JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Kiel, den 16de Septbr. Jgaar Efterm. Kl. 5 kom Dronningen af Danmark hertil fra Augustenborg, og modtoges af Borgemester og Raad, en Deputation fra Universitetet, og en betydelig Deel af Stadens Borgere. Borgemesteren Dr. Balemann holdt en Tale, hvis Hovedindhold var den Bøn: at den gode Dronning vilde tale nogle forsonende Ord til Sin høie Gemaal, for at de desværre stedfindende Differenzer mellem Folket og dets Fyrste maatte blive udjevnede. Dronningen udtalte ved nogle venlige, kjærlighedsfulde Ord det Haab, at den nuværende Tre dragt snart vil vorde bilagt. Man takkede hende derfor ved et trefold gjentaget Hoch!" Dronningen kom egentlig ikke ind til Staden, men tog udenom til den nærliggende Landsby Gaarden, hvor Grev Reventlow fra Preetz complimenterede hende. Her kom det desværre til et ubehageligt Optrin. Da nemlig Reisen skulde fortsættes, var Grev Blücher-Altona's (Dronningens Hofchef) Kudsk ikke strax paa sin Plads, idet han i en physisk Nødvendighed havde maattet bortfjerne sig et Øieblik. Ved dette lille Ophold sat i en stærk Exaltation, og uden at tage Hensyn til den store Mængde Mennesker som stod trindtomkring, behandlede han Kudsken, en almindeligt agtet Borger heri Staden, paa en høist fornærmelig Maade. Manden tang stille dertil, men det opirrede Folk vilde ikke taale det. En Mængde Borgere og Studenter flokkedes omkring Grevens Vogn, svingende med deres Stokke, dog uden at slaae Nogen. Først da Greven fra Preetz traadte mæglende imellem, og man tillige huskede paa, at Dronningen var i Nærheden, forsvandt Stokkene. Men Greven maatte, paa Mængdens Forlangende, ikke kjøre foran Dronningen, men vente, indtil Hs. Maj. var kjørt. Ved Bortkjørselen blev der atter bragt Dronningen et tredobbelt Hoch!" Saameget er vist, at hvis Dronningen ikke havde været tilstede, og den Preetzer Greve ikke var traadt imellem, vilde denne Scene have faaet et meget ubehageligt Udfald for Grev Blücher. – Jgaar blev Politimesterens Havehuus ruineret af Pøbelen. J Aften skulde denne Scandale været fortsat, men Soldaternes skarpe Patroner forhindrede det. Jdag raadslaaer Consistoriet, om Universitetet skal iaar, som sædvanligt paa Kongens Fødselsdag, sende en Gratulationsdeputation til Pløen eller ikke. Hs. M. Dronningen er, ifølge Alt. M., bleven modtagen i Eckernforde med udmærket Høitidelighed. Haandværkerne og Laugene vare opstillede hvidklædte Piger strøde Blomster, selv paa Husene var der ophængt Blomsterkrandse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Kiel, den 17de Septbr. Man siger, at Kongen vil en af Dagene indtræffe hertil. En stor Deel Soldater er hver Aften, indtil langt ud paa Natten, consigneret i det academiske Ridehuus. Jgaar Aftes rykkede herind en Esqvadron af det i Slesvig garnisonerende Dragon-Regiment, der, som man siger, skal forblive her indtil Lockstedterleiren er tilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
De under Amtmand Cossel staaende Tropper (Fodfolket under Major v. Zeska, Dragonerne under Ritmester v. Torp) vare opstillede paa de V. for Nortorff (en Landsby ved Jernbanegaarden imellem Rendsborg og Neumünster) liggende Marker, og derhen begave sig, sælsomt nok, baade Comiteen og Folkehobene. Jnfanteriet havde Geværet i Armen, og lagde de Ankommende ikke den mindste Hindring iveien. Endelig standsede disse, og udbragte et Hoch!" for Militairet i Almindelighed og især for de brave Dragoner fra Jtzehoe. Disse svarede derpaa ved at drage deres