JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Veiret i Paris er saa mildt, at der i en have blomstrer et Mandeltræe, og i Tuilleriehaven blomstrer mange Roser. Arbeidet paa Jern danen fra Arras til Donal har i nogle Dage, været afbrudt, da de franske Arbeidere med Magt havde modsat sig Anvendelsen af belgiske Arbeidere, og det hele Gensdarmerie og en Escadron Guirasserer maatte sættes i Reqvisition for at arrestere Ophavsmændene og igjen bringe Rolighed tilveie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Fra Köthen skrives under 5te Decbr.: "Man anseer isærdeleshed Regentens Stilling i et mindre Land for at være misundelsesværdig, fordi det er denne, saa meget lettere i Forhold til et stort Manarkie, at kunne forskaffe sig en Oversigt over det Hele. Her behøves ingen vidtudstrakt Administration, intet stort statistisk Bureau, thi Efterretningen og Befolkningens, Handelens og Jndustriens Tilstand kan med Lethed erholdes: ville vi anvende denne Sætning paa Forholdene i vores Land, da synes man ikke at benytte sig af denne Fordeel, og man har ikke forstaaet at erhverve sig den nødvendige Oversigt over Jndustrie og Handel, thi med Hensyn til den tydske Toldlinie har den preussiske Regjering forlangt adskillige Oplysninger i statistisk Henseende, som den Bernburgske og Köthenske, Regjering er i største Forlegenhed for at kunne meddeele.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Man vil vide, at Hertugen af Bordeaux har beilet til den samme neapolitanske Prindsesse, med hvem Hertugen af Aumale nu formæler sig, efter Sigende, allerede i anstundende Marts Maaned. Brylluppet skal staae i Neapel, og naar de Nyformælede derefter have tilbragt et Par Maaneder i Paris, vil Hertugen, som man mener tiltræde General-Gouverneurs-Posten i Afrika.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Hertugen og Hertuginden af Remours ere den 29de November indtruffen til St. Cloud. De fortiden udrustede og i activ Tjeneste værende engelske Krigskibe udgjøre tilsammen et Antal af 227, nemlig 11 Linieskibe, 29 Fregatter, 113 Slupper og Kutterbrigge og 11 Dampskibe. Deraf ere 4 Linieskibe, 5 Fregatter, 3 Slupper og 10 Dampskibe stationerede i Middelhavet, og 1 Tinieskib, 2 Fregatter, 2 Slupper, og 11 Dampskibe ved den irlandske Kyst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
En riig engelsk Capitalist, som for kort siden døde i Paris, ihukom, i sine sidste Timer, den onde Tid, som havde formørket hans Tilværelse, for Lykken tilsmilte ham. Som ung Mand, havde han gjort Gjæld, og Aagerkarlene havde sat ham i Gjældsfængslet. Siden havde han begyndt en lille Handel, men var, ifølge en Bankerot, atter stukket i Hullet af sine Creditorer. Disse smertelige Erindringer ledede ham ved Affattelsen af hans Testament. Testator, som, efter saamange Uheld, var bleven en Millionair, indsatte til sine Arvinger alle i Gjældsfængslet i London hensiddende Fanger, saaledes, at Renterne af hans uhyre Formue aarligen skulle anvendes til at befrie et vist Antal Fanger. LordMayorens Fuldmægtig begiver sig, saasnart Renterne ere hævede, til Fængselstaarnet, samtlige Fangers Navne lægges i en Urne, og Enhvers Gjæld, hvis Navn trækkes, vorder øieblikkeligt betalt, saalænge Renterne slaae til. Der skal desuden udnævnes en Commission, som nøie skal undersøge alle Fangernes Forhold, for at forhindre at ikke Speculanter skulle spille med i dette Velgiørenheds-Lotteri.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
