Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-09-19
Fortsettelse af Nr. 37. No. ) ocos-Træet er her meget almindelig og trækker med sine prægtige Blade frem for andre Planter Fremmedes Øyne til sig, som første Gang komme til Vestindien. Stammen er lige og saa stor, som et middelmaadig Fyrretræe. Bladene, som ogsaa kan kaldes Greene, ere 15 til 20 Fod lange. De sidde 17 til 8 Rader rundt omkring Træet, hver Rad bestaaer af 4 Blade, som ere ligelangt fra hinanden, og Raaderne staae, saaledes, at Bladene i den ene altid staae, over Mellerummene af den anden. Disse Blade eller Greene bestaaer af mange smalle spidse Blade, der nogenledes ligne Spidserne af Gran, ere over 3 Fod lange, og sidde paa begge Sider af Greenen. Blomsterne fremkomme af en tyk grøn Skeede, som ere nogle Fod lang, og sidder ved en Green i den nederste Rad. Den lange Blomsterstilk deeler sig i 40 mindre, som alle ere fulde af guulagtige Blomster, nogle Hundrede i Tallet. Af disse Blomster fremvoxe Cocos-Nødderne, og sidde 3 til 8 paa hver Stilk. Skeederne og Greenene ere omvundne med et Slags Væv, der bruges til at ste noget igiennem, til at skure med, og til andre Ting. Dette Træe blomstrer snart hver Maaned, og haver derfor altid moedne og umoedne Frugter. En middelmaadig Cocos-Nød er 9 Tommer lang og 7 Tommer bred, men der findes de, som ere dobbelt saa store, og veie over 10 Pund; Uden paa sidder en glat sey Hund, under denne ligger en Bast, som bestaaer af Traade, og mest udgjør den tredie Deel af Nødden. Under Basten er en tyk haard Skaal, hvori 3 runde Huller findes, der ere tillukte med en blød Kierne. Af disse lader man Vandet løbe ud, som er klart, perlefarvet, har en behagelig sød Smag meest som Mandelmelk, er kiølende og meget sund. Naar det blandes med en tredie Deel Viin, er det ligeledes en angenem og styrkende Drik. Jo meere en Nødmoednes, jo meere tager Vandet af, thi af dette Vand bliver Kiernen eller Man delen, som sidder indvendig og er meget sød og nærende. En Alle af disse Træer giver et prægtigt Syn. J Vestindien benytter man sig af Bladene, Basten, Træet og Frugterne til den mangfoldige Brug, som Jndvaanerne i Ostindien anvende dem til. En anden Frugt, som her voxer, kaldes Cujave-Bær. De ere runde som Kirsebær, sorte eller gule og have en eller to smaa Kierner inden i. De ere gode at spise, smaae arommatisk og ere meget sunde. Naar de kommes i Rum, give de samme en god og kraftig Smag. Manorbær er Fuglenes Spise, og ligne de europæiske Rønnebær, dog ere de blødere og større. De have en sød Smag og spises ey allene af Creature, men endog af mange Neger=Slaver. Af saadanne Vexter, som bruges i Medicin og til andre Fornødenheder, nævner Forfatteren først Jngefer=Planten. Den er kommen hertil fra fremmede Steder, men voxer meget godt, den bliver 2 til 3 Fod høy, og har lange tør agtige Blade. Rødderne, der udbrede sig i Jorden ligesom Fødder med Tæer, ere det bekiendte Jngefer. Den indianske Jernurt, hvis blaae Blomster sidde rundt om en Stilk der er en Fod lang, bruges i adskillige Tilfælde, i sær i langsomme Febere, som her kaldes Benne korts. Alle de mange Arter af Lianer, der ligesom Reeb snoe sig om Træerne, og tildeels voxe paa dem, have en medicinsk Kraft. Nogles Blade bruges imod Hoved-Pine andres til at lægge Blærer paa Fødder, andre imod Brok, og Rødderne imod Skiørbug. Orm Urten (Spigeliganthilma) som er et