JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Brasilien. Jfølge de sidste Efterretninger fra Rio Janeiro, var National-Forsamlingen blevet sluttet den 25de October af den nye Regent, D. A. Feje, efterat der Dagen i Forveien var blevet antaget et Lovudkast, hvorved Dronning Maria II. af Portugal. udelukkes fra den brasilianske Trone, og Prindsessen, Donna Januaria, Don Pedros anden Datter, eventuelt kaldes dertil. Denne Lov maatte imidlertid først stadfæstes af Regenten. Det af denne sidste dannede nye Ministerium er sammensat paa følgende Maade: A. P. Cimpode Abred, Justits Minister og Minister for det Jndre, Manoel Alvez Branco, Minister for det Udenlandske; Mandel Fonseca Lima, Krigs- og Marine-Minister; Maneel de Nasumento Castroe Silva, Finants Minister. Ved Sessionens Slutning har Regenten udstedt en, af Ministrene undertegnet Proclamation til den brasilianske Nation, hvori han udtaler de Grundsætninger, Regjeringen har foresat sig at ville følge for Fremtiden. Statsforfatningen, hedder det deri, er den øverste Lov, hvem, som Udtrykket af den offentlige Villie, Borgerne saavelsom Regjeringen ere Lydighed og Ærefrygt skyldige. Denne Forfatning og Tilsats-Acten skulle paa det samvittighedsfuldeste lagt tages. Længere hen hedder det endvidere: "HverBrasilianer har en Ret til offentlig Ansættelse, naar han kun, foruden Lovens øvrige Betingelser, er begavet med Talenter og Dyder. En Regjerings første Nødvendighed er Stabilitet. Hverken dens Grundsætninger skulle lide nogen Forandring, heller ikke skal nogen Embedsmand blive afsat som Følge af komme Declamationer eller fordærvelige Jntriger. En Afskeed skal bestandig kun følge, naar efter den nøjagtigste Erkyndigelse, alt Haab om Embedsmandens Forbedring er tabt. Den retfærdige Mand tør ansee sig for sikker paa sin Post, han skal i Regjeringen finde en kraftig Beskytter mod Ondskab og Bagvaskelse. Religionen, Grunvolden for det individnelle og offentlige Vel, Lovens sande Støtte og Moralens faste Borgen, skal opretholdes og paa det inderligste æres. Men Samvittighedens Domstol, skal være utilgængelig for Regjeringen, og enhver Troende vil under Constitutionens Beskyttelse kunne gjøre frit Brug af de Grundsætninger, hans Fornuft maatte indgive ham." Mod Slutningen endelig hedder det : "Brasilianere, De politiske Statsmagter ere udsprungne af Eders Villie, for Eder sømmer det sig, at agte Eders eget Værk. Uden Ærefrygt for Lovene, uden Agtelse og Lydighed mod de offentlige constitutionelle Øvrigheder kan Selskabet ikke bestaae. Det vilde Anarti, der giver de Svage til Priis forde Stærke, de Afmægtige for de Mægtige, opsluger, i faa Dage det Folk, der afkaster Lovens lette Byrde. og miskjender sine Øvrigheder. Forener Eder derfor om Regjeringen og understøtter den i dens Bestræbelser for Consolideringen af Eders Lykke og Fædrelandets Hæder. Givet i Paladset i Rio-Janeiro o. s. v."