For faa Aar siden døde i Neapel Marquisen af Garofolini, og efterlod et Testament, hvori hun udfatte en aarlig Livrente af 100 Gylden for sine Favorit-Katte. En gammel, tro Pige skulde være deres Formynderske og deres Madmoder. Efter Tingenes naturlige Løb forlode Fire af dem Livets Skueplads, og een Eneste, en smuk angorisk Kat ved Navn Mireuffle, blev tilbage. Men en Dag forsvandt ogsaa hun, og nu gjorde Marquisens Arvinger Fordring paa den Kapital, som gav Livrenten. Deres Fordring blev imidlertid ikke erkjendt gyldig, da de ikke faae sig istand til, at fremskaffe Attest for Mireufsles dødelige Afgang. Arvingerne indklagede nu Sagen for Retten i Nola, hvor den forsvundne Kat og hendes Formynderske havde deres Forum; men ogsaa her faldt en Kiendelse, ifølge hvilken Capitalen ikke kunde vorde dem udbetalt, for de havde fremskaffet enten et retsgylgig Vidnesbyrd om Mireulisle's Aftrædelse fra denne Verden, eller et fuldstændigt Beviis forat der vare forløbne saamange Aar efter hendes Fødsel, at hun, efter den høieste Leyealder, Katte pleie at naae, ikke kunde eragtes at være ilive længer. Arvingerne have nu appelleret til Overretten i Neapel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Efterretningerne over Triest fra Athen af 21de November melde om Høitideligheden ved den græske Nationolforsamlings Aabning den 20 November. Allerede Kl. 9 om Morgenen havde samtlige Deputerede begivet sig til Kirken den hellige Jrene, hvor Ærkebiskoppen forrettede Tjenesten. Efterat denne var til Ende holdt Universitetsprofessoren Bambas en Tale, derpaa aflagde samtlige Deputerede deres Eed for Ærkebiskoppen. Kl. 2 begav Kongen sig med et glimrende Følge til Forsamlingssalen, som blev forkyndt ved 21 Kanonskud; 10 udvalgte Medlemmer med Præsidenten i Spidsen modtog Hs. Majestæt ved Jndtrædelsen. Efter at han havde hilset Forsamlingen, satte han sig ned med de dækket Hoved paa Thronen, hvor han omringet af sine Ministre, sine Adjutantere og Ordonnants officerer og Præsidenter for de Deputeredes Kammer, fremsagde Throntalen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
En Geistlig, som boer i Nærheden af Boston har fire Døttre, af hvilke hver er født i sin Verdensdeel: Een i Asien, Een i Amerika, Een i Europa og Een i Afrika.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
J en baiersk Stad skulde tre Muursvende forkort siden tilmure en Port. Da det regnede stærk blev Arbeidet foretaget indenfra. Muursvendene fik nogle Kander godt baiersk Øl, og Arbeider gik saa rask fra Haanden, at hele Porten næsten var tilmuret ved Middagstid. Da man kom for at kalde dem til Middagspiisning, saae man til sin største Forundring, at Muursvendene havde indmuret sig selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Bladet Times beretter fra Tiflis under 12te October, at Rusland har under Forvending af, at beskytte Handelen med Persien, opstillet Cosarposter paa hele Veien fra det caspiske Hav til den persiske Hovedstad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Budenlands. Den 3die December begave Deres Kgl. Høihed, Prinds Ferdinand og Gemalinde samt Hertuginden af Glücksborg sig til Roeskilde, for at tilbringe Dagen ved Kong Frederik den Sjettes Grav.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