Sidegevær. En Tidlang parlamenterede man frem og tilbage. Jmidlertid bevægede enkelte Grupper sig hen imellem Jnfanteriet og Cavalleriet, men dette fik nu Ordre til at rykke frem og spærre Passagen. Noget Mandskab blev udcommanderet for at rydde den. Ganske uventet satte den første Deling af Esqvadronen sig i Galop, hvorved flere Personer bleve overredne. Dragonerne forfulgte de Flygtende ind i Byen. J samme Øieblik stødte Jernbane-Trainet tilbage, og man spærrede derved Dragonerne Tilbageveien, saa de maatte gjøre en Omvei for at komme til deres Esqvadron. Ved at sætte over en Grøft faldt Nogle af Hesten, Andre tabte Hjelmene, til stor Moro for Folket, der omsværmede dem. "Men – saa forsikkres der – Folket viste en rolig og besindig Holdning, og saaledes forblev denne Maneuvre uden Virkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
En anden Beretning om Begivenhederne i Nortorff lyder saaledes: Da Folkemassen havde besteget Brystværnet ved Jernbaneveien, havde en ung Mand, raabt: "Et Hoch for hele den slesvig-holsteenske Armee og i Særdeleshed for Dragonerne fra Jtzehoe, Hele Folket havde istemt dette Raab. J samme Øieblik var den kommanderende Officier, Major v. Zeska, en Dansk, sprængt mod Udraaberen og havde sagt: "De har Jntet her at tale!" Men den unge Mand raabte endnu høiere: "Og endnu engang Hoch!" og den forsamlede Mængde stemmede atter og atter i. Mellem Jnfanteriet og Cavalleriet gik der en bred Sandvei tværsover Marken. Ad denne Sandvei trak nu Folkemængden stille og rolig. Men neppe havde de Forreste nærmet sig Militairlinien, da pludseligt, uden ringeste Advarsel, en Dragoncommando kom farende i fuld Carriere midt ind imellem den fredelige Folkeskare, og sprængte den til alle Sider. Men ligesom Dragonerne vare komne forbi Jernbanen med dens uendelige Vogntog, blev dette, som endnu var paa Skinnerne, sat i Bevægelse, og Dragonerne derved afskaarne fra Esqvadronen og det øvrige Militair, saa de maatte gjøre en lang og besværlig Omvei, for at komme tilbage igjen. Officieren havde opfordret Banetogsføreren til at kjøre tilbage, men denne havde svaret, at her havde han (Officieren) ikke noget at befale. Forunderligt, at der Jngen kom til Skade ved dette Angreb, og man maa antage, at Dragonerne selv gjorde sig Umage for ikke at ride Nogen over. Den nærmeste Anledning til denne Maneuvre skal især have været nogle Heidelberger Studenters Ubesindighed, idet de havde udfordret den Dragonerlieutenant som holdt foran den første Deling. Øieblikket var piinligt og afgjørende. Den slesvigholsteenske Sags Skjæbne hang kun i tynd Traad. Var det her kommet til Blodsudgydelse, saa havde det været Begyndelsen til en Opstand, hvis Ende og Grændser ingen Dødelig formaaer at beregne. Det lykkedes de mere Besindige at dæmpe Stormen og det opirrede Folks Raseri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Den kommanderende Officier misbilligede Lieutenantens Forhold og lovede, at Sligt skulde ikke oftere passere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Slesvig, den 12te Septbr. Det skal nu være tilforladeligt, at Hertugen af Augustenborg vil personlig bivaane den forestaaende slesvigske Stænderforsamling, og at han, efter Forlydende, vil enten selv fremkomme eller dog paa det bestemteste understøtte to meget vigtige Forslag. Det ene skal angaae Gjen oprettelsen af de gamle slesvigholsteenske Landsrettigheder, det andet en Forfatning med Skattebevillings(H. N. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Pløen, den 15de Septbr. J Morges tidlig er den her garnisonerende Esqvadron lette Dragoner, der forlængst var afgaaet herfra til Maneuvrerne ved Jtzehoe, uventet kommen tilbage hertil, saa vi nu have her baade Cavalleri og Jnfanteri (Jægere). Esqvadronen vil forlade os igjen om nogle Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Handels-Efterretninger. J de sidste Dage var der paa Børsen megen Røre i Omsætningen med Bankactier. J Løverdags Eftermiddags rygtedes det udenfor Børsen, at Directionen kun vil indstille 6 1/2 Rbd. Udbytte, skjøndt Bankens Overskud (uden Hensyn til de betydelige udestaaende Renter, eller til den store Beholdning fra de foregaaende Bankaaringer) for det sidste Bankaar var saa stort, at det udgjorde 6 1/2 Rbd. pr. Actie. Dette Rygte blev almindeligt, og allerede i Søndags, hedder det, skal flere Actier være solgte under 177 PC. J Mandags og Tirsdags var der særdeles megen Bevægelse iblandt Speculanterne, og paa Grund af det nævnte Rygte bleve Actierne udbudne, og Coursen ansat til 175 1/2 Ogsaa i Holland og Belgien er det levende i Kornhandelen; Alt speculerer paa Frankrig, hvor der skal være en almindelig Misvært. J Hamborg ere Omsætningerne meget betydelige. Den største Omsætning gielder atter Byg, og især dansk Byg. For nyt Byg af 110 til 112 Pds Vægt betales 65 a 66 1/2 Daler Banco pr. Læst (altsaa omtrent 5 Rbd. 2 Mk. pr. Tde); Byg af 114 Pds Vægt betales med 69 D. Bco (omtr. 5 Rbd. 4 Mk.). For gammelt Byg betales lavere Priser, for 111 a 112 Pds V. kun 28 Rbmk. Alle de solgte Partier skulle modtages i Octbr. M. For dansk Rug, 123 a 125 Pds, betaltes 83 a 84 Daler Bro 16 Rbd. 5 Mk.) Raps med 103 til 108 D. Bco pr. Læst, og Ærter med omtrent 8 Rbd. pr. Tde. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Fra Berlin skrives, at Jngen kan mindes, at Kornet, navnlig Rugen, har været saa dyrt som nu. Men hvormeget Kornpugeriet har Haand i Spillet dermed, fremgaaer af følgende Factum: "Et Handelshuus i en nærliggende Provinds har sendt 500000 Scheffel Korn til Holland, hvorpaa det taber 10 Rd. pr. Scheffel, men alene for at faae betalt de af Leverings-Contracterne opstaaende Differencer! "En saadan Begivenhed – tilføies der – er alene skikket til, afseet fra alle andre Hensyn, at fremkalde et Forbud mod Kornudførselen. (Flp.)J Hessen-Darmstadt er udstædt en Anordning, der sætter høie Straffe for alle Forsøg paa ved kunstige Midler at drive Priserne paa Brød og andre Fornødenheder iveiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Khvn, d. 19de Sptbr. Jgaar betaltes her for gl. Byg 8 Mk. Bco. (5 Rbd. 1 Mk.; Ærter 11 Mk. 10 s. 17 Rbd. 2 Mk. 12 s.) Af Byg solgtes c. 5000 Tønder og af Ærter igaar og idag c. 4000 Tdr. (Fly & B. T.) Det er meget længe siden – tilføier den Berlingske Tidende – at Bygget har staaet saa høit i Priis, som nu, og skjøndt Forraadet paa de europæiske Markeder ikke er stort, saa at man i Almindelighed tyer til de danske Markeder, saa forekommer det os dog ønskeligt, at vore Landmænd vilde benytte denne høist fordeelagtige Conjunctur og ikke spænde Buen altfor stærkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Fallitter. Papirhandler Hörwitz i Hamborg med c. 22,000 Mk. Bco. Handelshuset Louis Levieng & Comp. med c. 51,000 Mk. Bco, c. 1000 Pd. St., 1100 Rdr. preussisk C. osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Khvns Børs-Cours den 18de Septbr. Hamborg a vista . . . . . . . . 198. Bank-Disconto . . . . . . . . . 4 PC. Do. af Banco=Vexler . . . . 4 PC. kongl. Obligationer . . 