JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Søndagen den 6te September sidst, holdtes sidste Gang Gudstieneste i Nørresogns Kirke i Viborg, da Menigheden herefter forenes med Domkirkens. - Jen Tidsalder, da mange Kirker staae næsten tomme om Søndagen og geraade i Armod, isteden for, at de fordum vare søgte og rige, er det dog værd at vilde noget mere om denne nedlaade Kirke: Nørresogns eller Graabrødre Kirke, er den første Kirke i Danmark, hvor den lutherske Lære først offentlig er prædiket. De Katolske havde lukket den for Magister Hans Tausen (Munk fra Antvorskou, fød i Birk end i Fyen af Bønderfolk) der som Munk havde hørte Luther og Melanchton i Wittenberg. 1524 hold han paa Langfredag en luthersk Prædiken i Antvorskou Kloster; men blev derfra forviist og kom til Graabrødre Kloster i Viborg. Her prækede han og Luthers LærPrioten fæneslede ham; men han prækede ud af Arrest vinduet for Munkene og Borgerne. 1526 kom han udaf Fængslet, og fik kongeligt Leidebrev, samt befaling, som Kongens Capellan, at præke Lutheri Lære i Viborg. Borgerne beskyttede ham og lode ham præk i St. Hans Kirke paa Torvet; men den katholske Biskop Jørgen Friis paa Hald Slot forbød ham det; men Borgerne, anførte af deres Raadmand Morten Hegelund, mødte bevæbnede og toge H. Tausen i Beskyttelse naar han prækede, ja spændte Jernlænker over de tilstødende Gader, paa det den katholske Bispes Ryttere ei skulle hindre ham i at præke. En Munk Thøger hialv Thausen troelig, og blev første lutherske Præst til Søndersogn. 1528 blev Tausen, forviist af St. Hans Kloster, og har præket Luthers Lære indtil 1529, da han blev kaldet af Kong Friderik den Første til Kbhvn. for at præke. Tausen fik og der de Katholske til Modstandere indtil Kong Frid. den 1ste 1530 sommenkaldte Bisperne til en Herredag, hvor Luthers Lære skulle prøves, og Reformationen begyndte da. Tausen har holdt sine første lutherske Tøler paa en glat Liigsteen, som laae uden for Nørresogns Kirke ved Muurens søndre Side, hvilken Steen for en 13 Aar siden solgtes med andre gamle Liigsteen. Han døde som Biskop i Ribe. J den store Jldebrand 1726, da Domkirken gandske afbrændte, reddede daværende Nørre sogns Præst Hr. Ernst Samuel med egen Anstrænfra at brænde og lod sin egen Gaard fortæres af Luerne. Nørresogn blev efter Branden ud med en tilbygt Korskirke i Stiftsprovst Tychonii paa det Domkirkens Menighed der kunde holde Ge tieneste. Den hæderværdige Olding Hr. Biskop Astrup, blev Præst til Nørresogn 1759, og har viet Taarnet, som i hans Tid er bygt; thi forhen heden intet Taarn. Mærkeligt nok, at denne Pe endnu i sin Levetid kan see det Tarn nedbrydes, han saae opføres. Den nu fratrædende Præst Hr. Fog er den 16de Sognepræst siden Reformatived denne Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Politiemesteren i Aalborg, Hr. Concellieraad Kløcbekiendtgiør i Borchs Avis, at han selv har tage Afskeed fra den Kongelige Vare-Control-Commis i Aalborg; men, at han ikke kunde formode, den Ag ham som uberygtet Embedsmand tilkom, skulde sva fordi han blev underkastet en tilfældig Nødvendisom ingen uden Skumlere kan søge at begrunde in vanærende Aarsag. Enhver som næsten seer ham læsset med mangefold Embedsbyrder, bør ikke unddres i at han søger at entledige sig fra flere. - Men Pubsynes at kiende andre Grunde. - Disse bestrider, Cancellieraaden saalunde: Gaves end disse, og det tænkeligt, at en eller anden Pligt, vigtigere end jeg skylder min egen Retfærdiggiørelse, forbød m. angive dem - saa retfærdiggiør forventelig desuGeneral-Toldkammerets Skrivelse til mig for 3 tanke og nogen skammelig Grund - og jeg ha bestandig i min Samvittighed at finde Beroligelsk hver uretfærdig Daddel, som jeg ikke finder mig be offentlig at bestride.