JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
J Følge den Act, som blev udstædet i den sidste Session, nemlig den Act, hvorved de F. St. Han dets Establicement er blevet ophævet, ere strax Agentere blevne ansatte og instruerede under Skatkammer Secretairens Veiledning for at afslutte Forretningerne med de Jndianske Stammer, at opgiøre Factorernes og Underfactorernes Regninger, og i enhver anden Henseende at fuldføre de Bestemmelser, som indeholdes i hiin Act paa den deri foreskrevne Maade; en Slutnings-Jndberetning om det passerede skal blive forelagt Kongressen, saasnart den indkommer. Mod stor Bekymring maae jeg anmelde: at en svær Sygdom har berøvet os i Pensacola mange agtværdige Borgere, og have derved standset nogle af de Jndretninger, som ere saa vigtige for dette District. Virkningen deraf har været omfindtlig med Hensyn til de Jndianere, som boe i dette District, og som bestaaer af Resten af de forskiellige Stammer, som beboe det District, som ligger imellem St. Augustin og Pensacola med ustrakte Fordringer og ubestemte Grændser. Endskiøndt Freden med dem er bleven vedligeholdet, saa bliver det dog en væsentlig Følge af deres Stilling og Fordringer, at de ville forstyrre Handelsforbindelserne mellem de østlige og vestlige Deele af Distriktet i hvilket vore Jndvaanere fornemmelig have nedladt Det er væsentligt nødvendig for dette Di sig. strikts Velgaaende og Fremblomstring ligesom forHandelsforbindelserne indenfor Unionens Grændser, at disse Jndianere blive ved færskildte Tractater forflyttede til andre Egne eller indskrænkede indenfor snevrere Grændser. Uagtet de indskrænkede Midler, som staae i den uøvende Autoritets Magt, ere dog Forskrifter blevne meddeelte Statholderen med Hensyn dertil saavidt dette Formaal kunde være at opnaae; men som er blevet forhindret ved den omtalte sørgelige Sygdom, for at bevirke Sagen paa den erne eller anden Maade ville der udkræves større Fonds, hvilke allene Congressen er berettiget til at bevilge. Denne Bevilgning, for saavidt, som man maatte holde den for at være tjenlig, vil blive indstillet til Kongressens Overveielse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Da den Deel af den Act, som passerede den 14de April 1818, nemlig Acten angaaende Armeens Stab, som angaaer Commissariatet, udløber i den forestaaende April, og den practiske Virkning har beviist dette Departements store Rytte, saa vil det blive indstillet til Deres Overveielse, om det ikke vil være passende at fornye den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Den foreløbige Kundskab, som man har erholdet om de nye opdagede Blyminer og deres formodentlige Giftighed, forbundet med Vigtigheden af dette Material for Statens Forsvar giør det raadeligt, at man med en særdeles Omhyggelighed henvender sin Opmærksomhed derpaa. Det indstilles derfore omdet ikke vil være overeensstemmende med det Offentliges Vel, ved en Lov at bære Omsorg for at en duelig Mineralog bliver ansat for at føre Overopsynet over disse Værker under det vedkommende Departements Bestyrelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Man har erfaret: at Cumberlands Landeveien, som er bleven anlagt med saa store Omkostninger, har lidt meget af Mangel paa et saadant regelmæssig Overopsyn, og paa de Reparationer, som ere uungaaelig nødvendige for at vedligeholde et saadant Værk denne Landevei er af en uberegnelig Nytte for at vedligeholde Forbindelsen mellem de vestlige og de atlantiske Stater og igiennem heele Landet. fra den nordlige Ende af Søen Erie til Missisippi, da den forskaffer ved alle de Floder, som udgyde sig i begge, en let og umiddelbar Forbindelse med Regieringens Sæde og derfra med det Atlantiske Hav. Den Lethed, som den forskaffer for alle militairiske og Handels=Operationer ligesom ogsaa for Postdepartementet kan ikke