JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Holland, den 30te Junii. Krigscommissionen i Woerden har givet Staterne af Holland Efterretning om sit Forhold med Prindsessen af Oranien, og Staterne have givet sit bifald til at Commissionen, ikke lod Prindsessen reise til Haag. Derimod have Generalstaterne, som i Gaar Aftes vare overordentlig forsamlede i Haag, misbilliget dette Skridt, og med en stor Stemme Overvægt besluttet, at skrive til bemeldte Stater af Holland, at de maatte igienkalde denne deres Resolution, eftersom de, nemlig Generalstaterne, ikke vilde være ansvarlige for den store Opsigt, som denne Sag vilde foraarsage udenfor Republiken, ei heller kunde staae inde for Følgerne deraf. Disse yttrede Tanker af Deres Høimægtigheder have gjort stor Opsigt. - Man havde forhen sagt, at Hs. Kongel. Høihed burde have en tilstrækkelig fyldestgiørelse, og at man vilde sende Commissarier til bemeldte Prindsesse; men dette er endnu ikke skeet. - Det heder, at dersom Hs. Kongel. Høihed var kommen hertil, vilde Hun have gjort det sidste Forsøg paa en mindelig Bilæggelse af Tvistighederne, hvortil man endnu ikke har opgivet alt Haab, og deri være bleven understøttet af 3 til 4 Hoffer. - Der siges, at Preussiske Tropper nærme sig vore Grændser, at Franske Krigsfolk rykke an imod Givet, paa Grændserne af Mastricht, og at Engeland og Frankrige virkelig ville lade Observations=Eskadrer gaae i Søen. - Krigs Commissionen har forespurgt sig hos Staterne af Holland; "Om den skulde lade Prindsessen af Oranien reise videre og Staterne have raadslaaet over dette Spørsmaal. Tolv Stæder have taget Sagen til nærmere Overveielse, hvilket Staterne have skrivtlig tilmeldt Hendes Kongel. Høihed. Raadspensionairen eller Provindsen Hollands Statsminister, Hr. von Bleiswyck, har ladet Staterne vide, at han har faaet følgende Skrivelse fra Prindsessen, "Velædle strænge Herre! "Mit Hiertes ivrigste Ønsker, at medvirke ved min MelPlemkomst saa meget som mueligt til at forebygge en overhængende Borgerkrig, og til at bilægge Stridighederne paa Grunde af en vel befæstet Constitution, have i dette critiske "Øieblik, hvori Republiken befinder sig, da Prinds Arvestatholderen bliver forhindret fra at komme Selv til Provindser, "Holland, været de eneste Bevægaarsager til min Reise til "Haag, hvilke, som jeg havde smigret mig med, skulle have "blevet hemmelige indtil min Ankomst til Oraniensaal, hvorfra jeg virkelig vilde have meddelet saavel Deres Ædel. "Stormægtigheder, som Generalstaterne, mit Øiemærke herved. Jeg havde aldrig troet, at denne gode Hensigt paa nogen Maade skulde være bleven gjort til intet, førend jeg var sat i Stand til at anvende alle mine "Bestræbelser for samme. Det er Dem, Velædle strænge"Herre, bekiendt, at jeg er bleven forhindret fra at fortsætte min Reise videre; dog haaber jeg, at dette Ophold ikke skal "bringe Sagen udaf sin Gang. Tvertimod har jeg holdt for nødvendigt, at give Dem, Velædle strenge Herre, UnderPretning om de sande Aarsager til min Ankomst i Provindser, "Holland, med Anmodning, at indberette Deres Ædel"Stormægtigheder samme. Jeg forbliver &c. Wilhelmina.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Hendes Kongel. Høihed har og i følgende Udtrykke skrevet til Statssecretair Fagel: Velædle strænge Herre! Det besynderlige Tilfælde, som i Dag er mødt mig, har foranlediget mig til at skrive til Hr. Raadspensionairen af "Holland hosfølgende Brev, som indeholder Aarsagerne til min Ankomst, og hvori jeg anmoder ham om, at berette "Deres Ædel=Stormægtigheder samme. Jeg har tillige holdt det for min Pligt, at give Dem, Velædle strænge "Herre, Efterretning derom, for at sætte Dem i Stand, til derom at underrette Deres Høimægtigheder, Generalstaterne, enten i en Conference eller i en Forsamling, "ligesom De selv finder for godt. Jeg vil ikke indlade mig "Betragtninger over denne Tildragelse. Enhver, der kiender mig, vil let begribe, hvor meget det har gaaet mig til Hier 1te, da den saa lidet stemmer overeens med min Tænkemaade " og Hensigter. Jkke destomindre haaber jeg, at jeg inden kort "Tid skal blive i Stand til at sætte disse sidste igiennem med alden Jver og Troeskab, som mit dyrebare Fædrenelands og min"Families sande Jnteresse, Constitutionens Befæstelse og Fred og Rolighedens Oprettelse fordre af mig. Jeg for"bliver &c. Wilhelmina.