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 31te Decbr. Efterat nogen Snee var falden igaar, og meere inat, har med Aarets sidste Dag en temmelig streng Kulde indfundet sig, som vi maaskee ville beholde indtil første Maane skifte i det nye Aar, som er den 18de Januar. Senere paafulgte Snefog.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Jmorges Kl. 7–8 udbrød Jldløs i den eneste Gaard i Byen Hunderup, der blev staaende i den forrige store Jldebrand, som fortærede alle de øvrige; Stuehuset blev ved den fra Byen og Omegnen tililende Hielp reddet, men af Udhusene brændte tvende Længder; Jldens Aarsag er ikke vist bekjendt, men vil blive yderligere oplyst ved det forestaaende Forhør. Gaardens Bygninger ere assurerede. Af Kreaturene brændte ingen, da de just paa den Tid vare ude for at vandes. Eieren, Hr. Propr. Hansen, der boer paa Rabogaarden Marienlyst, er fraværende paa en Reise til Faaborg.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Uykjøbing paa Falster, d. 29 Decbr. - Natten til den 20de dennes reiste sig efter stille Vejr en orkanagtig Storm med N. O. Vind, og Vandet i Sundet mellem Falster og Lolland steeg til en usædvanlig Høide, dog uden at anrette nogen betydelig Skade. En Dagen forud til Bornholm afseilet Skipper frygter man for at være aldeles forulykket.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Skipper Schrøder fra Vordingborg, som havde Varer inde for Kjøbmændene her i Byen, blev kastet paa Grund ved Gaabense, hvor han maatte udlosse endeel af sin Ladning, men er forøvrigt uden videre Skade nu kommer hertil.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Ribe, d. 20de Decbr. - Under en stærk Storm af Vesten, som reiste sig igaar og vedbliver endnu idag, saaes iaften flere Lynglimt, og inat hørte man enkelte Tordenskrald.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Kjøbenhavn, den 5te Januar. Af den fra Kjøbenhavns Politikammer under 31te December f. A. udgivne General-Tabel over Laugenes Jnteressenter og Mestere, samt Svende og Drenge her i Staden sees, at der i afvigte Aar fandtes 3975 Jnteressentere og Mestere, 5061 Svende og 2750 Drenge, i Alt altsaa 11,786 Jndivider. Hertil kommer endnu 1297 særskilte Arbeidere og faste Folk, samt de faste Folk eller Karle, som bruges ved de for nærværende Tid her i Staden i Drivt værende fyrretyve Bryggerier, nemlig 219, i Alt 13,302 Personer.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Kjøbenhavn, den 5te Januar. Af de med Posten i Morges Kl. 7 1/4 ankomne Tidender, meddele vi vore Læsere de vigtigste Nyheder. "Morning-Chronicle" erklærer Efterretningerne om en mindre venskabelig Modtagelse af Lord Durham i Rusland for falske. Aldrig var nogen brittisk Gesandt modtaget paa en passendere Maade af de russiske Øvrighedspersoner. Men over Tractaten af Chunkar-Skalest havde Lorden Jntet at sige, da denne Tractat ikke var det for England, da det aldrig havde og aldrig vilde erkjende den. Flere russiske Krigskibe ere i de sidste Aar seilede gjennem Dardanellerne til Archipelagus, naar det maatte falde Englænderne ind, at undersøge Donauens Mundinger eller at beseile denne Flod saa langt som muligt saa vilde Krigskibe seile igjennem, thi dertil havde Englænderne ligesaa megen Ret. Lord Durham havde sandsynligviis til Hensigt at forlange Silistrias og Fyrstendommernes Rømning, fordi dette, i Overeensstemmelse med Tractaterne, havde for længe siden skulde være skeet. J Wallachiet ligger endnu 5000 Mand Russer, og dette burde ikke taales, men derfor vilde der ikke være at tænke paa en Krig med Rusland. Men det var ogsaa upaatvivleligt, at man allerede arbeidede paa Forholdsregler, for at sikkre Sultanen hans Uafhængighed og hans Besiddelsers Ubeskaarenhed.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Hs. Durchlauchtighed Prindsen af HessenPhilippsthal har udsat sin Afreise fra England til Continenten indtil April- eller Maj Maaned, da Keiseren af Rusland, i hvis Hær han tjener som General-Lieutenant, har tilstaaet ham en forlænget Permission.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Den endnu stedse ikke bestemte Grændselinie mellem Ny-Hamshire og Canada har givet Anledning til blodige Optrin. J det sidste Møde af hiin Stats lovgivende Forsamling var et Landstrøg mellem Connecticut-Frydens tvende Arme fastsat som Canadas Grændse under Ny-Hamshires Jurisdiction. Dette Landstrøgs Beboere modsatte sig Udførelsen af en retslig Fremfærd mod en af deres Landsmænd. Grevskabets Sheriff kaldte Militsen til Hjelp og angreb Jndvaanerne, hvoraf tre bleve dræbte og flere haardt saarede.