JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
J indeværende Maaned agter Skuespiller Foersom, med allernaadigst Tilladelse, at give sit andet Deklamatorium. Et Beviis paa, hvad enkelt Mands Virksomhed, forenet med Fornuft og Mod, kan udrette, er den brave og virksomme Kapitain Rosenkilde i Roeskilde, der i Aaret 1801. frivilligen paatog sig at tjene Fædrelandet paa Prøvestenen, og ved Krigens Udbrud i Aaret 1807, da han formedelst Sygdom ikke følte sig stærk nok til at træde i Hs. Majestæts Tjeneste, efter at have liidt et betydeligt Tab ved Kjøbenhavns Bombardement, og forrige Efteraar mistet 2 Fartøier, dog endnu søgde at gavne sit Fædreland. Han er nemlig, trods vore uforsonlige Fjenders Aarvaagenhed, seilet 12 Gange imellem Aalborg og Sielland, fra April til November Maaned, og har i den Tid indbragt paa egen Regning og Risico der i Landet: 400 Tønder salt Sild, 3000 Stkr. Norsk Bord, 16 Skpd. Ost, 4 Tdr. Smør, 16 Læs Træskoe, samt Røgtobak, Flasker, Dynevaar &c. Kbhvnske Blade indeholde følgende fra Helgolland af 26 Oct. Paa Georg den Tredies Jubilæumsdag begav Garnisonen, og Kjøbmændene (Kommerce-Kommitteen) sig i Procession. til Kirken, for at overvære Gudstjenesten, der holdtes af en Engelsk Præst. Om Eftermiddagen fyrede Landbatteriet en Kongel. Salve, og Krigskibene paa Rheden saavelsom Paquetbaaden flagede. Ved denne Leilighed overgave Kjøbmændene Gouvernøren, Oberstlieutenant Hamilton, et Sølv service af 503 Guineers Værdie, med en Adresse, hvori de bevidnede deres Taknemmelighed for den almindelig yndede Gouvernørs Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Formedelst de overordentlige høie Priser paa Byg, Humle, Hestesoder o. s. v., ere fra den 11 Decbr. Øl=Priserne paa Bryghuset ved Langebroe forhøiede saaledes: 18 Rdlrs. Øllet til 24 Rd. Td., 10 Rdlrs. til 14 Rd., 7 Rdlrs. til 100 Rd.; 5 Rdlrs. til 7 Rd.; 19 Marks Øllet til 4 Rd. Godt Øllet hos Bryggerne forhøies fra 30 Mk. til 38 Mk., Huusholdningsøllet fra 20 Mk. til 24 Mk., og Skillingsallet fra 12 til 13 Mk., foruden de sædvanlige Dragerpenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Fredagen den 8 December forelæste Hr. de la Condraye, i det Danske Videnskabers Selskab, almindelige Betragtninger og Maaden at bryde den fjendtlige Linie i et SøeSlag, geleidede af taktiske og historiske bemærkninger angaaende Søeslaget ved Trafalgar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Privat Efterretninger fra Holland melde, at den Franske Admiral Missiessi nylig har taget Flaaden paa Schelden i Øiesyn, og ligeledes indfundet sig paa de tvende Orlogsskibe, der ere besatte af Danske Officerer og Søefolk. Da Skibenes Kommandører forestilte ham deres underhavende Officerer, bemærkede han med Fornøielse deres ungdomme, lige raske Udseende og den Anstand, hvormed ædel Selvbevisthed pryder enhver Dansk Søekriger; spurgte dem hvor længe de havde tjent og sagde Enhver især noget Forbindtligt. Mandskabet bevidnede han sin Tilfredshed i de meest smigrende Udtryk, og opmuntrede det til, at opfyld sine Pligter fremdeles med samme Nidkjerhed som hidindtil Alle ønske intet mere, end snart at hevne den Troeløshed, som Brittisk Udaad har forøver mod deres Fædreland, de haabe, at den forestaaende Expedition mod Walcheren, ved hvilken de efter egen Ansøgning skulle bruges, vil give dem Leilighed dertil, og intet vilde smerte dem mere, end at Engellænderne, ved at trække sig tilbage i Tide efter gamme Sædvane, skulde tilintetgjøre deres ivrigste Ønske, hvis