JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Qvægpriser paa Kjøbenhavns Trommesal den 24de Febr.: 1 Stud, vog 28 a 30 Lpd., 50 a 56 Rbd. do., v. 20 a 24 Lpd., 30 a 36 Rbd. 1 Tyr, v. 20 a 24 Lpd., 28 a 32 Rbd. 1 Ko, v. 18 a 22 Lpd., 30 a 35 Rbd. 1 Qvie, v. 18 a 22 Lpd., 30 a 36 Rbd. Reisende. Afgaaede med Personposten d. 27de Febr. Til Aarhuus: Hr. Reetz Til Veile, Skibscapt. Pank; Komd. Cohn. Med Pakkeposten d. 28de. Til Aarhuus: Hr. Prior. Med Do. d. 26de fra Hjørring: Hr. Ballin, Døde. Christiane. f. Giese, 2 A; Skibscapit. Chr. Mørch, 70 A.: Fru Louise v. Bergen, f. Gruner, 76 A.; Skibsfører Bolqvardt Thedsen, 56 A, Jfr. Sophie Sneedorff. 18 A.; Høker Niels Andersen; Enke efter Sognepræst Brorson, Hedevig, f. Lorensen, Alle i Kjøbenhavn. Enke efter Provn Faber, Hylle org Sophie f. Stein, 80 Ai Qublemark Præsted. Enke efter Høker Lundum, Ane, f. Nielsen, 4 A., i Aarhuus Skolelærer Jog. Ad. Ortwed, 75 1/2 A.: i Valby pr. Frederiksborg. Mad. Karen Cathr Rieger, f. Grandjean, 66 A, paa Læssø pr.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Nakskov,
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Til behagelig Efterretning for det corresponderende Publicum i Aalborg og Omegn tjener: 1. At den Brevpost, som antendtes herfra sidste Fredag, var indløben til Colding den paafølgende Dags Eftermiddag Kl. 3 10 Minutter. 2. Den Brevpon, som afsendtes herfra sidste Løverdag, var først indløben til Colding Mandag Formiddag Kl. J. Samme Post afsendtes til Kjøbenhavn f. D. Kl. 7: 4. Den synske Forpost indløb til Colding Søndag Eftermiddag Kl. 5 3/4.5. Den fra Hamborg af 23de – om Mandag Eftermiddag Kl. 3 3/4. Hvilke Poster afgik fra Colding hertil Mandag Eftermiddag Kl. 4 1/2, men formedelst ufremkommeligt Veir og Veie først indløben hertil igaar Eftermiddag Kl. 5.1. Brevposten fra Kjøbenhavn af 23de og 24de indløb til Colding Mandag Eftermiddag Kl. 6 1/2 – 6 3/4. Derfra afsendte hertil Aalborg samme Dags Aften Kl. 8 1/2. men formedelst ukastede Veie og mange besværlige Overkjørseler over Ager og Marker, først indløben hertil iaftes Kl. 6 1/2.2. Posten fra Hamborg af 24de de ankom til Colding de 27de Kl. 7 Aften og afgik derfra nordpaa f. D. Eftermiddag Kl. 7 3/4. Jndtraf hertil imorges Kl. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Den forenede Brev- og Pakkepost fra Thisted over Aggersund, kunde, som en Følge af Uveiret, først afgaae Onsdag Morgen Kl. 7, indtraf herlil ingt Kl. 2. Aalborg Postkontor, den 29de Februar 1844. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Bekjendtgjørelser. Min elskede Mand, Pastor emeritus Niels Basse Lund, forhenværende Sognepræst i 36 Aar til Bælum og Soelberg Menigheder, hensov blidelig ved en rolig Død den 19de de, efter faa Dages Sygeleie, og efter 2 Dage forud at have fyldt sit 7de Aar. Af 6 Børn modtage de 2 ham i Evigheden, og 4 Efterlevende ville stedse med mig mindes ham som en god, kjærlig Mano og Fader. Schelund, den 24de Februar 1844. Karen Lund, født Hjortholm,
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Sorgmodig maae vi bekjendtgjøre for Familier og Venner, at Døden berøvede os idag vor kjære Datter, Sara Charlotte, een Maaned gammel. Aalborg, den 27de Februar 1844. Johanne Cathrine Hansen. N. Ch. Hansen. fød Hoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Fredagen den 22de Marts d. A., Kl. 11 Formiddag, afholdes Generalforsamling paa Thisted Byes Raadstue for Actionairerne i Dampskibet "Hebe", hvor da vil fremkomme og forhandles: a. Regnskab for den forløbne Tid. b. Forslag til Hebe's Route i forestaaende Saison, c. Forslag til Forandring i Statuternes 2den 5. d. Valg paa 2de Revisorer og c. Efter Lodtrækning afgaae 3de Medlemmer af Committeen, og i disses Sted nyt Valg foretages. Regnskabet vil iøvrigt fra 12te næste Maaned ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Comptoir. Thisted, i Committeen for Dampskibet Hebe", den 26de Februar 1844. Paa Committeens Vegne H. D. Lützhoft.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Fredagen den 1ste Marts opføres: (af det Beckerske Skuespillerselskab) Frieren og hans Ven, Lystspil i 3 Acter af Ancelot og Aleris de Camberouse, oversat af C. Borgaard. Derefter: Kjærlighed paa Flasker, Vaudeville i 1 Act af Melesville, oversat af Borgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
