JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Haag, den 21 October. Siden Herzogenbuschs Erodring er man endnu i Uvished om Franskmændenes Operationer. Venloo, Grave, og Heusden synes at staae lige stor Fare. Heusden er egentlig Nøgelen til Holland, og da Gouverneuren sammesteds, General Kretschiaar, er blevet syg, saa er General Hoorn udnævnt til hans Eftermand. - Herzogenbuschs Overgivelse af Landgreven af Hessen Philippsthalskal nu virkeligen undersøges af et Krigsraad, under Prindsen af Nassau Ussingens Præsidium. Landgreven har ikke, som det i Førstningen hedde, taget Veien herhid; men er med sin Garnison marcheret til Arnheim, hvorfra han skal være gaaet til Tydskland. En Deel af vort Publicum er ikke saa gandske vel tilfreds med hans Forhold som Gouverneur, og Pøbelen skal derfor i Gorcum have villet anholde hans Equipage. Af Emigranterne, som han ey ved Capitulationen kunde redde, ere mange, som havde stukket sig ind under Garnisonen, men ved Udmarchen bleve opdagede, paa den jammerligste Maade nedsablede. Resten skal, siger man, være blevet indspærret i en tom Bygning, hvor de siden ogsaa have fundet deres Død. To af de fornemste Emigranter skal Landgrevens Generalinde dog have frelst, ved at give den ene Plads som Cavailler i Kareten, og at placere den anden paa Bukken som Kudsk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Arvestatholderen har givet et smukt Exempel paa den i disse Tider saa fornødne Patriotisme, ved at sende sin Guld- og Sølv=Service paa 36 Couverts til Mynten i Dordrecht, og bestemme Beløbet til et rentefrit Laan til Landets Bedste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Den fra Herzogenbusch udmarcherte Garnison er commanderet til Amsterdam og Harlem, for at holde Oprørstifterne der i Ave.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Hollandsk Grændse, den 21 October. Franskmændene beskyde Mastricht, holde Venloo indspærret, og deres Hovedqvarteer er i Rüremonde. Ved Kessel ere de gaaet over Maassen, staae med 12000 Mand i og omkring Geldern, og foragere allerede ved Goch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
En Trompeter, som de, i Anledning af de Herzogenbuscher Syges bedre Pleye, sendte til Thiel, var Skyld i det Rygte, at de havde opfordret Thiel. Alle fra det Herzogenbuschske Meyerie bortflygtede Familier af nogen Formue, ere tilbagekaldte, hvis de ikke vilde miste deres efterladte Eiendomme, Berlin, den 25 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Man har Efterretning, at den russiske General Denisow, som commanderer det Fersenske Corpses Avantgarde, har totaliter slaaet et polske Corps. Ja det hedder her i Dag, at Warschau allerede har overgivet sig til Russerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Nederelven, den 28 October. Troeværdige Breve fra Holland levere det vigtige Nyt, at Greffter Fagel er over Hals og Hoved reyst fra Haag til London, og at man nu saameget meere smigrer sig med en nærforestaaende Fred, som bemeldte Ministers Reyse sigter til at rydde alle de Vanskeligheder af Veyen, som man hidtil i London har lagt i Veyen for Underhandlingerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
En anden vigtig Nyehed er, at de Hollandske Stater, have delibereret om den i Forslag bragte almindelige Jnundation, og med en stor Pluralitet forkastet samme. Nogle fra Holland ankomne Reysende forsikkre, at Thielt virkelig allerede den 20de er blevet bombarderet af Franskmændene. Et Øyenvidne, som samme Dag flygtede derfra, har seet adskillige Huse i Brand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Efter et Brev fra Regensburg er Rigsdagen der blevet enig om at træde i Underhandling med Frankerige om en Vaabenstilstand for Keiseren og Riget. Den Maynziske Coadjutor, Herr von Dahlberg, skal, ved Hielp af to neutrale Magters Mægling, arbeyde paa dette