JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Comfrue Susanne Seerup, der forhen har tient i Wemmetofte i Kloster som Kammerjomfrue, og sammested, hvor hun som Pensionisk opholdt sig, ved Døden afgaaet den 9de d. M., hvilket hendes Arvinger, herved tilkiendegives, og at Boets Aabning foretages 30te Dagen den 7de Januar førstkommende. Creditorerne i bemeldte Stervboe, om nogen maatte være, indkaldes tillige med Varsel efter Placaten af 26de October, 1792, at anmelde deres Fordring hos underskrevne Skifteforvalter i Boet paa Wemmelofte Klosters Vegne. Vemmetofte, den 16de December 1811. T. Thaning. en uver die Gater und Effecten des verstordenen hiesigen Bürgers Æ uld Fuhrmanns Asmus Bruhn ene sin ereden erkant vorden, als werden hiemit, jedoch mit geseblicher Ausnahme der protocollirtenGlauviger, alle und jedde, velche an den Nachlaz des gedachten Asmus Bruhneirgend einige Anspruche und Forderungen, steruhren her ausvelchem Grunde sie immer wollen, zu haben vermeinen, ingleichen diejenigen mele demselden mit Schulden verhaftet sind over et a Panden, von ihm in Handen haben; hiemit ein for allemaal mithin peremterie citiret und befehliget, sich, und zwar die Einheimischen innerhalb 6 die Auswartigen ader unter Bestellung gehøriger Procuratur zu den Acten, binnen 12 Wochen, von Bekanntmachung disses an, rest ctive bey Vermeidung gisetzlicher Praclusion und des ewigen Stillschweigens der doppelter Zahlung, und Verlust des Plandrechts im Stadtsecretariat hieselbst zu melden, undgendrige Angade zu thun, ihre desfalligen Documente in origine zu produciren und beglandte Abschriften davon helm Protocoll zurück zu lassen, dem nachst aber weitere Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 17ten December 1811. Bürgermester und Rath. siden, i ugivt Stand, ved Døden afgaaet i Svinninge, og hans EfVeipiqveur Johan Christopher Rumshr, er for nogen Tid i terladenskaber registeret og vurderet; men endskiønt ikkun lidet fra Begravelses Omkostningerne vil blive tilovers, saa anmeldes dog Dødsfaldet for de respective Sødskende, af hvilke en Broder Hr. Capitain Rumohr er boende paa Gaarden Risrum, i Leendalens Præstegield, Indre=Sogns Fogderie og Nordre Bergenhusiske Amt, og herved, efter Placaten af 26de October 1792, indkaldte at møde enten selv eller ved Befuldmægtigede, ved Skiftet, som afholdes paa undertegnede Skifteforvalters Boepæl i Holbek, Løverdagen den 28de Marts 1812 Kl. 10 Formiddag. Til hvilken Tid og Sted dette Stervboes Credi= og Debitorer ligeledes vilde indfinde dem, de første at modtoge deres Tilgodehavende og de sidste at betale det de maatte skylde. Holbech, den 17de December 1811. J. Dall, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
(128 1811) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 23de denne Maaned, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afgangne Jomfrue Elisabeth Haagensdatter Møllers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes er indfaldt den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arve 3 ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end videre e bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skiftekomme, sion, den 24de December 1811. Stendrup. Aagesen. U gield, Hidemarkens Amt, er iblandt Arvingerne anmeldt den Afdø finder Skiftet efter afdøde Arne Arnesen Gorvigen i Hoffs Præste det Søler Kari Arnesdatter, givt med Søren Haagensen ved Holmen i i Kiøbenhavn. Thi bliver bemeldte Seren Haagensen saavelsom enhver i Anden der i dette udetydelige Boe maatte have noget at erindre, herved i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Oct. 1792, med 12 Ugers Varsel indkaldet at møde for undertegnede Skifteforvalter. Saler og Ondalens Sørenskriver-Contoir, den 22de November. 