JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Bekjendtgjørelser. At Bankcomptoiret i Anledning af Bögernes Afslutning og Regnskabets Opgjörelse vil være lukket fra Tirsdagen den 28de Juni indtil Torsdagen den 30te Juni, begge Dage inclusive, saa at ingen Eæpeditioner i denne Tid finde Sted, og at det igjen aabnes Fredagen den 1ste Juli bekjendtgjöres herved; hvorhos vi tillige bringe i behagelig Erindring, at ligesom Disconteringer, Kjøb og Salg af Banco Vexler, samt Meddelelse af Anviisninger paa Nationalbanken, ere indskrænkede til de 2de Postdage Tirsdag og Fredag, saaledes ere alle Forretninger Laan betræffende, saavelsom al Rentebetaling udelukkede fra disse Dage, og expederes ikkun de øvrige Sögnedags Formiddage fra Kl. 9-1. Bankcomptoiret i Aarhuus, den 11te Juni 1812. Chr. Otterstrøm. Fabrictus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Til Efterretning for Debitorerne til Aarhuus Stifts offentlige Midler, bekjendtgjøres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa følgende Dage, nemlig: Mandagen den 13de, Torsdagen den 16de, Løverdagen den 10de Mandagen den 20de og Torsdagen den 23de Juni, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 3 til 5. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over Terminen, samt til at bevise at Skatterne af Panterne ere betalte, bringes i Erindring, hvorhos bemærkes, at det er af Vigtighed, at Capitalbetalingerne skee i de første Dage af Terminen, for at Capitalerne igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 6te Juni 1842. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Da den ved Stikbrev af 21de f. M. efterlyste og, Rosenorn. ifølge Bekjendtgjørelse af 28de f. M., paagrebne Fæstningsslave Morten Nielsen, Natten til den 2den dennes atter har funden Leilighed til at undvige fra Arresten i Colding, saa efterlyses han herved paa nyt, i Overeensstemmelse med ovennævnte Stikbrev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Commandantskabet for Fæstningen Rendsborg, den 8de Juni 1842. Jfølge tagen Beslutning paa Skiftet bliver det Stervboet efter afdøde Søren Christensen Maler tilhørende Huus paa Brorup Mark i Hylke Sogn, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 3 Fkr. 2 Alb. samt Konge- og Kirketiender deraf, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 13de dennes, hver Gang Kl. 11 den 20de f. M. og den 27de f. M. Formiddag. De to første Auctioner holdes her paa Contoiret og den sidste i bemeldte Huus. - Ved sidste Auction sælges tillige Ind= og Udboe m.v. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 6te Juni 1842. Bernth. Jfølge tagen Beslutning paa Skiftet efter Madame6te Juni 1842. Bernth. Ane Cathrine Knudsen af Bording Præstegaard og forhen afdøde Mand Skibsfører Niels Knudsen af Kjøbenhavn, bliver ved Auction, som afholdes i Bording Præstegaard Torsdagen den 16de Juni førstkommende, og vil begynde Formiddag Kl. 9 præcise, bortsolgt de Boet efter bemeldte Afdøde tilhørende Effecter, bestaaende af tildeels Mahogni=Meubler, saasom: Borde, Stole, Speile, Skabe, Commoder, 1 Chatol, 1 Jernkakkelovn, saa og en Deel gode Sengeklæder, Mands-Gangklæder, Lagner, tildeels Damaskes Dækketøi, og andet Linned, forarbeidet Sølv, Porcellain og Fajance, i Tallerkener, Fade, Theetøi, m.v., Kobber, Messing= og Jern Kjøkkenredskaber, med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres. - Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste November førstkommende. – Lysthavende indbydes. Hammerum Herreds-Contoir, Herninglund, den 30te Mai 1842. Hunderup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