J Fædrelandet, læses følgende Brev fra Roeskilde: "De Døde staae op af Graven for at advare deres Efterkommere; eller er det ikke et ret mærkeligt Sammentræf, at netop i det Øieblik, da den oldenborgske Mandstamme synes at skulle udslukkes, og da Hertugdømmernes forvirrede Forhold synes tillige at at true hele Riget med Udstykning og Undergang, de drages Kongehusets Stammefader, hvis slette Politik har lagt Grunden til Forvirringer i Hertugdømmerne frem af sin i over 100 Aar ukjendte og forgiæves eftersøgte Grav. (See danske Vitruvius udg. 1745. Desuden haves et Manuscript, ældre end 1683, da Høichoret i Domkirken indrettedes til Gravcapel, i hvilket Christian den Førstes Liig omtales som værende i Capellet, men uvist hvor.) Mandagen den 4de Decbr. blev næmlig i Roeskilde Domkirke den Gravhvælving funden, der gjemmer Christian den Førstes Liig. Efter allerhøieste Ordre foretoges Eftersøgning i Christian den Førstes Capel; - Kirkens Værge, Hr. Kammerraad Hansen, havde alt længe antaget Pladsen mellem Frederik den Andens og Christian den Tredies Sarkophager, for det eneste tænkelige Gjemmested for dette saa længe savnede Kongeliig. Ved Gravning paa ovenanførte Sted stødte man omtrent 2 Alen under Capellets Flisegulv paa en tilmuret Gravhvælving, der, efter Alt hvad man foreløbigen kan skjønne, indeholder Levningerne af Kong Christian den Første. Ved at aabne Hvælvingen for Fodenden fandtes en Egetræeskiste, uden nogen Jnscription, 4 Alen. 1 Qv. lang, 21 Tommer bred, betrukken med Læder, der synes fastgjort med en harpiragtig Masse, og hængende i 3 Jernkjæder, der ere fæstede paa begge Sider. Denne sidste Omstændighed synes at tale for den Gisning, at Christopher af Bayerns og Dronning Dortheas Liig muligviis kunne findes nedenunder Christian den Førstes. Ovenpaa Kisten laa et tveægget Sværd, 2 Alen 4 Tommer langt, hvis Haandgreb ender i en Metalknap og er beviklet med Sølvtraad. Begravelsens Demensioner ere omtrent: 2 Alens Høide, 1 1/2 Alens Brede og 5 Alens Længde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Torsdagen den 7de de tildrog sig et skandaløst, Optrin paa Østergade i Kjøbenhavn. En ved det herværende spanske Gesandtskab ansat Diplomat bleve ved høilys Dag angreben af en temmelig velklædt Mand, som afpryglede ham saaledes at Blodet flød i Strømme, og hans Ledsager, der vilde komme ham til Hielp, blev underkastet en lignende Medfart, indtil Folk kom til og fik Angriberen arresteret. Aarsagen til dette Optrin vides ikke saa nøie, nogle antage at Fortougsretten var Anledningen; andre mene derimod, at Jalousi skal være Grunden, hvilket har mere Sandsynlighed for sig; men hvorledes det nu er, saa vil Gierningsmanden sikkert ikke undgaae en stræng Medfart, især naar det er sandt, at han har benyttet, (Aarhuus Avis.) sig af en Kniv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Den til den christelige Religion overgangne Jnralit M. L. Nathanson har, i sin Brochure og Jødernes Emancipation, udtalt de haardeste beskyldninger mod disse, og nys har han i de Altonaer AdressComptoir-Nachrichten tilbudet at bevise dem. Tydske Blade opfordre nu Overrabineren i Altona til at æske dette Beviis af Nathanson eller gjendrive hine Beskyldninger som usande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Den med 1ste Charakteer i Sommer dimitterede Seminarist P. J. Nørskov af Bjerndrup, om hvem Dannevirke tidligere har meldt, at han var reist til Nordamerika, for at overtage en Lærerplads i en derværende norsk Kolonie, døde Løverdagen den 2den De sk cember i Haderslev. Ankommen i Sommer