JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Fridericia, den 21de Novbr. Ved en stærk Storm i Gaar af Sydvest indtraf her atter det Uheld, at 2 af de 3 Skibe, som laae paa Lodsepladsen, og Rheden her, dreve i Land. Den ene, en Jagt, tilhørende en Skipper her i Byen, kom saa langt ind paa Landet, at man kunde gaae ud til den. Den anden, en Jagt fra Kolding, som passerede her med en Ladning Salt fra Norge, havde i Forgaars søgt Ankerplads i Møllebugten, som ansees for det sikkreste Sted; men desuagtet drev samme ogsaa for Anker og Toug ind paa Landet, hvorfra den endnu ikke er kommet løs, dog var det Held, men tillige blot en lykkelig Hændelse, at disse Skibe ei stødte paa de i Landet liggende Stene. Begge kunne vente ved indtræffende høit Vand, at blive bjergede. Et lignende Uheld er engang før i Aar her indtruffet, og neppe vil noget Sted paa Dansk Kyst kunne fremvise, flere bedrøvelige Følger ved Savnet af en Havn, end vores Stad. - Det maae derfor glæde enhver, at der nu haves Haab om at faae en Havn her til Byen - og der bør ei tvivles om at enhver Vedkommende jo vil bidrage til at dette nyttige Værk snarest fremmes, inden ny og større Ulykke indtræffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Efter de seneste Efterretninger fra Holsteen trække vore Tropper sig tilbage. Rytterregimentet skal allerede være draget hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J September Maaned ere 12 Danske Skibe blevne expederede fra Petersborg. Siden Seiladsens Aabning er ialt 838 Skibe, hvoriblandt 70 Danske, ankomne der. - Det Trondhjemske Skib Fru Catharine, Capit. Hanefeldt, er strandet ved dets Afseiling fra Archangel; hele Ladningen er tilsat, men Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J den Holsteenske Canal er Seiladsen i denne Tid yderst levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Vor Landsmand M. C. Bruun har i Journal de i Empire leveret et Stykke, hvori det hedder: alle Secter følte efter Haanden ligesom de bleve ældre, Fornødenheden af udvortes Pomp og Ceremonier. Blandt Lutheranerne have de meest udmærkede Geistlige ganske nylig yttret det Ønske, igjen at see Gudstjenesten i deres Templer beklædt med endeel af den Glands og Majestæt, de Sachsiske Reformatorer røvede den, og om end disse Geistlige i nogle Puncter yttre sig efter deres Sectsfordomme, komme de dog alle i det mindste overeens med Catholikerne i den Grundsætning: enhver Gudstjeneste trænger til imponerende Ceremonier. Dagligen bliver denne Tænkemaades Ten dene almindeligere i Norden, og vedbliver tillige Smagen for de skjønne Konster at udbrede sig saa hurtig, som paa de sidste 50 Aar, bliver en Contrareformation i den Protestantiske Gudstjeneste uundgaaelig. - Man kan med Føie sige om Hr. Bruun hvad der staaer i Visen: "Jorden sig dreier, Sindet sig dreier, Alting i Verden sig dreier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Vor Litteratur har nylig mistet een af sine skarpfindigste og værdigste Videnskabsmænd i Prof. Carl Frederik Dichmann. Hans Arbeider, især i det Danske Sprog, og hans kraftfulde Taler ere almindelig bekjendte. Som Lærer i Philosophien og de skjønne Videnskaber ved Søcadetacademiet havde han udarbeidet en Verdenshistorie, til Brug for Disciplene, hvoraf 20 Ark allerede ere færdige. De historiske Videnskaber sørge ved hans Grav, og dens Dyrkere beklage hans ublide Lod i Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Ved Parolen i Gaar er det befalet, at den her ankommende Hertuginde af Weimar skal bevidnes alle de militaire Honeurs, der tilkomme en Keiserlig Prindsesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Fra Norge høres ideligen, at der streifet Svenske Landstrygere omkring i Landet. J Mose blev nylig anholdt en efterlyst pasløs Svensk Landstryger, som har været i Stubberød og streifet fra Horten til Tranvig, uden engang at blive spurgt om sit Pas. Da man vilde føre ham fra Moss, rømte han paa Veien, men blev derpaa