JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-05-29
Den 21de Mai, Kl. 10 Aften, har Fæstningscommandanten decreteret, at Borgerskabet og Turnercompagnierne strax skulde aflevere deres Geværer i Hospitalscassernen til den preuss. Oberstlieut. Heusler, og Borgergarden er opløst. Commandantens Decret indeholder flere strenge Bestemmelser.
Viborger Samler, 1848-05-29
Frankerig. Fra Paris meldes under 22de Mai, at Gaarsdagen, paa hvilken Festen - den store Nationalfest for Folkets Enighed og Frihed – feiredes paa Marsmarken, er løben rolig af. - Et indstændigt Forslag fra Ministeren Trelart om en Credit af 3 Mill. Fres, for Nationalværkstæderne er antaget saaledes, at Nationalforsamlingen strax bevilgede 1 Mill.; om de andre skulde gjøres Jndberetning.
Viborger Samler, 1848-05-29
J Lyon er det uroligt.
Viborger Samler, 1848-05-29
Den 23de skulle Jnterpellationerne angaaende Polen atter finde Sted i Nationalforsamlingen. Regjeringsbladene meddele Extracter af Depescher fra franske Diplomater, og ifølge disse skal det være at befrygte, at, naar Preussen vilde indrømme Polakkerne i Posen mere end det allerede Tilstaaede, turde Bønderne i Posen anrette et Blodbad paa Godseierne, saaledes som i Galizien; at den polske Nationalitet turde ved et eneste vel udført Slag (Hieb) gaae tilgrunde, at en Krig fra Frankerigs Side imod Tydskland turde befordre en tydskerussisk Alliance; at Polakkerne vare altfor meget sysselsatte med at ødelægge hverandre indbyrdes, til at kunne være en Støtte for Frankerig. Den 22de Mai udbrød en Arbeider-Emente i Lille. Efter flere Timers Kamp, dæmpedes den ved Anvendelse af Magt.
Viborger Samler, 1848-05-29
Jndenlandske Efterretninger. Allerunderdanigst Beretning til Hs. Majestæt Kongen fra Minister Lehmann, som Regjeringscommissair for Nørrejylland:
Viborger Samler, 1848-05-29
Hs. Maj. Kongen agter i Eftermiddag (den 27de) at begive sig til Frederiksborg Slot. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1848-05-29
Den russiske Storfyrste Constantin er endelig den 22de ankommen til Stockholm og ventes paa Mandag (idag) til Kjøbenhavn tilligemed Generalgouverneuren i Finland, Fyrst Menschikoff. Samtidig ventes ogsaa Kong Oscars anden Søn Prinds Gustaf. De unge Fyrsters Ankomst under de nærværende Forhold er en Demonstration til vor Fordeel af de Magter, de repræsentere. Den Stemning, hvormed det danske Folk vil see dem i sin Midte, vil naturligviis svare hertil. (Fdrl.) Fregatten "Pallas, om Bord paa hvilken Hs. K. H. Storfyrst Constantin den 22de de, ankom til Stockholm, var ledsaget af Dampskibene Hrabi og Ottowarchin.
