JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-24
Et Partie af den beste Sæderug anviser Hr. Raadmand og Byefoged Wissing i Wiborg, tilkjøbs, naar man snart melder sig hos ham. Noget deraf, kan om forlanges, leveres i Ans Kroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-24
En stor sortblakket Hest 5 a 6 Aar er for omtr. 3 Uger siden blevet borte for mig. Hvem om samme kan give nogen Oplysning bedes at tilmelde mig det da jeg villigen betaler alle paa Hestens Tilbagebringelse gaaende Omkostninger. Randers, den 12 Sept. 1794. Hans N. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-24
Løverdagen den 27de September og Formiddagen Kl. 9 slet, lader Kiøbmand Johannes Thomsen Snell ved offentlig Auction opbyde og bortsælge en Deel Bygnings Materialier, bestaaende af: Eege Rem stykker, Stolper, Løsholter, Stiver, Bord og Lægte samt gamle Tagsteen, med videre, hvilket til Liebhavere, behagelig Efterretning herved bekiendtgiøres. Conditionerne ere de sædvanlige, allene Udenbyes og Ubekiendte er lægge Betalingen ved Hammerslaget. Da Borger og Bager her i Aalborg Jørgen Hansen, Gysting er ved Døden afgaaet, og hans efterladte Bei slig Anledning taget under Behandling til lovlig Skifte saa bliver alle og enhver som noget efter hannem kunde have at fordre, herved indkaldede saadant for os undertegnede Skifte Forvaltere inden den i Loven fastsatte Tid forlod at anmelde og bevise, ligesom og de der til Boet, maatte være noget skyldige, advares om deres Gield uden Ophold til os at betale, og tiener vedkommende i øvrige herved til Efterretning, at en Skifte=Samling i Boets tilhørende Gaard i Nørre-Gade er berammet at holdes førstkommende 8de October om Formiddagen Klokken slet. Aalborg d. 15de September 1794. Top Bøgga¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Efter Forlydende ventes Prinds Frederich af Hessencassel inden denne Maaneds Udgang tilbage til Kiøbenhavn fra den combinerede Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Aarhuus. Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Janson ventes hjem fra Hans Visitats i Hovelberg og Framlev Herreder, næstkommende 3die eller 4de OctoberUdpasseret. Den 25de Major Moldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Samme Dag Smakskipper Søren Michelsen med Heste og Stude for Peder Pedersen og Christian Faurchou. Lars Hansen med Stude for Jens Knudsen. Jens Thurøe med Lam for Anders Hvid og C. Faurschou. Christen Sode med Stude for Mads Byg kalle. Jessen med Stude for dito. Peder Rasmussen udpasserede med Passagerer. Skipper Jørgen Christensen udpasserede den 26de med Brændetil Kalundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Copulerede. J Aldrup Mølle, den 26de September Hr. Henrich Stilling Sognepræst til Adslev og Messing, og Jomfrue Nicoline Georgiane Stauning. Hr. Mathias Christian Brandt Sognepræst til Maarslet, og Jomfrue Dorthea Maria Stauning. Urlev Præstegaard den 19de Septbr. Hr. StiftsBevisor Fogh, og Jomfrue Dorthea Augusta Wardinghuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Udenlandsk. Krigen. De Franske har en Leir mellem Lüttic- og Botteme og en anden ved Herstal. Deres Armee er forstærket med 15,000 Mand af Beleirings=Armeen fra Valenciennes og Conde. General Jourdan havde den 9de sit Hovedqvarteer til Leau ved Thienen. Hans Armee skal være 60,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Den Keiserlige Armees høire Fløi 40,000 Mand stærk støtter sig paa Mastricht, der er erklæret i Beleirings-Stand, den venstre Fløi støder paa Luxenburg og Centrum staaer ved Lütticher Karthause. Den 15de var endnu Hovedqvarteret ved Fouron. Den 14de lode Franske fra Citadellet ved Lüttich opgaae en Recognosceer Ballon, som længe nok var i Værket, for at oversee Østerrigernes Pesitioner. Til Mastricht kom den 8de Sept. et Corps Østeriger 14000 Mand under General Alvine som camperer i Nærheden. Ligesaa vare og komne 4000 bøhmiske Recruter. Den 9de gik et Corps over Maastrømmen, som med et Tab af 39 Døde og Saarede forenede sig med General Krey, der nu saae