En Pige, der forstaaer Bagning, Brygning og Malkning, kan faae Tjeneste ved en lille Huusholdning paa Landet. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Et meubleret Værelse med Kakkelovn ønskes tilleie, om muligt strax. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
En ferm Enepige kan strax faae Condition. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Ved Dødsfald er en Mandsplads bleven ledig i Aalborg Hospital, hvorom Ansøgninger i 3 Uger kunne indleveres til Undertegnede. Aalborg, den 27de Februar 1844. N. Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Rughalm og Havre kan bekommes ved S. Lauritzen paa Lykken.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Et særdeles vart Sted, Smedgaard i Hallund Sogn, med nye Bygninger, staaer midt paa sin samlede Eiendom af 2 Tdr. Hartkorn, skal absolut bortsælges, om muligt Bud kan skee, uden eller med Besætning: 2de Heste 8 a 10 Køer. Niels Madsen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Store Kakkelovns=Steenkul, 2de Slags, nemlig: Parrot-Kul, som brænde fortrinlig. Splint-Kul, som ere af stærkere Substance. Faaes hos P. J. Hallengren.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Fra mit Teglværk kan i dette Foraar leveres 200, der Stkr. smukke velbrændte Muursteen af fortrinlig Materialle og leveres disse heri Byen. pr. Tusinde No 1 til 8 Rbd. Til Udskibning kan leveres 16 a 20 Tusinde om Dagen. Worm. 6 tomme Kornsække ere tabte mellem Reist og Nørre-Sundby. Finderen vil, ved at aflevere disse enten til Christen Froft i Nørre-Sundby eller Erik Larsen i Neist, erholde en passende Douceur udbetalt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Fineste hv. og gr. Nakitsker, med flere Sorter Hør, samt Hørblaar faaes til nedsatte Priser hos Chr. H. Sødring & Søn i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Min erkiendte Stutterihingst, blankbruun, med Aftegning, 10 Qvarteer 1 1/2 Tommer høi, efter det gode Rygte begynder dagligen at bedække Morgen og Aften for billig Betaling 1 Rbd. pr. Hoppe og 3 Mk. for de enkelte Hopper, der ikke blive drægtige. Abildholdt i Kjær Herred, den 29de Februar 1844. Lars Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Store skotske Kakkelovnskul, der ere fundne probate som Brændsel i enhver Kakkelovn, faaes hos Bernh. Ree & Co.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Licitation. Løverdagen den 9de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af den kongelige Generalpostdirection, her paa Contoiret afholdt Licitation over Befordringen fra 1ste April næstkommende, af den forenede Brev- og Pakkepost imellem Aggersund og Løgstør samt Aalborg. Conditionerne ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Løgstør, den 26de Februar 1844. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1844-02-29
Mandagen den 11te Marts førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver paa undertegnede Contoir afholdt Licitation over Opførelsen af en ny Skole og Ladebygning i Hæstrup. Overslagene, som beløbe respective 550 og 160, ligge med Tegninger og Conditioner til Eftersyn her paa Contoiret. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 26de Februar 1843. Sparck, Det indsendte anonyme Stykke og Frederikshavns Ostersbanker, skal, saasnart Forfatteren opgiver mig sit Navn, for at jeg kan være forvisset og Rigtigheden af det Anførte - strax blive optaget. (Ned.