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J Paris gik den 26de Debr. om Aftenen det Rygte, at der over England vare indløbne Efterretninger fra de forenede nordamericanske Stater, efter hvilke Præsidentens Budskab til Kongressen skulde være af krigerisk Natur. Men den 27de om Morgenen bekræftede disse Rygter sig aldeles ikke.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Den 26de December blev Tallotteriet for sidste Gang trukket i Paris; der skulde endnu den 27de Decbr. være een Trækning i Strasborg og den 29de Decbr. een i Lyon. Fra den 1ste Januar 1836 ophører Lotteriet i Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
"Moniteuren" af 28de f. M. indeholder følgende Artikkel: "Paa sin Regjerings Befaling har den engelske Gesandt, Lord Granville, ved en Note af 25de d. M. tilbudt Kongens Regjering Hans brittiske Majestæts Mægling i Anledning af de, mellem Frankerig og Nord-Americas Regjering værende Tvistigheder, og vor Minister for de udenlandske Anliggender har under 27de f. M. svaret Lord Granville, at den franske Regjering modtager dette Tilbud.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J Pariser-Breve fra Algier over Toulon, hedder det, at Mustapha, Beyen af Tremecen og en anden tyrkisk Hovidsmand, Ben Nauma, begge Frankerigs Bundsforvandte, ville benytte Abdel Ka ders Nederlag, for ganske at tilintetgjøre ham. Man haaber, at mange arabiske Stammer nu ville begive sig under Franskmændenes Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Pariser Breve fra Toulon og Genua gjentage atter Alt, hvad der er blevet sagt om Uroligheder paa Øen Sardinien: de forsikkre, at Uafhængigheds Fahnen er blevet opreist; at Sardinierne ere fast besluttede til, for at tilbageslaae de Tropper, der skulde lande, end at betale de dem forhadte Afgifter, at de af Emissarier fra Continentenopmuntres i deres Opstand; at endelig de Tropper, der udgjøre Besætningen i Cagliari have gjort fælleds Sag med Folket. Endskjøndt nu disse Rygter, ere saa ofte gjentagne, saa trænge de dog særdeles meget til Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
"Moniteur du Commerce yttrer den Formodning, at Kongen af Frankerig vil i Anledning af Nytaar, og tillige for at højtideligholde Mascaras Erobring, udstede nogle individuelle Benaadigelser, for denne eller hiin af de Aprildømte. Hiin Erobring, der iøvrigt ikke synes at være af nogen Nytte, vilde i saa Fald dog have været god for Noget.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Jmpartial af 27de f. M. har meget travlt med en Ministerial-Modification, hvorved Marschal Clauzel, skulde blive Krigsminister i Marschal Maisons Sted og Hr. Mole Seglbevarer istedetfor Hr. Persil, som derpaa skulde faae den ledige Post som Cantsler af Æres=Legionen. Mange indre og ydre Grunde tale mod Sandsynligheden heraf.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Courr. royale har den 26de December tilintetgjort Tugtpolitirettens Kiendelse, hvorved fem af Flygtningerne fra St. Pelagie, der atter vare fængslede, vare blevne frifundne med Hensyn til deres Flugt og de dermed i Forbindelse staaende Kjendsgierninger. Retten gaaer ud fra det Synspunkt, at om end Flugten ikke af Lovene belægges med Straf, men kun Opbrydning af Fængslet, saa have dog alle Flygtningene arbeidet paa Opbrydningen; den har derfor dømt enhver af dem til sex Maaneders Fængsel og 50 Frankers Pengestraf.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Cassationsretten i Paris har den 26de December forkastet Rovmordernes Lacenaires og Avrils, uden ethvert tilsyneladende Motiv gjorte Cassationsansøgning. Lacenaire skal endnu for kort siden have forsøgt paa, ved Oplysninger om nye Forbrydelser, han i Fælledskab med Andre havde udøvet, at udsætte Henrettelses-Dagen.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Flere tydske Blade lade nu Prinds Fordinand af Koburg nedstamme, paa modrene Side, i lige Linie fra Wallenstein. Men det er bekjendt, at Wallenstein kun havde een Datter, der ingenlunde blev gift med nogen Fetter af samme Navn; hans directe Afkom er følgelig uddød og blomstrer kun i Sidelinier.