Extraordinaire Relationer, 1720-11-01
Den 14. er den Engelske Orlogs-Floede gaaet ud af Sundet efter at de den 9 have her anckeet, og den 11. havde begivet sig under Segl herfra Rehden, dog vil mand sige at den samme ej videre ere kommen end til Anholt, hvor den er bleven beliggende indtil den 21. da den med god Bøer er hiemseylet. Den 15de udi denne Maaned har det allernaadigst behaget Hans Kongl. Majestet at benaade de Nye Colonier af den reformerede Religion, som fra fremmede Stæder med deres Familier til Fridericia enten ere ankomne eller ankommer for at anlegge en og anden nye Plantager med efterfølgende Privilegier. 1. Haver Hans Kongl. Majest. bevilget, at dennem, som sig i eller omkring Stabelstaden Fridericia nedsetter, en Præst af deres Religion maa tilstaaes, og dem, for selv deraf at lønne hannem, 300 Rigsdaler aarlig, og det udi Ti Aars Tid, af den Kongl. Cassa gives; Saa maa de og en Dommer af deres Nation til de imellem dem forefaldende Disputers Afhandling, saa og en Skolemester til deres Børns Underviisning selv beskikke, hvilke de og selv haver at lønne, dog kand bemelte Dommer ej iblant Magistraten i bemelte Fridericia admitteres. 2. Til deres Etablissement og Jndretning, skal dennem Pladser at bygge paa der i Staden for intet anvises; Hans Kongl. Maj. vil og, at dennem for billig Betaling af Lodder-Jorderne hos Borgergerskabet som deraf ville sælge, til Kiøbs forskaffes; Og som der skal være nogle Bønder paa Landet der omkring, som eier Lodder Jorder, da det dennem dog ikke tilkommer Kiøbstæd-Jord med Borgerlig Frihed at bruge, saa haver Præsident, Borgemester og Raad at see derhen, at disse nye Colonier af saadanne Jorder paa den Maade, som billigst og giørligst er, kunde bekomme; Saasom der ellers findes uden for Byen 440 Hauve-Pladser, hvilke efter den 10de Post i Byens Privilegier af den 11 Martii 1682, til Hauver skulle vaaren indhegnet, og med Lysthuse bebygt, som dog ikke er skeet, mens i den Stæd bliver pløiet og saaet til Korn-Land, hvilke Hauve-Pladser i Begyndelsen ikke skal have kostet meere end 1 a 2 Slettedaler, ligesom de vare gode til, saa finder H. K. M. ingen Ubillighed derudi, at halvdeelen af slige Hauve-Pladser Borgerne blive fratagen, og uden Betaling disse nye Colonier tillagt, efterdi Borgerne ikke haver efterlevet Privilegierne; Og angaaende den øvrige halve Deel af Hauve-Pladserne, da saafremt Borgerne inden en vis Tid ingen Hauver indretter, hvilket de dog efter Privilegierne ere skyldige til, saa skulle Borgerne efter ald Ræt være pligtige til samme halve Deel til disse nye Colonier for Betaling at afstaae, med denne Condition, at bemelte Colonier disse Pladser til Hauver skulle indrette og Lysthuse derhos efter deres Behag og Byens Privilegier opbygge. 3. Skal de Familier, som sig angive, til deres ny Huses Opbyggelse en vis Qvantitet Bygnings Tømmer for en billig Priis blive anviist, men Eege Tømmer og Tegelsteene haver enhver sig selv at forskaffe. 4. De nye Huuse, som de ville bygge, men ei de gamle kiøbte Huse, maa udi de bemelte Fridericiæ Stad givne Aar, for alle Oneribus allernaadigst være befriet. 5. Maa de Familier, som sig i H. K. M. Lande tænke at nedsætte, udi Tyve Aars Tiid for alle Borgerlige og Bondestands Paalegge og Jnqvarteringer, allernaadigst være fri og forskaanet; Saa skal og hverken de eller deres Børn til Land-Militien blive en 6. Deres roulleret. 6. Deres Tobak, som her udi Landene voxer, maa de, naar derhos rigtige Attester findes, at den her i Landene er voxt, saavel her i den Kongl. Residentz-Stad Kiøbenhavn, som i de andre Kiøbstæder i Kongerigerne og Landene udi de første Tinge Aars Tid fri og ubehindret, uden nogen Told, Accise eller Consumption deraf at betale, indføre. 