J ølge tagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Pro prie air Ditlev Wad bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard, Boelsgaarden, med tilhørende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 14 Tdr. 1 1/2 Alb., beliggende i Broust Sogn, Øster=Han=Herred, Hjørring Amt, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Torsdagen den 16de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, efter Conditioner, der forinden ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte, og dens Jorder, som alle ere af fortrinlig Qvalitet, indeholde omtrent 80 Tdr. Land Agerjord og 25 Tdr. Land Kiær, der er meget velskikket til Opdyrkning, foruden Enge, hvorpaa aarligen avles omtrent 150 Læs Høe. Udsæden har hidtil aarligen været omtrent 10 a 12 Tdr. Rug. 30 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre. og 24 Tdr. Kartofler, og der er ved Gaarden holdt en Besætning af omtrent 50 Køer, 10 Heste og 12 a 14 Faar. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpingaard, den 19de Mai 1842. c. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Sidstafvigte Søndag Morgen den 5te dennes har min Søn, Boghandler Jens Worm Bruun, forladt sin Bopæl, efter al Formodning i Sindsforvirrelse, uden at nogen Oplysning om ham senere har været at tilveiebringe. Jkkun den der kjender Moderhjertets Følelser, og derhos veed, hvorledes han i det Hele var min Glæde og mit Haab, fatter den Tilstand hvori jeg maa befinde Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. mig. Saare tilgiveligt maa det derfor vistnok blive betragtet, naar jeg herved fremfører den Anmodning til Enhver, som maatte have seet eller erfaret noget, det være nok saa lidet, som kunde tjene til nogensomhelst Veiledning, eller noget Spor, hvor fornævnte min Søn maatte være gaaen hen eller være at finde, da uopholdelig herom at meddele mig Underretning. Han var middel af Væxt, klein af Bygning, 27 Aar gl., havde blaa Øine, blondt Haar, og var ved sin Bortgang iført en fort Frakke, sort Vest, graa Beenklæder, sort Kaskjæt paa Hovedet, og brugte Briller. Aarhuus, den 10de Juni 1842. Hedevig Bruun. Jahnsens burtigseilende Aarhuus Pagnet Ms 1, afgaaer fra Aarhuus til Kbhavn. Mandagen den 13de Juni, som føres af Capitain S. A. Benzen, Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Jahnsens Pagnet-Contoir. ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Med kongl. allernaadigst Tilladelse J. van Praaga fra Rotterdam den Ære, at underrette det ærede Publicum om, at han er kommet her til Byen og har medbragt en Composition den eneste i sit Slags), hvormed kan tages Pletter og Smuds af alle Slags Tøier, saasom: af alle Couleurer Klæde, Cassimir, Merinos, Thibet, Shawler, Hatte, Tørklæder, Kjole- og Kappekraver, Billardklæde, Bord tæpper og Gulvtæpper, endogsaa Beeg, Tjære, Vogn smørelse, Fedt, Farve- og Oliepletter kan den aftage; sort Silketøi, der er gulnet og fordærvet af Smuds og Fugtighed, kan renses dermed. Ligeledes har han medbragt den saakaldte hollandske Politur. l. Naar denne Politur anvendes paa polerede eller lakerede Meubler frembringes øieblikkelig den smukkeste Glands, saa at man kan speile sig deri, og Alt, som dermed poleres, beskyttes imod Orme og Jnsecter. 2. Alle Farver af Allabast og Marmor, som af Alderdom have mistet Glandsen, erholder den igjen, naar denne Politur anvendes, og de blive som nye. 3. Lakeret Læder og Vognbetræk, Voxdug og lakerede Bliksager, som ved skarp Vædske eller Syre har mistet Farven, bliver ligesom nyt, naar det poleres dermed. Denne Politur kan især anvendes til Jagtgeværer, da den ganske befrier alle Staalvare for Rust. Han har ogsaa bragt Bataviajord med sig fra Holland til at slibe alle Slags chirurgiske Jnstrumenter med, saaog Penneknive og Rageknive, der i et Øieblik blive saa skarpe, at de kunne tage Skjæget saa let af, at man ikke mærker det mindste dertil. Denne Jord er især fortrinlig til at polere Bordknive og Gafler med. Hans Bopæl er paa det store Torv Ms 920, og hans Ophold her varer kun kort Tid. Aarhuus, den 10de Juni 1842. En duelig Handelsbetjent med fortrinlige Anbefalinger, ønsker en Condition hos en Kjøbmand i en af Sø-Kjøbstæderne i Jylland, og er villig, om forlanges, at indskyde en Capital efter nærmere Overeenskomst. J manglende Fald ønskes en Kjøbmandsgaard tilleie eller tilkjøbs. Adressecontoiret modtager Billetter, mrk. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Hos en dannet Familie i Skanderborg Amt, kan en dannet Pige, som kan undervise 4 Pige=Børn i Skolevidenskaberne, Fransk, Tydsk, Engelsk og Musik, faae Condition, som strax kan tiltrædes. Man behage i denne Anledning enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-10