vigtige Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Kiøbenhavn, den 31 October. Den 11te Julii er Studiosus Niels Sommer beskikket at være Sognepræst for Froslef og Mollerup Meenigheder i Aalborg Stift. Den 29de August er Fuldmægtig Hans Christian Amberg beskikket til Post-Controller ved det norske Postcontoir i Kiøbenhavn. Den 5te September er Personel-Capellan Hr. Henrich Bruun confirmeret at være Capellan pro Persona i Stavanger og til Annexer, Ranneberg. Residerende Capellan Hr. John David Bertram Keilhau beskikket at være Sognepræst til Biri Præstegield i Aggershuus Stift. Den 19de September er Provst og Sognepræst Hr. Olaus Jacobides Hulegaard beskikket at være Sognepræst for Karleboe Meenighed i Sielland. Præsten ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn, Hr. Niels Walther, ligesaa til Sognepræst for Egeberg, Meenighed i Sielland. Den 3die October er Sognepræst Hr. Mathias Abel beskikket til Sognepræst for Etne Præstegield i Bergens Stift, og residerende Capellan Hr. Diderich Hegerman Schnitler ligesaa til Sognepræst for Schaanevigs Præstegield i samme Stift. Samme Dag er Birkeskriver Frederich Dall confirmeret at være Birkeskriver ved Friherskabet Guldborglands Birk i Lolland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Examinatus Juris Herman Baggesen forundt Bevilling at være Prokurator ved alle Over og Under=Retter i Siellands Stift. Den 10de October er Studiosus Jørgen Andreas Halmsted confirmeret at være Capellan pro Persona til Enebachs Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Den 17de October er Personel-Capellan Hr. Hans Christian Clausen confirmeret at være Capellan pro Persona for Sønderkirkebye og Sønder=Alslew Meenigheder paa Falster. Samme Dag er Professor Juris extraordinarius, Christian Magdalus Thestrup Cold, beskikket til Politiemester i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
Ved Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 25055, 50 Rd. udi Hr. Pawolofskis Coll. i Husum. No. 13252, 50 Rd. udi Hr. Mülerz Coll i Scheen. No. 9676, 100 Rd. udi Hr. Hyoms Coll. her i Staden. No. 14958, 50 Rd. udi Hr. Bruuns Coll. i Bragnæs. No. 29248, 100 Rd. udi Hr. Raadmand Stabells Coll. i Randers. No. 28912, 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus. No. 23889, 50 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania. No. 8554, 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus. No. 28632, 50 Rd. udi Hr. Hofvogtrykker Møllers Coll. her i Staden. (Continuationen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-10-31
J Tallotteriets 578 Trækning i Altona, den 28de Octo der udkom følgende Nummere: Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1794 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Kiøbenhavns Aar. No. hamme Post-Tidender. lanliis, Mandagen, den 3 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. opsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Paris, den 17 October. J Forgaars bleve Rapporterne fra de ved Nordarmeen, staaende Deputerte, la Combe St. Michel og Belle garde, Conventet forelæste. De melde deri, at man i Herzogenbusch har forefundet 107 Metal- og 39 Jern-Kanoner, 130000 Pund Krudt, og 9000 Flinte, foruden adskilligt andet. Videre hedder det i denne Rapport: "Denne Fæstning ved Maastrømmen skaffer os sikkre Vinterqvarterer, og Leylighed til, med mindre Besværlighed at faae Levnetsmidler, hvilke for maatte transporteres fra Antwerpen. Vi indsaae, hvor vigtigt det maatte være for Conventets Planer, at vi jo før jo heller bemægtigede os Herzogenbusch. Vi anvendte derfor alle vore Kræfter, for at erobre en Plads, som man i lang Tid har anseet for uovervindelig. Det kostede os fem Angreb. Terrainet var skiult med Vand, og Arbeiderne gik bestandigen i Vand og Jld. Men alle Hindringer bleve overvundne, og vi have saaledes, blot med vort Feldt-Artillerie, erobret to Fæstninger, der kostede Ludvig