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Haag, den 3die Julii. Deres Høimægtigheder, Generalstaterne, have, efterat de havde raadslaaet over Hendes Kongel. Høiheds Prindsessen af Oranniens Skrivelse til Hr. Statssecretair Fagel, besluttet at skrive til Staterne af Holland, og anmode dem om, at ophæve paa det hurtigste alle hindringer for Hendes Kongel. Høiheds Reise. Samme Skrivelse er og virkelig strax bleven affærdiget til bemeldte Stater, dog har Hs. Kongel. Høihed ikke oppebiet meerbenævnte Staters Beslutning, men er Løverdags Morgen reist fra Schoonhoven over Leerdam til Nymvegen, hvor Hs. H. Durchl. Prinds Arvestatholderen siden i Fredags har befundet sig. - Hendes Kongelige Høiheds Følge, da Hun blev anholdt, bestod allene af Grev von Randwyck, Generaladjutant Bentink og Frøken WassenaarStaremburg, saa at altsaa ingen af Prindserne vare i samme Fra Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Prinds Arvestatholderen, er under Dato Amersfort den 29de Juni indløbet følgende Skrivelse: Høimægtige Herrer, "J dette Øieblik er Os tilforladeligen berettet, at Hs. Kongelige Høihed, Vor dyrebare Gemahlinde, er paa Hs. "Reise fra Nymvegen til Haag bleven, i Egnen af Schoonhoven, anholdt af et Partie bevæbnede Borgere og Soldatre, og derpaa bragt til benævnte Stad, hvor Høistsamme opholdes og bevogtes i de Herrer Hollandske Staters Committertes Navn. - Vi behøve ikke, at forestille Deres Høimægtigheder, hvor nær en saa voldsom Behandling imod den "Durchlauchtigste Person, som saa nær med Os er forhunden, har gaaet Os til Hierte og rørt Os. - Deres Høi"mægtigheder kunne let begribe, at Vi ved en saadan Be"skiæmmelse, som er tilføiet Os og Vort Huus og en Kongelig Prindsesses Person, ikke kunne være ligegyldig, og Vi vente derfore med den fuldkomneste Tillid, at Deres "Høimægtigheder behage at føie saadanne Foranstaltninger "at Hs. Kongel. Høihed, saa hastig som mueligt, udladet "af sin Arrest, og sættes i Frihed. - Vi vente og, at Deres "Høimægtigheder, som ikke kunne være ligegyldige ved Vo Pres og Vor dyrebare Gemahlindes og Børns Jnteresse og Ære, visseligen ville medvirke til, at den Tort, som en gjort Vor Gemahlindes Person, paa det hurtigste bliver "godtgjort igien; ligesom Vi ikke heller kunne vente, at de "Kongel. Huse, med hvilke Vor Gemahlinde og Vi ere saa" nær beslægtede, kunne være ligegyldige ved en saa voldsom Behandling. Vi forblive &c. Wilhelm, Prinds af Oranien.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Wandsbeck, den 3die Julii. For Elskere af sieldne Natur=Producter i vore Egne maa nødvendig den Efterretning være kierkommen, at der i den her værende høigrevelige Schimmelmannske Hauge nu atter blomstrer en Aloe. Den er ei allene af alle her værende den smukkeste, men (hvad som endnu forhøier dens Værdie) og saa den sidste, som paa mange Mile heromkring vil komme til at blomstre i nogle Aar. Den vil faae nogle og 30 Grene, og paa hver omtrent 120 til 130 Klokker. Den 7de Februarii begyndte den at skyde, og har nu en Høide af 24 Fod, men torde formodentlig endnu voxe op til 28 Fod. Hvovialtsaa ikke være begierlig efter at betragte denne Sieldenhed, i vor Egn, og hvilke Forældre skulle vel ikke unde deres Børn den Fornøielse, at benytte sig af denne, maaskee eneste, Leilighed i deres hele Liv, til at see en Alde i dens fulde Blomster.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Helsingøer, den 9de Julii. Den 6te Julii om Middagen gik Vinden til Syden, og de her paa Rheden liggende Skibe, som vare over 200 i Tallet, og af forskiellige Nationer, gik til Nordsøen. Den 7de var Vinden S. S. O., klar Luft og meget godt Veir, og gik samme Dags Morgen de trende Hollandske Orloskibe til Nordsøen. Den 8de var Vinden S. S. V. med meget godt Veir, og ankom i disse tvende Dage 139 Skibe. J Dag ved Postens Afgang var Vinden V. S. V., klar Luft- og godt Veir, og 30 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Kiøbenhavn, den 9de Julii. Den 22de Junii haver Hans Kongelige Majestæt allernaadigst bevilget, at det i Kiøbenhavn værende Islandske Littera tur=Selskab maa føre Navn af Det Kongelige Jslandske Litteratur=Selskab.