Opfyldelse sikkert vilde krone den Danske Søemagt med nye og vel fortjent Hæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Hr. Thomas Sødrings Sennepsfabrik i Aalborg er nu i fuld Gang, og sælger af forrige Aars Afgrøde i og uden Glas. Til Kjøbere, der tage Mængder og betale strax gives 4 Procent Rabat. Vor store Trang til Glasfabrikker sees endog af denne Mands Tillysning efter brugte Sennepsglas. Vore Kjøbenhavnske Vellugtvands=Fabrikker og flere føre samme Klage. Almindelige Flasker ere ogsaa stegne til en skammelig Priis. Høilig maatte man ønske, at Hr. Jr. gens maatte snart faae sit Glasfabrikanlæg ved Kjøgi Stand, og høste gode Frugter deraf. Men ogsaa vore Danske Provindser trænge til slige Anlæg, og det synes at Priserne maatte drive dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Odense Bye=Nyt. Den 13 Decbr. Døbt: Overlærer Trøiels Datter, Johanne Magdalene Vilhelmine Christine; Fadd. Madam Trojel, Jfr. L. Trojel, Rector Heiberg, Farver Kellinghuusen, Kjøbmand From, Kopiist, og Kandidat Trojel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Avertissements. Subskribentsamlingens langsomme Gang har hidtil hindret mig fra at begynde Udgivelsen af de anmeldte Fortællinger, for Børn, men da jeg nu har faaet et saa tilstrækkeligt AntaSubskribentere samlet, at jeg seer mig betrygget for Tab, saa lover jeg at fremkomme med det første Hefte i Begyndelsen af Januar. De Planer, som endnu ere i Omløb, ønskes tilbagesendte det snareste mueligt, for derefter at kunne bestemme Oplagets Størrelse. Grønlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
12 Skjepper Hampefrøe kan bekommes tilkjøbs hos Underskrevne enten samlet eller i smaae Qvantiteter, ligesom de Lysthavende forlange det. Marienroe ved Elvedgaard den 18 December 1809. Maar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Hvor en 2 a 3 Pladser er at bekomme i en Loge, gives Anviisning fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Skipper Niels Jørgensen afgik fra Kiøbenhavn i Onsdags den 29 Novbr. Ved sin Hjemkomsthertil skal han strax ludtage Ladning, og afgaae til Kjøbenhavn igjen. De som ønske Fragtgods med ham, ville uden Ophold tilkiendt give samme for Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Da der hiesige Bürger und Kaufmann Johannes Namanny sig insolvent erklart und daher concursus credito rum erkannt worden: so werden alle und jede, welche an ihn irgend einige nicht protocollirte Forderungen zu machen haben, ihm etwas schuldig sind over Plandgiter von ihm in Handen, haben, bei den gesezlichen Strafen der Praclusion, doppelte Zahlung, ewigen Stillschweigens und Verlusts des Pfandrechts hiemit angewiesen und geladen, sich die Einheimischen innerhalb 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurator inuerhalb 12 Wachen von dem Tage der lettern Bekantmachung dieses, in de hiesigen Stadtsecretariat zu melden, die desfalsigen Documente mit Zuricklassung beglaubtet Abschriften z produciren und fernerne Verfugung zu gewartigen, Sønderburg den 17 Novbr. 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