1811. J Sørenskriverens Fravær, som constitueret I C. Preus. afgaaet og hans Boe af mig som Skifteforvalter er taget under og da forrige Forvalter Johan Henrich Slaabye ved Døden er sit Behandling, saa bliver herved bemeldte Afdødes Creditorer, i Følge og den mig dertil under 7de dennes meddeelte Kongelige Bevilling, som at er læst ved Tybierg Herreds Arr Onsdagen den 12te og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 25de d. M., indkaldte, sub pæna præchi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, for med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Nestved, den 27de November 1811. M. B. Schønheyder, Borgmester i Nestved.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Forpagtning. de tæt ved Næstved beliggende 2de hollandske Veirmøller med dertil lig Løverdagen den 25de Januar 1812, om Formiddagen Kl. 10 Slet, blive gende nye Bygninger med Indretninger og nogle Jorder i Næstved Byes tilgrændsende Marker, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning 6 Aar fra 1ste Maji 1812 til 1ste Maji 1818. Auctionen afholdes i Møllegaarden selv, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn, i Kiøbenhavn hos Hr. Revisions=Assistent Holm, boende paa Vestergade No. 3, i Ringsted paa Postgaarden, i Slagelse hos Hr. Gods, i Roeskilde hos Madam Rosted, 4 Kiøge hos Hr. Carl Hansen i Wordingborg paa Postgaarden, og paa Auctionsstedet hos Hr. Suhr.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Auctioner. Vandagen den 30te December d. A., bliver ved offentlig Auction bort Vi solgt i Christiansand et Partie af det fra China kommende Skib, Resolutions Ladning, priisdømt ved Over=Admiralitetsretten i Kiøbenhavn, bestaaende af 4 a 500 halve og helle Kasser Thee, saasom Havsan, Sanchon, Campoy, Congo og Bøher, circa 300 Stkr. Nargainer, 76 Baller Bomuld, nogle smaae Kasser med Raqvetter, samt lidet bedærvet Kancel. og af det Franske Keiserlige Consulat Contoir, og under sammes OverTredagen den 3die Januari i Middagsstunden, bliver efter Foranstaltning værelse, samt for Vedkommendes Regning ved offentlig Auktion paa Børnuste No. 2, Capt. S. P. Spyns hertil er opbragt : sen bortsolgt, af efterfølgende Ladninger, som ved den franske Kaper 12 4) Af Galleasen Emanuels. Capt. Jons Grains Ladning. circa 10 Skpd. Rundsisk. 40 Fierdinger saltede Sild. dito dito Kabliau. 23 hele og ) Tønder Tran. 6 halve ) 3 Oxehoveder Viin. 1 3) Af Skonnerten Joseph & Amas, Lieut. Lars Bruus Ladning 1 Foustage Viin, som forinden Auctionen forevises af 2 T. Hr. Banqve Direkteur Prætorius hos hvem saavelsom hos Undertegnede de trykte Fortegnelser erholdes. N. Schiøth. ) af det Franske Keiserlige Consulat=Contoir, og under sammes OvervæFredagen den 3die Januar i Middagsstunden, bliver efter Foranstaltning relse, samt for Vedkommendes Regning ved offentlig Auction paa Børsen bortsolgt følgende : Af den hertil ved den Franske Kaper Pheten Tonton. Capt. A. Blondin opbragte Gallease Fortuna, Capt. F. Habelins Ladning, nemlig :Et Partie saltede Sild, saltede Makkel, Anschvis og Tørfisk, som forinden Auctionen forevises af 3 1 de Herrer Andresen & Smidt, hos hvem saavelsom hos Undertegnede de trykte Fortegnelser erholdes. N. Schiøth.