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Blandede udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Mereur og Hamb. Correspondent. Napoleon fører i nærværende Krig Polakkerne hen selvsamme Marker hvorpaa deres Forfædre engangt tede sig saa berømmelige Seire. Ved Orsza var hvor Polakkerne under Sigismund 1., i Aaret 12 seirede over den russiske Cor Bosilius, hvor Valpvar bebakket med Russer i Tusindetal, og den ruOverfeldtherre Jmen Celadin, tilligemed 8 Woyn, med samt deres hele følge af Katser, Bejører &c. raadede i polsk Fongenskab og førtes til Willna. denne Affaire giorde Polakkerne for første Gang af Kanoner. Ved Bredderne af Düne og Ula va hvor Polakkerne overvendt den russiske Knes S. som paa Flugten blev dræbt af en Landmand, og Liig er begravet i Wille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Blandt Underskrifterne paa den volske Konsorder, Art findes følgende skreven paa Latin: Endeligen til phører den god Sag; til Polen hæver sig til dets ha Glands. Jeg erfarer, at Senatet har ladet uen Opfordring til Fædrenelandets Sønner, for at lede dem til at gienreise Rigets Storhed. Ogse yder dette hellige Kald. Dens Magt og Stathed, som styrer dette Forttagende, maae opvække alle Dyder. Saa vist som der gives en evig Retfærdighed, maae den ville, at Polen engang igien skal opstaae af sin Aske og antage sin gamle Glands, som den aldrig igien skal tabe, saalænge Evi hed er dets Løsen. Modtag derfor, o Fædreland, mine Ønsker og min Tiltrædelse til den almindelige Konforderation - Georg Carl, Prinds af Hessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Den 21de Aug. passerede 350 svenske Krigsfanger, kommende fra Svensk Pommern, Veien til Magdeburg. Fra Petersborg skrives, at der er ikkun liden Omsætning i Handelen. Udenlandske Vare kan ikke afsættes, da Transporten over Grændsen er standset, og det alt indførte Qvantum er for stort til det indenlandske Forbrug; ligeledes er Afsætningen paa de russiske Produkter ei heller saa levende som man havde ventet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Jfølge et statistisk Skrift af den westphalske Bataillonschef Gall, bestaaer den russiske Armee af 612,700 Mand, og skal i den ellersidste Tid ved de nye oprettede Reserver endnu være voxen en temmelig Deel mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Den Østerrigske Minister i Stockholm er paa sin Hiemreise passeret giennem Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Det i Egnen af Hamborg i nogen Tid cantonnerende Storhertugelige Frankfurtske Regiment afmarscherede d. 7de Sept. til den store Armee i Norden. Til de Franske Armeers Forstærkning i Spanien og Portugal afgaaer der for nærværende Tid betydelige Troppekorpser. J Bayonne forventedes daglig et saadant paa 10,000 Mand at passere derigiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Hertuginden af Ragusa, der opholdt sig ved Bødene, fr ved Efterretningen og hendes Gemals Blessering fortøvet afreist til Spanien, for selv at drage Omsorg, for hans Pleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
J Cadix skal der være saadan en Mongel paa Forlødenheder, at man daglig slæber forsultede Mennesker, d af Staden paa Karrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
J Neapel og Kalabrien onlægges betydelige Pukkerrørs=Plantager, der tegner til at have gode Føl ser, da man allerede paa flere Stæder har høstet Suk arrøe af 8te Fods Høide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Den tyrkiske Sultan har den 19de Julii ogsaa misit sin ældste Søn, saa Tronen nu atter er uden mand ge Arvinger. Løve have ofte underlig Skjebne; men Mage til føl inde er vel ikke ofte forekommen: En Reisende bemærde i en Giestgivergaard i Prog, at en Opvarter ba te Skindbuxer, paa hvilke Farven hist og her var af lidt og nu fremviste Characterer. Ved nøiere at betragte se, bemærkedes, at det var hebraiske Bogstaver, og opdagedes ved nøiere Eftersyn og Undersøgelse, at te Menneske ved en Jldebrand hos en Jøde havde halet en hebraisk Lov Rulle, hvis Pergement han lyde farvet sort, og deraf ladet sig sye et Par Buxer, Frankernes Ørn. Vildt rased Tvedragte helvedtændte Brand J Frankerstatens