Bürgermeister und Rath. hieselbst. En Matros, navnlig Johann Krul, er fra Sarkjøbing bleven transporteret her til Svendborg, samt derefter her arresteret og sadt under Publie-Action for eet i Efteraaret 1808 begaaet Tyverie paa 3de Fartøier fra Ærøe, da beliggende her ved Byen, ligesom at det hos ham i Marts Maaned d. A. forefundne Gods, bestaaende af Senge= og Gangklæder med mere, ogsaa hertil er bleven hidbragt og taget under Forvaring, hvoraf en Deel allerede af de Bestiaalne som tilhørte Fartøierne, er bleven vedkjendt, men da endnu findes Adskilligt, der ogsaa formodes at være stiaalne Koster, nemlig 1 Par nye Støvler, 2 Par ældre dito, 1 Par Tøfler, 1 Pudes- vaar eller Pude, 1 Saltkar, 1 Messingkjeddel, 2 gl. SølvUhrkasser, 3 smaae Lodde, 1 Smapdaase, 5 Nøgleskilter, 1 Sax, 1 Søekavai, 2 Par gl. Manchesters Buxer, 1 Par blaastribede Lærredsbuxer, 2 Par hvide Skibsbuxer, 3 gl. blaae Trøier, 1 gl. hvid Svanebais dito, 1 stribet linned dito, 2 Belter, 1 blaae opskaaren Trøie, 1 Lommetørklæde, 1 gl. Sæk eller Pose, 1 rødstribet opsprettet Trøie, 20 Varper, 1 Skibsæske, 2 Par blaae Bomuldstrømper, 1 Par Strømpebaand, 1 lille silke Tørklæde, 1 Bliktragt, 1 hvid Steen Spølkumme, 2 brune Leertallerkener, 1 Madskee, 3 Par blaae Uldstrømper, 2 Par dito, 3 Byltergl Klude, 1 Jern-Sukker tang, 1 Træeskee, 1 Sæbedaase af Træe og 1 Strygejern, 1 Etui med noget af sit Tilbehør, 1 gl. Tegnebog, 1 Fonteralmed 2 Rageknive, 1 Sæbe eller Barbeeræske, 1 Børste, 5 forskjellige Tridser eller Blokke, 1 Gevæhr uden Laas, 1 Par blaae Buxer af Klæde, 1 Jernpande, 1 hvid Theepotte, 1 Kniv, 2 Skibsbøger, 1 Gryde, 1 Niptang. 1 Oliesteen, 1 Syel; - saa, siden ingen hidtil have meldt sig som Eiere til det anførte Tøi, bliver samme herved oplyst og bekjendtgjort, med Anmodning, at den eller de, som maatte hav mistet saadanne Ting, ville snarest mueligt melde dem, for at blive foreviste foranførte og her paa Byens Raadstu værende Ting, og derefter at tilkiende sig samme, samt at afgive Forklaring om, hvorledes Tingene ere dem frakomne. Svendborg den 28 November 1809. Som beskikket Actor i Sagen. F. D. Wilhjelm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-19
J Nyborg faaes til Leie fra næste Maidag af: Boepæl til 1 a 4 Familier, en nye grundmuret Bygning, med Kjøkken, Gaard- og Huusplads til Brænde, og Hauge derved, beliggende i en reel meget moersom Gade. Lysthavende ville derom handle med Apotheker Rieffestahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Udenlandske Efterretningen. Følgende tvende Proklamationer og Bevilling, udstædte i Island af den selvgjorte Dogn Regent Jørgen Jørgensen (der nu siges at skulle sidde arresteret i London, henhøre til de i No. 194 belovede Bilag: Proclamation. Datteret 26 Juni 1809. 1) Al Dansk Myndighed er ophørt i Island. 2) Alle Danske eller Factorer, som staae i Forbindelse med Danske Handelshuse, skal forblive inden deres Døre, og skal ikke paa nogen Maade sees paa Gaderne, eller at holde Samtale med hverandre, eller sende skrivtligt eller mundtligt til hverandre, eller imodtage Bud, uden at have Tilladelse dertil. 3) Alle Danske Embedsmænd maae ikke forlade deres Huse, og ere under samme Forpligtelse, som de i der foregaaende 5. 4) Alle Slags Vaaben, uden Undtagelse, saadanne som Skydegeværer, Pistoler, Sabler, Dolke eller Ammunition, skal ufortøvet afleveres. 5) Jfald nogen af Landets Jndbyggere eller Qvinder og Børn skulle bringe Bud fra eller til en Dansk, uden Undtagelse, de skal straffes som Statens Fiender; ikke destomindre, skulde Barnet være uvidende at det har begaaet en Forbrydelse, da skal den Person, som sendte det, straffes i Barnets Sted. 6) Alle Nøgler til offentlige eller private Pakhuse og Kramboder skal afleveres Alle Penge og Bancosedler, tilhørende enten Kongen eller Factorer, som staae i Forbindelse med Danske Handelshuse, skal strax forvares under Lukke og Laas, og Nøglerne afleveres; ligeledes alle Regnskabsbøger, Protocoller og Papirer, tilhørende Kongen og Factorer, skal paa samme Maade behandles. 