den Fiortende over 16000 Mand, uden dog at faae Bugt med dem. Vort svære Skyts ankom først Dagen efter Capitulationen. Generalen en Chef, Pichegru, seer sig nødt til at forlade Armeen paa nogen Tid, for at lade sig helbrede for en Sygdom, som han ved de store Krigs-Fatiguer var blevet behæftet med. Og just som han nu er i Begreb med at overlade Commanden til en anden, kroner han dette Feldtog ved Herzogenbuschs paa denne Tid uskatterlige Erobring. Faa Generaler kunne, som han, sige, at de i to af de virksomste Feldttoge have ført Over commanden, uden nogensinde at være blevet slagne. Divisions Generalen Moreau tager ad interim Commandoen i General Pichegrus Sted. Nationen kiender ham allerede som en god Feldtherre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Bern, den 19 October. J Morges indløb her det vigtige Nyt, at Freden imellem Kongen af Preussen og den franske Republik er sluttet af en Hr. von Mareval fra preussisk Side og to franske Commissarier. Hidtil veed man blot, at Tractaten bestaaer af 6 Puncter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Nymwegen, den 20 October. Siden i Gaar har alting her været i den største Bevægelse. Natten til Søndag ere Engelskmændene imellem Maas og Waal blevne angrebne af Franskmændene, og efter en meget blodig Træfning nødte til at retirere; hvorved et heelt Regiment, paa 13 Gemene og 2 Officerer nær, er blevet paa Valpladsen. Hele Leyren er nu opbrudt, og Giennemmarchen vedvarer Natten med Dagen. Franskmændene nærme sig med en stor Armee, og ere nu saavel fra Cleve- og Kranenburg-Kanten som fra Bommelwarts, kun en lille Miil borte herfra. Vor Skjæbne maa altsaa snart være decideret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
London, den 21 October. Efter en Admiralitetsordre er Lord Howes Flaade, uden at man veed nogen Aarsag dertil, pludseligen gaaet tilbage til Torbay, hvor den nu, 26 Linieskibe stærk, ligger for Anker. - De til Vestindien bestemte Skibe ere ikke derunder beregnede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Til alle vore Havne er der sendt Ordre, at alle fra America kommende Skibe skulle holde Qvarantaine, siden den saa kaldte gule Feber endnu raser saa stærkt i Vestindien. Den bekiendte General Arnold skal være død af denne Sygdom paa Guadeloupe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Krigssecretair Wyndhams anden Reyse til Holland skal, formedelst indløbne forandrede Omstændigheder, være udsat indtil videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Arnheim, den 22 October. Alle Huse, Kirker og Gader ere her opfyldte med Engelskmænd, som fra det ulykkelige Slag i Søndags have over Nymwegen taget Veyen herhid. Vi have igien i Dag hørt en meget stærk Kanonade, som, efter al Rimelighed, maa have havt Nymwegens Overgivelse til Følge. Saavel Hertugen af York som Prinds Friedrich, der begge ere her, sætte Mod i Borgerne, og forsikkre dem om, at Fienden her vil finde en stærk Modstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Regensburg, den 23 October. Churfyrsten af Maynzes vigtige Andragende, som Erkecanzier, for Rigsdagen den 20de d. M. er af følgende væsentlige Jndhold: "At Churfyrsten vel saa hastig som mueligt vilde søge at levere sit Qvintuplum, og ventede samme Jver og Beredvillighed af hans øvrige Rigs-Med stænder; men at det fra det Churpfalziske Hof yttrede og Rigsprotocollen tilførte Ønske, ved en antagelig Fred at giøre en Ende paa denne fordærvelige Krig, dog syntes at fortiene al Opmærksomhed. Det tydske Rige havde maattet antage sig sine i Elsas og Lothringen fornærmede Stænder, og har blot af denne Aarsag, men ikke for at blande sig i Frankeriges indre Anliggender, ført Krigen. Men i Stedet for at opnaae dette Maal, har Riget mistet eet Stykke Land efter det andet. Det syntes ham (Churfyrsten af Pfalz) altsaa baade raadeligt og nødvendigt, at man, medens man rustede