skiønne Blomsterhave; Dens Resenhegn af Rog blev qvalt paa Stand, Violens Bed forvandledes til Gravet: End flod en Liljestok i heden Sand, Skiøndt mat den paa sin Stengel menne rave: Da hvisted frem en blaalig Svorelflamme - Brat Lilsen faldt til Aske i det samme Og Under! see, af Ligestokkens MuldEn Ørn, heel stolt og kneisende sig svinger: Med Farvespil af Morgenrødens Guld Den folder ud de senestærke Vinger, Og kæmper frem, af Mod og Kraft saa fuld, Mod Luthavet, og dets Vælde tvinger, Og derpaa kiel i Ætherglands opstiger Høit over Jordens lavt udstrakte Riger. J rolig Flugt, i Kraftens høie Pragt Den stirred ned, det tolte Blik i Lue Da skialv den vide Jord for Ørnens Magt, Da monne Jordens Drotter saare grue: Og Angst dem sammentvang til enig Pagt Den Kiempe hold de lystede at kue! Fra Syd og Nord man saae en Skye af Pile Med giftig Od mod Øinens Bryst at ile. Men uforsagt, kamplysten, Havn i HuDen skyder ved med Fart som Lynets Flamme: Den kom og faae og vandt i samme Nu, Thi tungt den slog og vist den mønne ramme. Som Storm dens Vinger lød til Fiendens Gru, Hver krød i Skjul, hvert Anfald blev til Skamme, Og ved hver Strid, hvert fuldendt Kampeværk, Bier Ørnen dobbelt stor og dobbelt særk. Nu kæmpesvar, med fine Vinger brede, Den vældigt favner om den halve Jord, Dig Lesvard, som ægger den til Vrede, Dig Vel som trodser mod dens Magt fra stor, Dens Maal er Fred, dog er den altid rede, Til Dyst mod Dig, der avler Vold og Mord! - Hal hører Du den tunge Vingeslag, - Alt glimter Hævnens rædselfulde Dag! J. S. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Bekiendtgiørelser. Förstkommende Onsdag den 16 September, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes extraordinair General-Forsamling i Kronprindsens Klub, hvorved d. Medlemmer behagentlig ville mode. Aarhuus, den 12 September 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Den over afdøde Tømmermester Søren Bangs Efterladenskaber averterede Auktion bliver foretagen førstkommende Tirsdag den 15de September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Paa Rugaard er ved Dadsfald bleven en Smede Plads ledig, som kan tiltrædes enten strax eller til 1ste Novbr. En gift Smed kan faae Huus og Jord, en ugift kan, om han ønsker det, faae Kost og alle Ting frit paa Gaarden. Den der atttaaer Tienesten, melder sig hos Undertegnede, Forvalter paa Gaarden. Rugaard pr. Greenaae, den 12te Sept. 1812. Petersen. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Stiftbefalingsmand Nicolaii Emanuel de Thygeson, Ordens Kommandeur af Dannebroge, til Bygholm i Weile Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hans paa egne og Søster Frue Helene Bechers Vegne, hvorom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Stiftbefalingsmand Nieclaii Emanuel de Tøygeson paa egne og Søster Frue Helene Bechers Vegne ved Proklama sub poena pracclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danke Stats-Tidende, den Altonaiske Merkur, samt Aarhuus Stifts Avis, 3de Gange efter hinanden man indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Etatsraad Lars de Thygesertil Bygholm, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemelte Stiftbefalingsmans de Thystson, at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansere og være ligesaa gyldte, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkomende Værneling, samt den Overret, hvorunder sam henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst de at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavden 25de Julii 1812. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste BefaliKaas. Cold. Knudsen. Bülov. Monrad. Berner. Lassen. Dræb
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-12