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Stiftsreene Aarvor og Adresse-Avis. Aar 1844. No 49. Fredagen den 1ste Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Udlandet. J Athenen har Discussionen om Nationalitets-Spørgsmaalet frembragt en urolig Stemning eller Gjæring. J selve Nationalforsamlingen skal man – saa fortælle tydske Blade – have arresteret et Menneske, der havde skjult et Par Pistoler hos sig og udgav sig for en Tilhænger af Grivas, hvem man tillægger den Plan, at have villet sprænge hele Nationalforsamlingen fra hinanden, og indsætte en ny Regjering. Ogsaa i Ministeriet skulde det være gaaet saa liden, skabeligt til, at Kongen havde fundet sig foranlediget til at forlade Salen. J Baiern fortæller man, at Kong Otto skal ønske at nedlægge den græske Krone. Den baierske Capitain Rechbergs Ankomst fra München, som Courer fra sin Konge til Kong Otto, vækker ogsaa i Athenen megen Opsigt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Til Festligholdelsen af det store flamske Sprog forbunds Oprettelse (see Gaarsavisen) forsamlede sig den 11te Febr. over 500 Personer paa Raadhuset i Brüssel. Man dannede her et Bureau, til hvis Præsident man valgte Litteratoren Hr. Willems. De øvrige Medlemmer vare Præsidenterne for forskjellige lærde Selskaber i Löwen, Antwerpen, Gent, Brügge og Ostende tilligemed en Geistlig fra det Limburgske som denne Provindsens Repræsentant. Taler bleve der holdte over det flamske (flanderske) Sprogs Studium og til, om den Genius, der burde udmærke den flanderske Literatur osv. Derpaa ordnede man det allerede i lang Tid stærkt debatterede Spørgsmaal om det flanderske Sprogs Retskrivning og udnævnte en Committee til at udtrykke for Kongen sin Takforsigelse for den nylig i denne Anledning fattede kongelige Beslutning. Med Hensyn til det dissentierende Sprogparti, Wallonerne, udtalte sig ogsaa ved denne Fest en roesværdig Forsonligheds Aand, der isægav sig tilkjende ved det paafulgte Festmaaltid. Ved denne det gammel-flanderske Sprogs Gjenfødelsesfest udbragte ogsaa Præsidenten en Skaal paa "Broderforening med Flandrernes Stammefæller, Tydskerne, hvilken Skaal en tilstedeværende tydsk Skribent, Dr. Wolff, besvarede lige saa venligt i sine 40 Millioner tydske Landsmænds Navn. Har vort Aarhundrede allerede i flere Retninger begrundet sig som Humanitetens Befordrer, da maa dette især gjælde om et nyt grandiost Foretagende, som i Slutningen af forrige Aar har dannet sig i Paris, under Navnet "Institut d'Afrique", til at begrunde og fremme Afrikas Civilisation og Colonisation ved Agerdyrkning, Handel, Jndustrie, Kunster, Literatur og til den africanske Races Emancipation ved Beskyttelse og Oplysning. Medlemmerne i denne Forening blive, efter Størrelsen af deres Pengebidrag, inddeelte i 4 Classer: Beskyttere, Velgjørere, Functionairer, og Titular Medlemmer. Det ringeste, af den sidstnævnte Classes Medlemmer ydende, Bidrag er 20 Franes aarlig eller 200 Franes eengang for alle. Jfølge en den 31te December forr. Aar dateret Rundskrivelse talte Jnstitutet allerede 17 Beskyttere, hvoriblandt de Franskes Konge, Kongerne af Sverrig og Grækenland, Præsidenterne for Republikerne Hayti, Mexico og Eruador, Beyen af Tunis og Yaver Pascha, endvidere 29 Velgjørere og henimod 200 andre Medlemmer, hvoriblandt 13 Ærkebiskopper og Biskopper og flere anseete Mænd af alle Europas Stater. Tydskland er repræsenteret ved Prof. Böckh, Grev v. Hompesch, Salomon Heine i Hamborg og Flere; England ved den ædle Forwell Buxton, Th. Baring og andre udmærkede Navne; Grækenland ved Fyrst Maurocordato; Rusland ved Fyrst Demidow og Statsraad Pezzoni. - Det er at haabe, at dette under saa glimrende Auspicier fremtrædende Jnstitut vil fremfor Alt arbeide hen til, at begeistre den franske Nation med Hensyn til dens Slaver i Vestindien til en lige saa priselig Beslutning som den Britannien allerede for 10 Aar siden for sine Slavers Vedkommende fattede og bragte i Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Ved den ungarske Rigsdag er Liberaliteten nylig bleven sat paa Prøve ved en, under Discussionen om den nye Communallov, fremkaldt Debat om den Tilsætning, at ogsaa Jøderne kunne være Borgere. De Deputerede fra Kjøbstæderne hvor Misundelsen over de jødiske Jndvaaneres Stræbsomhed og stille Vandel altid er meest virksom samt de Utraliberale, d. er de Falskeliberale, arbeidede især ivrigt imod Andragendet. For at have en beqvem Kappe at dække over sin Uliberalitet indvendte man, at de fleste jødiske Menigheder ikke vare værdige til at emanciperes: et Paaskud, som almindeligt charakteriserer de for egne Friheder stridende Venner af almeen Ufrihed.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Censuren spiller i Tydskland vedvarende en interessant Rolle og beskjæftiget størstedelen Bladenes Omtale. J Preussen havde nylig en Censor givet et lærerigt Bidrag til Censurens Historie ved at nægte Trykningen af et Skrift af Dr. Marcker om "Begrebet og Kunst, fordi han, i de Forudsætninger, Skriftet stillede til Kunsten, fandt en Fornærmelse mod det monarchiske Princip, idet man, efter hans Formening, ikke kunde tilstede, at der tilskreves en anden Forfatningsform mere Habilitet for Kunstens Fremskridt, end den absolutmonarchiske; thi ingen anden Statsform turde, efter Censors Anskuelse, i Preussen angives for mere skikket til at fremme Kunst og Videnskab end den netop Preussen bestaaende." Overcensurretten maa imidlertid have fundet denne Anskuelse altfor absolutistisk, idet den tilkjendegav, at Forfatterens Yttringer ingenlunde havde Hentydning til det preussiske Monarchie, men til det orientalske Despotie, og har derefter, med nogle faa Beklipninger, der angik confessionelle Hentydninger", tilstedet Skriftets Trykning og saaledes givet Publicum Leilighed til, paa en og samme Tid at studere Kunst og lære at kjende Forskjellen imellem preussisk Absolutisme og orientalsk Despotie. – J Westphalen beskjæftiger man sig med en anden vigtig Censur Qvæstion. Forlæggeren af et Skrift "Carricaturen und Silhouetten von Steinmann, Boghandler Riese i Coesfeld, havde ladet ovennævnte Skrift passere Censuren og derefter ladet det udgaae i farvet Omslag. Dette forvede Omslag (der naturligviis kun indeholdt et Aftryk af Begens alt censurerede Titel samt paa Bagsiden en Annonce om nogle tidligere hos Forlæggeren under Censur udkomne Artikler) havde imidlertid - ikke været hos Censor og Bogens Forlægger blev derfor, ifølge Rescript fra Provindsens Overpræsident, ved Øvrigheden af æsket Erklæring, hvorfor han ikke havde sendt Censor Omslaget til det, forøvrigt confiskerede, Skrift. Om nu Titel-Omslaget til et Skrift, hvilket selv har passeret Censur, behøver at sendes Censor, er det Spørgsmaal, herom Publicum og Lovfortolkerne lægge Hovederne i Blod. – J Würzburg har Censor havt en ubehagelig Malheur. Denne Mand, Stadscommissair og Regjeringsraad Wiesend, havde nemlig viist en usædvanlig Strænghed imod en Redacteur af et derværende Blad. Denne offentliggjorde derefter en hæslig Scandale, i hvilken Hr. Wie send spillede en Hovedrolle, og Publicum, hos hvilken den Sidste, paa Grund af sin Deelagtighed i Politireqvisitionen og desl. just ikke stod i særdeles Gunst, tog nu heraf Anledning til at udtale sig imod Hr. Wiesend paa en Maade, at hans Stilling tabte al Holdning og Manden nødtes til at søge om Forflyttelse, som ogsaa tilstodes ham. Den Würzburg ske Presse, der har været saa afhængig af denne ene Mand, venter sig nu befriet fra det Baand, der hidtil som et Mareridt har hvilet tungt paa den. – J Sachsen er udkommen en ny Presselov, der instruerer Censorerne til ikke at indskrænke den frie Udvikling af det videnskabelige og offentlige Liv, og gjerne at tilstede Offentliggjørelsen af andre Anskuelser end Regjeringens, men kun naar de ere fremsatte paa en passende Maade og deres Tendents" er velmenende.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
