Berlingske Tidende, 1788-07-25
Da man har mærket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heelmaadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang; saa udsættes følgende Premier for alle smaa Kjøbstæder: For den Kjøbmand eller anden i Kjøbstæderne, som paa egen Regning og uden anden Opmuntring eller Betaling anlægger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1789. For den største Mængde, ikke mindre end 400 Pund, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 300 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden 1ste December 1789. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekjendtgjørelse, at Fiinhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning: Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slage Spind, finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kjøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i Kjøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper, 2 Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Traade; uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden mod Fiinhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn, har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skjønt Skoterokkegarn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Konsten vel, da et meget større Arbeid gjøres i en kortere Tid end ved andre Rokke; saa dog da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokkespind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseende til Rokken, ei heller om Spindet er af kæmmet eller kartet Uld 73 a) For de tvende Stiftelser, det almindelige Hospital og St. Nikolai Fattiges Skole, udsætter Selskabet efterskrevne Premier: For beste og fineste Linnedspind i største Mængde, 20 Rdlr. For næst beste og fineste i næst største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig for det næste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier vindes stiftelseviis saaledes, at en Stiftelse ej vinder meere end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeles til de beste og flittigste Spinderske, og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeling Selskabet. overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet belønner, maae alt sammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priis arbeidet, ikke mindre end 1 Pund, maae være indleveret inden sidste December 1788, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priisspind der i det Aar, i hvilket Æskningen indsendes, er forfærdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger. b) Videre udsætter Selskabet for de her i Kjøbenhavn anlagde Frieskoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 20 Rdlr. for det beste og fineste Linnedspind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det næst beste og fineste, ligeledes Linnedspind i næst største Mængde, En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uldspind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig en Premie paa 5 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uldspind, i næst største Mængde. Fierdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn tilgode, der har forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spindersker og Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviist Fliid og Konst, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspectører. Prøver af ethvert Priis spind, i det mindste af 1 Pund Garn, maae forevises, intet Spind indsendes ringere end til 3 Strenge, og paalidelige Attester maae medfølge, som bevidner, at den hele Mængde Spind er af lige Godhed, da ellers det indsendte er tages i Betragtning. Den Skole, der vinder en Premifor et Slags Spind, være sig enten ulden eller linned, skal derfor ikke udelukkes fra at kunne tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet haver erfaret, at nogle af de indsendte Prøvespind haver været spundne til en større Fiinhed end Hørren har været heglet, hvorved Spindet har tabt sin Styrke, saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ejer udbragt høiere end i Forhold til Hørrens Fiinhed. Fremdeles udsætter Selskabet: c) For den iblant Læremødrene i samtlige forhen anførte Skoler og Stifter, som ved Prøver, indsendte til Selskabet, beviisliggjør at have oplært, efter Premiens Bekjendtgjørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde Selskabets første Sølvmedaille. For den næst største Mængde, dets anden Sølvmedaille. d) Til videre Opmuntring for fiint Spind vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skoler indsender Prøver af fiint Linned=Spind, ejunder 12 Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun imellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis=Spindet maae være indleveret inden December Maaneds Udgang dette Aar. 74. Det er bekjendt at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland, haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordele og tilvejebragt sig megen Berømmelse ved deres flittige Strømpe=Strikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet. baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Fliid, men at og andre Provindser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinteraftener sig selv og Handelen til Fordeel, saa udsætter Selskabs fremdeles følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig: a) For den Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Listes Bekjendtgjørelse beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede Mands=Strømper, finere en nu sædvanlige og af tre- eller streløben Strømpe-Traad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end eet Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For næste Sort, ligeledes, 6 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer Strømper, paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af tre eller fireløben Strømpe-Traad, alt efter Garnets Fiinhed, ikke mindre end 1 Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rd. For næste derefter, 2 Rdlr. (Fortsættelsen følger.