Bevilling. for Stiftbefalingsmand, Ordens Kommandeur, Nicolaii Emanuel de Thygeson, til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Debi= og Creditorer efter afgangne Statsraad Lars de Thygeson, til Bygholm. Allerunderdanigst læst inden Bjerre Hatting Herret Ret, Mandagen den 3die August 1812, og tilført Par bogen; attesteter Brorson, Gebyer, for Læsning 3 Rd., Jndførelsen, 2 Mk. 4. Kongens Kasse 1 Rd. 2 Mk. 4 s., Justitsføndet 2 Mk. 1 ialt 5 Rd. 9 s., siger Fem Rigsdaler Nie Skil Betalt. Brorson. Allerunderdanigst læst for Moer og Nim Herreders den 7de August 1812, og indført i samme Rets Pe og Skiøde Protokoll Fol. 583. Efter 5 201. Forhørelse 12 1/2 pCt. betalt 4 Rd. 5 Mk. 4 s., Fire Rigsdaler Fem Mark Fire Skilling. N. C. Carøe. Læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, af dagen den 17de August 1810, og protocolleret. Hvebetalt 9 Rdlr., siger Nie Ribedaler. Lett indkaldes hermed sub poena pracclusi et perpetui siletille og Enhver som formene at have nogen Fordring, bemelte afgangne Etatsraad de Thygesons Stervden maatte reise sig enten fra de Penge=Sager han be under Hænder fra Bygholms Godses Overformynde, fra Kommissioner han havde paataget sig, eller hvor det end maatte være, at melde sig med lovgyldige viser inden Aar og Dag hos Undertegnede, som paa og Søsters Vegne bestyrer Afgiørelsen af Boets Sal Boets Debitorer, for saavidt deres Gield ikke er grunpaa udstædte Laneforskrivninger, indkaldes inden saaTid, under Lovens Tvang at betale hvad de ere skylBysselm, den 24de August 1812. Thygeson,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Udenlandske Efterretninger. Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Mandagen den 14de September declarendes Forlolen, imellem Hs. Kongl. Høihed Kronprindsesse Ca sine af Danmark, og Hs. Høifyrstelige Dirchl. Prinds Listian af Hessen Cassel, paa Frederiksbrig Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Chefen for det vestlehnske Jnfanurieregiment, kest og Ridder v. Arenfeldt, har, for sig og øvrige acerer at Regimentet, allerunderdanigst tilbudet at paa Fædrenelandets Alter de nu aflæggende Sølvbletter ; og har det behaget Hs. Majestæt, ved at Stage dette Tilbud, allernaadigst at tilkiendegive, at var Allerhøistsamme kiært, at see dette Beviis paa Aand som besieler Regimentets Chef og samtlige ficerer, til, efter Evne, at bidrage til Statens Tarv som at Giverne giennem Generalcommanden i den ske Armees første Divisions District, ere forsikkrede hans Majestæts allerhøieste Tilfredshed, Fienden har i de sidste Dage været paa Sprogøe og et Jldsted der, og der er ved Eftersyn befunden, han har dræbt en af de paa denne Øe værende to Heste, taget eller brændt Seletøiet og alt Høsttøi, som der endtes, og tillige borttaget en liden Pram, som var trukpaa Land. Høstvognen og den ene Hest befandtes uskadt. Saa ubehagelig den nu indtrufne bidende Kulde og lest end har været for de Levende, og næsten qvalt det ste Haab om en liden Eftersommer, saa har dette sit netop været ypperligt for Høsten, som endnu er i Gang. Moersomt er det imidlertid at læse de mange lumspring. Vindesygen bruger for at bortdemonstrere ste Aars velsignede Afgrøde. Man nægter ikke at den pranger med al muelig Overflødighed, og dog man somme Steder kunne opdage Spring i Rugen, lede Bygar &c. - Dog Skieppen taler bedre. Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 31 Aug 1812. J mange Aar have vi ikke havt saa sildig en Høst som i det nærværende. Forhen var Høsten i Regelen altid til Ende med August Maaneds Udgang, men denne Gang er der Udseende til at den kan vedvare langt ind i September. Daglig sees en Mængde Mennesker sosselsatte med at indsamle Markens rige Velsignelse, endskiønt de stundom hindres dert ved det idelige Regnveir, som indtræffer oftere end vi i dette Øieblik have Aarsag at ønske. Græs haves i saadan en Oberflødighed, at det vilde være tilstrækkeligt til at føde mere end det dobbelte Antal Creatu er imod det sædvanlige, og vi spaae os derfor et godt Forraad og lette Priser paa Kiødet. Ropsæden er i Aar udfaldet saa rigelig og af et saa godt Slags som man i de seeneste Aar ikke kan erindre sig. Af en eeneste Tøndes Udsæd er indhøstet henved 