J det Hele maae de ikke tilstede Skrifter eller Artikler, der have et andet Foreningspunct for den samlede tydske Nation, end det i Grundlæggelsen af det tydske Forbund givne, forØie eller som arbeide hen til en demokratisk Omdannelse af Forbunds=Forholdene.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
J Halle ere en heel Deel Studenter om Morgenen Kl. 6 blevne tagne paa Sengen af Politiet, der lagde alle Papirer under Beslag og strax sørgede for at nogle af de unge Herrer bleve forflyttede til andre Boliger.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Februar. Det danske Videnskabernes Selskabs Forhandlinger bringe Censuren over de i Aaret 1843 indkomne Priisafhandlinger, og de i samme Aar udsatte Priisopgaver. De førstnævnte vare kun to i Tallet, og den ene – nøiagtig Beskrivelse af de i Danmarks forskjellige Deele anvendte Methoder til Tørvens Forkulling, saavelsom en Sammenligning af Producternes Mængde, Beskaffenhed og Omkostninger" – befandtes at havt løst Opgaven paa en særdeles tilfredsstillende Maade, hvorfor den udsatte Priis (100 Rbd.) tilkjendtes Forf. polst. Cand. Bendt Søberg Jurgensen. Fastelavnssøndag feiredes, efter Aarh. Av., ved Hoffet med en Soiree, hvorved udførtes endeel nye, særdeles smukke levende Tableauer, arrangerede af Balletmester Bournonville. Et Bal, som Aftenen den 20de skulde afholdes hos den russiske Minister, blev afsagt paa Grund af foruroligende Efterretninger om den svenske Konges Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Jfølge samme Bl. er Sundhedsprædikanten Ernst Mahner ankommen til Hovedstaden og agter at holde offentlige Forelæsninger.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
I Anledning af de i Gjentofte stedfundne hyppige Jldebrande er der indledt Forbøe, hvorved der skulle være fremkomne graverende Omstændigheder imod en af Gjentoftes meer anseete Beboere, som dog hidtil skal have nægtet at have været Gierningsmanden. (Lille=Falst. Av.) Maadeholdsforeningen afholdt i Søndags et Møde, der var talrigt besøgt. Formanden underrettede Forsamlingen om, at Selskabet nu tæller 129 Medlemmer med et aarligt Bidrag af 184 Rbd. Fra flere Steder af Landet var der indløbet Breve til Bestyrelsen, deriblandt fra Rome hvor man havde oprettet en Filial, som tæller 30 Medlemmer. Professor Otto holdt et Foredrag over Brændeviinets skadelige Virkning paa Aanden. Dette Foredrag, samlet med det tidligere og Brændevinets fordærvelige Jndflydelse paa det menneskelige Legeme, vil om kort Tid udkomme i Tryk(Fædrel.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Den nye Matricul for Jordeiendommene i Kongeriget er nu fuldført og indført til Anvendelse fra 1ste Jan. 1844. Dog staaer endnu tilbage de omtrent 5000 Tdr. gammelt Hartkornsjord, der er beliggende i Ribe Amts søndre Deel i det saakaldte blandede District, for hvilke Matriculens Afslutning har været udsat for den Mulighed, at en Adskillelse af de der blandede Hartkorns- og Plovtaxt-Jorder var imidlertid bleven iværksat. Jmidlertid er Matriculeringsarbeidet ogsaa for dette District saaledes fuldført, at den Tid, i hvilken Begjæringer og Undersøgelse af Bonite ringen kan, i Overeensstemmelse med Placaten af 24de Juni 1840, indgives, udløber den 19de Juli d. A. Ligeledes har den nye Matriculering for Bornholm været udsat, i Forventning af Jordudskiftningens Tilendebringelse der paa Landet; og da denne nu paa det Nærmeste er fuldført, saa er ogsaa Beregningen til ny Matriculering paabegyndt. (Berl. Tid.)- Resultatet af den nye Matriculering er dette: Gl. Matriculs Hrk. Ny Matriculs Hik. Provinds privileg. Uprivil, Gammelskab uger. Engger. Eng. Privilig, Uprivil. Tdr. 8 1/2 Tdr. 8 Rbd. s. Tdr. S. Tdr. 3. Sjæll. og 16425 - 97451 5 718203132 17167 3 9684 Møen
