Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-22
Hvad skal man tænke om en Domstoel, der mere ligner en Comoedie end det hellige Paulun, hvor Ret og Skjæl skal haandhæves, Er det at undres over, at Advocater, Procuratorer, ja end- og Dommere saa ideligen have været Gienstande, for Satiren, saavel paa som uden for Skuepladsen, naar Retfærdighedens Talsmænd, saaledes, som her, spille Bajazroller, og Tilhørerne, der skulle repræsentere Almeenheden, bestaae af en Hob Ørkesløse, der komme i Themis's Tempel, for at høre Løier og Uglspilindfald? Hr. Gerdun der sysselsætter sig med Jagttagelse af meteoriske Phænomener, troede i Aaret 1792 at have lagt Mærke til, at sammes Gjenkomst beroede paa visse Constellationer (Stjernebilleder); nogle Forstyrrelser, han lagttog i samme, ledte ham paa den Tanke: at der endnu maatte gives uopdagede Planeter, hvis Stilling han beregnede efter deres forstyrrende Virkninger, og see, Planterne Ceres, Pallas og Juno bleve opdagede. Men de opløste ham endnu ikke ganske Gaaden; han udregnede endnu en Planet, som han kaldte Jsis, og meddeelte Dr. Olbert i Bremen Efterretning derom, som ogsaa virkeligen fandt den paa Himlen, men kaldte den Vesta. Hr. Ger dun lod sig ikke afskrække, men har i Typhons Region atter udcalculeret 5 nye Planeter, og deres Standpunkt, og med Hensyn til deres electrisk chemisk metcoriske Egenskaber, givet dem Navn af Vulcan, Pluto, Neptun, Æolus og Bacchus. Disse Planeter, in petto, ere vel endnu skjulte for Astronomernes Øie, men dog i den Henseende vigtige, at deres gjensidige Stilling skal i Aarene 1815 og 16 have været Skyld i det saa ublide Veirlig, især i Tydskland. - Steinhausen i Halle slutter fra Magnetnaalens Afvigelse til en maanetisk omløbende Planet i Jorden, der altsaa er en Halvkugle, og kalder den ligeledes Pluto, eller endog til et heelt Solsystem. (Allerede førend de nye Planeters Opdagelse gjorde de Stjernekyndige af forskjellige Grunde det sandsynligt, at der gaves endnu adskillige ubekiendte, men til vort Solsystem hørende Cometer; dog saa bestemt som Hr. Gerdun har ingen vovet at erklære sig derover. Mange af de Gamle antoge allerede Jorden for en Halvkugle,) Ogsaa Jno Cleves Symmis, fra Ohio i de forenede Stater, en forhenværende Skibscapitain, vil med sit Liv indestaae for, at Jorden er huul og indvendigen beboelig; at den indbefatter en Mængde concentriske Sphærer, hvoraf den ene er indsluttet i den anden, og at den ved Polen er 12 til 16 Grader aaben. Han opfordrer til, fra Spitsbergen af at gjøre med Rensdyr Reisen til Polen, og lover en Grad, nordligere end 82 et rigt og varmt Land, Vegetabilier, Dyr &c. Da for nogle Aar siden Fortet Zinna i Raads viinbjergene ved Thorgau blev anlagt, stødte man ved Gravningen paa store, med en uhyre Mængde Been opfyldte Grøfter. Dette var let at forklare, eftersom netop i hiin Viinbjergegn den haarde Kamp forefaldt, hvorved Ziethen, efter Møllendorfs Raad, gav Slaget ved Torgau en saa lykkelig Vending 1760. Blandt andre Ting, der vare blandede med Benene, fandtes ogsaa et Slags Roller, der syntes at være af Jern, og vare bedækkede med Rust. Da een af Arbeiderne slog med Hakken derpaa, faldt til største Forundring Penge ud af samme, og ligesaa vare alle de øvrige fyldte med Penge. Dog, disse bestode ikke af Mynter fra Syvaarskrigen, men Brak teater (tynde Mynter, der brugtes i det 12te Aarhundrede, som for det meste kun fremstillede raa Figurer, men endnu ingen Skrift) af fiint Sølv. De bleve alle sendte til Dresden, og Fin derne fik 4 Sr. for hver. Hvorledes disse Brak terer, der i Samlinger kun forekomme enkeltviis, i hele Roller kunde findes blandt det 18de Aarhundredes Krigsofferes Been, lader sig ikke let forklare. Paa samme Sted, men dog dybere, opdagede man endnu andre Oldsager, nemlig en Mængde Urner af brændt Leer, askegraa af Farve og af forskjellig Form, men alle raa, og PunschTerriner ikke ulige; mange af de større, der holdt 16 til 20 Tommer i Gjennemsnit, omgivne af mindre, der lignede en almindelig Overkop. Trods al anvendt Umage vilde det ikke lykkes, kun at beholde en eneste heel; thi naar man tog Laaget af, faldt Urnerne for det meste sammen. Hvad der blev reddet af Brudstykker, opstilledes i Fortet Zinna, men da de Franske lod dette springe i Luften, tilintetgjort. J Askekrukkerne laae, foruden Been, adskilligt Værktøi af Jern og Messing, hvis Bestemmelse ikke lader sig gjette. Vaaben var det ikke, snarere syntes de at have været chirurgiske Jnstrumenter med Messinggreb og Staalspids.