JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
- Det høie St. Stephans Taarn i Wien har fornyelig bøiet sig saa betydeligt, at man troer at man maae nedtage 15 Favne af det som det er Stormen eller Melancholie over dens Søstres Skjebne i Naboelandet, der saaledes har bøiet det, kan ikke siges). - Den 23de føltes en Jordrystelse i Baiern, som strakte sig igiennem Biergegnene ind i Schveits.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
- Barometret stod saa lavt, som det ikke har staaet siden Aaret 1783, da det store Jordskielv ødelagte Messing. - J Tyrolen og i Rhindalen har en Orkan om Natten imellem den 24de og 25de Decemberanrettet skrækkelige Ødelæggelser, mange Huse bleve styrtede omkuld, hele Skovstærkninger bleve oprevne med Roden, de Folk som bleve liggende i Sengen laae der som i en Vugge; men de fleste vare oppe og havde Lys hele Natten; der var en Allarm paa Varerne, som om et Cavallerie var i Anmarsch i Stormskridt. – Ved Botzen er et Klippestykke styrtet ned, som har begravet et Huus med en Kone, som boede deri – Over Augsburg viiste sig den 2de December om Aftenen pludselig en klar, rød og dagtig Stribe, som meget lignede den store Comees Hale i 1811, under Striben bemærkede man ved den østlige Horizont et klart og udbredet Skin; hele Phornomenet varede i 2 1/2 Minuter. – Det overordentlig stærke Regnveir, man har havt i England, har foraarsaget, at Floderne ere traadte udover deres Breder og anrettet store Ødelæggelser. Overalt bemærkes, at Barometret har staaet usædvanligt lavt, og derved spaaet, at store Naturulykker ere foregaaede. – To Regnbuer af overordentlig Glands have viist sig i Luften i England i en Retning fra Vesten til Norden. – Ved en af Jupiters Maaner skal en Comet have ladet sig see.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Ostindiefareren East Indien er strandet paa Rheden ved Varmouth, Ladningen forgik, men Mandskabet blev reddet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Det skal nu være vist, at Tyrkerne skulle have den 12te November bemægtiget sig Cassandra; men saavidt man kan forstaae sig paa det, saa have Grækerne frivillig forladt denne Position og begivet sig bort, formodentlig paa deres Skibe, og Tyrkerne skulle blot have faaet endeel Fruentimmer i deres Magt, som de nu bortsælge ved offentlig Auction. – Den Østerrigske Jagttager taler meget om de Grusomheder som Grækerne skulle have begaaet ved Erobringen af Tripolitza og at 36000 Tyrker, Fruentimmer og Børn iberegnede, ere blevne myrdede ved denne Leilighed; da saamange Tyrkiske Familier havde taget Tilflugt til denne Stad tilligemed deres Eiendomme, fordi de stolede paa Byens faste Beliggenhed. Den Østerrigske Jagttager omtaler imidlertid. ikke, at Aarsagen til denne Grusomhed var, at Tyrkerne havde i Forveien myrdet alle de Græske Gidsler; ogsaa melder samme Blad, at Kolokotron har den 24de November begyndt at beleire Fæstningen Patras med 6000 Grækere. – Grækerne begynde nu at oprette ordentlige Regimenter, og at ove sig i Vaaben under Veiledning af fremmede Officerer, som ere ankomne fra Marseille. Et Artilleriekorps har man begyndt at danne paa Europæisk Fod, og en militarisk Lovbog er bleven publiceret i Morea. – 130 Jtalienske Officerer, som opholde sig i Spanien skulde have ifinde at begive sig til Grækenland. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
