JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Den nye Konge af Neapel har af skaffet Stokkeprygl i Land= og Søe=Etaten, og i Land=Armeen skulle Alle fra Obersten af og til Soldaten bære Knedelsvarter, men i Marinen kun Underofficerer og Soldater. Den afdøde Pave var 69 Aar gammel, og havde kun sat paa St. Peders Stol i 1 1/2 Aar. Ved at bortrydde Gruusdyngerne fra den Tømte, hvorpaa Antverpens nye Entrepot stod, har man fundet en stor Aare af smeltet Tin og BlyLimerick-Chronicie forsikrer, at der i den nordlige Deel af Distrikket Cork i Jrland ere 6000 Fattige som om Morgenen ikke vide hvad de skulle opholde Livet med Dagen over:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
De preussiske Rustninger i Rhinprovindserne skulle allerede have kostet 7 Millioner Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
I Darmstadt sidder arresteret en Person, ved NavnProli, der udgiver sig for Christus, og har mange Tilhængere i Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Erkebiskoppen i de preussiske Rhinprovindser har ophævet alle Fastedage, undtagen Langfredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Den svenske Cours har i de sidste 8 Dage forværret, sig. Den stod sidst 140 Sk. paa Hamborg. Hamborg, den 19de Decbr. Alle Slags Fonds ere faldne. Det synes, som nogle af vore Handelshuse have faaet Stafet-Efterretninger, som endnu holdes hemmelige Obl. af det danskengelske Laan ere faldne til 54det russisk engelske i 3 Dage fra 84 til 81, o. s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Fædrelandet. Rhvn., d. 20de Decbr. Natten imellem den 19de og 20de Kl. mellem 3 og 4 bemærkedes en heftig Jld udover den østre Side. Den befandtes at være paa Østerbro Nr. 9 i den ved Enden af Alleen beliggende Eiendom, hvor et derværende Lysestøberie og en tilstødende, Keglebane aldeles lagdes i Aske. Consumtionsforvalter Holck i Skanderborg har, efter forudgangen Angivelse, confiskeret en Deel Manufacturvarer, til Værdi af omtrent 1600 Rbdlr. Varerne tilhørte en Jsraelit, ved Navn Herz, efter Sigende, fra Ribe. Confiskationen skeete i Landsbyen Røgind, i Gjern Herred. (Skb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Ved den 1159 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 72. 51. 17. 36. 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Kjøbenhavns Børg-Cours, 2de Decbr. Hamb. 2 M. - a vista 212. 11 Pdt. uopsigelige Rigsb. Species 211. Oblig. 100 a 1001s. r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 1112 S. 6 PC. . Laanto a 1001. B. Bank-Dier. 4 pCt. 14 PEt norsk Obl. 98 t. S. Dito Dito 98 Rdr. B. Norske Sp. S. 154. 1 PC. kgl. Obl. 82 a 822. 4 pCt. norske StatsobliDito i Bco. 77 a 771. gationer 98 Rdr. B. Natulb. Obl. toratoris. r. S. 3 Pdt. nye danske ObliDito Dito 10612 a 107 Sedl., gationer 54 a 55 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Bekjendtgjørelser. Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction i Stamhuset Rathlousdahls Skove følgende Dage : 1) Tirsdagen den 4de Januar næstk. over Træer, paa Roden, og Bøgeroppe i Torrild Sønderskov Mødestedet er ved Kongshuset, Formiddagen Kl. 10. Onsdagen den 5te f. M. over dito med dito i Torrild Nørreskov, og mødes da ved Skovfogedhuset til samme Tid. Torsdagen den 6te næstefter i Tornsberg Skov over Bøge og Ege paa Roden, og begynder Auctionen ved Skovfogedhuset til ovenmeldte Klokkeslet. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 22de Decbr. 1830. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Ved Proclama, som snarest mungt læses for Hjelmslev, Gjern Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle de, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Niels Rasmussen og Hustrue Karen Thomasdatter paa Skous roed Mark i Tulstrup Sogn, Gjern Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 26de Octbr. 1792, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 20de Decbr. 1830. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Nye franske Svedsker og Cathrineblommer, Mallagaae og Smyrna-Rosiner, Confect Rosiner, Krakmandler, faaes til billige Priser hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Friske Citroner i hele Kasser og mindre Partier, faaes til billig Priis hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Nye franske Svedsker, deslige Rosiner, Corender, Caroliner Riis, Sago, bruun og hvid, god Haysang, og Congo Thee, engelsk Sennop, tilligemed flere nylig hjemkomne friske og gode Urtekramvarer, anbefales til billig Priis. A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Friske Citroner faaes i Kister, hundrede og Stykkeviis, til meget billig Priis hos A. V. Stigaard. Spendrups almeenbekjendte Brændeviin, Agvaviter, Likører og Spiritusser (de sidste til Kunstnere og Haandværkere), nye Citroner, franske Svedsker, Rosiner Corender, Caroliner Riis, Riismeel, Sago, Haysan, Congo og andre Theesorter, engelsk Sennep, samt øvrige Colonial- og Urtekramvarer; sort Skriveblæk, engelsk Blanksværte, saakaldte blaae Draaber til Farvning, i Flasker og Pægleviis; Christiansfeldter, og andre Sorter Formelys, Ansioser, samt mange flere til Boutikhandel henhørende Varer, kan faaes ikke allene gode og friske, men ogsaa til de muligst billigste Priser hos J. H. Florian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Flere Sorter Skøiter, samt mange andre Jern varer, er i disse Dage arriveret og sælges saa billigt som muligt af J. H. Florian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Biskop af friske Pemerantzer sælges til 2 Mk. J. F. W. Røse. 12 s. Flasken hos Forskjellige Sorter røde og hvide Vine paa Boutellier bekommes hos Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Friske Citroner sælges til billig Priis af Christen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Erichsens Raper i Flasker kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Mit Oplag af den for sin udmærkede Godhed saa bekjendte og yndede Chocolade af Hr. A. L. Baggers Fabrik i Kjøbenhavn er stedse forsynet med Krydder. Chocolade til 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. pr. Pd., Vanille Dr. til 3 a 6 Mk. pr. Pd., Pariser, og spansk Dr. til 4 Mk. pr. Pd., samt Sundheds-Chocoladtil 1 Rbd. pr. Pd. J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Kjøbenhavnsk Øl paa Flasker faaes hos Jacob Smith, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Hampelærreder af særdeles god Bonitet til 29 a 243. Al., og fine Creas=Lærreder til 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Al., blaastribede linnede Bolstre, fra 2 Mk. til 2 Mk. 4 s. Al., Haandklædedreieler fra 24 s. Al., Theduge til 8 a 10 Mk. Stk., Borddreiser af Kjøngs Fabrik til 3 Mk. 8 s. Al., fine Schirtings fra 14 s., bedre dito gandske uden Appretur til 18 s. udsælges af W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Reiseselsted, til Kjøbenhavn over Fyen ønskes. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-24
Gjenganger=Breve eller poetiske Epistier fra Paradis, 5 Mk. 8 s. Ueder die neuerlichen Aufregungen in den Herzogthumern Schleswig und Holstein v. Schmidt Phiselder. 22 s. Andagtsbog med hidelske Sprog og christelige Sange til hver Dag i Aaret, at Prof. Smidth, indb. 9 Mk. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
averteresserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Blandinger. Den skrækkelige Cholera morbus, som nu hele Europa gruer for, yttrede sig i den nyere Tid allerførst i Jas sora ved Gangesfløden, 100 engelske Mile N. O. for Calcutta. Den begyndte i August 1817, og inden saa Uger vare 6000 Mennesker døde. Den udbredte sig derpaa langs med Bredderne af Ganges til Calcutta, hvor der i et halvt Aars Tid døde 2000 Mennesker om Ugen. I Districtet Gorrukpoor døde i een Maaned 30,000 Mennesker, i Benares i 2 Maaneder 15,000; i Districtet Tirfut 4000 i een eneste Uge. Af den engelske Armee under Hastings døde i 12 Dage mellem 8 til 9000 Mennesker. Nu udbredte Sygdommen sig med raske Skridt over