Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-20
Da nu Jndustribestyrelsen er nødvendig for at kunne skaffe Fangerne Beskjæftigelse, maae naturligviis alle Fangerne forholdsviis bidrage til Dækningen af den Underbalance, der er Følgen af hiin Anstalt; men det er mig ikke klart, om Fyen i denne Henseende vederfares Ret, saa at et ligeligt Bidrag udredes for de jydske Fangers Vedkommende. Den Kgl. Commissarius: "At Tugthuusindretningen i Odense ikke kan bære sine Udgifter uden Tilskud, har den tilfælleds med alle vore andre Straffeanstalter og hidrører derfra, at mange afde der hensatte Fanger enten ikke ere arbeidsdygtige eller ikke have erhvervet de Færdigheder, som der komme til Anvendelse, hvorhos der haves et ikke ubetydeligt Opsynspersonale. Dette maa saa meget mere have skadelig Jndflydelse paa Balancen i Odense Tugthuus, som der sammesteds ikkun er et lidet Fangetal, og de almindelige Udgifter ved Betientenes Lønning og Bygningernes Vedligeholdelse altsaa maae falde paa hver enkelt Fange med et større Qvotum, end i Straffeanstalter af en større Udstrækning. Hvorvidt Jndustrien i Straffeanstalten føres paa den rigtige Maade, kan ikke under nærværende Sag komme til Undersøgelse, men dette maatte i alt Fald gjøres til Gjenstand for et specielt Andragende. Betræffende det Spørgsmaal, om der gives en tilstrækkelig Godtgjørelse fra Viborg, Tugthuus, fordi adskillige Fanger, der efter de almindelige Love skulde hendømmes i nysnævnte Straffeanstalt, nu indsættes i Odense Tugthuus, da vise Motiverne, at Stiftelsen derpaa kan gjøre Regning. Proprietair Hansen antog, at Underbalancen ikke saameget hidrørte fra Fangernes Antal som fra Be styrelsesmaaden. Hs. Maj. Kongen havde oftere, som Prinds, udtalt sit Ønske om, at det maatte gaae bedre med Jndustribestyrelsen ved Stiftelsen, end før, og han haabede, at dette vilde have den Virkning, at Underbalancen for Fremtiden ophørte: han forbeholdt sig derfor at stille et Amendement, hvorefter Afgiften ikke skulde paabydes som efter Udkastet, men alene saaledes, at den nuværende Underballance derved kunde dækkes. Cancellieraad Hempel bemærkede, at han havde hørt Stiftelsens nye Bestyrelse særdeles fordeelagtigt omtale, og navnlig var der iblandt andre i samme en duelig Klædefabriker, som virkede paa bedste Maade for Stiftelsen. Underbalancen hidrørte udentvivl fra Vanskelighederne deels ved at skaffe Fangerne Arbeide hos Private, hvilket, saaledes som i Motiverne oplyst, var ulige fordeelagtigere, deels ved Afsætningen af de ved Stiftelsens egen Jndustri forarbeidede Producter. Hertil kom de betydelige Udgifter til Udvidelsen af den gamle forfaldne Bygning, paa Grund af hvilke man havde maattet standse med Afdrag paa den ældre Gield, som indtil for faa Aar siden havde fundet Sted. En anden Omstændighed, der ei maatte oversees, var den, at flere Fanger inddømtes paa saa kort Tid i Tugthuset, at de ei bleve indøvede til Arbeidet for henimod den Tid, da de igjen skulde ud. Proprietair Hansen paatvivlede aldeles ikke, at Klædefabrikør Brandt, den foregaaende Talers Søstersøn, gjorde sit Yderste, men han holdt sig forvisset om, at han udtalte den Mening, som deeltes af Pluraliteten af Borgerne baade i Odense og i Stiftet, naar han yttrede, at det ikke gik med Stiftelsens Okonomi, som man kunde ønske. Cancellieraad Hempel bemærkede, at den foregaaende Taler, havde forregnet sig i Genealogien, eftersom det omtalte Medlem af Bestyrelsen ikke var Talerens Søstersøn, men en Søn af hans Kones Halvbroder, Propriet. Hansen: "Da den Deputerede, der paatog sig Forsvaret for Bestyrelsen af Tugthuset, ei har dristet sig til at benegte, at Hs. Maj. Kongen tidligere har yttret sin Misnøie med den Maade, hvorpaa Sagerne gik, saa findes deri en betydelig Bestyrkelse for min Menings Rigtighed. Den Kgl. Commissarius bemærkede, at det dog ikke forekom ham, at det Factum, at Kongen i sin forrige Egenskab, som Gouverneur over Fyens Stift, har yttret sig utilfreds med gang be Bestyrelsen af Stiftelsens Oconomi, er saaledes constateret, at Noget derpaa kan bygges. Der maa nemlig skjelnes imellem, om Hs. Majestæt maaskee har fundet det ønskeligt, at der kunde udrettes noget Mere, eller om der efter anstillede Undersøgelser. ere fundne positive Mangler i Bestyrelsen. Det er naturligt, at der ved en saadan Stiftelse altid lades Noget tilbage at ønske; men Forholdene tilstede ikke altid, at ethvert i sig velgrundet (Forts.) Ønske kan udføres.