JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-12-07
di Tudse Bye paa Vagnserup Gods under Baroniet Løven U borg er for nogen Tid siden ved Døden agaaet en Huusmand navnlig Jens Pedersen udi ugivt Stand, og hans Bo. derefter taget under Behandling. Ved Registeringsforretninren blev foregivet, at han skulde have efterladt sig en Datter, tjenende i Kiøbenhavn; men dette er siden bleven oplyst at være urigtigt, og da dans rette Arvinger ikke vides, saa indkaldet disse herved med lovlig Varsel at melde sig hos undertegnede for at beviisliggjøre deres Arveret, samt derefter at modtage den ubetydelige Arvepart der formenes at blive tilovers, efter Fadrag af den anmeldte Gield. Kreditorerne indkaldes herved med lige Varsel at møde, med behørige Beviser for deres Fordringers Rigtighed. Løvenborg den 12 November 1801, S. L. Thanlov. Datten til den 5te Novbr. er østen for Falster ved Ulslev Bye er opdreven en liden Fyrrejolle ansat til Værdie 2 Rdlr. Efter Biergeren Bonden Hans Kroghs Opgivende, som han bemeldte Jølle i Forvaring, kan ingen anden Mærke opgives paa samme, end at den er en sædvanlig kaldet Skibs=Jager jølle. Eieren af samme indkaldes herved, at melde sig hos undertegnede, inden den i Loven foreskrevne Tid sub pæna præclusi & perpetui silentii, og fremkomme med lovlig Adkomst til samme, da den derefter mod Blergeløn og medgaaende Omkostningers Erstatning skal blive udleveret. Nyekiøbings AmtsContoir den 7de November 1801. Paa Hr. Kammerherre og Amtmand d. 1. Calmettet Vegne, som Fuldmægtig P. Dahlstrøn. J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 6te Novbr. 1801, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 16 Novbr. næstefter indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii. alle og enhver som maatte formene at have nogen lovlig Fordring. paa mig, hvad enten samme undstaaer af mine Embedsforretninger som Skifteforvalter i St. Croix almindelige Skifteret, eller andre saavel offentlige som private Forretninger, ingen undtagne af hvad Navn nævnes kan, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer enten for mig selv eller for Hr. Cancellieraad David Monradt i Kiøbenhavn. De som opholde sig idet danske Rige eller ere udenlands boende med Aar og Dags Varsel, fra den Tid af at Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indrykket i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den gitenaiske Mercur, og de som ere boende paa de vestindiske Øer, med 6 Maaneders Varsel fra den Tid af at regne at Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa de danske vestindiske Pet samt 3de Gange anført i St. Croix trykte Gazette. Kiøbenhavn den 17de Novbr. 1801. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
paa Jullunds Gods i Trygevelde Amt er den 16de October, sidstleden Skatten Simon Knudsens Hustrue ved Navn Kirsten Jørgensdatter ved Døden afgaaet uden at hane efterladt sig Børn. Boet er samme Dag, som Dødsfaldet et skeet taget under Forsegling og i Dag den 16de Novbr., som er 30te Dagen, er Boet igien aabnet og registeret, hvor da blev anmeldt at den Afdødes Arvinger vare: 1) En Heelbroder, Niels Jørgensen, Skovfoged og boende ved Gissegaard. 