Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-03-10
Den 24de Januar fornam man en Jordrystelse i Alicante hvorved 2 Huse styrtede sammen og flere lede meget. Naturen er desuden meget i Oprør paa nærværende Tid, saaledes skrives fra Vien at den 12te Febr. satte en Jordrystelse Staden, Frume i Skræk. Den 5te kom det Adriatiske Hav ved en stærk Sydvind i en saa heftig Brusen, at Bølgerne bleve drevne 15 til 16 Favne ind paa Landet og gjorde stor Skade paa den Deel af Byen, som ligger nær ved Stranden. – J Spa nen er det forbudt at holde politiske Samtaler; imidlertid havde et ungt Menneske i Staden Granada handlet imod dette Forbud; et Franskt ministerielt Blad siger: at Straffen for denne Forbrydelse er at miste Livet, hvorpaa Tungen bliver udrevet af Liget og ophængt udenfor det Kaffehuus hvori Samtalen er bleven holdet; det er imidlertid godt at de Franske Blade ikke altid sige Sandhed. – Man læser nu i Engelske Blade følgende Efterretninger fra Portugal. Man kan nu betragte Oporto som reddet, og den Portugisiske Jordbund som atter at være bleven befriet fra Rebellerne; men man kan ikke nægte, at denne Handelsstad har svævet i den yderste Fare. Alle Handelsbreve, som er ankommen derfra til London skildre den Angest hvori man var i Enden af Januar og i Begyndelsen af Febr. De Engelske Kjøbmænd der besvære sig bittert over, at den Engelske Regiering ikke har gjort mere for denne Stads Sikkerhed, da denne Stad dog indeholder saamegen Formue, der tilhører Englænderne. Man veed ikke hvad den egentlige Aarsag er til, at ikke nogle af General ClintonsTropper ere blevne bragte til Oporto. Bladet Coureren yttrer den Formodning: at Aarsagen dertil kan have været Frygt for, at Spanierne skulde bruge det som et Paaskud for aabenbart at staae Rebellerne bie (Man kan rigtig nok ikke nægte, at Englænderne gaae tilværks mod Spanien med megen Skaansel og Overbærelse, formodentlig af Frygt for ikke at bringe det til at begaae overilede Skridt.) Marqvien af Chaves har i det mindste ikke taget i Betænkning at true med at det vilde skee saasnart England blandede sig i Sagen. Han havde fundet Leilighed til at udbrede Proklamationer i Oporto, hvori han havde lovet at ville skaane Liv og Eiendomme, naar man lod ham uhindret rykke ind i Staden; men han erklærede: at han vilde ødelægge den med Jld og Sværd, ifald man giorde ham den allermindste Modstand, og at man vilde lade 30,000 Spanien tykke ind i Landet, ifald kun en eneste Engelsk Soldat vovede paa at løsne et Flinteskud, og som allerede stode beredte dertil ved Grændserne, naar Englænderne vilde tage Deel i Kampen for Consti utionen i Det er meget mueligt, at den Spanske Regiering har underhaanden erklæret dette for den Engelske og at denne for Øieblikket ikke har en saa stor militairisk Magt i Portugal, at den tør udsætte Landet derfor. J det mindste er det paafaldende at den Engelske Armee slet ikke tager sig noget for).J de sidste Dage af Januar herskede den største Ængstelighed i Oporto. Det syntes som at Greven af Villa-Flor var fra Beira rykket ind i Traz og Montes over Lamego for at komme de constitutionelle Generaler i denne Provins til hielp og som vare i Klemme, og at han allerede var kommen Norden for Villa Real, da en Coureer fra General Stubbs i Oporto ankom til ham, Greven af Taipa, som commanderede hans Bag tog havde allerede i Forveien faaet Anmeldelse om Tilstanden i Oporto, paa sit eget Ansvar besluttede han nu at passere med sit 600 Mand stærke Korps ned af Douro-Floden hvorved han ankom den 31te Januar om Natten til Oporto, General Stubbs, hvis Virksomhed bliver meget roest, havde imidlertid giort alt muligt for at sætte Staden i Forsvarstand. Han havde ladet Gaderne i Staden skiære igiennem med dybe Grave og havde sat sig for, at