sig i Stand til, den 11te at angribe de Franske, 25 a 3000 Mand, ved Tongern. Han drev dem fra Thienen, besatte Tongern med 2 Batailloner, udsatte Forposter for Thienen og føiede ved Forskandsninger de best muelige Anstalter til at hindre de Franskes Fremtrængelse mod Mastricht fra den Side. Denne Efterretning behøver dog Bekræftelse, som endnu ventedes i Aaken den 15de og ei afvedstes i Coln den 18de. Nogle franske Overløbere har berettet, at de Franske vilde giøre et almindeligt Angreb mod de Allieredes Linier, fra Antwerpen indtil Namuer, for at beleire Breda og Mastricht og at de havde stricte Ordre fra Conventen, inden 21de Sept. at bemægtige sig Maastrømmen, hvad det endog skulle koste. Den 15de trængdes de østerrigske Forposter tilbage over Floden Ourte ved hvis Bredde de Franske stærk forskandse sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Commandanten i Breda General Geuseau har berettet, at de Franske ere den 21de Sept. marscherede fra Egnen ved Breda og have taget Veien over Tilburg, mod Herzegenbusch, smaaskee for at udføre Expeditionen mod Maastrømmen. Ved Afmarschen har man frataget dem nogle af de 300 Vogne, hvorpaa de toge Rovet med sig. Af 14 Transportskibe, hvorpaa man meener at de Franske ville gaaet over til Zeeland, har Hollænderne taget 10 og siunket Resten. Den til Luxenburg bestemte Undsætning er dertil lykkelig ankom met. En Efterretning at Østerrigerne havde tilbagetaget Trier den 10de var uden Grund, dog nærmede de sig til samme. Man skal efter en Beretning fra Coblenz have opfanget en fransk Courier, som havde Ordre til Commandanten, at stikke Jld paa Byens fire Hiørner, om han nødsagedes at forlade den. Fra Tøi huuset i Colm maae alle Kanoner afgives til de Keiserlige. Bed Rhinen er ei forefaldet betydeligt, men derfra meldes, at Sygdomme stærk medtage den franske Rhin Armee, der ansees som følger af tvende Vinter Campagner, som mange til Krigs Strabazer uvante har maattet medgiøre. Soldaterne faae en Sygdom i Fødderne, hvorefter følger en Feber og efter nogle Dage Døden. De som udstaae Sygdommen maae dog udholde under samme i 6 Uger, inden de igien kan komme til Kræfter. Hospitalerne ere derfor fulde af Syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Det samme klages og fra de andre Armeer, hvorved man lydelig skal have yttret det Ønske at faae Fred, inden dette Onde tager Overhaand. Dette er tydsk Beretning. Der tales om, at Kongen af Preussen, kuns vil lade 17000 Mand blive ved Rhinen, og at Liv=Regimentet von Eben skal gaae tilbage. Møllendorff har forlagt sit Hovedqvarteer fra Kreutnach til Kirn, hvorfra General Rüchel er rykket videre fremDen 9de ere Pontons bragte giennem Simmern til Trarbach, da en Deel af den preussiske Armee siges at skulle gaae over Moselstrømmen, støde til GeneralBlanchenstein og gaae løs paa Trier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Efter en Skipperberetning har den spanske Flode under Admiral Langara faaet Ordre at afsondre sig fra den Engelske og gaae fra Middelhavet ind til Barcellona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Efter en Beretning fra Bilbao til London ere 2500 Franske, som vare trængte frem til Tolosa, af Spanierne dræbte indtil sidste Mand, da de Franske eil gives Qvarteer. Der er og sagt at Opfordringen har frembragt 170,000 Spanske, som ere i Vaaben mod de Franske, men det behøver alt nærmere Bekræftelse saavelsom det der meldes om en nye Seier, Royalisterne skal have endlagt i Vendee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Frankrig. Jacobinerne antage nu den samme Tone som i Aarene 1791, 92 og 93. De ansee sig ene berettigede til at afgiøre hvilke der ere Nationens Fiender eller Venner. De vil have den forrige Strænghed igjen sat i sin fulde Kraft og Revolutions eller Bøddel-Regimentet igien indført, og for ei at foruroeliges af de mange Bebreidelser der vil følge samme, saa ivre de sig hæftig mod Presse=Friheden. Fra adskillige Departementer indgaae Begieringer, at Conventen igievil bruge de henlagte Riis. Der er derfor al Anseende