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Fyen. Lolland. Falster. Jylland. 16426 514345 2 1062617, 13417781 24838 Tils. 13992, 1315004, 3,23728281854127817 31319544 Ledigt Embede. Ved Christians Pleiehuus i EckernMed Samme er forde er den 2den Officeer-Post vacant forbunden en aarlig Gage af 300 Rbd. foruden fri Bolig med tilhørende Have og nogle mindre Emolumenter, saasom det nødvendige Brødkorn for moderat Betaling og 24 Rbd. aarlig til Brændsel og Lys. Denne Post kan ansøges af Officerer i Armeen, under Jagttagelse af de i den allerh. Resolution af 28de April 1832, betræffende Avancement m.m. Litr. C. 18 30 indeholdte Forskrifter, og ere Ansøgninger at indsende til Commandeuren for den 4de Jnf. Brig.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Generalmajor v. Lützow, som Stiftelsens Overdirecteur, forinden Marts Maaneds Udgang. Staden Kiel har, som bekjendt, i det sidste Decennium udvidet sin Virksomhed særdeles betydeligt, og Handel og Skibsfart have der tiltaget meget. Staden har tiltaget i Befolkning og færdeles mange nye Bygninger er blevne opførte. J Aaret 1827 var saaledes Bygningerne forsikkrede i Brandkassen for 2,900,000 Rbd. og i Aaret 1843 for (Berl. Td.) 4,386,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Helsingørs Commune har i Trykken udgivet Budget for Helsingørs By for Aaret 1844, hvorefter Udgifterne ere anslaaede til: 1) Bye og Jndqvarteringsvæsen 13,843. Rbd., nemlig: til a) Administrationen og hvad dermed staaer i Forbindelse 2531 Rbd., b) Bidrag til Kirker og Skoler, 410 Rbd., c) Jndretninger, sigtende til Politi og god Orden 987 Rbd., d) Gader, Torve og andre offentlige Jndretninger 450 Rbd., c) Jordvæsen 80 Rbd. og f) Jndqvartering 8,822 Rbd.; til disse 13,843 haves ved faste og ti fældige Jndtægter, ved Overskud af By- og Jndqvatteringsindtægter for 1842 og ved Jndqvarteringshjælpeskatten 4000 Rbd., saa at der til ovennævnte Udgifter vil udfordres et Beløb af 9843 Rbd.; – til 2) Brand=Lygte- og Vægtervæsen 3118 Rbd., 3) Fri=Reisevæsen 130 Rbd., 4) Fattigvæsen 8578 Rbd., 5) Skolevæsen 2903 Rbd., 6) Præstelonning 1500 Rbd., 7) Stænderskat 150 Rbd. og 8) Delinqventskat 1754 Rbd. – Der vil saaledes blive at paaligne Communen for indeværende Aar et Totalbeløb af 29100 Rbd.,¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Med Hensyn til Bondestandens stigende Velstand i de senere Aar hører man stundom i Kjøbstæderne misbilliggende Yttringer om, at der hos flere Bønder findes Pianoforter, Mahogni=Sophaer, Borde og Stole osv. Sligt omtales ofte som Exempel paa Hovmod (?) og som et nyt Exempel herpaa har man i disse Dage anført, at en Fæstebonde lader i Odense forfærdige et Seletøi, paa hvis Beslag der er anvendt for 83 Rbd. Sølv og for henimod en halv Snees Daler Nysølv. Men at henregne slige Anskaffelser til Overdaad og Hovmod, synes dog at være vel strængt; man maa dog betænke, at slig Anvendelse er langt hæderligere for den rige Bonde, end at sidde paa Kroen og spille paa een Aften en halvhundrede Daler op i en Polskpas til Loftet. (Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-03-01
Forleden kom i Bred, i Odense Herred, en af de omvankende tydske Musikanter ind i et Huus, hvor han satte sin syge Kone af, bedende om at hun maatte sidde der indtil han kunde faae en Vogn. Man satte Konen i en Stol og neppe var Døren lukket i efter Manden, for Konen var død. Landstrygeren faaes naturligviis ikke mere og Konens Liig, der vidnede om de væmmeligste Sygdomme, maatte begraves paa Sognets Fattigvæsens Regning. – Det synes virkelig at være paa Tide, at man indskrænkede Antallet paa de Bevillinger til at føre et omflakkende Liv, som nu saa byppigt skjænkes den Masse af vagabonderende, usle Musici, som lig Græshoppesværme strømme herind i det lille Danmark fra det store Tydskland, eller ogsaa at man affordrede dem en Garanti for, at de ikke skulde falde vore egne nødtørftige Landsmænd til Byrde i pecuniær Henseende. (Hemp. Av.)