til Hamborg, kunde han ikke enes med Koloniens Agent om et Pengeanliggende, blev fortrydelig herover og besluttede indtil videre at forblive i Fædrelandet, ankom til si Hjem og antog strax en Hielpelærerplads i gl. Hai derslev Hovedskole. Kort efter døde hans Fader, en kraftfuld, livlig og afholdt Mand, og ikke længe efter angrebes den unge Nørskov af en nervos Feber, der gjorde en voldsom Ende paa hans haabefulde Liv og berøvede hans bedagede Moder den sidste Trøst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
J Aarh. A. læses: "Spøgerie i Aarhuus. Et Par Sviregaster, som forleden seent ud paa Natten kom over det store Torv, havde der lige med Eet et Syn, som bragte dem til at smøre Haser det bedste de havde lært. Dagen efter svore de høit og dyrt paa, at de havde seet det livagtigste Spøgerie paa Torvet. - - Samme Nat behagede det Hs. Naade, Havhesten, aldeles uden Følge, med sin hele elskelige Nedladenhed at foretage sig en lille Spadseretour, og paa sin Ronde blandt andet allernaadigst at inspicere Vagten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Fra Odense skrives: En af vor Byes driftigste Borgere, Hr. Kjøbmand Søren Bang, har i denne Tid lidt et ikke saa ganske ubetydeligt Pengetab, idet to af hans Fartøier, der paa een Dag afseilede fra Engeland, det ene fra Hartlepool, det andet fra Newcastle, i een Nat ere blevne paaseilede i Nordsøen, saa at begge Skipperne næsten samtidigen traf sammen i Norge. Skonnerten Peter & Wilhelm, ført af Capt. Helweg, blev nemlig Natten til den 27de Novbr. paaseilet af det finske Fregatskib Freden, og fant; Capitainen og Mandskabet frelste sig ombord paa Freden", som ved Sammenstødet blev saa ilde tilredt, at det maatte løbe ind til Svineer. Samme Nat, i samme Storm, paa samme Havplet, tilhørende samme Rheder, blev Jagten "Margrethe Wilhelmine, ført af Capitain Friis, paaseilet af en hollandsk Kuf, og maatte ligeledes tye ind til Norge og her traf begge Capitainerne sammen i Mandal, hvor Helweg aflagte sin Søeforklaring; her optog Friis den sjunkne Skonnerts Mandskab og ankom med samme til Odense.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Efter temmelige vaalidelige Udsagn skal der i det stærke Uveir forleden Nat være afbrændt i Østerhæsinge: Præstegaarden, Degneboligen, 4 Gaarde og 3. Huse. Rygtet siger, at Lynilden har forvoldet denne Jammer. (Over Odense lynede det meget stærkt samme Nat, og hiinsides Nakkebølle skal der ogsaa været seet en stærk Jldebrand.)(Hp. Av.) Det var øiensynligt, siger Hy Avis", at det Müllerske Selskab, Fredagen den 8de de, med Flid og Lyst havde indstuderet og med Held udført det gamle Stykke de onde Luner. Vel kan det ikke nægtes, at Dyveke", saaledes som det i Onsdags af Selskabet blev givet, ikke kunne tilfredsstille de Kjøbenhavnere, som i deres Tid have seet dette Stykke blive opført paa det kongelige Theater; men vi leve ikke i Kjøbenhavn, vi leve i Odense, vi gjøre ikke de dristige Fordringer til et reisende Provindsselskab, som vi gjøre til det kongl. Theaters Personale. En altfor streng Kritik vil vistnok her bibrage meere til at samme, end til at opmuntre de slumrende og de vakte gode Elementer i et saadant Selskab. Det er derfor med megen Uvillie at Redacteuren af ovennævnte Blad har seet sig nødsaget til i et følgeblad at optage et Jnserat, der ligesaameget udmærker sig ved en sjelden Hjerteløshed, som ved et utidigt Krav paa det, hvad der ikke her med