250 Tønder, Priserne paa denne Artikel have hidindtil været yderst lave; men Prisen vil formodentlig igien stige, og mange af vore Landsmænd fortiene en god Sum Penge ved at afsætte dette med meget Begierlighed søgte Produkt. - Saasnart Markens Sysler ere tilendebragte, søger enhver Hvile efter sit Arbeide; Oldingen glæder sig ved sin fyldte Lade, Ynglingen deler disse Følelser, men henvender dem og undertiden til sin udkaarne Pige, med hvem han nu snart venter at forene sig. Glad belover han sig paa den Foræring, som han paa sin Bryllupsdag skal give Gjordemoderen; thi det er her i Landet ikke allene Skik, at betænke hende, ved Barnefødselen, men allerede ved Brylluppet søger man i Forveien at forvisse sig hendes Gunst eller Hielp. En Tallerken bæres omkring, hvorpaa hver Giest lægger sin Gave, og at den unge Brud ikke yder den mindste Skierv, kan man let tænke sig, da hun har det rime
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborg Correspondent.) Norden. Allerede oversvømmer de Franske Hære Veien mellem Smolensk og Moskau, der ikkun ere nogle Dagmarscher fra hinanden. Den 21de Aug. gik den russiske Armee ved Slob=Piowa over Dnieper, forfulgt af den franske Avantgarde. Det lod til, at den ved Doro. hoburg, (paa Landeveien til Moskou;) hvor de havde opkastet Jordvolde og oprettet Batterier, vilde holde Stand. Keiser Napoleon marscherede derhen men Flenden forlod det og vedblev sin Rettrade. - Det franske Hovedqvarteer var d. 26de Ang. i Doroghoburg, den 27de i Slawkow, og den 28de i Viasma, (23 Mile fra Moskau) efter at han havde ladet angribe og tilbagedrive et 2025000 Mand stærkt russisk Korps, der havde villet forsvare Overgangen over Osma Floden, hvorved Fienden skal have lidt et betydeligt Tab. - Fyrsten af Schwarzenberg havde d. 27de sit Hovedqvarteer i Ossiatowl. Hans Avantgarde var i Begreb med at forfølge General Tormassovs Korps hvormed den d. 23de havde været i en heftig Trefning, hvori den havde frataget Fienden en betydelige Deel Fanger, samt 800 Bagagevogne. - General St. Cyr havde Stilling ved Drissa-Fløden. De omstændeligere Efterretninger om Dagsbegivenhederne i hine Krigsegne leverer : Den 13de Armee-Bulletin dat. Smolensk, den 21de August 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Det fiendtlige Tab i den ved Mohilow, mellem Prindsen af Eckmühl og Fyrst Bagration, havte Affaire, synes at have været meget betydeligt. I Danaburg bar Hertugen af Tarent fundet 20 Kanoner istedet for de først angivne 8te, ligeledes lod han endeel Fartøyer, der vare ladte med flere end 40,000 Bomber og andre Kugler, trække op af Vandet. En uhyre Mængde Krigsfornødenheder var af Fienden selv bleven tilintetgjort. Russernes Uvidenhed i befæstningskunsten viser, sig tydelig i Danaburgs og Drissas Værker. Hs. Majestæt Keiseren har overdraget Commandoen af Armeens høyre Fløy til Fyrsten af Schwarzenberg, og stillet det 7de Korps under hans befaling. Denne Generalfremrykkede mod den russiske General Tormessow, traf ham den 12te og slog ham. Den 8de var Storarmeens Stilling saaledes: Vicekongen var med det 4de Corps i Surai. - Kongen af Neapel i Nikutino og hans Kavallerie i Jukowo. - Hertugen af Elchingen var med det 3die Corps i Lorizna. - Prindsen af Eckmahl, med det 1ste i Doubrowna. - Det 5te under Fyrst Poniatowaky i Mohilow. - Hovedqvarterret i Witepsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Ved et Batterie af 60 Kanoner beskiødes nu med Karnæscher den Deel af den fiindtlige Armee der endnu stod paa Flodens venstre Bredde, hvilke ogsaa snart nødsagehes til at forlade denne Stilling. Forjaget herfra opistettet, nu Fienden tvende Batterier af 20 Kanoner i sit Kloster, for dermed igjen at forurolige vore Batterier. Forstædernes Angreb overgav Prindsen af Eckmühl til Generalerne Morand og Gudin. Kl. 3 begyndte Jlden dog allerede Kl. 5 indtoges begge disse Fiendens forskand3de Forstæder med en Uforfærdethed den franske Kriger, ha egen, der forfulgte de