7) 2 1/2 Time har de til at fuldbyrde disse Forordninger i Reikevig, 12 Timer i Havnefjord, og i Henseende til andre Steder fornødne Anstalter skal gjøres herefter. 8) Alle Jndfødte, alle Qvinder og Børn, hvem de og ere og hvem de tilhøre, alle Jslændere, som besidde Embeder, have intet at frygte, og vil blive behandlede paa beste Maade; dog forudsat, at de ikke forbryde sig imod ovenanførte befalinger. 9) Skal disse vor res Anordninger blive strax iværksatte, saa vil det svare en stor Deel unødvendig Uleilighed og forhindre Blods Udgydelse, men skulle i modsat Fald en eller anden, hven det endogsaa er, handle anderledes end her er forordnet, vil han strax blive sat fast, komme under en umiddelbar Ret og skydes inden 2 Timer efter Forbrydelsen er begaaet 10) Efter at Ovenanførte er udført, en Proklamation vil blive udgiver, i hvilken Jslænderne vil erfare, at intet uden deres Lands Tarv er i Sigte, og at denne Fremgangsmaade er allene brugt til at forsikre dem Fred og en Lyksalighed, hvilken Jslænderne have kun lidet kjendt i de senere Aar. 11) Denne Proklamation skal paa Øieblikket oversættes i Jslandsk, og opsættes paa alle muelige Steder, saaledes at de Jndfødte kunne erfare, at intet vil foretages imod deres Frihed, eller paa nogen Maade være til deres Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Jfald Nogen kan bevise, at en eller anden har handlet imod denne Proklamation, da skal samme Person nyde 1/2 Hundrede Rd. Douceur. undertegnet. Jørgen Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Som særdeles mærkeligt Exempel paa gavnlig Flid anføres, af Landhuusholdningsselskabets sidste Præmieliste endnu følgende: Frue Kancellieraadinde Friis i Helsingøer har i Aaret 1807 ladet forfærdige 2300 Alen Dreil, Hør= og Blaarlærred, hvortil Garnet er spundet ved 68 fattige Koner, hvilke desuden have spundet for hende 5 Skpd. Lysegarn og 35 Lpd. Blaargarn. Herfor blev Frue Friis tilkjendt et Agtelsestegn af den 1ste Sølvmedaille. - Margrethe KirstinFolandt i Kjøbenhavn, som uagtet hun ikkun har en Haand, nemlig den venstre dog har opnaaet Færdighed i Haandarbeide, da hun i Aaret 1807 har syet 66 Fruentimmer Kjoler, strikket 12 Par Bomulds=Strømper, 4 Børne=Huer, 6 Strikke=Poser og 2 Trøier, samt spundet 6 Pd. Blaargarn. Hun blev tillagt en Opmuntring af 15 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
J det sidste Hefte af polit. Journal fortælles følgende i Den Forkjerlighed, som Dr. Ogelvie, Prof. ved Universitetet i Aberdeen, nærede for Astronomiens Studium, bevægede ham til at gaae til Danmark, for i Kjøbenhavn personlig at lære at kjende de berømte Lærde i hans Yndlingsfag, Ulykkeligviis kom han her til den Tid, da Publikum var yderst forbittret over den Danske Flaades forræderske Bortførelse. Ogsaa en bekjendt Professor i Kjøbenhavn deelte, som billigt, den almindelige Harme. Da Dr. Ogelvitraadte ind i Professorens Værelse, gik denne, fuld af Tanken om den mod Flaaden udøvede Vold, ham i Møde, og modtog ham med de Ord: "Det glæder mig, min Herre, at see Dem; men hvi understod De Dem endog at borttage et eneste af vore Skibe?" Vær dog ikke saa vred paa mig, svarede Ogelvie: gjeg har endnu aldrig i mit Liv taget noget Skib Professoren fattede sig, og undskyldte saa got som mueligt Udbrudet af sin patriotiske Jver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Med rørt Følelse læses i Kjøbenhavns Skilderie følgende