Berlingske Tidende, 1831-12-16
Kjøbenhavn, den 16de December. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Formiddags Kl. 9. Det Kongelige Danske Cancellie har fra Commissionen til Understyttelse for Qvæstede og Faldnes Efterladte modtager Beretning angaaende dens Forhandlinger i Aaret 1830, efter hvilken Hoved=Resultaterne have været følgende: 1) Med Hensyn til den Fond, som udreder Understyttelse til de Personer, der i Søeslaget den 2den April 1801 ere blevne qvæstede eller have mistet deres Forsørgere. - Ved Begyndelsen af Aaret 1830 nøde 154 Personer Understøttelse af dette Fond, til Beløb 304 Rbdlr. Sølv og 5166 Rbdlr. Sedler. J Aarets Løb afgik adskillige Personer og nogle nye tilkom igjen, hvorved Antaller blev formindsket til 149, nemlig 82 Qvæsteds, 57 Enker og Bøm og 8 Fædre og Mødre af Faldne; Understyttelsens Beløblev i samme Tidsrum formindsket til 322 Rbdlr. Sølv og 4891. Rbdlr. Sedler, saa at der altsaa ved Aarets Slutning vare 5 Personer færre til Forsørgelse; Understøttelsens Beløb var vel 18 Rbdlr. Sølv høiere, men derimod 274 Rbdlr. Sedler ringere end ved dets Begyndelse. - Fondens Capitaler, der bestaae i uopsigelige Kongelige Obligationer eller Statspapirer udgjorde ved Slutningen af Aaret 1830 det samme Beløb som ved Aarets Begyndelse, nemlig 130,000 Rbdlr. Sølv. - Jndtægterne i 1830 af Renterne, m.v. beløb sig til 940 Rbdlr. r. S. og 6415 Rbdlr. 72 s. S. og T., og den contante Beholdning for Aaret 1819 var 73 Rbdlr. 20 sk. r. S. Tilsammen 1018 Rbdlr. 20 sk. r. S. og 5415 Rbdlr. 72 s. S. og T. - Udgifterne udgjorde derimod i bemeldte Aar: 789 Rbdlr. 73 s. r. S. og 6260 Rbdlr. 47 s. S. og T., og Underbalanten for 1829 var 694 Rbdlr. 73 s. S. og T. Tilsammen 738 Rbdlr. 78 s. r. S. og 5955 Rbdlr. 24 s. S. og T. Den blev saaledes ved Aarets Udgang en contant Beholdning af 273 Rbdlr. 43 s. r. S., men en Underbalance af 539 Rbdlr. 48, s. S. og T., som flyldes til den anden Fond, der ligeledes en under Commissionens Bestyrelse. - I1) Angaaende den Fond, der afgiver Understyttelse til Personer, som i Anledning af den i Aaret 1807 udbrudte Krig ere Gienstande for Commissionens Forsørgelse. - Antallet af de Personer, der erholde Understyttelse af denne Fond var ved Begyndelsen af Aaret 1830 - 252, hvilket ved de Af= og Tilgange, som i Aares Løb fandt Sted, blev formindsket til 244, nemlig 197 Qvæstede samt 47 Enker og BørnTotalbeløbet af den Understøttelse, Fonden udredede, var ved Aarets Begyndelse 3384 Rbdlr. Sølv og 7421 Rbdlr. Sedler, og ved sammes Slutning 3383 Rbdlr. Cov og 7163 Rbdlr. Sedler. Der vare saaledes 8 Personer færre til Forsørgelse, og Understyttelsens Beløb var vel 4 Rbdlr. Sølv større, men derimod 258, Rbdlr. Sedler mindre end ved Aarets Begyndelse. - Fondens Capitaler vare ved Udgangen af 1829, i uopsigelige Kongelige Obligationer eller Statspapirer, samt i en Brandkasse, og en Pante=Obligation 121,024 Rbdlr. Sølv og 2600 Rbdlr. Sedler, hvilke i 1830 bleve forøgede ved at 2500 Rbdlr. Sølv bleve indsatte i den Kongelige Statsgjeldskasse mod en opsigelig Obligation paa denne Sum i rede Sølv. Capitalbeløbet var saaledes ved Udgangen af 1830 128,524 Rbdlr. Sølv og 2600 Rbdlr. Sedler. - Jndtægterne i Aaret 1820 har udgjort: 4109 Rbdlr. 33 s. r. S. og 7788 Rbdlr. 27 s. S. og T. - Udgifterne derimod 3809 Rbdlr. 77 s. r. S. og 7702 Rbdlr. 52 s. S. og T.; hvorved fremkommer et Overskud at 299 Rbdlr. 52 s. r. S. og 35 Rbdlr. 71 s. S. og T. Naar hertil lægges Beholdningen fra Aaret 1839 4120 Rbdlr. 81 s. r. S. og 3859 Rbdlr. 78 s. S. og T. er det hele Overstud 4420 Rbdlr. 432 sk. r. S. og 2445 Rbdlr. 