til at det Partie som er for en mildere Regiering maa ligge under, og at Mord= og Jammer=Scenerne paa nye vil begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Sikkerheds=Udskuddet har og besværet sig over at det taber Folkets Tillid ved de mange Løsladelser. Deputere, Jngrand berettede, at han paa Veien fra Vende alle vegne havde truffet Muscadins, Forderalister og Modererte, som havde insulteret ham og sagt ham i Øi nen: Nu ere vi frie, efter at vi i nogle Maaneder har været Slaver af EderLuuner. Bernhard de Saintes, nærværende Con vents Præsident, er og meget for Strængheden. Jacobinerne har af deres Selskab udstødt Tallien, Freron- og Lecointre. Man beskylder den første for at have styrtet Robespierre, blot for selv at opsvinge sig paa hans Plads, en Ubekiendt har afskudt en Pistol mod ham og saaret ham i Siden, sigende: Skurk jeg haver længe tiltænkt dig det. Sanscoulotides, Buxeløse=Dagene, som skyde over Aarets 12 Maaneder og vare bestemte til Festdage, ere nu forhaanden. Man taler om, at kuns den sidste af dem skal anvendes til en Seiersfest. Den gemeene Mand nyder Gage i samme Dage, men Officeerer, maae tiene omsonst. En Lamonier som havde foranstaltet 2den Septbr. Mardseener i Aaret 1792 blev 2den Septbr. 1794 henrettet. Finants=Udskudder har meldet Conventen, at i sidste Maaned var Udgivten 1793 Millioner høiere end Jndtægten. Ved Telegraphen kan nu i 13 Minutter og 40 Secunder gives Efterretning mellem Paris og Ryssel. Man regner til, at der i Frankrig ere vel 70,000, som ved falske Sygeattester har sneget sig fra Soldateriet, som som den første Reqvisition gjorde dem pligtige til. J Paris er udkommet et nyt Blad kaldet: Trykkefriehedens Journal, som angriber en anden jacobinske Journal. Saa er og udkommen et Skrift kaldet Robespierres Hale, foranlediget ved dennes Ord da han gik til Retterstedet: Man kan vel afhugge mit Hoved, men ei min Hale, hvorved han forestod sit Anhang. Dette Skrivt undertrykkedes og derpaa udkom et andet med Titel: Giv mi igien min Hale. Den Catharine Theos, som paastod hun var udødelig, er død i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Polen og Sydpreussen. Private Breve bekræfte, at Aarsagen til Kongens uventede Bortgang fra Warschau i det Øieblik denne indsluttede Stad troedes at maatte overgive sig, ligger i en med Kosciusko sluttet Convention som dog er blot en Formodring. Arme en blev og ikke, som ved Rettraden fra Champagne, foruroliget. Et Rygte har sagt, at Polakkerne for fulgte Arrier=Garden, men det troes ikke. Sagkyndige ville ikke finde tilstrækkelig Grund for denne uventede tirade i den foregivne Mangel paa Krigsfornøden, denne Convention meener man skulde blive en Fred mel heder eller Urolighederne i polsk Preussen. Følgen af lem Preussen og Polen. Fra dette mærkelige Krigstog ventedes Hans Majestæt tilbage til Potsdam tilligemed Kronprindsen og Prinds Ludvig sidst i denne Maaned dog meente andre, at Kongen forblev i Breslau, indtil Sydpreussen igien var bragt i Orden. Uroelighederne der troer man at være deres Ende nær, dog holde Jnde fange og beskrives værre end Cannibaler. Oberste surgenterne paa nogle Steder skrækkelig Huus med dem Szeculy har adspredt et Corps Jnsurgenter ved Wracladelige Corps. Nogle Egne have og indseet den Daarmeck og 4 andre Generaler trække imod dem med betylidhed, hellere at vælge Starosternes end Kongelig Regiering. skal være til Sikkerhed for samme, at der udstædes Bil angaaende Sikkerhedsbilletterne, at alle Nationalgodser, Det høieste Raad i Warschau har udgivet en Placat let for 60 Millioner Gylden c: 10 Millioner Rixdaker, at Sædlerne have adskillige Couleurer, saasom guul, bruun, villet, rød efter paalydende mindre og opdage sammes Forfalskere. De skal gielde lige med større Sum. 50,000 Gylden loves den, som kan reede Penge og tages i alle Casser endog i Betaling for liner stilles til offentlig Auction. Jngen maa vægre National Godser, hvoraf d. 1ste December for 5 Mil sig ved at tage dem i Betaling for Producter, Vare eller Arbeid. August erobret et rusisk