skjønne Æmne til et Digt: J Fahlun Jernværk fandt man engang, da man vilde gjøre en Aabning imellem 2 Schachter, en fordums Bjergmand. Liget, ganske gjennemtrængt af Jernvitriol, var i Begyndelsen blødt, men blev saasnart det bragtes i Luften, saa haardt som Steen. Halvtredsindstyve Aar havde det ligget i en Dybde af tre Hundrede Alen i Vitriolvandet, og inger kjendte Ynglingens endnu uforandrede Ansigtstræk, inger vidste, hvor længe han havde ligget, eftersom de ulykkelige Hændelsers Tal var saa stort, at baade Bergkronikerne og Sagnene svævede i Uvished, hvis ikke en gammel trofast Kjerlighed havde bevaret Mindet om de fordums elskede Træk Thi da Folket staaer omkring det neppe fremtrukne Liig og betragter de ubekjendte ungdommelige Ansigtstræk, kommer en gammel Kone ved Krykker med graat Haar, fældende Taarer, over den elskede Døde, der havde været hendes Trolovede, og velsigner, daanende, den Time da hun endnu ved Gravens Bredde forundes et saadant Syn, og Folket seer med Forundring Gjenforeningen af det sjeldne Par, hvoraf der Ene, i Døden og i den dybe Grav, endnu havde det ung, dommelige Udseende, og den Anden, under Legemets Henvisnen og Forældelse, havne vedligeholdt den ungdommelige Kjerlighed troe og uforandret; og hvorlunde ved den endnu ungdommelige stive og kolde Brudgoms halvtredsivstyve Aars Sølvbryllup, den gamle graa Brud fandtes fuld af varm Kjerlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Over Valget, hvorved H. D. Prinds Christian August til Schlesvig=Holsteen Sønderborg-August en borg er kaldet til Tronarving i Sverrig, anstiller Archenholz's Minervafor Novbr. følgende Betragtninger: En General, som strængt opfylder sin Embedspligt, kan i Almindelighed ikke gjøre Regning paa at erhverve sig det Folks Kjerlighed og Hengivenhed, som han maae bekrige. Man skulde troe, at to saa heterogene Ting aldeles ikke lode sig forene. Jkkun Mænd, som med Anfører=Talent forbandt en reen Moral, en dannet Aand, en af Lidenskaber uafhængig Fornuft og et velvilligt Hjerte, have forstaaet at opløse dette vanskelige Problem, og derfor ere vore Følelser saa forskjellige ved at nævne en Scipio og en Suwarof. en Henrik IV. og en Melack) eller en Alba. Hine lære os at glemme Krigens Lidelser, og vise os Mennesket fra den elskværdigste Side, naar disse opfylde vor Sjemed Afskye. Men hvor er dog, selv ved den beste og fuldkomneste Opførsel af en General, Afstanden stedse stor imellem Agtelse og Kjerlighed, imellem Erkjendtlighed for ædelmodig Behandling og det Ønske, at faae den til sin Regent, der kom som Fiende, Politiske Grunde maae have havt saa megen Jndflydelse, som de vilde, paa dette Valg: personlig Agtelse har dog ganske vist her gjort Udslaget. Sverrig kaldte Prinds Christian August til Tronen saaledes, som Athenen og Corinth vilde have kaldet en Regent, om de havde behøvet ham. Fraværende, anbefalet af ingen, i Spidsen af en fjendtlig Hær, blev han, ikke af en enkelt Mands Lune, men af et heelt, fortrænge, Folks Stemme, kaldet til en Trone, som, hvis andre end personlige Egenskaber her skulde komme i Betragtning, for mange af de Vælgende, og selv for Riget maatte synes fordeelagtigere at tilbyde en Prinds af en stor Magt til et Forsoningsoffer. Historien har ikke noget lignende Exempel. Det er ikke først siden den Engelske Krig, men lige fra Paradiset, at Menneskene søgde Surrogater for Alt, hvad man ei kunde have for got Kjøb. Surrogatet for Flid og Jndustrie var Tyverie, Bedrag og Betlerie; Surrogatet for Fromhed var Overtroe, Fanatisme og Hyklerie; Surrogatet for Ægteskab Konkubinat, for Mod Tybopral; for Lærdom Pedanterie, Rethaverie og Næsviished; Surrogatet for Digtekonst portisk Poesie, for Gennie Hjerneforrykkelse o. s. v. En Forfatter angiver saaledes og et saare ypperligt Surrogat, der strax vilde gjøre alle vore ockonomiske Surrogater undværlige, nemlig Krigens Surrogat: Freden!