ypperligt Middel imod Orm, findes i Mængde paa St. Croix. Tobak trives her meget godt, dog planter enhver ikkun saa meget, som han behøver til sit eget Brug. Negerne allene drive en liden Handel dermed. Man kan i det mindste 3 Gange om Aaret indsamle Bladene. Naar de ikkun have Tid til at tørre, saa smage de uden videre Tilberedelse. som Knaster. Her røges meget Cigarer, hvilken Maade er almindelig hos Spanierne. Cigarr er en tæt sammenvunden Rulle af de fineste og bedste Tobaksblade, som er omtrent en halv Fod lang, og indvendig huul, ligesom en TobaksPibe, den tændes ved den ene Ende, og røges saaledes efterhaanden ganske op Peber Planten Capsicum frutescens) er en Busk, hvis mange Greene ere fulde af Blade og røde Frugter, og meget smuk. Frugten er den spanske Peber. Det hvide Melketræe (Plumeria alba) har en hvid melkagtig Saft, som er god imod friske Saar, naar den bruges med Forsigtighed, og hvide Blomster som i stort Antal sidde sammen ligesom en Bouqvet. Den vilde Jpecacuanna (Ascleplas curassavica) voxer her i Mængde, og har et smukt guult Blomster. Gammelmandskiæg (Tillandsia tenifol, voxer paa Træer og bestaaer af lange hvide Traade, der henge ned som et Skiæg, den bruges til at udstoppe Sadeler og Puder med, og til at indpakke saadanne Sager, som let gaae i tu. J NordAmerica findes denne Plante i saadan Mængde, at heele Skove ere ligesom bedekkede med den. Hiorterne nære sig af den om Vinteren, og til Nød kan ogsaa Hornqvæget behielpe sig dermed. Aloe, som indeholder den bittre Saft, hvoraf de sorte Piller tilberedes, findes paa nogle Steder. Bladene ere meget tykke og brekke let, hvorved en Saft flyde udaf dem. Cassie (Cassia fistula) voxer paa Nordsiden af St. Thomas og andre Stæder i Haverne, Frugterne see ud som en røged Pølse, og ere fra en og en halv Fod til 2 Fod lange. Jnd vendig ere smaa Rum hvori Cassien ligger som en sort Latværge rundt om Frøet. Den spises, er noget syrlig og aabner Livet. Den koges ogsaa med Meel af den liden Magis i Vand og drikkes. Naar Vinden bevæger de haarde Bæl ger, hvoraf altid mange henge ved hinanden, giøre de en sterk Rasken. Se nes Bladene (Cassea Senna) voxe paa en lav Busk, og findes ligeledes paa Nordsiden af St. Thomas med fleere Arter af Cassig. Pomelana clata har ey allene smukke Blomster og Blade, men bruges ogsaa i Medicin, i sær ere dens Blomster, naar de sættes paa Viin meget tienlige til at oprette Kræfterne igien efter en Feber. Copaiva-Træet, hvoraf den bekiendte Balsom kommer, kaldes her Maran og voxer paa St. Croix. Denne Balsom flyder af Barken, naar man skiærer i den. Den er hvid eller guul flydende, harpixagtig, og har en god Lugt og skarp bitter Smag. Den bruges ved friske Saar, i Colik og ved indvortes Skade. Det hvide Cancel-Træe, (Vinterana cancha) har under sin udvendige grønne Bark en anden, som er hvidagtig, denne ligner Caneel i Smagen, og har dens varmende Kraft. Den sættes paa Rum og bruges i Forkiølelse, Colik og andre Tilfælde. Disse Træer, staae paa St. Thomas ved Søen. Det vilde Caneel-Træe (Myrtus pimant) voxer saa høyt og tykt, at det kunde bruges til sterkt Tømmer. Paa dette Træe voxer den ypperlige Specerie Peber eller Alspels ligesom smaa Bær af Laurbær-Træer, de have en aromatisk Smag og Lugt. Træets brune Bark smager noget af Caneel. Bladene der ere saa seye som Læder og lugte arommatisk kommes i Maden ligesom Laurbærblader.