hele Coromandelkysten, Ceylon og Øerne i det indiske Archipel. Den udbredte sig 15 til 20 engelske Mile daglig, raste 14 Dage til 6 Uger paa hvert Sted, og forsvandt derpaa igjen. J Bombay, en By med 200000 Jndvaanere, døde 15000 fra August 1818 til Februar 1819. Den gik nu til Arabien, hvor den rasede i Mascate i Juli 1821 og berøvede henved 60,000 Mennesker Livet. Derfra udbredte den sig over hele den persiske Havbugt indtil Bassora, hvor 14000 Mennesker, døde i 14 Dage, og til det Jndre af Persien, hvor i 5 Dage 16000 Mennesker omkom deraf i Schiras, blandt hvilke Dronningen af Persien. J Teheran døde 5000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
J Septbr. 1819 viste Cholergen sig paa Jsle de France hvor der i 3 Maaneder døde 10000. J samme Aar grasserede den i Siam, hvor der allene i Banlok døde 40,000 Mennesker deraf, derfra gik den til Java, Batavia og Samarang, og huserede især gyseligt paa sidstnævnte Sted, hvor 1 til 500 døde hver Dag. Paa Java raste den saa voldsomt, at man talte over 100,000 af dens Offre. J Octobr. 1820 brød den ind i China og begyndte sess.... sine Ødelæggelser i Canton. J Sommeren 1821 var den trængt frem til Peking, og forvoldte her en saadan Dødelighed, at Keiseren formedelst Mangel paa Liigkister lod de Fattige begrave paa offentlig Bekostning. Den trængte sig derpaa fremad indtil den, over Kurdistan og Tauris og langs med det kaspiske Hav, i Septbr. 1823 udbrød i Astrakan. J 1826 truede den med at bryde, ind i Siberien, efter at have ødelagt mange Byer i Mongolien, men Kulden synes dog her at have standset den paa sin Fart, saa den tog en anden Ve og brød atter ind i China, hvor den endnu huserede 1827. Derfra er den senere spadseret omkring mod Vesten, indtil den i Aar har naaet det europæiske Rusland. Overskue vi nu den Landstrækning, hvori den frygtelige Cholera har raset i et Tidsrum af 10 Aar, saa bemærke vi, at den har udbredt sig over næsten 100 Længde, og 70 Breddegrader. Paa denne Side Æqvator har den været meest ødelæggende, dens sydligste Puncter vare nærved Nyholland og næsten indtil Steenbukkens Vendekreds (Bourbon og Mauritius); østligst indtil Peking, og nordligst til Mongolien; i det vestlige Asien og i Europa til Astrakan og nu senest Moskau. Den vedvarer sædvanlig 4, 6 a 8 Uger paa eet Sted, iler derefter bort, for at ødelægge paa et andet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Jfølge Reisendes Udsagn skulle de russiske Tropper, for at komme igjennem Praga, have seet sig nødsaget til at stikke endeel Huse i Brand, for at jage Borgerne ud deraf og bane sig en Vei til Porten. Jfølge engelske Aviser skal Storfyrst Constantin være bleven saaret underveis. Franske Blade forsikre, at Revolutionens Udbrud var bleven foranlediget ved at to Kadetter af Militairskolens Underofficeersklasse vare paa Storfyrst Constantins Ordre blevne straffede med Stokkeprygl. Det Balsom den franske General Clauzel nylig ga i Algier, til Ære for Gesandterne fra Tunis, var noget aldeles Nyt dertillands. Gjæsterne vare indbudne til Kl. 8 om Aftenen; de kom ikke i glimrende Eqvipager, men tilfod, tilhest, paa Muulæsler og i Portechaiser, Faa Damer havde imidlertid kunnet benytte sidstnævnte beskedne Transportmiddel, thi der existerer kun tvende Portechaiser i Regentskabets Hovedstad. Det Pallads som Overgeneralen boer i udmærker sig ved Elegance og Rigdom; dets Zirater vurderes til over 10 Millioner Franes. Hoboisterne af det 15de Linieregiment vare opstillede i den med pavisk Marmor udlagte Gaard. Gesandterne kom først Kl. 9, klædte i et Costume at den høie ste Rigdom. De fornemste Generaler og høieste Officerer vare forsamlede omkring Overgeneralen. OrdonantsOfficererne vare Ceremoniemestere, og gjorde Honeurer, ne med største Galanterie. Enhver Dame fik ved Jndtrædelsen en Blomsterbouket. Adjutanterne bøde Damer, ne Armen, og forestillede dem for Overgeneralen. Uagtet de mauriske Hustruers inderligste Ønsker, at bivaane dette Selskab, havde