2) En Heelbroder Lars Jørgensen, Huusmand, boende i Løve. 3) En Halvbroder Peder Jørgensen, død og efterladt sig i aden Søn Jørgen Pedersen, givt og boende i Dærsøe; b)en Søn Ole Pedersen, givet og koende paa Valdbyegaarden ; c) en Datter Kirstine Pedersdatter, givt første Gang med Peder Olsen i Valdbyrovre og anden Gang med Niels Andersen i Skovstre, hun skal efter Sigende være død og efterladt sig følgende Børn :a) en Søn Hans Pedersen 24 Aar; b) en dito Niels Pedersen, 20 Aar ; c) en dito Peder Pedersen 16 Aar ; d) en dito Anders Pedersen 10 Aar. 4) En Halvsøster Johanne Jørgensdatter, givt med Huusmand Germand Nielsen i Skovsøe, død og efterladt sig: a) en Datter Kirstine Germandsdatter, givt med Peder Hansen, Gaardmand i Vettersløv; b) en Datter Trine, Germandsdatter, givt med Niels Hansen, Huusmand ved Gis segaard ; c) en Datter Maren Giermands, givt med Gaardmand Anders Jensen af Eskildstrup Gods, boende i Førsløvd) en Søn Jørgen Germandsen var boende i Skovløe, er død og efterladt sig; a) en Søn Christen Jørgensen 24 Aar ; b) en dito Niels Jørgensen 23 Aar ; e) en Datter Johanne Jørgensdatter, givt med en Huusmand ved Navn Vinents i Vebyesønder. Thi bliver herved bemeldte Arvinger (og om flere maatte være) de myndige personlig og de umyndige ved Formynder, indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel at møde paa Gisse gaards Skriverstue den 23 Decbr. d. A. og den 3de Febr. 1802. for at legitimere deres Arveret og paaser deres Tarv, da Skiftesamllug de Dage foretages og Skiftet om muelig slutter. Til samme Tid indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer at møde. de første at beviisliggiøre deres Fordring og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige. Sissegaard pr. Ringsted den 16 Nøybr. 1801. Sønnesen, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Fredagen den 11te Decbr. førstkommende, om Formiddagen ) Kl. 11, lader Hr. Capitain og Land=Jnspecteur Juel her i Sorøe ved offentlig Auction bortsælge sin iboende Gaard i denne Byes Sørgade, bestaaende af: 1) Et Forhuus paa 26 Fag, indrettet til Værelser. 2) et Sidehuus paa 16 Fag, indrettet til Vognremisse, Stald m.v. 3) en Tilbygning paa 3 Fag, indrettet til Brænde= og Hønsehuus. 4) et Sidehuus paa 14 Fag, indrettet til Værelser, alt Ege Muur og Bindingsværk, og for største Delen belagt med Steentag. Gaarden, som kan tiltrædes til næste Paaske Flyttetid, og hvis Bygningen i Kiøbstædernes Brandkasse ere forsikkrede for 2420 Rdlr., har en smuk Beliggenhed, et stort Gaardsrum og en betydelig Hauge, i hvilken er over 130 Frugttræer, næsten alle af bedste Sorter, og med samme følger et Vænge paa circa 5 Tdr. Land, god Jord, beliggende imellem Haugev. Bygningerne og Sorøe Søe, overhvilken der er en skiøn Udsigt til Skoven. Skulle antagelig Bud ikke skee ved 1ste Auction, holdes 2den Auction Tirsdagen den 22de Decbr. og 3die Auction Tirsdagen den 29de Decbr., om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne, hvoriblandt er, at 1000 Rdlr. af Kiøbesummen kan blive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, ere at faae til Eftersyn hos Eieren, og hos undertegnede Auctionsdirecteur. Sorøe den 29de November 1801. Møller.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Nandagen den 14de December førstkommende, om Formid Vi dagen Kl. 9 Slet, bliver i Tømmergaarden paa Friderichsværk ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt, Skraaget af et Skonnertskib Mercurins kaldet, med tilhørende Redskab og Takkelage, samt Jnventarium, for saavldt, samme er blevet bierget, hvilket Skib var ført af Capitain Sandel, hiemmehørende i Stokholm og destineret til Portugal, men der 3de d. M. har maattet kappe fine Master, er stødt paa Grund og derefter bierget som Brag her ind til Frederichsværk, hvor det forinden Auctionen forevises Liebhaberne af Hr. Major von Tscherning. Thi vilde de Lysthavende indfinde dem til bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Frederichsværk den 27de November 1801. Nansen.