igjen paagreben i Hakkedals Jernværk. Han har givet sig forskjellige Navne, og sidder nu arresteret i Christiania. - En anden saadan Person, som kalder sig Jan Eliasen, forlangte nylig Pas til Kjøbenhavn hos Politiemester Wulffsberg i Christiania. Han foregav, for fem Aar siden at være kommen fra London til Tønsberg, og siden at have opholdt sig nogen Tid paa Notterøe, og derfra at have faret med Capit. Agerup. Han foreviste en Præsteattest, som ved første Øiekast forekom Politiemesteren falsk, hvilket hans egen Tilstaaelse siden ogsaa stadfæstede. Han havde ladet den skrive i Brevig for 24 s. Personen, sidder nu heftet i Politiearresten. Det vilde være godt, om alle Politiemestere i Norge ved saadanne Leiligheder vilde vise sig saa aarvaagne og nidkjere som Hr. Wulffsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Af en Beregning over de Brandskader og øvrige Udgivter under de Norske Kjøbstæders almindelige Brandforsikkring, som ere indtrufne og beviste, fra 31 Maji 1805 til 31 Maji 1806, sees at Brandskaderne kun beløb sig til 1081 Rdlr.*),at Contoiret havde kostet 450 Rdlr., og at Overskudet var 6797 Rdlr. 9 s. - Beholdningen af Overskudet var 42, 753 Rdlr. 32 1/2 s. - Taxations summen for Trondhjem, Christianssund og Molde 1,034,260 Rdlr., og Contributionssummen 1077 Rdlr. 34 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den Hamborger agende Post ankom, imod Sædvane, først i Morges. Aarsagen dertil er denne da det allerede førend dens Afgang fra Hamborg var bekjendt, at de Franske Tropper ville rykke indder, saa var Tallet af Flygtninger, der ville tage *) Hvilken uhyre Forskjel imellem Norge og Sjælland i samme Tidsrum, med Posten, saa stort, at den blev forsinket, og at man ikke kunde faae det fornødne Antal Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J denne Tid ankomme overordentlig mange Fremmede til Kjøbenhavn, som Krigsurolighederne have fordrevet fra deres Fædreneegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Skibet Jonge Anna Dorothea, Capit. Peter son, bestemt fra London til Hamborg, er strandet paa de Jydske Kyster. Folkene ere formodentlig bjergede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Udenlandske Efterretninger. J Lübeck ligge endnu 1400 Syge og Saarede. De Franske Troppers Tal formindsker sig der dagligen. Marchal Bernadette vil blive der indtil de sidste Tropper ere afmarcherede. Ogsaa Custrin er nu indtaget af de Franske For at tage Repressailler mod Engelland har den Franske Keiser ladet lægge Beslag paa alle Engelske Varer i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den Borgervagt, som Berlin hidtil havde, har ikke behaget Keiseren. Efter hans befaling er der oprettet en Nationalgarde paa 1200 Mand, der bestaae af Stadens anseelige Borgere. - En Fransk Præst i Berlin er det blevet paalagt, at undervise Keiserens Pager i Tydsk. - Berlins Contribution skal, foruden Levnedsmidlers Levering, beløbe sig til 10 Mill. 8000 Skjorter ere allerede leverede til Sygehusene; Spandau er bestemt til Lazareth. Erfurt, Spandau og Wittenberg sættes i bedste Forsvarstand, og skulle være Gjemmesteder for den undværlige Bagage og de eneste Sikkerhedspuncter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den Franske Keiser reiser, som det hedder, med det første til Posen. De Franske Fortropper skulle allerede være i Thorn og Warschau. Glo gan, Hovedstaden i Nedre=Schlesien, beleires.