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Fredagen den 3die Januar om Formiddagen Kl. 11, bortsælges ved i offentlig Auction 20 Stykker gode Køer, hos Madame Kikkebusch, i Slagelse. tilhørende Inventarium, bliver efter de Herrers Eieres Begiering, Den ved Weile beliggende Stivelse- og Pudder=Fabriqve med al dens og formedelst det nærværende Jnteressentskabs Ophævelse, ved en eneste Auktion opbuden til Bortsælgelse, Løverdagen den 4de Januarii næstkommende, om Formiddag Kl. 10, til hvilken Tid Lysthavende ville behage at møde i Fabriqven selv, hvor Auktionen holdes og Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Dog anmærkes det foreløbigen, at dersom der ikke skulle skee antageligt Bud paa Fabriqven samlet, bliver den opraabt til at nedrives, og i saa Fald vil da alt dens betydelige Jnventarium, der især et tienligt for Bryggere og Brændeviinsbrændere, særskildt vorde opbuden og bortsolgt. Herreds=Contoiret i Fridericia, den 10de December 1811. Buhl. andagen den 6te Januarii 1812 bortsælges ved Auction i Wordingborg, V. Jagten Mecaline, drægtig 36 Commercelæster, som staaer paa Strand under Knudskov, 1 1/2 Miil Vesten for Wordingborg, og derefter samme Seil, Anker og Toug, staaende og løbende Redskab, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Den 22de December 1811. Lars Terbar. Staal, i Wordingborg. Lfter Foranstaltning af det Kongelige vestindiske gninciske I Rente- og General-Toldkammer lader S. T. de Herrer Agent Duntzfelt & Compagnie ved Auction paa Börsen Onsdagen den 3de Januari om Formiddagen Kl. 10 bortsælge: som med Capt. Wood Abraham i det nordamerikanske Skib Adriane er kommen: 22,548 Stkr. Buenos Ayres Huder, som forinden Auctionen anvises af Mæglerne Hyllested & Sanne.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Jnsdagen den 8de Januarii lader Wemmetofte Kloster ved Auction bortsælge paa Roden endeel Ege= og Bøgetræer i Koblers Nr. 10 ved bemeldte Wemmetofte, begge Slags for det meeste tienlig til Vogntømmer, og i alt mod 50 Favne. De Lysthavende ville møde Kl. 9, da Auctionen agtes begyndt, enten ved det saa kaldte Udriderhuus, eller paa Wemmetofte for derfra at medfølge til Auctionsstedet. Wemmetofte, den 20de December 1811. Thaning.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
Torsdagen den 9de Januarii 1812, om Formiddagen Kl. 9, L bliver ved Auction, som afholdes i Callundborg, bortsolgt: Ladningen i det ved Kaperförer Lars P. Robert med Kaperbaader, Giedebukken dertil indbragte og priisdømte Skib, de Greete kaldet, forhen fört af Captain Egbert Evers, og bestaaende i : 45 Fade Martinique Sukker, circa Brutto 480 o Pund. 50 Fade Raffinade dito, - - 50000 Pund. Campeschetræe . . . . 17000 Pund. 50 ledige Fade. Hvorover trykte Fortegnelser forinden bliver at erholde hos Mægler J. C. Mauer, Kiöbenhavn, den 5te Decbr. 1811. Kongens Nyetorv Nr. 211. Tirsdagen den 9de Januar 1812 bortsælges ved en eneste offentlig Auction & i Callundborg, det af Roestotillen dertil indbragte og senere priisdømte Skib, Anne Marie kaldet, drægtig 35 1/2 Commercelæster, forhen ført af Skipper Andreas Sørensen Spelmann, samt dens indehavte Ladning, bestaaende af: 294 Kasser Havanna Sukker, circa Brutto 1255000 Pd. as Fade Martiniqve dito, .. 52800 Pd. Campeschetræe .. 