Natten til 6te Juni er fra Undertegnede bortstiaalet en mørkebruun skjernet Hest, 6 Aar gl., 10 Qvarteer og 2 Tommer høi, med to hvide Bagfødder og en hvid For fod; – og en lyserød stribbelblæsset Hoppe, 4 Aar gl., saa vel 9 Qvarteer høi og med to hvide Bagfødder. For Opdagelsen heraf udloves en god Douceur. Dons pr. Colding, den 7de Juni 1832. Jens Jesien, Gaardmand. Som Hittegods er hertil indleveret 1 Tobakspung, 1 Pengepung, 1 Silketørklæde, 1 Guldnaal og en Brystnaal, samt i Armbaand, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politikammer, den 4de Juni 1842. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
No 100. Løverdagen. den 11te Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftertidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquiet, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Blandinger. Paa Java, der overalt bærer Spor af vulcansk Virksomhed, og det forholdsviis i langt større Omfang end noget andet Land paa Jorden, har GonungGuntur, en Vulcan af 6,085 engl. Fods Høide, i afvigte November Maaned havt et frygteligt Udbrud, hvorved over 400,000 Caffetræer ere blevne ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den peruanske Regjering har forbudt Udførselen af det saa meget anpriste kraftige Gjødningsmiddel: Guano (Søfugleskarn). Den i Lima residerende engelske Consul protesterede imod Forbudet, men maatte, insulteret af Peruanerne, flygte ombord i en fransk Krigsbrig. En Krig kan altsaa opstaae her formedelst Fugleskarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den i Jndien endemiske Cholera synes nu, efter dens store Ronde Jorden over, at være vendt tilbagetil sin Fødestavn, hvor den i denne Tid er optraadt i en meget ondartet Characteer. Jsær skal den anrette store Ødelæggelser i Calcutta og Madras. (Pesten huserer i denne Tid stærkt i Ægypten.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den norske Hurtigløber Mensen Ernst befinder sig for Øieblikket i Moskau, hvorhen han er gaaet tilfods fra Stockholm og har forpligtet sig til, at tilbalægge Veien til Jerusalem i det høieste i 30 Dage. Uhyre Væddemaal, der beløbe sig til 80,000 Rubler, ere indgaaede af Moskaus Adel. Han er nu 59 Aar gammel, og man har lovet ham 25,000 Sølvrubler, hvis han heldigt skiller sig ved Sagen. Den 1ste Mai skulde han afgaae fra den store Kremlplads. Portugiserne besværge hele Christenheden, at den dog endelig maa drikke deres Vine, da de ellers ikke længere vide, hvor de skulle hen med al den Guds Gave. Alene i Oporto og London henligge for Tiden 275,088 Piber Portviin, og aarlig kommer der omtr. 180,000 Piber flere til. Paa Oplag haves altsaa fortiden en Qvart Million Piber (uden at regne hvad der henligger i Privatkjældere) eller 6,250,000 Kubikfod Portviin, saa meget, at man deraf kunde danne en Portviin Sø, hvori Europas samtlige Flaader kunde svømme. Af denne Masse Viin henligger alene i den vestindiske Doks Kjældere, i London, der ere de største Kjældere i Verden, 2300 Piber. Og uagtet al denne Overflod sælges forfalstet Portviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Paa Theatret i Mobile, i de forenede Stater, har (efter Philladelphia-Blade) den engelske Skuespillerinde Miss Hamelin bag Coulisserne med et Dolkestik dræbt Skuespiller Eving. Hun er undvegen. Med den umaadelige Ulykke som nylig traf Hamborg, kan man kun sammenligne den, der i Aaret 1666 hjemsøgte London, hvis Brand dengang ligeledes varede paa fjerde Dag, og hvorved der afbrændte 13,200 Huse, 87 Kirker og 26 Hospitaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
En berømt engelsk Gartner i Towcester har indgaaet et Væddemaal om, at han indtil 29de Septbr. vil af 7 Ærter, der for Øieblikket voxe i hans Have, høste 7 Skjepper Ærter. Hvor ringe Fortjenesten ofte er for den arbeidende Klasse i England, seer man deraf, at der i Staden Stratford findes over 1000 Personer, som sysselsætte sig med at gjøre Snørebaand, hvorved de, saa ofte Afsætningen finder Sted, kunne fortjene ikkun 2 1/2 Pence (8 Rbs.) daglig. 1 Pund Brød, koster i England 10-12 Pence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