General Gordon har vel forladt den Græske Krigstieneste, og er kommen tilbage til Zante; men kun for en kort Tid og ikke af nogen Misfornøielse; men allene fordi hans Helbred er bleven svækket. – Man vil have over Dalmatien den sikkre Efterretning, at Chorschid Pascha skal, efter at han først havde erholdet betydelige Fordele over Ali, være bleven i den sidste Affaire dødelig saaret, hvorpaa hans Tropper have tabt Modet og trukket sig 10 Mile tilbage uden at kunne være istand til at demolere Forterne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Engelske Efterretninger melde, at det er bleven roeligt paa Zante, og at det har lykkedes Englænderne at afvæbne Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Det Engelske Blad Coureren siger og Spanien: Factionsmændene i dette Land have nu valgt det Ord Republik til deres Feldtraab, og vi see ingen Muelighed i at forhindre, at ikke i det mindste Forsøget bliver gjort dermed. Kongen besidder øiensynligen ikke Magt nok til at undertrykke den Forbindelse, som dagligen forstærkes. Han kan blot holde den afsondret fra sig, og Øieblikket er maaskee ikke langt borte, da han kommer til at holde sit holtemæssigt givne Ord, at fægte for sin Krone med Kaarden i Haanden og i Spidsen for sine Gardere. Denne Beskuelse af Tingenes Tilstand i Spanien bekræftes i et Skrift, som nu læses i Madrid, og giør der stor Opsigt; det skal efter Foregivende være tykket i Algestras, og der siges der til Kongen: regier som dit Aarhundrede udkræver det, efter høimodige Grundsætninger, forsamle oplyste Menneskevenner omkring Dig, som bortfjerne fra Dig falske Smigrere, som nedværdige og beherske Dig, og Du vil være mere sikker end Din Onkel Ludvig XVI. var det i sit faste Louvre, omgivet af sine hundrede Schweitsere og Musketerere! Disse Ord indeholde en temmelig tydelig Commentar til Courerens Be tringer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Kongen af Spanien har imidlertid endnu ikke givet efter og afskediget sine Ministere, uagtet de Cortes Forestilling og det republikanske Parthies Trudsler; han skielver for at omgives af dettes Høvdinger, og at gjøre dem til sine daglige Raadgivere, og den indvortes Spænding bliver daglig værre. De Cortes holde sig paa deres faste constitutionelle Bane; i det sydlige Spanien gaaer Misfornøielsen, og Opsætsigheden mod Regieringen stedse videre, og i det nordlige Spanien raser Borgerkrigen. Riegeudviser en forsigtig og snild Fremgangsmaade under alle disse Uroeligheder, og har nyelig tilskrevet Don Jose Canga Arguelles et Brev af et meget venskabeligt Jndhold for ham og hans Broder, med hvilken han dog tilforn levede i Strid. Riegos Ankomst til Madrid kan have meget farlige Følger: da de Misfornøiede derved erholde et Støttepunkt for deres Giæringer. – Om Opsætsigheden i det sydlige Spanien høres følgende: Da Efterretningen om de Cortes første Beslutning i Anledning af Kongens Budskab var ankommen til Cadix, hvori den befaling var igientaget, at de Embedsmænd som Kongen havde udvalgt, skulle tiltræde deres Poster, lod General Jaurequi den 17de December disse Actstykker trykke og uddeele med følgende bemærkning; Ffølge Jndvaanerne i Cadix og dens Embedsmænds Mening, bliver Udførelsen af denne befaling udsat, dog skal en saadan Forestilling blive overgivet til de Cortes, som Fædrenelandets Vel udkræver. - Uagtet General Jaurequi havde saaledes suspenderet de Cortes Beslutning, saa havde han dog meget anbefalet til Folket de nye Embedsmænd Regjeringen havde udnævnet; nemlig Don Romarata til Generalcapitain og Don Escario til Landshøvding. De Cortes Beslutninger have ikke givet det mindste beroeligende Jndtryk i Cadix. Bataillonen Espana, som under Oberst Fonfredes Commands var afsendt fra denne Stad for at forhindre Baron von Andillas Ankomst, er ved sin Tilbagekomst bleven modtagen med en uhyre Enthusiasme. Embedsmændene holdt Taksigelsestaler til Soldaterne paa den offentlige Plads, der blev ringet med Klokkerne, og Husene bleve illuminerede. Provincial Deputationen, Stadsraadet og Rational Militsen, i Cadix have nu indsendt en lang Jndberetning til de Cortes, hvori der erklæres, at Jndvaanerne i Cadix ville adlyde Regieringen, saasnart Ministeriet, bliver forandret, og derved Tilliden igien oprettet, da det er kun deres Formaal at holde Constitutionen opret. De Cortes have imidlertid taget denne Addresse ilde op, og have sat de Personer, som have underskrevet den, under Anklage. Statsraadet skal have givet Kongen det Raad, at forsamle en Armee under General Campoverdes Commando, for at vedligeholde den constitutionelle Aucthoritet. Fire Regimenter have faaet Ordre til at marschere til de sydlige Provinser, og i det nordlige Spanien ere en Deel Provincial Regimenter satte i activ Tieneste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