104 1/4 a 104 3/4 Nationalbank=Actier . . 174 1/2 a 174 1/2. Ordensdecorationer. Hs. M. har allern, tilladt Geh. Statsminister, Grev Reventlow Criminil at bære den ham af Hs. M. Kongen af Preussen tildeelte Decor, som Ridder af den røde Ørns 1ste Cl. Under 14de ds. har Hs. M. allern, udn. Stiftamtmand, Amtmand og Kammerherre Hoppe til Ridder af Dannebr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Befordringer og Afgang. Hs. Maj. har allern. beskikket Cantor ved Valle Stift, F. Müller, til Sognepræst for Endersløv og Braaby M. i Sjælland, og Kammerj. Pr. Lieutn. i den kongl. Livgarde til Fods, Meyern, til Postmester i Preetz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Dødsfald. Overbetjent i Stavanger, Adolph Schønberg (pludselig død af et apoplectisk Tilfælde, Bogtrykker J. Behrend, Adjunct Bjerring, Toldassistent Beyer, Jfr. Margrethe Holm, Jfr. Rosa Unna; Alle i Khvn. Muurmester Møllerup i Hobro. Meieriforpagter fick p. Gammelvraa. Proprietair Kjerulff til Haverslevgaard. Conradine Kampmann i Nestved. Provstinde Discher i Føllesløv. Sophie Kaas (37 Aar) i Helsingøer. Skibscapt. Hemme i Flensborg. Louise Bjerrum (17 Aar) i Ribe. Bolette Gade f. Thim havde været sengeliggende i 23 Aar, i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Copulerede. J Veilbye (i Fyen) den 15de Sptbr.:Hr. Kammerjunker, By- og Herredsfoged Wedel-Heinen og Frøken J. v. Rahlff af Billeshauge, J Odense den 17de Kbm. From og Jfr. Brinck. -J Husum den 6te Sptbr.: Syndicus Witte af Kiel og Jfr. Mathilde Setzer. – J Tilst Kirke den 18de Soptbr.: Hr. Propr. P. Juul til Benthinesminde paa Morsø og Jfr. Edle Cathrine Faurschou af Brendstrupgaarden. – (Blandt Copulerede i Khon anfører Flyveposten, som sædvanligt, uden Brudens Navn: Etatsraad Blom og Grosserer Nyholm.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Aarhuus, den 21de Septbr. - Det Langeske Skuespillerselskab, der for Tiden er i Horsens, hvor det ligeledes gjør megen Lykke og har et stærkt Besøg, uagtet Entreen er forhøiet 50 Procent, kan ventes sidst i Ugen hertil Byen, hvor det agter at aabne Forestillingerne (der formodentlig kun blive 8) enten paa Søndag eller Mandag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Afreiste med Dampsk. "Jris til Khvn.: Fru Marquise Bonnais med Kammerjomfru, Capt. Secher, Pastor Nansen, Enkefrue Lütken med 2 Døttre og Tattersøn, Fru Overkrigscommissairinde Elmquist med Datter: Louise Elmquist, og Datterdatter: Laura Krabbe, Fru Kaarsberg med Datter, Cand. philos. H. Elmquist, Frøken Meusengracht, Kbm. Juul og Meulengracht, Pastor Petersen m. Søn, Propr. Lacour, Kbm. Kirkerup, Student Rosenstand, Uhmagerne Jensen og Valeur, Stud. art. With, Lund, Krarup, Winding og Muus, Md. Hasselriis, Forp. Knudsen, Md. Berg m. Datter, Pastor Ahrentzen, Jfr. Streibig, Student Funder, Jfr. Nolfi, Garver Pe onard, Mr. Levinsen, Procurator Olsen, Hr. Stockholm, Mad. Dahl, Jfr. Ørum, Hr. Ahrentz, Mad. Andersen, Dimitt. Steenstrup, Discipel Carl Rosenberg, Fuldm. Meier, Hr. Lefebre, Pastor Randrup, Brygger Christensen, Skpr. Johansen, M. Krieger, Bøssemager Weng m. Kone, Guldsmed Weng og Appelroth, Kbm. Hoff, Farver Boserup, Skolelærer Rasmussen, Forv. Lindorff, Jfr. Leth, med Søster, Student Holst. Jalt 82 Passagerer. Ankomne med Dampsk. Chr. VIII. f. Kallundb. Kree Stiftamtmand Graah, Justitsraad Amtsforvalter. Bjerg, Capt. Bruun, Fuldmægtig Wilnau, Kurvemager Kerling, dHrr. Berg, Galskjødt og Falkenberg. Afreiste med Dampsk. Chr. Vill til Kallundb. Kom. J. Ludvigsen med Kone, Kom. B. Ludvigsen, Madame Ludvigsen, Skibscapt. Johannsen, Jfr. West, Fuldm. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Bekjendtgjørelser. At min kjære Søster, Jomfr. Anne Sophie Bentzen, en Datter af forhenværende Rector Bentzen i Frederiksborg, efter længere Tids Svaghed og faa Dages Sygdom indsov til den evige Fred d. 17de d. M. i sin Alders 80de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Nye, den 18de September 1836. E. J. Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Det har behaget det alvise Forsyn, ved en blid og rolig Død, at bortkalde til hine lysere Egne vor kjære og uforglemmelige Moder og Svigermoder, Ulrikke Hedevig Frandsen, født Hjort, 76 Aar gammel. Med Vee nod bringes herved dette Sorgens Budskab til fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 21de Septbr. 1846. Charlotte Hiernøe. S. L. Hiernøe. født Frandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
At den alvise Gud, Fredagen den 18de September, om Morgenen Kl. 6, efter 10 Dages Sygeleie, ved en blid og rolig Død bortkaldte til et bedre Liv vor kjære Moder Cathrine Dorothea Fenger, født Buhl, i hendes 65de Aar, meddeles deeltagende Slægt og Venner, paa tvende Søstres, Svogers og egne Vegne af P. E. Fenger. Herved bringer jeg alle dem min hjerteligste Tak, baade Budne og Uindbudne, som beærede min salig afdøde Kones Jordefærd; tillige alle dem som under hendes langvarige Sygdom søgte at glæde og trøste hende. Aarhuus, den 19de September 1846. C. F. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Løverdagen den 26de dennes, Eftermiddag Kl. 2, vil paa Horsens Raadstue blive afholdt Licitation over Leverancen til det nye Tugthuus af circa 180 Cubikfavne Kampesteen, samt af circa 1500 Alen tilhugne Sokkelsteen af 15 til 18 Tommers Høide. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Horsens, den 15de September 1846. Ræder M. Alstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Daguerreotypist fra Kjøbenhavn, er ankommen her til Aarhuus og anbefaler sig med at aftage særdeles smukke Portraiter i hvad Veir det endog er, da Solen ingen Jndflydelse mere har paa Daguerreotypien. Mit Atelier er paa Middelgade No 130, i Hr. Adjunct Carøes Havestue, hvor jeg portraiterer hver Dag fra Kl. 10 til 4, for 2 8 Stykket. Mit Logis er i Hotel "Skandinavien, og mit Ophold bliver indtil jeg bekjendtgjør min Afreise i Avisen, formedelst flere Bestillinger fra Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Til Grenaae Marked indtræffer en Modehandlerinde fra en af de større Kjöbstæder med Hatte, Kapper, Kraver og Blomster m. m., passende for alle Stænder. S. Møller, Skrædermester fra Aarhuus, indtræffer førstkommende Marked i Greenaa, og anbefaler sig med et stort Lager af færdigsyede Herreklæder, bestaaende af Tolupper, vaterede Vinter=Frakker, Paletoter, Klædes Frakker, Kjoler a.; et betydeligt Udvalg af Beenklæder, samt Veste; ligesaa Frakker af Sælskind, Schlafrokke m.v.; Alt efter Nutidens Brug og til billige Priser. – Bestillinger modtages i Undertegnedes S. Møller. Lager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
En vel anbefalet voxen Tjenestepige, der vil reise med en Familie til Viborg, kan faae en god Condition strax, naar hun melder sig i Hotel Skandinavien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
Steenkalk udleveres fra Aarhuus Teglværk førstkommende Mandag den 28de September. C. Lanaballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-21