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Jblant flere Poster, som de Skotske Legatter forlangte i Morgengave til Frederik den Andens Datter Annes Givtermaal med Jacob den Sjette, var ogsaa denne: at Kongen af Danmark skulde forære deres Konge to Orlogskibe med alt Tilbehør, og laane ham sine andre Skibe paa det Vilkaar, at de til en bestemt Ti igjen tilbagesendtes. Rigsraaderne svarede til disse J General Melar er bekjendt af de Ødelæggelser, har anrettede i Rhinegnene, og har derved stiftet sig et varigt Minde. Endnu finder man Hunde i disse Egne, som bære hans Navn. og flere overspændte Fordringer med den Fynd og Værdighed, som anstod Danske Mænd, at det vilde være upassende af dem, i deres Konges Mindreaarighed, at bortsende Orlogsflaaden enten som Foræring eller Laan. Saaledes lærer Historien os, at det Brittiske Kabinets Tænkemaade har været den samme i Aaret 1589 og i Aaret 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Jblant flere mærkelige Spaadomme, som i vore Dage komme for Orde, fortjener et Manuskript, som Marqvis Paulm i Aaret 1782 bekjendtgjorde ved Trykken, og hvis Forfatter har levet i Slutningen af det 16de Aarhundrede, Opmærksomhed, da Adskilligt af samme synes at være gaaet i Opfyldelse. Fra Aaret 1799 - siger han - vil opstaae en stor Helt og som Alexander udbrede sin Seir over hele Verden." (J Aaret 1799 var det at Bonaparte kom tilbage fra Ægypten og fik ved Revolutionen af 9 Novbr. Regjeringen i Hænder). Efter Aaret 1804 bemærker Profeten, at det vil see betænkeligt ud for det Tyrkiske Rige, og Mahomedanismen. Begivenhederne i Aaret 1824 vil være af Vigtighed for Spanien. Fra Aaret 1850 til 1860 vil Frankerig opnaae den høieste Magt og Ære, For et Par Aar siden blev en ældgammel Bog paa ny oplagt i Versailles, under Titel, evige Spaadomme fra 152, til Verdens Ende. Forfatteren er Joseph Justo fra Neapel, J denne Bog forudsiges følgende om Aaret 1811: den haarde Vinter vil gjøre Qvægets Overfødning besværlig : fra dette Aar vil herske en 100 aarig Fred i Kristenheden, Brød, Viin og Klæder vil være i Overflødighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Franske Blade indeholde et beundringsværdigt Exempel paa Qvindelig Heroisme, som næsten grændser til det Romantiske. En ung Tyrkinde blev i sit 9de Aar bortstiaalet fra en riig og anseet Familie i Konstantinopel og af sine Røvere solgt til en yderst tyrannisk Mand i Bithynien. Her blev hun hemmelig befriet af en ung Europæer, som anbetroede hendes Opdragelse til en græsk Biskop i Konstantinopel, for at gjør hende til en god Kristinde, imedens han selv reiste til sit Føde. land, for at udvirke Familiens Tilladelse til at ægte hende Da den græske Biskop imidlertid døde og den nu forladte unge Marie i 2 Aar ingen Efterretning havde faaet fra sin tilkommende Mand, fattede hun den dristige Beslutning, at opsøge ham i hans Hjem. Trodsende alle Farer, gik hun paa sin Fod lige fra Konstantinopel til Vien, hvor hun til sin Sorg erfarede, at Europæeren alt for over Aar og Dag siden var død. Marie reiste nu til Triest, for derfra at vende tilbage til Konstantinopel. Men