Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-10-28
Sverrig. Af en Artikel og Rigsdagen i "Ny are Freya" meddele vi Følgende: Hvis Noget her i Sverrig kan kaldes gammelt og forslidt, saa er det Jeremiaderne over vore Rigsdage; og Gud skal vide, at der heller ikke savnes billige Grunde til at klage Dog bør det bemærkes, at de Fleste, som føre denne Klage, ikke alene ere uberettigede dertil, men at det netop er mod de Klagende selv, at Klagen allerførst bør rettes. – Borgeren klager f. Ex., og det ikke mindst bittert, over Rigsdagens Resultater; det samme gjør Bonden, og ikke sjeldent hører man endog Præster stemme denne Klage. Men hvad Ret have de til at klage? Aldeles ingen. De vælge jo selv Rigsdagsmændene. Det er jaaledes deres egen Skyld, naar de vælge saaledes, at baade Almeenheden og de selv blive utilfredse med hvad der udrettes paa Rigsdagene. Og alle de, som ikke besidde den vigtige Rettighed at vælge Repræsentanter, det vil sige alle Medlemmer af ikke repræsenterede Klasser, have fuldkommen Føie til at anklage Borgere, Bønder og Præster, fordi de ved den Ligegyldighed og Søvnagtighed, hvormed de behandle Valgene, have forvoldet, at det ved Rigsdagene har kunne tilgaae saaledes, som Erfaringen desværre har viist. - Den Gothenborgske Handelstidende indeholder Følgende i Anledning af den omtalte Artikel i "Nyare Freya: At man imidlertid ikke overalt ved de forestaaende Rigsdags=Valg agter af gaae frem med blind Tiltro, troe vi at kunne vær overbeviste om; ligesom ogsaa, at man paa sine Steder er betænkt paa, for selve Valgforretningen, at indlevere Forslag til en Jnstrux for vordende Rigsdagsmænd, i Form af en Ansøgning til Magistraterne. Et saaledes lydende Coucept hertil er fra en anden Stad godhedsfuld bleven os meddeelt: "Vi ansøge ærbødigst om, at der i Fuldmagten for den vordende Rigsdagsmand i Slutningen maa blive indsom dette Tillæg som Jnstruction, hvorom vi for møde, at de Vælgende iøvrigt forene sig, i følgende Md. Og have de Vælgende desuden yttret det Ønske, at den saaledes udvalgte Rigsdagsmand strax i Begyndelsen af Rigsdagen i Standen foreslaaer og fremmer en Anmodning til Rigets Stænders Constitutions-Comte, om uden Hensyn til Standsfordelinger ufortøvet at indkomme til Rigets Stænder med et Forslag til en hensigtsvarende Forandring i Repræsentationen, for at dette da kan undergaae forfatningsmæssig Behandling ved det forestaaende Rigs møde." – Efter de indløbne Efterretninger synes Høstens Udfald at være ugunstigt, og Kornpriserne stige. - Den 22de var Coursen i Stockholm 125 1/2; den 23de var den i Gothenborg 126 3/4 Skill. Detorientalske Anliggende. Efterretninger fra Alexandrien af 26de Septbr. melde: Diplomatien i Konstantinopel har i de fem Magters Navn proclameret Vedligeholdelsen af det Tyrkiske Riges Jntegritet, og vil ikke indlade sig i Underhandling med Mehemed Ali. Han har erklæret, at han kun vil vente til den 7de Octbr., for derefter at handle, Captain Stopford, Admiral Stopfords Søn, har havt en Audients hos Mehemed Ali, og har spurgt ham, hvad han kunde melde sin Fader og Flaadens Udlevering. Mehemed Al svarede, at han ikke vilde udlevere den, førend man bevilgede ham Alt, hvad han forlangte; han var 72 Aar gammel, og i sin hele Levetid var han sig intet Træk af Feighed bevidst, han vilde altsaa ikke lade det komme dertil; thi Feighed var det, dersom han i denne Henseende underkastede sig de store Magters Villie. – Efterretninger fra Konstantinopel af 2den Octbr. melde, at Hr. v. Buteniew har vægret sig ved at undertegne Repræsentanternes nyeste Collectivnte til Mehemed Ali, hvori denne opfordres til at enes med sin Herre; han erklærer sig villig til at undertegne den, naar den Engelsk-Franske Flaade eller en Deel af den afseiler til Alexandrien og understøtter Opfordringen. Jmidlertid har Porten udstedt en ny Note til Repræsentanterne, hvori den anmoder dem om dog at tage Forholdsregler til at fremskynde Løsningen af det orientalske Spørgsmaal. Jfølge Efterretninger fra Konstantinopel af 3die Octbr. har Mehemed Ali nærmet sig Chosrew.