Billighed kan fordres. "Gadeoptøier, have vi ikke i de sidste 7 Aar kjendt til og mindst havde vi ventet, at slige skulle foranlediges ved en Demonstration af nogle unge Videnskabsmænd, der staae under den saa bumane Universitetsdirections Res fort. (Vi forbigaae med Villie en Hofjunker og en agtet theologisk Candidat). Jndrykkeren har, som man vil see, underskrevet sig: ". Det er Skade, at fornuftige Menneskeer paa den Maade ville gjøre sig udødelige: der er andre hæderligere Veie til at naae Syvstjernen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Den 6te Decbr., om Aftenen Kl. 10 1/2, drog et stærkt Tordenveir over Staden Kiel, og vedvarede indtil Midnat. Under Samme slog Lynilden ned og tændte paa flere Steder i Omegnen, navnligen ramtes derved Fyrtaarnet og Loodsens Huus i Herrenbrock, ved Bülck, hvorved 2 af Mandens Børn, af 7 og 11 Aars Alder, bleve dræbte og hans Kone betydelig qvastet. Desforuden antændtes og afbrændte Kohuset og nogle Kornhesser paa Gaarden Scharstorff ved Preetz ligesom Lynene ogsaa skulle have tændt paa flere andre Steder i Nærheden af Kiel. Jstedetfor det afbrændte Fyrtaarns har man i de sidste Nætter vedligeholdt en "Tjæretønde-Jld, ved Bülck. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Det udbredte Rygte at Skipper Kløvborg, Kuffen "Alida" her af Thisted, skulle være forliist her i Fjorden, har Gud skee Lov ikke bekræftet sig, Fartøier, laae endnu igaar i god Behold tilligemed hele Mandskabet i Feggesund. J Stormen havde Kuffen rigtignok været paa Grund ved Liv-Brænding, men havde ingen videre Skade taget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Kjøbenhavns Havnepriser den 2den Decbr. 1843. Hvede, sjællandsk 5 2 Ls a 18 sk. Dito, lollandsk . 6 - - -s al Dito, holsteensk. 548sad 5 sk. Byg, 2 radet. 3 2-sas Dito, 6 radet . 3 - -sansk Havre. . . . . 2-sansk Ærter . . . . . 3 Psa 4 sk. Smør, fyensk Fd. 11 - s. - s. a 12 - - sk. Dito jydsk - - - - 8 - s a - - - 8 - sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Jndsendt. Da Budskabet lød, at vor hæderværdige Herredsfoged, Hr. Justitsraad de Fischer var bortvandret til sine Fædre, da vistes det tydeligen, ved den almindelige Deeltagelse samme hos enhver Retsindig og Fordomsfrie opvakte, hvor almeenagtet og elsket denne fortjenstfulde Embedsmand havde været, og hvad Herredet i ham have mistet. Navnlig føle vi undertegnede Sognefogder af Hassing Herred, der, formedelst det Forhold vi stode i til ham, havde Leilighed til at kjende hans ophøiede og ædle Karacteer, inderlig Trang til offentligen at bevidne vor billige Sorg over denne vor elskede Foresattes dødelige Bortgang; thi med Blidhed og Kjærlighed kom han os stedse imøde, og ved huld Nedladenhed var han altid rede med vise og faderlige Raad at veilede os i Opfyldelsen af vore Pligter; hvorfor han og fortjener, at vi under dyb Høiagtelse og inderlig Taknemmelighed reise ham et hæderligt og varigt Minde i vore Hjerter, Niels Pedersen. Jens Nielsen. Ole Chr. Nielsen. Lars Dybdahl. Christen Dybdahl. Jens Kobberøe. Paus Kjeldgaard. Kield Pedersen. Paul Morsing. Niels Pedersen Damsgaard. Niels Christian Lauritzen. Jens Chri Niels Frederiksen. Lars Clausen. stian Jensen. Niels Østergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Bekjendtgjørelse. Jordemoder=Bestillingen i dette Amts 22de District, Torslev, Østersvenstrup, Leerup og Tranum Sogne er vacant. Om denne Bestilling kan indgives Ansøgning til