J Sevilla har vel Velasco tilbudt sig at ville nedlægge sin Post, men Landshøvdingen Escovedo vil for det første ikke give efter, ligesaalidet Jndvaanerne, som have ladet de nye Embedsmænd vide, at de ville udsætte deres Personer for Fare, ved at ankomme til Staden; hvorpaa nye Forestillinger ere blevne indgivne til de Cortes. – Jndvaanerne, National=Militsen og Garnisonen i Provinsen Valencia have i en kraftfuld Addresse til de Cortes erklæret, at de bekiende sig til de Meninger som herske i Cadix, Cartagena, Corunna og Murcia. Alcalden i Valencia er bleven ihielskudt paa Gaden. - Staden Corunna har indgivet paa nye en Addresse til Kongen om Ministernes Afsættelse. alt er roeligt i Forventning af at denne Begiering, vil blive opfyldt. - J det nordlige Spanien er der fuld Opstand imod Constitutionen. General Lopez Banos har faaet Over-Commandoen mod Oprørerne. J Asturien er forefaldet en Fægtning hvori 30 Mand ere faldne. Stærke Troppecorpser ere overalt paa Marschen for at undertrykke de udbrudte Uroeligheder. Arragonien, Navarra, Asturien og endeel af Biskana ere i fuldt Oprør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
J fleere Stæder er National Militsen bleven afvæbnet. Mange Jndvaanere ere flygtede; mange Constitutionen hengivne Personer ere blevne for givne; en Capitain og Greve Villanueva staaer i Spidsen for Oprørerne. Hans Armee beløber sig til 3. 4000 Mand og han har udstædet den 18de December fra sit Hovedqvarteer Puenta-La Reyna en Proclamation til Navareserne, hvori han opfordrer dem til Had mod Constitutionen og til Religionens og Thronens Forsvar. Den flygtede Spanske General Dinz er fra Frankerig afreist for at støde til Jnsurgenterne. J nogle Efterretninger hedder det, at der vil udkræves 20 30,000 Mand for at dæmpe Oprøret. J andre derimod, at det snart vil være forbie. J Staden Vera forefaldt en Træfning den 25de December, hvori Jnsurgenterne bleve slagne. Efterretningerne ere høist modsigende og forvirrede og Tiden vil først opklare den rette Sammenhæng.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Det hedder i England at Hr. von Chateaubriand skal blive fransk Minister i England i Hertugen af Decazes Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
J Jrland skal det endnu være meget uroeligt, Godsherrerne trues under Dødsstraf til at nedsætte deres Forpagtnings Afgifter, men den nye Lord Lieutenant Marqvien af Welleslei udviser megen Energie. – Jmidlertid stige de Engelske Fonds. Handelen tager til, i det sidste Qvartal have Told og Accise=Afgifterne indbragt 300,000 Sterling meere. – Kongen af England har for at vise sin Tilfredshed med sine Hannoverske Undersaattere ladet indføre en Hannoversk National Kokarde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Litteræriske Avertissementer. (Jndenlandske Skrifter.) Forerindring. Naar kun den Rigdom af politiske Begivenheder, som tildrage sig i vor mærkværdige Tidsalder, vil tillade det saa vilde det være til Nytte, at indføre ovenstaaende Titel igien i dette Ugeblad, som et bekiendt fra ældre og roeligere Tider, og at meddeele Efterretninger om nye Skrifter. Det er dog ikke mindre vigtigt at blive bekiendt med de Forandringer, som foregaae i den Menneskelige Aand end med de, som foregaae i det Menneskelige Liv, især da disse Forandringer dog have en stor giensidig Jndflydelse