Viborger Samler, 1848-05-29
Det kongelige svenske Dampskib "Gylfe modtog Storfyrsten ved Warholm og havde den i Sverrig værende russiske Legation om Bord tilligemed Commandeur Hjelm og Kongens Adjutant, Capitain Thulstrup, der ere commanderede til at fungere hos Hs. Keiserl. Høihed under Opholdet i Stockholm. Hertugen af Uppland begav sig, ledsaget af sin Hofstat, i en kgl. Slup ombord i det russiske Dampskib, for at hilse paa Storfyrsten, der under Salut fra Batterierne paa Skepsholmen begav sig i Sluppen, der heisede russisk Flag og lagde til ved Qvaien, midt foran det kongl. Slot. Her modtoges Hs. Keiserl. Høihed af flere høiere Embedsmænd og ledsagedes derpaa ind i Slottet, hvor han øverst paa Trappen modtoges af Hs. Majestæt Kongen, ledsaget af D. D. K. K. H. H. Kronprindsen og Hertugen af Dalerne, der fulgte ham til D. D. M. M. Dronningen og Enkedronningen. Kronprindsen og Hertugerne ledsagede derpaa den høie Gjest til de for ham bestemte Værelser i Slottet. En stor Mængde af Hovedstadens Jndvaanere havde, lokket af det smukke Veir, samlet sig paa Skibsbroen, for at see Hs. Keiserl. Høihed gaae i Land, og, da dette var skeet, vare Strandbredderne bedækkede med en utallig Folkemasse. Om Aftenen indtog H. Keiserl. Høihed en Souper hos Deres Majestæter. J Storfyrstens Følge befinde sig Obersterne Mofet og Loutkoffski, Statsraad Haurowitsch, Capit. Baron Fredrichs og Capt. Baron Krudener. (Berl. Tid.)¬
Viborger Samler, 1848-05-29
J Øresundsposten, hedder det fra Stockholm: Angaaende de formodede engelske Subsidier beretter man nu Følgende: Søndagen den 30te April ankom en ung Hr. Tottie som Coureer fra London og hans Ærinde var af saa stor Vigtighed, at hans Ankomst signaliseredes ved Telegraphen. Statsraadet var saaledes allerede samlet ved hans Ankomst. Den ankomne, som man paastaaer, ingenlunde uventede Coureer fra England troes at have medført Løfte om betydelige Subsidier i Tilfælde af at den svenske Armee paa det Hurtigste kom de tappre Danske til Understøttelse. Hr. L. Westerberg fra Wernamo, hedder det i Göthb. Hals, oc Sjöf. Tidn.", er ankommen til Danmark. Han vil indtræde i den danske Hær som menig Rytter, skaffer sig selv Vaaben og holder sig med Alt i 3 Maaneder. Han skal have samlet nogle og halvtredsindstyve andre Frivillige, der i næste Uge møde i Kjøbenhavn. J Marinens Tjeneste er, ifølge Bibliothek for Læger, indtil den 20de April følgende Læger udcommanderede: Paa Batteriet Trekroner, Overlægge P. P. Tofft, Cand. L. Philip; med Fregatten "Gesion: Cand. W. Rosen, C. Silverberg og C. Richter; med Fregatten "Thetis", Cand. C. Morville, C. D. Withusen og N. T. Wolters; med Fregatten Havfruen", Cand. H. A. A. Silverberg, C. W. Gottschalch og H. P. B. Satterup; med Corvetten Najaden", Cand. M. Gjørling og S. Engelsted; med Corvetten "Galathea": Cand. M. Saxtorph og P. Hansen; med Corvetten Flora": Cand. A. L. Bech og J. F. T. Lindorf, med Briggen "St. Croix, Cand. J.J. Vahl; med Briggen "St. Thomas, Cand. C. Müffelmann, med Briggen "Mercurius", Cand. F. S. E. Gade; med Dampskibet "Geiser: Cand. P. L. Panum; med Dampskibet "Hekla: Cand. J. P. Aabye. Dampskibet Valdemar er nu ved den i Torsdags paa Børsen af Giverne afholdte Generalforsamling fuldstændig blevet stillet til Regjeringens Disposition. Ved samme Leilighed kom Spørgsmaalet om ved Hjælp af to Dampskibe at etablere en directe Dampskibsforbindelse mellem London og Kbhvn, paa Bane, hvortil der foresloges at lade udgaae en Actieindbydelse. (Flopst.)