Mændene ikke tilladt det, fordi General len ikke havde bragt sin Gemalinde med til Algier. For første Gang havde de jødiske Damer som Generalen havde indbudt, efter flere Dages Conferentse besluttet sig til at trække Strømper paa; men foruden denne Undtagelse havde de heller ikke gjort nogen Forandring ved deres Costume. Man forestille sig et Fruentimmer uden Snørlii en stor Slæbekjole (Robe) af sort Silke eller Amarant, der gaaer op til midt paa Halsen, og nu en uhyre høi Hue i Form af en Sukkertop, hvorfra der nedvajer paa Halsen et sørgeagtigt Flor eller Slør, saa man troer af see dette Taarn nedstyrte ved enhver Bevægelse, den liden Deel af Halsen der ikke er bedækket, besaaet af Perier og Diamanter, og Panden ligeledes heel belagt med alskenStene; man tænke sig dertil endnu en langsom og gravitetisk Bevægelse, saa vil man snart have billedet af en Jødinde paa Ballet hos General Clauzel. Den franske Gallopadevals gjorde især en uhyre Opsigt. Baller varede ved til Kl. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Den fra Frankrigs ældre Revolution noksom bekjendtAbbs Sieres er for faa Dage siden død i sit 82de Aar. Han havde i sine yngre Aar været Præst, men ombyttede ved Revolutionens Udbrud den geistlige Bane, med den politiske, og blev omsider Medlem af Directoriet, tilligemed Buonaparte. Under Processen mod Ludvig V. stemte han, ligesom den bekjendte Biskop Gregoire, for den ulykkelige Konges Henrettelse; han gav sit Votum med de Ord: La mort et saans phrases! Han var en Mand af store Talenter, men af en meget plettet Caratteer. Ved Bourbonnernes Restauration blev han landsforviist, og har siden levet i Brussel. Efter Revolutionen i Julimaaned d. A., da Landsforviisningen for politiske Meninger ophævedes, kom han tilbage til Paris, for at døe der. Han havde nu overlevet sig selv og sin Døgn=Hæder, og efterlader et Minde, som Jngen velsigner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Endnu en anden berømt Franskmand er i disse Dage død i Paris, Frihedstaleren Benjamin Constant. Hans Begravelse var en af de høitideligste man har seet. Liigvognen blev trukket af Borgere og Disciple af den polytechniske Skole. Foran den gik nogle Legioner Nationalgarde uden Vaaben, derpaa er overordentlig stort Musikkorps, hvorefter fulgte en Legion med omvendte Vaaben, Nationalgardens Generalstab, Veteraner, &c. Paa Liigkisten laae der en Krone af Jmmorteller, samt Ege- og Laurbærkrandse. Blandt de mange udmærkede Personer som omgave Liget var ogsaa den gamle Lafayette J Følget befandt der sig Deputationer fra Deputeret kammeret, Pairskammeret, &c. Næsten alle Studerende fulgte med, en Række af henved 15000. Efter Nationalgadens Artillerie fulgte alle de Saarede fra Julidagene, og derpaa et heelt Linieregiment. Herefter kom en uoverskuelig Række af Vogne, forrest en simpel guul Fiacre, hvorfra der hang floromviklede Krykker, som betegnede de Saarede fra den store Uge som endnu ei kunde følge med tilfods. Først efter denne Hyre, vogn kom Kongens og Kronprindsens Eqvipager. En uhyre Mængde Nationalgardister og Folk sluttede Toget. Ved Graven holdtes Taler af Lafayette, Salverte og Odillon=Barrot. Efter dem fremtraadte en Polak, Napoleon Capsky, i sin Nationaldragt, og talte med Begeistring om sit Fødelands Begivenheder, hvorved han besvoer Franskmændene, ikke at forlade hans Landsmænd, der havde holdt ud med dem indtil det Yderste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