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Da General Dombrowsky ankom i Posen, spændte man Hestene fra hans Vogn og modtog ham med største Jubel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Posterne fra Danzig og Breslau ere frigivne, og man slutter deraf, at disse Stæder allerede ere tagne i Besiddelse af de Franske eller deres Bundsforvandte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den 1 Nov. døde i Magdeburg General=Major v. Quitzow, som havde tjent det Preussiske Kongehuus i 51 Aar og 9 Maaneder. Han var bleven saaret i det venstre Been i Slaget ved Auerstadt, men der slog Koldfyr til, som berøvede ham Livet. Sammesteds døde d. 29de f. M. den noksom bekjendte Abbed Resevitz i sit 79de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Egnen omkring Magdeburg kan man neppe kjende igjen. Preusserne have sløifet alle Hauger omkring Byen, nedrevet eller sat Jld paa alle Bygninger, og Fienden har sat adskillige Landsbyer i Brand. Den smukke Hauge ved Kloster=Bergen er ikke mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den Magdeburgske Avis har forandret sin Titel, og den Preussiske Ørn saavel paa denne som over Bogtrykkerens Dør er nedtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
En Fransk Soldat, der havde saaret en af Jndbyggerne i Magdeburg, blev i hele Besætningens Paasyn skudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Man er nu kommet saavidt med Bygningen af Triumphbuen i Paris, at 3 af de 8 Porphyr støtter, som man har ført fra Rom til Paris, allerede ere opsatte. Fire af disse Støtter skulle staae foran, og 4 bagved. Paa det de ikke skulle beskadiges befæstes Bræder og Tougværk omkring dem. Man forsikkrer, at Støtten fra Rosbach, som er ført herhid, skal opstilles i Gaarden af Jnvalidhotellet (Cour Imperiale).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J den Franske Armees 26de Bullettin siges, Hr. Schulenburg indfandt sig i Strelitz for at begjere et Pas til Berlin. Han sagde til General Savari, det er ikkun otte Timer siden jeg har seet Vragene af det Preussiske Monarkie drage forbi her. De skal faae dem i Dag eller i Morgen. Hvilken ubegribelig og uventet Skjebne! Tordenen rammede os. Sandt er det, siden Keiseren rykkede i Feldten, hvilede han ikke et Øieblik. Bestandig forcerede Marcher, og dog forudsaae han bestemt Fiendens Bevægelser. Resultaterne ere uden Lige i Historien. Af de 150,000 Mand, som indfandt sig ved Slaget ved Jena, undkom ikke en eneste, som kunde bebude Nyheden, paa hiin Side Oderen. Sandelig, aldrig har et Angreb været uretfærdigere, aldrig har en Krig været heftigere. Dette Exempel er en Lærdom for svage Førster, som Engellændernes Jntriquer, Guld og Skraal bestandig forlede til afsindige Foretagender. Til Hæder for den afdøde Minister For er der i Engelland bleven præget en Medaille, paa den ene Side sees hans billede og paa den anden følgende Jnscription: The intrepid Champion ofFreedom, the enlightened Advocat of Peace, nor born for himmels – dur for the Universe. (Frihedens uforfærdede Forfægter; Fredens oplyste Sagfører; ikke født for sig selv - men for Verden).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
En Prinds i det sydlige Tydskland havde besluttet paa egen Haand at frie til en vis Nordisk Prindsesse. To Personer, som have understøttet ham i hans Brevvexling, ere faldne i Ungade. Medens de Franske Armeer fægte som Løver, amsere de frivile Parisere sig. Paa en eneste Aften indbragte 6 Theatre i Paris 16,400 Fr., ikke at tale om de andre Skuespilhuse, som ogsaa indbringe meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den berømte Reisende Munge Park, der endnu er i Live, har skrevet til Engelland, at han lykkelig har naaet Thirpla (Sansandring). Hans Ledsagere blev vel alle bortrykkede af Sygdomme, der vare en Følge af det Regnveir, som sædvanlig indtræffer paa denne Aarstid, da de i August kom til Niger. Af de 44 Europæer, som forlode med Munge Park Gambia, har han kun Lieuten. Martini og 3 Soldater tilbage. For at befordre Skibsfarten paa den ny anlagte Stad Jersey, har Staten New Jersen forundt denne Havn adskillige Privilegier. Efter et af samme kunne de Skibe, som komme did fra Vestindien, losse der deres Ladning uden at holde Qvarantaine, for hvilket de Skibe, der gaae til Newyork ikke ere befriede. Denne Begunstigelse har opvakt Bekymring hos de Newyorkske Kjøbmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Ved Curhaven og i dets Egn ligger nu en Engelsk Fregat, Almable paa 42 Canoner og 7 Engelske Brigger og Cuttere. Aimable commanderes af Capitain Upton.