Amtet. Hjørring Amt, den 11te December 1843. Holsten. Dagen, den 29de November laae jeg ved Eskjær paa Salling, hvorved en pludselig paakommende Storm, tilligemed Strøm og Tangdrivt, opvæltede mit Anker, og mit Fartøi inddrev og stødte paa 4 Pæle, saa det, for noget Bjergningsmiddel kunde anvendes, pludselig brast i Stykker og sank, hvorved jeg mistede ikke alene dette; men og baade Penge, Klæder og Alt hvad jeg medførte og jeg og min Søn derved bragtes i yderste Livsfare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Kammerraad Grønbech, Herre til Eskjær viste sig i al mulig hjelpsom Flid, gav Folk til Opbrækning og Heste til Opkjørsel af hvad som reddedes af Vraget. Søren Ørgaard og Kone hos hvem vi kom iland, viste sig mod os som Sødskende: de tørre de og pleiede os uden mindste Betaling, da vi Jntet eiede at betale med.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Med ovennævnte forulykkede lille Fartøi har jeg ernæret min Familie paa 23de Aar. Ædle Menneskevenner, ræk mig Haanden, i denne min Elændighed, da jeg er omringet af en svagelig Familie og haabløs, uden Guds og goddædige Menneskers Hjelp. Hon den 9de December 1843. Jens Knudsen, Baadfører.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Mit i Kjeldstrup Bye, Hillerslev Sogn beliggende Huus, med fortrinlig Frugt=Have, Jorder og Tiender, Eng og Hede, samt Konge og Kirketiende af 4 bebyggede Parceller, agtes underhaanden bortsolgt. Om Kjøbet accorderes med Niels Chr. Thøgersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-14
Ankommen til Vreibergs Bogh. i Thisted, Prædikener, holdne for en Landsbymenighed, første Hefte 2 Mk. Lisco, det christelige Kirkeaar, 115 Heste 15 Mk. Bartholins Brev- og Formular=Lovbog, 13 Mk. 8 s. Haas almindelige Sundhedsregler, 4 Mk. Desuden et stort Udvalg af Billedbøger, passende til Jule- og Nytaarspresenter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-17
Ao. 1843. No. 151. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Søndagen den 17de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-17
Udlandet. Spanien. Endelig erfares da Aarsagen hvorfor den afsatte Conseilspræsident Hr. Olezaga skal være falden i Unaade, og i Sandhed, Aarsagen er ikke ubetydelig. J Senatet forelæste saaledes den ny Minister for de udenlandske Anliggender Don Brave følgende Erklæring fra H.M. Dronningen: "Om Aftenen den 28de f. M. indfandt Hr. Olazaga sig hos mig, og foreslog mig at undertegne et Dekret om de Cortes Opløsning. Jeg reiste mig og vendte mig mod Døren til venstre af mit Bureau; men Hr. Olazagailede foran mig og tillaasede Døren; han greb mig i Kjolen og nødte mig til at sætte mig ned, fattede derpaa min Haand og tvang mig til at undertegne; derpaa gik han, og jeg drog mig til dage til mit Gemak; men førend han gik, spurgte han mig, om jeg ville give ham mit Ord paa, ikke at sige til Nogen, hvad der var forefaldet: jeg svarede ham, at jeg ikke ville love dette." Denne Erklæring har Dronningen afgivet for Ministeren Brave, som Rigets første Notarius og for flere andre Notabiliteter, som alle have undertegnet Documentet. J Senatet frembragte Forelæsningen heraf stor Sensation, og da Hr. Olazaga viste sig i de Cortes Forsamlig, blev han fra den ene Side modtaget med Bifald, og fra den anden med Trudsler og Uvillie. Ja Tumulen steeg til den Grad, at Præsidenten i nogen Tid maatte suspendere Forsamlingen. Derpaa bleve Forhandlingerne igjen paabegyndte, og der