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Den bekjendte Novellist, Topograph og Theaterdigter, Professor Gerke, som i nogle Aar har udgivet Prager politiske Tidende, er nylig bleven fængslet i Prag; den egentlige Aarsag hertil kjender man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Madrider-Efterretninger af 20de f. M. indeholde, foruden nogle ubestemte, Hr. Mendizavals finantsielle Udkast angaaende Rygter, den Meddelelse, at General Palarea har tilfægtet sig en Sejr over Jnsurgenterne. Gaceta" af 18de meddeler samme Generals Rapport. Af denne seer man, at Trefningen har fundet Sted den 15de ved Molina (i Arragonien) mod Jnsurgent-Chefernes, Cabreras, Forcadelles, Qvilez's og Orangistes forenede Bander. Valpladsen skal have været opfyldt med Vaaben og andre Trophæer, Rebellerne have mistet 400 Mand. De fleste Fanger af Sorias Colonner, der vare beredte paa at blive skudte af Jnsurgenterne, ere befriede. General Cordova havde erklæret samtlige af Carlisterne besatte Districter i Navarra og Biscaia i Blokkade-Tilstand, saa at al Forbindelse mellem disse Districter og Frankerig var afbrudt.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J Madrid vilde man vide, at der mellem den engelske og den franske Regjering var blevet sluttet et Tillæg til Quadrupel-Alliants-Tractaten, ifølge hvilket Frankerig forpligter sig til, paa Englands Omkostninger at oprette et Asyl for alle de Spaniere, der maatte ønske at bortfjerne sig fra de insurgerede Provindser, uden derfor netop at ville slutte sig til Dronningens Sag. – J Procuradores-Kamrets Møde den 18de, var der blevet fremlagt det ministerielle Udkast til en Presselov, ifølge hvilket Pressen skulde være fri, og Competentsen med Hensyn til dens Forseelser henvises til en Jury. Samme, Dag var Lov-Udkastet om Ministrenes Ansvarlighed, blevet forelagt Proceres. Herr Mendizavalhavde i Forvejen henviist alle de Nytaarsforæringer, der lovligt tilkomme en spansk Finants Minister, til Fattig Anstalterne. Forrige Aar skal den daværende Finants Minister, Torreno, have løst store Summer af disse Foræringer. – En Correspondent Efterretning fra Bayonne, af 23de f. M., omtaler nogle Rygter, der i hiin Stad vare i Omløb, at nemlig Don Carlos pludselig den 2den December var afgaaet ved Døden i Segura, formodentlig af Gift, samt at General Moreno var myrdet. Denne i og for sig utrolige Bayoneser-Meddelelse taber desuden al Sandsynlighed derved, at ingen Stadfæstelse senere er indløbet. Desuden har man Efterretninger fra Onnate af 21de December, der slet ikke omtale nogen saadan Begivenhed. En lignende Taushed iagttage de med Hensyn til en anden Meddelelse fra Vaonne, at nemlig flere carlistiske Batailloner skulde underkaste sig Dronningen og være blevne sendte til Burgos. – Jnfanten Don Sebastian er den 19de f. M. afgaaet fra Onnate, forat bivaane Beleiringen af Fortet Guetaria, der ledes af Over-Generalen Egnia.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Diderich Menschenschreck, Comoedie, og Debatten i Politivennen, Vaudeville. Morgen Aften: Festen paa Kenilworth, romantiske Syngestykke i to Acter af Hr. H. C. Andersen, Musikken af Hr. Professor og Ridder Weyse, Dandsen af Hr. Solodandser, funck. Første Gang). Forestillingen er forbi omtrent Kl. 34. Logerne tilfalde Mandags Abonnenterne. Meteorologiske Jagttagelser. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Barom. Therm.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Vinden. 28. 1. 8, 2, 4 Varme.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
27 December. N. V. 28, , 5, 6, O Kulde. N. O. N. O. 1 Jan. 1836. N. O. N. V. Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Døde. At vor elskede Moder og Svigermoder Ane Cathrine Hansen, fød Petersen, Enke efter Tolder Hansen i Præstøe, den 31te December 1835 ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Albrecht, C. M. Albrecht, fød Hansen.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Literaire Anmeldelser.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Concordia. De som fra Aarets Begyndelse ønske at subskribere paa dette Blad, der redigeres af Claudius Rosenhoff, og indeholder saavel originale Digte og Fortællinger af Redacteuren som Oversættelser af yndede Forfattere, ville behage at tegne sig enten i den gyldendalske Boghandling (Klareboderne Nr. 8) eller hos Dhrr. Boghandlere Reitzel (store Kjøbmagergade Nr. 6). Schovelin (store Grønnegade Nr. 232), Seidelin (lille Torvegade Nr. 132.) Bladet, der udkommer een Gang ugentlig, eet Ark i Folio, leveres, særdeles smukt udstyret, for3 Mk. Qvartalet eller 13 Nr., hvilken Betaling kan erlægges enten ved Modtagelsen af hvert Nr. med 4 s. eller paa engang i Midten af Qvartalet.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Stændertidenden Nr. 33 og 34.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