anslaaes høit nok, ogsaa er dette store Værk en Zirat og Hæder for Nationen. Da jeg troer, at Congressen ikke besidder den tilstrækkelige Autoritet for at antage et System for de indenlandske Forbedringer og bringe dem i Udførelse; men en saadan Magt, naar den indskrænkes til store nationale Formaal og med de behørige Jndskrænkninger vilde forskaffe Unionen en overvættes Fodeel, saa holder jeg det for raadeligt, at der i denne Henseende bliver anbefalet Staterne en Forbedring i Constitutionen. Da en Bill, som tilstod Ret til at antage og creqvere et saadant System, blev forelagt mig til Underskrift i den sidste Session, saa var jeg ifølge min Beskuelse af den almindelige Regierings Rettigheder tvungen til at nægte den min Underskrift og jeg fandt det ved denne Leilighed passende at meddeele den Overbeviisning, som jeg efter moden Overveielse havde fattet i denne Sag. Jeg maae nu beraabe mig paa denne Med deling med Hensyn til det, hvori denne store Jnteresse, som den angaaer, kan fortiene deres Opmærksomhed; skulde imidlertid Kongressen finde det upassende at bringe en saadan Forandring af Constitutionen i Forslag, saa har den dog efter min Meening Ret til at sørge for Landeveiens Vedligeholdelse, da den bærer Omsorg for Over opsynet og bevilger de fornødne Penge til istandsætte den, sikkert har den, naar den har Ret til bevilge Pengene til Landeveiens Anlæggelse, ogsaa Ret til at bevilge Pengene for at bevare den for at forfalde, af Udøvelsen af denne Rettighed kunne ingen farlige Følger være at frygte. Under vort lykkelige System er Folket den eneste og udelukkende Kilde til al Magt, og for Folket, som egentlig Constituent for enhver af disse Regieringer, ere disse allene ansvarlige for den troe Opfyldelse af deres Pligter inden for de constitutionsmæssige Skranker. Man har ingen Grund til at tvivle paa, at Folket vil indskrænke sin offentlige Agentere. i enhver Post inden for den strenge Linie af deres constitutionelle Grændser. Da jeg imidlertid har meddeelt Congressen i den sidste Session fuldstændigt mine Tanker i det anførte Document og Ret til at bevilge noget til et bestemt Formaal, som forskielligt fra den Ret at besidde Jurisdiction og Souverainitet over et vist Territorium, saa holder jeg det ikke for passende at udelade mig videre omdenne Gienstand. (Dette Stykke er mærkværdigt, da det viser, hvor ømme Forholdene ere i Fristaterne, og hvor indvortes svage de ere). (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Jndenlandske Efterretninger. J afvigte Aar clareredes ved Øresunds Toldkammer 8483 Skibe, altsaa ikke engang saa mange, som i Aaret 1777, da Tallet var 9047. Hollændernes Fart har aftaget den Grad, at der afvigte Aar kun passerede 391 hollandske Skibe, medens der i 1821 passerede 2181.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Løverdagen den 1ste Februar høitideligeholdt Kiøbenhavns Universitet i Regentskirken fin aarlige Fasti Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Rector Magnificus Professor Dr. Theologi J. Møller holdt Talen, hvori han fremstillede Universitetet, som et fast Baand imellem Kongen og Folker. Derefter aflagde han Beretning om Udfaldet af Priisconeurrensen ved Universitetet i forrige Aar. Otte Priisskrifter vare indkomne, af hvilke det i Theolegien erholdt accessit; Forfatteren dertil befandtes at være Joh. Henrik Zahrtmann, Candidati Theologien. Det juridiske Priisskrift tilkiendtes, Guldmedaillen; Forfatteren var Carl Frederik Kunzen, Candidat i Lovkyndigheden. J Historien vare tvende Afhandlinger indleverede; Forfatteren til den, som kronedes, var Cand. Philos. Jørgen Lindegaard Rohmann. J Boologien havdes iligemaade tvende Priisskrifter. Den ene Forfatter erholdt Præmien, nemlig Henrik Bech, Candidat Philos. Den anden accessit nemlig Cand. Philos. Frederik Christian