Viborger Samler, 1848-05-29
Det armerede Dampskib "Waldemar", commanderet af Capt. L. C. Paulsen, afgik nordpaa den 25de Mai, Kl. 9 1/2 Aften. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1848-05-29
Hertugen af Augustenborg, der med Familie vil tilbringe Sommeren i Nienstadten, er den 20de Mai fra Berlin ankommen til Hamborg. Jstedetfor den forventede Opløsningsordre skulle de hamborgske Friskarer samme Dag have erholdt Befaling at begive sig til Kiel. Dagen før blev der holdt en høitidelig Parade over det hamborgske Forbundscontingent, hvoraf 2 Compagnier i Mandags skulde marschere til Krigsskuepladsen. Det skandinaviske Selskab er i dets Forsamlingslocale i Løverdags (den 20de) bleven molesteret af flere til Pøbelen hørende Jndivider, der flygtede ved Vagternes Ankomst; dog ere nogle af dem fængslede og Politiet anstiller en streng Undersøgelse. – Han. Zeit." beretter, at Kongen har befalet at mobilisere endnu 5 hanov. Batailloner. – Lübecks Forbundscontingent meentes ifølge Gen. Wrangels Ordre den 24de at skulle tiltræde Marschen til Armeen i Slesvig; hertil var den 18de indtruffen Jægere fra Lauenborg. Den 16de have 4 Kanonbaade sluttet sig til "Galathea, som blokerer Kieler Fjord og den slesvigske Kanal. – Den nye Politimester i Apenrade, Henrici fra Augustenborg, menes at have faaet en meget vanskelig Post, da Stemningen blandt "Land-, Tømmer- og Fiskerfolket endnu stedse er uhyggelig. J Nærheden af Apenrade har en Øvrighedsperson ikke vovet at publicere den provisoriske Regjerings Befalinger af Frygt for de Dansksindede. Det er ikke den provisoriske, men den saakaldte slesvig holsteenske Regjering der har forlagt sit Sæde til Slesvig. – J Kolding ere den 17de to Huse brændte (i det ene var den preussiske Krigskasse, i det andet boede General Møllendorf); Jldens Opkomst tilskrives Uforsigtighed. (Hamb. Bl.)
Viborger Samler, 1848-05-29
Amtsforvalteren i Gottorp Amt R. Boldt og Herredsfogden i Tøndern og Høiers Fogderi Justitsraad Droseere af den provisoriske Regjering entledigede fra deres Embeder. Politimester Krohn i Kiel er bleven Politimester, i Flensborg, Kontoirchef Krohn Politimester i Kiel, og Herredsfoged Jensen i Neumünster Amtsforvalter i Gottorp Amt. Endvidere er Regjeringsauscultant Ahlefeldt, bleven Politimester i Staden Slesvig i Baron Eggers Sted Fra Altona meldes under 24de Mai, at med det sidste Banetog ere ankomne 40 danske Fanger, Officierer, og Menige; de skulle ombord paa 2 dertil leiede store Koffardiskibe. Efterhaanden ventes henved 300 andre Fanger. Udbrudet af Typhus paa Dronning Marie stadfæstes ikke. Fra Hamborg hedder det som Rygte, at de danske i Rendsborg stationerede Krigsfanger skulle transporteres til Stade.
Viborger Samler, 1848-05-29
Ved at omtale den svensk norske Hjælp siger Kieler Correspondenzblatt", Sagerne blive nu alvorlige. Det kan nu ikke meere hjælpe at fordølge, at vor Krig egentlig først begynder. Vi have vel een mægtig Allieret, det er den danske Pengenød (!); men ogsaa den kan let afhjælpes fra Ruslands Side. Den Tid kan meget snart komme, da Slesvig=Holsteen væsentlig vil være anviist til sine egne Kræfter. Gud give vort Folk den Aand, og vor Regjering den Virkekraft, at en saadan Tid ikke finder os uforberedt, og at vi ikke have alvorlig Grund til Klage derover, at Overcommanden og Krigsministeriet er forenet i een Person, at vor hele Hær kun er bragt paa Fredsfod og at der ikke er truffen Anstalt til at opdrage os unge Officierer.
Viborger Samler, 1848-05-29
J en Skrivelse fra Slesvig af 21de Mai hedder det, at Erobringen af Als vilde fordre ualmindelig store Offre, være Øen til stor Skade og at den erobret kun kunde forsvares ved uhyre store Kraftanstrængelser, hvorved derdog ikke vilde vindes Noget med Hensyn til Stridens endelige Afgjørelse.