her forelskede en fransk Lieutenant sig i hende og tog hende til sin Kone. Da hendes Mand kort derefter maatte afmarschere med sit Regiment, besluttede hun at vende tilbage til Konstantinopel, for nu som en Franzosinde at udsone sig med sine Forældre. Hen opdager hun sin første Herre fra Bithynien, som eftersøgde hende, og havde svoret hendes Død. Hun torde nu ikke mere forlade Huset, og efterat have tilbragt 3 Aar i denne qvalfulde Tilstand, beslutter hun at reise til sin Mand. Uagtet Krigen imellem Russerne og Tyrkerne reiste hun i afvigte Julii Maaned fra Konstantinopel, gik igjennem Ungern og den hele Østerrigske Leir, men nu, da hun aner sig nær ved Maalet for alle sine Ønsker, og kommer til Gratz, finder hun sin Mand stridende med Døden, Følgen af et Saar fra Slaget ved Wagram. Den Ulykkelige ankom til Schønbrunn just da Keiseren stod i Begreeb med at forlade Landet, og da han af sin Minister erfoer hendes Skjebne bevilgede han hende en Pension af 1600 Francs. Rørt mere over sit Tab end sin Lykke, udbad hun sig Tilladelse at vandre til sin Mands Grav, for at væde den med sine Taarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Avertissements. Nylig er hjemkommet: meget gode brede Fyrbord af 1 1 1/2 Tommes Tykkelse og er 1412 og 10 Fod, saa og fiint smækkert Norsk Jern, item firkantet beste Sort store Svenske i Jernplader, stridt Salt, Kaffebønner og Middel=Pudder, sukker, Alt til billigste Priser, som handles med hos Kjøbmand Joh. Bang boendes paa Overgade i Odense under No. 25. i Gaarden No. 217 i Graabrødre Stræde, som har NB. været brugt til Brændeviinsbrænden, og bestaaer af 13 Fag til Gaden, 2 Etager, foruden Port og fornødne Baghuse, er formedelst Forandring af Boepæl at faae til Kjøbs eller Leie strax eller til Paaske Fløttetid; hvorom kan akkorderes med Eieren Jørgen Larsen, nu oende paa Vestergade No. 197.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
De som maatte have noget at fordre i eller noget at betal til Stervboet efter afgangne Svend Hansen Lundorph. som døde i Breed Bye under Vissenberg Sogn, anmodes inden 6 Ugers Forløb at melde dem dermed hos undertegnede Skifteforvalter i Odense. Odense Herredscontoir d. 2 Decbr. 1809. C. A. Falbe Forpagtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Tirsdagen den 16 Januari 1810 om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Hovedgaarden Palagaard beliggende i Jylland, Bjerre Herred, Weile Amt, 2 ½ Miil fra Kjøbstæden Horsens, og Mile fra Weile, i NærhedenafStranden, det der værende Hollænderie, bestaaende af 200 Malkekøer med fornødne Tyre, stillet til offentlig Auction, for i 10 paafølgende Aar efter hinanden, fra 1 Mai 1810 at regne, at bortforpagtes, efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet skulle blive oplæste, og som 8 Dage før Auction kunne blive Lysthavende foreviste paa Gaardens Skriverstue og i mit Vinter-Logis i S. T. Baronesse von Brockdorffs Gaard Nr. 282 paa Odense Vestergade. Palsgaard den 21 Novbr. 1809. N. J. Reedtz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
Løverdagen den 23 Decbr. om Formiddagen Kl. 9. NB. bliver paa Odense Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt paa 6 Ugers Kredit 187 Stkr. fiint og got Hampelærred og 46 Stkr. fiint Hollandsk Lærred; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 18 Decbr. 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-12-21
1 Alle Sorter gode Forme- og Spede=Lys samt A., godt Hvedemeel er tilkjøbs for billig Priis hos Birkerod i Korsgaden.