Appeldorn. Ogsaa Forfatteren af den asthetiske Afhandling tilkiendtes accessit, men hans Navn bekiendtgjordes ikke, da han havde frabedet sig at nævnes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Hs. Høihed Prinds Christian beærede Universitetet ved denne Leilighed med sin høie Nærværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Programmet forfattet af Etatsraad Thorlacius, R. a. D. indeholdt en hidtil uudgiven Skandinavisk Fortælling fra det 14de Aarhundrede, "om Normanden Hakon Hakensøns Besøg hos den Danske Kong Svend Estrithsen og de Prøver han fik paa Kongens Gavmildhed, Klogskab og Religiøsitet, med latinsk Oversættelse og Fortale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Ledige Embeder. Told- og Consumtions-Kasserer-Embedet i Helsingøer. – Sognekaldet til Bremerholm Kirke i Kiøbenhavn og det dermed forenede Provstie ved Søe Etaten og Garnisonen, 13,00 Rbd. - Christrup og Hornbek Sognekald i Aarhuus Stift, 300 Rbd. Til Formanden svares i aarlig Pension 50 Tdr. Byg, betalte efter Capitelstaxten. – Skanderup Sognekald i Ribe Stift, 260 Rbd. Til Formunden svares i aarlig Pension 30 Tdr. Byg, betalte efter hvert Aars Capitelstaxt, og 16 Læs Tørv. – Tørring og Heldum Sognekald i Ribe Stift, 256 Rbd. – Nørre Nissum Sognekald i Ribe Stift, 171 Rbdlr. - Gjødvad og Balle Sognekald i Aarhuus Stift, 164 Abdlr. – Lyngbye og Albøge Sognekald i Aarhuus Stift, 4000 Rbd. - Herredsfoged og Skriver-Embedet i Woer og Nim Herreder, hvoraf svares i Pension 14 Tdr. Rug, 28 Tdr. Byg og 500 Rbd. Sølv, aarlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Befordringer og Afgang. Den 24de December 1822 er Vice-Consul paa Øen Re, AchilleDechezeaux, beskikket til Consul i Nedre Charente, Departement; den 29de Januari 1823. forhenværende Underkasserer ved den ophævede danske Manufacturhandel, D. J Steenbeck, til virkelig Kammerassessor. Den 20de December 1822 ere Søecadetterne H. W. Rosenvinge og M. N. Suenson avancerede til Secondlieutenanter. Den 24de December 1822 er Fuldmægtig i Admiralitets-Contoiret Candidatus juris J. L. Smith beskikket til Auditeur ved Søe-Etatens combinerede Ret. Den 5te Jan. 1823 er Premier-Lieutenant Ridder F. A. Paludan sat a la suite paa ubestemt Tid. Den 12te Jan. 1823 er Seilmagermestersvend J. Giertzen afskediget i Naade med Pension. Den 19de Januar 1823 er Canoneer og interims Copiist F. H. Schou ansat til fast Copiist ved Commandantposten i Nyboder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 17de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Carlsgaards Skov ved Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Bøgetræer paa Roden, af hvilke de fleste indeholder Gavngiøring. De Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 6te Februar 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Førstkommende Fredag den 21de dennes, Formiddag Kl. 19, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Hr. Stempelpapiirsforhandler M. Baggers Gaard paa Slotsgaden, bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, Kobber, Tin, Messing, samt nogle Meubler; alt af afdøde Madame Hedevig Johanne Baggers Eftertadenskaber. Slagelse den 12de Februar 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Mandagen den 24de Februar 1823, om Middagen Kl. 12, bliver, efter Reqvisition af Opbuds- og Arrangements-Commissionen i Etatsraad de Neergaards og Frues Boe, som Panthaver, ved en eneste Auction, som afholdes paa Skielskøer Kiøbstæds Raadstue, bortsolgt følgende, Hr. J. Fenger, ved og i Skielskøer Kiøbstæd. tilhørende Eiendomme, nemlig: a) en hollandsk Veiermølle, med tilhørende Magazin bygning, beliggende paa Kiøbstædens Grund, hvori er indrettet 2 Skalqværne, en Grovgværn, en Sigte qværn og et Grynsorterefold. Til Møllen, som har Rettighed til Grovmaling for Omegnens Landboere, henligger