Viborger Samler, 1848-05-29
Fra Kiel skrives under 24de Mai, "at det synes som om den provisoriske Regjering ikke tænker paa nogen hurtig Fred, da den, som det hedder, vil udstede et Opraabtil Folket om en almindelig Bevæbning og Krigstjeneste imod de Danske. Da Forbittrelsen imod disse daglig stiger, saa kan en saadan Forholdsregel have gode Følger, nemlig nærmest den, at Slesvig=Holsten vil blive stærkt nok til at angribe de danske Øer, naar den preussiske Hær og Forbundshæren ikke tør operere imod dem. Rygterne ere almindelige om de Danskes eventuelle Besøg til Kiel (imellem Kiel og Eckernførde skulle de lande med 9000 Mand). Maaskee ville ogsaa - hvilket synes troværdigere, nogle russiske Krigskibe hjemsøge Kiel... Det er tilvisse meget behageligt for de Danske, at de tydske Diplomater godmodig?) indlade sig paa Underhandlinger, for at de Danske saaledes nu i god Ro kunne samle en Hær, og, naar de Svenske assistere eller i det mindste besætte Fyen, at forsøge et saa meget mere eftertrykkeligt Angreb. Havde de tydske Diplomater udviist en saadan Consequents og Hensynsløshed som de danske Ministre, havde hine virket som Napoleon og hans Feltherrer, havde Als været rømmet af de Danske, vilde Jylland, og Fyen have været besatte, vilde man kunne dictere Danmark Freden. Vel tyde nogle Forholdsregler paa en forestaaende Kamp, men det til den nordlige Egn bestemte svære Skyts har i Apenrade faaet Ordre til at vende omDen commanderende preussiske General skal ved Modtagelsen af Ordren om at forlade Jylland være bleven meget ærgerlig, navnlig i Henseende til den befalede Brandskat af 2 Mill. Species, som han nu ingen Frist fik til at inddrive. Vi drage nu bort som Narre udbrød hanDa de i Fredericia værende Preussere i Torsdags Middag Kl. 1 rykkede ud af denne Fæstning, medtoge de paa en Vogn en Jolle eller Baad, som i Affairen ved Fredericia var kommen løs fra en af vore Kanonbaade og, efterat være dreven ind paa Kysten, var bleven slæbt iland af dem. Den skal som et mærkværdigt Seirstegn og en Begyndelse til den store tydske Flaade bringes til Berlin. Saasnart de preussiske Tropper forlode Fredericia, heisede Fæstningens danske Commandant, Oberst v. Kragh. Dannebrogen paa Castellet, paa samme Sted, hvor den af den bortilende Fiende medtagne frankforter (Danne.) Fane havde været plantet.
Viborger Samler, 1848-05-29
Horsens, den 27de Mai. J Landsbyen Kolby paa Samsø opstod i Tirsdags en svær Jldebrand, som desværre kun levnede lidt af Byen. Omtrent 60 Huse og 16 Gaarde lagdes i Aske. Jlden opkom hos en Skrædderenke, der havde den skrækkelige Skjæbne at indebrænde; men paa hvad Maade Jlden opkom, vides ikke. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1848-05-29
Viborg, den 29de Mai. Med Dagsposten fulgte følgende Løbeseddel, dat. Kolding Postcontoir den 28de Mai. "Fjendtlige Patrouiller streife endnu ganske tæt indtil Byen, dog uden at komme paa denne Side Kongeaaen. Ligeledes ligger der fjendtlige Tropper paa hiin Side Kongeaaen, tæt ind til Grændsetoldstedet Foldingbroe.
Viborger Samler, 1848-05-29
Opbud. Kjøbmand Lazarus i Aarhuus. Os det var da General Brangel, Han blev lidt bister i Hu Os det var da General Brangel, Han blev lidt bister i Hu Han to Gange to Millioner Vil have af Jyderne nu. At ja, min bedste Hr. Wrangel! Deraf kan vi godt komme ud Hist oppe paa Jyllands Hede. Der ligge de svøbt i en Klud. Umag Dem, bedste Hr. Wrangel! Og gjør en Sviptour derop, Frygt ei, at Nogen forinden Uhøflig skal sige Den stop Men blot forsigtig, Hr. Wrangel. Det er sig i Grunden ei Spas; Thi der er en Rottefælde. Da Krogen er bansat hvas.