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Ved Mundingen af Weser er lagt Beslag paa Skibene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Fra Oostmerhop meldes under d. 11te d. M. at omtrent 11 Skibe, som for otte Dage siden ere afseilede fra Amsterdam under forskjellige Flag, ere blevne anholdte af H. M. Krigsskib Noodwere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Keiser Alexander har tilbagekaldet sin Gesandt fra Constantinopel, og tilkjendegivet alle de af hans Undersaatter, der opholde sig i de Tyrkiske Lande, at en Krig med Porten er uundgaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J Frankrig døde nylig en Kone i en Alder af 102 Aar, som endnu meget kort for hendes Død gik omkring i hele Departementet og solgte Kniplinger, Baand &c.J Nordksping existerer et Selskab, som har sammenskudt en Capital, hvis Renter aarligen uddeles paa den Svenske Konges Fødselsdag som Medgivt til to dydige og flittige Pigebørn. Paa en bedre Maade kan en Monarks Fødselsdag neppe hædres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Dagsposten har stadfæstet den i forrige Nummer anførte Efterretning angaaende Hamborgs Besættelse af Franske Tropper. Den 19 d. M. rykkede Marchal Mortier i Spidsen for sin Avantgarde ind i denne Stad, og tog den i Keiserens Navn i Besiddelse. Soldaterne ere blevne indqvarterede hos Borgerne, alle Militairposterne ere blevne besatte af de Franske, og Senatet har ladet udgaae en Placat, hvori det, efter Sædvane, formaner Jndbygerne til Rolighed &c. Der foreskrives dem tillige i en anden Placat hvilken Kost Soldaterne skulle have Førsten af Jsenburg har i Berlin ladet udgaae en Bekjendtgjørelse, hvori han erklærer, at Keiser Napoleon har overdraget ham, at oprette et Jnfanterieregiment paa 4 Batailloner, der skal bestaae af lutter Jndividuer, der have været i Preussisk Tjeneste. Han opfordrer alle krigsfangne Preussiske Officerer at indtræde i deres forrige Rang ved den Franske Armee, hvor de skulle nyde samme Rettigheder som Franske Officierer. Underofficiererne og Soldaterne skulle ligeledes nyde de samme Fordeele som den Franske Soldat. Hvilken Soldat, siger Førsten, er vel saa lykkelig som denne? Deres Lønning, Klæder og Pleie overgaaer i Rundhed hver anden Armees; den Franske Soldat lever bedre end Underofficieren paa andre Steder, og nyder en Overflødighed, som giør ham Tjenestens Byrder til lette Forretninger. Kommer, tappre Krigere, træder under Napoleon den Stores Banner, og gaaer med ham Seiren og udødelig Hæder i Møde. Leipzig er bestemt til Samleplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Da Keiseren erfarede, at Bagerne i Berlin formedelst de forhøiede Priser paa Levnedsmidlerne, ikke kunne vedblive at levere Brødet for en Grosken (4 s.) Pundet, besluttede han at lære at kjende Stadens Stilling paa det nøiagtigste. Han lod Kammerpræsidenten og 7 Medlemmer af Municipalitets-Commiteen kalde, undersøgte endog Consommationkilderne og lod Bagerne komme for sig og spurgte dem en god Stund paa det omstændeligste om Alting. Keiseren har derpaa anordnet det Fornødne; Staden er nu for tre Maaneder forsynet med Levnedsmidler og Brødet koster ikke meere end 4 s. Pundet. - Keiseren lod sig tillige underrette om Midlerne til at understøtte de Trængende, paa det denne talrige Menneskeclasse kan blive hjulpen i denne ublide Aarstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den 17de blev der i Berlin offentlig opslaaet en Placat, hvori enhver opfordres til at opgive hvor der skjules Effecter, Monteringsstykker, dulgte Casser &c. som tilhører Kongen af Preussen, hans Regimenter eller Folk; Angiveren loves en Fjerdedeel af Værdien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J den Kongel. Mynt i Berlin føies nu alle Anstalter til at begyndt med Myntningen. Manglen paa rede Penge er forfærdelig stor. hedder at Keiseren har eftergivet Staden endeel