Berlingske Tidende, 1790-05-03
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Land. huusholdings=Selskab udsætter for Aaret 1790, (See Tillægget Nr. 35.) Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, velkorkede, eller med Staaltraad forsynede og nummererede Flasker, som desuden geledes af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hjemme, eller er brygget til samme TidUklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øller kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl, i større re eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og om klaret dermed, naar Øllerne ere af de sterkeste Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføjes, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem som ellers maatte have Lyst at lære Brygger, kunsten fra Grunden af og blant andet indsee Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgjøren som ved Brygning, anmerkes, at et Skrift under Titel: The Theorand Practice of Brewing by Michal Combrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føje kan sætte høieste Priis paa. Hr. Bergraad F. V. Henn har og især betjent sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu brauen, 1ster Th. 8vo, som kan faaes paa vore Boglader. 59. For det beste Jnstrument med Beskrivning og Anvendelse, hvormed ethvert Øls Styrke og Værdie ubedragelig kan findes, udsætter Selskabet. sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. Det vigtigste som hidtil i denne Materie er gjort, kan Forfatterne finde i de svenske Videnskabers Selskabs Afhandlinger for 1763 og 1770; ligesom in den Braunschw. Auz. v. J. 1761, og in Leipz. Samml. 1761. Denne Premie æskes til October Maaneds Udgang 1790. 60. Da det er bekjendt, at Holland for Handelens Skyld paa Ostindien aarligen gjør anseelige Leverancer til Dannemark og Norge af Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsætter Selskabet: For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Coleuliig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aaret 1790 fremsendes til Selskabet, sin tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den næst beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder Selskabets første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Med Prøverne maae følge troværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske eller norske Produkter. 61. For beste Sødmelks=Oste gjorte i Dannemark efter Bekiendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For beste deres ter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten, vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede søde Oste. De Oste, som her ut sættes Premie for, maae være gandske enkelte og ukonstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af sød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Love, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skjønhed fra Græsset, hvori Kreaturene haver gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan gjøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med bare Hænder, uden Hjep af Perse, hører herhen. Mangler Løven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter en god Ost=Perse. Jmidlertid kan man dog udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste det giør, skjønt Engeland gjør nepp eno gen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved=Omstændighederne, som ikke vil glemmes : at anvende Melken til samme Øjeblik den kommer fra Kjøerne; at udarbeide Vallen af sin Ost imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skjere den i Stykker, ælte den derpaa til meere Mel end Valle løber fra den og forme den paa nye; men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det Høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er ferdig, jo fuldkommere ere den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i denne Fald, har Selskabet ladet er kort Underretning indrykke i Almanakken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Sekretariat. (Fortsættelsen følger.)