En Sjouer i London er nylig tilfalden en Arv paa en Million Pd. Sterling. Assiceretten i Chester dømte forleden en vis San tyn til Døden. Dette Uhyre havde forgiftet 3 af sine Børn, for at faae 20 18 af en Begravelseskasse, hvoraf han var Medlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Jnvalidernes Hotel i Paris kan man hver Dag see to gamle Soldater, der ere adskillelige, og som tilsammentagne neppe nok udgjøre een heel Mand. Den Ene er nemlig blind, og den Anden har mistet begge Armene. Disse to Stakler sidde fordetmeste ligeoverfor hinanden, medens den Blinde holder paa sit Skjød en Bog (de Franskes Seiervindinger og Erobringer), hvoraf den Armløse forelæser. For det meeste opsøge de Skildringer af de Batailler, hvori de selv bleve lemlæstede. Ved Oplæsningen heraf sættes de i Tankerne tilbage i hiin Tid, som de aldrig kunne forglemme, og uagtet deres beklagelige Tilstand, føle de sig dog fuldkommen lykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Pariser-Journaler indeholdt Curiositeter om en i Departementet Lotrik udstædt Dandseordonnants. Galop bliver aldeles forbudt; paa den anden Side Rhinen forbydes endog Skridt. Galop forbydes, fordi den Maade, hvorpaa man i nogen Tid har dandset samme, har foranlediget farlige Tilfælde. Ved en vis Tour, kaldet Postourelle, som vel ikke ganske kunde forbydes, skulle, fordi de unge Piger derved let falde, Vendingerne ikke skee saa rask, ogsaa maa der ikke springes eller trampes med Fødderne. Alle Dandse, som gjøre de unge Piger vilde, forbydes aldeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J en Dandsebod i Paris styrtede nylig Gulvet ned midt under en Contradands. Et Fruentimmer sik begge Benene knuste, og de øvrige Tilstedeværende (omtr. 30 i Tallet) bleve meer eller mindre beskadigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Rom gjør det megen Opsigt, at en ung dannet Englænderinde, Søster til en Lord, har i denne Tid giftet sig med Veturino (en Foermand eller Postillon). En anden udenlandsk Dame af Stand har gjort Opsigt paa en anden Maade, idet hun er bleven arresteret for at have i Kirkerne, af Liebhaberi for Stykker af antike Marmorarter, practiseret deslige ud af deres Jndfatninger og taget dem med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Kongeriget Neapel er nylig død en Kone paa 110 Aar. Hun ernærede sig indtil det Sidste med Vævning. Ligeledes er der død en Mand paa 111 Aar; han var i denne høie Alder endog saa rask, at han kort for sin Død med utrolig Lethed klattrede og i et stort Egetræ.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den berømte Magiker Alexander skjar forleden i Landsperg Hovedet af sig for Spøg. Da hans Barbeer en Morgen havde sæbet ham ind, sendte Alexander ham ud for at hente varmt Vand; da Fyren vendte tilbage, fandt han Kunstneren hovedløs: Hovedet laa blødende paa Jorden. Den forskrækkede Barbeer gjorde Allarm, der kom Folk til, som fandt Hr. Alexander – utaalmodigt ventende paa Barberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Wien havde man nylig det interessante Syn, at see en heel Grenadeerbataillon indtræffe dertil fra Brunn paa Jernbanen. Kl. 6 om Morgenen havde Toget, der bestod af 36 Vogne, sat sig i Bevægelse fra Brünn, og ankom, efter en halv Times Ophold i Florisdorf, Kl. 1 under fuld Musik til Keiserstaden. (Den sædvanlige Marschtid vilde have udgjort 8 Dage.) Vognene, hvoraf hver rummede 35 Mand, vare saaledes indrettede, at Halvdelen af Mandskabet afvexlende kunde sidde. Ved Ankomsten i Banegaarden opstillede Tropperne sig strax i Front paa Vognene, og bleve saaledes inspicerede af Keiseren. Udstigningen skete i 4 Minuter, hvorpaa hele Bataillonen defilerede forbi i Parade. Over 20,000 Wienere bivaanede dette interessante Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Banquirhuset Rothschild var ved Slutningen af Aaret 1840 i Besiddelse af en Formue paa 133 Millioner Gylden. - Den berømte jødiske Theolog, Professor Dr. Rubino, er i Marburg gaaet over tilChristendommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Kongen af Preussen