af Contributionerne. - Den 16 og 17de rykkede her igjen mange Tropper ind; Jndqvarteringen er meget stærk, meget Preussisk Skyts fra Magdeburg og Lübeck er blevet kjørt op til Portene og Arsenalet; daglig ankommer mere og meere deraf. D. 17de passerede atter Cavallerie herigjennem; alting gaaer af Frankfurt an der Oder. - Keiseren befinder sig endnu i Berlin. - Kobberstikker, Lehmann har stukket hans Portrait, og man kan ikke tænke sig noget mere lignende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Den store Franske Armees Bulletins sendes af Politiepræfecturerne i Paris til alle Kiøbstæderne i deres Arrondissementer, hvor de opslaaes paa Mairenes Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
2000 Mand exerceredes nylig i de Elysæiske Marke. Det er næsten utroligt med hvilken Lei hed disse unge Mennesker lære Excercisen og hvor hastig de kunne komme til at tjene i Corpserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Jnsurgenterne i Calabrien blive efterhaanden slagne af de Franske. - Til Sicilien er der ankommen en Engelsk Transportflaade med friske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
Sachsen Coburg maa betale en Contribution af 885,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
De Franske have næsten ganske forladt Egnen ved Hammeln, som endnu ikke har overgivet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-25
J de Breslauske Tidender af 8de d. M. meldes, vi kunne nu forsikkre, at 80,000 Mand Russer ere paa Marchen igjennem vore Provindser, og med det første ville nærme sig de Schlesiske Grændser,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Nyeste. Skilderie af øbenhavn. stensen, Fjerde Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 29 November, 1806. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Landsaan den 29 Robarbar, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Den Kjøbenhavnske Straahatte=Fabriks Opkomst, Fremgang og nærværende Forfatning. Denne for ethvert af Fattigvæsenets Lemmer saavel som for hvert andet trængende Menneske saa nyttige Indretning har egentlig Hr. Groe ning at takke for sin Tilværelse. Ved den utrættelige Medvirkning af Fattigvæsenets Bestyrere, og den Understøttelse, Fabriken ellers har nydt, har den naaet den Fuldkommenhed, den nu kan rose sig af. Da Fabriken tog sin Begyndelse, bleve kun omtrent otte Personer sysselsatte derved, og dette ubetydelige Antal er efterhaanden steget til 180 (Fattigvæsenets Børn iberegnede, hvis Fortjeneste i Aaret 1805 sees af efterfølgende Beregning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
De voxne Arbeidere eller de Personer, som ikke høre til Fattigvæsenet, have fortjent 3550 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Fattigvæsenets Børn (Opmuntringspenge iberegnede) 95 Traadspindere, Dragere &c. have faaet betalt I det Hele kan man antage, at der ved Fabriken i den Tid, den er til, er udbetalt i Arbeidsløn henved 18000 Rdlr. Af disse Udgivter kan man altsaa slutte sig til, hvilken betydelig Sum der ved Anvendelsen af et Material, som kun ved Bearbeidelsen faaer Værdie, allerede er sparet og reddet fra at gaae ud af Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Til Arbeidets Forfærdigelse betiener man sig af Straa, der groer i Nærheden af Kjøbenhavn, men hvis Brugbarhed dog herver meget paa den større eller mindre Grad Fugtighed, der hersker i Høstetiden. Varene kunne i den senere Tid, og især naar Høsten er falden godt ud, fuldkommen sættes ved Siden af udenlandske, ja endog Engelske Straaarbeider. De ere saa smukke og smagfulde Arbeider, at man neppe kan opvise Mage dertil i noget Land. At der af vore Danske Straavarer, især Kurve, sendes mange til Ost og Vestindien, Nordamerica, Rusland, Sverrig, ja endog Berlin, er det tydeligste Beviis herpaa. Jsær søges Hattene saa meget om Foraaret, at det hidtil ikke har været mueligt for Fabriken, at forfærdige saa mange, som den kunde afsætte. For at afhielpe denne