en Arvefæste-Jordlod, Klintevænget kaldet, der staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1/5 Alb. b) 2de Gaarde beliggende paa Kiøbstædens Torv, under Matriculs No. 82, 83 og 84 beststaende ialt af 25 Fag til Gaden, samt en Sidebygning paa 7 Fag, og som er indrettet til Vaaningshuus og andre Beqvemmeligheder. Til disse Gaarde henligger 2de Forblodder, hvilke begge staae for Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Auctionsdirecteuren Hr. Overauditeur og Byefoged Johnsson i Skielskøer, Hr. Fenger paa Herthalund ved Stagelse og paa Byefoged-Contoiret i Ringsted; og bemærkes det, at Eiendommen først opraabes særskildt og derefter under et og at Kiøbesummen kan, mod successive Afbetalinger, blive indestaaende i Eiendommen. De i Slagelse Avis for indeværende Aar No. 8, 9 og 10 over de forrige Kroemand Poul Hansen tilhørende Eiendomme i Boeslunde Bye, Vester Flakkeberg Herred, tillyste trende Auctioner, kunne, formedelst indtrukne Forhindringer, ikke afholdes paa de i forbemeldte Rummer af denne Avis bekiendtgjorte Dage, hvorimod samme ville vorde afholdte saaledes: Første Auction Onsdagen den 5te Marti førstkommende paa Skielskøre Raadstue. Anden Auction, Onsdagen den 19de samme Maaned, sammesteds, og Tredie Auction: Onsdagen den 2den April dette Aar i Poul Hansens Gaard, hver Dags Formiddag Kl. 11. Hvilket herved i Forbindelse med det som foranført i denne Avis No. 8, 9 og 10 indførte Avertissement, til Efterretning saavel for de Lysthavende som Pantecreditorerne, endvidere bekiendtgiøres. Skielskøre den 5te Februari 1825. Johnson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Efter passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter og Herskabelige Afgivter for Aaret 1822, og efter Revovisition af Hr. Jnspecteur Fraas paa Hr. Kammerherre, Greve af Lerches Vegne, bliver Arvefæstegaarden Langeskiftegaarden kaldet, beliggende i Svallerup Sogn, Artz Herred under Grevskabet Lerchenborg, af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. kontribuabelt, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes, første Auction den 1ste Marts d. A., 2den Auction den 15de samme Maaned, begge om Formiddagen Kl. 10 slet i Artz og Schipping Herreders Tinghuus i Werslew, og den 3die Auction den 1ste April næstefter og Eftermiddagen Kl. 3. slet paa Langeskiftegaarden selv, alt efter Conditioner m. v. som ved Auctionerne lovlig vil være tilstæde. Denne Bekiendtgiørelse tiener saavel Panthavere, som alle andre Vedkommende til Efterretning, overeenstemmende Plakaten, af 22de April 1817 og Reskriptet af 23de Mai 1820. Artz og Schipping Herredskontoir den 6te Febr. 1823. F. D. Bett.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Mandagen d. 24de Februar førstkommende, bliver Arvefæstegaarden Manglehøi kaldet, som er beliggende i Alstød, Sogn, mellem Kiøbstæderne Sorøe og Ringsted, og som staaer for Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. - Fdkr. 33/5 Alb. ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden om Formiddagen Kl. 11, opbuden, for, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, at bortsælges efter Conditioner, som forinden ligge til Eftersyn hos Forvalter Povelsen i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Da forrige Gaardmard Christen Jensens Enke Karen Jens Datter af Kundbye, efter Over-Overighedens befaling, er erklæret for umyndig saa anmodes Alle og Enhver som med bemeldte Enke maatte have noget at afgjøre, desangaaende at henvende sig til hendes beskikkede Værge Gaardmand Lars Olsen af Kundbye. Løvenborg den 3die Februar 1823. Torst, beskikket Skifteforvalter. og Overformynder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