Batterie paa 4 Kanoner ved De Polske har Natten mellem den 17de og 18de barze, som Russerne igien toge tilbage, de mistede i herved forefaldende Skiermydsler efter polsk Beretning at den 31te August slaaet et Corps, dræbt 200 Polak 66 men Fienden 250 Mand. Ved Olita har Russer, sker erobret 6 Kanoner og den gandske Leir. Rygte, at de Tydske vilde opstaae og myrde alle Jndvaaner J Stæderne Libno og Brodrowniki har et blinde me der, foraarsaget en ubeskrivelig Skræk, som forsvandt, da det endelig erfaredes at være opdigtet. modsagt det Rygte at den svenske Baron Armfeldt har Østerrig. Den Sicilianske Minister har i Wien findet Skyts i Neapel, siden han af hans Hof blev reclameEn af de for Høiforrædderie arresterede navnlig Ca Sluffe og blev ophængt paa en Pæl med Overskrivt: stian Gilofsky hængte sig i Fængslet; han udførdes paa en for Stats og Landsforrædderie. Underhandlingen med ske Anliggende og i det lidet Haab man har, at det Tyd skriver en Forandring i det Politiske System, de Pøl Engeland synes at komme i Langdrag, hvilket man til ske Rige vil overordentlig anstrænge sig i Krigen mod Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Adskilligt. Efter Skipper Relation har en haf tig Orcan raset paa de Vestindiske Øer den 4de August. J Natolien ere 3 tyrkiske Steder med omliggende Egne, ødelagte ved Jordskielv, af 100,000 Mennesker er kuns en tiende Deel bleven i Live.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Der fortælles, at i en tolerant Hoved=Stad har nogle Geniemænd, fortrydelige over, at de ei have nydt Befordring just efter Attraa, forenet sig til at løbe Storm med Landets Religion, Lov og Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Om De Kongelige Børn i Temple har man nu Efterretning, at Græmmelse udmærker sig kiendelig i Prindsessens Udseende, men paa den ti og et halvt aars gamle Prinds mærkes det ikke. Han skal have en temmelig Færdighed i at sye Skoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Bekiendtgiørelser. Den til Salg averterede Gaard her i Aarhuus, som jeg beboer er afhændet. Frid. Rasch. Herved bekiendtgiøres, at efterdi Mand, ved at eftersee Papirerne i Stervboen efter Sl. Hr. Danæus, har befunden adskillige Omstændigheder, hvorover det agtes fornødent at inhente Vedkm. Creditores positive Svar, førende Skiftet kunne sluttes, en Skiftesamling derover er berammet at holdes i Aasted Broehuus Mandagen d. 20de October h. a. Formiddagen Kl. 10 for at modtage ovenanførte med videre fornødne Eragtende. Og ligeledes bekiendtgiøres herved at en Skiftesamling, samme Stervboe angaaende, er bestemt paa ovenmeldte Sted, at holdes, Mandagen den 17 November, Formiddagen K. 10, da Vedkommende kan vente dette Skifte sluttet, saafremt ikke, uforudseete Hindringer skulle der giøre Ophold. Til begge de benævnte Dage og Sted ville alle Vedkommende behagelig giøre Møde, for at lagttage deres Ret. Aale Præstegaard den 23de September 1794. Jocum Steen Monrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Provst i Vrads Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
De som have noget at fordre i Stervboet efter forrige Havne-Foget Anders Sørensen Gyde her i Byen, indkaldes her ved, i allerunderdanigst Følge af den Kongelige allernaadigste Placat under 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krov, i seneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, da Skiftet til Slutning ventes optaget Aarhuus den 26de September 1794. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboet efter Tieneste Pigen Karen Simonsdatter, som sidst i forrige Aar her i Byen ved Døden er afgangen, indkaldes disse, i Følge den Kongelige allernaadigste Placat af 26de October 1792, herved, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, eller tage Skade for Hiemgield. Aarhuus den 25de September 1794. L. P. Risom. N. Hvid. NB. Nat Tysk Homle af indeværrende Aars Grøde, er tilkjøbs, at bekomme, hos Kiøbmand Jørgen Bærnt paa Medelgade her i Byen, til billigste Priis. Paa Eftruplunds Gods i Stoer=Størrup Bye, Rougsøe Herred, forrige Dronningborg Amt, døde den 26de Februarii sidst, Huusmand Anders Michelsens Hustrue Maren Rasmusdatter, Skiftet efter hende er strax paa lovlig Maade foretaget, og Arvingerne da anmeldte at være : en Søster til den Afdøde navnlig Anne Marie Rasmusdatter, som er død, men har efterladt sig 4re Børn nemlig en Søn Simon, i Ditto Thomas og 1 Dito, Rasmus Jensen, samt en Datter Mette Jensdatter, gift. Arvingerne ere alle Myndige; men da Simon og Rasmus Jensen ere fraværende, og efter Rygtet til Søes og de øvrige nærværende Arvinger ei vidste videre om hvor de opholdte sig, ikke heller har kunnet bragt nogen nøiere Oplysning af Søefarende om dem, saa bliver disse 2de Arvinger med fleere, om maatte være til, herved indkaldet 3de Gange i den Aarhuus Avis og de Berlingske Tidender, at møde inden 12te Ugers Dagen fra undertegnede Dato, paa Steenalt Skriverstue, som bliver den 12te December førstkommende, for at iagttage, og paa behørig Maade ligitimere deres Arve=Rettighed, da Skiftet den Tiid ventes sluttet, siden lidet eller intet bliver at arve. Paa den Høie Skifte Forvalters Vegne. A. Tørsleff. Steenalt den 19de September 1794. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
En for faae Aar siden af nye opbygt Gaard bestaaende, af 25 Fag, Ege, Muur, Bindingsværk, med Tegl behængt, beligende paa Adelgaden i Ebbeltoft ud til Byens Torv, i fuldkommen god Stand og vel indrettet til Beboelse for en honet Familie med rummelig Gaardsrum og Brøndvand og Urtehauge, er underhaanden at faa til kjøbs til Beboelse til 1ste Maii 1795, naar Liebhabere, dertil vil melde sig hos Cors Degnen Hendrich Holm i Ebbeltoft hvor Conditionerne og Gaarden kan faaes i besigtelse som alt skal findes i god Stand. Ebbeltoft den 15de September 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Næst afvigte 19de Augustu druknede, Aaen ved Svenstrup i Lyngaae Sogn paa Bidstrup Gods under Schanderborg Amt, en Mands Person ved Navn Christen Jensen, der i en 10 Dage havde opholdt sig i Sveistrup Bye og forhen tient ved det Jydske Dragon Regiment i Randers i 25 Aar, hvorfra han havde faaet sin Afsked den 13de Debr. 1793. Bemeldte Afdødes Efterladenskaber er strax taget under behørig Registering, samt 30te Dagen Vurderet, hvor da den Afdødes Arvinger blev anmeldt at være 1 Datter Kirsten Christensdatter 15 Aar, 1 Datter Else Marie Christensdatter 13 Aar, begge tienende i SallingsLand, 1 Datter Anne Marie Christensdatter 11 Aar i Sveistrup Bye. Omendskiøndt nu Boets Tilstand er saaØerlig ringe og utilstrækkelig til de nødvendige Udgifter, saa indkaldes dog herved disse benævnte Arvinger, og om fleere ere, med Formyndere, tilligemed Stærvboets Credi og Debitorer 3 gange efter hinanden, til i følge Placaten af 26de October 1792, at møde eller møde lade 6te og 12te Ugersdagen, som bliver den 29de October og 10de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slæt paa Bidstrup Skriverstue, da Skiftet der berørte Dage og Tilder bliver foretaget og sidste Dag sluttet. Bidstrup pr. Randers den 18de September 1794. A. Therchilsen. Fuldmægtig. Under Haanden, eller og ved Auction den 19de No. vember førstkommende, agter jeg underskrevne at bortsælge min iboende Gaard her i Greenaae, der bestaaer af 17 og et halvt Fag 2 Etage Bygning og 67 og et halvt Fag Een Etage, alt Muur= og Bindingsværk, og paa 12 Fag nær Teilhængt. Gaarden er indrettet til Kiøbmand, Brug eller til Beboelse for en honet Familie, og i BrandCassen er assureret for 18600 Rdlr. J Gaarden er en Priviligeret Hæste=Mølle til Malt Maaling, hvis Jndtægter næsten kan forrente den Kiøbe=Summa Gaarden kan faaes for, og til Gaarden er en god Frugt og Kiøkken Hauge, En anden Hauge som har været besaaede med Klæver og desuden en indhegnet Eng, hvorpaa kan avles aarlig omtrænt 4 a 6 Borger Læs godt Høe. End videre agter jeg at bortsælge under Haanden 10 Tdr. 5 og en halv Skp. af det beste Sædeland her paa GreenaaMark. Og endelig en 3dii Part i en indhægnet Eng beliggende tæt Sønder for Byen, hvorpaa kan aarlig an les 8 a 10 Borger Læs Høe. Hvem der kan finde Lyst tilat kiøbe disse Eiendomme, ville behage at tage dem i Øiesyn, da sammes Godhed best derved kunne erfares. Og om Kiøbe Summen ville de Lysthavende behagelig henvende dem enten til S. T. Hr. Kammerraad Behr her i Greenaae, eller til mig selv. Torbiørnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Extra gode Rødkaal, Varsing eller Savolkaal, Blom kaal, hvidkaal, Grønkaal, m. m. er at bekomme hos Gærtner Thyboe ved Munchport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-09-27