dersom Fienden trængte ind i den, saa vilde han forsvare den Skridt, for Skridt, og da, naar han ikke kunde holde sig længere, gaae med sine Tropper til Villa Nova og der bryde Broen af De Constitutionelle, hvoraf den bedste Deel af Folkemængden i Oporto bestaaer, vilde da kunne have fulgt med ham, og de Engelske Kjøbmænd kunde have reddet sig om bord paa Skibene; men deres Eiendomme havde ikke været til at frelse, og Pøbelen i Oporto syntes selv at brænde af Længsel efter at komme til at plyndre dem, og havde allerede truffet Anstalter til at lægge Glædesyttringer for Dagen ved Rebellernes forventede Ankomst Disse stode den 1ste Febr. virkelig knapt 5 Mile fra Oporto, og man ventede at de den følgende Dag vilde giøre et Angreb paa Staden med 3 Colonner, men netop den 2den Februar havde Greven af Villa Flor forenet sig ved Lixa med Generalerne Angeja og de Mello, hvilket nødte Fienden til hurtigt at retirere. En Depesche af samme Dag fra Greven af Villaffor indeholdt det Haab om at det kunde lykkes at indslutte Fienden, og han opfordrede General Stubbs til at medvirke dertil. Jmidlertid maae denne Operation ikke være fuldkommen lykkedes, naar det er sandt hvad der meldes fra Frankerige, at Rebellerne skulde være undkomne til Galizien. Man bebreider deres Anfører, at de ikke ere rykkede hurtigt nok frem i Porto. Endskiøndt man maa tilstaae, at de Officere, som Marqvien af Chaves havde brugt til at udkaste Planen til denne Division, ere Mænd som besidde megen militairisk Duelighed, De ere nemlig Visconderne Camellas (Silveira) Vorza og Molellos, hvorfor ogsaa denne sidste Expedition bliver ka det Viscondernes Krig. Ogsaa hedder det i et Brev fra Lissabon, at Canellas, som er en Onkel ti Chaves, har den mest Forstand at Varza udmærker sig ved Resolution og Krigserfarenhed, og at det Nederlag, som han bibragte Oberste Zagelle var den Træfning, som vare bedste dirigeret i hele Kampen. Molellos er noget mistænkt af sit eget Partie; thi det paastaaer, at dersom han havde udviist en fuldkommen Troeskab saa havde Slaget ved Coruches den 9de Januar været vundet. Ogsaa Tellez Jordag skal være en Mand af Mod; han var kun i den forrige Krig gemeen Soldat; men Hertugen af Vellington udmærkede ham flere Gange og gjorde ham til subaltern Officeer. Siden er han avanceret endnu mere og man troer, at han har taget Jnsurgenternes Partie fordi han haaber at kunne bedre avancere hos dem end hos de Constitutionelle. Man lod ham ved denne Exvedition blive tilbage for at forhindre de Constitutionelle fra at trænge videre frem i Traz os Mon ter. Hvad de Engelske Tropper angaaer saa synes det, at de for det første ikke ville marschere længere end til Combra. Denne deres første Marsch tegner til ikke at have været fordeelagtigt for dem; Fatique, slet Veir og Nydelsen af ung Viin, har foraarsaget, at mange ere blevne syge og da der ikke havde været Tid til at oprette Hospitaler paa Marschen, saa ankommer der daglig Skibe med Patienter fra Villa Franca til Lissabon og man regner paa at 500 Mand ere allerede ude af Stand til at giøre Tieneste. Det Engelske Blad Coureren taler forresten om de nyeste Begivenheder med megen Tilbageholdenhed uden at tillade sig de haarde Udfald mod Spanien, som man ellers kunde forvente af dette Blad, efter det Sprog, som her tilforn har ført. Det Franske Blad Etoile taler vel om at Rebellerne ere blevne slagne den 5te Februar ved Broen ved Padro og Barca; men da de anførte nyeste Efterretninger fra Oporto ikke melde noget derom, og da desuden det Apostoliske Partie i Spanien finder Jnterresse ved at udbrede Rygter om at Jnsurgenterne ere slagne, saa er denne Efterretning meget tvivlsom, ligesaavel som et nyt Rygte om at Rebellerne skulde mellem den 5te og 6te være rykkede ind i Oporto.