Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
armee. Den 28 Juni kom Keiser Napoleon til Willn de russiske Korpser maatte ødelægge deres Magastner og trække sig bag Düna, paa Bagration nær, som var afskaaret og søgte til Onieper; hele det russiske Polen faldt saaledes næsten uden Sværdslag i de Franskes Hænder. Den 17 Juli forlod Napoleon Willna. Russerne, som havde stillet sig i den befæstede Leir ved Drissabag Düna, forlode denne, og droge sig mod Østen, hvorved Krigsskuepladsen forlagdes henad Dueper, ved hvilken Flod det og omsider lykkedes Bagration at støde til den russiske Hovedarmee. Kongen af Vestphalen forlod Krigskuepladsen og tog hjem. - Ved Riga og i Kurland vare siden hele Tiden igjennem forskjellige Fægtninger mellem Russerne og Preusserne, saart til det ene snart til det andet Parties Fordeel 3). Stæderne Dünaburg og Witepsk indtoges af de Franske sidst i Juli. Den 18 Aug. kom ogsaa Smolense, skjøndt nesten ødelagt efter en hidsig Fægtning, i deres Voldy) Nu trængte de Franske frem mod Moscau, lige indi Hjertet af det egentlige Rusland, og tilkjæmpede sig den store Seir ved Mosaisk den 7 Septiæ. 2). Under 1 Septbr. havde Keiser Napoleon befalet en ny Udskrivning af 120,000 Mk. til Armeens Rekruttering og 17,000 Rd. til Nationalkohorternes Komplottering 2), og fra alle Kanter ere og siden Forstærkninger strømmede til Storarmeen. Virkningen af hiint Slag, var Moskaus Jndtagelse den 14 Sept. og skrækkelige Opbrændelse! - Dette var da endnu en af de alleroverordentligste Tildragelser af de mangfoldige mageløse, som det var vort i Ødelæggelser koldssalsk Ol forbeholdet at skue. Jkke siden Karthagos Ødelæggelse af Rommerne saae Verden et Skuespil Mage til dette. Saavidt som Jordens Kreds er beboet af Mennesker, vil det med en blandet Følelse af Skræk og Beundring erfares, at Europas største Stad, en Stad af 6 Miles Omkreds og med 500,000 Mennesker, ligesom udslettedes af Jordens Overflade, da den yderste Nød og Fortvivlelse bød Regjering og Folk at anvende det overordentligste Middel til Frelse. Men med Gysen søger Jndbildningskraften forgiæves at forestille sig denne Ødelæggelse i sin hele rædsomme Storhed; ja kunde Nøgen som i et Hul spril med eet Blik overskue alle dette Aars Elendigheder, Rædsels- og Jammerscener, han maatte forstene som ved Synet af en Medusal. Endnu flere Stæder end Mostavere blevne et Rov for Luerne i denne gruelige Krig, som Smolensk, Polotzk, Wolkowysk, &c.; og uvilkaarlig bringes man ved Tanken om al denne Ødelæggelse og om den første Oprindelse til Alt dette, nemlig Krigen mellem Engelland og Frankerig, til at erindre sig de mærkværdige Ord, den store Keiser som Førstekonsul i Aaret 1799. skrev i et Brev til Kongen af Engelland, hvori han indbød denne til Fred. Baade Frankerigs og Engellands 1) No. 108, 110, 115, ved Eckau, Mietan o. s. v. 5) No. 122, 126, 128, 129, 133. 2) Nr. 133. 180. 138. 2) No. 132. Magt er stor nok, til at de endnu i mange Aar kunne fortsætte den fortvivlede Kamp mod hinanden, men i denne Dødskamp ville de ødelægge det hele øvrige Europa med sig. - - Jmidlertid gjorde Moscaus Opbrændelse og Ødelæggelsen af alle de Hjelpemidler der, som ellers vilde have tjent Armeen til Fordeel det umuligt for den franske Arme at blive der Vinteren, lover saa at Rostopschin og Russerne ved dette Kjæmpe foretagende virkelig synes for Øieblikket at have frelset deres Fædreland; og da den russiske Armee stillede sig ved Kaluga- og Tula, og fik betydelig Forstærkning af Kosakker, og den fra Tyrkiet