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Den 20de Junii er fra det Kongelige General=Land=Occonomie= og Commerce=Collegium udkommet en Placat, hvorved nedsættes og nærmere bestemmes Betalingen for Klædevahrers Appretering for de i Hovedstaden etablerte Fabriker.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Af de tvende i Følge det Grevelige Thottiske Legatum at det Kongelige Videnskabers Selskab for Aaret 1786 udsatte Priisspørgsmaale er det første, om Byggets forskiellige Arter m.v., befundet at være best og grundigst besvaret i en Afhandling, hvis Forfatter fandtes at være Hr. Erich Nissen Viborg, Lector ved den botaniske Hauge og den Kongelige Veterinær Skole her i Staden; hvorfor den derfor udsatte Præmie af 60 Rdlr. ham blev tilkiendt. - De Spørgsmaale, som i Hensigt til bemelte Legatum fremdeles udsættes, ere følgende: For Aaret 1787. 1. "En Fortegnelse efter de botaniske Pog provinciale Navne over de adskillige Arter af Ukrud, saa som Morgenfruer, Qvækrødder, Fuglevikker o. s. v., hvilke findes blant de forskiellige Sædearter: Hvede, Rug, Byg, Havre m.v., i nogen af de, det danske Scepter Punderliggende Provindser, tilligemed en Forklaring over den beste, paalideligste og mindst bekostelige Maade at udPrødde hvert Slags af disse forskiellige Ukrudde." Man ønsker, at Forfatteren maatte have for Øyne det, som af andre i denne Materie her i Landet er skrevet, og at han foruden sin egne Erfaringer vilde anmerke, hvad han af andres Erfaringer og Efterretninger haver fundet paalideligt eller ikke. 2. "En Fortegnelse paa de i en frugtbar Egn vildvoxende "Græsarter og Foderurter med botaniske og provinciale Navne; med Bestemmelse af Jordarterne, som frembringe samme, og af Forholdet, hvori de sammesteds forekomme; samt de bedste Forslage til at frembringe de ædlere deriblant ved Dyrkning paa de Steder, hvor de mangle. For Aaret 1788. 3. "Den probableste og nærmeste BePregning over Areal-Jndholdet af Skov, Fieldstrækning, " Søer, Moser, Ager og Eng, i Qvadrat=Favne eller Decimal" Parter af en Qvadratmiil over et eller flere Amter i Norge.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Man venter, at Forfatteren lægger til Grund de paalideligste Karter, som hidtil haves over dette Rige, samt forklarer, hvorledes han haver udfyldt og anslaaet det, som paa disse Karter ikke findes, saa og hvorledes han haver gjort sine Beregninger. - 4. "Kornarternes forskiellige Sygdomme hertil Lands, beskrevne efter paalidelige Jagtagelser med Forklaring over Aarsagerne til disse Sygdomme, hvad enten 2de fremkomme af Feil i Vegetationen, af Jnsecter eller af "begge Deele, samt de bestmuelige Midler til at forekomme Neller formindske dem eller nogle deraf. For Aaret 1789. 5. "En fuldstændig Afhandling og "Forklaring over alle de forskiellige ældre, saavelsom nyere "Maader at forbedre ringe eller udygtig Jord til got AgerPland, tilligemed en Beregning over alle Forbedringsomkostningerne i hvert forskielligt Tilfælde og forskiellig Jordbe"skaffenhed, samt Overslag over den virkelige og varige occono"miske Fordeel, bestemt efter sin aarlige Middelværdie. Somen Jndledning til denne Afhandling maatte overveies alle de "Hindringer, som i Almindelighed møde med Jordforbedringens Jværksættelse, og de som i Særdeleshed foraarsage, at samme i Danmark fremfor andre Steder ere saa sieldne. 6. " Hvilke ere Havrens bestandige Varieteter, og hvilke af disse ere for de danske Provindser de fordeelagtigste at dyrke efter Jordbundens Forskiellighed og eftersom det paa de forskiellige eller mindre frugtbare Jordarter er mueligt at anvende meer Peller mindre omhyggelig Dyrkning og Bearbeidning. Med Afhandlingen maatte følge gode botanisketegnede Afbildninger af de Havrens Varieteter, som ikke allerede findes tegnede i danske Skrifter, og enhver Varietet efter botaniske Regler, saa fuldkommen og tydeligen bestemt, at endog Ukyndige i Botaniken kunne uden for megen Vanskelighed adskille dem. Den foreslagne Anvendelse og Dyrkningsmaade maa være grundet paa visse og fuldstændige Forsøg i det Store. Selskabet vil tilkiende de tvende beste Afhandlinger over de for ethvert Aar opgivne Spørsmaale hver en af de udsatte Premier, 60 eller 40 Rdlr., med Hensigt saavel til Materiens Vanskelighed som Udarbeidelsens Fuldstændighed, og kan samme vindes af alle undtagen af Selskabets her i Staden, værende Medlemmer. - Afhandlingerne, skrevne paa Tydsk eller Dansk, maae inden hvert Aars Udgang være indsendte til Selskabets Secretair, Conferentsraad Jacobi. Forfatteren vilde behage, i Steden for at navngive sig, at skrive et Tankesprog paa Skriftet selv, og lade derved følge en forseglet Seddel, som indeholder deres Navn og Addresse med samme Tankesprog paategnet. Selskabets Dom over de hvert Aar indkomne Stykker skal, saasnart mueligt, blive bekiendtgjort, da de ikke kronede Afhandlinger igien af Jndsenderne, inden sex Uger derefter, kan affordres tilbage.