blev taget den Beslutning, at Hr. Olazaga og de antare og Luzuriaga maatte 2 andre Ministre i vælges paa Ny, inden de kunne møde i Congressen. Derpaa forelæste Ministeren Dronningens Erklæring, som blev optaget med stort Bifald Hr. Olazagaa forkyndte en Jnterappellation til Regjeringen for at opklare ved hvilke Midler det nærværende Ministerium havde bevirket det Andets Fald. Der forsikkres at de afgaaede Ministre, kun ere gaaet af for at vise Publicum, at de havde overtaget det solidariske Ansvar for den Act, som Olazaga havde forlangt af Dronningen og som de ville paastaae Dronningen havde erklæret at have frivillig undertegnet. At Hr. Olazaga har villet udøve materiel Magt mod Dronningen, troe de Pariser Blade ikke, hvad Rygtet om hans Arrestering angaaer, saa er det opstaaet derved, at da han den 30te om Morgenen viste sig i Palladset blev han tilbageviist af Hellebardisterne i Forsalen; han beraable sig da paa sin Forrettighed, som Ridder af det gyldne Skind, til enhver Tid at have Adgang til Dronningen, men Hellebardisterne vedbleve at vægge sig for at lade ham komme ind; endelig blev Striden saa hæftig, at Hellebardisterne maatte bruge Magt, for at faae den i høieste Grad opbragte Minister trængt ud. Kort sagt Hr. Olazaga kom meget hurtigt, saavel ud af Palladset, som ud af Ministeriet, og nu har han anlagt Sag mod Bladet "Heraldo, der har beskyldt ham for Majestæts Forbrydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-17
Frankerig. Naar Gazette de Francelfortæller fra London, at der i denne Hoordstad, vrimlede saaledes af Franskmænd, som vare ankomne der for Hertugen af Bordeaur's Skyld, at det ikke var Plads for dem i Anbergerne – saa kan man ikke andet end smille deraf, nei, havde det været i Gortz kunde det ladet sig høre! Man forsikkrer at paa Nytaarsdag, skal der ved Hertugen af Nemours Jndflydelse, bevilges en almindelig Amnestie, for alle politiske Fangne, hvoraf dog kun de gjøres deelagtige i denne Gunst, der skriftlig ansøge Kongen derom. Prinds Ludvig Napoleons Benaadigelse, er derimod udsat, da Prindsen vægrer sig for at ansøge Kongen derom, og vil ikke give den utrykkelige Forpligtel i fra sig, at begive sig til Amerika og aldrig igjen afvende tilbage til Europa. - Fra Tunis var den ikke vigtige Efterretning indløbet, at Deyen var bleven indviklet i en alvorlig Tvistighed med Østerrig. Den østerrigske Contraadmiral Bandeira havde nemlig med en Fregat overbragt et storherreligt Firman, der tilstaaer den østerrigske Handel store Fordeele i Tunis men Deyen har væggret sig for at opfylde dette Fir man, da Østerrig aldrig har villet anerkjende hans Herredømme. Admiral Bandeira har nu sendt et Dampskib til Venedig, for at indhente ny Jnstruxioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1843-12-17
Paketbaaden "Polyphemus" var den 2den Decbr. ankommen til Marseille fra Bombay, og bringer den Efterretning, at Lahores Occupation var besluttet af Engelænderne, og Tropperne forsamlede sig allerede paa Grændsen, og de ville have faa Venskabeligheder, at overvinde, da et Barn paa 6 Aar sidder paa Thronen, de engelske Besiddelser vil med Kongeriget Lahore blive forøget med 6200 Qvadratmile, 7 Millioner Jndvaanere og 12 Millioner aarlige Jndkomfler, Fra China skrives, at den engelske Colonic Hong-Kong vil ikke rigtig trives, og de europæiske Tropper lide af videmiske Febre, saaledes havde et Regiment i Juni og Juli mistet 2 Officerer og 44 Mand.