19400 Pd. Auctions=Conditionerne og Inventarii-Listen er til Eftersyn fra den 3die til 6te Januar hos Copiist Kieler i Adelgaden No. 289 i Kiøbenhavn, hvor de trykte Fortegnelser til samme Tid kunne erholdes og Prøver af Varene forevises. Skib og Ladning kan tages i Øiesyn 3 Dage forinden Auctionen, hvor da Conditionerne og Jnventarii-Listen ligeledes er til Eftersyn, og de trykte Fortegnelser erholdes af Kieler, Barslew, Copiist i Søe=Etaten. Proviantsforvalter. Vandagen den 13de Januar 1812 om Formiddagen Klokken 10 slet, M. bliver paa Roeskilde Raadstue foretaget og holdet offentlig Auction over Kongens forbeholdne Jagtrettighed paa Wedte de og Gunsemagle Byes Mark, forsaavidt Duebrødre Klosters Gods angaaer, alt paa de Conditioner, som ere at faae til Eftersyn hos undertegnede Herredsfoged. J. Galschldt.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
J de første Dage af Februarii 1812, bortsælges i Christiansand ved offentlig Auction, det af Overadmiralitets=Retten priisdømte Fregatskib, Resolution kaldet, tilligemed sammes indehavende Ladning, som efter Faa turen bestaaer af: Circa 116 Kister Bohetter. 5000 qvart dito dito. 470 Kister Congo. 1090 Kister Campon. 350 Kister Zion Zivung. 330 halve Kister dito. 16 Kasser dito i Maatter. 5 smaa Kasser dito uden Maatter. 340 Kister Hausan. 80 Kasser dito. 48 Kasser Soulong.
Berlingske Tidende, 1811-12-27
76 Baller Bomuld. 300 Stkr. gule Nanquineer, 4 Kasser med Raquetter, samt endeel laquerede Varer, saasom Brødfade, Boller a., og lidet bedærvet KancelSkibet Resolution er circa 364 Tons, 5 Aar gammel, bygget af bedste Amerikanske Eeg og forsynet med heel Kobberhud i London 1809. Dets Jnventarium og Takkelage er i ypperlig Stand. Følgende Bøger er tilkjøbs i Pilestræde No. 118, Møllers Postil 4 Rdlr., 7) Udvalgtes Krone 1 Rdlr. 1 Mk., Dorthe Engelbreths Sangsffer 5 Mk., Evangelii Hange 3 Mk., Catechismi Sange 3 Mk., Siælens Luth 3 Mk., Zions Sukke 3 mk, Bibelske Kierne 4 Mk., Laas for Munden 3 Mk., Statii Skatkammer 4 Mk., Borchs Bibelske Siungecher 4 Mk. 8 s., Kingos Siungechor 3 Mk. 8 s., Coldings blodige Brudsom 3 Mk. 8 s., Præstepinen 3 Mk., Troens Speil 3 Mk. 3 s., Tanketøilen 1 Mk. 83. Taareperse i Mk. 8 s., Bibelsk Visebog 1 Mk. 8 s., Siungende Tidsfordriv 1 Mk. 8 s., Søren Mathiesens lille Regnebog 3 Mk., indbunden a 5 Mk., Frydemaaltidet 4 Mk. Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Paris, den 19de December. Af en Skrivelse fra Bajonne: Den den 30te April fra Madras afgangne engelske Expedition har udstaaet Stormen af 2den Maj. 29 Skibe, hvoriblandt 2 Linieskibe og en Fregat, der havde Tropper, ombord, ere med Mand og Muus forulykkede.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Den 21de December. Under 20de dennes er nedenstaaende i Senatus-Consult affattet og efter Keiserens Befaling indført i Lov bulletinen: Det vedligeholdende Raad a decreterer : 1) 120,000 Mand af Conscriptionen for 1812 skulle udskrives til Armeens Recrutering og overlades til Krigsministerens Disposition. 2) De skulle tages af Franske, som ere fødte fra 1ste Januar 1792 til 31te Dec. samme Aar. 3) Opraabningen og dens Tidspunkter skal bestemmes ved Forordninger af de offentlige Bestyrelser.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
4) Nærværende Senatus-Consult skal oversendes Hs. K. K. Majestæt ved et Budskab. Præsidenten og Secretairerne Underskrevet. Cambaceres. Gouvion. Colchen. Seet og forseglet. Grev Laplace, Senatets Cantsler.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Brigadegeneral Baron Maupetit, Commandant af Æreslegionen og Ridder af de italienske og vestphalske Ordener, døde den 13de dennes i Alencon, i sit Alders 45 Aar. Denne brave Officeer var skiult med Saar, som han har faaet i Slagene.