For en Familie uden for Bondestanden er til førstkommende Maidag 1823 et Landsted med tilliggende Jord ud, der har et Arreal af 20 Tønder Land geometrisk Maal og beliggende i Tjørnelunde Bye, Løve Herred, Holbeks Amt, at erholde til Leie. Til Stedet, hvis Bygninger ere vel vedligeholdte, hører en stor Frugt- og Urtehauge, hvori aarlig avles en betydelig Deel Humle. Det Fornødne herom afhandles med Fuldmægtig Justesen i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
En Stue paa to Fag til Gaden er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid hos Hattemager C. LauEn Sveitzer, som er forsynet med gode Attester om sin Duelighed, søger Condition paa en Herregaard til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
Saae-Erter, af den store gule engelske Sørt, ere at faae tilkiøbs paa Store Antvorskov ved Slagelse. 5 i Nærheden af en Kr. En Avlsgaard af Sjællands bedste Kiøbstæder med circa 150 Tdr. Lands Areal geometrisk Maal, fri Hovedgaardstaxt, som ved Sommerstaldforring, og Vexeldrift har naaet en ikke almindelig Culturgrad, samt 24 Huse med Jord, hvoraf forrettes Ugedage og Høstarbeide, kan enten strax eller til 1ste Mai d. A. erholdes tilkjøbs eller tilleie paa fordeelagtige Vilkaar, Avis Expeditionen anviser. ge og tørt og fundt, a 4 Rbdlr. pr. Bøgebrænde, Favn kan erholdes ved Frederikskilde pr. Sorøe. 3 a 4 Mk. Skieppen, kan er Gode Æbler, holdes paa Frederikskilde ved Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
En Gartner kan fra 1ste Mai d. A. erholdt Kondition paa en Herregaard, men uden gode Anbefalinger nytte det ikke at melde sig, ligeledes maae man være kyndig i Humleavlen. Stedet er Kasterup, hvor det Rermereaftales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-15
En smuk Boepæl m.v. kan til Paaske Flyttetid faaes i Leie i Gaarden No. 100 ved Slotsporten i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aarg.) Tirsdagen, den 18 Februar 1823. føde. dagen, 2 8. Februar 1832. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Man kan neppe begynde den efterstaaende Skildring af Dagens Begivenheder paa en meere passende Maade end med følgende Ord, hvormed den Politiske Journal begynder Januar Heftet for dette Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Naar haarde, en truende Skjebne, bebudende Tider forestode, saa fortælle de gamle Classiker os om Jertegn (Prodigin) som de betragtede, som Forbud af Naturens Aand paa store Omvæltninger, som han, den altbestyrende Gud, der leder Tingenes Gang paa Jorden, tilbereder Menneskeslægten. Saaledes syntes det næsten ogsaa, som Naturen vilde i de hengangne betydningsfulde Aar paa en ligesaadan Maade meddele os en For betydning om den nærværende Tids store Begivenheder, og om de større, som den nær forestaaende Fremtid vil bringe med sig. Bulkanske Bevægelser og Jordrystelser i forskiellige Deele af Enropa, i Jtalien, Sydindskland og det sydlige Rusland og voldsomme Orkaner bebudede Aaret 1822. Ankomst og befrige Udbrud af Besun dets Ende. Jmedens en ganske usædvanlig Varme udbredte sig over det heele nordlige Europa og Siberien, som ellers er stivnet af Jisen (og hvori Kulden i denne Vinter er steget til 33) frøs Mennesker, ihiel paa Gaderne i Lissabon og man faae Folk at løbe paa Skøiter i Madrid og Neapel (ogsaa i Aar har Vinteren været overvættes streng i det sydlige Europa og uhyre Sneemasser ere faldne i Alperne og Pyrenæerne; men i Rusland har Veiret været færdeles beqvemt for de militaire Transporter) Meteorer af alle Slags bleve forkyndte, og man kan ikke undre sig over om Haarene maatte reise sig paa os Jordbeboeres Hoveder, i denne Borgerkrigens Parthiernes, Mysticismens, Obskurantismens og den vildeste Friehedssvindels Tidsalder, naar fire Kometer (Haarstierner) have rettet deres mod Himlen. Jkke allene Himmelen og Luften fremviiste deres Jertegn, ogsaa Havet og Jorden kom frem med sine, saaledes den uhyre Hanslange, hvis Tilværelse nu er erkiendet af flere