Viborger Samler, 1848-05-29
AVERTISSEMENTS. At det ifølge Kongelig Resolution af 12te August 1847 til den 18de Juni hvert Aar berammede Marked ved Silkeborg, over Heste, Qvæg m.v. ikke iaar afholdes paa denne Dag, der er en Søndag, bekjendtgjøres herved. Hvilken anden Dag, Markedet kan afholdes paa, skal nærmere blive bekjendtgjort. Skanderborg Amthuus, den 26de Mai 1848. Dahl. En sort Silke=Paraplui staaer forglemt i Domkirken. A. Friis. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-05-30
Snsto-Tidende. Viver Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 30 Mai 1818. Nr. 92. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-05-30
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 20de Mai. Parlementsforhandlingerne ere uinteressante. - "Børsenhalles Londoner-Correspondent skriver: "J Canalen samler sig en anseelig engelsk Flaade. Admiral Charles Napier er den 18de ankommen fra Cork til Spithead med St. Vincent, paa 120 Kanoner, og "Prince Regent paa 90 Do. "Powerfull, er i Spithead, og 7 andre Linieskibe ventes sammesteds. Den directe Post fra London af 20de og 22de Mai vare den 25de Mai ikke ankomne til Hamborg. Efterretningerne ere over Ostende. Consols, contant og paa Regning, 84 3/4 pCt.
Viborger Samler, 1848-05-30
Paketskibet "Swift er ankommet fra Brasilien til Falmouth med 35,000 Lstl. i Contanter, Dampskibet "Avon er fra Vestindien ligeledes ankommet til Falmouth med 300,000 Dollars.
Viborger Samler, 1848-05-30
Jtalien. Til Paris ankom den 22de Mai en telegraphisk Depesche med Efterretningen om Udbrudet af et Oprør i Neapel i republicansk Retning. Det dæmpedes ved Hielp af Nationalgarden. Der gaves mang Døde og Saarede.
Viborger Samler, 1848-05-30
Frankerig. Den franske charge d'affaires i Berlin har til forskjellige Tider tilstillet det franske Udenrigsministerium følgende Meddelelser angaaende Tydsklands Stilling til Polakkerne, saaledes: Under 20de Marts, at de preussiske Statsmænd, ere beredte til at renoncere paa Posen, da denne Provinds koster mere end den indbringer.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 21de Marts, at Folkepartiet vil Gjenoprettelsen af et uafhængigt Polen; at der hersker en almindelig Begeistring for Polen.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 23de Marts, at Polakkerne atter bære deres Nationalcocarde; de ønske ikke, at det polske Democratistrax skal seire; de ønske derimod, at Preussen skal yde dem Understøttelse for at gjenoprette Polen. En Deputation fra Posen forlanger Polens Gjenoprettelse med Kongen af Preussen som Konge.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 24de Marts, Kongen har svaret Deputationen, at han for ingen Priis vil antage Polens Krone, ligesaa lidt som han uden Provocation vil erklære Rusland Krig. Oprettelsen af Friskarer derimod vil han ikke modsætte sig; men Gjennemmarsch af bevæbnede Hobe vil hverken Tydskland eller Preussen nogensinde tillade.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 29de Marts: Det preuss. og endog det polske Krigsparti vil ikke forlange Frankrigs Hielp tillands, er heller modtage den; i det høieste ønsker Polen en Cooperation af Frankrigs Flaade ved de russisk-østersøiske Kyster. Fyrst Cartorisky har erklæret, at Frankrig var villigt hertil. Den gode Forstaaelse imellem Tydskerne og Polakkerne var kun af kort Varighed. Vel ville de tydske Liberale bidrage til Polens Gjenoprettelse, men det tydske Folk føler en uovervindelig Ækelhed for det saakaldte polske Barbari.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 3die April: J Posen udøves de meest raae Voldsomheder imod den tydske Befolkning. En Kamp synes uundgaaelig.