Efterlysning. En stiernet sort Rytterhest for Schiødstrup Præstegaard, 5 i 6te Aar med en Hvid venstre, Bagfod, og det Schlesviske Rytter Regiments Brænde paa den venstre Side af Halsen, samt en sort Følleklod, ere Natten imellem den 18de og 19de September blevne borte og ventelig redne bort. Hvo som maatte antræffe disse 2de Bester, ombedes herved ærbødigst, at de vilde behage at anholde dem, og med Posten pr. Aarhuus a Schiødstrup i Øster=Lisberg Herred tilmælde mig undertægnede det, da jeg for denne Godhed skal med Taknemlighed vise min Enkiendtlighed. Schiødstrup Præstegaard d. 23de September 1794. H. P. Kattrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Befordring. Efter Forlydende er Sognepræst Hr. Chr. Joh. Lodberg Krarup allernaadigst beskikket til Sognepræst for Borris og Faser i Riber Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Aarhuus. Udpasseret Den 30te September, Hr. Conferenceraad Edward Colbiørnsen til Kiøbenhavn. Den 26de afseglede Mathias Mathiasen til Norgemed Korulast. Den 30te til Kallundborg Peder Rasmussen med Stude og Heste for Anders Hvid som i Dag igjen er kommen her tilbage og gjort Vendereise, saa kom og hertil i Dag Smakskipperne Lars Hansen, Jens Thurøe, C. Sode og Søren Michelsen. Skipper Peder Raae ligger nu for Børten til Kallundborg. I Dag afseglede herfra Skipper Ole Clausen til Kiøbenhavn med Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken. Stud. Svaneberg. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Prædikanterne paa 16de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Domkirken Studos. Haar. Hører Kryssing. Frue Kirke. Stud. Krarup. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Udenlandsk. Krigen. De Franske vil befæste Niza, hvilken de ansee som Nøglen til Piemont, de omsætte Cittadellet der med Spanske Ryttere og drive Levnetsmidler og Fourage tilsammen af det gandske Grevskab, for den at anlægge Magaziner. Besætningen der er 500 Mand stærk, hvoriblant dog mange Syge. Fra Armeen er alt 15 Batailloner, det hele Cavallerie og 32 store Kanoner gaaet tilbage over Var til Frankrig. Citadellet ved Soargio har de sløyset og forladt. Den 12de Septbr. ville 2000 Franske overrumplet Staden Maseyk, men bleve tilbageslagne af de Keiserlige. Den Keiserlige og Engelske Armee som befinder sig i Mastrict og Egnen deromkring er ved 80,000 Mand stærk, derimod skal den Franske kun være 70,000 Mand. J øvrigt frygtes der ikke for nogen Beleiring. Feldtmarschal Møllendorf er den 16de brækket op over Birkenfeldt til Trier. Den 16 og 17de er ligeledes den hidtil i Egnen ved Worms staaende Armee, paa 30,000 Mand, hvortil den Darmstadtske Brigade er stødt, fremrykket. Da disse har ladet deres Bagage tilbage, saa synes der at være et betydeligt Foretagende i Værk. Det heder og, at Prinds Conde skal ved samme Tid med sit Corps i Forening med Keiserlige Tropper, ovenfor Phillipsborg have gaaet over Rhinen. Den tydske Magt, som forenet skal giøre Angreb paa Trier, skatteres paa 60,000 Mand. Ligesaa stærk udgive Franskmændene sig at være, de har forskandseet sig, saavel paa Marken der, som paa Grunenberg, og som for at giøre Tilgangen endnu besynligere, har giennembrukket Steenbroen der. Dominicaner og Minoriter Klosteret samt Simonskirken i Trier har de ladet Taget aftage, formodentlig for derpaa at anlægge Barterier. Domkirken er fyldt med Riis, formodentlig for dermed at stikke den i Brand ved deres Afmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Festningen Maynz bliver sadt i en frygtelig Forsvarstand.