En jort Barnehat er i Onsdags tabt paa Veien fra Edslev over Koldt til Aarhuus. Finderen bedes, imod en Douceur, at aflevere den paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
No 166. den 23de Septbr. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Fædrelandet. Hverken Magistraten eller Universitetet have idag skrives der fra Kiel den 18de Septbr. – Kongens Fødselsdag, sendt nogen Deputation til Pløen, som ellers altid er skeet. Efter Forlydende vil Kongen forblive i Pløen indtil den 4de eller 5te Octbr., og derpaa tage over Reustadt tilbage til Kjøbenhavn. At Klosterprovsten fra Kiel, Grev Reventlow, Een af Holsteens anseeteste Prælater, ikke har faaet Audients hos Hs. Maj. i Ploen, har voldet stor Sensation blandt det holsteenske Ridderskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Staden Flensborgs Borgerforening havde sendt en Deputation til Ploen, for at gratulere Hs. M. Kongen i Anledning af Allerhøist. Fødselsdag. Denne Deputation bestod af Agent Jensen samt Kom. P. Hansen og J. R. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Den slesvig-holsteenske Regjering paa Gottorp har udstedt et Circulaire ang, en Skærpelse af Dags literaturen, der lyder saaledes: "De i den senere Tid med Hensyn til Hertugdømmernes politiske Forholdtalrigen udkomne Brochurer, Adresser, Digte a. foranledige Regjeringen til at paabyde Politiet en forøget Opmærksomhed paa denne Green af Dagsliteraturen, for at Udbredelsen af slige Skrifter, forsaavidt som de have til Hensigt at opægge til Ulydighed eller Opsætsighed mod Regjeringens Forholdsregler, eller til at forstyrre Freden mellem den danske og tydske Befolkning - om muligt kan blive forhindret. Saa ofte som en Øvrighed finder sig bevæget til at forbyde Salget eller til foreløbigen at lægge et Skrift under Beslag, skal den uopholdelig underrette vor Regjering, der da vil foranstalte det Videre, om dette Skridt – og tillige fremsende sin Betænkning, samt vedføie eet Expl. af Skriftet, eller hvis den har kunne overkomme flere, da tre Expl. Jøvrigt skulle alle Øvrigheder omhyggelig agte paa, at den Forskrift, som indeholdes i Forordn. om Boghandel af 27de Decbr. 1842, dens 2den 9, bliver efterlevet, og skulle de i forekommende Tilfælde anvende den der paabudte Straf mod dem, der uden foregaaende Anmeldelse for Politiet, handle med Bøger. Den kgl. slesv.-holst. Regjering paa Gottorp, den 4de Septbr. 1846. J. Rist. Heinzelmann. Harbou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Fra Høiskamling haves Efterretning om, at Kanonsaluter og Dannebrogens Heisning alt fra den tidlige Morgen paa Kongens Fødselsdag kaldte Folk til Festpladsen. Til forskjellige Tider paa Dagen salut redes. Opstigende Raketter gave om Aftenen Kl. 8 Signal til Glædesbaalets Antændelse. Dette besvaredes af 11 Blus, som kunde tælles i Jylland, Fyen, og paa Høiderne rundt omkring Bakken. J Christiansfeldt kunde et Fyrværkeri sees, og i det Fjerne saaes lysende Punkter. Ogsaa paa Aastrup- og Erlev-Banker brændte Glædesblus. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Hs. Maj. Kongen skal fra Sit Cabinet have ladet Etatsraad Falck i Kiel tilstille en Skrivelse, hvori der forventes af hans "Pligt Troskab, at han indsender det Udkast, som han har paataget sig at forfatte til den Memorial, som Kieler=Professorerne agte at udstæde i Anledning af det kgl. aabne Brev, forinden han lader det udkomme i Trykken. (Fl. Bl.) Kieler-Universitetets Curator (den samme Jensen, hos hvem Pøbelen slog Vinduerne ind) har truet fem af Professorerne, Falck, Christiansen, Waitz, Drop sen og Rawit, med deres Afsked, saafremt de vedblive med at fortsætte deres hidtilværende Virksomhed med Hensyn til Slesvigholstenerne. Hvis dette skeer, da have alle de øvrige Professorer (paa Paulsen nær) erklæret, at ville forlange deres Afsked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Der skal være opstaaet en Collision imellem Kongen og det slesvig-holsteen-lauenborgske Cancelli. Kongen skulde nemlig, som tidligere berettet, have forlangt dets Betænkning og Embedsmænds Entledigelse samt Bestallingers Fratagelse fra Advocater og ansatte Læger. Cancelliet havde i sin Erklæring tillagt Regjeringen Magtfuldkommenhed til at afskedige blotte Administrativ-Embedsmænd med Bibeholdelse af deres Gage som Pension, men ikke Dommere, ligesom det med bestalte Personer forholdt sig anderledes. J et Reskript til Cancelliet havde Kongen derpaa anført Grundsætningerne for Afsættelighed, og givet befaling til derefter at udarbeide og publicere en Lov. Tillige skulde der formuleres en ny Embedseed efter det aabne Brevs Jndhold (?). Dette skulde Cancelliet have vægret sig ved, navnlig ved at anerkjende, at Dommere uden Lov og Dom kunde afsættes, da Retten ellers manglede sin Sikkerhed, ligesom og saadanne Love for deres Udstedelse maatte forhandles med Stænderne. (Aalb. Av. efter Weser-Zeit.) Endnu et Par Dage førend Folkeforsamlingen i Nortorff saaledes fortæller H. Corresp. – var det tvivlsomt, om Amtmand Cossel vilde reqvirere Militair. Han forsamlede alle Bondefogderne, mestendeels de anseeteste og rigeste Mænd, og beraadslog sig med dem, om de ikke i Forening med ham vilde sørge for, at Forsamlingen skiltes ad inden den komtil at forhandle noget; men disse Mænd erklærede Alle, at de selv agtede at bivaane den, og Amtmanden var saaledes nødt til at reqvirere Militair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
J Grev Brockdorffs Afskeds=Brev skal det, ifølge Bremer-Tidenden, omtrent hedde: "Da han, ifølge sin egen Erklæring, Jntet har foretaget til at forhindre den neumünsterske Folkeforsamling, og derved har viist, at han ikke besidder den for en Overembedsmand, fornødne Conduite, saa afskediges han i Naade med Bi behold af sin Gage, eftersom han forøvrigt Jntet har gjort sig skyldig i under sin hidtilværende Embedsførelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-23
Den Erklæring, som man ved Folkeforsamlingen i Nortorff havde havt ifinde at forelægge til Underskrift, læses i Weser-Tidenden og lyder saaledes: "Paadet at der ingen Tvivl skal være om Hvad der er disse Hertugdømmers Befolknings Overbeviisning og villie, erklære vi: 1) at vi ere og ville forblive Tydskere, og uforfalsket og ubeskaaren paastaae og hævde vore Rettigheder og Sæder, Sprog og Dannelse, d. er vor Nationalitet; 2) vi erklære, at Hertugdømmernes Fællesskab med Danmark kun bestaaer deri, at disse uadskillelige Landes Hertug bærer den danske Krone, og at Fællesskabet kun bestaaer saa længe som den danske Arvefølgelov ikke kalder fremmede Slægter paa den danske Throne; 3) vi erklære, at vi i alle det aandelige og materielle Vels store Anliggender, den statslige og borgerlige Orden, hverken ville eller kunne gaae videre, end det hele Tydskland, og at der, som Brødre, imellem os skal være Borgen og Modtagelse, Bistand, og Deeltagelse. Vi forpligte os til, at opdrage vore Børn i denne Aand og at gjøre dem denne Overbeviisning til den helligste Pligt. Og til disse Grundsætninger bekjende vi os ved vore Underskrifter.