Mangel til næste Foraar, har Hr. Groe ning i Vinter betydelig forøget det anførte Antal Arbeidere, og enhver vil da til den Tid kunne blive fuldkommen tilfredsstillet. Endskjønt Hr. Groning ikke har gjort denne Jndustriegreen fra Begyndelsen af til sin Hoved bestemmelse, har han dog ved sine betydelige Reiser, paa egen Bekostning, næsten i alle Lande, hvor Straaarbeider af Betydenhed forfærdiges, erhværvet sig alle de Kundskaber, der til saadan en Fabriks Drivt udkræves. Under sit Ophold i Engelland i afvigte Sommer har han især fuldkommen lært at forfærdige de berømte Engelske Straahatte, med Hensyn til deres bedre Blegnings, Fletnings= og Presningsmaade. Alle de dertil fornødne Redskaber har han ført hjem med sig, og han er nu fysselsat med at indføre den Engelske Methode ved sin Fabrik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Hr. Groning har selv opfundet en ny Machine til Straaets Spaltning, hvorved Fabriken har vundet meget. Alle Sagkyndige, som have seet den, tilstaae, at den hidtil har været den fuldkomneste i sit Slags. Med største Lethed og Nøiagtighed flekker den Straaet i adskillige Deele paa eengang, uden at det, som ellers har været Tilfældet, ved Skrabningen og Glatningen, bliver fordærvet. Det beholder tvertimod sin fulde Styrke, taber ikke Glandsen, og Hattene faae ikke allene et smukkere Udseende, men vinde tillige meget i Styrke. De kunne derved saa meget des lettere udholde at forandres, og ere altsaa ogsaa fra denne Side betragtede nyttige for Kjøberen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Anmelderen behøver vel neppe nogen Undskyldning for, at han har omtalt denne Fabrik saa omstændelig. Det maa altid være enhver Fædrenelandsven behageligt, at saa mange fattige unge Mennesker fortjene deres Underhold hele Aaret igjennem paa en saa anstændig Maade, og at de sysselsættes ved Arbeider, der ere forbundne med saa megen Reenlighed og Orden i enhver Green af deres Drivt, hvilket gjør den, der forestaaer det Hele, ligesaa megen Ære som det bidrager til at vedligeholde denne vidtløftige Indretning. Fra en anden Side betragtet maa det ogsaa glæde Patrioten, at see heret Product, der voxer paa vore Marke og uforarbeidet næsten er uden Værdie, blive til en nyttig og fordeelagtig Manufacturartikel. Vi behøve ikke at søge Sølv i Kongsbergs Gruber, saalænge der voxer saadant Guld paa vore Marke. Det vilde være at ønske, at et saadant Manufactur, der i alle Henseender er et af de gavnligste for Almeenheden, og hvis Anlæg har været forbundet med saa mange Besværligheder og Udgivter, maatte sikkres paa en saadan Maade, at der ikke skal møde det samme Skjebne som der har mødt mange andre store Anlæg, men at det, saaledes som Tilfældet er i andre Lande, i Tiden maatte blive en National-Jndustriegreen, der kan skaffe mange Mennesker Arbeide og Underhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
Dagens Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-29
(Fortsat.) Det nærværende Øieblik synes ikke at være det gunstigste til at tale til Fordeel for Frankriges Foretagender. Skribenten udsætter sig her saa let for den Mistanke, at han er partisk. Den Lykkelige har altid Fordommen imod sig, om han end hvad der ikke er mueligt for nogen Dødelig, aldrig bliver svindel paa den høie Standpunct, han befinder sig. Det gaaer med hele Stater, som med det enkelte Menneske. Den, som har ger opsvinget sig til en vis Høide, vil aldrig kunne vogte sig for Miskjendelse. Andres krænkede Stolthed og Forfængelighed vil altid vide at uddrage Gift af hans Handlinger og at tillægge ham Hensigter, der vanære hans Caracteer. Et Forsvar for Alt, hvad der iøvrigt i de senere Tider er foregaaet i Frankrige, føler jeg ikke Kald til at skrive. Jeg taler her derfor ikke engang om alt det Gode, der under Napoleons Regjering er stiftet, intet om Videnskabernes og Konsternes Befordring i hans vidtløftige Riger. Almindelig bekjendte Ting trænge ikke til nogen omstændelig Udvikling.