har stiftet en ny Orden, en Fredsclasse af Ordenen pour le merite for Videnskab og Kunst, der kun skal tildeles saadanne Mænd, som ved en udbredt Anerkjendelse af deres Fortjenester have erhvervet sig et berømt Navn. To Danske ere blevne hædrede dermed, Physikeren Ørsted og Billedhuggeren Thorwaldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den mod den berømte Skuespillerinde, Frøken Charlotte Hagn i Berlin, anlagte Sag, var fordi hun havde givet Garderobeinspecteur Lanz et Øresigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Forleden Morgen bleve atter 8 Fruentimmer og 6 Mandspersoner døbte i Rummelsburgersøen ved Berlin af Baptistpræsten Kobberstikker Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Mecklenburg-Strelitz har en Godseier i Nærheden af Mirow, hvis Folk i denne By havde teet sig utilbørligt og derfor vare blevne arresterede, efter gammel Ridderskik opbudt sine Bønder, og er med denne Landstorm rykket ind i Mirow. J Staden blev strax gjort Brandlarm og ringet med Stormklokken, medens Godseieren hos Politiet, dog kun imod Caution, satte igjennem, at hans Folk bleve frigivne, og trak derpaa afsted med sine Tropper igjen. Mirowienserne fik imidlertid fat paa nogle af Togets Efternølere, der bleve anholdte og afvæbnede. Man er meget spændt paa, hvad denne i vor Tid mærkelige despotiske Begivenhed vil have for Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J de for nogle og tredive Aar siden i Hamborg, udkomne Hamburgische Blatter læstes om to unge Mennesker, som paa et offentligt Sted i Hamborg, havde bestilt en Bolle Punsch, med det Spørgsmaal til Værten, om han vilde give Credit indtil et Væddemaal blev afgjort. Værten sagde: ja, men under megen Latter fortalte begge Gjæsterne ham nu, at de havde væddet om, til hvilken Side Petritaarnet vilde falde, naar det engang faldt; den Ene paastod henimod "Wall, den Anden henimod "Berg." Værten lo, og maatte jo efter sit Løfte give de to Herrer Credit. Denne Spog er nu (siger et nuværende tydsk Blad) blevet til en frygtelig Alvor: Petritaarnet i Hamborg er faldet. Lever Nogen af de to muntre Væddende, kan Væddemaalet blive afgjort. Joh. Amsink, Jac. Oppenheimer og P. Siemsen, & Comp. have i Forening med 17 andre i Hamborg boende Kjøbmænd og under Ansvarlighed af enhver Enkelt for den af ham tegnede Sum, funderet med en Capital af 4 Millioner Mk. Bco. en Forening under Navn af Laane=Compagniet, i den Hensigt at gjøre Forskud paa Varer ved en af Compagniet paa 6 Maaneder udstedt Sola-Vexel, dog ikke under et Beløb af 3000 Bemk. (J 4 Uger har ingen Dandsemusik været tilladt indenfor Hamborgs Porte. Den 15de Juni skal Stadtlotteriet trækkes første Gang siden Jldebranden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Det erfares nu, at Branden i Hamborg havde ogsaa fortæret over 5000 sjeldne, fordetmeste historiske Værker, og flere kostbare Malerier, som tilhørte den i Dresden levende Grev Wackerbarth, der havde dem staaende hos en Bekjendt i Hamborg, indpakkede i Kasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Følgende Bøger ere blevne forbudte i Rusland: Nürnberger og Sjælens Udødelighed; Weisses philosophiske Lære om Udødeligheden; Rottecks Verdenshistorie; Brockhaus Conversationslexikon, og Kellers Andagtstimer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Det svensk norske Consulat i Livorno melder, at den usædvanlige Begivenhed har fundet Sted i Aar, at et Fartøi er afgaaet derfra til Norge med en Ladning Rug og Hvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