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 4de April: Polakkerne styrte Sagerne i et frygteligt Chaos: Tydskerne have opbrændt den polske Fane og arresteret Hovedmændene for Urolighederne i de slaviske Districter. Bønderne revoltere imod deres Herrer, der enten slagtes som Qvæg eller forjages; de modsætte sig den polske Statshuusholdning, som de ansee for en Tilbagevenden til Feudalvæsenet. Cartoriskys Jndflydelse er forbi; Polakkernes Grusomheder have for stedse tilintetgjort Tydskernes Sympathie for dem.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 8de April: De polske Bønder ønske Polens Gjenoprettelse som Stat. De haane den polske Cocarde, de mere indsigtsfulde Polakker ville kun Polens Gjenoprettelse ad Underhandlingernes Vei. Jndrømmede Preussen mere end hvad det har indrømmet, saa vilde Bønderne i Posen anrette iblandt Adelsmændene et Blodbad, som i Galizien.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 14de April: Den tydske Befolkning gaaer angrebsviis frem imod den polske Organisation. Efter Krigen imellem Racerne vil følge Kastekrigen og efter denne en Krig, som Alle føre imod Alle, og omsider vil et eneste Slag kunne tilintetgjøre den polske Nationalitet. Under 15de April: Polakkerne afsende den ene Deputation efter den anden for at kunne beholde den preussiske Organisation. Deri ere de polske Emissairer Skyld; uafladelig arbeide de paa at stifte demagogiske Klubber, paa at ophidse Arbeiderne, paa at styrte Regjeringen. De prale af at have bevirket Saadant i Paris; de udbrede sig i hadske Declamationer imod den franske Regjering.
Viborger Samler, 1848-05-30
De polske Bønder i det russiske Polen gjøre fælleds Sag med Russerne.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 21de April: Berlinerne betragte det polske Folks Jnteresser som uforenelige med deres egne. En Krig fra Frankerigs Side imod Tydskland til Fordeel for Polen vilde fremme den russiske Alliance.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 23de April: Ministeriet har forbudet Emigranterne at komme til Polen. Jeg har forgjeves reclameret derimod.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 27de April: De i Posen fødte Emigranter tør vende tilbage. Tydskerne ere overbeviste om, at Po sens Gjenoprettelse vil bringe dem i en dobbelt Jld mellem Frankerig paa den ene, og Rusland paa den anden Side. De slaviske Stammer ere udygtige til at organisere noget Varigt. Polakkerne ere kun at betragte som et Element til Desorganisation i Frankerigs Tjeneste.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 1ste Mai; Skildring af den i Berlin herskende Forbittrelse imod Polen. Polakkerne selv ere meget formeget sysselsatte med at ødelægge hverandre indbyrdes til at de kunne være Tydskerne til nogen Nytte.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 3die Mai. Jeg er forvisset om, at Provocation til Kampen ene og alene er udgaaet fra Polakkerne, at deres desorganiserede Bander Jntet formaae imod de tydske Tropper, at Ophavsmændene til Krigen ville, ved at compromittere Frankerigs Navn, indvikle Frankerig imod dets Villie i en Krig.
Viborger Samler, 1848-05-30
Under 4de Mai. Efter Revolutionen i Berlin syntes det, at den polske Sag havde seiret, saavidt nemlig det kom an paa Tydskland. Ærligt vilde det gjenoprette Polen som et Bulværk imod Rusland, uden at tænke paaden polske Nationalcharacteer og paa Slavernes Antipathie. Under 9de Mai. De heftigste Polakker, og iblandt disse Grev Ostrowsky, indrømme, at ved det første Signal til Fjendtligheder ville Bønderne myrde Adelsmændene, og kaste sig i Armene paa Rusland.
Viborger Samler, 1848-05-30
Den Louis Blanc indrømmede Tilladelse til at tale med de politiske Fanger i Vincennes er efter Generalprocurator Landrins Forlangende tagen tilbage.