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Calais, den 16de December. Hertil er opbragt en engelsk Brig, blandt andet ogsaa ladet med Portviin. Til Cherbourg ere 2 Priser ankomne.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Toulon, den 10de December. J flere Uger mærkede man ikke til engelske Skibe mere i vore Farvande. Den 3die Dec. blev Flaaden atter signaleret 18 Linieskibe og 2 Fregatter stærk. Den 9de saae man 3 Lieues sønden for Cap Sicis 12 fiendtlige Linieskibe, som styrede mod Land.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Admiral Emirian gik med 16 Linieskibe og 2 Fregatter af sin Escadre under Seil mod Engellænderne. Saasnart disse bleve underrettede om denne Bevægelse, søgte de rumSøe, for at forene sig med en anden Division, som befandt sig i Sydvest. Den franske Escadre jagede dem saa længe den kunde øine dem, og vendte først om Natten tilbage til Rheden med stormende Veirlige- og foranderlige Vinde, som vilde have gjort det høist vanskeligt for saa stor en Flaade at indtage denne Ankerplads igien, hvis ikke den havde været saa øvet.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Amsterdam, den 24de December. J Betragtning af at Skibsfarten i Zuyderzee kan imodtage adskillige Undtagelser og Forandringer, og da Hs. Majestæt vil lade sine hollandske Undersaatter nyde alle de Lettelser, der kunne bestaae med Statens Jnteresse og Fastlandets System, har Allerhøistsamme besluttet, at Havnen og Rheden ved Amsterdam ufortøvet skal adskilles i 2 Afdelinger. Den ene af disse, som staaer i Forbindelse med Zuiderzee, skal blive staaende under Toldpolitiet, og den anden være fri for alle Formaliteter. En Gardelinie skal derfor formere en Barriere. Skibsfarten paa den frie Deel af Havnen og Rheden, Har lemmer Søen og alle Canalerne i det Jndre af Landet, de Canaler undtagne, som føre til Rotterdam og Gouda, skal være befriet fra alle Toldformaliteter, og Forbindelserne i det Jndre af Linien være aldeles i frie.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Middelburg, den 11te December. Nylig har følgende Begivenhed fundet Sted i Rantes: Der ankom 3 Breve med Posten, et til en forhenværende Officeer, det andet til en Hr. Messalier og det 3die til en Haandværkers Kone. Ved at aabnes, sprang et smalt men fast sammenvundet Silkebaand frem under Seilet med et Knald. Officeren blev, ved at aabne sit Brev, saaret i Øiet, saa at han i flere Dage ikke kunde see og leet utrolige Smerter; hans Øienbryne bleve ganske afsvedne. Hr. Messalier blev forbrændt i Ansigtet, og hans Kone, som saae ned over hans Skuldre, fik en lignende Beskadigelse paa Brystet. Haandværkerens Kone fik et let Saar ved Munden.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Vi fortælle dette, fordi en lignende Tildragelse fandt Sted her, Søndags. En af Jndvaanerne i denne Stad fik et Brev fra Goes som slet intet indeholdt; men da det aabnedes, skeete en Explosion, som saarede ham i Haanden. Politiet er bleven underrettet derom.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Arnheim, den 16de November. Agerdyrkningscommissionen i vort Departement, der nu holdes sine sædvanlige Høstmøder i vor Stad, og er overtydet om den Jnteresse Runkelroavlens Opmuntring er af, saavel for Riget i Almindelighed som for hvert Departement i Særdeleshed, har nedsat en Commission for at undersøge Runkelroesukkerfabrikerne i Osterbek. Denne Commission har alt afgivet den gunstigste Jndberetning om dette Establissement. J det løbende Aar er 1 1/2 Mill. Pund Runkelroer bragt i Fabrikerne; 30000 Pund rives