Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-20
Da den af forhenværende Kjøbmand J. Nathansen udgivne Brochure indeholder flere nærgaaende Beskyldninger mod Adskillige, saa er det rimeligt at den vil give Anledning til endeel Processer, dersom man ikke vil vedblive at hævde den Mening, at Manden er gal eller sindssvag. Om Nathansens Ophold paa Alm. Hosp. efter at han var flygtet fra Bistrup, hedder det saaledes: Ved Hielp af de ærværdige Geistlige, Hr. Pastor Hamburger og Rønne bragtes Directionen til at træde i Underhandling med mig om min endelige Løsladelse, og Justitsraad Peter son forelagde mig følgende Betingelser, nemlig: dersom jeg vilde give mit Æresord paa, at jeg ikke vilde klage til Hs. Maj. Kongen, ikke røre op i Hospitals sagerne, ikke skrive i Aviserne derom, saa vilde han give mig Frihed, ellers ikke. Jeg svarede derpaa, at jeg vilde skriftlig love, intet Ulovligt at ville foretage mig, ellers Intet, og saaledes fik jeg ikke min Frihed."Man kan ikke nægte, at dersom det Anførte er beviislig Sandhed, røber det megen Klogskab af den for Galenskab beskyldte Mand, medens man vel ikke kan formode andet, end at de Kloge jo have ladet dem lede af en vis Politik. (L. F. St. T.)J Nexøe paa Bornholm har man fundet det passende, efterat Frederik den Sjette ved Døden var afgaaet, at lade fra Raadstuesalen borttage Kongens i Glas og Ramme sammesteds ophængte Portrait, og dernæst i dets Sted at ophænge – ligeledes i Glas og Ramme indfattet, samt beklædt med samme Glorie, der var anbragt over den elskede Monarks Portrait - Bornholmernes til Christian den Ottende indgivne Adresse, vedføiet Hs. Majestæts Svar og dette bekræftet af de Personer, der overbragte Adressen, til Kongen. - Den Tankegang, Portraitets Borttagelse synes at forudsætte, maa vel have sit Udspring fra og saaledes sin Grund i, hvad et gammelt Ordsprog antyder: Ude af Øie, ude af Sind." - Men mon Bornholmerne i Almindelighed, eller Nexøe Kjøbstads og Sønderherreds Jndvaanere i Særdeleshed, virkeligen skulde nære saadan Tanke om og med Hensyn til salig Frederik, saa at de hellere skulde pille see paa en med Bekræftelse forsynet Adresse, end paa en elsket, nu foreviget Landsfaders Billede, (Frisind.) En Yttring af den vaagnende Folkeaand." Under denne Overskrift læses i den Frisindede, en Artikel, der begynder saaledes: "Det glædede os ret inderligt forleden Dag at læse i Aarhuus Avis en offentlig Hylding af taknemmelige Medborgere til Hr. Senator Nielsen i Flensborg, hvis sieldne Jndsigt og utrættelige Virksomhed det fornemmeligt skyldes, at et uberegneligt fædrelandsk Anliggende (den Flensborg Husum- Tønningske Jernbanesag) er kommet til Orde, ikke alene i Publikum, men ogsaa for Kongens Throne." Vi glæde os over at Aarhuserne betragte Flensborgerne som deres Medborgere, og at de erkjende Vigtigheden af den slesvigske Jernbane for hele den danske Stat. Vi haabe nu ogsaa, at Slesvigerne ville begynde at vende Blikket mod Norden, og række deres egne Folkefæller en trofast Broderhaand. Det slesvigske Jernbane=Anlæg er et uberegneligt fædrelandsk Foretagende, og det er et tydeligt Beviis paa den vaagnende Folkeaand, at den danske Handelstand nu føler det Trykkende og for Nationen Vanærende i vor hidtidige Forhold til Hamborg. Og det er ikke uden særlig Betydning, at denne fædrelandske Stemme lyder fra Aarhuus, en Kjøbstad, der i de senere Aar har taget et saa glædeligt Opsving baade i Handelsrøre og anden Virksomhed. Dersom Deeltagelsen for den Flensborgske Jernbane saaledes viser sig omkring i Kongeriget, saa vil Kongen deraf kunne see, at der maa forfares med Varsomhed med Hensyn til den Hamborg Kieler Bane. At Kiel vilde vinde ved en holsteensk Bane bør ikke komme i Betragtning, naar hele det øvrige Rige frygter Tab og Skade deraf. Vi ønske derfor, at denne vigtige Folkesag maa blive forelagt Stændernes Forsamling.