er udkommen. Subscription modtages her i Byen paa det Berlingske Comptoir, Pilistræde Nr. 118, og i Provindserne paa samtlige Postcomptoirer.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne No. 8, er udkommet:
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Om de danske Udgaver af Luthers lille Katechismus. Ved Biskop, Dr. J. P. Mynster. Heftet 32 s.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Udtog af den danske Sprog- og Retskrivningslære, til Brug for Skoler, af Seminariilærer J. Jensen. Jndbunden 36 s.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Rescripter og Resolutioner, Reglementer, Jnstruxer og Fundatser samt Collegialbreve, med flere Danmarks Lovgivning vedkommende offentlige Attstykker for Aaret 1830, samlede og udgivne ved T. Algreen-Ussing. VII. Deel, 13de Vind. 1ste Hefte. Heftet 3 Rbdlr. Jens Deichmanns franske Grammatik, paa ny udgiven og bearbeidet af L. Chr. D. Westengaard. 6te forbedrede Oplag. Jndbunden 76 s.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Det græske Sprogs Grammatik til Skolernes Brug, udarbeidet af Overlærer Fr. Lange. 3die forbedrede Udgave. Jndbunden 1 Rbdlr. 68 s. Paa Bladene "Dagen" og "Søndagen", som begge fra 1ste Januar redigeres af Hr. Th. Overskou, saavelsom paa "Dagen" alene, modtages Subscription i Stormgaden Nr. 186, 1ste Sal. – "Søndagen" følger med "Dagen" til alle Abonnenterne i Provindserne uden nogen Forhøielse i "Dagens" Priis, saavel fra Postvæsenets som fra Udgiverens Side. Alle Postcontoirer i Provindserne modtage Subscription.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Hos G. Philipsen (Gothersgaden Nr. 335) er udkommen: Skitzer og Scener af Folkelivet i Kjøbenhavn; af Claudius Rosenhoff, første Hæfte, indeholdende: I. Kjøbenhavns gyldne A. B. C.; II. Kjøbenhavns Sælgekoner; med et illumineret Titelkobber; hæftet 24 s.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Blandede Avertissementer. Af Legatet for evangelisk christelig Lærres Udbredelse udsættes aarligen Præmier for opbyggelige Prædikener, holdte i det meest populære Sprog til Nytte for Almuen, over disse tvende evangeliske Sandheder:
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Den ved Jesu Christi Lidelse og Død fuldbragte Forsyning som det eneste Middel til bodfærdige Synders Frelse og Salighed og En sand evangelisk Christens Lyksalighed endog her i Livet fremfor Verdens Børn under alle gode og ende Begivenheder der tildrage sig." For det første af disse Theemata ere 3 Præmier bestemte af 50, 30 og 20 Rbd., for det sidste ligeledes 3, af 40, 25 og 13 Rbd. Prædikenerne, for hvilke til Text kan tages hvilket Sprog af Bibelen, Enhver selv finder passende, indsendes til Biskoppen over Sjællands Stift inden St. Hansdag, uden Navn, men forsynet med et Motto og med en forseglet Seddel, hvori Præstens Navn findes, samt en Attest af tvende Mænd i Menigheden (saasom af Degnen og Skolelæreren) at denne Prædiken virkelig har været holdt offentlig. De bedømmes derefter af Biskoppen og 2 eller 3 Meddommere, og Præmierne tilkjendes Vedkommende inden paafølgende Juul.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J afvigte Aar vare over det førstnævnte Thema 3 Prædikener indkomne, af hvilke en som var uden Devise, men er holdt over 1 Joh. 4, 10, blev kjendt værdig til 2den Præmie, og en med Devise sit tibi præcipue, qvod primum est, cura salusie, til 3die Præmie. Ved Sedlernes Aabning befandtes Forfatternes Navne at være: C. C. Boisen, Sognepræst til Rebelunde og Seddinge i Lolland, og J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden i Jylland. Over det andet Theema vare fem Prædikener indkomne. Af disse tilkjendtes den med Motto: kun hvad et Menneske er i Guds Øine, det er han, 1ste Præmie; den med Motto: sides, spes caritas, 2den Præmie, og den med Motto: Joh. 13, 17, 3die Præmie. Forfatternes Navne ere: Provst Tryde, Sognepræst til Herlufmagle og Tybjerg i Sjælland, J. Fyhn, Sognepræst til Nørrejernløse og Qvandløse i Sjælland, og Provst T. Trojel, Sognepræst til Kjøbeløv i Lolland. Endnu blev en Prædiken over det første Theema med Devise: Prædikanten vil mindst være udsat for o. s. v. indsendt, men først saa længe efter den fastsatte Termins Udløb, at den ikke dennegang kunde komme under Bedømmelse. Saafremt den ikke af Forfatteren forlanges tilbage, vil den for indeværende Aar komme til Concurrence. Kjøbenhavn, den 2den Januar 1836. Mynster.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