tilbagekommende Moldau Armee vendte sig mod Warschau, saa syntes den franske i Fare for at blive omringet. Den 19 Octbr. forlod Napoleon og den franske Armte Moskau, og d. 23de sprængtes Kremikkuften 67. Efter store Vanskeligheder og udstandne Strabadser kom Armeen og Keiseren til Smolensk, den 8 Novbr. for der at tage Vinterqvarteer; men da Staden, Palvtzk alt den 20 Octbr. var tilbagetaget af den russiske Dünaarme, (No. 165) og Wolhyniearmeen rykkede op mod Norden sysfra, da de østerrigske og sachsiske Korpser som det synes vare trængte tilbage maatte man for ei at afskjæres ogsaa forlade Smolensk den 13 Novbr. Om den franske Armees Skjæbne paa Marschen herfra har man nylig faaet Oplysning i den 29de Bulletin (No. 175) Den var virkelig omringet ved Borysow, da Fjenderne vare i Ryggen af den, og havde afbrændt Broen over Berezina; men Napoleons Genie har dog vidst at bane den Vei. Det hele Feldttog var gaaet langt ud paa Aaret hvorfor Armeen har maattet udstaae utroligt paa Tilbagemarschen i den haarde Vinter. - Et Slag forefaldt den 28 Novbr. mellem den franske og de 2 forenede fjendtlige forfølgende Armeer. - Paa dette Tilbagetog have især Kosakkerne været farlige Fiender. - Armeen er nu i Begyndelsen af Decbr. kommet til Willa, og Keiseren reist tilbage til Paris, hvormed Feldttoget formodentlig er at ansee som endt for iaar. Ogsaa paa den anden Krigsskueplads i Europa, Spanien, har Krigslykken været afvexlende. Her var ved Aarets Begyndelse næsten hele Landet i de Franskes Besiddelse, paa enkelte Steder og af Jnsurgenterne besatte Egne nær. Portugal derimod var i de engelske Hæres Vold. Cadix beleiredes. - Den vigtige Stad, og Fæstning Valencia blev indtaget den 9 Januar efter 4 Dages skrækkeligt Bombardement, hvorved 374 Kanoner, 18000 Md. spanske Linietropper, 22 Generaler, hvoriblant Odønnel og Blake og 2000 fangne Franskmænd, kom i de Franskes Hænder a). Marskal Suchet blev for denne vigtige Erobring Hertug af Albusera. De Franske vare nu b). Herrer af hele Kysten fra Østpyrenæerne til Gibraltar, paa Alikante og Karthagena nar. Derimod blev Cindad Rodrige indtaget af Engellænderne den 24 Jan. c). Iøvrigt gik den første Halvdeel af Aaret 8) No. 155 og 161. 162 a.a) No. 16. b) Nr. 22. c) Nr. 25. den med idelige Smaafægtninger mellem Jnsurgenterne og de Franske, og enkelte Pladsers Jndtagelse af disse d);men nu rykkede Wellington frem fra Portugal, og Slaget ved Salamanca den 22 Juli, hvor Marmont mistede sin høire Arm, e), gav Tingenes Gang en anden Vending, den engelske Armee rykkede frem og Kong Joses maatte forlade Madrid, som besattes af Engellænderne. Dette havde Ophævelsen af Cadixes Beleiring og Andalusiens Rømning til følge, da de 3 franske Armeer Centrums=, Syd= og Portugals=Armeen maatte søge al forene sig for at koncentrere deres Styrke, hvilken Forening og iværksattes. Men imidlertid spildte Wellington Tiden med Burgos's Belering, som den tapre Dubreton med mageløs Kjekhed og Udholdenhed forsvarede f); de forenede franske Armeer rykkede frem; Madrid maatte forlades og besattes igjen af Franske; Kong Josef selv kom dertil den 3 Novbr., og rykkede nu videre frem; den engelske Armee maatte nu gaae tilbage til Portugal. - Saaledes synes nu ved Aarets Slutning Tingenes Stilling paa den pprenæiske Halvøe at være omtrent som ved dets Begyndelse, paa det nær, at den sydlige Deel af Spanien ei længer er i de Franskes Magt. - Nogle Landinger af engelske Tropper paa de østlige Kyster synes ikke at have været af betydelige Virkninger.