Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-11-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de Novbr. Vil den kgl. Tilkjendegivelse til de Embedsmænd, der have underskrevet de folkelige Andragender til Stænderne, have nogen Jndvirkning paa den nuværende jydske Stænderforsamling og dens rolige Overveielse af Forfatningssagen? Dette er et Spørgsmaal, som nu, da Alles Øine ere henvendte paa Forsamlingen i Viborg, maa paatrænge sig Enhver. Forsaavidt som der endnu i Jylland circulerer flere, end de allerede indkomne Petitioner om en garanterende Forandring i Statsforfatningen, er det en Selvfølge, at de ikke ville erholde flere Underskrifter af Embedsklassen; men dette kan ikke have videre Virkning, end at de blive forsynede med saa meget færre Underskrifter. Den jydske Stænderforsamling, der af de allerede indkomne energiske Petitioner har taget Anledning til at nedsætte en Comittee, tæller selv i sin Midte endeel kgl. Embedsmænd, men disse ere for største Delen ligesaa frisindede som almeenagtede Mænd, hvis Charakteerfasthed er Borgen for, at de ikke ved nogen ydre Paavirkning ville lade sig afholde fra frit og aabent at lægge deres og deres Medborgeres Overbeviisning for Dagen, saameget mindre som ingensomhelst kgl. Tilkjendegivelse kan gjelde Mænd, der hvad end deres Stilling og Embedseed udenfor Forsamlingen paalægger dem, for Øieblikket beklæde deres Sæde, ikke som kongelige Tjenere, men som Folkets eller Statens Repræsentanter, der kun skulle følge deres Overbeviisning og ene tale efter deres Samvittighed, uden Hensyn til noget Menneskes Villie eller Uvillie. Men er der saaledes ingen Grund til at befrygte, at den omtalte kgl. Tilkjendegivelse kunde have nogen Jndvirkning paa de retsindede jydske Stænders Behandling af de folkelige Andragender, saa er der derimod megen Grund til at vente, at Stænderne i Viborg, ikke ville betjene sig af et saa dobbeltydigt Middel som det at indsende Folkets Petitioner til Regjeringen, men at de i deres frie og uafhængige Egenskab som den udvalgte Forsamling, af hvilken Kongen vil høre Sandheden og Retfærdighedens Raad, selv optræde. som Tolk for deres Medborgere af alle Stænder og alle Classer. (Khonsp.) Hele Byen har nu trault med Reskriptet og med Reformerne. Kun saameget kan med Vished meddeles, at Assessorerne i Statsgjelds-Directionen, Etatsraaderne Wilbrecht, Meyer og Holm, have faaet deres Afskeed; dog vedblive de to Første at fungere som Contoirchefer med deres fulde Gage, saavidt vides 1600 Rbd.; Holm skal være bestemt til en høi Function ved Finantserne. En Deel af det underordnede Personale i Directionen skal ligeledes være afgaaet. Resolutionerne om Rentekammerets og Toldkammerets Reformer ere endnu ikke komne, men man venter dem i næste Uge. (Dv.)Man forsikkrer nu som bestemt, at den 15de November agter Hs. Kgl. H. Kronprindsen paa det kgl. Dampskib at afgaae til Grønsund, og der at gaae ombord paa sin Lystskonnert, hvornæst han vil begive sig til Mecklenborg for at deeltage i en Vildsvinesagt. Som Hs. K. Hs. Følge nævner man Kammerherre Grev F. Reventlow, Kammerjunker, Ritmester Blücher og Kammerherre Capitain Holstein. (L. F. St. T.)- Den saakaldte Kronprindsens (anden) Etage (L. F. St. T.) paa Christiansborg Slot er beordret at sættes i beboelig Stand inden et Aars Forløb. Conferentsraad Hansen er overdraget at besørge det Nødvendige ved samme. Det lader altsaa til, at Hs. Majestæt vil kaare dette Slot til sin Residents. (Aalb. Av.)