Berlingske Tidende, 1801-12-07
Torsdagen den 17de December, om Eftermiddagen Kl. imel& lem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 3die Gang opraabt og om antagelig Bud skeer til den Høistbydende bortsolgt Huset. No. 96 paa store Kiøbmagergade, afgangne Guldsmedsvend Christopher Johnsens Boe tilhørende. Conditionerne og Vurderingsforretningen ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Bay, boende i Frederichsberggaden Nr. 215. H. Baader, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra Cadix den 12 Novbr. Jngen Handelsstad har lildt saa meget ved Krigen som vor Stad. Saa meget glædeligere har Efterretningen og Freden været os. De Kongelige Statspapirer steeg strax overordentlig, da man nu kan vente store Skatte fra Amerika. Man regner de Kongelige Jndkomster, som af Frygt for de Engelske ere blevne holdte tilbage i Amerika, til 100 Millioner Piaster i Guld og Sølv. Vor Handel til vore Colonier, som høiligen trænge til Europæiske Vare, vil nu snart være i fuld Gang.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra Mayland den 18de Novbr. Regieringsraadet har nu besluttet en overordentlig Consul tas Sammenkaldelse, hvis Lemmer skal forsamle sig i Lion i Frankerig. Hvert Lem faaer 1500 maylandske Livres foreløbigen udbetalt af Finantskassen, Følgende Proclamation er bleven udstedt i denne Anledning: "Den cisalpinske Republiks Skjebne er endelig bestemt. Dens ved høitidelige Freds tractater allerede fastsatte og erkiendte Neutralitet skal nu snart fremlægges for Verdens Øine og dens Lykke blot være dens eget Værk. Ja, Cisalpiniens Borgere, Eders tilkommende Held er i eders egne Hænder. En overordentlig Consulta skal i Lion under den første Consuls Beskyttelse og Nærværelse lægge fast Grund til vor Republik. Deputerte fra alle Departementer og af alle Stænder skal sammesteds have Nationens Stemme og den første Consul vil som eders Fader lette de vigtige Beraadslagningers Byrde." - De Deputertes Antal beløbe sig til over 300, hvoraf Regieringen allerede har udnævnt endeel. Valget er faldet paa Mænd af Retskafsenhed og Talenter.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra Bern den 24de Novbr. Senatets Lemmer have nu valgt de 6 første Statsbetiente. Reding er bleven valgt til første og Frisching til anden Landamtmand, Dolder til Finantsminister, Guld til indenlandsk Minister og Hirzel til Justitsminister. Den franske Gesandt og General Montcholsy have ikke havt den ringeste Jndflydelse paa disse Valg, men man troer, at de ikke vil billige samme. Generalen skal have sendt en Coureer til Paris og have forlangt Tropper, i det Tilfælde, at Uroligheder skulde udbryde i Anledning af Valgene. Besynderligt er det, at Forderalisterne og Revolutionairerne ere lige tilfreds med disse Valg, da begge Parterne have forsørget deres Tilhængere. Dette foruroliger imidlertid de sande Patrioter, som befrygte ny Uenighed ved en Regiering, som er sammensat af Personer af saa forskellige Grundsætninger. - Reding har strax efter sit Valg udnævnt Borgeren Dies bach til Gesandt i Paris, hvorfra han har tilbagekaldt Borgeren Stapser.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra London den 27de Novbr. Fra Ostindien er indløben den vigtige Efterretning, at Naboben i Carnatie er død, og at den civile og militaire Regieringer, i Følge en den 31te Julii sluttet Tractat, for stedse overgivet til vort ostindiske Compagnie. Den danske Generalmajor von Waltersdorf er ankommen hertil. - Lord Cornmallis har meldt i sine sidste Depescher, at han vilde være i Amiens den 28de November. Da Spanien ogsaa sender en Deputeret derhen, saa tvivler man ikke paa, at alle Vanskeligheder i Henseende til Freden jo vilblive hævede. Rygtet har nemlig gaaet, at Spanlen nægtede Afstaaelsen af Øen Trinidad.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Det opvækker stor Opmærksomhed, at Regieringen har den 2den d. M. under det stormende Veir paa det tilfærdigste beordret 12 Linieskibe fra Plymouth til Bantry Bugten. i Jrland. Sagen har sin Rigtighed. Skibene maatte afseile inden 4 Timer, og har tilbragt 8 Dage paa Reisen derhen. - Et fransk Luggerskib, som ankom til Portsmouth, med Levnetsmidler den 17de, fik først den 21de Tilladelse at sælge dem sammesteds, og derpaa Ordre at afseile inden 24 Timer.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Lordmajoren har besluttet at sende en Commission af 5 Lem ner til Premierministeren Addington, rede ham at hindre Brødtaxtens Stigen.