sig til et nyt, som man bør haabe, lykkeligere Feldttog, paa samme Tid viiste hver fredelig tydsk Borger, at man for Alvor havde i Sindeat forskaffe det tydske Rige Fred. Riget kunde uden Betænkning giøre den franske Nation den Erklæring, at det har ført Krigen blot for at forsvare sine Eiendomme, ikke for at giøre Erobringer; og at det ey har vildet bekymre sig om hvad der skeer i Frankerige. Heraf erfarede da den franske Nation, at det beroede paa den selv, om den vil have Fred med det tydske Rige. Og skulde den imod al Formodning ey findes tilbøyelig til Fred, saa bleve Tydsklands Jndvaanere derved overbeviiste om, at der nu ikke var andet Raad, end fremdeles taalmodigen at bære Krigens Byrder. Det maatte derfor ved et Rigsgodtfindende jo før jo heller afgiøres: Om, og hvorledes, dette Fredsforslag skulde giøres, Sverrige, som i denne Kriger neutral, og har garanteret Rigs-Fundamentalfreden, fra 1648, vil sikkerligen ikke nægte Riget sin ærefulde Mægling, naar det erklærer, at det ey forlanger andet eller mere, end det, der tilstaaes i den Vestphalske Fredsslutning. Samme Betragtning gielder ogsaa om Hs. Majestæt Kongen af Dannemark, der som Konge ligeledes er neutral i denne Krig. Begge Hoffer, Sverrige og Dannemark, maatte altsaa paa det tydske Riges Vegne anmodes om, med Eftertryk at underhandle med den franske Nation om en antagelig Fred. J denne Vinter kunde Freds Underhandlingerne drives, naar høybemeldte Hoffer vilde bestræbe sig for, strax at udvirke en Vaabenstilstand paa nogen Tid. – Trier, Cøln, Pfalz, Brandenburg, og de fleste fyrstelige Hoffer have allerede fuldkommen bifaldet dette Forslag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Haag, den 25 October. Vor Forfatning paa den Geldernske Grændse er ved en nye blodig Træfning, som den 19de er forefaldet ved Nymwegen imellem Engelskmændene og Franskmændene, blevet meget forværret. Den i Engelske Sold staaende Rohanske Legion og det 14de Engelske Regiment skal især have liidt meget i denne Affaire. Man anslaaer Engelskmændenes Forliis i alt til henved 5000 Mand. Vist er det, at en Deel af den Engelske Armee er efter denne Træfning gaaet over Waalen, og at Hertugen af York har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Nymwegen til Arnheim. Hertugen skal have efterladt sig General Walmoden med et Corps Hannoveranere i Nymwegen, som siden skal være blevet bombarderet af Franskmændene, der allerede den 20de ere seete paa den Wichenske Hede, og den 21de ved den Teerske Sluuse. Denne nye Tildragelse har sat stor Skræk i Jndvaanerne i Geldern, og alt, hvad flygte kan, begiver sig dybere ind i Landet. Et nyere Rygte vil endog, at Nymwegen er allerede i Franskmændenes Hænder; hvorved baade Grave og Venloo ere endnu mere blottede. – Arvestatholderen er reyst til Arnheim, for der at anordne de fornødne Foranstaltninger til at hindre videre fransk Jnvasion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Frankfurt, den 25 October. J dette Øyeblik indløber den Efterretning, at Coblenz i Forgaars, efter en stærk Kanonade, er ved Capitulation gaaet over til Franskmændene. Den 21de havde Franskmændene paa eengang angrebet den der staaende hele keiserlige Forpost Cordon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Efter al Sandsynlighed agte Franskmændene at tage deres Vinterqvarteer i Cøln, Bonn, og Egnen deromkring. Til deres Roes maa man tilstaae dem, at de allevegne opføre sig meget vel, ja tillade endog den sædvanlige Passage med Baade imellem Cøln og Dentz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Begge de keiserlige Hospitaler i Hadamar blive forflyttede til Butzbach og Rakenburg. De Syges Antal er saa stort, at der til som Dage er bestilt saamange Vogne, som faaes kan, for at transportere dem. Derimod kommer det keiserlige Artillerie igien til Hadamar, for der at overvintre, Krudt-Magazinerne transporteres