommen er ikke farlig; men Kreaturerne lide megen Smerte, tabe i Mælk og Fedme, og Arbeidet ved at malke dem bliver meget besværligt. Malkepigerne blive som oftest smittede paa Hænderne, hvor de faae et fortvarigt Udslet, der viser sig som de sædvanlige Kokopper. (Loll. Falst. St. Td.)J Søndags Eftermiddags bændtes i Ribe den Ulykke, at Hestene for en Vogn bleve i Nærheden af Slotsbleggaarden paa Veien til Skibsbroen, sky og sprang til Siden, hvorved de kom ned af den over2 Alen høie Brink mod Aaen og trak Vognen med sig. Paa Vognen sadde trende Piger og en Karl, af hvilke de to Piger kom lykkeligen af Vognen, hvorimod Karlen og den ene Pige styrtede ned med Samme. Pigen kom under Vognen og blev saa forslaaet, at hun døde en halv Time efter. (Ribe Av.)