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Den af Baronet, Sir Francis Burdet i Underhuset anmeldte Motion til Undersøgelse af Exministeren Pitts og hans Collegers halsterrige Forlængelse af Krigen er i Gaar bleven udsat til efter Juleserierne. Hr. Scheridan selv stemte for det skiøndt nogle af Oppositionen spottede over denne Opsættelse og sige, man spilte Comodsen: Han vil og han vil ikke.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Oberst Archdall lignede Udsættelsen af denne Motion med Fabelen om Bierget, som skulle føde. Hel=Mulzen i Engelland, som for 3 Aar siden var bragt til 96000 Mand skal nu efter Krigssecretairens indgivne Bilredueres til 36000 Mand. Man har bragt en Bill i Underhuset til at opmuntre Skibsammunitions Jndførsel fra Hamburg og andre tydske Havne.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Oberst Littlehalse, Secretair hos Lord Cornwallis, er ankommen fra Paris som Coureer. Det medbragte skal være af Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Natten til den 28de har en stærk Storm anrettet stor Skade i Dulerne. En svensk Ostindiefarer og en Amerikaner ere drevne paa Land i Deal. Sluppen Lord Nelson og en Brig fra Hamborg ere forulykket. Det strandede svenske Skib, Sophia Magdalen, har 2000 Kister Thee ombord, hvoraf kun 200 blive at redde.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra Paris af 30te November. J alle vore Søehavne yttrer man stor Glæde over Expeditionen til St. Domingo, Commerceconseilet i Bordeaux overleverede General Lelere ved sin Ankomst der en Adresse med Glædes Udtryk over denne Kolonies snart forventende Gienerobring, som i de sidste 100 Aar har været en af de fornemste Aar sager til Privatpersoners Rigdom og Statens Styrke. -J Nantes gav Kiøbmandstanden den til St. Domingo bestemte Statsraad Benezechet Taffel paa 4000 Converts, hvorved man drak paa en lykkelig Reise til St. Domingo. Den Consulta eller Committee af alle Stænder af den Cisakpinske Republik, som Bonaparte har kaldt til Lion, kommer til at bestaae af 300 Personer og kan være den 11te December forsamlet i Lion. Ministeren for det Indre og de Udenlandske Affairer følge Bonaparte derhen, som dog efter nogles Formeening, først torde afreise til Lion efter Definitivfredens Slutning.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Fra Amiens melder man, at de Arbeidere som indrette den befuldmægtigede Ministeres Vaaninger have Befaling til at holde samme i Stand til 1ste Decbr. Alt og især MarqvisCornmallis's Indretninger synes at bebude, at Congressen vil komme til at vare længere, end man i Begyndelsen havde troet, foruden det store Huus som er bestemt for ham, har han leiet et andet i Nærheden for fine Stalde og Remisser. Hans Værelser ere forsynede med kostbare Meubler, som han har ladet komme fra Engelland. Enhver Dag ankommer Folk som hør, til hans Følge, hvoriblandt man har bemærket Kongen af Engellands Taffeldækker. Efter Rygtet sender Paven ogsaaen Gesandt til Amiens.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Statsraad Røderer overleverede i Gaar det lovgivende Korps den imellem den franske Republik og de Nordamerikanske Stater sluttede Traktat. Lacepede er valgt til Præsident i Senatet. Jblandt Candidaterne til en Senator i den afdøde Crassons Sted, finder man Gregoire, Generalerne Moreau, Leepube, Menou, Dumas, Segur, Merlin og Valence.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
General Menon er ankommen fra Ægypten til Trulon. Den ligeledes fra Ægypten ankomne Læge Dergenettes har ladet inoculere paa sig selv Pesten, for at betage vore Soldater Frygten derfor.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Skrivelse fra Maynz af 1ste December. I Gaar indtraf her den uventede glade Efterretning, at vores Stads under hele Krigen vedvarede Beleirings=Tilstand, fra nu af skal ophøre. Konsulernes Beslutning desangaaende lyder saaledes: Art. 1. Staden Magts BeleiringsTilstand et ophævet. Art. 2 Krigs og Politieministerne ere befuldmægtigede til at fuldbyrde denne Beslutning enhver for sit Vedkommende. Divisionegeneral Chambarihae overgiver nu i Følge af dette den militaire Autoritet til den civile Magt. Generalstabet i Bingen ophører nu. I ethvert Departement anstiller man en offentlig Auction for at reparere Festningsværkerne.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Blandede Efterretninger. Engelland. Fiskerhandler=Lauget, det ældste og rigeste i London, hvori saamange af Kongerigets meest anseete Personer ere indskrevne, gjorde nylig et stort Giestebud for Borgeren Otto i Anledning af Freden. Da man drak Bonapartes Skaal, reiste Borgeren Otto sig takkede Selskabet i den franske Regierings og Nations Navn, og lagde til: "Freden var begge Nationers Ønske. De havde stedse høiagtet og maatte nu elske hinanden. Begge Regieringers Viisdom og Moderation vilde indgyde dem denne Følelse. Paa disse Ort fulgte den største Gladeslarm. - Ved Giestebudet vare Grev St. Vincent, Lord Hawkesbury og slere fornemme tilstede.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
