Ribe Stifts Adresseaviser, 1826-07-11
Lissabon, den 16de Junii. Den under 25de Marts af Keiser Pedro udfærdigede, og beedigede portugisiske Constitution er af følgende væsentlige Jndhold: I. Hvad Keiserdømmets Udstrækning, Kongehuus og Religion angaaer, skal samme indbefatte alle brasiliske Borgere, danne et frit og uafhængigt Folk, som ikke indrømmer noget Slags Forbindelse, hvorved dets Uafhængighed kunde antastes; Dynastiet er Don Pedro den Forstes, nuværende Keiser og stedlevarende Forsvaret af Brasilien; Regjeringsformen, monarchisk, arvelig, constitutionel, repræsentativ; Religionen den catholsk apostolisk-romerske som Statsreligion; alle andre ere tilladte til huuslig eller Privat-Udøvelse i dertil indviede Huse, men uden udvortes Pragt i Templer. II. Brasiliske Borgere ere 1) alle i Brasilien, frie, eller frigjorte Fødte endog af udenlandske Fædre; 2) Sønner af brasiliske Fædre, og ulegitimerte Børn af en brasilisk Moder som ere fødte udenlands, men boesætte sig i Brasilien. 3) Sønner af den, for keiserlig Tjeneste, udenlands levende Fader, om de endog ikke boesætte sig i Brasilien. 4) Alle de Portugiser, som boe i Landet, og udtrykkelig, eller stiltiende, ved at blive boende her, undergive sig denne Regjering og Constitution. Borgerrettigheden tabes ved: 1) at lade sig naturalisere i et fremmed Land. 2) ved uden keiserlig Tilladelse at modtage Embedet, Pensioner eller Ærestegn af fremmede Magter. 3) Ved en Dom, der medfører Landsforviisning. Borgerretten hæves paa Tid: 1) Ved physisk eller moralsk Uformuenhed. 2) Ved en Dom, som tilkjender Fængsel, eller Degradation, saalænge disse vare. III. De ved Grundloven erkjendte Magtsregjeringer ere: 1) den lovgivende, 2) den mæglende, 3) den udøvende, og 4) den dømmende Magt. IV. Den lovgivende Magt inddeles i tvende Kamre: de Deputeredes og Senatorernes, hvilke begge tituleres: "Nationens oplyste og høiværdige Repræsentation; dets Medlemmer beholde Værdigheden i 4 Aar, og samles hvert Aar i 4 Maaneder, fra 2den Mai af. Disse Regjeringscorpser udføre i Forening alle de vigtigste Pligter og Forretninger, saasom: at tage Keiseren, Kronprindsen, eller et indtræffende Regentskab i Eed, at vælge Regenter eller Regentskab og bestemme Grændsen for sammes Magt, at erkjende Kronprindsen for Thronfølger, i det første Møde efter hans Fødsel, at udnævne Formynderen for en mindreaarig Keiser, hvis hans Fader Jngen har udnævnt; hæve Tvivl angaaende Thronfølgen i Thronens Vatants, under søge den forrige Regjer. Bestyrelse, og rette de mulige Misbruge deri, Dersom Kongehuset uddøer, vælge de et Andet; de forfatte Love og forklare dem, udsætte eller hæve dem; de vaage over Almeen=Velfærdet og Grundloven; de bestemme de aarlige Udgivter, og de directe Paalægs Fordeling; iligemaade Land= og Søemagtens saavel ordentlige, som overordentlige Styrke; de kan antage eller forkaste fremmede Land= eller Søetroppers Adgang ved Rigets Havne; de bemyndige Regjeringen til Laan, og foreslaae de tjenligste Midler til at faae disse betalte; de raade for Nationalgodsernes Bestyrelse og Salg, danne nye Embeder eller ophæve dem, og give Jndehaveren Jnstruxer; endelig bestemme de Pengenes Værdie og Form, Landets Maal og Vægt m.m. Jntet Medlem kan arresteres eller paa anden Maade antastes, saalænge Møderne vare. Kamrene bestemme, selv, om en Klage mod et af dets Lemmer skal fremmes, eller lægges til Side. Udnævnes en Senator til Minister, saa kan han beholde sin Plads, men en Deputeret maa i lige Fald fra sige sin; men En, som allerede er Minister, eller Statsraad, kan gjerne vælges til Senator eller Deputeret, og maa ogsaa paa engang være Medlem af begge Kamre. Ethvert andet Embede ophører, naar En vælges til Medlem af et af Kamrene; imellem Møderne kan Keiseren ikke sende nogen Repræsentant ud af Landet. Det de puterte Kammers vigtigste Pligter ere at paasee: 1) Paalæggene, 2) Recruteringen, og 3) et nyt Keiserhuses Valg, dersom det gamle uddøer o. s. v.