paa hinanden. Det mangler ikke paa Kilder hvoraf disse Efterretninger kunne meddeles, som Tiden vil vise; men vel paa Leilighed til at meddele dem. Man ville derfor tage til Takke med korte Noticer, og lade sig nøie med at det kun omtales, som holdes for at være det vigtigste, og gunstigen bære over med om Valget og Dommen ikke altid passer til hvers aandelige Smag, og tilfredsstiller enhvers intellectuelle Følelser og Attraae. Tiden vil nu lære om Tyrker og Grækere; Spanier og Portugisere; Ultras og Liberale; Englændere og Amerikanere ville give os en Smule Roe til at tænke paa den Menneskelige Siæls Grandskninger og Fremskridt.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Da Udgiveren af dette Blad boer kun to Mile fra Beltet, og Vinteren kunde forandre sit Sind, og spærre Forbindelsen imellem vor Naboese, saa vil det være tilraadeligt at henvende først sin Opmærksomhed paa dennes nye litteræriske Frembringelser; og her forekomme os strax tvende Skrifter vel af megen forskiellig beskaffenhed; men dog begge af megen indvortes Værdie, nemlig Fyens lærde biskops Doct, Theol. Plums Efterretninger om den indenlandske theologiske Litteratur for Aaret 1821, trykt i Odense, 146 Sider i Qvart, med et fuldstændigt Register og en Conspectus af Jndholdet. Og samme Forfatters: Anders Kiærbye af Vissenberg Sogn, en Læsebog især for Fynboere, trykt i Kiøbenhavn, 1821, med et fuldstændigt Register over Jndholdet. Det første af disse Skrifter hvoraf vi nu have allerede den tredie Aargang er et Beviis paa, at Danmark Hovedstad ikke har tiltaget sig et udelukkende Supreatte i Litteraturen; men maae i Æmner af megen Vigtighed staae tilbage for Provinserne; thi imedens intet lignende Værk udkommer i hiin, hvori man saaledes bestræber sig for at udbrede Oplysning om og Jnteresse for en enkelt Videnskab ved at meddele en aarlig Oversigt af dens Virksomhed og dens Fremskridt, saa seer man her en enkelt Mand at paatage sig ligesom et heelt Facultets Byeder, og at afhielpe et af de vigtigste Savn i Litteraturen, og det med en ligesaa stor Tænksomhed som Samlerflid, med ligesaa megen Sindsroe som Smag og med ligesaa megen Aandsfrihed som religiøs Følelse; et sieldent Mønster i vore Dage; Skriftet vil derfor ogsaa blive i et ligesaa hæderfuldt Minde hos Efterslægten, som det er velgiørende og lærerigt for Nutiden. Et saadant Skrift taaler intet Udtog og maae læses og benyttes. Videnskaberne trænge virkelig hos os til lignende Arbeider som Doct. Plums, og han har heri fremstillet et saare følgeværdigt Exempel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Anders Kjærbye er en Bog af en ganske anden Natur. Man seer her den lærde Mand at forlade sine videnskabelige Beskjæftigelser, for at sætte sig ind i Menneskelivets mangehaande forskiellige Forhold, for under en tillokkende Jndklædning, at tilbyde sig som en Veileder til Kundskab og Sædelighed for de ringere Folkeklasser. Dette Slags Skrifter hører til de meest velgjørende, og er ikke saa let at skrive; thi det er ikke saa let at sætte sig ind i den store Hobs Jdeekreds, at kiende dens Tarv, og at vælge den rette Vei til at befordre den. Bil man virke paa Mennesker til det Gode, saa maae man skiule sin Hensigt dermed, naar man ikke skal faae deres Egenkierlighed imod sig, man maae lede dem saaledes, at man indbilder dem at de lede sig selv. Anders Kiærbye er en Veiledder, hvortil man gjerne slutter sig; han er jevn, ligefrem og godmodig; han er erfaren i Livet og kundskabsfuld; han er idelig paa Reiser og riig paa Fortælling, Oldtid og Nutid ere ham lige bekiendte; han fører en Stiil som indprenter sig Forstanden og rører Hiertet ved et uudtømmeligt Forraad af Kiærnesprog; hvortil de hellige Skrifter især have forsynet ham med Forraad. Man sporer Theologen saavel som Digteren i det hele Skrift. Jngen vil derfor lægge det utilfredsstillet bort; og den Mand vil giøre sig fortient i sin Virkekreds, som vil udbrede det iblandt Folket. (De indenlandske Efterretninger skulle blive meddeelte næste Gang).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