En Medailleur i London har til Bonapartes Ære præget en Medaille af Tin, som bliver solgt for 3 Pence Stykker, Paa den ene Side staaer Bonapartes billede og paa den anden Side Jndskrivten: Viis i Cabinettet, tapper i Felten En Daglønner førte nylig sin Kone til Markedet i Smith field for at sælge hende. Endskiønt han blot fordrede i Guinee, varede det dog temmelig længe, inden han fandt en Kiøber. Endelig indsandt sig en temmelig velklædt Mand, som betalte Guineen, tog Konen i sin Vogn med sig og forlod Markedet med hende under Tilskuernes BlaldsklipDe to berygtede Nævesægtere Beicher og Bourke har nylig havt en Væddekamp med hinanden om 100 Guineer. De gjorde 17 Angreb paa hinanden i en Tid af 21 Minuter. Bourke blev skrækkelig forslaaet især i Ansigtet og førtes næsten død fra Kamppladsen, som var opyldt med væddende Gentlemen. En af dem, som holdt paa Bourkes Partie tabte 200 Guineer. Selervinderen Beicher har nu udfordret den bekiendte Jøde Mendoza til Nævekamp, men han und skyldte sig med, at han havde Kone og 6 Børn at underholde og havde desuden gandske tabt sette umenne. skelige Haandværk.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Vor indisk orientalske Armee har paa deres Nilfart kun seet en eneste Krokodil. Disse Dyr ere nu meget sieldne i Ægypten. De tyrkiske Tropper i Ægypten vare høist forundrede over at see vore Scapons fra Ostindien, som Bekiendere af den mahommedanske Religion. De troede ved at see dem i Moskeerne, at Propheten Mahommed havde til deres Fordeel gjort et Mitakel. Et af vore ostindiske Skibe, Malabar, er opbrændt tilligemed sin Ladning i Madras.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Man har nu fornyet Forbudet mod Manufacturisters Udvandring og tillige Straffeloven mod alle dem, som forføre disse Folk til at relse ud af Landet.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Fra Newyork har man faaet en Skrivelse, som melder, at den gule Feber sammesteds er saa ondartet, at man næsten gandske har maattet forlade Staden.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Oppositionsbladene bestemme nu ogsaa de Herrer For og Grey til Statssecretairer, og Hr. Addington, som skal have besøgt Hr. For, til Pair. De vil ogsaa vide, at Pit og Addington nu ikke er gandske enige.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Det hedder nu, at Frankerig ikke vil aftræde Øen Tabagetil Erstatning af Underholdnings-Omkostningerne for de franske Krigsfanger i Engelland.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Frankerig. Et skrækkeligt Mord er den 24de November, udøvet i Bryssel. 2 Brødre ved Navn Fischer, velhavende Kiøbmænd der, vare i Anledning af Familie- og HandelsAffairer kommen i Strid og havde afbrudt al Omgang med hinanden. Den ynste af dem seer sin Broder kjøre igiennem Porten og vinker af ham, at han skal stige ud. Just som han aabner Kareldøren skyder han ham igiennem Brystet. Med en anden Pistol vilde Morderen tage Livet af sig selv; men han blev greben. Samme Aften undkom han af sin Arrest. Den Ulykkelige, som blev myrdet ved sin unaturlige Broders Haand, efterlader sig en frugtsommelig Kone. Hun er utrøstelig over hans Død.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
I Arles i Rhone Departementet har et skrækkeligt Skyebrud anrettet overmaade stor Skade. Hele Egnen er gandske ødelagt og Høsten for næste Aar bliver der intet Haab om Vandet satte 2 Qvarterer af Staden under Vand og endeel Huse styrtede ned.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Staden Amiens har allerede engang før været Underhandlingsted imellem Eng lland og Frankerig. J Aaret 1527 begav Cardinal Wolsey sig derhen at stifte Forbund imellem Kong Henrik den 8de og Frands den 1ste, hvorved der tillige blev negotieret om Pavens Befrielse, som dengang blev holdt fangen af Keiser Carl den 5te. Frands underhandlede selv og modtog Cardinalen med megen Pragt.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Efter de offentlige Blade har Bonaparte for længe siden tilbudt Touissaint i Overture at komme til Frankerig med Divisionsgenerals Rang og en Præfects Gage. Ved Svaret, herpaa havde Negergeneralen brugt den Titulatur. Den første blandt de Sorte til den første blandt de Hvide.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Præsecten i Departementet Cote for har fortslaaet atoprelse en Statue for Helten med den blotte Jndskrift Vi(Manden), hvorpaa man allene maatte kiende Bonaparte. Jndvaanerne i Bergeres skrive : at det 10de Aarhundrede, maa kaldes Bonapartes Aarhundrede.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