J Stockholm er en Juveleer Hirsch pludselig forsvunden, og da en Mængde kostbare Sager befinde sig i hans Hænder, har denne Begivenhed vakt endeel Uro i de høiere Cireler. Blandt flere ham til Jndfatning betroede Ting er et Smykke, som er 800 Rd. værdt og tilhører en Excellentsfrue der i Staden. Om Spectaklerne i Moss: "Svenske agten" hedder det endvidere, at den const. Byfoged var fraværende, den virkelige var paa Storthinget, Underfogden var beskjænket, og Vægterne i indbyrdes Haandgemæng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Fra Christiania meldes: "Den berømte danske Skuespiller Rosenkilde er ankommen hertil, for at spille nogle Gjæsteroller paa vort Theater. Man siger ogsaa, at flere andre danske Skuespillere ville komme hertil i Sommer, blandt hvilke nævnes Hr. Phister. Nylig afd. Generalconsul Santos førte i Altona en fyrstelig Pragt. J hans Huus saaes Tjenerne ved festlige Leiligheder kun i Atlaskes Livreer, og pyntede ved det med kgl. Luxus anrettede Taffel med Glace=Handsker. En spansk Brig, som hedder: "Resolution, og føres af Capt. Emeritio Trelles de Vigo, er den 3die de, strandet ved Harboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Forlangt Jndrykkelse. I 8de Aargangs 7de Hefte (for 1841) af et i Dessau udkommende Tidsskrift "Sulamith (redigeret af Dr. Franckel, Directeur for de isralitiske Skoler i Anhalt-Dessau, indeholdes, i en Beretning om de danske Stænderforsamlingers Forhandlinger og Jødernes Emancipation, blandt Andet følgende Yttringer: Als in Jutland bei den Landstanden daruber discutirt wurde, og die Jnden zu Mitaliedern derselden gewalt werden konnen, waren Stimmen dafur, aber auch manche dagegen, mit trivialen Gemeinplatzen, 3. B. diese wandernde Nation, u. s. m. Das seichte, veraltete Geschwatz uder judische Dogmen u. a. m. wurde gus der alten Rustkammer der Jndenseinde wieder hervor geholt. Ein Deutscher ruckte in die Aarhuussche Zeitung ein Geschwatz ein, um die guten Jütlander durch unrichtige Nachrichten aus Deutschland, irre zu leiteen und sie absuschrecken, damit sie et wa nicht für die Jnden stimmen. Dieser Mann erfrechte sich namlich, die abscheuliche Lüge zu behaupten, das in Deutschland unter 16000 schweren Verbrechern 120000) Jnden seien. Schon vor beinade 50 Jahren widerlegte David Friedlænder eine ahnliche Behauptung des Ritter Michaelis (m. s. Fr. Actenstücke &c. von Seite 29 - 35, Berlin, 1793, Bossische Buchhandlung) und fugte Auszüge ans den Criminalacten des ganzen Preussischen Staats seit 3 Jahren, zur Erhartung, seiner Behauptung, bei. Und nun vollend in unserer Zeit bei der vorgerukten Vildung der Jnden! Doch folche langst widerlegte, abgedroschene Beschuldigungen, fangen an dem Schreiber dieses endlich ekelhaft zu werden, um ste etwa widerlegen zu wollen. Man steht indes, wie oft man den Jnden geflissentlich zu schaden sucht, wenn zur Milderung ihver Lage Schritte geschehen sollen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Den Tydsker, der har foranlediget ovenstaaende Bemærkninger, er Hr. Walther (nu paa Lesagergaard), som 1838 i Aarh. Avis indrykkede nogle Flosklen uder Ein tritt der Jnden in Standeversammlungen, hvori, foruden den ovenfor paaankede Beskyldning, fandtes endeel andre Curiosa. Hvad iøvrigt Dr. Frankels Anke angaaer, at Hr. W. ved sin Artikel skulde have villet afholde Jyderne fra at stemme for Jødernes Valgbarhed, da troer Undertegnede (som i sin Tid i Aarh. Avis indrykkede et aabent Brev til Hr. W. i Anledning af hans Floskler) at kunne frikiende ham i denne Henseende; thi, saavidt han erindrer, bemærkede Hr. W., at hans Yttringer kun gjaldt de tydske Jøder, hvorimod han Jntet fandt at udsætte paa de danske Jøders Moralitet (for hvilket gode Skudsmaal disse formodentlig ere Hr. W. særdeles forbundne. Hvis jeg husker ret, fandt han endog Jntet til Hinder for deres Jndtrædelse i Stændersalen; dog tør jeg ikke sige det med Bestemthed. Det skulde imidlertid paa Hr. W.s Vegne glæde mig, om min Hukommelse ikke har slaaet mig feil her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-06-11
Hvad Dr. Franckels Slutningsbemærkning angaaer: at man seer, hvor ofte man med Flid søger at skade Jøderne, naar der skulle skee Skridt til Formildelse af deres Stilling, da har Tid og Erfaring, baade i andre Lande og her og det for ikke lang Tid siden), stadfæstet dens Rigtighed. Det har viist sig, at det meget ofte er nædle Bevæggrunde, der lede deres Pen, der skrive imod Jøderne og deres Emancipation. En nærmere Udvikling heraf vil være overflødig, og Undertegnede skal saameget mindre trætte Læseren hermed, som Hensigten med disse Linier kun er at gjengive Dr. Franckels Yttringer om Hr. W.s Artikel. Aarhuus, i Juni 1842. S. Davidsen.