De fangne franske Exministre ere den 10de Decbr. g i blevne førte fra Vinennes til det for dem indrettede nye Fængsel i det saakaldte lille Luxemburg i Paris. Polignac, Peyronnet og Guernon-Ran ville vare strax parate, men Chantelauze erklærte: at han var saa syg, at han ikke kunde staae op af Sengen, saa at hvis man vilde have ham til Paris, maatte man føre ham sengeliggende bort. Der prøvedes virkelig paa at faae Sengen ned af den smalle Trappe, men det gik ikke an. De tre Ministre bleve derpaa, Karether, omgivne af 200 beredne Nationalgardister og en Eskadron Landsenerer, bragte ind til Paris, gjennem hvis Gader de bleve fulgte af en utallig Folkemængde, dog uden at vorde insulterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Jndvaanerne i Manchester have tilsendt dem i Brussel en Lykønskningsskrivelse i Anledning af deres Oprør; den var 6 Fod lang og forsynet med 1500 Underskrifter. (Brusselerne kunne nu igjen sende en Gratulation til Manchester, thi ogsaa der have Fad. brikarbeiderne nylig gjort sig rebelske.)J London danner sig for Tiden et Selskab, som imod en vis bestemt Betaling, vil paatage sig Smaafan miliers Forsørgelse i Eet og Alt. Til Smaafamilier, henregner man i Engelland Alle, som ikke have over 200, Pd. Sterl. og Aaret at leve af. Da der nu, som man let kan tænke sig, i London gives mange saadanne Familier, der maae hutle sig igjennem, saa har et Selskab, besluttet at indrette en stor Huusholdning, bestaaende af ikke færre end 400 saadanne Familier. Enhver at samme, bestaaende af Mand og Kone, betaler Selskabet aarlig 100 Pd., og for hvert af deres Børn 10 Pd., hvorfor Familien erholder en smuk, meubleret Vaaning, rigelig Kost, Klædning, Varme, Lys, Opvartning, Pleie i Sygdomstilfælde, kort sagt, enhver mulig Fornødenhed. Men ikke aleneste for det Nødvendige sørger Selskabet, ogsaa for det Behagelige drager det Omsorg. Anstalten faaer saaledes sit eget Theater, Bibliothek Ball, Concert og Spille Sale, Bade, Skoler, &c. Med lemmerne i en saadan stor Huusholdning vælger selv hvert Aar deres Directeurer, Opsynsmænd a. af deres egen Midte. Forøvrigt staaer det ogsaa enhver Familie frit for at indrette den som man selv vil, spise ved det store Taffel, eller i sin egen Vaaning, o. s. v. Lykkes dette Forsøg, som vel neppe er at omtvivle, da Smaasamilier, uden i mindste Maade at indskrænke sig i deres Frihed, paa denne Maade kunne komme til at føre et Liv, som de ellers ikke vare istand til at forskaffe sig uden med det Dobbelte af deres aarlige Jndkomster, (og endda vil der altid blive noget tilovers, som de kunne lægge op, da vil der ogsaa blive stiftet en lignende Anstalt for Middelstanden, hvori hver Familie betaler 2 til 300 Pd. aarlig, og derfor erholder Beqvemmeligheder og Fordeele, som ellers kun Riigmanden kan forskaffe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
En Operasanger i Brunsvig, der havde en meget smuk Kone, stod i høi Gunst hos Ex=Hertugen; men da han sang slet og spilte elendigt, modtog han hver Gang han optraadte, de stærkeste Prøver paa Publikums Mishag. Endelig kunde han ikke længer udholde denne Behandling, og anholdt om sin Afsked, fordi, som han yttrede sig: "han kunde mærke, at alle Folk vare misfornøiede med ham. Hertugen, til hvem han personlig henvendte sig, klappede ham fortroligt paa Skulderen, og sagde: "Vær dog ingen Tosse, Alle Folk ere ogsaa misfornøiede med mig, men jeg gaaer ikke min Vei for det; Storhertugen af Mecklenborg-Schwerin har ladet Tropper, (Dragoner, Jægere og Artillerie, rykke ind i Staden Wismar, og to Personer som ansaaes for Hovedmændene til de foregaaede Spektakler, ere under Kavallerie-Eskorte blevne indbragte til Schwerin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Den 8de Decbr. passerede Er=Hertugen af Bruus vig gjennem Mainz, og opholdt sig hos en Conditor i Nærheden af Posthuset medens han fik en betydelig Sum preussiske Dalere vexlede i Femfranes=Stykker. Derpaa reiste han videre. Han var klædt i en simpel Overkjole, og har sin ene Arm i et Bind, da han paa sin Flugt fra Osterode var bleven saaret af et Knivstik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Bekjendtgjørelser. For Familie og Venner bekjendtgjøres herved: at Mad. A. Asferg, født Bonne, Enke efter afdøde Told- og Consumtions=Kasserer Asferg i Grenaae, salig henslumrede ved en blid og rolig Død, Natten imellem 16de og 17de dennes, i en Alder af omtrent 70 Aar. - Som Værge for bemeldte min Tante gjorde jeg mig al Umage for at gjøre hende Livet faa behagelig som muligt, uden dog at kunde opnaae Øiemedet af mine Bestræbelser. Jmidlertid er dette mig en Trøst, at Aabnings=Forretningen kan udvise, hun aldeles intet i nogen Henseende har kunnet mangle. Frederiksdal den 20de Decbr. 