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Ved Tal=Lotteriets 353 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 33, 84, 42, 18, 83.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Den 3die Julii kom Capit. W. Engs fra Rohde Jsland, Nord=America med Risengryn. Den 4de hujus kom Skibet, Gothaab, Commandeur J. B. Groodt, fra Hvalfangster under Spitzbergen med 1 Fisk, i alt 60 Cordeler Hval- og Robben=Spæk, samt endeel Barder; Capit. P. Wilkens fra Neycastel med Steenkul og Blye. Den 5te hujus gik Skibet, Providentia, Capit. H. Kent, til Ostindien, og Skibet Anna, Capit. N. M. Mørck, til Vestindien. Den 6te hujus kom Capit. A. Buhne af Flensborg fra Cette med Viin, Brændeviin og Stykgods; Fregatten, Frederichs dal, som commanderes af Capit. v. Holsteen, er lagt ud paa Reden, og er destineret til Vestindien. Den 7de og 9de Julii kom 5 Skuder fra Finland med Tømmer, Bræder, Lægter og Trækar; og Skibet, Frue Rebekka, Capit. M. Meggels, fra Rouen med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Paa Løverdag den 14de Julii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Barom. Therm. Vinden. 2 Julii. 28. 5. 9. 13 3/4 Varme. N. V. 128. 3. 9. 13 3/4 - - N. V. 128. 3. 1. 14 - - N. N. V. 5 - - 128. 3. 3. 14 1/2 - - N. V. 6 - - 28. 2. 3. 18 1/2 - - V. S. V. 5 - - 27. 11. 2. 16 1/2 - - i V. S. V. 8 - - 28. 6. 2. 17 1/2 - - S. V. Fra den 30te Junii til 7de Julii ere her i Staden copulerte 19 Par, fødte Drenge 27, Piger 38, tilsammen 65 døde Mænd 17, Qvinder 16, Drenge 10, Piger 16 til sammen 59, ere altsaa 6 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 5, Barselseng 1, Brystsyge 6, Feber 1, Forraadnelses=Feber 4, Forstoppelse 1, Halssyge 2, Jnflammation 2, Kighoste 1, Kopper 2, Skarlagensfeber 3, Slag 13, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 3 Vattersot 5.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Vexel=Cours den 7de Julii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 11 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 1/2 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 137. 14 Dages Sigt 138. Dito i Courant 2 Maan. Dato 133. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 134. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 140 1/2 14 Dages Sigt 141 3/4 Avnsk TS. Ei ger om den nye Mynt=Indretning i Holsteen, ved J. Anmerkninger til Hr. Professor Bangs nyere BetænkninBoega, Finanzdeputered, faaes for 12 s. paa Tryk= og Mk paa Skrivpapiir hos Bogtrykker Simmelkiær paa AdresseContoiret.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Hr. "Ove Høegh Guldberg, Ridder, Vores Geheime Raad og Stiftbefalingsmand over Aarhuus Stift, samt Amtmand over Haureballegaards og Stiernholms Amter, som SkifteForvalter efter afg. Christen Lyngbye udi Klaugs Mølle under bemelte Stiernholms Amt, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silentii, med "Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske =Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have no noget at fordre efter bemelte afg. Christen Lyngbye, ligesom og Arvingerne efter ham, de første for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb og de sidste for deres ArveRet at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 25de Mai 1787. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Geheime=Raad og Stiftsbefalingsmand Hr. Ove Hoegh Guld berg, som Skifte=Forvalter efter afg. Christen Lyngbye udi Klaugs=Mølle under Stiernholms Amt, Bevilling, at maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i Aviserne indkalde bemelte Christen Lyngbyes Creditorer og Arvinger. Jndkaldes saavel afg. Christen Lyngbyes Arvinger med lovlig Beviis og Legitimation for deres Arve=Rettighed, som og de der i Stervboen har noget at fordre, bekræftet med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand befaler. J øvrigt bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling denne Stervboe angaaende, er berammet at foretages i Forstanden Benzons Huus i Horsens Fredagen den 27de Julii førstkommende, hvilken Tid samtlige Arvinger eller Befuldmægtiget ville møde, da deres Nærværelse og Erklæringer er fornøden i Henseende til de Omstændigheder hvorudi Boen befindes. Til denne Skiftesamling indkaldes ligeledes Stervboens Credi= og Debitorer. Aarhuus Stifts=Contoir, den 11te Junii 1787. N. Hvid, Fuldmægtig. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Provst Hr. Peder, Christian Rosenkilde, Sognepræst for Astrup, Rostrup og Storarden Menigheder udi Wiborg Stift i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter, efter forrige Sognepræst for Als Menighed i bemelte Wiborg. Stift, afg. Hr. Jochum Jrgens, maae, sub pæna præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser. de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Hr. Jochum Jrgens, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden berørte Tids Forløb hos fornævnte Provst Rosenkilde at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Restdence=Stad Kiøbenhavn, den 15de Junii 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Provst og Sognepræst Hr. Peder Christian Rosenkilde af Wiborg Stift, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde afg. Sognepræst Hr. Jochum Jrgens's Creditorer.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. General=Auditeur Johan Thomas Flindt af Rudkiøbing Bevilling udi Aviserne at indkalde afg. Kiøbmand Johan Olsen sammesteds, hans Creditorer.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
J Medhold af ovenstaaende Kongel. allernaadigste Bevilling vilde afdøde Johan Olsens Creditorer behagelig betimelig, for mig, som Skifte=Forvalter, beviisliggjøre deres havende Krav. Rudkiøbing, den 12te Junii 1787. J. Th. Flindt.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Hans Christian Knudsen, Vores Cancellie=Raad og Archivarius udi Vores Danske Cancellie, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Executor Testamenti efter afg. Snedkermester Knud Møller i Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, maae sub poena præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte - Snedker Knud Møller, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb hos bemelte Cancellie=Raad Knudsen, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved fornævnte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1787. Under Vort Signet; (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 11te Junii 1787. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte have noget at fordre efter bemelte Snedkermester Knud Møller, at de inden Aar og Dags Forløb anmelde og beviisliggiøre saadan deres Fordring, og derom melde sig hos mig underskrevne, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Kiøbenhavn, den 14de Junii 1787. H. C. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1787-07-09
Da der over den her værende Borger og Skipper Peter Henrich Harboes samtlige Boes Eiendele er bleven erkiendt Conenrsus Creditorum; saa blive alle og enhver, som en cepitedebiti, pignorationis vel alia qvacunqve causa formene sig at have nogen Fordring, eller maatte være noget skyldige til bemeldte Boe, herved peremtorie indkaldte og varslede, at de Første sub pæna præclusi og under Straf af deres Panterets Fortabelse og de Sidste sub pæna s. lutionis dubli, vedbørlig indkomme med deres Anmeldelser, nemlig de Nærværende inden 6 og de Fraværende inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato, her paa Stadssecretariatet, for der at fremlægge de til deres Fordringers Hjemmel i Hændehavende originale Documenter, lade bekræftede Gienparter deraf tilbage ved Protocollen, og, saasnart de ere Fraværende, at beskikke Procuratore ad acta hos foro, samt derpaa den 31te August førstkommende, som er Fredagen efter den 12te Søndag post Trinitatemom Formiddagen Kl. 9 at tage Møde her paa Raadhuset, for paa lovbefalet Maade at beviisliggiøre deres Anmeldelser, og herpaa at forvente den ved Retten afsigende Prioritets-Dom Flensborg, den 14de Mai 1787. Borgemester og Raad sammesteds.