58 s.S. og T. Heraf ere, som forommeldt, i den Kongelige Statsgjeldskasse indsatte til Forretning 2500 Rbdlr. r. S., saa at altsaa den contante Beholdning ved Udgangen af Aaret 1830 udgjorde 1920 Rbdlr. 48 s. r. S. og 2415 Rbdlr. 53 s. S. og T., hvorhos Fonden havde tilgode paa et til en Pensionisk bevilget Pengeforskud 30 Rbdlr. S. og T. (Af Coll. Tid.) I Litteraturtidenden kaldes den udkomne første Deel af Prof Thieles Værk "den danske Billedhugger Bertel Thorvaldsen, og hans Værker, af udvortes Anseelse et af de skjønneste, der (ikke eblot i Danmark have forladt Pressen, og af indvortes Gevalt et af de vigtigste, som vor Literatur har frembragt. Det var først ved Afskeden fra Rom og Thorvaldsen, da denne yttrede: "Jeg beklager, at Jngen endnu har tænkt paa min Biographie, at Hr. Thiele blev greben af den dristige Beslutning : at knytte sit Navn som Biograph til Nutidens største Konstners. Med Grund kunne Vi acqviesere ved det af Thiele antagne Datum, at Thorvaldsen er født i Kjøbenhavn den 19de Novbr. 1770. Ved den Forfatteren af Hr. Prof. og Geheimearchivar Finn Magnusen, meddeelte Stamtavle er det og beviist, at Bertel Thorvaldsen nedstammer, dog ikke paa Sværdsiden, men igjennem qvindelige Side linier, fra Kong Harald Hildetand. Ved imidlertid at bemærke, hvorlidet en Mand som Thorvaldsen trænger til Ahner, paa mindes Anmelderen om de bekjendte Ord af Napoleon. "Det er noget større at stifte et nyt Dynastie, end at nedstamme fra et gammelt. Jblandt saa mange flere for Jagttageren mærkelige og elskværdige Træk i vor Thorvaldsens Biographie, tillader Rummet her blot at optage et Par. Fregatten Thetis (hvorpaa den udødelige Konstner gjorde Overreisen til Jtalien), der medtog Skulpturens "Cæsar" medtog ikke Cæsars Lykke. Den lettede Anker den 20de Mai 1796; men ved Begyndelsen af Aaret 1797. havde Thorvaldsen ikke naaet Jtaliens Fastland. Han var endnu paa Malta, hvorfra han paa en aaben Baad gik til Palermo- og derfra med Paketten til Napel. Her stod han i Kunstens Fosterland, i Naturens Paradiis; men uden Venner, uden Bekjendter og uden at forstaae Landets Sprog. Hjempeen havde nær drevet ham ombord igjen, for at vende tilbage til Danmark, men Undseelse og Pligtsfølelse holdt ham tilbage. Den 8de Marts 1797 ankom han til Rom, og denne Dag har han siden kaldet sin anden Fødselsdag. Dog ogsaa her skulde et overor, raskende Tilfælde binde ham for stedse til Konstens Hjem. Hans forlængede Stipenditid var udløben. Han havde imidlertid fuldendt sin nye Statue Jason i overnaturlig Størrelse og det (som den hæderkronede Medbeiler Canova erklærede) i en ny og grandis Stiil. Men Jngen tænkte paa at bestille sig et Exemplar af den beundrede Konstværk. Overvældet af Lovtaler, men med alle Lommer tomme, tænkte Konstneren for Alvor paa Hjemreisen, og havde allerede indpakket sin Kuffert, ja surret den fast paa Vognen, da hans Reisefælle, Billedhuggeren Hagemann fra Berlin, at Mangel paa Pas, maatte udsætte Reisen til næste Dag ; og hvad skeer, – netop paa den Dag da Afreisen blev forhindret, fører en Lejetjener den rige Banqvier, Sir Thomas Hove, til Thorvaldsens lille Studio; og Hove, en ligesaa konstforstandig og liberal som rig Mand, spørger Konstneren, hvormeget denne Statue, udført i Marmor, vilde koste, og da den beskedne Mester ledflytte - svarer 600 Bechiner, indvendte Hove, at dette jo var en Spotpriis for et saadant Arbeide, og tilbød, at ville betale 800. (En Zechin 3 Rbd. 91 ½ s. rede Sølv) Dette Øjeblik, var det afgiørende i hans Liv, hans Gjensødelse i Konsten. - Fra nu af traadte han frem paa sin berømmelige Kunstnerbane, og hævdede ved hvert nyt Arbeide den høie Rang, som selv hans Modstandere omsider ikke længer kunde gjøre ham stridig.