7. Haver, H. K. M. allernaadigst bevilget, at alle de, af denne nye Colonie, som her kunde indkomme, og sig i Kiøbstæderne eller paa Landet, ville nedsætte, deres Sager, Mobilier og Huusgeraad maa uden Accises, Tolds eller Consumptions Erleggelse indvallere. 8. Commendanten saavelsom Magistraten udi Fridericia skal gaa denne nye Colonie med Raad og Daad til Haande, og den udi alle Stykker, saavit billigt og ræter, til rætte forhielpe. Denne Bye og Fæstning er 1650. funderet udi Nørre-Jydland, ved Bersodde af høyloflig Jhukommelse Kong Friderich den 3die til Landets Defension, Gavn og Beste, og kaldet Frederichsodde. Og paa det at samme Kiøbstæd dis bedre maatte bebygges og forbedres, da har Hans Majestet ey alleene givet dem, som derudi agtede at boe og bygge udi almindelighed all Borgelig Ret og Rettighed, ligesom andre Kiøbstæder i Danmark haver, men end- og udi særdeleshed forsynet dem med efterskrefne Privilegier, Friheder og Benaadinger, som ere daterede udi Kiøbenhavn den 15 Decembr. 1650. Først skal fornævnte Kiøbstæd og alle dens Jndbyggere paa 50 Aars Tid fra den 15 Decembr. 1650. beregnet, for alle ordin. og extraordin. Contributioner og Skatter, Eckter, Told og Acciser, og ellers andre Borgerlige Onera, Vesværinger og Udgifter, hvad Navn det kunde have, som nu ere brugelige, eller herefter oprænkes kunde, gandske være frie exempt og forskonet. 2. Skulle alle, hvis døde vare, som der for Byen ind- ellerudskibes udi 50 Aar være fri for Told og Paaleg. 3 skal 3. Skal ingen Manufactur, som udi fremtiden sammesteds kunde forfærdiges, uden Byens Øvrigheds Tilladelse der maa blive indførte. 4. Alle Fremmede og Udlændske, som sammesteds eragte sig at nedersætte og bygge, skulle, naar de have taget Borgerskab, udi lige Frihed og Privilegier være deelagtig. Og dersom udi fremtiden noget videre kunde optænkes, hvorved fornæfnde Bye og dens Jndbyggere, uden Hans Kongl. Maj. Skade, kunde beneficeres og befordres, da haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst tilsagt, naar saadant Hannem allerunderdanigst foredrages, efter Tidsens Tilstand og andre Omstendighedere at være i Naade betænkt paa Byens Gavn og Beste. Herforuden lod Hans Kongl. Majestæt, ved Rigens Marsk Hr. Anders Bille til Damsboe, udvise til dem, som sig hos ham angav Pladser, hvilke de inden visse Aar bleve befalede at besæt se og bebygge, hvor efter dem Kongl. Skiøde paa saadanne Pladser, og Eiendomme allernaadigst blev meddeelt. Efterat denne Kiøbsted saaledes var funderet paa et overdrev, 3de Landsbyer, som laae deromkring, afbrudte, og Markerne lagte under Frederichsodde, lode de fornemste iblandt Adelen i Jylland sig være angelegen at vise deres Nidkiærhed for denne til Jyllands Sickerhed anlagte Festnings og Kiøbstæds Opkomst og Bebyggelse, og paa deres egne Bekostning opsatte adskillige kostbare Bygninger, hvilke tillige med Festningen bleve ruinerede og afbrudte af de Svenske, da de den maatte igien forlade, efterat de sig den 1658 med stormende Haand hafde bemægtiget, i hvilken Dræbning og Rigens Marsk Anders Vilde, som med saa stoer Fliid hafde ladet sig dens Bebygning og befæstelse være angelegen, fik sit Banesaar. Siden var Byen øde indtil 1661 den 9 Nov. da høilovlig Jhukommelse, Kong Fr. 3. fandt for got til sine Rigers Forsvar og Veste ei allene at lade Friderichsodde igien bebygge og fortificere, men end og for Stedens be beqvemme situations skyld at indrette den til en Stabelstad, og foruden ald sædvanlig Borgelig Ret og Kiøbsteds Frihed for Byen, og dem, som agtede der udi at bygge og boe paa Nye meddeelte Friderichsodde adskillige skiønne Friheder, som bestaar af 9 Articler. 1682. den 28 Jan, haver Høylovlig Jhukommelse Kong Christian den 5te givet Stabelstaden Fridericia forhen kaldet Friderichsodde jus afpli og den 11 Martii derefter er denne Byes Privelegier merkeligen til dends Opkomst formeerede og forbedrede som bestaar af 25. Articler.