Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-08-17
Fra Kolding hedder det af 11te: "Jgaar blev vor Armee allarmeret af Fjenden, som med betydelig Styrke viste sig i Nærheden af Byen, uden at det dog blev til noget Alvorligt."J Mandags Aftes forhandlede en Forsamling af Venner af Valgreformen (Deeltagernes Antal angives forskjelligt; Berl. Tid, nævner 14 a 1500) i Kjøbenhavns Hippodrom, under Balth. Christensen som Dirigent, om det af Kommitteen foreslaaede Program for demokratiske Valg til den forestaaende Rigsforsamling (see Mandagsavisen, 2den og 3die Spalte). Af Programmet vare de 4 første Punkter: "1) Folkets Repræsentation udgaaer alene af umiddelbare Folkevalg; 2) Enhver fuldmyndig Mand af uplettet Rygte er valgberettiget og valgbar; 3) Det angivne Valgprincip gjennemføres i Kommunen og 4) Kommunen er berettiget til selv at vælge alle sine Embedsmænd debatterede og antagne ved et foregaaende Møde i Studenterforeningens Lokale. Ogsaa det 5te Punkt: "Lighed i Byrder og Rettigheder; Ophævelse af Fødsels= og Standsprivilegier, Rang og Titler; ligelig Beskatning; almindelig Værnepligt og Folkevæbning antoges efter nogen Discussion uden Forandring. Det 6te Punkt: "Religionsfrihed, Pressefrihed og Foreningsfrihed, gav Anledning til en temmelig lang og heftig Diskussion, idet tvende Medlemmer af Kommitteen (Dhrr. Frederiksen og Ploug) forlangte, at der skulde tilføies, Nærings- og Handelsfrihed; dette Forslag blev bestridt, navnlig af Dhrr. Jernstøber Lunde, Kjøbmand Ree og Skrædermester J.R. Lund, som tilstrækkelig tydeliggjorde hvorledes de førstnævnte almindelige menneskelige og statsborgerlige Rettigheder ikke burde sammenstilles med de speciellere om Næring og Handel, saameget mindre som de forskjellige Begreber og disse Friheder i vor Tid altfor meget modstride hinanden og en eensidig Erklæring derom snarere vilde tjene til at adsplitte end forene Demokratiet. J Foreningsfriheden ligger ogsaa den Næringsfrihed, Arbeideren nærmest behøver, men den frie Konkurrence, saaledes som den gjør sig gieldende i England, Kapitalens Herredømme, den vil det humane Demokrati ikke. Det er en Miskjendelse af den nye Tid, ikke at indsee, at medens de demokratiske Bestræbelser gaae ud paa at ophæve det Formynderskab og den Tvang, Staten, hidtil har udøvet over Jndividerne paa Religions Presse- og Foreningsfrihedens Gebeet, tilsigte de derimod en ny ved Staten understøttet Orden i Nærings og Handelsforholdene, som nødvendigt Middel mod de arbeidende og uformuende Klassers Forarmelse. At Bevidstheden herom var klarere hos den store Mængde af Forsamlingen end hos Proponenterne, viste Udfaldet, idet Forslaget faldt igjennem, hvorimod et Amendement af Skrædermester Lund, om at tilføie, en Reform af Næringsforholdene", blev antaget. Ligeledes antoges til Religionsfrihed at tilføie: "lige Ret for alle Troesbekjendere." Det næste og sidste Punkt, som denne Aften diskuteredes, nemlig det 7de: "Kongens suspensive Veto saaledes, at Regjeringen beholder Ret til at nægte Samtykke til en tagen Rigsdagsbeslutning, men maa forelægge den en nyvalgt Rigsdag til endelig Afgjørelse", udvikledes nærmere og forsvaredes yderligere af Hr. Ree, hvorimod Hr. Ploug vilde have det udslettet og Hr. Translat. Repp det absolute Regjeringsveto sat i Stedet. Kommitteens Forslag blev antaget. Da Tiden allerede var for langt fremrykket, udsattes Forhandlingen om de tilbagestaaende Punkter af Programmet, (deriblandt det angaaende de kongevalgte Medlemmers Udsondring) til et nyt Møde, der skulde afholdes iaftes).J L. F. A. skrives fra Kjøbenhavn af 12te: Efter Antallet af Regimenterne og Eskadronerne anslaae vi den Styrke, der nylig af den tydske Krigsminister er beordret til Hertugdømmerne, til omtrent 30,000 Mand. Med denne Forstærkning vilde den fjendtlige Styrke i Hertugdømmerne udgjøre i det Mindste 75,000 Mand. Er det sandsynligt, at vi kunde gjøre den Modstand, Vi troe det. Naar Fjenden rykker ind i Jylland maae Svenskerne og Nordmændene i Følge Ære og traktat mæssig Forpligtelse forene sig med os, og vi ville da kunne stille omtrent 45,000 Mand i Marken. Om Man end derfra trækker 10,000 Mand som Syge og til Besætningen paa Als &c., saa maa vi dog altid kunne møde med henimod 35,000 Mand ved Skanderborg, bag hvis Søer og Skove vi antage at Armeen vil tage Post, og Fjenden vil, naar han skal rykke saa høit op, efter Fradrag af Syge og Besætninger, neppe kunne møde med mere end 50,000 Mand, som vi modtage i en stærk Stilling. Vi antage derhos, at Man vil opbyde en Landstorm ved Ringkjøbing, thi Man maa nu vurdere den saa lavt Man vil, saa kan Fjenden ikke være ligegyldig ved at der staae 10,000 bevæbnede Bønder ved hans venstre Flanke. En saadan Landstorms Bestemmelse kan naturligviis aldrig være at indlade sig i Slag, men kun at forurolige Fjenden saa meget som muligt, og hvis han nærmer sig, trække sig tilbage. Han hytter sig nok for at rykke Nord paa, saalænge der staae 35,000 Mand regulaire Tropper foran ham. Det vilde ligeledes være særdeles hensigtsmæssigt, om der udstedtes en Opfordring til, ved Fjendens Jndrykning, at gaae Nord paa, bag vor Operationslinie, med alt Kvæg og Fourage; Fjenden tager det dog ellers, men naar han ikke finder andet end tomme Huse og øde Marker, saa vil hans Ophold i Jylland blive ham overordenlig kostbart.