Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-29
Efter at jeg altsaa i dette Blads foregaaende Nummer med authentiske Grunde har godtgjort, at de Exempler, hvorpaa Doctoren vilde stytte sin Paastand, at Udtrykket, "at tale om Fruentimmer", skal oversættes ved parler femmes, ikke kunne have Beviiskraft, og efter at jeg fremdeles har viist de mange stødende, forvirrende og tvetydige Udtryksmaader, der kunde opstaae i Sproget, hvis denne Doctorens Paastand antoges gieldende, kommer jeg nu til Afgiørelsen af det Spørgsmaal: "i hvad Betydning Manda skal bruge parler uden de? Herom bemærkede jeg i Skilderiets No. 102, idet jeg erklærede hiin Doctorens Paastand for urigtig, at parler bruges uden de i den indskrænkede Betydning: at udvikle sig over en Materie, at foredrage en Videnskab. Herpaa svarede Doctoren, at parler uden de i det af mig anførte Exempel parler physique, skulde oversættes ved at sladdre om Physik, og ikke ved at udvikle sig over, at foredrage Physik. Han erklærede tillige: at Academiets Ordbog, hvorpaa jeg styttede min Paastand - ikke havde det Mindste, der talte for mit Anførte, hvorved han altsaa middelbart beskyldte mig, for at have begaaet den Uforskammenhed, at ville hiemle min Paastand med Authentier, som ikke gaves. Hvad denne sidste Beskyldning angaaer, da synes det ikke, at Doctoren med tilbørlig Nøiagtighed har giennemlæst Academie, før han beskyldte mig for saadan Usandhed. Havde Doctoren gjort dette, turde jeg dog vel have haabet, at han ikke havde kommet med ugrundede Beskyldninger; dog, maaskee Doctoren slet ikke har haft Academiets Ordbog ved Haanden, men indbildt sig, at han havde den i Hovedet, og derved narret sig selv og Andre. Hvis saa er, vil jeg raade Doctoren, herefter at stole lidt mindre paa sig selv; thi det kunde ellers let hænde sig, at Jngen herefter turde stole paa ham. Hvis imidlertid Doctoren vil uleilige sig, at læse om igien i Academie, da vil han finde i Udgaven 1814 tome second p. 233. on dit parler affaires pour serpliquersurles affaires, et parler geometrie pouren raisonner &c. Academie anfører endvidere mange Exempler paa, at parler uden de bruges i Betydning af: "at tale om, at sladdre, at snakke om", saaledes anfører det: "de quoi parlen vous, nous parlions de vos affaires; il parle de nouvelles, il parle de tout a tort et travers; cet anteur parle de physique comme un homme qui ny entend rien. (Mon Manikke i dette Exempel bør oversætte parler de netop ved at sladdre om",). Academie lærer ligeledes Pag. 556, tome pr. at expliquer undertiden bruges for enseigner. Jeg spørger nu hver tænkende Læser, om Doctorens Paastand er sand, at Academie ikke har det Mindste, der taler for min Mening? Jeg troer tvertimod, at Academie i det af mig Anførte har Meget, der taler for min Mening, men Lidet, der taler for Doctorens. Thi, overenstemmende med Academiets Ordbog, kan jeg jo omskrive parler physique ved Sexpliquer sur la physique og en raisonner, og altsaa oversætte: parler physique ved at udvikle sig over Physik, og er det nu en afgjort Sag, at den, som foredrager Physik, vel kan siges, at udvikle sig over Phy sikken, men ingenlunde den, som sladdrer om Physik, – med mindre at sladdre om og at udvikle sig over ere Synonymer i Doctorens Sprog saa seer Man heraf tydelig Hiemmel for min Paastand, at parler physique kan oversættes ved at foredrage Physik. Denne min Mening stadfæster endvidere Pornin, Professeur, de litterature, i det han siger *) Pag. 97 at par ler, skiøndt det almindeligviis bruges med de, dog undertiden anvendes uden de "dans legen*) J sin Bog: les difficultes de la langne frangoise, resolues d'apres Pautorite de Pacademie, hvori han søger at oplyse "les endroits obscurs, sur lesquels l'academiene paroit pas Sexpliquer suffissamment. re noble og serieur, altsaa ingenlunde, naar Man sladdrer om Physik. At det fremdeles er om videnskabelige Materier Man især anvender parier uden de, i denne Betydning af at udvikle sig over, synes at stadfæstes derved, at de Exempler, som anføres paa denne Talebrug, næsten alle angaae Kunster og Videnskaber, saaledes anfører Academie jo disse 3 Exempler, parler gometrie, musique, peinture, og Prof. Pornin anfører, parler litterature, mathematiques. At der foruden disse Anførte ikke gives mange flere saadanne Exempler, stadfæster Academiets Ordbog, idet den tilføier ikkun et Exempel med disse Udtryk: "man siger ogsaa parler chasse, i Betydning af at underholde sig om Jagten. Dette ogsaa antyder jo unægtelig en Jndskrænkning, som det ikke havde været fornødent at tilføie, hvis det var en almindelig Talebrug, at oversætte: "at tale om ved parler uden de.