Aalborg Stiftstidende, 1827-11-24
I den franske Revolutionskrigs Begyndelse befandt der sig i enhver Armeedivision Boghandlere, der førte militaire Skrifter med sig til Salg; ja selv i Revolutionskrigens første Aaringer bleve militaire Skrifter reqvirerede som en Contributionssartikel i Stæderne. Dette gjorde Custine i Frankfurt. Hvor der saaledes studerer Krigen i Krigen, han maa ikke allene blive en lærd, men en lært Soldat. Hertil kommer endnu det store Spillerum for Lykken i disse Armeer, som Enhver, der har Hoved og Hjerte, seer aaben for sig, han været Statsministerens eller Bondens Søn. Man tillade mig at bemærke - maaskee jeg feiler -at man Militairstanden er falden fra een Yderlighed 1) General Ewald havde, som bekjendt, ærefuldt deeltaget, i den nordamerikanske Krig. i en anden. For halvtredsindstive Aar siden, troede man at Krigen kunde læres i Krig, og man foragtede alt Videnskabeligt. Denne Jder kunde have Noget for sig, dersom Verden, til Ulykke, laae i en evig Krig. Nu derimod er man af den Mening, at man skal lære Krigen allene i Kammeret. Man vil allerede danne Lieutenanten til General, istedet for man blot skulde danne ham til Officeer, og, desværre, troer den unge Mand selv at han er det, saasnart han har hugget sig igjennem til sin Exammen. Nu kaster han Bøgerne væk, og troer at have lært nok. Jeg tvivler paa, at vi ere klogere Soldater end vore Forfædre; men at vi vide Mere; ere istand til at sinddre lært over mange Ting, og at vi ere mere indbildte end dannede Soldater.); det kunde vel være sandt. Hvo som vil overbevise sig herom, han gjøre sig en Tour omkring i Verden, og tage de gamle Skandser i Øiesyn, og han vil finde, at de ligge alle paa den rette Plet; men lad ham reise for at see hvor de Nye ligge, saa vil han finde Forskjellen. Jeg erindrer godt fra Syvaarskrigen, at alle de Værker som stammede ned fra Trediveaarskrigen, bleve brugte med Fordeel. Man kunde vel med Føie paastaae, at man ligesaavel Nu, som i de ældre Tider, kunde svare de store Summer, der anvendes paa Cadetacademier og Militairinstituter, dersom man paa samme Maade bar sig ad med Krigsvidenskaben, som med de andre Videnskaber. Er da Krigsvidenskaben saa vanskelig at lære, som dog staaer i Forbindelse med mange andre Discipliner? Maa ikke enhver videnskabelig Mand - han vælge sig hvilken Stand han vil - erhverve sig mathematiske, geographiske, historiske og statistiske Kundskaber, For Exempel: hvorfor har man alle Faculteter ved eet Acedemie, og ikke et egent Academie for ethvert Facultet? Skulde man ikke kunne træffe den Jndretning: at man paa ethvert Universitet endnu føiede et militairt Facultet til de Øvrige, hvor de unge Mennesker, som valgte Krigstanden, kunde lære Krigen, Thi ved enhver Brødvidenskab findes et stort Antal unge Mennesker, som af fri Lyst og Valg udvælger sig denne Stand, kun ikke ved Militairstanden. Men det forstaaer sig, at Lærerne i Krigsvidenskaben maatte være Mænd, som ikke allene vare lærde, men lærte Soldater. Herved maa erindres, at man i de lavere Skoler maa igjen begynde at arbeide paa Ynglingens Hjerte, og ikke allene paa hans Hoved. Man indplante i Ungdommens Hjerter Gudsfrygt, Kjærlighed, Hengivenhed og Agtelse for Konge og Fødeland, for Forældre og Foresatte; man opvække paa Ny disse Cardinaldyder, som ved den nyere Opdragelse ere blevne undertrykte hos Ungdommen, og hvis Sted Egoisme har indtaget; saa vil man snart igjen finde Mænd, som med Glæde opoffre sig for det almene Bedste. Hertil 5) Originalens Ordspil, mehr eingebildete als gebildette Soldaten." hører endvidere, at enhver Mand maatte have tjen som Soldat, førend han blev erkjendt som Borger eller erholdt Embede i Staten. Denne Grundsætning behager vistnok ikke Mange. Thi Hvo vil ikke heller see en Andens Knokler brækkede end sine Egne. Hirschholm, den 22de Mai 1808. Ewald, Kongl. dansk Generalmajor Bertrands Afskedsqvad til Frankrige.