AVETISSEMENTS. J Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag den 28de Januar, bliver Soupee og Bal paa Slagelse Postgaard. De Udenbyes, som ønske heri at deeltage, vilde behageligst henvende dem til Undertegnede, i det seneste til Onsdagen den 23de Januari. Selskabet samler sig Kl. 7, og Ballet tager sin Begyndelse Kl. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
De som have tegnet sig ville behage at lade deres Entree-Billetter afhente hos Undertegnede. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Ved Stisnæs i Maglebye Sogn, i Vester Flakkeberg Herred, Sorøe Amt, er paa Borrebye Godses Forstrand, den 2den December f. A., opdreven en Egejolle, uden Aarer og Bundfiele, 4 a 5 Alen lang og 2 Alen bred, med 4 Aaretolle, og en Bag pligt af Fyr, som er slaaet fast med 2 Bøgestykker. Thi indkaldes, ifølge Forordningen af 12te Marts 1790, Eieren af bemeldte Egejolle, til, sub poena præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dag, at melde sig hos Herredsfogden for Vester Flakkeberg, Herred, Overauditeur og Byefoged Johnsson i Skiel skiøre, og for ham at beviisliggiøre sin Eiendomsret til samme. Sorøe den 5te Januari 1822. Stemann, Amtmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Da det, ved den sidst afholdte Auction, over den Hr. Kammerjunker v. Castenschjolds Opbudsboe tilhørende Eiendom, Lille Antvorskov kaldet, gjorte høieste Bud, ei er approberet, saa bliver bemeldte Eiendom med tilliggende Jorder, circa 120 Tdr. Land, det i Bygningerne indlagte betydelige Brændeviinsværk, og al den i forrige Aar dertil indavlede Høe og Sæd, alt saaledes som det forhen i denne Tidende er beskreven, stillet til 5te og sidste Auction, som afholdes paa lille Antvorskov, Onsdagen den 13de Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for absolut at vorde bortsolgt, efter Conditioner, som ere til Eftersyn paa mit Contoir, og hvorved bemærkes, at Brændeviins værket med Kar og øvrige Reqvisiter særskilt vorder opraabt til Bortsælgelse, og at den paa Eiendommen hvilende Pantegield kan forventes for største Deel i flere Aar at blive uopsagt. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overeensstemmelse med Placaten, af 22de April 1817. Slagelse den 15de Januari 1822. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Fredagen den 15de Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder ved offentlig Auction, som afvoldes paa Lille Antvor skov ved Slagelse, bortsolgt Hr. Lammerjunker v. Castenschjolds Opbudsboes betydelige ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Mahognie og andre i Reubler, Linned, Sengeklæder, Kiøkkentøi af Kobber, i Jern, Tin og Messing, Porcellain og Glas, en Deel gode Bøger, Vogne og Avlings Redskaber, samt nogle Heste og Sviin m.v., hvorover trykte Cataloger 8 Dage forinden Auctionen afholdes, kunne erholdes paa Byefoged Contoirerne i Corsøer, Skielskiør, Sorøe, Ringsted og Stagelse. Slagelse den 15de Januari 1822. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Onsdagen den 23de Januari førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction, som afholdes paa Slagelse Raadstue, afgangne Consumtionsbetient Randles Efterladenskaber, samt endeel Løsøre, forskiellige tilhørende, og bestaaende af Borde, Stole, Linned, Senge og Sengeklæder, Gangklæder, Kobber og Jern-Kiøkkentøi m.v. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Ved offentlig Auction, som efter Vedkommendes Begiering afholdes paa Corsøer Raadstue Fredagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 11, agtes bortsolgt: a) 18 Actier i Corsøer Færgelang. b) 5 Tønder Land paa Byens Mart. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir og ville blive bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Corsøer den 12te Januarii 1822. Bernth, Justitsraad og Borgemester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Onsdagen den 30te Januari førstkommende bliver ved offentlig Auction i Nyrup Skov bortsolgt endeel Vindfælder, samt anden Eeg og Bog, med Credit for vederhæftige Kiøbere til 15de Mai indeværende Aar. Liebhaverne anmodes om, at indfinde sig bemeldte Dag Klokken 9 slet ved Skovfogedhuset, hvor de nærmere Conditioner vil blive bekiendtgjorte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Da jeg har boesat mig i Holbek som practicerende Læge, anbefaler jeg mig til Kiøbstadens og Omegnens ærede Beboere. Mit Logie er, indtil videre, hos Hr. Møller Roed. Holbek den 15de Januar 1822. Gliemann, Candidatus chirurgiæ. Opmuntret af flere Musikyndere, gav Hr. Hartwigsen, fra Nestved – assisteret af nogle Musikliebhabere her i Byen - i Gaar en meget vel valgt Jnstrumental- og Vocale Concert, hvor til flere af Byens vakkre Koner og Jomfruer fortrinlig bidroge med Sang saavel til Claveer, som Harpe og Guitarre. Alt blev udført langt over Forventning, og et dertil indbudet talrigt Selskab morede sig nogle Timer paa det fortrinligste; hvorfor herved en ligesaa velmeent som velfortient Taksigelse aflægges af en Tilhører. Skielskiør den 14de Januari 1822. Min eiende og iboende Gaard, der for faa Aar siden af nye er opbygget, og indrettet til Beboelse for en talriig Camilie, og som uden sær Bekostning kan indrettes til Kiøbmandshandel, hvortil den forhen har været brugt og ligger meget beqvemt, tæt ved Byens store Torv, samt mit eiende Huus Matr. No. 93 paa Slagelse Kiøbstæds Slotsgade, kan erholdes til Kiøbs eller til Leie til Tiltrædelse til Paaske Flyttedag dette Aar, naar Lysthavende desangaaende behagelig henvende sig til mig Slagelse den 3de Januari 1822. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
En Fagot, Hobo og en Dis Trompet i complet Stand, er tilkiøbs for billig Priis hos Undertegnede. Hiorth, Organist i Skielskøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
En hvid Han-Hønsehund med bruunt Hoved og en bruun Plet paa Rumpen, er kommen tilløbende hos mig J. Knudsen paa Rosengaden i Slagelse; hver Eiermanden imod medgaaende Omkostninger kan lade samme afhente.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
En Ørering med indfattet Grangt og vedfølet Ravklokke, tabt paa Veien af Slottetsport over Baggers Vænge else, bedes overet til Bog rykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Et Smedester med Bærtløi, Boepæl og 3 Tdr. Land, er til 1ste Mai at faae til Leie naar man melder sig i Løve Kroe pr. Slagelse. Ligeledes er en Jordlod og Huus at faae i Leie for en duelig Hiulmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
En ugift Karl som har Lyst at tjene paa et Brænderie her i Byen, kan faae Tieneste til første Mai, naar han henvender sig til Avis-Expeditionen i Slagelse som giver Anviisning; uden gode Recommandationer nytter det ikke at melde sig. Slagelse den 16de Januari 1822. 9 tørt, fundt og stortslaget) Bøgebrænde, a 6 Rbdlr. Favn. Knippelbrænde. -. . . a 4 Rbdlr. samt gode Kaageærter a 3 Mk. Skieppen og Æbler a 1 Rbdlr. Skieppen kan bekommes paa Frederikskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Torsdagen den 24de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, sælges ved Auction en Deel paa Roden staaende gode Bøgetræer i Ruekrog ved HallagerbilleLiebhaberne ville møde hos Skovfogden i Kikop.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Fredagen den 25de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, sælges ved Auction, paa Gaardmand Niels Olsens Lod i Kirkerup, en Deel paa Roden staaende gode Bøgetræer. Liebhaverne ville mede hos Niels Olsen. Boss.