daglig. Det Commissionens Medlemmer foreviste Sukker er i Jntet forskelligt fra det at Sukkerrør. Rummen, man havde destilleret deraf, var af meget god Smag, og Fabrikanternes Jndustrie gaaer saa vidt, at de af de rene og pressede Runkelroer have forfærdiget et fortræffeligt Pakpapiir, og foretage sig at giøre Papper deraf. Udbyttet er meget fyldestgiørende for Agerdyrkningen og Fabrikanterne. Fabrikanterne betale alt 4 til 5 Gylden for 1000 Pund Runkelroer, og en veldyrket Morgen Land kan ved sædvanlig Høst, give 60,000, ved god Høst, 100,000 Pund. Commissionen slutter med det Ønske, at der maatte blive oprettet flere slige Fabriker i Departementet.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Neapel, den 23de November. Historien har bemærket, at Keiser Carl den Store befandt sig i Staten Cattanen, der ligger ved Foden af Ætna, da denne udkastede Lava. Siden denne Monarks Regiering indtil Udbruddet i 1669, der var det skrækkeligste af alle, tæller Siciliens Aarbøger 15 saadanne.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Offentlige Beretninger fra Neapel af 24de Novbr. fortælle : Alt, hvad man fra Sicilien erfarer, vidner om den Giæring og Tvedragt, der hersker mellem Sicilierne, og deres foregivne Forsvarere de Engelske. De sidste søge ingenlunde at bestykke den, og den synes daglig at voxe. Engellænderne see sig nødsagede at tage saadanne Forholdsregler, som om de levede i et fiendtligt Land. Et Beviis paa deres rimeligviis kun alt for grundede Frygt er følgende trykte befaling, som den 11te Novbr. blev opslaaet i det engelske Hovedqvarteer i Messina. Man har faaet den i Original af nogle fattige Fiskere, som for at undgaae de bestandige Mishandlinger, ere flygtede fra Sicilien over til Calabrien. befalingen fra den engelske General, der commanderer i Messina, lyder, som følger: Efterretning. Generallieutenant Maitland, befalingsmand over de brittiske Tropper, paa Sicilien og dets Tilhørende, seer sig af Omstændighederne nødsaget til paa kort Tid at indskrænke Fiskeriet ved Nattetid langs den af de Engelske besatte Kyst, og har derfor udstædet de fornødne befalinger til Anførerne for de mellem Melazzo og Termina staaende Tropper. Jngen Barke, der ikke tilhørte H. M. Kongen ef Sicilien, eller den engelske Flotille, maae en Time efter Nattens Jndbrud lade sig see der. Jngen Barke, der fisker og Dagen, maae gaae over to Miil fra Kysten, eller lade sig finde midt i Kanalen. Den engelske befalingsmand giver Siciliens gode og velsindede Jndbyggere den Forsikring, at han, saasnart Omstændighederne tilstæde det igien, vil hæve denne befaling, som han kun ugjerne har givet. J alle Tilfælde skal den kun vare en kort Tid, og da kunne Fiskerne igien som tilforn drive deres Haandtering.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Den 28de Nov. Flygtninge, som nyligen ere hidkomne fra Sicilien og Calabrien, medbragte den Efterretning, at Staden Cattania den 9de og 10de dennes blev meget stærkt truet af Lavastrømmen, som allerede gandske havde fyldt Musaras Dal. Lavnen var blot er Miil fra Stadens Ringmure, og Jndvaanerne havde allerede bragt deres bedste Sager ombord paa Skibe og Barter, for, hvis Laven, virkelig skulde naae Staden, at bringe samme tillige med sig selv i Sikkerhed. Messina og dens Omegn var vel bleven stærkt rystet ved et Jordskielv, kort før Vulcanens Udbrud den 27de f. M.; men Staden tog dog, naar man undtager store Revner i Mure og Huse, ingen videre Skade. I Cattania ligger en Bataillon Engellændere: til disses Tieneste ere Fartøier afgaaede fra Messina, paa hvilke er de kunne redde sig, hvis Laven skulde oversvømme Staden. En stor Mængde engelske Officerer havde begivet sig til Foden af Aetnafor at see denne store Naturbegivenhed i Nærheden.