Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-23
om Pohlen). Blandinger. Om Krig og Fred. De politiske Forviklinger synes snarere at tiltage end af løses, hvortil Ancona=Toget ikke har bidraget lidet. Dog ventes de Franskes Rømning af Ancona snart at skulle gaae for sig, efter Engellands derom gjorte Forestilling, og for at besmykke denne Føielighed mod den udenlandske Politik, menes Tropperne at skulle sendes til Bona eller Oran, for der at forenes til een Expedition med de Tropper, som forTiden indskibes i Toulon mod Konstantineh. At Paver imidlertid ikke fæster Liid hertil, erfares af den østerrigske Jagttager, hvorefter Kardinal=Statssekretairen har tilstiller de residerende Gesandter i Rom Afskrifter af de Noter, hvor klages over de mod al Folkeret udøvede Voldsomheder imod de pavelige Stater, hvis Jntegritet høitidelig er garanteret af alle europæiske Hoffer;" ligesaa har Prolegaten i et djærvt Manifest protesteret imod Frankerigs Attentat paa Hs. Helligheds Overhøihedsret. Jmidlertid har Paven er endnu udført sin først tagne Beslutning: at give den franske Gesandt, Grev St. Aulaire, Reisepas, hvilket de andre Magters Gesandter hidtil have forhindret; men han er desuagtet fast besluttet, ikke at give Slip paa endog det mindste af sin Souverainetetsret, hvorimod han, gjennemtrængt af sin Stoels Hellighed, troer at give Kongerne et følgeværdigt Exempel, ved, lig Kongen af Nederlandene, ikke at lade sin Magt lide noget Afbræk. Ved sine Forholdsregler og si værdige Sprog er Regjeringen steget i den offentlige Mening, og har givet befaling til Resten af sine Tropper i Ancona at rømme dette Punkt, medens den pavelige Regjering sammesteds er forlagt til Osimo. Dette svarer kun lidet til det Haab, som er opstaaet ved Rygtet om, at en Konferentsi denne Maaned skulde afholdes i Mayland eller Verong, for endelig at ordne Jtaliens Anliggender, skjøndt GeneralCubiere, i en Proklamation til Anconas Jndvaanere og en Dagbefaling til sine Undergivne, dog synes at befæste Formodningen om mindelig Afgjørelse af Sagerne, naar han til de Første siger: at han ikke er kommen, for som Fiende at besætte deres Stad, men kun for at fornye Venskabsbaandet mellem Frankerig og Kirkestaten, ved at haandhæve Freden til Landets og Souverainens Jnteresse, og til de Sid. ste: "den af mig udstædte Proklamation indeholder en Rettesnor for Eders Opførsel her, og J ville ikke skuffe vor Konges Forventninger, men bevare den franske Nations Navn, der saalænge har straalet med uplettet Glands for Jtaliens Folkeslag. Jeg har givet Krigsministeren mit Ord for Eders gode Opførsel og jeg stoler derpaa. Times er imidlertid ikke tilfreds med dette Franskmændenes venskabelige Besøg i Jtalien, men bebreider Hr. Perrier, at han ikke har givet nogen fyldestgiørende Grund fordenne Fremfærd, der saa let kan afstædkomme Oprør i Jtalien, ja en europæisk Krig, dersom Man ikke tør gjøre Regning paa Frankerigs Maadehold, naar dets første Opbrusen, har lagt sig. Med Forundring hørte det diplomatiske Korps i Paris Expeditionens Bestemmelse, som Lord Palmerston var uvidende om, lige indtil dens Ankomst til Siciliens Kyster. Hr. Perrier anklager den politiske Propagandas System for hele Europa, og sender dog selv 1500 Missionairer i fransk Uniform, for at ryste den pavelige Trone ved Hammerslag paa Anconas Porte, hvor Jndvaanerne maa strække Vaaben for sine nye Bundsforvandte." Fra Østerrig skal ligeledes være indløbet Protest til den franske Regjering imod Anconas Besættelse, og en stærk Troppebevægelse finder Sted langs med Pofloden. Koureren gjendriver dog det Rygte, at Lord Palmersion skulde have nedlagt Protest mod Toget til Ancona, som usandfærdigt, da kun venskabelige Forestillinger ere gjorte det franske Hof, hvoraf det ikke er rimeligt, at den gode Forstaaelse vil brydes. Med alt dette forsikres dog, at Jtalien snart vil blive rømmet af de franske og østerrigske Tropper, ligesom ogsaa de russiske Tropper skulle forlade Pohlen inden 1 Mai, med Undtagelse af en liden Besætning. Det Rygte, at Rusland skulde nære Hensigt om at tilrive sig et europæiskasiatisk Diktatur, erklæres saaledes for ugrundet, da det kun ønsker Freden bevaret, Jtalien.