til Limburg og Dietz, og Laboratoriet, samt Krigscancelliet, til Braunfels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Kiøbenhavn, den 3 November. Under Dato Frederichsberg Slot den 17de October er udgaaet en Forordning, der fastsætter de Forholds=Regler, som bør følges, i Hensigt til de, for Tømmerflaadningen fornødne, Lendsers Jndretning og Vedligeholdelse i Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Den 12te September ere Candidatus Juris, Christian Fried. Meyer i Rendsburg, Caspar Matth. Benedictus, Langheim fra Kiel, Christian Wilhelm Carl Hennichs fra Hohenaspe, og Piening fra Crempe, beskikkede til Underrets Advocater i Hertugdommene. Samme Dag er Cand. Theolog Frolich beskikket til Diaconus for Grundhof i Flensborg Amt. Den 10de October hidtil værende Diaconus Chemnitz i Sønderburg til Pastor i Oeddis, Haderslebens Amt. Den 24de October hidtil værende Diaconus Hinrichsen paa Fohr som valgt Pastor til Kirken i Leck, under Tønderns Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Den 31te October har det behaget Hs. Kongelige Majestæt at beskikke hidtil værende Justitiarius i Høyeste Ret, Ridder og Kammerherre Hr. Christian Urne til OverPræsident i Kiøbenhavn, i Stedet for Geheime-Conferentsraad Hr. Adolph Siegfried Greve von der Osten, som derfra i Naade er entlediget; samt ligeledes igien til Justitiarius i Høyeste Ret hidtil værende Vice-Justitiarius, Ridder og Conferentsraad Hr. Stephan Hofgaard Cordsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Ved Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 29479, 50 Rd. udi Hr. Paaskes Coll. i Bergen. No. 2104, 100 Rd. udi Hr. Fuldm. Brøghs Coll. her i Staden. No. 19615, 100 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. ibidem. No. 8647, 50 Rd. udi sammes Coll. No. 6625, 50 Rd. udi Hr. Pawolofskis Coll. i Husum. No. 25604, 50 Rd. udi Hr. Friccius Coll. i Tøndern. No. 28014, 200 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer. No. 14303, 100 Rd. udi Hr. Renners Coll. i Skive. No. 28606, 50 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. her i Staden. No. 19947, 100 Rd. udi Hr. Schneiders Coll. ibidem. No. 7953, 50 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania. No. 6398, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 20410, 200 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania. No. 9956, 15 Rd. og Præm. 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 22272, 1000 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden. No. 19571, 15 Rd. og Præm. 50 Rd. udi Hr. Hofbogtrykker Møllers Coll. ibidem. No. 14256, 200 Rd. udi Hr. Fuldmægtig Brøghs Coll. ibidem. No. 17727, 100 Rd. udi Hr. Friccius Coll. i Tøndern. No. 1288, 100 Rd. udi Hr. Holms Coll. paa Donse Krudtværk. No. 2537, 100 Rd. udi Hr. Langes Coll. i Ringsted. No. 8764, 100 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. her i Staden. No. 3455, 100 Rd. udi Hr. Broeholms Coll. i Assens. No. 19828, 200 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. her i Staden. No. 9414, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. ibidem. No. 3386, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem. No. 28943, 100 Rd. udi Madam Gierns Coll. i Aarhuus. No. 51, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden. No. 24754, 50 Rd. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg. No. 18998, 50 Rd. udi Hr. Godskes Coll. her i Staden. No. 23722, 100 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania. No. 22855, 50 Rd. udi Hr. Rissings Coll. i Odense. No. 18441, 50 Rd. udi Hr. Baadhs Coll. her i Staden. No. 3589, 300 Rd. udi Hr. Hempels Coll. i Faaborg. No. 21491, 100 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