1830. Høyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Sidstafvigte 19de Decbr. behagede det Forsynet ved en rolig og blid Død, fra dette Timelige at bortkalde min elskede Mand, Kobbersmedmester Svante mann, i hans Alder 51 Aar. J 16 Aar har han været mig den trofaste Ægtefælle og Ledsager, som han var mig den kjærligste Fader for sine Børn, hvoraf Et modtager ham i Evigheden og Sex sørge ved hans Bortgang. J det dyrebare Minde om det han har været formig og Børn, og i det glade Haab paa bedre Steder engang at samles med ham, kan kun formilde min billige Sorg. J. C. sal. Svantemann, født Perk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Tirsdagen den 11te Januar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Frysenborg Tinghuus, imod contant Betaling, bortsolgt en Deel Læse=Selskabs Skrivter af forskjellig Slags, hvortil de Lysthavende indbydes. Frysenborg Birks Contoir i Dyrhuset, den 16de Decbr. 1830. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Fredagen den 28de Januar n. A., Kl. 10 Formiddag, bliver her paa Contoiret afsagt Skifterettens Dicision, angaaende Uddelingen af den af afdøde Gaardmand Søren Frederiksen i Væth til sine Arvinger under 24de Marts 1828 testamenterede Capital, hvilket i Henhold til Forordningen af 16de Januar 1828, 5 17, herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 17de Decbr. 1830. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
At en Skiftesamling i Boet efter Toldbetjent Peder Smith Holms Enke, Anne Barbara Høgh af Børup, vorder afholdt her paa Contoiret Tirsdagen den 18de Januar n. A., Kl. 10 Formiddag, hvorved Boet forventes optaget til Slutning, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring, Gælthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 10de Decbr. 1830. Wesenberg. rig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Gaard, Salg. Underhaanden kan faaes tilkjøbs en grundmuret Gaard paa Søndergade i Horsens, med en efter Nutiden decoreret Facade, bestaaende af 7 Fag 2 Etages, Grundmuur i Qvadrat, med grundmuret Gavie, og en Dybde af 16 Alen, hvori befindes en lys og rummelig Kielder. J begge Etager ere 9 smukke gibsede Værelser af passende Høide og forskjellige Størrelser. Til denne Gaard støder et 3 Etages Huus af 7 Fag Bindingsværk, hvor i forhen har været dreven Brænderie, men hvoraf den 1ste Etage nu er indrettet til Kjøkken, Spisekammer og Folkeværelse, samt Bryggerhuus med deri tilhørende Brønd og Pompe. De to øverste Etager afgive Korn-Lofter for en Handlende. Til denne Bygning støder igjen en 2 Etages Side, bygning paa 5 Fag, hvoraf den nederste er indrettet til Brændehuus, Tærskelo, m. m. og den øverste til Avls drist. Tvers over Gaarden befinder sig en 2 Etage Bagbygning, indrettet til Stald for 6 Køer og en Stald for 7 Heste, Karlekammer og Vogn Remisser; det øverste er tjenlig til Fourage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Alle Bygninger ere for nogle Aar siden ny opførte, og bemærkes derhos, at Gaarden ligger i 21 Rd. Grundtaxt, og at Skatterne ere ubetydelige for En som ingen Næring der maatte drive. Ligesaa kan et complet Brændeviinstøi med Tilbehør erholdes, samt et nyt Mæskekar. Kjedelens Størrelse er til 400 Potter, med Mæssinghane og Maskine i Svaletønden. Liebhabere have desangaaende at henvende sig til Capitain J. Høffer. Horsens, den 20de Decbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-12-25
Paa Grund af anden Bestemmelse, agter Eieren underhaanden at bortsælge Stedet nye No. 390 paa Frederiksgade i Aarhuus, bestaaende af 6 Fag to Etages Forhuus til Gaden, 5 Fag een Etages Sidehuus og 6 Fag dito Baghuus, med Gaardsrum og Hauge, plads m.v. Det Nærmere erfares hos Procurator Jngerslew.