Viborger Samler, 1848-05-30
Donaufyrstendømmene. Fra Galatz meldes under 11te Mai. J politisk Henseende er Alt roligt her.
Viborger Samler, 1848-05-30
Nogle Stridigheder imellem Boyarerne og Hospodaren ere udjævnede; de havde intet at betyde. Derimod udbreder den Efterretning sig meere og mere, at Russerne ville rykke ind i Moldau og Wallachiet for at besætte disse Fyrstendommer. Factisk er det, at de omtrent 4 Mile herfra have slaaet en Bro over Pruth, og at hele Grændsen i Galatz's Nærhed er besat af dem. Jgaar (den 10de Mai) skrev man fra Odessa, at 16000 Mand, bestemte til Moldau, vare udmarscherede fra denne Stad. Komme Russerne som Venner, ville vore Anliggender vinde; som Fjender derimod bringe de Ulykker med sig. - J Galatz og Fæstningen Braila er Cholera udbrudt. Tilfældene ere forskjellige; Nogle døde efter 2 a 4 Timers Forløb; Andre inden 3 a 4 Dage. Flere bleve helbredede. Endnu har denne Sygdom en mild Characteer; c. 100 Sygdomstilfælde om Døgnet med 3 a 4 dødelige Tilfælde. Hidtil ere kun de lavere Klasser angrebne.
Viborger Samler, 1848-05-30
Man har - hedder det i Brev fra Stockholm – disputeret om, hvorvidt Sverrig har garanteret Slesvigs Forening med Danmark eller ikke. Dette har foranlediget en historisk Undersøgelse derom. Vi have gjennemgaaet alle Fredsslutninger og Tractater siden 1720, og Resultatet er, at Sverrig i Tractaten af 1734 har garanteret den danske Krones Souverainetet over Slesvig, saa at det ikke blot er berettiget men ogsaa forpligtet til at jage Tydskerne ud, ikke blot af Jylland, men ogsaa af dette Land. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1848-05-30
Admiralitetsretten, der i 1ste Jnstants har at paakiende de Sager, der opstaae i Anledning af de skeete Opbringelser af fjendtlige Magters Skibe, begyndte i Løverdags sine Functioner. Forhandlingerne skee for aabne Døre. Kammerherre Krogh, som toges tilfange af Capt. Milsted, ankom i Fredags til Kbhvn. Da han transporteredes til sit Bestemmelsested, ledsagedes han af et (Aftenbl.) meget stort Publicum. Hvor vaklende Oprørsanskuelserne ere endnu i selve Hertugdømmerne sees deraf, at nogle Altonaere have gjort Oprør imod en af deres Præster, som vedblev at bede for Frederik den Syvende, og truet ham til at bede forden provisoriske Regjering, og det uagtet denne endnu stadig fungerer i Kongens Navn og paa hans Vegne. Jdet Altonaerne afsætte deres Hertug paa egen Haand, gjøre de altsaa Oprør imod den provisoriske Regjering, hvilket den neppe kan lade ustraffet. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1848-05-30
Underlægerne Winsløw og Fibiger ere blevne udvexlede mod de fjendtlige Læger Hübner og Lüders.
Viborger Samler, 1848-05-30
Fuldstændig juridisk Examen. Tirsdagen den 23de Mai. P. L. Behrend Laud.; A. C. Schmidt Haud illand. Onsdagen den 24de Mai. C. F. Høegh Guldberg og J. W. C. A. Reick Haud illand. Torsdagen den 25de Mai. H. A. V. Knudsen Haud illand. 1 forlod Examen. Fredagen den 26de Mai. Georg Frederik Bentzen og Christian Moll Wengel Haud illand.
Viborger Samler, 1848-05-30
Svendborg, den 27de Mai. Ved Avisens Slutning passerede Sundet vesterpaa fire Dampskibe med endeel Transportfartøier paa Slæbetoug, alle med danske Tropper ombord, der idag vare indskibede i Korsøer for at (Svb. Av.) afgaae til Als.