flygtende Russer langt ind paa Veien der var bedækket med Døde. Ogsaa paa den venstre Fløi angreb Hertugen af Elchingen paa samme Tid Fiendens Stilling udenfor Staden, bemægtigede sig samme og forfulgie ham indeil Glaciet. Der opsettedes nu 3 Batterier af 12 Pundiger til Bresche skydning mod Murene. Ved Haubitzer bleve Taarnene skudte i Brand og Fienden fordrevet ud af samme. Da nu den fiendtlige General mærkede, at man havde alvorlige Hensigter paa Staden, lod han de derværende 4 Divisioner endnu forstærke med 2 Divisioner, og 2 Regimenter af den keiserlige Garde, der nu tilsammen gjorde den halve fiendtlige Armee. Fægtningen og brescheskydningen vedvarede den halve Nat. Tvende sompagnier Minegravere afsendtes til Volden. Jmidtid geraadede Staden i Brand. Midt i en skiøn August Nat gav Smolensk de Franske et lignende Skue til af det som Neapolitanerne nyde ved et Udbrud af Hierget Vesuv. Kl. 1 forlod Fienden den brændende Stad, og gik tilbage over Floden. Kl. 2 fandt allerede i første stormende Grenaderer ikke meere nogen Mod and: Pladsen var rømmet, 200 Kanoner og Mørsere, gen af Ruslands skiønneste Stæder var nu i vor Magt, 3 det lige i den hele fiendtlige Armees Paasyn. - trefningen ved Smolensk, hvilken man med Rette kan hide et Slag, da over 100,000 Mand paa hver Side, keltoge i Kampen, har kostet Russerne 4700 Mand, ske laae dræbte paa Valpladsen, 2000 størstedeel saarede linger, og 7 til 8000 Saarede. Blandt de Døde finder sig 5 russiske Generaler. Vores Tab beløbet til 700 Dræbte og 3,100 til 3,200 Saarede. brigadegeneral Grabowsky er dræbt; Generalerne brandeau og Dalton ere saarede. Den 18de bleve de Fienden afbrændte Broer over Dieper igien istand ette, og Jlden i Staden begyndte at dampes. Alle de bageværende Huse ere opfyldte med russiske Døde og Døende. - Af 12 Divisioner, hvilke udgjorde den hele store russiske Armee, ere tvende blevne slagne i Fegtningen ved Ostrowna, tvende i Fegtningen ved Mohilow, og nu sex i Fogtningen ved Smolensk, saa at altsaa ikkun to deraf ere blevne heel og holden tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Endnu aldrig har den Franske Armee viist sig saa uforfærdet, som i dette Feldtog, Syden. Jfølge Breve fra Bayonne af 26de Aug. var ogsaa Prindsen af Eslingen (Massena) passeret derigiennem, til Spanien med 10,000 Mand og 24 Kanoner. - Og derfra vare igjen 2500 engelske og spanske Krigsfanger førte giennem Pau ind i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Bekiendtgiørelser. Tirsdagen den 17 September, om Eftermiddagen Kl. 6, holdes extraordinair GeneralForsamling i det forenede dramatiske Selskab, her i Byen, hvorved tillige afgiøres det, den i den lovbestemte Generalforsamling i Slutningen af Maaneden var bestemt at foretages, Dr. Medlemmer ville altsaa til denne Tid behageligen give Møde. Aarhuus, den 15 September 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Förstkommende Onsdag den 16 September, om Eftermiddagen Kl. 5, holdes extraordinair General-Forsamling i Kronprindsens Klub hvorved d. Medlemmer behagentlig ville möde. Aarhuus, den 12 September 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Til de Herrer Concurretteres Efterretning om den averterede ledige Fuldmægtigplads paa en Kongl. Amtstue, hvoraf et stort Antal allerede haver meldt sig, og endnu postdaglig melder sig, undlader man ikke herved at bekiendtgiøre, at samtlige anmeldelser ere afsendte til vedkommende Amtsforvalter, der selv bedst vil kunne giøre Valget, og som altsaa selv vil meddele Vedkommende den fornødne Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-15
Ved S. T. Hr. Byefoged Schumacher er indleveret 3 Rdlr. 2 Mk., som Fattigvæsens Andeel af 5 Rdlr. der er betalt i Mulct formedelst slet Behandling med et Kreatur paa Byens Mark, samt fra Bager Petersen, 5 Rdlr. 3 Mk., som en Karl, der havde fæstet sig og udeblev af sin Tieneste, var bleven ham skyldig. Aarhuus, den 14de September 1812. Fattigvæsens-Commissionen.