J National-Jnstitutets sidste Forsamling ere Cesarotti, Heyne, Klopstock, Sheridan, Hvorne Tooke m. fl., blevne foreslagne til udenlandske Medlemmer i Classen for de skiønne Videnskaber og Konster.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Endeel Kiøbmænd i Bryssel, Ostende og Antverpen ere for nærværende Tid beskieftigede med at begynde en directe Handel til Amerika.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Regieringen har ansat en Bataillon Skandsegravere, samt ere komne tilbage fra det ægyptiske Tog, ved Kanal=Arbeiderne i St. Qventin.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
J Strasburg er Grundstenen til Monumentet for Rhinarmeen bleven lagt paa Promenaden, som fører Navn af Hohenlinden. Overgeneral Moreau har ved Efterretningen herom skrivtligen takket Mairen i Strasburg, Borgeren, Hermann.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Den indenlandske Minister har til Handelens Fremme opkastet adskillige Spørgsmaal til Handelsraadet, blandt andre, om det var nyttigt igjen at oprette de forrige Handelscompagnier, det ostindiske, africanske m. fl. Midlerne saavel til Handelens Ophielpning med Amerika som med de nordlige enrepæiske Magter anbefaler han tillige som vigtige Gienstande. Tydskland. J Augsburg og Ulm har der været saa stor Urolighed blandt Haandværksvendene, at man har maattet bruge Krigsfolk for at dæmpe den. J Ulm maatte man skyde skarpt paa 15 Smedesvende, som ikke vare at bringe til Rolighed.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Siden Aaret 1727 har man ikke havt en saa stormende og regnfuld Høst over hele Europa som i dette Aar. Storme og Oversvømmelser have anrettet skrækkelige Ødelæggelser. Det italienske Schweiz har liidt meget.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Østerrig. Den kongelige danske Statsraad Vogt fra Hamburg er bleven kaldt til Wien for at give Raad i Henseende til Forsørgelses og Fattigvæsenets bedste Indretning Til væsentligt Næringsmiddel ved disse Anstalter har han foreslaaet den Rumfordske=Suppe.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Jtalien. Ved de sidste Oversvømmelser har Minciofloden, gjort størst Skade. Regieringen har sendt Penge=Understøttelser til de ulykkelige Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Kronprindsessen af Neapel er død i en Alder af 25 Aar.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Kiøbenhavn den 11te December. Med Posten er til Directionen for det danske asiatiske Compagnie indløben den behagelige Efterretning fra Capitain Sebbelov, førende Skibet Prindsen af Augustenborg, at han efter at have lagt under Embargo i Bayfalse er derfra af seglet den 22de September haa og lykkelig ankommen til De ver den 23de Novbr. har, hvorfra han strax vilde fortsette Reisen hertil. Capitain From, førende Skibet Princesse Lovise Augusta, laae ved Capitain Sebbelovs Afgang fra Bay false selfærdig, for faa Dage derefter at tiltræde Hiemreisen hertil.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Den 5te December er udkommen en Plakat, angaaende Bestemmelse af de Drenges Alder, som antages i Kongsberg. Sølvværks faste Stok, med mere.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Fra den 9de til den 12te Decbr. er indkommen Capitain Kryger fra Lissabon med Salt. - Udgaaen: Capitain Timke til Jsle de France med en Ladning Cargaison for partienlair Regning.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Befordringer. Under Rentekammeret. Ved Kongelig Resolution af 4de December 1801 er bestemt, at Amtmændene i Danmark, Norge og Island, saavel de nuværende, som de, der i Fremtiden beskikkes, skulle, for saavldt dem ingen høiere personlig Rang er eller bliver forundt, herefter have Rang efter Rangforordningens 3die Classes No. 9 i Stedet for, som hidtil, efter dens 5te Classes Nr. 2.