naturhistoriske Selskaber (og hvorved den gamle Pontoppidans Troeværdighed i sin Norges Naturhistorie retfærdiggiøres) eller den Havfrue, som er opfisket i de chinesiske Farvande og bragt fra Batavia til London og angaaende hvis Ægthed Tvivlene ikke ere hævede (vist ikke andet end en Art af Cuviers Cetaces herbivores ligesom Stel lers Søeabe) og fornemmelig den frygtelige Cholera morhus; der som en Lavine vælter sig bestandigt nærmere mod det ængstende Europa, som allerede i Østen har at kjæmpe mod den Orientalske og i Vesten med den Occidentalske Pest(vist nok vil det formodentlig blive snart en af de meest ugrundede Klager af de mange, vi høre i vore Tider, at der ere formange Mennesker til, Men Skjebnen har ikke forundet es andre Sybille Bøger for at beroelige os ved disse Jertegn, end de tre hellige og ubedragelige Bøger, Fornuftens, Maadeholdets og den historiske Erfarings. Maatte blot deres Lærdomme ikke forblive ubenyttede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Da man ikke kan forfolke Naturens Forbetydninger, saa maae man holde sig til de politiske; men disse kunne ogsaa ofte slaae feil, enten har man ikke observeret dem rigtig eller man fortolder dem ikke paa en rigtig Maade. Saaledes kommer det an paa om de Engelske Blade have seet Ret til naar de ville vide, at den Russiske Keiser har tilbudet Kongen af Frankerige en Understøttelse eller en Garantie af 300,000 Mand; dog kan Opstillelsen af en stor Russisk Armee paa Rigets vestlige Grændser under de nærværende Omstændigheder upaatvivleligt være i meere end een Henseende meget hensigtmæssig; og om Bladet Times har Ret i at den Storbrittanniske Ambassadeur i Paris Sir Charles Stuart er rappelleret fordi han ikke har seet ret til, og skuet dybt nok ind i Forbindelserne imellem Rusland og Frankerige. – At det Rygte, at en Østerrigsk, Preussisk og Baierisk Armee skal opstilles paa Grændserne af Frankerige ved Rhinen er allerede giendrevet i Journal des Debats, ogsaa bemærker Bladet Morgen krøniken, at en saadan Foranstaltning vilde kun tiene til at opbringe en stolt og tapper Nation, som den Franske, dog kunne de mærkværdige Sammenkomster, som ere holdte i München og Mittenwald altid betragtes som betydningsfulde Jertegn. Et endnu vigtigere vilde Udrustningerne i de Engelske Havne; dersom de finde Sted i den Grad, som fortælles i nogle Engelske Blade, f. Ex. i Bladet Sun, som beretter, at Admiralitetet har befalet, at alle Krigskibene blive nøie eftersete, fordi der kunne i et Øieblik foregaae store Forandringer i den politiske Verden. Velsandt, at Bladet Coureren har nægtet, at disse Søendrustninger finde Sted. Men det saa høit, æstimerede Blad Sun fortæller atter paa nye: at Proviantamtet er i stor Virksomhed, og at man taler om, et en Observations Eskadre skal afsendes til Middelhavet; der tales saalænge om en Ting til der tilsidst bliver noget deraf, og bliver først en Engelsk Observations Flaade udrustet saa kan den gaae allehaande Steder hen Rygtet har desuden talt om, at Russiske Skibe skulle understøtte de Franskes Søeoperationer. J Frankerige ere Søendrustningerne i fuld Gang. To Orlogsskib og to Fregatter ligge seilfærdige i Brest, to andre Orlogskibe der, hvoriblandt eet paa 80 Kanoner og een Fregat have faaet Ordre til at udrustes; Matrospresningen finder Sted i alle Havne. Om Udrustningerne til Lands vil man ikke tale; thi de ere i Virksomhed fra den cene Ende af Frankerige til den anden; dog troer man nu, at Hertugen af Angouleme vil først afreise. den 1ste Maris til Bayonne og at den Franske Armee skal den 15de Marts rykke ind i Navarra. Et af de vigtigste Jertegn paa den truende Kriger Assecurance-Præmiens Stigen paa de Franske Handelskibe, som er stegen paa Loyds Kaffehuus paa Franske Skibe til Ostindien med 25 Proc. og til Vestindien til 15 Procent.