At Tallots-Collectionen i Rødbye, formedelst Dødsfald, er bleven standset, bekjendtgjøres herved. Den Kongelige Lotto-Administration i Kjøbenhavn, den 4de Januar 1836. Bondo. Moltke. Moltke. Hansen. J. K. S. S.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Da jeg fra Here Steder er bleven anmodet om strax at forskaffe Hjælpærere til adskillige Skoler, men ikke har formaaet at opfylde dette Onske, saa bekjendtgjöres herved: Med Udgangen af Juni Maaned d. A. dimitteres herfra en Deel af Seminariets Lærlinger; jeg udbeder mig derfor af dem. der til den Tid endnu maatte ønske Hjelpelærere, underrettet erom, samt om Vilkaarene, paa hvilke de kunne antages. Seminariet p. Joenstrup, den 4de Januar 1836. Ernst Wegener.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Til førstkommende Paaske kan 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere bosatte paa Landet, blive modtagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn, for at oplæres til Gjordemødre, imod at betale for Underviisningen 25 Rbd. Sølv, og for Kosten daglig 28 s. Tegn, der udgjør i alt omtrent 80 Rbd. i Sedler, af hvilken Sum Halvdelen af dem, som selv betaler for sig, erlægges til Jnspecteuren ved Stiftelsen, ved Ankomsten der, og Resten siden, naar de stædes til Examen. Men for dem, for hvilke Øvrigheden betaler, erlægges det Hele mod den Tid Examen skal være. Læretiden er et halvt Aar dem, der have Remme og ere flittige, men ellers længere. J den Tid, de ere til Oplærelse, skal de være til Opvartning paa Stiftelsen, for de Fødende og nyfødte Børn, samt deeltage i Reengjørelse, og andet de underrettes om at være pligtige. De, som paa disse Vilkaar ønske eet eller flere Fruentimmer oplærte, eller de, som selv ville betale for sig maa til undertegnede Direction indgive deres skrivtlige Anmodning inden den 20de Februar. J Anmodningen opgives den Anmeldendes Navn, Alder og Opholdsted, samt Mandens Navn og Næringsvei, om hun er givt.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Da ikkun de antages til Oplærelse, som ere skikkede tilat udøve Gjordemoderkunsten, og af sædelig Opførsel, maa med Anmodningen følge Attest, om det første fra Stedets Læge, og om det sidste fra dets Præst. Af de Anmeldende gives dem Fortrin, der bevise at være behøvende for Districter, som trænge til Gjordemødre, og tillige indsende Forsikkring om, fra Øvrigheden, eller en Jordegodsejer, at de, efterat have taget Exammen skal erholde et vist District, med fast Løn og andre bestemte Fordeele. De, som kan modtages til Paaske, skal herom blive underrettede inden den 20de Marts, hvorimod de, som til den Tid intet Svar erholde, maa vide, at de ikke ere antagne. De Antagne have at indfinde sig paa Stiftelsen imellem den 20de og 30te April, og inden de igjen forlade Stiftelsen, eller erholde Lærebrev, at erlægge til Jnspecteuren ved Samme, hvad dem tilkommer at betale.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
J Øvrigt tjener til Efterretning, at der ikke kan tages Hensyn paa andre Anmodninger om til Paaske at antages til Oplærelse, end dem, som indsendes fra undertegnede Dato til den 20de Februar, da det ei kan vides, om de, som forhen have indsendt Ansøgninger, vil indgaae de her i bestemte Vilkaar. Og de, som indsendes efter den 28de Februar, maa ansees at komme for sildig.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Fremdeles underrettes, at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Rescriptet af 23de Marts 1787, attraae frit at oplæres og at underholdes i Læretiden, have, efter Kongelig Resolution af 15de November 1805, at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmænd eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
Directionen for den Kongelige Fødsels- og Pleie Stiftelse i Kjøbenhavn, den 5te Januar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-01-05
En afdød Embedsmands agtværdige Enke paa Christianshavn, som selv har en Søn under heldig Fremgang i Borgerdydsskolen, ønskede en eller to Discipler af samme Skole Logie, Kost og under moderlig Tilsyn. Nærmere Underretnindesangaaende for de herpaa Reflecterende har Provst Schaboende i Overgaden over Vandet Nr. 177, lovet at ville me dele.