(Continuationen følger.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Udi afvigte Uge, fra den 25 October til den 1 November, ere i denne Kongelige Residence=Stad copulerede 25 Par. Fødte Drenge 32, Piger 28, tilsammen fødte 60. Døde Mænd 23, Qvinder 11, Drenge 24, Piger 22, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Barselseng, 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 8. Druknet 1. Feber 2. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 2. Gicht 2. Hidsig Feber 1. Jnflammation 2 Kighoste 3 Koldfeber 1. Kopper 17. Krampeslag 1. Skudt sig ihiel 2. Slag 12. Sting 1. Tænder 2. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 15. Tilsammen døde 80. Ere saa 20 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Vinden. 27 October. Varme. S. V. 1 Novemb. 28. o. 4. 7 1/2 Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1794. kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-03
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
Kjøbenhavns Aar. No. an, at Post-Tidender. Hansen. Fredagen, den 7 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
Genua, den 20 October. Natten til sidste Løverdag ankom her den engelske Gesandt, Herr Drake, og Natten derpaa den franske Gesandt, Dontie Villiars. Til sidstmeldte har Regieringen sendt Patricierne Cambiaso, Gropallo, Brancaleone, Lamba d'Oria, og Julii, for at complimentere ham. De franske Tropper staae endnu i og omkring Savona, Vado og Finale. Deres Armee er overhovedet ikkun henved 20000 Mand stærk, da den har maattet sende endeel Tropper til Marseille og Toulon, for at dæmpe Opstanden der. Fra Vado have de udskibet svært Artillerie, og dermed besat Fortet St. Stephan; men vor Regiering paastaaer, at de igien skulle rømme bemeldte Fort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
Fra Nizza meldes, at 4 franske Fregatter have ved Den Minorca efter en meget blodig Træfning erobret den engelske Fregat Perl paa 40 Kanoner. Hele den engelske Besætning skal næsten være blevet dræbt. ved Mühlheim, ved Rhinen, den 23 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
Ved begge Armeer hersker nu Stilhed. Franskmændenes Forskandsninger paa hiin Side blive rigtig nok hver Dag betænkeligere, og gave den 20de Anledning til det Keiserlige Generalitets Sammenkomst. Disse Forskandsninger strække sig langs med Rhinen, og foraarsage endog Betænkeligheder i Egnen omkring Duisburg. Forresten seer man, naar undtages Skandserne og Feld magterne, ingen Moers Siæl, ikke engang udenfor Cøln. Det er alt for vist, at alle Kieldere og Pakhuuse i Cøln ere udtømmede imod Assignater, og at Borgerne nu for den rede Skilling maae af de franske Commissarier kiøbe hvad de trænge til. Et Pund Kiød koster 15, og et Pund Smør 48 Stüber. – J den franske Leyr ved Nippes staaer et Friehedstræe, Alle Landmænd paa denne Side Rhinen have faaet Ordre at levere en bestemt Deel af deres Kornvarer til de Keiserlige Magaziner. Den Keyserlige Armee begynder allerede at trække ind i dens Cantonneringsqvarterer. – Jmellem Mühlheim kommer der til at staae et Corps af omtrent 15000 Mand. Hovedqvarteret bliver i Siegburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
London, den 24 October. Paa Baron Davidsons igientagne Anmodning siges Regieringen, at ville giøre alt mueligt, for at staae Holland hi imod Franskmændenes videre Jndbrud. Til den Ende forsamle adskillige Corps sig paa Kysterne, og lave sig, ligesom Greve Moras 8000 Mand stærke Corps, til paa første Vink at gaae ombord. Ligeledes venter Greve Hervillys Emigrant-Legion hvert Øyeblik Marchordre. Og dog holde mange for, at dette hele Armement ey er bestemt til Holland, men til Vendee, hvor det nu tegner til at lykkes for Alvor for Royalisterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-07
Wesel, den 25 October. Vor Stad bliver nu provisionel beskyttet af et østerrigske Corps af 18000 Mand, hvis Hovedqvarteer i Dag eller i Morgen ventes herhid. Dette Corps skal campere fra Duisburg til Rees. J Gaar har man her tydelig hørt Kanonaden fra Venloo.