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Florenz, den 5te December. Egnen ved St. Marcello har fristet en haard Skjebne. Den 26de st M. reiste sig en Storm, som rasede i 30 Timer med uafbrudt Heftighed. De stærkeste Træer bleve oprykkede med Roden eller afbrækkede, og hele Huse omstyrtede. Midt under Jndvaanernes Angst herover udbrød, ingen veed hvorledes, en frygtelig Jld i Castanieskoven ved Lizzano. Orkanen udbredte med Lynets Fart Luerne langs med Landeveien fra Livorno til Modena, og snart brændte nu ogsaa Underskoven paa de nærliggende Høie og Bierge 2 Mile omkring. Slotter Lizzano, som ligger midt i denne Egn, lignede om Natten et prægtigt oplyst Theater. Endelig lykkedes det de fra Naboelauget tililende Folk at faae Bugt med Jlden, ved at trække Grave omkring Brandstedet og afhugge Buskværterne. Den Skade denne hele Egn har lidt er meget stor.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
London, den 12te December. J Følge Privatberetninger har Hs. Majestæt ikke forandret sin Plads i de sidste 10 Dage. J denne Uge har han ikke engang været istand til at forlade sin Seng.
Berlingske Tidende, 1811-12-30
Morning-Chroniele indeholder Følgende: Ministerialbladene an anmeldte igaar i de bestemteste og utvetydigste Udtryk, at den ny Indretning, som skulde finde Sted i Administrationen, før Parle, mentet aabnes, er af Prindsregenten overdraget til Hr. Perceval og dette sige de med en officiel Autoritets Tone. Adskillige af disse Papirer gaae saa vidt, at de paa en bestemt Maade angive de Forandringer, der ere i Vente, og nævne adskillige af Oppositionens Medlemmer, der have samtykket i at udgiøre en Deel af det Cabinet de nuværende Ministre have formeret. Vi tage ikke i Betænkning af erklære at disse Details ere uden Grund og aldeles utroværdige. Rygtet om disse Forandringer kan ikkuns grunde sig paa to Suppositioner. Enten har Prindsregenten fundet det tienligt at svigte den Forsikkring han har givet 2/5 af det irlandske Folk, at de skulde nyde deres Samvittigheds ubetvivlede Rettigheder, uden Præjudice af deres Rettigheder som Borgere, eller og Hr. Perceval har opgivet de Jndvendinger han har gjort mod de Bevilgninger, som Prindsregenten vilde tilstaae Katholikerne. Det er mueligt at Prindsregenten har autoriseret Hr. Perceval til at foreslaae et Arrangement for Kongens og Regentens Huus, der skal forelægges Hs. Kongelige Høihed til Bekræftelse, og at Hr. Perceval har anseet dette som et Beviis paa Regentens Tillid; men paa det øvrige ville vi tvivle. Derimod siger the Courier, at Prindsregenten aldrig har lovet de katholske Jrlændere det hvorom de søge; men at han meget mere har paataget sig den formelige Forpligtelse, hvad disse Fordringer angaaer, at træde i sin Faders Fodspor. Efterretninger, som man erholdt i Løverdags, melde, at 14 store Kapere er udløbne fra Brest for at krydse i Kanalen. Hr. B. Walsch, Medlem af Parlementet, har stiaalet 15000 Pd. St. fra General=Procureuren Th. Promer. Han havde alt faaet denne Sum i amerikanske Effecter ombord paa et amerikansk Fartøi, da Tyveriet blev opdaget og Hr. Walsch arresteret. Efter Skrivelse fra Derry sees ved Vraget af Saldahna et andet strandet Skib, som man troer er Talbot der fulgde med hiint Bucharest, den 2den December.